JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1756-03-01
Martii Maaned. tormægtigste Monarch, hver trofast Underdan N. Med Munden fuld af Lov, med Hiertet fuld af Glæde, Seer Deres Majestet, den Dag paa nye indtræde, Hvorfor vi vel med Tak maa raabe Himlen anDen Glæde-Dag, som os vor store FRIDERICH, Vor Nordens Liv og Lyst til Liv og Lyset bragte, En Konge, under hvis Regiering vi betragte Vort Vel og Hæld i sin fuldkomne Vext og Skik Hans Rigers Velfærd er hans største Lyst og Fryd, Hans Viisdom Spor i hver en Gierning efterlader; Hvad Under da at vi i alle dybe Grader Og bede for Hans Liv, der glædes ved Hans Dyd, Kom Kongers Konge da vor Konge selv i Hu Med all den Naade, som Din Himmel har at give, Lad Hans Regiering lang og lykkeligen blive, Og Konge=Husets Flor et uophørligt Nu Paa samme vor dyrebareste Monarchs Høystglædelige Fødsels Dag har Candidatus Theologi Søren Theestrup i en paraphrastisk Oversættelse af Horatii 4de Bogs 5te Ode overrakt Norges inderlige Længsel efter og Himmelsendte Ønsker over Allerhøystsamme Hans Kongelige Majestet, hvorved tillige i beqvemme Anmærkninger indføres en veltruffen Sammenligning imellem den fordum priiselige Regent Keyser Augustus og vores nu regierende allernaadigste Konge; men efterdi dette Skrift er noget vidtløftigt, vil vi allerne anføre Slutningen deraf: i tilbringe kan vor Tid Under Femte FRIDERICHS SkyggeMed at pynte, dyrke, bygge Landet, Jorden, Huus med Fliid. For Stats=Tidender for Aar 1756. For at lætte vores Sind Og af Møye trætte Lemmer, Undertiden mand ey glemmer Hver sin Ven at byde indTil et nøysomt Giestebud, Hvor vi Kongens Skaal tilhobe Drikke og eenstemmig raabe: Længe leve Jordisk Gud! Store Kongers største Søn, Gud Dig os saa længe give, Til Du kan graaehærdet blive Det er altid alles Bøn Baade Morgen, før vi til Vor Forretning gaae og Aften, Naar vi os ved Drue=Saften. Somlig muntre giøre vil. Continuation over de Merkværdigste Ting for forrige Aar.
Berlingske Tidende, 1756-03-01
Den 25 ophævede Hans Storbrittanniske Majestet de hidindtil varende 877 Parlaments Sessioner.
Berlingske Tidende, 1756-03-01
Den 26 blev Vandet ved Christiania i Norge først befriet fra Jis Samme Dag blev det nye oprettede Keyserlige Universitet til Moskov indviet. Den 28 antraadde Hans Kongelige Majestet af Storbrittannien sin Reyse til sine tydske Stater.
Berlingske Tidende, 1756-03-01
Den 29 døde den unge Hertug af Montserrat. Den 30 vare de Engelske Admiraler Boscapen og Mostyn med deres FloMartii Maaneds de paa Høyden af Brest, hvor den Franske Flode, ført af Hr. Macamara havde været nødsaget igien at indløbe.
Berlingske Tidende, 1756-03-01
J denne Maaned gav ellers den unge Prinz Statholder af de foreenede Nederlande, ved et kort og sindrigt Giensvar Amsterdams Jndbyggere en temmelig svær Lection.
Berlingske Tidende, 1756-03-01
Fra Jndostan erholdte man en Efterretning om en forefalden Staats Forandring.
Berlingske Tidende, 1756-03-01
J Engelland holdt man de Franske Krigskibe, som først bleve erobrede, offentligen fal. Samme Sted vare Stæderne og andre Communer, Friemurerne ikke undtagne, omhyggelige for at give de Franske, som antoge Tieneste, Gratification.
Berlingske Tidende, 1756-03-01
J Østerrige kiøbte Jøderne for 100000 Gylden Friehed til at besøge de aarlige Markeder.
