JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-11-09
Den Keiserlig Østerrigske Huus: Hof- og Statscantsler og dirigerende Minister for de udenlandske Anliggender Fyrste Clemens Wenzel Lothar von Metternich Winneburg, siden d. 15 Mai d. A. indtraadt i sit Alders 50de Aar, er formælet med en Sønnedatter af den berømte Fyrste Kaunitz, som under Keiserinde Maria Theresia og Keiser Joseph beklædte samme Embede og Rang i det østerrigske Statsvæsen i 40 Aar, og var i Krigen med Frederik den Store Sjelen i det østerrigske Cabinet. Tidligen brugt og øvet i de diplomatiske Forretninger, blev Fyrsten, den Gang Greve Metternich, da han nyligen havde opnaaet sit 30de Aar, betroet det vigtige Gesandtskab ved det Preussiske Hof Over tre Aar, ligge til det afgjørende Aar 1803, beklædte han denne Post, der ved hiin Tids Begivenheder blev endnu mere betydende; thi netop i Løbet af disse tre Aar forvandlede Napoleon Republiken Frankrig til et Monarkie, ophøiede sig fra første Consul til Keiser, og begyndte den Række af Jndgreb i andre Staters Uafhængighed, som endeligen foranledigede Coalitionen 1800 og Krigen med Østerrige og Rusland imod ham. Man behøver ikke at erindre i hvilken betydelig Stilling, under disse Omstændigheder, en østerrigsk Gesandt ved det preussiske Hof, den Gang Middelpunkten for alle Underhandlinger, befandt sig, men saa meget bør bemærkes, at den Gang Fyrst Hardenberg ledede Preussens udvortes Anliggender, og saaledes Grunden til det nærmere, i Tidens Løb følgerige, Venskab mellem begge Statsmænd, blev lagt. Vi forbigaae Tidspunkten af hans Virksomhed 1807, hvor han blev østerrigsk Gesandt ved Napoleons Hof, indtil Wiener Freden, efter den uheldige Krig 1809, thi hvo veed ikke hvilken Jndflydelse han havde paa Fredens Afslutning, og dens nærmeste Følger, Keiserdatterens Formæling med Napoleon, hvorved Østerrige blev reddet og dets Kraft for en nær forestaaende bedre Tid skaanet? Strax efter denne Krig naaede han det høje Trin, hvorpaa han nu siden 13 Aar i en saa stærk bevæget Tid, virkede, i en Tidspunkt, da Østerrige ved de lykkelige Følger af sin Deeltagelse i Preussens og Ruslands Forbund, 1813, fik en stærkere Grundvold for sin Magt, end det nogensinde har havt. Aftenen efter Slaget ved Leipzig ophøiede Keiser Franz ham til Fyrste. Keiserens Skrivelse begyndte saaledes: "Den kloge Styrelse af det Departement, til hvilket min Tillid i vanskelige Tider havde kaldet Dem, krones, i eet af de meest afgjørende Øieblikke for Verden, med det bedste Held. Jøvrigt fremlyser overalt af hans styrende Grundsætninger en urokkelig Bestræbelse for, at gjenoprette og befæste Tingenes gamle Orden, og en Kamp mod det, som man pleier at kalde Tidens Aand.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-11-09
J Frankfurt am Mayn er en Pengemangel, som den kun har været under Søspærringen og Continentalsystemet. Disconton er steget til 9 pC., og den, som har rede Penge, kan dermed tjene 10 pC. og derover. Bethmannske Vexler tilbydes med 8 pC., og de største Bankierer vægre sig ved at honorere de paa dem trukne Vexler, var det kun en Dag for Forfaldstiden. Handelshuse, der have liggende Millioner i Papirer, have Ondt ved at tilveiebringe Summer paa nogle Tusinde Gylden. En af de meest anseete derværende Papirhandlere havde nyligen stor Vanskelighed ved at anskaffe den Sum 5000 Gylden, for at realisere en paa ham udstillet Vexel. Man har her et lidet Forspil paa, hvad der eengang med føje vil og maa indtræffe, naar man faaer Handel igjen, og de fleste rede Penge ere satte i Papirer. Discontoen maa da nødvendigen stige overordentligen, og Papirerne, som en Følge deraf, falde. Evig kan en saadan Standsning i Handel, som den nærværende, ikke vare, i hvorMange, som sætte deres Penge i uopsigelige Papirer, end synes at antage det. Der var en Tid, da Mange troede, at Krigen heller aldrig vilde faae Ende, og, som denne Jdee kostede deres Velfærd, da Freden imod deres Forventning kom.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-11-09
