JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-10-08
Fiin Caffe, do. Melis & Raffmade, Congo Thee, Pouschong Thee, i originale Pakninger, nye franske Svedsker, diverse Sorter Vine & Liqueurer, med alle øvrige til Colonialhandelen henhørende Artikler faaes billig hos C. A. Rodtwitt en Fede Trondhjemske Sild C. A. Rodtwitt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-10-08
Uldkarter, for hvis Godhed indestaaes, faaes hos C. A. Rodtwitt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-10-08
Rogtobakker og Cigarer. Heraf forefindes et stort Udvalg i fine & ordinaire Vare hos C. A. Rodtwitt. Forgyldte Rammer, passende til de for Kunstforeningen udgivne Lithographier af Thorvaldsen og Oehlenschlager, faaes billige C. N. Kirkerup.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-10-08
Liverpool-Salt sælges Tønde- og Skjeppeviis til meget billig Priis af Chr. B. Giern.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-10-08
En god Huusjomfruplads er til 1ste November d. A. ledig paa en Herregaard i Nærheden af Aarhuus. Gode Anbefalinger for Duelighed og moralsk Characteer forlanges. Man behage at melde sig hos A. Hansen, const. Fæstemand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-10-08
Til næstkommende Michaeli Flyttetid er i Hr. Stolemager Dicks Sted s 69 paa Middelgade et meubleret Værelse paa 2 Fag til Gaden, med Kakkelovn, at faae tilleie hos Jacob Smith. Fortegnelse. over de ved Aarhuus Postcontoir henliggende uindløste Breve i Juli Qvartal 1811. Løbe Nr. Hvorfra. Til hvem. 1. Aalborg. Enkemadame Jørgensen i Aarhuus fr. 2. Apenrade. Hr. Jessen, Degn og Skolel, i Søbye 16.3. Do. Thomas Thomsen i Dorup Mølle 16.4. Eveltoft. Christen Christensen paa Sygehuset fr. 5. Haderslev. Niels H. Frank i Aarhuus . . Hobroe. I. O. Andersen ibd.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-10-08
Snedkermester Pokkendahls Enke ibd. 3.7. Horsens. 8. Do. Mdm. Flemming ibd. 9. Do.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-10-08
Proprietair Gram paa Fenderup fr. 10. Do. C. F. Larsen i Aarhuus. 11. Kallundb. Musikanter, Ungkarl Jorg. Jensen, i Peedstrup. 12. Kbhavn. Skomagerm. Jens Larsen Aarhuus 18 13. Do. Mads Enevoldsen paa Foldby Mark 18. Skomager Jens Laursen i Skoubye 18. 14. Do. 15. Do. Kleinsmedsv. Ole Petersen i Aarhuus fr. 16. Do. Mikkel Lausen i Thaastrup, Harlev Sogn, Karen Henriksdatter paa Chiris. 17. Do. Mølle, Rind Sogn 18. Do. Mdm. Nielsen i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-10-08
Jfr. Sørensen hos Modehandler 19. Do. inde Krøier . . 20. Do. P. Thomsen Hover i Aarhuus . 18.21. Do. P. Glendemann, Skovfoged paa Gyldingnæs. 22. Kolding. Jens Clausen Juhl eller Jens Stenderup, Dragoner ved 2den Eskadron Landvæsenselev Hansen paa Faurskou fr. 23. Odense. 24. Do. Hans Christensen paa HinnerupBrogaard. 25. Randers. Niels Petersen Laursen, Dreng i Tiilst 3. C. Mønsted i Ebdrup ved Calløe. 26. Do. 27. Do. Skovrider Nissen paa Frysenborg, 28. Ringkjøb, Dragon Knud Madsen Øster-Noe ved 2den Eskadron . . . . . . 11. 29. Do. Thedor Fischer af Bremen . . . 11. 30. Varde. Styrmand Hans Morten Jessen jun. 13. 31. Veile. Bolette Andersen i Aarhuus . . 32. Do. Johan Hansen ibd. 33. Do.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-10-08
Meieribestyrer Abraham paa Sophienlund. 34. Viborg. Mom. Damgaard i Aarhuus . . Aarhuus Postcontoir, den 4de October 1844.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-10-08
