JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-11-04
J Anledning af Forhøret, som i disse Tider er holdet over endeel Forbrydere, der ere paagrebne i Rhinegnene, og hørte til en stor Røverbande, som længe har foruroliget disse Egne, har man i Aviserne læst Beskrivelser over Hovedmanden Damian Hessel, der viser en Grad af Ondskab, Uforskammenhed og Glæde ved at gjøre Andre ulykkelige, der oprører al Menneskefølelse. Men dette mørke Malerie har ogsaa sine lyse Partier, der ikke mindre fortjene at udtegnes. En af disse Røvere var Frants Joseph Streitmatter, hvis sædvanlige Navn ellers var Weiler. Han havde engang været velhavende, men en Munk og en Jøde havde ødelagt ham, og nu blev han en Tyv, en duelig Tyv, men ingensinde besmittede han sine Hænder med Blod. Denne Bevidsthed var hans Trøst efter Forhøret. Han angav ingen; kun naar Hessel eller Andre havde nævnet nogen som Medskyldig, og han frygtede, at hans Tavshed skulde gjøre den Anklagede Skade, sagde han, hvorvel med Skaansel og kjendelig Ulyst, Sandheden. Endnu førend hans Dommere vidste noget Ondt om ham, ventede han Døden, fordi, som han sagde, man nødvendig maatte skille Menneskeselskabet ved en saa farlig Person, som han var." Med Standhaftighed horte han sin Dødsdom, tilstod, han havde fortjent den, satte Hessel i Rette for den Ubefindighed, han viiste, erindrede ham om, at hans Hænder vare smittede med Blod, medens han (Weiler) ikke havde fornærmet et Barn, lod sine Dommere sige, at deres Dom var retfærdig, og at de kunde være overbeviste om, ikke at have fordømt en Uskyldig, tog sig meget af sin Kone og sit Barn, erindrede dem om, hvorofte han havde bedet dem at forlade ham, og døde med rolig Fatning. Han forlangte ingen Geistlig til sig, fordi, sagde han, et slet Levner ikke kan gjøres godt igjen ved en ufrugtbar Anger uden Bedring." Hans sidste Ord paa Retterstedet vare: "Jeg fortjener at døe, men mine Hænder ere reene op Blod. Omstændighederne, ikke Ondskab eller Tilbøielighed, have gjort mig til Røver. J en privat Samtale med Rettens Præsident sagde han: "De kan ikke skienke mig Livet, og uagtet min Fortrydelse, vilde det være en Ulykke, om jeg gik fri. Nogle Aar i det mindste maatte jeg sættes, ganske andre Omstændigheder. Troe De ikke, at jeg frygter for Døden. Vished om den eller om min Løsgivelse vilde ikke have bevæget mig til at sige et Ord mere eller mindre, til haardere eller mildere Udsagn mod noget Menneske. Som en Naade udbad han sig af Retten, at hans Kone ikke strax maatte løslades, men i det mindste eet Aar endnu sluttes inde. "Jeg kjender, sagde han, hendes Letsindighed; den vilde snart igjen føre chende i slet Selskab." Og dog hængte hans Siel ved hende og Barnet. (Allgem. Zeit.)J Preussen er nu udkommen en Forordning angaaende den ny Consumtions- og Luxus=Afgivt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-11-04
Til Consumtionsgjenstande hører Slagterqvæg, Caffe, Sukker, Sirup, Rosiner, Mandler, Peber, Allehaande, Puder, Stivelse, fremmede Vine. Til Luxusartikler, Tjenere, Huushovmestere, Kudske, Kokke, Konstgartnere, som enkelt betales med 6 Rdl. pr. Stykket om Aaret (men den, som holder 2, betaler 8 Rdlr. for hver, den, som holder 73, 10 Rdlr. for hver den, som holder 4, 12 Rdlr. for hver, den, som holder 5, 15 Rdlr. for hver; den, som holder 6, 20 Rdlr. for hver); hver Familie har Lov at holde 11 Tjenestepige uden at betale Afgivt, men for den anden betales aarlig 2 Rdlr., for 3 betales i det Hele 6 Rdlr., for 4, 12 Rdlr., for 6, 20 Rdlr., for 6, 30 