Kjøbenhavns Børs d. 8 November. Cours. Hamb. 2 M. 247, a vista 250. Amsterdam 2 M. 240. London 2 M. 11 1 1/2 Rbd. Spec. 253. - Specier solgtes til 15 Rbmk. 2 1/2 s.a 15 Rbmk. 3 s. Oblig. (med Rente fra 11 Juni 1822) 82. Nationalbank-Obligationer (af Laanet d. 2 Febr. 1820) 102 Rbd. r. S. (uden Renter) ell. 129 Rbd. Sedler pr. 100 Rbd. r. S. - Norske - Svenske Sedler 60 1/2 s. Rigsbanksedler 13 1/4. Disconto 5 pC. Af dette Blad udkomme ugentlig to Numere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-11-09
J Følge Kgl. allernaadigst Tilladelse, forsendes det med Brevposterne, og kan bestilles paa alle Postcontoirer. Her i Staden modtages Subskriptionen hos Bogtrykker Höecke, i store Helliggeiststrædet Nr. 144. Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-11-12
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. paa 800000. Nittende Aargang. No. 91. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 12 November 1822. Didicisse fideliter artes emollit mores ned sinit esse foros.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-11-12
Man har i 2de af de sidste Numere af Literaturtidenden seet, at der ved Metropolitan, Roeskilde, Frederiksborg, Vordingborg, Slagelse Nykjøbing, Nyborg og Colding lærde Skoler ere af vedkommende respective Lærere til sidste September Examen udstedt Skoleprogrammer, hvoraf nogle ere af særdeles Vigtighed og Værd. Men, maatte man billigen spørge, hvorfor seer man næsten aldrig et Program fra Jyllands anseelige Skoler: Aalborg, Aarhuus, Randers, Horsens og Viborg, Jeg formaaer ikke at besvare dette, men at man ogsaa derfra ønskede Underretninger om mangen Ting, Skolevæsenet (det lærde) angaaende, kan neppe være tvivlsomt. Fra Jyllands Skoler havde man engang nogle ved Reformationsfesten, der vare ret gode og gav os Oplysninger om en og anden Ting ved de respective Skoler, der var interessant. Gid disse Skolers Fædre snart ville give os nogle nye, som Kisbyes, Worms og Taubers, Men hvorfor skrives disse Programmata paa Dansk næsten alle, Nogle ere af den Beskaffenhed, at der vel kunde være Aarsag, hvorfor de skrives i Modersmaalet, saa som Prof. Nissens fortræffelige Program, om de til Flid og Sædeligheds Fremme i bemeldte Skole anvendte Midler. Men jeg tør dog staae i den Formening, at de snarere burde skrives paa Latin, som de Lærdes Sprog, og det glæder mig ikke lidet at finde, at Andre synes at være af samme Mening. At disse Programmata, forsaavidt de kunne have almindelig Jnteresse, siden efter bleve fordanskede, var og mit Ønske, og mueligen Fleres, for at ogsaa de kunde læse dem, som ikke forstode de Lærdes Sprog. Maatte Exemplarer heraf ogsaa uddeles til Lærde udenfor Skolerne, var det vel og ønskeligt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-11-12
Bemærkninger ved Recensionen over den projecterede nye holsteenske Canal.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-11-12
Om de nuværende Forhold mellem Hosekræmmere og Klædekræmmere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-11-12
