JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-06
Tyrkiet. J Constantinopel har Regjeringen for Øieblikket vigtige Underhandlinger med den engelske Charge d'Affairs og disse have bevæget samme til atter at afsende en Gesandt til England, som allerede er ankommen til Quarantainen i Semlin. Det mangler nemlig ganske Sultanen paa Midler til at maale sig med sin oprørske og mægtige Vasal, der nu, efterat den tyrkiske Flaade har trukken sig tilbage til Canalen ved Dardanellerne, ogsaa spiller Mester tilsøes. Vel taler Mehemed Alt kun om Syriens Aftrædelse, men han veed nok, at besiddelsen af denne Provinds gjør ham til Herre over den levantiske Handel, og saare meget letter ham den fremtidige Erobring af de asiatisk tyrkiske Provindser, saa at Porten aldrig kan bekvemme sig dertil uden at geraade i en skammelig Afhængighed. Det er derfor at Porten søger Hielp hos England mod en slig tetal Omvæltning i Orientens Forhold, men, siger Referenten, uden at kunne dække Omkostningerne ved en saadan Expedition har Porten vel kun lidet Haab om at bevæge det engelske Ministerium til en bevæbnet Mellemkomst. Dette indseer man ogsaa i Constantinopel, men da det tyrkiske Skatkammer er aldeles udtømt, og Regjeringen altsaa blottet for Midler til at betale Subsidier, har den besluttet at tilbyde England Cypern eller Creta, som Pant for de til en slig Expedition nødvendige Omkostninger. Dette skal være Øiemedet af den tyrkiske Gesandts Sendelse, der nu holder Quarantaine i Semlin og hvis Navn er Nemuck Bey.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-06
Nordamerica. Americanernes raske Maade at skaffe sig Revenge for Fornærmelser mod deres Handel criticerer en Correspondent fra Ny-York saaledes: "Vor Regjering giør kort Proces; naar en Gouverneur over Falklandserne lægger Beslag paa 3 eller 4 af vore Robbefangere, afgaaer et Krigskib og bemægtiger sig hans Person og er han netop ikke tilstæde, lader det sig nøie med at bortføre Coloniens anseteste Mænd og fornagle de til sammes Forsvar bestemte Kanoner. Naar Bathuanerne paa Kysten af Sumatra plyndre en americansk med Peber ladet Baad og ombringe Mandskabet, afseiler et Krigskib, som indtager deres Fort, opbrænder deres By og dræber halvandethundrede af dens Jndvaanere. Naar et mexicansk bevæbnet Skib agerer Sørøver mod et af vore Koffardiskibe, afgaaer atter et Krigskib, som opbringer bemeldte Fartøi, lægger sammes Mandskab i Lænker og sender det som en lovlig Prise til de forenede Stater. Desuagtet staae vi paa en fuldkommen venskabelig Fod baade med Buenos Ayres, Mexico og Battuanerne, og Meningen af disse Demonstrationer er ingenlunde Krig. Vi sikkre os kun ved en kort Proces, hvad der ellers vilde føre til lange, og ubehagelige Underhandlinger. Vi fordre kun vor Ret, som vi selv godt kan bedømme og vor Fremgangsmaade fremskynder ikke allene den tilbørlige Retspleie, men sparet ogsaa Tid og Penge baade for os selv og andre. Hidtil har det følet sig saa, at denne summariske Fremgangsmaade kun er bleven anvendt mod dem af vore Venner, der ikke vare saa stærke som vi. Men det kunde i Tidens Løb hændes, at et Skib, som førte vort Flag, blev fornærmet af en engelsk eller fransk Krydser eller af Gouverneuren i en brittiske eller fransk Coloni. J et saadant Tilfælde maatte da sandsynligviis et Krigskib af tilstrækkelig Størrelse afsendes, opbringe bemeldte Krydsere eller ødelægge bemeldte Colonier, bortføre deres anseligste Mænd og fornagle deres Kanoner.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-06