Rdlr. Af hver Hund, der holdes for Plaiseer, betales aarlig, naar den er 4 Maaneder gammel, 1 Rdlr.; for hver Ride eller Kjørehest 6 Rdlr.; for 2 Heste 8 Rdlr. hver for 3 ti Rdlr. hver, for 4 femten Rdlr. hver. Herfra undtages dog de Heste, som tilhøre Lemmer af det Kgl. Huus, Postheste, Embedsheste &c. Foren Vogn med 2 Hjul betales aarlig 5 Rdlr., for en med fire 8 Rdlr. og saaledes for hver anden, tredie Vogn stedse 1 Rdlr. for hver over de bestemte 8 Rdlr., ligesom det er beregnet for Heste. Alle Arbeidsvogne, Hyrevogne &c. ere fri for Afgivt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-11-04
Hamb. Corresp.) Af dette Blad udkomme ugentlig to Rumere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-11-04
J Følge Kgl. allernaadigst Tilladelse forsendes det med Posterne i Danmark, Norge og Hertugdømmerne, og kan bestilles paa alle Postcontoirer mod Betaling af 5 Rdlr. for Aargangen. Her i Staden tilbringes Bladet Subskribenterne og betales qvartaliter med 7 Mk. 8 s. Subskriptionen modtages hos Bogtrykker Höeckes Enke, i store Helliggeiststrædet No. 144. alle 823 Sr. Kjøbenhavn, trykt hos P. H. Höeckes Enke
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-11-06
Nyeste FlaFeilderie af Kjødenhavn. see. i Syvende Aargang. No. 113. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin. Tirsdagen den 6 November, 1810.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-11-06
Priisopgave om patriotiske Selskabers Oprettelse i Danmark og Norge. (Sluttet.) III. Distriktsselskabernes Formaal. maatte vel antages som almindeligt, at virke for Egnens Vel i enhver Henseende. Antage vi som Grundsætning, at et Lands Velstand fremmes ved og bestaaer i Oplysnings, Fædrelandskjerligheds og Vindskibeligheds Udbredelse blant dets Beboere, saa bliver dette Maal Hovedøiemedet for Distrikts selskabernes Bestræbelser. Betragte vi enhver af disse høie og vigtige Gienstande, da, i hvor store og velgjørende end Nutidens Fremskridt have været under en landsfaderlig Regjerings Medvirkning; synes det dog ved første Øiekast, som om saare lidet var udrettet, og Alt endnu var tilbage. Det første og nødvendigste Skridt til Oplysnings Udbredelse blant Almuen, Landsbyskolernes hensigtsmæssige Indretning og passende Mængde, gavnlige Skrivters Udbredelse blant Menigmand, hvilken vid Mark for Sogneselskabernes Anstrængelser, Endskjøndt man med Føie tør paastaae, at der i intet Land i Europa er udrettet det for Almueskolevæsenet, som i de Danske Stater, er det just gaaet med dette Arbeide, som med de fleste vanskelige Foretagender, at man ved at trænge længere ind i dem, først opdager, hvor langt man er fra Maalet. Regjeringens Opoffrelser for Skolevæsenet have været store, men det vilde være ubilligt at fordre alt af Regjeringen. Naar ikke Medborgeres Fædrelandssind og Samdrægtighed kan udrette saa meget, at hver Egns Beboere kunde forene sig om at arbeide til fælleds Bedste i en saa vigtig Sag, saa vil den aldrig kunne fremmes. Naar det Offentlige, hver Gang en nødvendig Foranstaltning i hiin eller denne Egn skal udføres, maae fremtvinge den ved at lægge Skat paa Egnens Beboere, naar disse ofte ikke afbenytte den udførte gavnlige Foranstaltning, fordi de imod deres Villie maatte bidrage til dens Fremkomst, da fortjene saadanne Mennesker ikke Navn af Medborgere, og det ulykkelige Land, der nærer dem, ikke Navn af Stat. Hvad har udbredt Velstand i vor Fiendes Land, hvad har gjort, at der ikke kan nævnes nogen menneskekjerlig Indretning, nogen Vindskibelighedsgren, som jo