Berlingske Tidende, 1752-03-10
NB. J næst forrige Numer af disse Blade har indsneget sig en Trykfeyl udi Navnet af den nye Ober-Hofmesterinde for de unge Høy=Kongelige Herskaber, i det der staaer Frue Geheime Raadinde von Schmidtberg, som skal være Frue Geheime-Raadinde von Schmettau; hvilket her erindres, paa det at ikke fremmede Gazettiers, som pleie at referere vore Relata, skal derved faae Anledning at gravere Publicum med et urigtigt Navn. Slutning paa forrige Aars Historie. Resten af November=Maaned. Jmellem Rusland og den Ottomanniske Port yttrede sig ved samme Tid et tydeligt Beviis paa den beste Forstaaelse imellem begge Puissanterne, i det den nye Russisk Keyserlige Minister i Constantinopel blev tracteret med større Distinction, end hans Formand. J bemeldte Constantinopel begyndte nu Pestens Hæftighed at sagtnes, hvilket blev den tilstundende kolde Aarets Tid tilskreven. Paa Øen Corsica paakom imellem den Franske Chef, Marqvis de Cursay, og den Genuesiske General Commissarius, Marqvis Grimaldi, nogle Tvistigheder, som ingenlunde fremmede Roligheden paa Øen. J Wien, blev beregnet, at paa et Aars Tid havde over 10000 nye Colonister, mestendeels Tydske af Fødsel, indfundet sig i Ungarn. Sammesteds observerede man, som noget merkværdigt, at ved den Festin, som den ved det Keiserlige Hoffsubsisterende Kongel. Franske Minister havde holdt i Henseende til Hertugens af Burgundien Fødsel, havde hverken den Russisk Keyserlige Gesandt, eller nogen af de Romersk Keyserlige Ministrer indfundet sig, uagtet de vare dertil solenniter inviterede. J Engelland tog man den Resolution, at skikke indtil videre en vel bemandet Escadre af OrlogsSkibe til Ostindien. Aarsagen, der gav Anledning til denne Resolution, var den Efterretning, man havde faaet, at en Kongel. Fransk Escadre med 4000 Mand Tropper var gaaet Seyl til bemeldte Ostindien. Jmellem Hofferne i Madrit og London blev en Project til en ny Tractat ført paa Tapetet. J Rom gav den Portugisiske Minister det Pavelige Hof tilkiende, at Kongen, hans Herre, af Taknemmelighed til Gud havde besluttet, at bygge paa det Sted, hvor Hans Majestet for kort Tid siden paa Jagten havde været i Livs Fare, en Kirke samt et Kloster. Paven fandt, til at belønne denne Kongens Devotion, intet beqvemmere, med den Titel, Allertroeste, som han meente, Kongen ikke mindre var værd, end fordum Hans Hr. Fader havde været. J Neapolis blev Landet formedelst en Kongelig Forordning renset fra alle Lediggængere. J Livorno fornam Negotianterne en uforventet Følge af den med de Africanske Republiqver sluttede Fred, saasom Corsarerne af bemeldte Republiqver havde i Følge samme Fred, Forlov til at røve i de Toscaniske Farvande, og derved holdte de Christne Skibe ude fra Havnen, hvoraf dog Kiøbmændene skuld have deres Profit og Livs Ophold. Den Spanske Commandeur, Don Pedro Stuart, fik ved St. Vincents Næs fa paa 2 store Algierske Rov=Skibe, og tilreedte det største deraf saaledes, at det efter en 4 Dages Fægtning gik til Grund de, efterat Besætningen, som bestod af 500 Mand, var gjort til Krigs-Fanger; men det andet salverede sig med Flugten. Paa de Ungarske Grændser gave Tyrkerne et ratt Exempel paa godt Naboeskab, og udleverede de Keyserlige Deserteurs lige saa rigtig, som om det Keiserlige Hof havde havt Cartel med den Ottomanniske Port. December. Da