JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1834-01-07
Jnsdagen den 22de Januari 1834 om Formiddagen Kl. 10 bliver paa Radhuset her i Byen afholdt en Skiftesamling i Köbmand og Giestgiver Hvalses Opbudsbo, hvorved dette, safremt uforudste Hindringer ikke møde, ventes optaget til Slutning. Hvilket herved, med anordnet Varsel, bekjendtgøres til Efterretning for Boets Kreditorer, med Tilføiende, at de Udeblivende ma antages at samtykke i, hvad der af de Mødende, efter Overlæg med Skifteforvalteren, vedtages. Middelfart Købstæds Skifteret, den 23de December 1835. Johnsson, Stervboet efter Bodil Anthonsdatter, Niels Hansen Jensens Enke af Sønderhoe, afholdes en Skiftesamling paa Øens Tinghuus Onsdagen den 29de dennes, Formiddag Kl. 10, hvorved Boet forventes optaget til Slutning; hvilket herved bekiendtgiøres til alle Vedkommendes Efterretning. horn. Fanøe Birks Skifteret, den 2den Januar 1834. Auctioner. aa Grund af Dødsfald, bliver Eiendommen No. 127 i Badstuestrædet, stillet til 3de offentlige Auctioner, nemlig: 1ste Auction den 28de December d. A., 2den - den 11te Januar 1834, og 3die - den 25de f. M. Auctionerne afholdes i den sælgende Eiendom, imellem Kl. 2-4, og ere Conditionerne, Vurderings-Forretningen samt øvrige Adkomst-Documenter, forinden til Eftersyn paa mit Contoir i Løngangsstrædet No. 171. – Forøvrigt bemærkes, at Eiendommen er assureret i Stadens Brandkasse for 14,400 Rbd. Sølv, og afgiver en aarlig Leie af circa 1000 Rbd. L. Ring. Kiøberhavn, der 13de December 1833. Dandagen den 13de Januar 1834, om Formiddagen Kl. 10, bortsælges ved Auction i Fredensborg Store Kroe, endeel Effecter af 2det Kronborgske Districts Skove, som følger: 1. Af Ebbekiøb og Knorrenborg Vange: 10 Favne knudet og trødsket Bøgebrænde og Fagotter, Elle Fagotter, samt nogle Bøge Gavntræeklodse, Endeel Bøge og Elle Qvas, samt Ellested. 2. Af Fredensborg Slotshauge og Endrups Hegn; 7 Favne godt og knudet Bøgebrænde, 3 Af Danstrup Indhegning : 3 Favne godt, knudet og trødsket Bøgebrænde og Fagotter, Bøge Stødebrænde og 4 Fr. Naaldtræebrænde. A. Af Krogenberg og Munkegaard Jndhegninger: 600 Fr. knudet og trødsket Bøgebrænde, Fagotter og Bøge Stødebrænde, Nogle fældede Egetræer, endeel Ege og Bøge Qvas, Endeel Birke Kosteriis. . Af Gurre Vang: Endeel Birke Kosteriis. 6. Af Laveskov. 40 Favne Fyrrebrænde og 14 Fr. Ellebrænde, Endeel Naaletræe Bygningstømmer og Udhug, samt Naaletræe Udskiærbræder. 7. Af Riishaugen: Endeel røddede Egetræer. 8 Aafhentede Skoveffecter fra de foregaaende Auctioner. Bjørnsen. Waldemarslund, den 2den Januar 1834. Mandagen der 13de Januar førstkommende, Formiddag Kl. 11, bliver ved Auction, der afholdes i Skovsborg Kroe ved Helsingøers Strandvei, bortsolgt endeel Løsøre, bestaaende af Sengeklæder, Linred, Meubler og Træevarer, Kobber, Jern, m. m.; imod Betaling til Fuldmægtig Keller, Blegdamsveien, No. 83, hos hvem, saavelsom paa Auctionsstedet, samt i Kroerne i Lyngbye, Søllerød og Gientofte, trykte Fortegnelser over det Sælgende 4 Dage forinden kan erholdes.