Berlingske Tidende, 1756-03-01
J Aachen blev af Uld= og Klædevæverne gjort Oprør. Af det Therestanske Collegio blev et Academie oprettet. Monarchinden af Rusland needsatte for den Malorossiske Nation den sædvanlig Afgift, saa blev og Planen til den Elisabetariske Codicis Jndretning approberet. Brødrene af Damidoff skiænkte en anseelig Capital til Universitetet i Moskau. Ligesaa ankom en Tyrkisk Gesandt til bemelte Moskau. Man frygtede meget for en Landgang paa Jrland af de Franske. Til Neapolis døde den i sidste Julii Maaned fødte Princesse. J Portugal herskede den epidemiske Sygdom og Jldsvaade. Og den Kongel. Franske Ambassadeur søgte at bevæge det Portugisiske Hof, til at holde de Franskes Partie imod Engelland. Paa Jamaika forkortede en Sygdom mange Menneskers Liv. SammeSted blev opdaget en Conspiration af de Sorte.
Berlingske Tidende, 1756-03-01
Den Corsicanske Konge Baron Theodor, søgte til London at faae et Moratorium. Majus.
Berlingske Tidende, 1756-03-01
Den 2den arriverede Hans Kongl. Maj. af Storbrittannien i ynskelig Velgaaende til Hannover. Den Stats-Tidender for Aar 1756. Den 3die udløb den Franske Eskadre paa 11 Krigskibe, 5 Fregatter og 9 Transportskibe med 3150 Mand Landtropper, fra Brest til America, hvorhen den Engelske Eskadre allerede var seiled 100 Mile forud. Den 12 blev en Conspiration imod Deyen i Algier opdaget. Samme Dag opkom i Ejus ved Constantinopel en Jldebrand, hvorved adskillige Moscheer bleve lagde i Aske. Den 13 og 14 blev i Lublin henrettet 10 Jødiske Mordere. Den sidst bemelte 14 slog Torden ned i Waldau, hvorved et Schæferie med meer end 600 Faar blev opbrændt. Grævinden Carolina Ernestina Reusin blev forløst med en ung Græve samme Dato. Den 15 skeede ikke langt fra Halle et Skye Brud. Den 17 gik den Engelske Admiral West med en Eskadre Krigskibe i Søen. Den 19 døde ved Cracau et Fruentimmer, som havde opnaaet en Alder af 127 Aar.
Berlingske Tidende, 1756-03-01
Den 20 reyste Hans Majest. Kongen af Polen fra Dresden til Frau stad, for der at give den Tyrkiske Gesandt Audience. Samme Dag blev den Tyrkiske Stor-Vezier Ali Bacha Hekim Oglou tredie gang afsadt. Den 23 blev, efterat den ovenomtalte Tyrkiske Gesandt Dagen tilforn havde havt Audience, i Franstad, holdet et Senat=Conseil. Den 24 begyndte Campementet ved Kiøbenhavn og Dagen derpaa begav sig H. K. Majest. første gang ud til samme. Den 26 blev den bekiendte Mandrin radbrækket i Valence. Paa samme Dag blev i Paris aabnet en General-Forsamling af den Franske Geistlighed.
Berlingske Tidende, 1756-03-01
Den 27 døde den vitberømte Franske Marschall, Græven af Løven dahl. Den 27 antraadde Hans Majestet Kongen af Preussen en Reise til sine Pomerske Regimenter. Den 30 nedfaldt det prægtige St. Andre Taarn i Antverpen. Og i Jrland udi Mallov faldt virkelig Svovel need af Luften. J London ville ingen Forliigs Forslag, som blev gjort af de Franske finde Sted. Den Kongel. Franske Ambassadeur, Hertugen af Mirepoix, erklærede, at i Fald den Franske Flode, som seilede til America, desaarsage skulle blive angreben af de Engelske, Hans Allerchristeligste Majestet da maatte Martii Maaneds Staats-Tidender for Aar 1756. maatte ansee det som Fredsbrydelse. Hertug Carl af Lothringen hans Reyse fra Bryssel til Wien meente man blev af Frygt for Krigen opsat. J bemelte Wien blev Freden med den Ottomanniske Port fornyet paa 24 Aar. J disse Grændser gjorde en usædvanlig Hagel megen Skade. Jmellem det Kongelige Preussiske og Kongel. Polske Churfyrstel. Sachsiske Hoffer, yttrede sig en Vanheld angaaende Handelen. Jmellem Hans Princelige Høyhed, August Ferdinand af Preussen, og Princessen Anna Elisabeth Lovise af Brandenburg-Schwedt blev en Formæling besluttet.