man hidtil in Publico intet havde vidste af den Lands=Faderlige Omsorg, vor Allernaadigste Monarch havde baaret for Sine Staters beste ved at lade ledes Jydland efter Mineralier og andre nyttige Jord-Arter; saa fornam man nu med Forundring, ey allene, at det var skeet, men at saadant ogsaa havde havt en velsignet Fremgang; saasom man havde fundet der over 10 Slags af de smukkeste Ocker=Farver udi stor Mængde, dernæst Engelsk og Venetiansk Trippels, en særdeeles smuk og fiin Valk-Jord, et slag fiint Leer af diverse Couleurer, hvoraf kand giøres allehaande fiine Kar, item rød og hvid Terra sigillata, samt en riig Allun= og Vitriol-Jord, som tillige med Sølv og Kobber indeholder ogsaa en Materie til Marien Glas. Alt dette var ey allene lykkeligen opdaget, men man havde ogsaa allerede begyndt med stor Nytte at forarbeyde og forsende deraf, saa at udi den til Skanderborg først udi Julii Maaned anlagte Fabriqve havde ved October Maaneds Udgang allerede over 100000 Pund af den beste røde, bruune og lys-guule Ocker=Farve været forfærdiget, og af Venetiansk Trippels alt et stort Partie forsendt til Kiøbenhavn. Den 7de behagede vores Allernaadigste Monarch, at udgive en Forordning, hvorved de slette fremmede Penge=Sorter udi den Kongel. Andeel af Hertugdommet Holsteen, item i Herskabet Pinneberg og Staden Altona samt Grævskabet Ranzov bleve forbudne at bruge. Samme Dag blev Kongen. og Dronningen af Sverrig med stor Solennitet kronede Stokholm. Natten imellem den 10de og 11te blev Tvilling Rigets Allerdyrebareste Moder, vor fordum Allernaadigste Dronning Louise, hvis Forliis endog vore Børn og Børne=Børn vil beklage, allerførst upasselig. Den 12te blev i Kiøbenhavn udi alle Stadens Kirker bedet for Hendes Majestets Liv og Helbred, som stod den 15de i saadan Fare, at man opgav all Forhaabning om Restitution. Dog tog denne Forhaabning efter 2 Timers Forløb nogenledes tilLive igien. Den 16de døde den regierende Fyrste til Anhalt Dessau, Hr. Leopold Maximilian, i hans Alders 52 Aar. Den 17de yttredes hos den Høysalige Dronning saadanne Tilfælde, at all den Forhaabning, man om Allerhøystsammes dyrebare Liv havde fattet, blev paa nye svækket, ja omsider gjort aldeles til intet. Den 19de var den Dag, som indtil Dagenes Ende bør staae tegnet med Sort, og den 4de Dagens Time var den, der skilte Tvilling=Riget og tilhørende Lande ved deres Glæde, og den allerbeste Konge ved den beste Dronning udi den ulignelige Lovises Allerhøyeste Person. Den 25de blev det Høye Liig aabnet og balsameret, samt lagt paa Parade-Sengen udi Christiansborg Slot, Ellers fornam man i denne Maaned, at udi Nørre-America vedvarede Fiendtlighederne imellem Jndianerne og de Franske paa den ene Side imod de Engelske Colonister paa den anden Side, og at den smitsomme Banqverot Syge, som længe paa andre Steder havde gjort stor Skade, yttrede sig ligeledes i Rusland. J dette sidstnævnte Rige blev den Preussiske Oculist, Hr. Hilmers, arretteret, og kort derefter skikket ud af Landet. J de Kongelige Sardiniske Lande udgik en Forordning, at de Geistlige skulde indgive en nøyagtig Fortegnelse paa hvad Jndkomster de havde af deres udi samme Lande eyende Jordegods. Hvad øvrigt merkværdigt, som i denne Maaned er passeret, veed hver, som læser disse Blade, allerede af de første Numere, som i dette Aar ere udkomne.