Berlingske Tidende, 1834-01-07
Efter Begjæring af vedkommende Forligs- og Udlægshaver, stilles Kalstrup Mølle i Veggerbye Sogn, af Mølleskyld 6 Tdr. 7 Skpr. 1 Fdkr. samt Ager og Engs Hartkorn 7 Tdr. 6 Skpr. 1 Alb., beliggende circa 1 Miil fra Ribe Kiøbstæd, til Salg ved offentlige Auctioner, som afholdes: Fredagen den 31te Januar næstkommende, 14de Februar. - - 28de Februar. hver Dags Formiddag Kl. 103de 2de første Gange paa Raadstuen i Ribe og den sidste Gang i bemeldte Kalstrup Mølle. Conditionerne ere forinden til Eftersyn her og hos Auctionsreqvirenten, Cancellieraad Procurator Jensen i Aalborg. Eiendommen paavises af Eieren. Hvilket herved bekiendtgjøres til behagelig Efterretning for Liebhavere, saavelsom og for Panthavere, overeensstemmende med Placaten af 22de April 1817. Bye- og Herredscontoiret i Nibe, den 30te December 1833. Lynge.
Berlingske Tidende, 1834-01-07
Efter Reqvisition fra Skifteforvalteren i afdøde Kiøbmand Niels Nielsen Ferks og efterlevende Enkes Boe i Ribe, bliver Torsdagen den 30te Jan. næstk., Formiddag Kl. 10, paa Aalborg Raadstue afholdt offentlig Auction over Skonnerten Catharine Kirstine, drægtig 41 Commercelæster, beliggende i denne Byes Havn.
Berlingske Tidende, 1834-01-07
Det anmærkes, at Skibspapirerne henligge til Eftersyn paa Undertegnedes Contoir og at Fartøiet med dets Jnventarium forevises af Skibscapitain Kron Aalborg, den 31te Decbr. 1835. Schmidt, Auctionsdirecteur.
Berlingske Tidende, 1834-01-07
Proclama. følge Kongelig allernaadigst Bevilling af 21de denne Maaned, indkaldes herved, sub poena præclusi et perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, Alle og Erhver, som maatte formene sig at have Noget at fordre i afgangne Gundel Wessel, født Olsen, Enke efter Skipper Christopher Nicolaisen, Wessel heraf Staden, til for os undertegnede, der som Executores testaments behandle hendes Boe, inden foreskrevne Tids Forløb, at regne fra dette Proclamas sidste Bekiendtgiørelse, at anmelde og bevise deres Krav. Kiøbenhavn, den 30te December 1833. C. H. Andersen, T. N. Petersen, Passkriver ved Kiøbenhavns Toldkammer, Lands Overrets samt Hof- og boende i Toldbodgaden No. 53. Stadsrets Procurator, boende i Compagniestræde No. 10.
Berlingske Tidende, 1834-01-07
Dritte Bekanntmachung. Extract des No. 308 in extens eingeructen Proclams.
Berlingske Tidende, 1834-01-07
Alle und Jeder welche an die geringfügige Erbmasse des in Meilbye der Calsund Harde, Amts Hadersleben, one Leibes-Erben Verstorbenen Dienstknechts Paul Nielsen geburtig aus Beck, Hjortlund Kirchspiel, Erb oder sonstige Anprüche und Forderungen zu haben vermeinen, imgleichen diesenigen, welche demselben mit Schulden verhaftet sind, over Pfander und sonstige Guter von den Verstorbenen in Handen haben, werden hiemittelst unter Androhung der geset lichen Strafe und Nachtheile augefordert und angewiesen, ihre Angaben innerhalb 12 Wochen von der letten Bekanntmachung dieses Proclams bey dem Königl. Actuariate in Hygum zu beschaffen. Wornach &c. &c. Rødding Hardesvogtey, der Fros und Calslund Harden, den 12ten Decbr. 1833. Hagedorn.
Berlingske Tidende, 1834-01-07
Dritte Bekanntmachung. Extract des No. 300 in axtens eingerückten Proclams. Alle undede welche an die Concoursmasse des Hufenbesitzers Johannes Wulf in Kamtrup der Fros Harde, Amts Hadersleben, Anspruche und Forde rungen zu haben vermeinen, so wie auch dieseninen, welche derselben mit Schulden verhaftet sind, oder Pfander und andere Sachen vom Cedenten in Handen haben, insbesyndere diesenigen, welche zum Hofe des Gemeinschuldners gehørige Landereien, in Besit haben solten, werden hiemittelst sub poena juris augefordert sich innerhalb 12 Wochen ab ultima publicatione hujus proclamatis bey den Herrn Gerichtschreiber Schrader in Hygum zu melden. Wornach &c. &c. Rødding in der Haardesvogtey, der Frøs-und Calslund Haarden, den 12ten Decbr. 1833. hagedern.