Turing. Med dette Numer af Avisen følger Sudskriptionsplaner paa en Pragtudgave af Biblen. Paategnede Planer bedes indsendte til Andr. Chr. Wissing.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-10-10
No 186. Delbaden 19de October. Torsdagen med Brevposterne. Den til Forsendelse alene privilegerede Kongelig allernaadigst Stifts-Tidende. Aarhuus Udgaaer 4 Gange ugentlig fra Overkrigscommissair A. F. Elmquist's Officin i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-10-10
Fædrelandet. Paa Hs. Majestæt Kongens Reise fra Boller, over Veile til Snoghøi, blev Han fra Sogn til Sogn, ledsaget af ridende Bønder. Ved de Skoler, som passeredes, havde Ungdommen indfundet sig tilligemed deres Lærer og den Geistlige, og i Piedsted Sogn var en illumineret Æresport, ligesom og flere Bøndergaarde, vare oplyste. J Særdeleshed udmærkede sig Jlluminationen og Decorationen ved Snoghøi, som og en Mængde Blus, der vare antændte i Skoven paa den anden Side af Beltet. Efter Hs. Majestæts Ankomst hos Generalrigscommissair Riegels fremtraadte af den store Masse forsamlede Landbofolk en Bonde, forat forsikkre Kongen om: "at de vare tilfredse og ham hengivne, samt udbede sig Tilladelse til "at holde Vagt Natten over." Denne hjertelige Tiltale besvarede Hs. Majestæt paa det Venligste og indlod sig i Samtale med Bønderne om Forskjelligt, deres Stand, vedkommende. Den følgende Dag bragte Færgefolkene og Fiskerne med det kjære Dannebrogsflag Majestæten gjentagne Hurra. Officiercorpset og Embedsmændene fra Fredericia bleve derefter forestillede, hvorpaa Haveanlægget og Haveselskabets Planteskole, bleve tagne i Øiesyn og syntes at finde Majestætens særdeles bifald. Omtrent Kl. 12 begav Kongen sig ombord paa Dampskibet "Loven, og under en jublende Mængdes Hurra, Kanonskud og Brigadens Musik, sattes over til Middelfart. Paa den hele Reise maatte Enhver glæde sig ved at see, hvor vel Hs. Majestæt saae ud og hvilken venlig Munterhed, Han viste ved enhver Leilighed. (Veile Av.)¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-10-10
J Torsdags Eftermiddags holdt Hs. M. Kongen sit Jndtog i Odense. J Olficier-Følget, der reed foran Hs. M. Vogn, var Kronprindsen. J Fredags Eftermiddags udbredtes pludseligt den glade og uventede Efterretning, at Hs. M. Dronningen vilde komme, hvilket ogsaa skete henved Kl. 6 1/2. Om Aftenen bragte over 1000 af Stadens Jndvaanere af alle Klasser Majestæterne et Fakkeltog i Slotshaven, hvor der udenfor Slottet blev afsunget en Sang og raabt et mange Gange stærkt gjentaget Hurra, hvorpaa Hs. M. i de huldrigste Ord takkede og forsikkrede Odense om sin stedsevarende Bevaagenhed. J Løverdags kjørte Hs. M. Kongen og Kronprindsen til Frederiksgave; Hs. M. Dronningen besøgte derimod Asylet. J Søndags vilde Hs. M. bivaane Aabningen af den over Agen opførte Jernbro, den første i Danmark, og i Mandags agtede Deres Majestæter (Fyenske Av.)at fortsætte deres Reise. Som et nyt Beviis paa, hvor gjerne den danske Bonde ved passende Leilighed søger at overbevise sin Konge om, hvor kjær hans Nationalitet er ham, fortjener Følgende at anføres. Paa Kongens Reise over Kolding til Veile sidstl. passeredes Brogaard, ved hvis Jndkjørsel af Eieren Bendix Hansen var opreist en smuk Æresport, besat med danske Kokarder, og andre Danskhedens Emblemer. Paa begge Sider af Porten stode Karle og Piger, forsynede med Høst redskaber og ligeledes hver især med en dansk Kokarde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-10-10
