Den Vest-Sjællandske Avis, 1834-05-31
(Fortsættelse.)¬ J Henseende til de øvrige Dyder og Laster ligne gamle og nye Grækere saa temmeligt hinanden; thi Nutidens Grækere kunne ligesaalidet forliges, have ligesaameget Hans til Jntriger og Klammerie, som de gamle for 3000 Aar siden. Have de ingen udvortes Far at befrygte, saa leve de i indvortes Stridigheder. Det lange Slaverie har desuden fornedret dem, giort dem listige og troeløse (dog ere Bierg beboernes Karakteer bedre, da de levede i en mere uafhængig Tilstand. Redacteurens Fader, som havde opholdet sig 4 Aar i Smyrna, og der omgaaedes med mange Grækere, og selv havde en Græsk Tiener, skildrede dem netop saaledes; men tillige som de ingeniøseste Mennesker og de ypperligste Hoveder, hvilke blot manglede noget Godt at anvende deres Aandskraft paa. Han kiendte blandt andre en Græker, ved Navn Homeros, som søgte hans Bekiendtskab for at blive anbefalet af ham til den Danske Viceconsul; et bedre Hoved og en større Skurk havde han aldrig kiendt). De have lært af Tyrkerne deres Smagløshed og deres Svulst. Grækerne vare tappre i Oldtiden; de ere det endnu, men kunder hvor de kunne giøre sig Haab om Bytte, eller hvor de faae en god Sold. De ædle Patrioter i den sidste Friehedskrig havde Møie nok med at faae dem til at holde Stand; det gik dem som Epaminondas med Thebanerne. Man maa ikke gjøre sig overdrevne Forestillinger om deres Tapperhed; de have vel udviist den mod Tyrkerne; men vilde neppe have kunne holde sig mod et Regiment Genadere (dette saae man i Fægtningen imellem Palikarerne og de Franske i Argos). Det var meere den Enropæiske Jnteresse, for dem og nogle Anføreres Aand, hvilke havde deres Forfædres Exempel for Øinene, som befriede dem. Mainotterne, disse Biergrækere, som styrte sig ned fra deres utilgiængelige Bierge og Defileer. giøre allene en Undtagelse ved deres vilde Tapperhed og opoffrende Friehedskiærlidhed. Stædernes Beboere ere endnu bestandig disse nye sig ne Lediggængere og Spekulantere, som de altilhave været. Deres nationale Ulykker, deres Mangel paa Rolighed, den uophørlige Tummel hvori de have levet, det langvarige Slaverie hvori de have staaet siden Philip af Macedoniens Tider og indtil vore, alt dette har tæret paa Grækernes Karakteer, saa at man maae undre sig over at der kan være blevet saameget Godt tilbage af den, som der er. Men i Grækernes Karakteer, ligger en Evne til at modtage gode Jdeer, til at dannes, en Spire til enhver god Egenskab; en Gnist til alt det Gode. Man give det Folk Roe; man lade det selv udvikle sig; en kraftfuld Haand gribe Tømmen, og den vilde Hest vil blive til en ædel Ganger. Nu er det siden Perikles Tidsalder første Gang frit, og endnu mere, Enigheden vedligeholdes blandt dem ved en Eneberskers Haand, og det maae blive til meere end det gamle Græske Folk blev til. Men den Næring, for Jndbildningskraften, den Anledning til Speculation, som de gamle Grækere besad, og de frie Statsformer, hvori det bevægede sig, mangle Nutidens Grækere. Disse kunne blive et mere kultiveret og mere lykkeligt Folk end det gamle var det; men neppe meere saa aandrigt som det var; ikke saaledes blive til et Mønster for alle andre Nationer. Omstændighederne have forandret sig, og komme ikke meere tilbage; det gamle Grækenland var en Phantaske fra Menneskeslægtens Ungdom, som drog over Jordkloden, og er forsvunden.) Betragter den ædle Figur, denne høie, fremstaaende, tænkende Pande, disse blinkende Øine, denne Mund, der er ligesom skabt til Veltalenhed, disse stolte ubøielige Skuldre, dette kraftfulde Bryst, og disse smukt formede Lemmer, saaledes seer Grækeren ud; der ligger et Jdeal i ham; man maae søge at bringe det paa Overfladen. (Det Jdeal, saavidt det angaaer Legemsformen, sees i Grækernes efterladte Konstværker, i deres Jupiters Hoveder, i deres Apollos Legemer; man seer disse herlige Legemsformer efterlignede i Malerierne i Pompeji. De Gamles ypperste Konst var Billedhuggerkonsten; den fremgik i sin Fuldkommenhed hos Grækerne, og maatte bringes til en overordentlig Høide hos et Folk, som besad en saa legemlig Skiønhed, og en Religion, som fremstillede for Jndbildningskraften Jdaler af den menneskelige Natur.)