Efter Jndsendt.) For omtrent tyve Aar siden, da Handelen i begge disse Næringsdrifter var meget levende, bekymrede den Ene sig ikke om den Anden, da Enhver havde nok at bestille. Men da Handelen, aftog, begyndte man ogsaa nøje at paasee, at ingen Hosekræmmere solgte Noget, som kun Klædekræmmerne ere berettigede til at handle med. Derved indskrænkedes efterhaanden de førstes Handel til faa ubetydelige Artikler. Dog, ikke nok dermed, i hiin Tid vare indenlandske Hør og Hampelærreder en vigtig Artikel, men nu er det næsten umueligt at sælge saadanne Lærreder, da de fremmede ere langt lettere, og Hosekræmmerne ikke tør handle med disse, af hvilken Aarsag de ei kunne holde Priis med Klædekræmmerne. Vover en Hosekræmmer at sælge en saadan Artikel, og han bliver angivet, saa kan han komme til at betale en Mulct, der langt overgaaer det, der i mange Aar kan fortjenes derved. En Alen Bændler kan paadrage ham en Mulct af 50 Rbd., en Dukke Silke 25 Rbd. J Tider, som de nærværende, hvor det desuden falder Manden med Familie saa vanskeligt at slaae sig igjennem, synes Hosekræmmernes Lod, under saa store Jndskrænkninger, hvor endog Skræderne have villet forbyde dem at handle med nye syete Klæder, at være høist beklagelig. Tænker man sig to unge Mennesker, hvoraf den ene kommer i Lære hos en Hosekræmmer og den anden hos en Klædekræmmer, og som begge maa staae 5 til 7 Aar i Lære som Dreng, saa maa man især beklage den første, naar man seer hen til de Rettigheder, hver af dem kommer til at nyde. - For at forbedre Hosekræmmernes nuværende Kaar vover man at fremsætte følgende Forslag til nærmere Overveielse: 1) Burde Hosekræmmerne, ligesom andre Næringsdrivende, danne en Corporation og have en Formand, der kunde paatale deres Tarv og Rettigheder. 2) Burde det forbydes Enhver at være Hosekræmmer, med mindre at han havde staaet i visse Aar i Lære som Dreng og været Svend. 3) Maatte det, saavidt skjønnes, ikke være Klædekræmmerne tilladt, at falholde de Artikler, som Hosekræmmerne have Tilladelse at handle med.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-11-12
Jndenlandske Efterretninger. Den 14de Nov. bliver Generalforsamling i det asiatiske Compagnie, hvor der skal tages Beslutning angaaende et fra en stor Deel Jnteressenter indkommet Forslag, om en Reduction af Directeur- og Revisor-Embederne, m.m., Directionen i Forbindelse dermed maatte have at foredrage.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-11-12
D. 3 Nov. d. A. er Arbeidsmand Johan Henrichsens Kone, Anna Marie, lykkeligen blevet forløst med tre Børn, to Drenge og een Pige. Forældrene til disse Trillinger boe paa Christianshavn, i lille Torvegaden No. 19.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-11-12
Sørgespillet die Ahnfrau opføres nu paa Theatret i Odense, men under den vidtløftige Titel: Huset Borotins - ældste Stammes Moder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-11-12
Mariboe, d. 5 Nov. J Torsdags feiredes her i Mariboe den sædvanlige Merkursfest, Markedet. Kjøbernes og Sælgernes Antal vare Legio, og i Handelen herskede temmelig Liv og Virksomhed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-11-12