Det særdeles smukke Arrangement og den øiensynlige Hensigt, ved tillige at vise Kongen sin undersaatlige Hylding, at tilkjendegive sit patriotiske Sindelag, vakte Hs. Majestæts Opmærksomhed, som lod holde og paa sin sædvanlige huldrige Maade erkyndigede sig om Mandens Navn og Stilling og Høstens Udfald i denne Egn, samt tilkjendegav den gjæve Bonde, hvor kjært dette Beviis paa Hengivenhed var ham. (Dyk.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-10-10
Foranlediget ved et Andragende fra en Viinhandler i en Provinds Kjøbstad om, at hans Borgerskabs brev maatte blive udvidet til at omfatte al Kjøbmandshandel, har Cancelliet i Skrivelse af 5te Juli d. A. yttret: at da Kjøbmandshandel i Provindserne, selv i de enkelte Kjøbstæder, hvor der er Laug (fr. Laugs anordningen af 2den Juni 1830 § 3), ikke deeler sig i flere Brancher, kan det ligesaa lidet nægtes Den, der har udstaaet Lære hos en Kjøbmand, som alene driver Handel med Viin, at vinde Borgerskab paa Kjøbmandshandel i Almindelighed, som det kan nægtes Den, der har udlært hos en Kjøbmand, der driver Handel med andre Varer, Ret til at befatte sig (Coll. Td.)med Viinhandel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-10-10
Bankcontoiret i Aarhuus havde i forrige Bankaar en Retto Gevinst af 124,514 s. Aarets Omsætninger bestode i: 1) Kjøbte Vexler lydende paa H. Bco. . 1,970,302. 2) Solgte Vexler . . . . . . Dito 1,112,000. 3) Disconterede Vexler paa Kbhvn. 1,100,000. 4) Dito indenbyes Vexler 2,431,000.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-10-10
Vexel=Omsætningen var altsaa temmelig stor. Contoirets øvrige Udlaan udgjorde kun 533,220 s. og i Aarets Løb indkom for ældre Laan 381,000 P. Den 3die forrige Maaned var det 25 Aar siden, at Biskop Tetens tiltraadte sit nuo. Embede over Ære og Als. J denne høitidelige Anledning havde alle de ham underordnede Embedsbrødre forsamlet sig paa Kettinge Bispegaard, og lykønskede ham ved en Tale af Provst Thomsen, der overrakte ham en Jubelgave best. af det græske Nye Testament udgivet 1813 efter Coder Epbracmi Syri rescriptus af Constantinus Teschenburg. Biskoppen takkede med Ord, det heelt igjennem aandede den største Hjertelighed, og hvoraf det smukke Forhold fremlyste, der knytter ham og de øvrige Geistlige sammen. (B. Td.)J "Berl. T." afgive dHrr. Geistlige i Fredericia: Dr. theol. Rørdam, Pastor Gamborg og Catecheterne Hansen og Hoskjær, samt Pastor Leth i Middelfart, den Erklæring: at de med nedtrykkende Følelse af det Mislige i deres Stilling have hørt Efterretningen først om den Tilretteviisning, der er given Præsteconventet i Nørvang Torrild Herreder paa Grund af deres Erklæring i Psalmebogssagen, og dernæst om den Tiltale for Provsteret, der er beordret mod Pastor Birchedahl for et Forhold, hvori de ikke have været i Stand til at see noget Ulovligt; hvorhos de ikke kunne tilbageholde en Tilstaaelse om, at de i det Væsentlige have følt sig enige saavel med Conventet som med Birchedahl i deres Formening om det lovmæssigt Tilladelige i, at turde yttre sig som skeet er for deres Vedkommende. Vi føle derfor ogsaa – hedder det endvidere – vor Forpligtelse til at udtale vor Samstemning med disse Mænd i det af dem fulgte Princip, fordi det vilde være Uret af os, i en almindelig kirkelig Velfærds- og Princip sag at lade nogle enkelte eller