Berlingske Tidende, 1834-01-07
en til Tirsdagen den 7de dennes averterede Auction over Huset No. 331 i lille Amagergade paa Christianshavn, er udsat indtil videre. W. Dahl.
Berlingske Tidende, 1834-01-07
en ny opbyggede Kro ved Mogenstrup paa Landeveien mellem Nestved, og Præstøe, Brændeviins-Udsalget fra Brænderiet sammesteds og Stalden til Fedning af Kreaturer ved Spøl fra Brænderiet. Bliver ved offentlig Auction, som först i Februar, Dagen skal nærmere blive bekiendtgjort, afholdes i bemeldte Kro, opraabt til Bortforpagtning, fra 1ste Mai d. A., enten hver Deel særskilt, eller samlet, ifölge de Canditioner, som 14 Dage førend Auctionen ville findes til Eftersyn i Giæst givergaarden 3 Hiorter i Kiöbenhavn, paa Viinhuset i Nestved, i Rönnede, Kro og i Mogenstrup Mølle hos Møller Olsen, som foreviser Eiendommen og giver de fornødne Oplysninger. Slutningen af Februar eller i Begyndelsen af Marts Maaned førstkommende, vorder ved offentlig Auction bortforpagtet paa 8 a 10 Aar, fra 1ste Mai dette Aar at regne, og under Eet, Hovedgaarden nye Kirstineberg og Avlsgaarden gammel Kirstineberg, beliggende omtrent 1/4 Miil fra Kiøbstaden Nyekjøbing paa Falster, med tilhørende Hollænderie, bestaaende af: 150 Køer, foruden det complette Antal af Ungqvæg til Jndsætning. Til Eiendommen, hvis Jorder ligge samlede, hører et Areal af henimod 900 Tdr. Land, fri Hovedgaardstaxt, Agerjord og Græsning, hvoraf en stor Deel ved Hovedgaarden er merglet. Nye Kirstineberg drives ved Hielp af 30 hoveriegiørende Bønder, hvorimod gammel Kirstineberg drives med egen Kraft, men til begge Gaardene haves et særdeles betydeligt Huusmands Hoverie. Ligesom et complet Jnventarium af Meierie- og Avlings=Redskaber overleveres Forpagteren, saaledes kan han ogsaa enten til Eie, eller som Jnventarium, efter nærmere Bestemmelse, modtage complet Hestebesætning, og de fuldkommen behøvende Folkesenge, saavelsom og det Korn og de Fødevarer, der udfordres til Huusholdningen. Auctionsdagen og Stedet skal nærmere vorde angivet i dette Blad, som og hvor Conditionerne vorde henlagte til Eftersyn. Eiendommene paavises af undertegnede Forvalter ved Godset. Hvilket herved foreløbigen bekiendtgiøres. Nye Kirstineberg pr. Nyekjøbing paa Falster, den 2den Januar 1834. Gllgaard. Trykfeil i No. 3 første Columne, 2den Spalte, bond læs: board. – Samme Spalte, Sessioner, nemlig at lægge læs som de to sidste Sessioner, vil lægge. – J No. 4. Første Columne, 2den Spalte, 9de Lin, Nytte læs; Stytte. - Samme Spalte, 21de Lin, omtalte læst omtalede.
Berlingske Tidende, 1834-01-08
Aar 1834. No. 7. Onsdagen. den 8 Januar. Den til Forsendelse. med de Kongelige Brevposter. privilegerede. en Berlingske politiske og Avertissements-Tidende. Udgivet, trykt og forlagt ved Brødrene Berling; redigeret af Malthe Møller.