Skulde Cabinetterne i St. James eller Paris besvære sig over, at vi i Fredstider førte Krig mod deres Undersaatter, saa ville vi svare dem, at vi ikke kræve Andet end vor Ret og at den korteste og simpleste Maade at skaffe os Ret paa, ogsaa er meest overeensstemmende med Aanden i vore Jnstitutioner. Dog - Spøg tilsidesat - vi frygte næsten, at den americanske Regjering driver det for vidt med disse korte Processer. Hvad de Vilde paa Sumatra angaaer, med hvilke vi ikke staae eller maaskee nogensinde vil komme til at staae i noget statsretligt Forhold, da er det anvendte Middel til fyldestgiørelse maaskee det eneste, som det staaer i vor Magt at anvende, og Fornærmelsens egentlige Beskaffenhed, der i Grunden ikke var andet end grovt Sørøveri, retfærdigjør strænge Forholdsregler. Men med Buenos Ayres, der gjor Fordring paa Herredømmet over Falklandserne og med Mexico, hvis Skonnert Montezuma var et Regjeringen tilhørende Fartøi, staae vi i Forbindelse og have ac crediterede Agenter i deres Hovedstæder. Hvad Falklandserne angaaer, kan vel den tvivlsomme Besiddelse, og hvad Mexico angaaer, den nærværende Statsforvirring bruges til Undskyldning, men saa længe Buenos Ayres giør Fordring, paa de første og derved tillige sig selv ansvarlig for de der indsatte Øvrighedspersoners Handlinger, og saa længe vi staae i Forbindelse med det sidstnændte Land, var vel den almindelige Vei, paa hvilken man i Fredstider fordrer Erstatning for Fornærmelser, nemlig Forestillinger og Underhandlinger, ogsaa den eneste, der burde have været fulgt. F.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-06
Blandede Efterretninger. Ex=Deyen af Algier er den 10de Novbr. ankommen til Niza, kun med 2 Personer i sit Følge. Han maa leve meget sparsomt, da han er bleven bedraget meget fra.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-06
Kongeriget Sachsens hele Statsgjæld beløber sig nu kun til 9700000 Rigsdaler, hvoraf kun de 7200000 forrentes. Siden 1821 er aarlig afdraget 146000 Rigsdaler. Den saakaldte Lægte Straf (at indspærres i et Slags Buur, hvis Bund bestaaer af skarpkantede Lægter) er nu, fra 1ste Novbr., afskaffet i den preussiske Armee.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-06
Den 13de Novbr. begyndte Nevaen iaar at lægge til med Iis, og næste Dags Middag gik man allerede paa flere Steder over den. Ludvig Bonaparte, Erkongen af Hollands Søn, er kommen til London for at besøge sin Onkel Joseph, som han aldrig har seet.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-06
Fra Cronstadt skrives under 11te Nybr. Ved den indtraadte strænge Frost er Farvandet opfyldt af Jis og Communicationens Standsning at befrygte. Flere Skibe ligge for Ind- og Udseling, men kunne ikke komme nogen Vei for Iis. Communicationen til Oranienhaum er aldeles hemmet. Den 13de er dog, ved den haardt udgaaende Strøm og den stærkere Sydostvind Farvandet igjen befriet for Jis og Skibe ere gaaede i Søen. Jdag den 13de) ere over 50 Fodgjængere indtrufne hertil over Jsen fra Oranienbaum. Rundt omkring i det svenske Rige har man høitideligholdt Dagen om Gustav Adolfs Storbedrifter, ei allene ved at give Herren Lov og Priis i gudindviede Templer, men ogsaa ved at bringe Offer til sin Bug paa festlig Kalas og ved at supa tilgavns i Hallerne, tilhørende Hr. Bachus.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-06
Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-06
Kjøbenhavn. En Kieldermand paa Nørrebro, ved Navn Grønberg. blev i Søndags otte Dage om Aftenen overfaldet af en af sine Gjæster, formodentlig i hevngierrig Hensigt og bibragt et dybt Stik i Brystet med en Pennekniv. Skjøndt Saaret var usædvanligt dybt, forhindrede dog et betydeligt Fedt lag paa en forunderlig Maade Kniven fra at trænge til Hjertet. Han løb strax til flere Barberer, for at faae Hjelp, men den blev ham nægtet, da Saaret syntes dem for farligt. Saaledes løbende kom han ud paa Almindelig Hospital - man tænke, hvilken Vei. - hvor ved hans Ankomst hans Træsko bogstaveligen vare fyldte med og hans Klæder ligesom dyppede i Blod. Misdæderen er arresteret, og den Saarede er i Bedring.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-06
Som man erfarer vil en ny Elev, Jfr. Hübner, fremtræde paa det Kgl. Theater for første Gang som Sophie i Lystspillet Amerikaneren.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-06
Blandede Efterretninger. Hs. M. Kongen har allern, resolveret, at Bagerlauget i Kbhvn, skal være berettiget til fremdeles som hidtil, at have Udsalg af Meel, saavel i større som mindre Qvantitetet.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-06
Af Bruuns Theater=Kostumer er udkommet: Hr. Hvid som Grev Almaviva i Figaros Giftermaal. Hellesens Oversættelse af Skriftet 4de farlige Bekjendtskaber er konfiskeret paa Grund af dens usædelige Jndhold.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-06
Det paa Fehmern anlagte prægtige Fyr er nævnet efter Hendes Majestæt Dronningen. Paa Hovedbygningerne nær, afbrændte baade Aggersvold og Vedbygaard, Første tilhørende Oberstl. v. Rothe, Sidste, Assessor Neergaard. Kreaturerne bleve paa begge Steder, reddede; men al Sæden, der dog var assureret, brændte. Paa første Gaard opkom Jlden i Laden; paa Sidste i en ved Veien staaende Stak. Oberstl. v. Rothe var fraværende. Den Aften, Aggersvold brændte, kunde man see Skinnet af Branden i Vissenberg i Fyen.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-06
I Hovedstaden er udkommen: "Om Stiftsprovst H. G. Clausens vilkaarlige og uforsvarlige Forandringer ved den christne Daab, af Mag. Lindberg. (12 s.) Fremdeles: Den Kgl. Landsoverrets Præmisser og Dom i Sagen: Præsten Visby, contra: Mag. Lindberg, udgivet af J. L. Skibet Fennechina Elisabeth, Capt. Wykmann, fra Memel bestemt til Eckernførde med Brænde, er strandet paa Laaland; men, efter at have kastet den halve Deel af Ladningen overbord, slap den igjen af Grund.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-06
Fra den 10de til den 17de Novbr. ere 15 Skibe, ladede med Korn, passerede igjennem Øresund. Af disse vare 4 bestemte til brittiske, 4 til hollandske og 5 til norske Havne; 1 til Antverpen; det femtendes Bestemmelsested, var ubekjendt.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-06
Den Kongl. danske Consul i Lübeck, Hr. Platzmann, er udnævnt som Generalconsul sammesteds.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-06
Bekjendtgjørelser. Med et udmærket smukt Assortement Bundtmager-Varer, bestaaende af : Pelleriner, Boas, Pallentiner, Sælskinds-Støvler, Mandskraver og Kasketter, med flere til Bundtmagerarbeide hörende Sorter, af Herr Bundtmager L. M. Michelsen i Aarhuus, er jeg i Dag bleven forsynet, og som sælges til de meest billigste Priser. Aalborg, den 5te December 1832. J. H. Levn.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-06