findes der i Fuldkommenhed, Mon ikke Fædrelandssindets blide Aand, mon ikke de utallige patriotiske Samfund, som der arbeide hvert paa sin Vei til det samme Maal, Medborgeres Lykke og Velstand, - Norske og Danske Landsmænd og Brødre! J Kampen mod vor troløse Fiende har Seieren ofte været vor, naar han var os overlegen i Mængde, den har altid været vor, naar han var lige med os, lad os kæmpe med ham om Fredens ikke mindre skønne Laurbær, Krandsen for Borgersind og Borgerdaad, Vindskibeligheds Udbredelse - hvilken rig Høst lovede ikke endog de møisommeligste Bestræbelser til dette Maal! Danmark eier vist mange, Norge utallige Skatte, som enten fordi de aldeles ikke
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-11-06
Da H. H. Biskop Bechs Skrivt om Distriktsselskaber i Norge sikkert vil være en god Ledetraad ved disse Udarbeidelser, men dette Skrive endnu ikke er bekjendt i Danmark, skal et Oplag deraf blive besørget trykt og omsendt i Danmarks Provindser, ligesom der i de offentlige Blade skal kunne erfares, hvor det bliver at erholde. Kjøbenhavn den 3 October 1810. Castberg. Ridder af Dannebrogen, Professor og Doctor.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-11-06
Jnden- og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-11-06
Jndenlandske Efterretninger. Placat, angaaende Udskrivningen af de, ifølge allerhøieste Patent af 29de Januarii 1800, af samtlige Marsklande i Hertugdommene, til den almindelige Digekasse fremdeles ydende Bidrag. -
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-11-06
Da Hans Kongelige Majestæt ved allerhøieste Resolution af 23de d. M. har befalet, at der, i Anledning af de, i Overeensstemmelse med det allerhøieste Patent af 29de Januar 1800 til den almindelige Digekasse af samtlige Marsklande i Hertugdømmen ydende Bidrag, endvidere skal foretages en Udskrivning af 1 Ls. a Demath, eller af 2 1/2 Ls. 2 Morgen Land, saa bekiendtgjøres saadant herved af Rentekammeret, efter allerhøieste Befaling. - Thi have Forstanderne for enhver Marsk Comme og Jnspecteurerne over de octroierede. Koege inden 4 Uger at indkræve af Jnteressenterne. disse Bidrage af resp. 1 Ls. a Demath og 2 1/2 Ls. 2 Morgen Land, og dernæst, ligesom Eierne af adelige Marskgodser, uopholdeligen at indsende samme til den Kongelige Contributions- og Oppebørsels Kasse i Rendsborg. - Tillige bekjendtgjøres, ifølge den 8de Paragraphs Bydende i det allerhøieste Patent af 29de Januar 1800, at, efter de af Contributions- og Oppebørsels=Kassen indsendte Extracter, de, siden December Maaned 1807 for den almindelige Digekasse oppebaarne Penge, inclusive den, efter Kammerplacat af 13de Sept. 1808, tilstedeværende Beholdning af 2094 Rdlr. 10 Ls. 11 P., i alt have udgjort 9121 Rdlr. 46 Ls. 7 P. Deraf er blevet udbetalt: 1) Dige betjenternes Gager for Aaret 1808 med 3155 Rd. 3 Ls. 2) Digebetjenternes Gager for Aaret 1800 med 3200 Rdlr. 3) Endeel tilfældige formedelst det almindelige Digevæsen foranledigede Udgifter, 773 Rdlr. 32 Ls., ialt 7128 Rdlr. 36 Ls. Følgeligen er ved Slutning af December Maaned 1809 i Digekassen bleven en Beholdning tilbage. af 1993 Rdlr. 11 Ls. 7 P., hvilken anvendes tilDigebetjenternes Lønning for dette Aar. - Det Kongelige Rentekammer i Kjøbenhavn, den 27de October 1810.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-11-06