Berlingske Tidende, 1756-03-01
En Hjulmand i Bremen, Joh. Eb. Ruhl, opfandt en Machine, med hvilken man kunde bringe 3 forborgne Ting for Lyset, nemlig. 1. Den sande Aarsag til Ebbe og Flod. 2) Et med Solen rigtig gaaende Uhr 3.) Longitudo Maris, d. r.; Længden paa Havet mod Øster og Vester. Man fornam og, at i Ostindien skulle være sluttet en Vaaben Stilstand, imellem de Engelske og Franske.
Berlingske Tidende, 1756-03-01
Det Theologiske Facultet i Paris slog sig til Biskopperne, der negte Parlamentet Lydighed, som imidlertid bestandig farer fort imod dem, som negte Sacramentets Meddeelelse.
Berlingske Tidende, 1756-03-01
Formedelst Mandrinerne var en Misforstaaelse paakommen imellem det Versailleske og Turinske Hof, saasom det sidste tog sig meget nær, at man havde grebet Hovedmanden for Contrebandererne paa hans Gebeet.
Berlingske Tidende, 1756-03-01
J Viterbo blev med Pavelig Tilladelse stifted et Selskab af adelige Personer, til en frivillig Gudsfrygts og Barmhiertigheds Øvelse. J den Canton Uri gjorde Bønderne et stort Oprør. Af den Brestiske Flode kom 9 Skibe tilbage. J Rom grasserede hidsige Sygdomme, og blev der samme Sted seet en Commet. Det Portugisiske Hof besluttede at besætte det Land ved Guld-Floden med Christne.
Berlingske Tidende, 1756-03-01
J Stokholm blev et Opfostringshuus indrettet til fattige Soldater Børn.
Berlingske Tidende, 1756-03-01
Storsultanen lod Algiererne forkynde sin Misfornøyelse over at de havde brudt Freden med Keyseren og Hollænderne. J Provinzen Stor Cairo herskede en Urolighed.
Berlingske Tidende, 1756-03-01
Copenhagener 7 Dentsche, at Filangen. Kær Anno 1756. No. 18.
Berlingske Tidende, 1756-03-01
Montags den 1 Martii. Stockholm, vom 13 Februar. Am 6ten dieses begaben sich der Herr Landmarschall, benebst den Wortführern der ubrigen Reichsstande, und einige Deputatis von den drey ersten Reichsstanden, nach Ulrichsdahl, damit sie selbst, von der sonst uberall bekannten ausnehmenden Fahigket Sr. Königl. Hoheit des Kronprinzen Gustafs, in Ansehung nusslicher Wissenschaften, Zeugen seyn möchten. Es ward zu dem Ende hochgedachter Kronprinz nicht nu in hober Gegenwart Sr. und Jhrer Königl. Majest. der Allerdurchl. Eltern, sondern auch in Beysen, des Königl. Hofes, und vieler andern distinguirten Personen, welche sich an diesem Tage, nach Ulrichsdahl begeben hatten, sowohl in den Grundsatzen der Christlichen Religion, als auch in der Universalhistorie, altern und neuen Schwedischen Historie, Sittenlehre, Arithmetrie, Geometrie, latinitat a. von seinen Jnformatoribus examini ret, undes legten Se. Hoheit dabey so viele Proben eines reifen Verstandes und munterne Gedachtnisses ab, das nicht nur die resp. Mitalieder der hochloblichen Reichsstande, sondern auch alle ubrige Anmesende, Frende und Verwunderung in Unterthanigket blicken liessen, und offentlichigestunden, das ste von einem Prinzen, der kaum das gente Jahrizurückegeleget, deraleichen vortreffliche Profectus nie hatten vermuthen konnen.