Hos Undertegnede er arriveret: i Bispensgade. 1) Om Stiftsprovst Clausens vilkaarlige og uforsvarlige Forandringer o. s. v., af Mag. Lindberg, 2) Offentlig Epistel til Grosserer Nathanson af Etater. Thaarup. 2 Mk. 3) Stiftspr. Clausens: Noget i Anledn. af Skomager, Jensens Klage o. s. v. 8 s.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-06
4) Skomager Jensens Klage til Biskop Müller over Clausen. 4 s. 5) Dom, afsagt i Sagen: Mag. Lindberg, contra Etatsr. Thaarup, udgivet af Thaarup. 8 s. 6) Dom, afsagt i Sagen: Mag. Lindberg, contra Etatsr. Thaarup, udg. af Lindberg. 8 s. 7) Dom i Sagen: Præsten Visbye, contra Mag. Lindberg. 8 s. Præmisser og Dom i Sagen: Oberst Guldberg, contra M. Winther. 8 s.Jacob H. Lundt. Signeter.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-06
Alle Slags Embeds-Segl, tilligemed andre Signeter faaes udstukket af Roedstedt, Bogbinder og Graveur.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-06
Til Efterretning for dem, som maatte ønske ved undertegnede Compagnie at erholde Sikkerhed imod Tab ved Jldsvaade af deres rørlige Eiendomme, bekjendtgjøres herved: Præmierne, hvorfor Meubler og Effecter, samt Varer, og Kreaturer forsikkres, ere, efter Bygningernes Beskaffenhed, den mindre eller større Fare for Antændelse, som det Forsikkrede er underkastet og den forsikkrede Sums Størrelse, fra 1/2 indtil 1 1/2 pCt. aarligen.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-06
Hos Compagniets Commissionairer, der ere forsynede med Police-Blanketter og autoriserede til at antage Forsikkringer, findes tillige Tabeller, der nøiere udvise, hvilken Præmie, der i de forskjællige Tilfælde bliver at erlægge: Compagniets Commissionairer i Nørre-Jylland ere: i Aalborg, Herr Kammeraad Lund. Aarhuus, Herr Agent Røgind. Ebeltoft, Herr Toldkasserer Bay. Fredericia, Herr Brandinspecteur Brosbøll. Frederikshavn, Herr Chirurg Hollmann. Grenaae, Herr Kjøbmand Schmidt. Hjørring, Herr R. Christensen. Holstebroe, Herr Kæmnerkasserer Wang. Horsens, Herr Overkrigscommissair Holst. Kolding, Herr Fuldmægtig Worck. Lemvig, Herr Procurator Christensensen. Nibe, Herr Krigsassessor Arntzen. Randers, Herr Cancellieraad Stabel. Ribe, Herr Stiftscasserer Andersen. Ringkjøbing, Herr Søkrigscommissair Bagge. Skagen, Herr Strandingscommissionair Nørgaard. Skive, Herr Procurator Thorup. Thisted, Herr Postmester Carstensen. Varde, Herr Borgercaptain Warthoe. Beile, Herr Major Munck, R. af D. Viborg, Herr Boghandler Dous. Jøvrigt bemærkes, at Compagniets Beholdning ved det 34te Assurance-Aars Slutning den 30te September 1832, efter Udbyttets Fradrag, var i rede Sølv, Sølv samt Sedler . . . . . . . . . . . 1214113 Rbd. 81 s.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-06
Compagniets Risico var den 30te September 1832 . . . . . . . 8976233 Rbd. 32 s. Kjøbenhavn, i Directionen for det almindelige BrandAssurance-Compagnie paa Varer og Effecter, den 1ste December 1832. Hammerich. Lassen. Engelhart, Møller.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-06
Foruden de sædvanlige Sorter Øl, til 8, 4, 2 og 1 1/2 Skilling Potten, samt 8, 4 og 2 Skilling Flasken, faaes nu igjen Øl til 1 Skilling Potten i mit Øludsalg i Madame Kielbergs Kielder. Friedr. Bernhardt.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-06