Et Par Støvler kostede fra 3 til 4 Rbd., et Par Skoe fra 6 til 7 Mk.; et Slagternød kostede fra 22 til 24 Rbd. og en almindelig Hest fra 16 til 20 Rbd. - Dagen før Markedet kostede ved Bandholm en Tde. Hvede 24 a 26 Mk., Rug 17 Mk., Byg 13 Mk., Havre 7 a 8 Mk. Det maribonitiske Brændeviin havde saa rivende en Afsætning, at en Alchymist udsolgte sit hele betydelige Forraad. Da, ligerviis som i Nakskov, nogle Merkurs Sønner fordristede sig til at opvarte Markedsgjæsterne med ustemplede indsmuglede Varer, bleve de af vor nuværende aarvaagne og paapassende Consumtions-Jndspecteur confiskerede. En af Politiebetjenterne blev i Tusmørket, da han advarede en Galning om at ride ordentlig paa Gaden, overridt saaledes, at hans Hoved blev reent skamslaaet. - J Anderstrup, under Engestofte Gods, har et Faar i forrige Maaned født 2 Lam. J Foraaret fødte det samme Faar 4 Lam, altsaa 6 Lam i eet Aar. - J forrige Uge afbrændte et Huus i Sørup og 2de i Stokkemarke, under Grevskabet Knuhtenborg. Det Huus i bemeldte Stokkemarke, hvorudi Jlden først opkom, havde været ubeboet omtrent i 2 Aar og var temmelig høit assureret. - Landmanden sukker meget efter Regn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-11-12
Formedelst den vedholdende Tørke og det milde usædvanlige Novemberveir, ere Brøndene og Gade kjærene næsten blottede for Vand. - Ved den offentlige Falbydelse den 1ste November i Rødbye, blev Vraget af det forhen omtalte strandede Skib, med Master, Ræer o. s. v., kjøbt af Hr. Møller Appel i Mariboe for 600 Rbd. - Atter har en Nidding prøvet paa at sætte Jld paa den overblevne Deel af det ulykkelige Herritzlev, ved at lægge en Tørv med Jld udi under en Gaards Tagskjæg, men som til al Lykke gik ud af sig selv. - Forleden blev der i Hads Herred ægteviet to gamle Folk, Brudgommen i sit 64 og Bruden i sit 73de Aar. Begge have de Børn og Børnebørn - og Begge have Ophold af deres forhen eiende Gaarde. I Anmeldelsen bemærkes, skjøndt som det synes til Overflod, at Kjærligheden imellem dem ikke skal være synderlig varm. (Mariboe Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-11-12
Expeditionen under Capit. Franklin, der i Aaret 1819 blev udrustet med N. V. Compagniets Understøttelse, er nu kommet tilbage til sit Fædreneland, efterat have udstaaet de ubeskrive ligste Møisommeligheder. Vinterens Nærmelse og Mangel paa Mundforraad hindrede den i at opnaae sit Øiemed. Jmidlertid har den dog undersøgt 500 Mile af Kysten, der ligger nordvestlig for Cooper Mine-River, og saavidt Øiet kunde naae, overbevist sig om, at den ligefor den liggende Søvar aaben og fri for Js. Expeditionens Mangel steg paa Tilbageveien saa meget, at man adskillige Dage maatte leve af Søgræs og af et Pulver, der tilberedtes af de fortærede Dyrs knuste Been. En Hr. Wood, 9 Canadier og 1 Esquimaux faldt som Offre for deres Nød, og de Øvrige opholdt Livet ene ved Hovederne og de afblegede Been af de Dyr, som den afvigte Vinter havde tjent dem til Føde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-11-12
Hvor meget visse tydske Konstdommere have gjort for at nedrive de franske Sørgespildigtere, og hvor mange Eftersnakkere de end fandt i andre Lande, saa har man dog nyligen opført paa Theatret i Berlin Voltaires Alzira, frit bearbeidet af Carl Anton Hes, med udmærket Bifald. For at have en Modvægt mod sine mange Modstandere, udgiver nu Lord Byron, i Forening med Digteren Leig, Hunt, der ligeledes opholder sig i Pisa, et Tidsskrift, som trykkes i London, under Titel: The Liberal. Det første Stykke er udkommet i forrige Maaned og indeholder blandt andet Quevedo redivinus, i Anledning af Digtet under samme Benævnelse af Wat Tylor En bitter Satire over South. der, som Hofvet, er en meget ivrig Royalist, efterat han forhen havde været en ligesaa slem Jacobiner – men andre Patroner, andre Axiomer!). Et Brev til Udgiveren af min Bedstemoders Revien indeholder en Satire over Jeffrey, som man tillægger den bittre Recension over Lord Byrons sidste Digte i Edinburgh Review. Riim og Fornuft, et nyt Forslag til Publicum angaaende den officielle Poesie. Sandsynligviis ogsaa stilet mod Southy.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-11-12