Berlingske Tidende, 1834-01-08
Udenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1834-01-08
Fra den Jtalienske Grændse, den 20de Decbr. Den Spanske Regjering gjør sig megen Umage for at udvirke hos Paven den unge Dronnings Erkjendelse. Men dertil synes han ikke tilbøielig. Hidtil have de Spanske Agenter Jntet udrettet i Rom. Ligesaa frugtesløse vare deres Bestræbelser i Neapel. Kongen har nyeligen atter erklæret, at han skylder sig og sine Arvinger, at holde fast ved den Saliske Lov, og frivillig vilde han aldrig erkjende den nuværende Regjering i Spanien. For Regentinden maa denne Erklæring være meget ubehagelig, thi saalænge hun ikke er erkjendt af det Reapolitanske Hof, turde maaskee de fleste andre Hoffer vægre sig ved at gjøre det. Den Spanske Geistlighed modtager næsten uden Forskjel sin Impuls fra Rom; den har altid sit Blik vendt didhen, og vil neppe bevare god Forstaaelse med en Regjering, der mangler Pavens bifald. Derfor lægger man ei megen Vægt paa de af Dronningen i de Baskiske Provindser tilkæmpede Fordele, der, efter det Romerske Cleristes Anskuelser, kun ville adlyde hende saalænge, som Vaabenmagten herster der, man troer endog at Utilfredsheden vil tiltage, saasnart de Privilegier vorde antastede, som hine Provindser nyde. Disse bestaae væsentligen deri, at Biscayas Jndvaanere ere befriede for militaire Byrder undtagen de faste Pladser, og at de ikke behøve at taale nogen Garnison i Landet; ogsaa nøde de Fordelene af en særegen Toldadministration, og vare saa at sige toldfrie, hvorved Biscapa udgjorde et Slags Depot for Smughandelen. Denne ville nu vorde vanskeliggjort, om ikke aldeles undertrykt, efterdi for lang Til siden i Madrid er bleven ført Klage over Biscayas Toldprivilegier. Ved Afskaffelsen af Snighandelen i de nordlige Spanske Provindser vilde Bordeaux og Bayonne tabe Meest; thi fra disse Steder bleve aarligen Varer af mange Millioner Frankers Værdie, indsninglede i Spanien, og der solgte med betydelig Fordeel Jfølge de nyeste Breve fra Mailand, ere der i den sidste Tid meer end 150 Personer blevne fængslede og ligesaa mange udvandrede. Blandt disse findes mange Adelige, Kjøbmænd, Forpagtere, Præster, Militairpersoner, sex Elever af det Maillandske Seminarium, ja selv Cadetter af Garnisonen. Paa nogle Steder have man sat sig til Modværge. Saaledes lykkedes det, efter hine Breve, en vis Hr. Custodi, i Nærheden af Como, at undkomme til Schweiz, efterat han havde ihielskudt en Politie-Commissair.
Berlingske Tidende, 1834-01-08
Nürnberg, den 29de December. Ved Obductionsforretningen over Caspar Hausers Liig viste det sig, at det tveæggede Mord-Jnstrument var trængt fire Tommer dybt ind. Hjertet var gjennemstukket, saavelsom Mellemgulvet, Leveren og Maven. Lægerne og Saarlægen erklærede eenstemmigen Saaret for absolut dødeligt, og sammes Retning saaledes beskaffen, at Stødet blot kunde være ført af fremmed Haand. J begge Brysthuulheder fandt man en stor Mængde Blod, Leveren var paafaldende stor. Det er ubegribeligt, hvorledes Hauser, med saa frygteligt Saar, endnu kunde saa hurtigen tilbagelægge den lange Vei fra Slotshaugen til sin Bolig hos Læreren Mayer, og vende tilbage med denne, dog kun til Slottet, for at vise ham Stedet, hvor Overfaldet blev begaaet. J fulde 78 Timer overlevede han denne Ugjerning, for det meste med fuldkommen Bevidsthed, uden at angive Meer angaaende dette morderske Overfald, end der allerede er fortalt i tidligere Beretninger, og uden at kunne give flere Oplysninger i Henseende til sin tidligere, høist gaadefulde Historie, end de, der allerede ere bekjendte; hvoraf man kan slutte, at han, i Henseende til begge disse Omstændigheder, fuldstændigen har givet alle de Oplysninger, han selv vidste derom. Efter al Sandsynlighed vil hans Historie saaledes blive en uopløselig Gaade. Rettens og Politie-Embedsmændenes Efterforskninger havde indtil den 25de, altsaa i ti Gange 24 Timer, ikke ledet til noget Resultat. (Følgelig er den, strax som upaalidelig betegnede, Efterretning i den Bayerske Folkeven, at Morderen allerede var bleven fængslet – desværre