Aalborg Stiftstidende, 1844-11-06
Ved Viborg Landsoverret ere afsagte følgende Domme: Arrestanten Chr. Jensen Bakken, tiltalt for Tyveri(forhen iblandt Andet straffet for 2den Gang begaaet Tyveri), og ved Dronninglund Herreds Extraret dømt til at hensættes til Rasphuusarbeide i 16 Aar, dømt at hensættes til Fæstningsarbeide i 6 Aar. – Jndsidder Jørgen Mad. sen og Huusmand Peder Chr. Christensen Dose, tiltalte for at have stiaalet skovet Brænde i Hals Nørreskov, ere, ligesom ved Kjær Herreds Extraret dømte til at hensættes i Fængsel paa Vand og Brød, Førstnævnte i 4 Gange 5, og Sidstnævnte i 2 G. 5 Dage. - Kjøbm. Lauriz Nielsen af Aalborg, contra Kjøbm. Jversens fraskilte Hustru, Caroline Jversen af Nykjøbing med Lavværge. Citanten, Nielsen, paaanker under denne Sag til Stadfæstelse, og Omkostningers Erholdelse en inden Nykjøbing Bytingsret den 15de Juni d. A. afsagt Dom i en Sag, anlagt af Citanten imod Jndstævnte, Mad. Jversen, til Betaling af 255 Rbd. 4 Mk. 10 s. med Renter. Ved nævnte Dom er kjendt for Ret: Jndstævnte, Mad. C. Jversen, bør til Citanten, Kjøbm. Nielsen, betale det paastævnte Beløb 255 Rbd. 4 Mk. 10 s., med Renter 4 pCt. fra den 15de Marts d. A. til Betaling skeer, samt dette Søgsmaals Omkostninger med 10 Rbd. Sølv. Dom: Bytingsdommen bør ved Magt at stande. Processens Omkostninger for Overretten betaler Jndstævnte til Citanten med 16 Rbd. Sølv. Guandens Oprindelse, Egenskaber og Anvendelse, uddraget af de bedste engelske Værker af N. N. Wight, Omendskjøndt denne Substants først i de senere Aar bliver anvendt som Gjødning, er alligevel sammes Værd vidt og bredt bekjendt, og vi kunne prise os lykkelige ved at have opdaget den Frugtbarhed, som gjennem Anvendelsen af Guano viser sig. - Det vil være Læseren bekjendt, at den Ureenlighed fra de Søfugle, der i utallig Mængde sværme omkring de africanske Kyster og Strandbredderne ved Sydhavet, samt det sig siden umindelige Tider paa Klipperne og de smaa Øer samlende Snavs af nævnte Fugle, har faaet Navnet "Guano. - Jsærdeleshed findes samme mellem den 13de og 21de sydlig Bredde, hvor det tørre Klima er sammes Sammendyngning særdeles gunstig. - J vort fugtige Klima bliver Søfuglenes Skarn bortskyllet næsten umiddelbart efter at det naaer Jorden; derfor vilde man aldrig kunne samle en Masse af Guano i disse Lande, selv ikke hvor der opholder sig en stor Mængde af disse Fugle Derimod i det meget tørre Klima, hvor man udelukkende finder Guano, opløses dette Fuglemøg saa langtsomt, at samme siden Aarhundreder uforstyrret har kunne sammenhobe sig. - Humboldt siger os, at Peruanerne allerede i Aarhundreder have kjendt Guanens Værd, og ved Brug af samme vidst at gjøre deres sandige Sletter til de frodigste Kornmarker. Ogsaa vore Landmænd vide at vurdere den Gjødning, som de erholde af Fjerkræ, men uliigt ethvert hidtil anvendt Middel er Guano en Art Gjødning, som ved ethvert Slags Sæd eller Frugt kan anvendes som Drive kraft (naturligviis i forskjellig Masse), og som viser en saa betydelig større Givtighed af Sæd eller Frugt, end som det hidtil efter nogen Slags Gjødning er anseet for muligt. Guanden er tør, og maa opbevares paa tørre Steder, indtil det skal