Christiansand d. 26 Oct. Her er følgende: bleven kundgjort, som ogsaa i Danmark vil læses med Deeltagelse af hver Patriot: Bekjendtgjørelser for Almuen. No. 1. A) Det kongelige Selskab for Norges Vel bestaar allerede af 1448 Medlemmer, som hver aarlig erlægge 10 Rdlr.; Medlemmernes Sammenskud i dette Aar beløber sig altsaa til 14480 Rdlr. Det topographiske og patriotiske Selskab have forenet sig med dette, og dette derved erholdt hines Beholdninger, som visse beløbe sig til 1530 Rdlr. Enkelte Mænds Gaver til Selskabet udgjøre 8050 Rdlr. Jndtægterne i dette Aar blive altsaa 24060 Rdlr. Desuden ere for enkelte Steder og Bygder adskillige Præmier udsatte af Fædrenelands=Venner, der ei have navngivet sig. B) Adskillige Bygdeselskaber ere oprettede, blandt hvilke det i Sanneherred, i Laurvig Grevskab har sammenskudt 76 Rdlr. 2 Mk., og udsat samme i forskjellige Præmier for Huusflid, Linavl, Humle=Haugeanlæg, o. s. v. 100 Rdlr. ere af Selskabets Vicepræses Hr. Biskop Dr. Boch bestemte til Afbenyttelse for det første inden dette Aars November Maaned mest hensigtsmæssigen oprettede Districtselskab i Norge. c) Skjøndt Almuen ei formodes ubekjendt med de i dette Aar udsatte Præmier og endskjøndt Æskningstiden næsten allerede er forløben for nogle af dem, troe vi det dog ikke upassende atter at gjentage og anbefale følgende til Almuens Opmærksomhed: I. Præmier fra 50 Rdlr. til 200 Rdlr. for Opdagelsen af Leer tjenlig til Steentøi, Tobakspiber og ildfaste Digler. Selskabet vil lade Prøverne undersøge, og hvis de findes tjenlige og i Mængde, bekoste Fabrikanlæg. 2. Præmie af 300 Rdlr. for Opdagelsen af et Saltfløts eller en saa rig Saltkilde, at den med Fordeel kan benyttes til Saltsydning. Et Jordbor er af Selskabet at faae tillaans, for at anstille Forsøg hvor man formoder Salt. 3. Præmie af 100 Rdlr. for Opdagelsen af Zinkertser, naar disse findes i den Mængde og af den Godhed at de kunne bruges til Messingbrænderier. 4. Præmie af 50 Rd. for Tilveiebringelsen af norsk Rødkridt og Blyant i saadan Mængde, at deraf kan gjøres oeconomisk Brug. S. Præmie af 50 Rdlr. for Opdagelsen af saadan Leerskiver, som er skikket til Tavler og Grifler, naar deraf findes saa stor Mængde, at der kan anlægges et ordentlig Brud.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-11-06
Efterretninger om Bornholm, uddragne af Amtmand F. Thaarups Beskrivelse (fortsatte). Byskriver Barclay har særdeles megen Fortieneste af Uhrmageriet. Han har opmuntret baade til Taffel= og Loddeuhres Forfærdigelse, og selv bragt en Deel af de første til Kjøbenhavn. De Udlæg, han har gjort, beløbe sig til 2000 Rdlr. Hjemmegjorte Tøier forfærdiges i Mængde. Efter Told listerne fra 1801 til 1808 var Udførslen størst 1803, nemlig 12,481 Alen og mindst 1807, nemlig 3160 Al. Regner man overhoved 2 Mk. for Alen, saa vinder Landet derved i Fredstider 2, 3 til 4000 Rdlr. Vadmel forfærdiges over hele Landet til eget Brug. En for faa Aar siden anlagt Tobaksfabrik har maattet gaae ind igjen. Professionisterne ere i Almindelighed slette. De ere næsten alle Fuskere, oplærte i Landet selv, af fuskende Lærere. De drive ofte foruden deres Haandværk en anden Haandtering. Nogle Næringer, have aftaget. Rønne har kun en eneste Hattemager. Seilmagere kunne ei leve her. Næringerne gaae ind i hinanden. Men hvad der drives overalt, ei blot i Kjøbstæderne, men og paa Landet, er Brændevinsbrænding, og Brændevinsdrik er særdeles almindelig. De paa Bornholm hjemhørende Fartøier vare i Aaret 1808 ialt 60, indeholdende 635 1/2 Commercelæster og behøvende til deres bemanding 227 Mand. Rønne havde det største Antal, nemlig 26. Dette Antal er imidlertid ikke saa stort, som Bornholms fordeelagtige Beliggenhed til Skibsfart og dets mange søvante Jndvaanere berettiger til at vente.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-11-06