Berlingske Tidende, 1756-03-01
Haag, vom 14 Februar. Der neulich hier angelangte Franzosische Oberste, Herr Baron von Bretenil, wurde gleich darauf von dem Marquis von Bonna, dem Greffter und Rathpensionarius præsentiret, mit welchen beyden. Ministern sie einige Zeit conferirten, und og man gleich weis, das bemeldter Baron eine particulire Commission von wegen St. Allerchristlichen Majestat bey hiesiger Republick ausrichten soll, under selbst sich verlanten lassen, 2 bis 3 Monteallhier zu bleiben, sorist dem ungeachtet noch nicht moglich gewesen, etwas zuverlassiges daven zu endecken. Weil aber der Graf von Affry willens ist, gegen Ende dieses Monats von hier abrugehen so meynen einige, es konne erwehnter Baron befebliget seyn, die von besagten Grafen mit den Herren General-Staaten angefangene Negociation anszuführen, weil man nicht denken solte, das Frankreich 3 accreditirte Personen allhier zu halten gedachte. Andere, welche wissen, das der Baron von Kniphausen, Königl. Preussischer, Minister om Franzosischen Hofe, declariret hat, wie der König, sein Herr, einen Alliantz, und Garantie-Tractat mit Sr. Grossbritannischen Majestat zu schliessen gesonnen sey, um die Rude im Rommischen Reiche zu erhalten, muthmassen nicht ohne Grund, das diese Zeitung, die das Franzosische Ministerium in Verwunderung gesetet, um dessto mehr zu dieser Absendung An las gegeben, da man vielleicht für gut gefunden einige Aenderungen in den Jnstructionen des Gra fen von Affra, wegen der angefauhenen Negotiation zu machen, welche so wichtig sind, dass man nicht schriftlich uberschicken, sondern lieber durch des Herrn Baron von Breteuil mundliche Vorstellung hat ausrichten wollen.
Berlingske Tidende, 1756-03-01
Osnabrück, den 18 Februar. Nachdem wir einige Tage heftigen Wind gehabt, und gestern Abend etwas Schnee gefallen war, hatten wir hente Morgen um 8 Uhr eine Erd Erschütterung, die jedoch Gott Lob, keinen sonderlichen Schaden gethan hat. Man har selbige nicht gleich stark in der gangen Stadtempfunden. Jn einigen Hausern har man wenig oder gar nichts gemerket; in andern hingegen ha den sich Wande, Tische und Stühle beweget. An einigen Hausern sind Stander ausgewichen, und Mauren, die kleine Spalten gehabt, weiter von einander geborsteen; mie den auch zum theilSchorsteine eingestürget sind. Des Nachts ist ein Blitzen gegen Suden vorhergegangen. Mehr kann man noch nicht melden.
Berlingske Tidende, 1756-03-01
Dresden, vom 10 Februar. Es gehet schon itzo viele Königl. Bagage nach Warschau voraus, und zu Anfange des Monats May soll die Königl, schwere Equipage dahinaufbrechen; men aber beyderseits Königl. Majestaten ihre Reise antreten werden, ist noch un bekannt.
Berlingske Tidende, 1756-03-01
Berlin, vom 17 Februar. Ju Beerwalde, in Pommern, ist den 7ten dieses Monats ein Bürger, Namens Michael, Treicheel, gestorbeen. Er ist 102 Jahr alt worden, und ist allezeit bey Kraften geblieben, so das er ein Jahr vor seinem Tode seinen Acker bestellen und zu Perde sitzen konnen. Mit seiner Frau, die noch lebet, har er 60 Jahre imChestande gelebet, und 30 Kinder und Kindeskindergahlen konnen Aus Wen lafshagen, Schievelbeinischer Jnspection in der Neumark, wird berichtet, das in dem Filial Carsebaum am letzten Weinachts=Feyertage des vergangenen Jah res eine Frau, Namens Radicken, von drey Kindern, nemlich zwey Knaben und einem Mad chen, und zwar ohne menschliche Beyhulse, glücklich entbunden. Sie war an dem Tage nochoffentlich in der Kirche zum heiligen Abendmahl gewesen. Den 2ten Januar dieses Jahres wurden sie getauft. Das erste har den Namen Peter, das andere den Namen Hans Jürgen, und das dritte den Namen Eleonora erhalten. Alle drey befinden sich bis itzo nest der Mutter noch gesund und wohl.