bruges; det holder sig da meget længe, uden at tabe nogen af sine fortrinlige Egenskaber. Man har bemærket, at Guanoen, ligesom andre dyriske Stoffer, indeholder en overordentlig sammenblandet Masse, og besynderlig enhver Bestanddeel, som egner sig til at frugtbargjøre Jorden, og er uden Sammenligning kraftigere end nogensomhelst anden Slags dyrisk Gjødning. Dette maa man tildeels søge i den Omstændighed, at i disse Fugles Organisation finder der ikke nogen forskjellig Afsondring Sted mellem sammes flydende og faste Udtømmelser, og tildeels deri, at den Slags Fugle, der frembringe disse Møddinger, mestendeels ernære sig af Kjød, - Guano har ikke længe nok været i Brug, for at man kan gjøre en aldeles bestemt Angivelse af det nødvendige Qvantum; selv de Landmænd, som have gjort den største Erfaring i sammes Resultater, anføre forskjellige Forholde. Qvantummet maa naturligviis bedømmes saavel efter den Sæd, man agter at nedlægge, som og efter Jordens Beskaffenhed. - To Centner ansee Nogle som fuldkommen tilstrækkelig for en Acre Land (altsaa 200 Pd. pr. en engelsk Acre, der bestaaer af een Dags Pløieland, eller saa meget Land, som en Mand en Dag kan pløie med 2 Heste) Andre derimod have brugt indtil 5 Centner til samme Strækning. – Man sammenblander Trækul eller feed Jord &c. med Guanoen, før man bruger den. Mængden af denne Tilsætning maa være lige med Guanden. De hinanden modstridende Udsagn, som fra Tid til anden ere fremkomne i Henseende til den rigtige Mængde af Guano, som skal bruges, og Feilslagningen af de Forsøg, som ere gjorte dermed, som en Følge af den altfor store Qvantitet, man har benyttet, har foranlediget nogle Landmænd til at bruge en usædvanlig lille Portion, hvis Virkning i Sandhed var mærkværdig; f. Ex. hvor et Sted blev bestrøet med 16 1/2 Pd. tørt Guano omtrent i Forhold til 1 1/2 Centner pr. Acre, var Forskjellen til det øvrige Korn paafaldende. Hvede, Byg og Rug var heelt igjennem stærkere, og om endskjøndt noget kortere, dog kraftig og sund, og af en smuk Farve. Det fortjener at omtales, at Arbeiderne ved Opbindingen fandt en stor Forskjel i Vægten af Negene, sammenlignet med andre, og ved nærmere Undersøgelse viste det sig, at Guanden havde frembragt en Overvægt af Straa af 81 Pd. og af Korn 74 Pd., fremfor alle andre Gjødningsmidler. – Forsøget med flydende Guano i Kjøkkenhaver, og for Potteplanter &c.,er ogsaa heelt lykkedes, og beviser at samme ogsaa maa bringe Gartnere den største Fordeel. Virkningen er allerede at see efter 8 a 10 Dages Forløb. For Zwiebler, Selleri og enhver Slags Kaal er Guanden uovertræffelig. Fuchster, Geranier og Myrther a., som vandes med flydende Guano(1 Lod paa c. 6 Potter Vand, blomstre ypperligt. Ved Jordbær synes Guanden særdeles anvendelig; men samme fordrer megen Vædske for behørigt at virke. Jsærdeleshed er Guanden derhos at anbefale paa kolde, fugtige, moseagtige Jorder, som ere meget udfugede, og som hverken Been eller anden Gjødning mere kan hjælpe. – Man plantede Kartofler paa 3/4 Acre Land, og gjødede med Guano i Forhold til 412 Pd. pr. Acre, og man avlede 50 Sække 5 Peck (c. 39 1/2 danske Tønder eller c. 50 Tdr. pr. Acre Land. Samme Slags