Skibsbyggeriet, som blot bestaaer i at Landet i de sidste 30 Aar har bygt sine egne Fartøier og Baade, drives især i Rønne og Nexøe. Landet mangler gode, rummelige, dybe Havne. Huder og Skind ere ikke ubetydelige Udførselsvarer. Ved opbragte Skibe er der indkommen i Aaret 1808 13,000 St. Hareskind. De Kgl. Toldindtægter, have i en Tid af 10 Aar været størst i Aaret 1802, da de beløb sig til 8545 og mindst i Aaret 1800, da de kun beløb sig til 3861 Rdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-11-06
Strandinger og Aperier ere een af de vigtigste Puncter i Bornholms Statistik. Bjergningsløn, Betaling for vaade Varers Behandling og Tørring, Pakhuusleie, Kjørsler og Baadeleie a. giver Almuesmanden paa Kysterne Jndtægt, og Rets betjenterne kunde uden Stranding ikke have deres Udkomme. De fleste Strandinger skee i Sønderherred paa Salthammers Rif og Due-Odden. Strandinger betragtes der i Landet af alle som en Adgang til god Fortjeneste, hvori alle ønske at tage Deel. J Aaret 1801 var Strandingerne siden Aaret 1794 betydeligst. 20 Skibe forliste og 5 led Avarie. - Folketallet har i en Række af 30 Aar kun tiltaget omtrent 1/4 i Kjøbstæderne. J Aaret 1769 var det 5054, i Aaret 1801, 6861. Om Brandanstalterne der i Landet kan man just ikke gjøre sig det bedste Begreb naar man betænker, at den største og folkerigste Kjøbstæd Rønne endnu ikke har nogen Slange=Sprøite. (fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-11-06
Trondhjem d. 19 Oct. Da man efter al Sandsynlighed kan befrygte, at der i tilstundende Vinter kan blive stor Mangel paa alle Slags Kornvarer, formedelst liden eller ingen Tilførsel fra fremmede Steder, saa har Stadsphysicus J. C. Frieman ladet i Tronhjemsavis bekjendtgjøre adskillige Forsøg med at bage Fladbrød.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-11-06
En Fransk Caperlugger fra Dunkirken, la Victoire kaldet, er Natten imellem d. 22 og 23 strandet paa Vattet, ikke langt fra Bysum. Den var d. 20 først udløben fra Vien, og sidder høit oppe paa Grundene, men man venter dog at faae den flot igjen. Man seer her atter et Exempel paa den Raskhed, som udmærker de Franske Capere. De frygte ikke for at vove noget, have et høiere Formaal end ørkesløse at tilsætte deres Rederes Penge, og frygte end ikke for at nærme sig Helgoland, hvor der er meget at vove, men endnu mere at vinde, og hvor de Engelske Smuglere lettest kunne fanges. (Udg.)Man betaler i denne Tid 12 til 14. PC. i Discond af de fineste Vexler. (Udg.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-11-06
Major Schmidt er allernaadigst udnævnt til Brandmajor og Chef for Brandcorpset her i Staden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-11-06
J Kjøbenhavn existerer i denne Tid et meget tolerant Selskab, som kalder sig: Det almeennyttige Laane, Livrente &c. Selskab for alle af enhver Stand og Religion, ret som om der gaves Laane= og Understøttelsesselskaber, hvor man gjør Forskiel paa Religionen. (Udg.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-11-06
Odense, d. 2 Nov. De, der trænge til at kjøbe Smør i denne Tid, glæde sig meget over, at hele Ladninger ere komne tilbage til visse Søestæder, som ikke kunne afsættes til den høie Priis, samme af Opkjøberne har været opdreven til, og at Op kjøberne have faaet Ordre fra Søestæderne: herefter ikke at indkjøbe dyrere Smør end til 6 Rdlr. Halvottingen. (Jversens Avis.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-11-06