Den store Skuespiller Garricks nyligen i Engelland i sit 100de Aar afdøde Enke har testamenteret Mistress Siddon, en Søster til den berømte Kemble, et Par Handsker, som eengang have tilhørt Shakespear, og som Garrick ved Jubilæet i Stratford, hiin store Digters Fødeby, havde faaet til Foræring.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-11-12
Den Pressefrihed, man nyder i Calcutta, har seiret, endog over Jndianernes Overtro.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-11-12
Under den sidste Fest i Jagtenant indfandt der sig saa faa Pillegrimer, at de ikke kunde trække den store Vogn. Braminerne raabte om Hjelp, men ingen vilde offre til Afguden. En stor Deel af Bengalens Befolkning erholder allerede den første Undervisning, og Tusinde af Elementarbøger ere i Omløb; Qvinderne selv, som man dømmer til Enkestand, naar de lære Alphaberet, og som Læsningen af Vedam er forbudet, under Dødsstraf, sende deres Døttre i de offentlige Skoler. Den berømte Reformator Lindu Ram=MohumRoy i Calcutta, holder offentlige Forsamlinger, for at forklare sin Religions Grundsætninger, og godtgjøre, at den forkaster de Grusomheder, hvortil Braminerne misbruge den. Trædehjulet, som indføres i de engelske Tugthuse, troer man, vil befordre Afskyen for saadanne Huse, da den evige uvilkaarlige Bestigen af de tilbagevigende Trin, er en meget ubehagelig Forretning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-11-12
J Glasgow er der en saadan Overflødighed af Kartofler, at en Forpagter har tilbudet sig at sælge en Million Kartofler for 8 Shill. Edmund Dary, Professor i Chemien i Cork har opfundet et saare simpelt Lakrometer Melke maaler), for at opdage, om Melk er blandet med Vand. Da dette Jnstrument blev første Gang anvendt paa Torvet i Cork, under Opsigt af Borgermesteren, ved en Committee Edsvorne og Chemikeren, fandt man hos 38 Melkesælgere Melken saa forfalsket (med omtrent 1/2 Deel Vand), at over 2000 store Flasker bleve confisquerede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-11-12
Samme Dags Aften, da man igjen med Lakrometret undersøgte den falbudne Melk, var den hos alle Sælgere saa lidet fortyndet, at aldeles ingen blev confisqueret.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-11-12
J Blindeinstitutet i Zdrich beskrev nyligen en Blindfødt Blindhedens Fordele paa følgende Maade. "Naar Halvblinde eller Seende maa befrygte, at miste Synet, saa er den Blinde fri for denne Frygt og Fare. Den Blinde gaaer paa en Vei, der kun er ham nogenlunde bekjendt, langt sikkrere og dristigere end en Seende, uden Lys. Naar han staaer paa et farligt Sted eller gaaer en farlig Vei, kjender han ikke Faren, og falder han, saa falder han mere ligegyldigen. En Blind vil aldrig blive misundt af en Seende, ligesom hiin heller ikke vil misunde denne, fordi den Ene ikke kjender den Andens Fordeele. Og at være fri for Misundelse er vel ogsaa en Fordeel, skjønt den Blindes Fordeele kun kunne bedømmes af Blinde. Den Blinde behøver intet Lys, som den Seende, og befinder sig dog i Grunden bedre ved sin Blindhed, end denne, naar man binder Øinene til paa ham; thi denne veed da, selv paa en ham bekjendt Vei, ikke hvor han er. Den Blinde derimod