en enkelt Mand staae alene, som har følt sig kaldet til at tale, medens vi Andre af forskjellige Hensyn have tiet."J et udførligt Referat af den Skjæveske Mord sag siger Kbhvnsp." bl. A.: "Udfaldet af den hele Sag er nu da blevet, at en Deel Tyve og Medhjælpere have faaet deres fortjente Straf, at fire ellers upaaklagelige Mænd ere blevne benaadede med en Straf, der, hvis den ikke yderligere skal formildes, maa ansees for et større Onde end Livets Tab; og at Undersøgelsen med videre har, efter Godseier Ny holms uimodsagte Opgivelse i den Viborgske Stændersal, kostet Landet eller Hjørring Amt 20,000 P.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-10-10
Vi faae nu at see, om de øverste Justitscollegier for staae at drage sig de sørgelige og kostbare Erfaringer til Minde for den borgerlige Sikkerhed i Fremtiden."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-10-10
Fra Colonien Godthaab paa Grønland meldes af 1ste Aug. Man har i Grønland havt en stræng og meget vedholdende Vinter, ligefra October til heni Mai, med stadigt nordlige Vinde, som have bragt særdeles megen Snee, hvormed hele Landet var bedætket til Udgangen af Mai, da denne Sneemasse begyndte at forsvinde. Endnu Juni Maaned var barsk med Nattefrost og endeel Snee; men Julii Maaned har over hele Landet været meget mild, med smukt Veir. Der er ingen Hvaler fanget i Grønland. Sydgrønland har en god middel Production, og der vil være omtrent 3,000 Tdr. Tran, 8000 Stykker. Sælskind, 12,000 Stykker Rendsdyrskind, til Udstibning. Vinterens Strænghed har forvoldet, at baade Grønlændernes Fangst og Sælfangsten med Garn have været ringere end sædvanligt; især har den sidstnævnte Fangst været slet. Havkalv eller Har Fangsten, en i Grønland temmelig ny Jndustri, har givet et godt Udbytte. Denne Fangst, som man tør vente at ville give stort Udbytte med Tiden, drives kun med nogle smaae Joller; men den taget til med hvert Aar. Den i Winterhude ved Hamborg den 11te Septbr. ved Døden afgangne Dr. jur. Peter v. Kobbe, bekjendt af sine historiske Skrifter, navnlig hans Lauenborgs og Slesvig=Holsteens Historie, vil formodentlig dog være endnu mere bekjendt for det større Publicum ved hans mærkelige Optræden i Ramckes Criminal proces, idet han af sin fuldeste Overbeviisning og med den menneskekjærligste og ædleste Varme paa stod, at Ramcke baade var vanvittig og uskyldig, hvilket han paatog sig at ville bevise og derved frelste R.,der allerede var paa Veien til Retterstedet. Den første af disse Paastande er nu almindelig erkjendt; om den sidste svæver man endnu i Uvished. Havde Gud skjænket Kobbe et længere Liv, vilde han maaskee ogsaa i denne Henseende have indfriet sit givne Ord Faa Timer for sin Død talte han endnu om Ramcke, hvis Sag uafladeligt laa ham paa Hjertet; men desværre havde den været en saa riig Kilde til Fortrædeligheder og Krænkelser for ham, at den, om den end ikke kan siges at have været den eneste Aarsag til hans Død, dog i ethvert Tilfælde blev en Pind til hans Liigkiste, idet den, som en nagende Orm, gavede i hans ellers kraftige Livstræ. Den Afdøde hævede tidligere, paa Grund af hans historiske Arbeider, en for ham udsat aarlig Understøttelsessum, men i de sidste Aar blev denne tilbageholdt: hvorfor, var saavel ham selv, som Andre, ubekiendt. Nu behøver han den heller ikke mere. (Kiel. Correspd. Bl.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-10-10