Det har allernaadigst behaget Hans Majestæt Kongen under 1ste d. M. at resolvere saaledes: I. Samtlige Civil-Embedsmænd i Vore Hertugdømmer skulle i Forening med de vedkommende Toldbetjente foranstalte, at der af alle dem som i Hertugdommen ere i Besiddelse af raffinerede Sukkere, inden 24 Timer fra denne Vores Resolutions Bekjendtgjørelse skeer en nøiagtig Angivelse af hvad de saaledes have i Forraad, uden Hensyn til hos hvem samme findes; hvilken Angivelse tilstilles den vedkommende Toldbetjent, hvem det fornødne herved bliver tilkiendegivet. 2. Hvo som fordølger eller fortier noget af det han ifølge forestaaende, bør angive, skal have det fordulgte eller fortiede forbrudt, hvilket skal være Confiskation underkastet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-11-06
Mariboe d. 29 Oct. Den 26 Oct. var en Engelsk Fregat paa Jagt efter 14 Skibe, der seilede ud fra Præstebugten. De 13 maatte vende om igjen, men den 14de slap lykkelig og vel. Samme Dag var og en fiendtlig Krydser paa Jagt efter Skipper Jens Nissen under Stevns Bugt. Han slap, men en Caper, en Jagt og en Galease bleve tagne. (Mariboe Avis.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-11-06
Den 5te November er solgt paa Børsen: Grov Liverpool Salt 14 Rdlr. 2 Mk. Tønden, 3tomme Som 5 Rdlr. 4 Mk. 1000de, brun Candis 10 Mk. 13 s. a 10 Mk. 15 s. Pd., Caffe 9 Mk. 8 s. a 9 Mk. 8 1/2 s. Pd., fortinnede Blikplader 114 Rdlr. 3 Mk. a 116 Rdlr. Cassen, Stiernannis 26 Mk. 14 s. a 29 Mk. 8 s. Pd.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-11-06
J Dag solgtes ved Auction paa Børsen: Liverpool Salt 12 Rdlr. 4 Mk. til 13 Rdlr. 5 Mk. Td., Tjære (enkelt) 22 Rdlr. til 23 Rdlr. 3. Mk., dobbelt dito 19 Rdlr., Svensk Allun 56 til 57 Rdlr. Td., Caffe 9 Mk. 4 s. til 9 Mk. 6 s. Pundet; 1 Actie i den danske og norske Species bank 1165 Rdlr., i dito 1175 Rdlr., 2 dito 1160 Rdlr., i dito 1105 Rdlr., 3 dito 1070 Rdlr.; 2 dito 1077 Rdlr., I dito 1975 Rdlr., 3/4 dito 267 Rdlr.; 2 Actier i det Kgl. octroyerede almindelige Brandcasse=Compagnie paa Vare og Effecter 118 Rdlr., 1 dito 117 Rdlr., 3 dito 116 Rdlr.; I Asiatisk Actie 241 Rdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-11-06
Auctioner. D. 13 Nov. Secret. Stilling, Kramvare paa Hjørnet af Amagertorv og Østergaden; d. 21de, Mægler d'Andrade, Vare i Nybrogaden Nr. 5.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-11-06
Postefterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-11-06
(Af Børsenhalle.) Paris d. 26 Oct. Dags Moniteuren indeholder følgende fra London af 20 Oct. (Af the Sun) Mr. Walth er ankommen i Lord Liverpools Bureau med Depecher fra Lord Wellington. Strax blev følgende Bulletin uddeelt: "Der er ankommen en Coureer fra Lord Wellington. Han har forladt Hs. Herlighed d. 6 d. M. i Alcubaza. Den forenede Armee trak sig tilbage, for at tage en Stilling for ved Lissabon. Den Franske Armee, er gaaet over Mondego, og synes at ville følge vor Armee. - Combra og alle Landsbyer ere blevne forladte af deres Jndbyggere. Der er opsnappet et Brev fra Massen af 2 Sept. Han skildrer deri Vanskeligheden af hans March formedelst Veienes og Landets Beskaffenhed. – Fregatten Apollo har i dette Øieblik bragt Efterretninger fra Lissabon af 15 Oct. Lord Wellington, har taget en Stilling i Torres Vedras. - Portsmouth d. 19 Oct. Kl. 3. De Franske have efter Slaget d. 27de trukket sig til Combra. Lord Wellington trækker sig tilbage til Lissabon, og har en stærk Stilling inde mellem Havet og Tajo; hans Hovedqvarteer er i Torres Vedras (omtrent 6 Mile Norden for Lissabon). - Anden Edition. Kl. 3 om Eftermiddagen. der er ankommen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-11-06