Auctioner. Efter Begjæring af Coffardi=Captain August Capimir Weinberg, og antaget Commissionair Viceconsul Fabricius, bliver, Mandagen den 17de December næstkommende, om Formiddagen Kl. 11, paa Consul R. Bergens Bopæl i Skagen, afholdt offentlig Auction over Takelage og Skibs=Inventarium, bestaaende af forskjellige Seil, Ankere og Touge, staaende og løbende Redskab, en Jern Ankerkjætting, Skibsbaade m. m.; Alt i ny og god Tilstand, ilandbjerget fra Skibet Hazard af Gothenborg, som, ført af bemeldte Captain Weinberg, paa Reisen fra Bahia til Stockholm, med en Ladning Sukker, under 7de Dennes strandede paa Skagens Rif. Tillige bortsælges ved samme Auction circa 15 a 20000 Pund, fra ovennævnte Skib løst ilandbjerget, brasiliansk hvilket herved til Liebhaveres Efterretning bekjendtgjøres. Skagens Byfoged-Contoir, den 30te November 1832. v. Bergen.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-06
Proclama. Jfølge Kongelig allernaadigst Bevilling, som vil blive læst i vedkommende Retter og er saalydende: Vi Frederik den Sjette, af Guds Naade Konge til Danmark, de Venders og Gothers, Hertug til Slesvig, Holsten, Stormarn, Ditmar nsken, Lauenborg og Oldenborg, Gjøre vitterligt: at Vi, efter Os elskelige Niels Juul Vor Kammerraad og Procurator, hans som Mandatarius for Kjøbmand Niels Winde Kjelglerup af Vor Kjøbstad Aalborg, udi Vort Land Nørre-Jylland herom allerunderdanigst gjorte Ansøgning og Begjæring, allernaadigst have bevileget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at bemeldte N. W. Kjellerup ved Proclama sub poena præclusi et perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel i den danske Statstidende, den Altonaiske Mercur, samt Aalborg Stiftstidende og Adresse-Avis, 3de Gange efter hinanden maa indkalde alle dem, som formene sig at have noget at fordre paa ham eller det af ham i Interessentskab med hans afdøde Broder Kjøbmand Jens Kjellerup førte Handelsfirma I. & N. Kjelglerup med deres Paastand at fremkomme, og saadant deres havende Krav, inden foreskrevne Tids Forløb, for N. W. Kjellerup, at anmelde og beviisliggjøre, dog Umyndiges Tiltale i Fremtiden. efter Forordning af 20de Februar 1717 forbehol4den, og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vor allernaadigste Bevilling Ord til andet indrykkes i fornævnte offentlige Tidender, samt læses for vedkommende Værneting, samt ved den Overret hvorunder samme henhører. Hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette, og for Skade, at tage vare. Givet i Vor Kongelige Residentsastad Kjøbenhavn, den 18de October 1832. Under Vort Kongelige Segl. (L. S.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-06
Efter Hans Kongelige Majestæts allernaadigste Befaling. Stemann, Monrad, Ørsted, Lassen, Lange, Hansen, Bentzen. Jacobsen.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-06
Bevilling for Kjøbmand Niels Winde Kjelleprup til, ved Proclama i Aviserne, at indkal4de Alle og Enhver som maatte have noget at fordre paa ham eller det af ham i Interessentskab med hans afdøde Broder Kjøbmand Jens Kjellerup, førte Handelsfirma I. & N. Kjellerup af Aalborg." bliver herved med Aar og Dags Varsel, sub poena præclusi et perpetui silentii, indkaldt Alle og Enhver, som maatte formene at have nogen Fordring paa mig eller det af mig i Interessentskab med min afdøde Broder Kjøbmand Jens Kjellerup førte Handelsfirma J. & N. Kjellerup, til saadant deres havende Krav, inden foreskrevne Tids Forløb, for mig at anmelde og beviisliggjøre. Aalborg, den 13de November 1832. Niels W. Kjellerup.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-08