Den sidste "Corsar leverer den tidligere beslag lagte, men nu ved Dom frigivne Artikel: "Tanker ved den svenske Konges Død, som begynder saaledes: Den gamle Bernadotte, Carl den 14de Johan, hensov da. Den store Appel blev slaaet, og den gamle Soldat tøvede ikke med at indfinde sig til Mønstringen. Hvorledes mon Mødet har været med Ham fra St. Helen, hvis Fiende han blev, fordi denne ikke var Republikaner nok, Ved Gud! det maa have været en mærkelig Scene. Jeg er vis paa, at meer end een Englænder har været fortvivlet over, ikke forud at have vidst Klokkeslettet, da Døden kom, forat kunne have skudt sig og saaledes være bleven Tilskuer ved Mødet."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-10-10
Torsdagen den 26de Septbr. om Aftenen ankom Prinds Frederik Ferdinand til Nestved, og Dagen efter holdt Hs. Kgl. H. Revne over det der samlede 4de DragonRegiment.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-10-10
Ved en Generalforsamling, som det skandinaviske Selskab afholder Fredagen den 11te Octbr., vil Mag. Monrad, "Folkebles." talentfulde Redacteur, meddele nogle Betragtninger over det skandinaviske Selskabs Betydning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-10-10
J Odense samles i denne Tid Underskrifter paa et Andragende til Nationalbanken og Oprettelsen af en Filialbank i Odense.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-10-10
Handelshuset Ploug & Richardt i Odense vil – efter Forlydende snart kunne anvise betydelige udmærkede Jordeiendomme af forskjellige Størrelser i den frugtbare svenske Provinds Skaane tilkjøbs for Priser, som staae meget betydeligt under de her gængse. (Hp. Av.) Efter Fredb. Amtst." vil der i Frederiksborg blive foranstaltet en Blomsterudstilling til Fordeel for Børnene i Frederiksborg Asyl. J Grundtvigs nysudk. "Brage=Snak, gjør Forf. det smukke Kjøn følg. Compliment: "Havde Damerne slet ikke Øre eller Øie, Sind eller Sands eller Smag for Andet, end hvad der er ligesaa smukt, fiint, yndigt og smagfuldt, som de er selv, hvordan vilde det da gaae os, Jydske Stænder. Den ang, den intenderede Presselov i Viborg Stænderforsamling nedsatte Comitee (Larsen, Jespersen, Koster, Holst, Tage Müller har i sin fortrinligt udarbeidede Betænkning, der som bekjendt ikke kunde komme under videre Forhandling, foreslaaet som Jndstilling fra Forsamlingen: "at det forelagte Lovudkast indtil videre ikke maatte udkomme som Lov, men at det maatte blive underkastet en omhyggelig yderligere Revision, og herved saadanne Forandringer blive foretagne i dets Bestemmelser, at det kunde komme til at tilfredsstille Fordringerne til en god og liberal Presselov, samt at det, efter at have modtaget en saadan Revision, atter forelægges Provindsialstændernes næste Forsamling til allerunderdanigst Betænkning." Uagtet en saadan fraraadende Jndstilling fra en Stænderforsamling, især i en saa vigtig Sag, vistnok maatte være tilstrækkelig, havde Comiteen dog andraget paa subsidiair Jndstilling, der forresten skulde gaae ud paa: "at Udkastet ikke saaledes emanerer som Lov, forinden det idetmindste har modtaget saadanne væsentlige Modificationer, at Pressens nuværende Vilkaar, der allerede kun ere lidet tilfredsstillende, ikke blive forringede, men snarere forbedrede ved den nye Lov, til hvilke Modificationer først og fornemmelig maatte henregnes den, at det foreløbige Gjennemsyn aldeles afskaffes." – Stændertidenderne bringe endvidere Comiteebetænkning i følgende Sager, som ikke kunde komme under Behandling: Finantssagen, Sagerne om Udvidelse af det for Hertugdømmerne givne Patent af 31te Mai 1844 til ogsaa at gjælde for Kongeriget, om Præmisser til Høiesteretsdomme, om Nedsættelse af Brevportoen, om de lærde Skolers Reform, om Jndretning af Arbeidsanstalter paa Landet, og Sagen om en Dæmning for Oprettelsen af Grevskaber, Baronier o. dest. (Aalb. Av.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-10-10