Kartofler og samme Qvantum blev plantet paa andre 3/4 Acre Land og godt forsynet med almindelig Gjødning, i Forhold til 20 store Læs pr. Acre, og man avlede 40 Sække 10 Peck (c. 31 Tønder).Man har brugt Guano som øverste Gjødning til Hvede, der fulgte efter Kartofler, og Udbyttet var uhyre stort. J Modsætning til Vegetationens første Drivning, som følger efter Brugen af den salpeterfure Soda, har først Virkningen af Guanden paa Hveden efterhaanden viist sig, og desto brillantere udviklet sig, og i det Hele taget er man af den Mening, at Virkningen af Guano ikke er saa hastig endt, som man først formodede, tvertimod at samme meddeler Jorden en god og blivende Kraft. Til Græsmarker bør man ikke anvende et altfor stort Qvantum Guano, thi ellers befordrer samme Grøden af det grovere Græs, og hindrer de finere Sorter. Tre eller fire Centner, faaet til to eller tre forskjellige Tider, er af den fordeelagtigste Virkning. – Paa en Mark. 8 Acre stor, blev den 19de April faaet italiensk Raigræs, tre Bachel pr. Acte, og hver Acre blev gjødet med 3 Centner Guano; den 3die August blev det høstet og veiede 360 Centner; den Tid det blev tørt indkjørt var Vægten 80 Centner pr. Acre; meget Græs var over 5 Fod høit, og 50 Timer efter Jndhøstningen var der allerede skudt nyt Græs op igjen paa 3 1/2 Tommes Længde. - Med saadant Græs, og med en Gjødning, der saa let forvandler sig til en flydende Vædske, kunde Daglønneren med sine 25 Qvadratalen Land forsørge sit Huus med Have- og Mark-Frugter, og forsyne sin Ko med Sommer- og Vinterfoder, altsaa omtrent ernære sig deraf. – Den bedste og sparsomste Maade, hvorpaa man bereder Guanden til Brug, er at udbrede 2 Centner tør Jord, 3 a 4 Tommer høi, og derpaa at strøe 1 1/2 Centner Guano, og atter 2 Centner Jord derovenpaa; da at lade Dyngen ligge i 2 a 3 Dage under Huus, beskyttet for Veirliget, og derpaa sammenblande Massen godt. Derpaa kan man ligeledes udstrøe Massen over Marken. Guanden er særdeles at anbefale der, hvor Jorden leverer kun lidet Straa, og der som Følge deraf er Mangel paa Gjødning; ogsaa der, hvor Marken ligger langt fra Gaarden, idet een Hest, forspændt en Karre, kan trække saamegen Guano, som i nogle Timer kan tilstrækkeligt gjøde 8 Acte Land, medens 2 Spænd Heste kan have nok i 8 a 10 Dage med at udkjøre den fornødne almindelige Gjødning til samme Strækning. - Ved Sædearter er det bedre at benytte Guanden for den sidste Ploug. Ved alle Rodfrugter, kan samme udsaaes i Forening med Sæden, idet man benytter den sædvanlige Saamaskine; paa denne Maade kommer Guanden først i Jorden, og samme kommer ikke i umiddelbar Berørelse med Sæden, da der trænger sig et Lag Jord imellem. Græsmarkerne maa man bestrøe med Guanden i April Maaned. Vil man benytte Guano om Foraaret som øverste Gjødning, saa tager man samme ublandet i Forhold til 2 eller høist 3 Centner pr. Acre. – Foranstaaende Noticer har jeg taget af de bedste hidtil udkomne engelske Værker over Guano, og er paa Forlangende gjerne villig at give udførligere Meddelelser over en Substants, der synes at ville give vore Agerculturforhold en ganske ny Skikkelse, og et Opsving, hvorom man forhen ikke har havt nogen Anelse."