Holland. - Belgien. Endnu er der ikke blevet til Alvor ved Antverpen: "Om Beleiringen af Citadellet ved Antverpen - skrives fra Bryssel under 30te Novbr. - lader sig baade sige Meget og Intet. Betragter man alle Tilførselerne af Bomber, Mørsere og hvad der ellers hører til Forberedelserne for et saadant Foretagende, Recognosceringerne, Troppemarscherne o. s.v., saa kunde man sige Meget; betragter man derimod Beleiringen som et Heelt, da kan man ikke engang sige, at den er begyndt, thi endnu har de Franske ikke opført et eneste Batteri, endnu er Jntet foretaget, som kunde foranledige General Chasse, der vist ikke vilde lade nogen af Krigskunstens Regler ubenyttede, til at gjøre et Skud paa sine Modstandere. Endnu er der heller ikke udstædt nogen Opfordring til ham dette paastodes dog sidst) og det synes ikke engang afgjort, om en saadan vil blive udstædt, eller om man vil lade sig nøie med den Forudsætning, at samme dog ikke vilde blive besvaret. Ustridig hersker stor Virksomhed ved den franske Armee, men den har store Vanskeligheder at overvinde og en Opregnelse af dens Anstrængelser, før noget Resultat kan ventes, vilde kun være trættende." Fra Antverpen selv tales endnu kun om de franske Troppers Translocationer: saaledes har de belgiske Commandanter i de paa den venstre Side af Schelde liggende Forter, overgivet disse til de Franske, fra Haag fortælles, at man fra Citadellet i Antverpen endnu ikke har seet nogen Franskmand, og at man søger at forsvare sig for det Første ved Oversvømmelser, hvad endelig den combinerede Flaade angaaer, da indskrænker denne sig hidtil til Krydsning ved Kysten, og dens Overanfører Admiral Malcolm fortælles endog atter, at være vendt tilbage til Deal med sit Linieskib Donegal. Hvis denne Forhaling med Krigsoperationernes Jværksættelse ikke er foranlediget ved blot locale Vanskeligheder, synes der at være tvende Grunde til samme. Den første er, at der udentvivl endnu finder Underhandlinger Sted. Jmellem Dhrr. v. Broglio, Granville og v. Verther, meldes fra Paris, holdes endnu jevnligt diplomatiske Conferentser, hvilke fornemmelig menes at angaae den preussiske Besættelse af Venloo; disse Underhandlinger havde i Begyndelsen en fortrædelig Caracter, men skulle nu være nærmere ved en Jevning. Ligeledes skrives fra Berlin under 1ste December: "Hvad man med Vished kan sige er, at man her endnu stedse haaber at bevare Freden, ja uagtet den tilsyneladende Rolighed kraftig arbeider derpaa.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-08
Hvad iøvrigt hans Paastand angaaer, at den nuværende Expedition til Belgien ikke skulde være populair i Frankrig, da tager han udentvivl feil. Den er vistnok meget populair, baade fordi Frankrig betragter Belgien som sin For muur og maaskee endnu mere fordi det anseer den sidste Statsforandring i Belgien for et Foster af sin. Kunde der, være nogen Tvivl derom, da maa samme forsvinde, naar man erfarer, hvorledes de nys samlede Deputerede udtrykke sig i deres Adresse til Kongen angaaende dette Punkt, Den Forbindelse - hedder det i denne - som De, Sire! har sluttet, idet De gav Belgiernes Konge Deres Datter, vil endnu gjøre vor Forening inderligere med et Folk, der, ligesom vi, har kjempet for sin Frihed og som man ikke kan berøve samme, uden tillige at true vor."