ugrundet.) Den 26de dennes blev han begravet, i Overværelse af en stor Mængde Mennesker, der røbede den dybeste Rørelse; thi Hauser var almindeligen agtet og elsket. Hans Religionslærer, Pastor Fuhrmann, holdt Sørgetalen; efter Manges Begjæring er samme nu udkommen i Trykken. Deri findes Beretningen om Hausers Yttringer paa sit Sygeleie. Jeg er træt, gjentog han oftere, meget træt; alle mine Lemmer blive mig for tunge. Jeg har en lang Reise at foretage. Jo mere han nærmede sig sit Endeligt, desto oftere foldede han sine matte Hænder til Bou. Hans sidste Ord løde Fader, ikke min Villie skee, men Din! Han yttrede gjentagne Gange den inderligste Taknemmelighed mod sine Velgjørere, Alle Mennesker, som jeg kjender, sagde han, har jeg bedes om Tilgivelse. Da man bemærkede: Christus fordrer, at man ogsaa skal tilgive Andre, svarede han: Hvi skulde jeg nære Had eller Vrede, da Jngen har gjort mig noget Ondt, Dresden, den 20de Decbr.
Berlingske Tidende, 1834-01-08
J Gaar Aftes var Dresden Skuepladsen for en rystende Begivenhed. Henimod Kl. 7 om Aftenen blev det bekjendt paa Gaderne, at en Sovngængerske vandrede paa Taget af et, fem Etager høit, Huus. Omendskjøndt Maanen kun svagt formaaede at gjennemlyse den skyedækte Himmel, bemærkede man dog, tæt under Mønningen paa Bagermester Janisch's Huus, der fra den ene Side vender ud imod Pladsen foran Wilsdruffer-Porten og den ny Postbygning, fra den anden Side imod Annegaden, er qvindelig Skikkelse, der syntes at beskjæftige sig med et qvindeligt Arbeide, formodentlig med Forberedelser til de i Julen sædvanlige Foræringer. Taget selv er overordentligen steilt, da der i samme er indbygget en femte Etage (uden at medregne StueEtagen); og Huset rager meer end 10 Alen frem over de tilstedende Bygninger, saa at Søvngængersken var aldeles indskrænket til Taget paa dette Huus. Efterhaanden samlede sig nogle Tusinde Mennesker, blandt hvilke herskede Dødstilhed, thi Enhver frygtede, ved den ringeste Larm at vække Søvngængersken og fremkalde hendes Fald. Undertiden reiste Pigen sig, vandrede frem- og tilbage paa Tagrygningen, og gik fra den ene Side af Taget over paa den anden; eengang sad hun sig ned paa Kanten af Rygningen, og ordnede sit Haar. Snart erfarede man, at hun var en Datter af Bagger Janisch, en meget smuk Pige paa 19 Aar, der havde arvet en ikke ubetydelig Formue efter sin Moder, Politiedirecteuren og endeel Politievagtmestere indfandt sig snart; men de tabte aldeles Fatningen, og forsømte ethvert Middel til Redning, da de hvert Minut ventede det dødelige Fald. Saaledes henløbe fire piinlige Timer ubenyttede. Flere Gange traadte Pigen ud paa den yderste Rand af Tagstenene, og lænede sig langt ud overGaden, saa at Skrækken iisnede Blodet i Alles Aarer; derpaa vandrede hun atter op af Taget, sad sig paa Rygningen, talende og syngende i Drømme. Endelig vendte hun tilbage til Tagvinduet, gjennem hvilket hun var stegen ud; men et Lys straalede hende imøde fra Tagkammeret: man hørte et gjennemtrængende Skrig - og den stakkels Pige styrtede ned paa Gaden med en græsselig Larm. Et Udraab af Forfærdelse fulgte paa den dybeste Stilhed. Den Ulykkelige blev bragt ind i Huset. J Gaar Aftes var Liget, der tilsyneladende var fuldkommen ubeskadiget, udstillet paa Dødsleiet, og blev i Morges jordet. Denne skrækkelige Tildragelse har dybt rystet alle Gemytter, og man har over den glemt alt Andet. Endnu har man ikke erfaret, om Lyset var bleven synligt i Vinduet ved Uforsigtighed af en Politievagtmester eller af Faderen; imod den Sidste er der allerede indledet Undersøgelse, paa Grund af utilgivelig Forsømmelse, da hans Datters Tilstand var ham bekjendt; efter Forlydende ogsaa imod Politie-Embedsmændene, der paa en uforsvarlig Maade i saa lang Tid havde undladt at anordne nogetsomhelst Forsøg til hendes Redning. Forbittrelsen, imod Begge er almindelig, imod Politiet saa meget større, da det ofte tillader sig Jndgreb i den borgerlige Frihed, hvor dette ikke synes fornødent, hvorimod det her, hvor det galdt et Menneskelivs Frelse, forblev aldeles uvirksomt, Berlin, den 30te December.