Berlingske Tidende, 1756-03-01
Hannover, den 19 Februar. Gestern Morgen gegen halb 9 Uhr hat eine grose Menge Leute hier ein gelinges Erdbeben verspuret, welches nur wenig Secunden gedauert, und Gott Lob, gaar keinen Schaden gethan hat, Die Bewegung der Meublen, insonderheit inden obern Etagen, war sehr merklich, in den un tern Etagen an der Erde aber ist davon fast nichts zu spuren gewesen, welches anzeiget, dasses nu sehrigelinde, aber doch wirklich geschehen sey. Nieder-Elbe, vom 19 Februar.
Berlingske Tidende, 1756-03-01
Die jungsten Briese von Paris wollen besta tigen, das Frankreich den Krieg nicht gegen England declariren, und dennoch denselden auf das nachdurcklichste fortsetten werde. Da wir bisher noch immer sehr veranderliches Wetter mit heftigen Sturmwinden gehabt haben, so entstand vorgestern Mittag gegen 12 Uhr ein Gewitter mit Donner und Blitzen, welches vom Hagel, Schnee und einem starken Sudwest Wind begleitet vurde, welcher auf den Abendeine hobe Fluth herauf jagte.
Berlingske Tidende, 1756-03-01
AVERTISSEMENS. Jhro Königl. Majest. zu Dännemark und Norwegen Deputirte für die Finantzen, und Zugeordnete im Cammer collegio, thun hiemit kund, das die mit das Schiff, des Cronprinzens Wunsch genannt, im verwichenen Nov. von Guinea und Westindien hieher gekomme Waare, Mittwochs den 24 Mart. Vormittags um 10 Uhr, in JhroMajest zugehørigen Zuckerraffinaderen Hans auf Christians haven, durch offentliche Auction verkaust werden sollen, nehmlich, 37 ganze und 15 halde Elephantsahne, wiegen von 20 bis 65 Pund das Stück, in alles 1900 a 2000 P. wie auch 60 kleine dito, oder sogenannte Crevelen, wigen von 1 und ein Viertheil bis 20 P. das Stück, in allen ongefehr 570 Pund, imgleichen 192 Stück Pockenhout, wiegen circa 12790 Pund, und ohnedem circa 250 a 300 Tonnen braun Sirup; zusolge den Conditionen som auf der Auctionsstelle bekanntigemacht werden, als auch vorher auf das Westindische Contoir, auf der Rentenkammer, wie auch bey Sr. Peder Brandorph in Erfabrung, kann gebracht werden, imaleichen bey dem Buchhalter und Cassirer Joachim Lassen, in bemeldte Raffinaderen, welcher Anweisung giebt wo die Waare kann in Augenschein ge nommen werden. Renteenkammer den 23 Febr. 1756. (L. S.) Unter Cammercollegii Siegel. Prases und Directeurs der Königl. octroyirten Asiatischen Compagnie thun hiermit kund, das Mittwochs den 17 Martii, Vormittags um 9 Uhr, im Compagniehause aufChristianshaven eine offentliche Auction gehalten wird uber circa 27000 St. Pano Camprido, 500 St. 8te Cals dito und 2000 St. Salempuris; Jmgleichen wird zur selbigen et Auction vorgenommen uder ei Theil Thee, Porcellain a. son seldiger Zeit nicht mochte abgeholet seyn, welches ans die auf der Auctionsstelle ausgegebene Noticen kann in Erfabrung gebracht werden, die Liebhaber beliebensich zur henaunten Zeit und Stelle einzusinden, wie auch die Waare 14 Tage vor der Auction in der Compagnie Pack hause kan in Angenschein genommen werden.
Berlingske Tidende, 1756-03-01
Prises und Directeurs der Königl octropitteen Dauischen Asiatischen Compagnie thun hiermit kund, das Mittwochs den 10 Martii Vormittags um 10 Uhr, im Compagnie Hause auf Christianshavn offentliche Licitation gehalten wird, anf nachfølgende Sorten, zu den in diesem Jahransgehenden Schiffen ihrer Nothaurit, als trokne Pommersche Balken, Carduus Papier, Engelsch Klumpen Bley, brann Harpix, Lembl., Canon Pulder, geschlachtete Oxen, Flaschfutter mit Flaschen und Propsen, Hans, Pohlnische Sackleinand, Lunten, Schaase, Schweine, Huner, Calecutische Huner, Ganse, Enten, Plaumen, Waxlichter, Fransbrandtwein, dito Weinessig, grave Erbsen, danischen Kornbrandtwein, Butter, Speck, Spannisch und Lüneburger Salz, weich Brodt, Gersten, Haber und Steinkohlen &c. welches den Geringstbietenden zugeschlagen zu liefern an solche Conditiones sozur selden Zeit bekannt gemacht werden; imaleichen wird selbige Zeit Auction gehalten auf ein Theil altes Taumerk, Lagers, Tonnendauben, alte eiserne Bander, wie auch alte Zimmermaterialien, welches die 2 lesten Tage vor der Auction auf Verlangen der Liebhaber bey dem Compagnie Materialschreiber kann in Augenschein genommen werden.