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-08
Portugal. Med et Dampskib, som forlod Oporto den 22de Novbr.,er Marquis af Palmella ankommen til England. Han er sendt i et specielt Ærende af D. Pedro, sandsynligviis angaaende den Blokade, som D. Miguel har iværksat fra Landsiden af og ved hvilken han viser saa liden Respekt for gelsk Krigskib, der vilde løbe ind i Douro, og vedbleve at fyre efterat det allerede havde vendt for at staae ud efter igjen.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-08
Ved et Udfald, som den 17de Novbr. skeedte fra Oporto, er det vel lykkedes at ødelægge nogle af Batterierne, men det synes ei at være lykkedes med dem alle, da man erfarer, at adskillige engelske, til Oporto bestemte Skibe, have maattet vende tilbage med uforrettet Sag, fordi de ved Jndløbet til Douro opkastede Batterier, formeente dem Jndseilingen. Til Søes har D. Pedro Overmagten, idet mindste holder D. Miguels Flaade sig endnu i Havnen ved Lissabon, hvorimod Admiral Sartorius efter de sidste Efterretninger laa i Bugten ved Vigo, beredt til at afseile til Oporto, for der at indskibe et Corps til Udførelse af en Diversion paa et eller andet Punkt af Kysten længere syd paa. F.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-08
Blandede Efterretninger. Den 17de Novbr. afmarscherede den første Bataillon af de til Grækenland bestemte bayerske Tropper. Chateaubriand har bedet Hertuginden af Berry om at optages iblandt hendes Forsvarere. Han støtter denne Bøn, hvis Opfyldelse han betragter som den sidste Naade i Livet, derpaa, at Hertuginden alt forhen beærede ham med Navn af hendes Søns Historieskriver, og at hans Broder, tilligemed Malesherbes, blødte i samme Stund og paa samme Skaft for Bourbonnerne.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-08
J Paris bruges nu Kaaber, der har den Fordeel at danne store meget elegante Bouquets paa den rette Side, og Striber paa den omvendte Side. Stoffet behøver ikke at blive fodret og Kaaben er syet saaledes, at den kan bæres paa begge Sider.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-08
Pillaus Havn er nu sidste 25de Nybr. ogsaa belagt med Iis, og Haffet og Dybet ere opfyldt af Driviis.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-08
Efter den nyeste Folketælling i London, mangler denne uhyre Stad kun 25000 Mennesker i 1 1/2 Million.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-08
Den berømte, nylig afdøde, Prof. Thibault har indsat Göttingens Unniversitet til Arving af sine mathematiske og physiske Apparater.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-08
Det juridiske Fakultet i Tübingen har givet samme Eragtning i Sagen mod Hoft. Welcker, som det i Kiel. Europa.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-08
En letfattelig Naturskildring.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-08
(Under denne Titel har Prof. J. F. Schouw udgivet et lidet Værk med et Atlas af 6 særegne Kaart, der er saare interessant og lærerigt. Kaartene vise Europas betydelige Ujevnheder, som dets Overflade frembyder, de større Floder og Søer, Bjergmassernes Udstrækning og Høide, Varme=Forholdene, Fordelingen af de vigtigste vildtvoxende Træer og Buske samt af dyrkede Væxter, Senelimeren, Varme=Forholdene m.m. Beskrivelsen, siger Forfatteren, er nærmest fremkaldt formedelst den ufuldstændige og uvidenskabelige Maade, hvorpaa de geografiske Lærrebøger afhandle Jordklodens Naturforhold, og den Ukyndighed herom, man saa almindelig finder, endog hos Mennesker, der i andre Henseender staae paa et høit Dannelsestrin. Vi meddele af samme følgende Notitser.) 1) Ved Gibraltar findes Aber, og det er det eneste Sted, i Europa, hvor de antræffes, dog ere de nok ikke oprindelige vilde, men forvildede. 2) Ved Foden af Ætnas øverste Krater den kegelformig Fordybning, hvoraf Aske og Stene udkastes, er bygget et Huus, som ligger 4800 Alen over Havet, og er nok det høiest byggede Huus i Europa. Det er bedækket med Snee endnu i Juni og ny Snee falder allerede i August. Efter Thermometer-Jagttagelser, anstillede i dette Huus i Juli og August, var Middelvarmen for disse to (varmeste Maaneder kun 50, medens den paa samme Tid var 21 1/2 i Catanea ved Foden af Ætna. 3) Syden for Neapel er Snee i Slettelandet sielden og naar den falder bliver den ikke liggende. Paa de høiere Bjerge især i Abruzzerne og Kirkestaten, paa Ætna og paa Corfica ligger Snee næsten hele Aaret igjennem; dog kan man kun sige at Sneelinien berører disse Bjergmasser; thi den allervarmeste Tid af Aaret finder man kun enkelte Snee pletter i Kløfterne og paa Steder der ere udsatte mod Nord. 4) Den klimatiske Forskiel imellem Nord= og Syd=Europa ligger meget mere i Vinter, end i Sommer=Varmen; dette vil blive klart ved følgende Sammenstilling.