Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-09-28
Vor berømte Dannerkonge Knud den Store synes især at have udmærket Sig ved sine Skibes baade Mængde og Storhed. Thi foruden at Han efter Saxos Beretning altid holdt 60 Udliggere, der om Sommeren beskyttede Dannerrigets Strømme **), saa taler Snørre om et denne Konges Skib, der hed Dragen, hvis Liige Bynch ikke i den Tids Historie vad Mage til, da det var 60 Rum langt ). Men denne mægtige Regent behøvede og en stor Flaade til Engellands Erobring, og til at sikkre sig i dets Besiddelse. Med denne Flaade undertvang Han og Norge, gjorde Sig frygtet i Sverrig, og beskyttede sine danske Lande mod Venderne. Kort – Knud havde ene sin Flaade at takke for sine Erobringer og sit store Navn, men han følte det og, thi holt han sine Søfolk i fortrinlig Hæder og Ære. Vist nok tabte vor danske Flaade sig efter denne store Konges Død ved Engellands og Norges Frafald, ved Kristuslærens Had til Sørøverier, og endelig ved Vendernes over haandtagende forøverske Jndfald, der gjorde, at vi løde mange vore Vige, Fjorde og Havne tilstoppe, 16) Rist. Dan. Lib A. P. 196. 12) Jris og hele Maj Maaned forant. Aarg for oppe i Landet at kunne leve i Fred for hine Sørøvere. Alligevel vedbleve vore gamle Havne lag, og i vore Kongers Historie efter Knud den Store indtil første Waldemar omtales jævnlig Flaader. Med 60 danske Skibe kom Hardeknus til Engelland, for der efter sin Broders Død at bestige Tronen 12). Under Kong Magnus nævnes København som en Samlingsplads for de danske Skibe **) Her havde og Svend Estritsen, den sin Flaade liggende, hvormed Han sloges mod Magnus 22). Skønt uheldig vidne dog selv norske Skribentere, at Svends Skibe baade i Mængde og i Behændighed overgik de norske Skide 34). Kong Knud den Hellige forbød vel sine Undersaatter, længere at drive den hidtil saa vigtige Næring Sørøveri, og paadrog han sig vist og ved dette Forbud de Stores Had. Alligevel forsømte denne Konge ikke sit Lands Flaade, men tugtede med den Kurer, Semler, Ester og de øvrige vendiske Sørøvere, som under svage danske Regenter altid foruroligede de danske Strømme. Ogsaa i Tillid til sin Flaade ville denne Kongeforvy de danske Kongers Fordringer paa Engelland, og havde hertil samlet ikke mindre end et 18) Se Suhms danske Handelshist i 11 Sek. i Saml. Skrift. 8 D. P. 143. 19) I. C. Pag. 145. 20) Suhms Historie af Danm. T. IV. P. 99. 21) Suhmed 11 Sek. Handelsbit. c. P. 151. tusinde Skibe 22). Betændt er Kong Erikskiegods seierrige Søtog til Venden af den haarde Straf eller Hævn han tog over disse Sørøvere, som derfor under hans Regering maatte holde inde med deres Sørøverier paa dansk Grund, der altid bevogtedes af danske seiervante Søfolk. Markus Skeggison synger herom, Landet, som den Budling eied, Torde Vender ej beholde, De Troløse brøde Freden Gjorde ondt sig selv til Skade. Ynqve styred did sin Flaade Sænnem Bølgens skummend Brølen, Masten skjalv, paa Bølgen vuggedes Søsprengt Skib fra Vendersborg. 23) Men under de fleste følgende denne Periodes svage Konger forfaldt vor danske Sømagt, og Vendernes Sørøverier tiltoge igan saaledes, at de paa Beltet endog torde forfølge og overfalde Dannerkongen Erik Lam, som de fratog et Skib 24 Ja, under Kong Nielses langvarige og svage Regimente skulle Venderne vel ganske have undertvunger Danmark, hvis ikke den fortjente danske Prinds Hertug Knud den Hellige havde anset det for en af sine vigtigste Pligter for sin Konge og sit Fædreneland at vogte det mod disse Sørøvere, og derfor