ledes af sin naturlige Følelse, og han veed at undvige en Hindring, som hiin ikke lægger Mærke til, førend han render med Hovedet lige derimod. Naar den Seende ofte ærgres ved det, han seer, saa sparer den Blinde derimod saadan Ærgrelse. Vel seer maaskee den Seende meget, som han har Fornøielse af, men det sætter den Blinde ingen Priis paa; thi hvad han ikke seer, det mangler ham ikke. Naar den dybt grundende Seende faaer Øie paa noget, saa adspredes han lettere end den Blinde, hvem en ret fiin Følelse og skarpt Gehør holde fuldkommen skadess for Savnet af Synet." – Saavidt den Blindfødtes Lovtale over Blindheden. Kunde man ikke udvide den til Savnet af andre Sandser, hvis Mangel de, der savne dem, snarere betragte som et Gode end et Onde? J hvor mange Henseender er den Døve ikke lykkeligere end den Hørende, Hvor mange Taabeligheder, Nedrigheder, Uhøviskheder, forskaanes ei hans Øre for Fra hvilken fortræfselig Side kan han ikke tænke sig Menneskene med alle deres Lyder, som den Hørende har dagligen saa mange talende Beviser paa Dertil kommer endnu, at den Døvfødte sædvanligen ogsaa er stum, og ved sin Stumhed naturligviis hverken kan fornærme eller fornærmes med Ord.Han er Alles og Alle ere hans Ven. Det koster ham ingen Anstrængelse, at lade Meget, som den Hørende ikke kan taale, nærme sig hans Tromme hinde, og Munden, som styrter og har styrtet saa mange Folk i Ulykke, kan aldrig forvolde ham mindste Uleilighed. Kort sagt, i negativ Forstand, er den blinde Døvstumme maaskee Tusinde Gange lykkeligere end den seende Hørende. Han kan til enhver Tid og under alle Forhold opfylde det store Klogskabsbud, hør, see og til som de allerfærreste Seende og Hørende føle sig istand til at efterleve.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-11-12
Kjøbenhavns Børs d. 12 November. Cours. Hamb. 2 M. 247, a vista 249. Amsterdam 2 M. 239. London 2 M. 117 Rbd. Spec. 252. - Specier solgtes til 15 Rbmk. 1 1/2 s.a 15 Rbmk. 2 s. Oblig. (med Rente fra 11 Juni, 1822) 81 a 81 1/2. Nationalbank-Oblig. (af Laanet d. 2 Febr. 1820) 101 1/2 a 102 Rbd. r. S. (uden Renter) ell. 128 1/2 Rbd. Sedler pr. 100 Rbd. r. S. Norske Rigsbanksedler 13 1/2. - Svenske Sedler 60 sk. Disconto 5 pC. Af dette Blad udkomme ugentlig to Numere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-11-12
J Følge Kgl. allernaadigst Tilladelse, forsendes det med Brevposterne, og kan bestilles paa alle Postcontoirer. Her i Staden modtages Subskriptionen hos Bogtrykker Höecke, i store Helliggeiststrædet No. 144. Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-11-16
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. a 800000 og Nittende Aargang. No. 92. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 16 November 1822. Gjensvar paa Hr. W. Erindringer mod Stykket om de 50,000 Doctordisputatser.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-11-16
Det i No. 89 fremsatte Spøg om de 50,000 Doctorer, har i No. 91 givet Anledning til en imod al Formodning, alvorlig Gjendrivelse. Der som hver Skjærds i Literaturen, som i Livet skulde møde saa stræng Alvor, saa var det rigtigst, at al Humor og Spøgefuldhed toge Vadsækken paa Ryggen, og overladende deres Plads til Herakliter, forlode et Land, hvor de fleste nu ikke allene synes ei at finde Smag i, men endog ikke at kunne taale mere Spøg. Det kunde saa meget mindre være Forfatterens Hensigt, at gjøre Doctorværdighederne, saaledes som hans ærede Modstander formoder, latterlige, som han altid har været fuldkomment enig med ham i, at