Berlingske Tidende, 1834-01-08
J Paris vrimler det nu af Tydskere, i Særdeleshed af unge Mennesker, der paa Lykke og Frømme reise didhen og troe at kunne erhverve sig Opholdet ved at give Underviisning. De ankomme største Delen med den Mening, at det Tydske Sprog og dettes Literatur studeres af Franskmændene med den største Jver, og at det saaledes maa være dem en saare let Sag, ved Timeinformationer i det Tydske ei allene at fortjene deres Brød, men ogsaa at betrygge sig et taaleligt Udkomme. Men allerede i de første Uger af deres Ophold overtyde de sig, til deres Skade, om det Modsatte. Antallet af de Franskmænd, der lære det Tydske Sprog, er særdeles ringe, og beskjeftiger neppe de allerede i lang Tid i Paris boesatte Tydske Sproglærere, der næsten alle ere nedte til ved andre tilfældige Arbeider at erhverve sig Noget, og dog have meget vanskeligt ved blot taaleligen at kunne slaae sig igjennem. Naar man siger: at den Tydske Literatur for Øjeblikket blomstrer i Frankrige, da er dette saaledes at forstaae: at Franskmændene læse de Tydske Digtere og Romantikere (fremfor Alle Hoffmann) i Oversættelser, der for det Meeste ere høist usle og vanskabte, men at de lidet eller aldeles ikke ændse Originalerne. Vi holde det for Pligt, at bringe disse Kjendsgjerninger til almindelig Kundskab i Tydskland, for at afholde unge, uerfarne Mennesker, uden at have mange Penge i Lommen, fra at reise til Paris, hvor de snart ville befinde sig i den forgeligste Stilling, og til Slutningen kun med megen Møje ere i Stand til igjen med Ære at forlade Frankriges Hovedstad, og med bittert skuffede Forhaabninger at vende tilbage til deres Fædreland. Kjendskab til det Tydske Sprog har i Paris endnu kun i en saa ringe Grad erholdt Jndgang, at blot yderst faa Medlemmer af Videnskabernes Academie ere i Stand til nogenlunde at forstaae en Tydsk Bog, hvis Jndhold slaaer ind i deres Fag.
Berlingske Tidende, 1834-01-08
London, den 27de December. Efter Forlydende have Kongen og Dronningen besluttet at besøge Jrland til næste Aar.
Berlingske Tidende, 1834-01-08
De 1500 Engelske Rekruter, der bleve exercerede i Nærheden, af Lissabon, for siden at vorde fordeelte i Don Pedros Armee, have i de sidste Dage viist sig opsætsige, fordi Regjeringen ikke har opfyldt de med dem indgaaede Betingelser angaaende deres Sold. Ogsaa skal der herske stor Misfornøielse i de øvrige constitutionelle Corps. Mandskabet paa Joao Vl. er for længe siden bleven tilfredsstillet ved Betalingen af den for sex Maaneder resterende Lønning.
Berlingske Tidende, 1834-01-08
Den 11te skal et Dampskib fra England have bragt Penge og Vaaben for Pedroiterne. Paa den anden Side ere i disse Dage 700 Fade Krudt for Migueliterne landsatte ved et Engelsk Skib i det nordlige Portugal, og lykkeligt ankomne til Hines Leir. Her forsikkres, at Loyds-Assurandeurerne i de sidste 30 Aar. ikke har lidt saa stort Tab, som det, der ere foraarsaget dem ved indeværende Aars voldsomme Storm.