Den jydske Stænderforsamlings Adressediskussionsiger "Dansk Folkebl." betegner et Vendepunkt i vor politiske Udvikling. En Opposition mod Kongen kan, selv om den holder sig inden Beskedenhedens og Ærbødighedens Grændser, et Andet end være i den høieste Grad betænkelig, da den let kan komme til at røre ved, ja maaskee endog til at ryste Thronen, hvilket naturligviis ei kan Andet end være aldeles forkasteligt; hvorimod en alvorlig, gjennemtrængende Opposition mod Ministrene er uden al Fare, thi selv om et Ministerium falder overende saa er det dog ikke Noget, hvorover det er værdt at gjøre store Ophævelser, da Thronen vil staae lige fast og urokkelig, og det ofte kan være til megen Baade saavel for Konge som Folk, at et Ministerium falder, der ved sin Mangel paa Dygtighed hindrer Opfyldelsen af, hvad der saavel er Kongens som Folkets Ønsker. Det er derfor en stor Fortjeneste af vor politiske Udvikling, som den jydske Stænderforsamling har indlagt sig, at den, ledet af sin trofaste Hengivenhed for Hans Majestæt, vor allernaadigste Konge, har vidst ved sin Adressediskussion at indføre denne Adskillelse mellem Kongen og Ministrene Folkets Forestilling og at hæve Allerhøistsamme ud af den stedfindende Misstemning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-10-10
Strandinger. J vels. Av." af 4de de hedder det: Under Havari indkom den 2den de den engelske Brig Vesta, Capt. Garrot, fra Jpswich til Østersøen med Ballast, – har læk Skib, og den danske Galease Cathrine, Capt. Svendsen, fra Fredericia til Hull med Byg har knækket Bougspryd. – J "Loll. Falst. Av." læses fra Nykjøbing under 3die de Sidstleden Mandag den 30te Septbr. om Eftermiddagen Kl. 4 faaes i ONOfra Gjedser Fyrtaarn en temmelig stor og let lastet Slux under Seil synke med saadan Hastighed, at ingen Redning var tænkelig. Da man imidlertid fra Fyrtaarnet troede at kunne øine levende Mennesker paa Masten, efter at Fartøiet var sjunket, forsøgte Lods Chr. Mogensen og Sognefoged Ole Kriighaar med flere Mænd af Gjedesbyi en Baad at komme ud til Braget, for om muligt at redde disse; men formedelst det indtraadte Mørke kunde de Jntet udrette om Aftenen, og ligesaalidt lykkedes det dem den paafølgende Morgen, da de Kl. 3–4 vare gaaede ud med en Baad for at opdage Braget. Derimod kan Toppen af Masten endnu sees fra Fyrtaarnet i en skraa liggende Stilling over Vandet i N. O. til O. circa 1 1 Miil fra Taarnet. – Det er neppe troligt, at noget Menneske af de Ombordværende er blevet bjerget. Bel saaes, til samme Tid som Sluppen gik under, et mastet Fartøi, circa 1/2 Miil i dens Nærhed, men det er uvist om Sluppens hastige Forsvinden blev bemærket paa dette Skib, thi af dets Manoevrer kunde herfra ikke skjønnes, at det gjorde sig Umage for at komme Sluppen til Hjælp. Andre Skibe var der ikke i Nærheden og fra Landet have sikkerlig kun yderst Faa været Vidne til Ulykken. Literatur. "Ludvig Cornaro, om Fordeelene ved et