Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-11-22
Oversigt over Dagens udenlandske Nyeheder. De Engelske Blade levere en Mængde Privatbreve fra de Vestindiske Øer, som naae til den 18de August, og af hvilke udkommer følgende Oversigt over Begivenhederne i Venezuela indtil Erobringen af Augustura. Efterat General Piar i Slaget ved St. Felix den 17de April havde overvundet den Kongelige spanske General Cerutti, marscherede han med 1500 Mand General Cedeno til Hielp, som holdt Augustura indsluttet (hvilken Stad ogsaa kaldes San Thome de Guiana). J Mai modtog General Bolivar Overbefalingen over Beleiringen for denne Fæstning, som ligger ved Oro noko, er overmaade stærk, og var engang Spaniernes Hovedvaabensplads, fra hvilken de bestandig faldt Jndependenterne i Ryggen, naar de havde tilfægtet sig Fordeele paa det flade Land. Den 17de Juli erobrede Jndependenterne Staden Augustura; men Spanierne holdt sig i Castellet. Jndependenterne følte sig længe overbeviiste om, at de ikke kunde udrette noget, uden de havde en Flotille paa Oronok; de tænkte derfore paa, at bygge Skibe, deels Kanonbaade og deels Flecheras (Piil skibe. Med disse Skibe erobrede de nogle spanske Koffardie- og Kongelige Skibe, toge selv Underbefalingsmanden for den spanske Søemagt, Don Pedro Schiniqve, fangen, og forstærkede sig med de erobrede Skibe. Den 6te Juli førte den tappre Antonio Diaz fra St. Margaretha, fem store Kanonbaade til dem, og adspredte, foreenet med dem, en spansk Escadre paa 16 Skibe, hvoraf han tog tre, og nedsænkte fire, den 12te Juli ankom Admiral Brion med 16 Krigskibe til Dronnoko, og kastede Anker ved Cabrian, to Leguas fra Augustura, som er Hovedstaden i Gammel=Guiana. Hans Ankomst indjog de Kongelige Skræk, de holdt Krigsraad og besluttede at bringe alle deres Skatte ombord paa 25 Skibe, som de endnu havde, med disse at seile ned af Oronoko, og at slaae sig igiennem Linien af Jndependenternes Skibe. Jfølge denne Beslutning rømmede de den 3die August Kostellet i Augustura, og seglede ned af Oronoko. Vandets Brusen og en gunstig Vind bar dem hurtig igiennem Jndependenternes Linie, og disse tænkte blot paa, at faae fat paa saa mange af de Flygtende, som de kunde. Fiorten Skibe, hvorpaa den spanske Gouverneur Fizgerald, General la Torre, Biskoppen, hele Generalstaben og hele Skatten befandt sig, faldt Jndependenterne i Hænderne. Man forfulgte de andre, og man har endnu ikke havt nogen Efterretning om deres Skjebne. Til Øen St. Thomas var kun nogle Kanonbaade ankomne indtil den 16de August, som fortalte, at de spanske Skibe, tabtes af Øiesynet, da de bleve forfulgte af BrionsEscadre. Erobringen af begge Guianas og Borttagelsen af den spanske Flaade, har forskaffet Jndependenterne uhyre Rigdomme. J flere Aar har Krigen forhindret alle Udførseler fra Oronoko, og Magazinerne i Augustura og San Fernand de Apure, som tilligemed andre befæstede Pladse af Gammel=Guiana, ere blevne besatte af Jndependenterne efter Augusturas Fald, indeholde ikke mindre end tre Aars Høst af Varinas Tobak og Cacao. Disse Forraad, talrige Hiorde af Qvæg og Heste, alle Skatte, som Munkene, i Særdeleshed Kapuzinerne, have i 150 Aar, udpiint af de stakkels Jndvaanere, store Pengesummer tilhørende de spanske Kiøbmænd eller spanske Officerer, som Frugterne af deres Udplyndringer, faldt Jndependenterne i Hænderne. Kapuzinerne blive forfulgte, fordi de nogle Gange havde forraadet Jndependenternes