disse Værdigheders Erhvervelse koster megen Anstrængelse og Flid, maaskee mere end nogen muelig anden Værdighed i Staten. Men naar man nøie gjennemlæser Stykket om de 50,000 Doctor disputatser, saa vil man finde, at det ikke har været Værdigheden, som Forfatteren har villet gjøre latterlig, men den comiske Side af overdreven Disputersyge, han har villet blotte. Er dette en Brøde, saa har Holberg, Campe o. fl.,der vel ikke kan nægtes at have kjendt og paaskjønnet Videnskabeligheds Værd, gjort sig skyldige i samme Brøde. Er Erasmus Montanus eller Magister Stygotius da vel andet, end en Satire over pedantisk Magisterie, og have disse Værdigheder, som saa mange andre, deres latterlige Side, er det da ikke Satirikerens Kald, at opdage denne, og fremstille den under en paafaldende Belysning, At udødelige Mænd, som Luther i det sextende og S. C. Lessing i det attende Aarhundrede have været beklædte med denne Værdighed, betager den ikke sin comiske Side, naar den virkelig har den, saa lidet som alle Baroner, Kammerherrer og Grever i Verden kunne betragte deres Værdighed som en noli me tongere for Satiren, fordi en Holberg har været Baron, en Suhm Kammerherre og en Buffon Greve. At Formen af Doctorværdighedens Erhvervelse har en comisk Side, uden at just derfor Værdigheden i og for sig har den, det er noget, som vel ikke vil falde Nogen vanskeligt at bevise.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-11-16
Svar paa det i Skilderiets No. 86 Fremsatte, om Brandasseurance paa Landet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-11-16
Jndenlandske Efterretninger. Til den theologiske Embedsexamen i October Qvartal d. A. meldte sig 10 Studiost, af hvilke 6 erholdt Charakteren, Laudabilem og 4 Hand illandabilem. Til denne Examens skriftlige Deel bleve følgende Spørgsmaal fremsatte: I. Quibusnam solatiis Christus, morti mox tradendus, discipulorum anmos erexit? 2. Adumbretur notio virtutis Christianæ ita utfontes ejus, ambitus atque character peculiaris describantur. 3. Ostendatur, notionem miraculi rectis de gubernatione divina notionibus neutiquam repugnare. 8. Knarretur historia litis de eultu imaginum Seculis octavo et nono gestæH. Act. Apost. 20, 2532 inclusive. 6. Psalm. 106, 6 16 inclusive.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-11-16
Til den fuldstændige juridiske Examens i October Maaned afholdte mundtlige Prøve, have 6 Examinander indstillet sig, af hvilke 3 tilkjendtes Charakteren Landabilis og 3 Hand illandabilis.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-11-16
Til den i samme Maaned afholdte mundtlige Prøve for Ustuderede, have 28 indstillet sig, af hvilke 14 blev tilkjendt Charakteren Beqvem, og 14 Ei Ubeqvem.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-11-16
Til den philosophiske Examens første og anden Deel fremstillede sig i Slutningen af October og i Begyndelsen af November d. A. 117. Candidater, af disse fik 70 Charakteren Landa bilis, 43 Hand illaudabilie og 4 Non contemnendus. Blandt Laudabilisterne fandtes 14 værdige til Encomium publicum, nemlig: I. Jens Jensen, 2. Christen Noe Tang, 3. Lieut. Ant. Wilhelm v. Scheel, 4. Andreas Daniel Andresen, H. Janus August Paludan, 6. Caspar Frederik Wegener, 7. Johannes Ferdinand Fenger 8. Johan Bentzen Koch, 9. Peder Tetens Hald, 10. Jens Christian Schmith. II. Hans Peter Jngerslev Storm, 12. Peter Jürgensen, 13. Peter Marinus Sinding, og 14. Andreas Winding.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-11-16
Jnstitutet for Metalarbeidere.