maadeholdende Liv, det sidste, virksomste Middel mod alle chroniske Sygdomme. Et Skrift for Enhver. Udg. af Dr. med. C. Mulde, paa dansk ved H. L. Birch." Cornaro levede i det 16de Aarhundrede. Jndtil sit 40de Aar havde han levet letsindigt og udsvævende; alle Medicamenter viste sig uden gavnlig Jndflydelse, og han imodesaae en nær og smertefuld Død. Da fattede han den heeltemodige Beslutning, at vi hele sit fremtidige Liv til Maadeholdenhed og Dyd. Han udførte det med Udholdenhed, saa at han med uforstyrret Sundhed og Aandens stedse tiltagende Munterhed og Klarhed endnu levede 60 Aar og blev over 102 Aar gammel. – "Gu bis's Volkskalender for 1845, som allerede kan faaes i de herv. Boglader, er bleven forbudt i Øst og Vestpreussen, samt ved Rhinen, paa Grund af en derværende Afhandling om Bibeloversættelser. – Blandt æsthetiske Nyheder, som snart kunne ventes, nævnes: et nyt Bind lyriske Digte af H. Hertz; Goachimod af H. P. Holst, "Stormen paa Khvn af Overskou, og ved Juletider en ny Novelle af Forf. til en Hverdagshistorie.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-10-10
Ved Tallotteriets 1577de Trækning i Khon, udkom: No. 3. 6. 56. 80. 43 Aarhuus. Ogsaa mod dette Blads Udgiver er nu Underretsdommen afsagt i den bekjendte slesvigske Extractsag, og medens den i Aalborg og Randers, og sandsynligviis paa flere Steder, lyder paa Frisindelse, har den her, til almindelig Forbauselse, faaet et aldeles modsat Resultat, nemlig: 100 Rbd. Mulct, 5 Aars Censur og Actionens Omkostninger. Dommeren er her Justitsraad Rosenstand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-10-10
Forlangt Jndrykkelse. Aalborg Avis er, som det lader til, nu bleven det Organ, gjennem hvilket man skal have Efterretninger om og fra Veile. Den har saaledes en Beretning, der imidlertid nu ogsaa efter indsendt Manuskript læses i Fædrelandet, om et "Leve", der under Deres Majestæters og Hs. K. H. Kronprindsens Ophold i Veile bragtes denne med et 9dobbelt Hurra, af et Selskab, der paa en Gjæstgivergaard var blevet beggeistret under Toaster for tilfældigviis i Byen værende Medlemmer af den Slesvigske Forening. – Den seer med Fornøielse, hvorledes Kjøbstadlivet med al dets Deilighed endnu florerer hos os" og mener, at det maa glæde Enhver, at Veile By saa fortræffeligt forsvarer sin rustne Etiquette Fane; fordi en Avis=Redacteur fortæller, at en Skaal i et Klub selskab er udbragt af en af Klubdirecteurerne, tilføiende under Amtmandens og Byfogdens Fraværelse. – At Hurra bragtes Hs. K. Høihed, om Natten efter at Høisamme havde begivet sig til Ro, hørtes; at Taler ere holdte og Toaster udbragte i det ommeldte Selskab paa Gjæstgivergaarden, seer man af Beretningen; om Meer og Hvad under Begeistringen kan have tildraget sig i Selskabet, derom ties. Glæden og Fornøielsen af Fortællingen om, at en Klubdirecteur har udbragt en Skaal, som Avisen siger: i Amtmandens og Byfogdens Fraværelse, skyldes Avisens Redacteur, en fordums Religions Forvandt og Besvogret af Redacteuren af Aalborg Avis, der har behaget i egen Stiil saaledes at fremsætte det: af hvilke Grunde maa han vide, muligt han har svoret til Recensentens rustne Etiquette Fane.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-10-10
Bekjendtgjørelser. Harmonien. Onsdagen den 16de Octbr. 1844, om Aftenen Kl. 7, afholdes Generalforsamling i Selskabet, hvortil de ærede Medlemmer ville behage at give Møde. Directionen.