Sag. Det hele Land, saavidt Oronoko vander det, er nu i deres Besiddelse. Bolivar trak sine Stridskræfter tilsammen, omtrent 6000 Mand, og rykkede dermed frem i de vestlige Provindser; General Paez marscherer fra Santa Fe ogsaa derhen. Naar de blive foreenede, ville de udgjøre en Hær paa 10,000 øvede Krigsfolk. De af Spanierne endnu besatte Stæder Barcellona, Cumana og Leon de Caraccas (ogsaa kaldet San Jago de Leon) kunne ikke gjøre dem ret lang Modstand. Fra denne Tidspunkt erholder Stillingen af de forenede Fristater af Venezuela og Nye=Granada et andet Udseende, og deraf kommer det formodentlig at Jndependenternes Agentere i London nu kunne med større Frihed besørge den nye Republiks Anliggender end hidindtil. Saaledes gav engang først ogsaa Frankrig, Franklins Forslag Gehør, efterat den nordamerikanske Jndependent General Gates havde fanget den engelske General Bourgovne med sin hele Hær ved Saratoga. Ogsaa de sidste engelske Aviser bebude hvor rigelig Jnsurgenterne begynde at hente Hielp fra England. Skibet Grave, som har en stor Transport ombord af engelske Officerer, hvilke staae paa halvt Sold, er afseilet paa Thomsen til Amerika, og Skibet de to Venner, hvorpaa 97. engelske Officerer havde indskibet sig, og afgik fra Portsmouth, er allerede passeret Madera J denne Forbindelse med de Spanske Colonier ligger Grunden til at Englands Forfatning bedrer sig, og at Handelen og Jndustrien begynder paa nye at reise sig; thi ingen Handel er saa fordeelagtig som den paa disse Colonier, hvor ingen Jndustrie finder Sted, og Jndvaanerne ikke gjøre andet end at grave Guld og Sølv op af Jorden; her finde de engelske Manufacturer den stærkeste Afsætning, her betales alt med Guld og Sølv. Dette bekræftes af et Bønskrift fra Kiøbmændene i Kingston paa Øen Jamaica af 19de Juli d. A. til Handels- og Colonieraadet i London, hvori de sige: at England kan umuelig med Ligegyldighed see at Colonierne blive undertrykkede af Spanien, som strax ville giøre en Ende paa den frie Handel. En Strækning af over 1000 engelske Mile af Lande som ligge ved det stille og det atlantiske Hav, ere siden 1810 blevne forsynede med engelske Fabrikater. Handelen tilvoxer over al Forventning, og siden anførte Aar ere der i disse Lande solgt for over 10 Millioner Pund Sterling; ingen Handel forvandler i den Grad som denne, de brittiske Varer til Species, som bedst sees af de store Remisser af Guld og Sølv, som afgaae til England. Handelen trænger blot til større Sikkerhed og til bedre Convoier. Hvor rige disse Lande ere af Naturen, kan ogsaa sees deraf, at fra det saa længe ødelagte Mexico, har dog en spansk Fregat, Sabina, som er afseilet fra Vera Cruz, kundet bringe for nyelig til Cadix en Transport af over 3 Millioner haarde Piaster, 228 Sølvstænger, 12 Kister med Sølvtøi, foruden andre kostbare Varer. At Spanierne ville blive istand til at betvinge Jnsurgenterne er nu ikke heller i mindste Maade rimeligt, især efter disses sidste Seiervindringer og Guianas Erobring. Bolivar marscherer nu til de nordlige Søekyster for aldeles at fordrive Spanierne derfra, og Marino skal allerede have erobret Curiaco- og Carupano, og truer Cumana. General Zarasas har taget Staden San Diego. Morillo føler nu at det er paa høi Tid at komme sine Spanier paa Fastlandet til Hielp, og har med et Tab af 1000 Mand forladt Øen St. Margaretha, som han ikke har formaaet at erobre, men hvor han dog har anrettet store Ødelæggelser.