Berlingske Tidende, 1756-03-05
AVERTIAMS MAMS Aars Kiøbenhavnske Danske Go vinder. Fredagen, den 5 Mart.
Berlingske Tidende, 1756-03-05
Neapolis den 26 Januarii. Krigs-Contoiret her, har udgivet nye Ordre ikke alleene at completere men endog at formeere Regimenterne, saasom Hs. Maj. i Fald Krigen, som den nærværende Tiid synes at true med, skulde udbryde, vil have sin Krigs=Magt sat udi en anseelig Stand. Til den Ende maa alle Officererne forføye sig til deres Folk, og i Februarii Maaned her indfinde sig.
Berlingske Tidende, 1756-03-05
Paris den 16. Febr. Græve d'Affryes og de Marquises Jndberetninger fra Haag, ere ikke efter voyes Ministeri Sind. Et Engelsk Krigs-Skib skal i det Midlandske Hav have gjort en fortreflig Priise, og bemægtiget sig et Skib i Tanke, at samme tilhørde vores Nation; men da man derpaa merkede at det var den Tyrkiske Keysers Gesandt, der var afferdiget til vores Hof, som man havde fanget, blev samme saavelsom og alle hans Folk strax løsladne, men den anseelige Skienk, som han paa Sultanens Vegne skulle overbringe til Hs. allerchristligste Maj. toge Engelænderne i Forvaring. Man regner at 8te. Couriers i forgangen Uge ere fra adskillige Hoffer til Versailles arriverede. Man skal ofte see Krigs-Skibe uden for Havnen til Brest, som ingen Flag hidse, hvilke holdes for at være Engelske. Da man har erfaret at Commandeur Franklin med 6. Krigs-Skibe krydser i Nærværelsen af Barbados, og har Ordre enten at bemægtige sig alle Franske saavel bevæbnede som ubevæbnede Skibe, eller skyde dem i Grund, saa haver man desaarsage afferdiget nye Jnstruxer fra Havnen, Orient, til America.
Berlingske Tidende, 1756-03-05
London den 17 Febr. Den 12, bleve 2 Spioner bragte herhid, som stode paa Point at gaae til Frankrige. Man fandt hos dem Planen over Chatam og Portsmouth, en Liste paa vore Krigs=Skibe og Land=Tropper a. hvilken de havde indsyed i deres Hatte=Foder. Deres Umage faae de nok betalt, omendskiønt de ikke just havde ventet Belønningen i Engelland. J Forgaars erholdte Admiralitetet ved en Expresser fra Spithead den behagelige Tidende, at vores riigladede Tyrkiske Flode, som man har været temmelig bekymret for, under Bedækkelse af Krigskibene Bedfort og Bristol lykkeligen i denne Havn vare indkomne. Som man fornemmer skal Verfterne til Portsmouth ikke omskandses, men i den Sted endnu bygges 2de Forter ved denne Havn, ved hvilke, i Fald de blive anlagte paa de Stæder, som man siger, ald Jndløb i Havnen kan forbydes. Parlementet har allerede bevilget 4 Millioner og 750000 Pund Sterling til Krigens Tieneste for indeværende Aar. Hundrede Krigs-Skibe ere saaledes fordeelte, at de i Fald nogen Landgang af de Franske skulde begyndes, i 2 Dage kan støde tilsammen, og hvad kand ikke de imod 700 platte Fartøyer udrette. Rygtet gaar, at Kongen vil selv stille sig i spidsen af sine Tropper, saafremt Landgangen skulde med Eftertryk blive understyttet, for som en Fader og Konge at beskytte sine Undersaatter, hvorover den heele Nation er særdeeles fornøyet.