Berlingske Tidende, 1834-01-08
Dampskibet Waterwitch er forulykket mellem Bristol og Waterford. – J Nordamerika have omtrent Fyrretyve Mennesker nyelig fundet deres Død derved, at Kjedlen sprang i et Dampskib paa Ohio.
Berlingske Tidende, 1834-01-08
Fra Madras har man erholdt Efterretninger, der gaae indtil den 26de August; der var endelige 3 Dage forhen Regnveir indfaldet, og det har i denne korte Tid regnet mere, end i de sidsthenvundne 20 Maaneder. J Tschindadrepetta, Triplicane og Tschulay havde de Jndfødte begyndt en Opstand, opbrudt alle Riis-Magaziner og ødelagt mange Ejendomme, saa at Regjeringen saae sig nødt til at kalde Militairet til Hjelp, for at dæmpe Uroelighederne. – Det 15de Jnfanterie-Regiment blev sat i Bevægelse mod Oprørerne, og det lykkedes, at gjenoprette Orden, uden at noget Menneske derved mistede Livet. Grunden til Oprøret laae i den herskende Dyrtid, som var bleven forøget end mere derved, at Riishandlerne vare komne overeens om: at opdrive Prisen paa denne Livets første Fornødenhed i Jndien. Daglig døde et Hundrede Jndfødte af Hunger eller Sygdomme. Gjenstanden for de almindelige Samtaler i Madras dannede i Særdeleshed den Engelske Regjerings Plan med Hensyn til Ostindiens fremtidige Bestyrelse; og denne fandt i det Hele taget meget bifald. Capitalen til Oprettelsen af en Dampskibsfart stiger dagligen. Radschaben af Travancore har indtil dette Øjeblik leveret det største Bidrag, nemlig 1500 Rupier. – J Nurbudda rasede Huugersnøden paa det Frygteligste, og Dødeligheden var her betydeligst. J Stagvore vare 4000 Huse blevne ødelagte ved en Jldebrand; 18 Personer mistede Livet ved denne Leilighed, og Tabet paa Eiendom er uberegnelig.
Berlingske Tidende, 1834-01-08
Christiania, den 31te December. J de sidste Dage har her været et stort Sneefald, saa vi have Snee i svær Mængde. Kulden har siden den 27de d. M. meget aftaget, og Føret er godt. Fiorden er tillagt med Jis, men den store Mængde Snee vil formodentlig hindre, at Jsen ikke vinder megen Styrke i denne Vinter.
Berlingske Tidende, 1834-01-08
Cholera-Sygdommen tør vi vel nu haabe er forbi. Kun 3 Patienter vare i Gaar tilbage under Behandling, og samtlige Lazarether ere derfor tømme, paa eet nær. Ogsaa fra de øvrige Steder høres i den senere Tid Jntet og Sygdommen.
Berlingske Tidende, 1834-01-08
(Af den Norske Rigstid. No. 1.)
Berlingske Tidende, 1834-01-08
Jndenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1834-01-08
Kjøbenhavn, den 8de Januar. Fredagen den 3die Januar forsvarede Hr. Cand. Theol. C.W. Kolthoff sin for Licentiatgraden i Theologien skrevne Dissertation: Apocalypsis Johanni apostolo vindicata. – De ordentlige Opponenter vare Dhrr. Professor Dr. Clausen og Lector Lic. Engelstoft, af Auditoriet opponerede Hr. Cand. Theol. Damkjer. Handlingen, som foregik i Regentskirken, varede fra Kl. 10 til Kl. 3.
Berlingske Tidende, 1834-01-08
Ledigt Embede. Under det Slesvig-Holsteen-Lauenborgske Cancellie, Pastoratet for Oddis Sogn, i Haderslev Provstie. Embedsforretningerne skee i det Danske Sprog. – Dette Embede besættes umiddelbart af Hs. Majestæt Kongen. – Ansøgninger, allerunderdanigst stilede til Allerhøistsamme, indleveres til Cancelliet inden sex Ugers Forløb.
Berlingske Tidende, 1834-01-08
Ved Udgangen af Aaret 1832 var Sygeantallet i det Kongelige Frederiks Hospital. af indvortes Syge. . . . . . . . . . . . 166 af udvortes