Depecher fra Lord Wellington og Mr. Stuart af 15 d. M. De melde, at de allierede Tropper have trukket sig i deres Linie. Deres høire Fløi er siden d. 7 og 8 i Castanhero og Villa Franca, og deres venstre Fløi i Torres Vedras. Tilbagetoget er ikke blevet foruroliget af Fienden; kun nogle Skiermydsler have fundet Sted med Cavalleriet."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-11-06
The Star indeholder følgende: Romana er med 10,000 Mand stødt til den høire Fløi af vor Armee. Alle Deserteurer stemme overeens i, at de Franske kun endnu havde Levnetsmidler for 10 Dage. - Samme Blad tilføier: Jntet er mindre grundet end det udbredte Rygte, at der fra den 1ste til den 3die er forefaldet et almindeligt Slag, hvori Massena er bleven fangen og har mistet 27,000 Mand. Af Lord Wellingtons Depecher af den 13de sees, at der siden Træfningen ved Busaco intet videre er forefaldet. Ved et Sted i tue Sun, hvor det blandt andet hedder, at det Engelske Cavallerie har været det Franske, især i en Skiermydsel ved Conder, meget overlegen, anmærker Moniteuren: Hvorledes kunde dette ogsaa være anderledes, Det er i hele Europa bekiendt, at den Franske Armee bestaaer af Feige og ikke er vant til Krig. - Ved Yttringen i the Sun, at de Franske ved denne Leilighed, foruden mange Saarede og Døde ogsaa havde 5 Officerer og 120 Mand Fanger, men at Engellænderne kun have mistet 4 Døde og nogle Saarede, anmærker Moniteuren, "Skryderie, for at more Pøbelen i London." Endvidere har Moniteuren følgende: Alle Forbundstater have omKap efterlignet det af Frankrige givne Exempel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-11-06
J alle er den ny Tarif for Colonial-Frembringelser bleven sat i Kraft. Overalt har denne Forholdsregel opfyldt sit Øiemed. Overalt spores de heldigste Virkninger deraf. J Würtemberg stege Priserne paa Colonialvarer halv saa meget samme Dag da Kongens Forordning udkom. Denne Overensstemmelse hos alle Stater vil have et Udfald, der er ligesaa let at forudsee som ufeilbart, i det den betager Smughandelen hvert Middel, berøver den Engelland det sidste Haab. - D. 21de f. M. havde General Waltersdorff en privat Audience hos H. M. den Franske Keiser og overleverede sit Creditiv som Dansk Minister. - Tyrkerne have heftig bombarderet og meget beskadiget den skjønne Russiske Handelstad Odessa, hvorved mange Varer, ere blevne ødelagte. - J Wien betales Præmier for dem, der forud betale deres Formueskat.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-11-06
Den bekiendte Munk og Spanske Jnsurgenthøvding Gil, Palafor's forrige Raadgiver, føres til Frankrige. - De Hollandske Capitalister har man gjort det fordeelagtige Tilbud, at naar nogen tager en Østerrigsk Obligation paa 1000 Fl. og endnu tilskyder 2000 Fl. i Conventionspenge, faaer han efter 15 Aars Forløb ikke allene sin Capital tilbage, men der udbetales ham ogsaa Renter af alle 3000 Fl. i Conventionsmynt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-11-06
Berlin d. 30 Oct. Her er givet befaling, at lægge Beslag paa Colonial-Frembringelser. Dette fandt strax Sted i begge de herværende Pakhuuspladse, og Toldbetjenterne have i samme Øiemed forføjet sig til enkelte Pakhuse, hvor deslige Forraad formodes. Denne Forholdsregel bliver i hele Kongeriget fulgt med megen Stræng J Følge en i den Anledning udkommen hed. -