altid at ligge ude paa Rigets Strømme, Men Knud var ikke Konge, han havde dertil store Misundere mellem de Kongen omgivende Hoffolk, der da og tilsidst fik ham ryddet af Veien. Alt hvad derfor denne blant alle vore kongelige ældre og yngre Prindser mest virksomme og fortjente Prinds kunne udrette, var at opholde Venderne i deres Sørøverier, som derimod efter denne Prindses Død tiltoge desto mere, saa at en Gang under Halland forgik i en stærk Storm ikke mindre end femten hundrede vendiske Skibe 27). Vel havde vi endnu Skibe, men istedet for at bruge dem mod Landets udvortes Fiender, afbenyttedes de af de efter Hertug Knuds Død opkomne flere Kronprætendentere mod hinanden indbyrdes. Erik 22) Efter Wilhelm af Malmesburns Vidnesbyrd. 23) Danske Sange af det ældste Tidsrum P. 4. 24) Saxo Lib. V. P. 253. 35) Sans I. C. N. 277. Emund seirede saaledes over Kong Niels ved Hjelp af Flaaden "). Men Danmark blev alligevel et Rov for hine Sørøvere, der, efter Saxos Beretning, ødelagde den hele østre Kant af Jylland lige fra Skagen ned til Eideren, den søndre og østre Kant af Sælland, og mange vore Smaaver, som tildels bleve ganske forladte af deres gamle Beboere, og igæn bebyggede af Venderne, hvis Afkom end i Dag kunne i Ansigtstrækkene spores 2 Selve Undersaatterne maatte derfor, hvis al deres Handel ikke skulle ligge, bøde paa Regeringens Svaghed, og Roeskilde Handlende deeltoge derfor med Fornøielse i et Kapersælskab af nogle og tyve Skibe, som en Vethemand, der selv synes at have været en Vender, men ventelig af Misfornøielse havde forladt sit Fædreneland, oprettede til den danske Koffardifarts Forsvar paa de danske Strømme. Forskjæl paa Krigskibe og Koffardieskibe var længe og sær i denne Periode ganske ubelændt. Koffardiemanden var paa sin Seilads altid udsat for Sørøveres Overfald, hans Skib maatte derfor være bygget saaledes, at det kunde udholde en Strid. Alle Skibe forsynedes derfor gærne med Jærnkløi, hvormed man søgte at beskadige de fiendtlige Skibe, samt med høje Stavne, der stode i Været som Taarne, hvorfra man skød ned paa Fienden. Ofte vare og Skibene tæt beslagne med Søm, og med Oksehude forvarede. Mastene vare i Forhold til Skibenes Størrelse meget høie, saa man kunne gaae op i dem, og herfra betimmelig iagttage en sig nærmende Fiende. Skibenes Forskjællighed deels i Størrelse, deels i Bygningsmaade har udentvivl foranlediget deres forskjællige Navne af Knorrer, Dromere, Langskibe, Snækker, Aare skuder, Aske, o. s. v. 22). Mellem Skibsfolken var Stavnboeren eller Stavnæmmeren som Styrmand den Fornemste de øvrige kaldtes Baadsmænd 26) Saxo Lib. XIII. 27) Se mit Udkast til en Historie af Dan og Norges Handel og Næringsveje P. 35. 28) Saxo p. 259. 29) Foranførte min Handelse og NæringsbisockP. P. 62. 63. og sadde ved Ropindene 18). Paa Skibene vare anbragte Blokhuse, hvorfra i Søtræfninger Steene kastedes paa de fiendtlige Skibe. End sloges og fra Forstavnen med Kastespyde. De længer fra Forstavnen paa Skibene staaende sigtede med be spidsede Pæle, Spyde, store Pile og Stene. Men de, som vare allerlængst borte, sloges fra Masten med Buepile. Vished i med disse Pile at kunne ramme didhen hvor sigtedes var en Færdighed som især kom til stor Nytte i Søtræfninger. Gustav Ludvig Baden. 30) Mere herom see Thorlacius om det gamle nordiske Lovsprog i Ny Saml. af det Københ. Vidensk. Sælsk. Skrift. 4 D. P. 213. 32) Se Suhms Hist. af Danm. C. II. P. P. 311. 320. 461. IV. P. 98. 285. VI. P. 24 og 317. VIII. P. 62 og 87, samt de der anførte Skribentere.