Berlingske Tidende, 1756-03-05
Bourdeaux den 7 Febr. For nærværende Tid beraadslaaes i vores Commerce=Kammer angaaende 6 Fregatter, som skal paa Capperie udsendes, Man tæller i vores Havn allerede 55. seglfærdige Skibe, og inden 3 Maaneder skal endnu engang saa mange udrustes. General-Lieutenant, marquis de Conflans skal alt være i Brest for at antage Commando over en mægtig Esquadre. Den anden under Hr. de Periers Commando var fra Rehden udgaaen, men maatte formedelst Modvind gaae tilbage igien.
Berlingske Tidende, 1756-03-05
Marseille den 6 Febr. Et Corps paa henimod 30000. Mand er paa Marchen fra de inderste Steder i Kongeriget til vores Qvarterer, og man forventer her en anseelig Deel Skyts.
Berlingske Tidende, 1756-03-05
Der findes bestandigen de, som indbilde sig, at man har i Sinde at foretage noget imod Gibraltar, eller at giøre Landgang paa Minorca. Omendskiønt Hoffet har hidsendt Ordre, at anholde alle Engelske Skibe i vore Havne, saa ere dog 2, formedelst at de gik under Hollandsk Flag undkomne.
Berlingske Tidende, 1756-03-05
Haag den 17 Febr. Ligesom enhver er forvisset paa at de Hr. General Stater ikke kan nægte H. Storbritanniske Majt. den i Tractaterne stipulerede Succurs saasnart sammes Statter blive af de Franske angrebne, saa befrygter man tillige, at Frankrige deraf vil tage Anledning til at angribe Republiquens Grændser, for ved denne Leylighed at føre Krigen paa det faste Land, i det mindste indtil den Franske Flode kand sættes i Stand til at byde den Engelske Spidsen.
Berlingske Tidende, 1756-03-05
Den 21. Tvende Franske Fregatter har i Søen for forfulgt den Engelske Paquet Bod, som havde Breve fra London af 13. hujus til Helvoetsluys. Saasnart Capitainen derpaa blev saadant vaer, lod han giøre ald muelig Anstalt til Modværge, og binde Steene ved sin Vadsæk, for i Nøds=Fald at kunde kaste den over Borde. Men til hans Lykke reyste sig en Storm, som tvang de Franske til at søge Sikkerhed ved Kysterne. Denne Omstændighed er værd at observere, at den Preussiske Minister von der Hellen var just med paa Baaden og havde foruden Ratificationen paa den med det Preussiske Hof sluttede Tractat, ogsaa andre Breve af stor Vigtighed med sig, hvoraf sluttes at disse 2de Franske Fregatter have egentligen været udsatte paa at bemægtige sig denne Paquet=Bod, eller rettere Brevskaberne.
Berlingske Tidende, 1756-03-05
Bryssel den 17. Febr. Man forsikrer høyligen, at Frankrige skal have gjort Forslag om at bielegge Tvistighederne med Stobritannien, ved en nye Kongres til Aachen, hvorudi alle Magterne skulle indlades, og seende deres Ministre derhen, for at fælde en upartiesk Dom, og stadfæste den Achenske Fred. Fra Dynkirken meldes at Gouverneuren der haver ved en Expresser fra Versailles erholdt Ordre at ophøre med Arbeidet paa Verkerne ved Havnen.
Berlingske Tidende, 1756-03-05
Helsingør den 5 Mart Her i Sundet ere følgende Skippere ankomne. Den 1ste hujus. Hans Matzen af Kiøbenhavn fra Jsland til Kiøbenhavn med Kiød. Peter Molle Eyde af Bergen, fra ib. til Øster-Søen med Sild. Den 3 ditto: Anders Matzen, af Odense, fra Bergen til Øster-Søen med Sild.
Berlingske Tidende, 1756-03-05
Kiøbenhavn den 5 Mart. Den 27 Febr. er Sognepræsten til Helgenes Meenighed i Aarhuus Stift, Hr. Melchior Sommerfeldt allernaadigst beskikket til at være tillgemed virkelig Consistorial Assessor.