JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-01-19
Den cirkulerende Seddelgield har siden 1813 til forskiellige Perioder været følgende: Af Rigsbanken Tid efter anden 1818, d. 31 Juli, ved Overnalbanken, var Summen for 1820, den 1 Aug., efter de En betydelig Formindskelse, af Beløb 5,976,700 Rbd., var til ken ifølge Indbydelse af 4 Febr. 1824, 1 August . . . 1825, 1 Aug., lige Sum. Rbd. udgivet for . ..... 38,834,356. 87. gang fra Rigsbanken til Natiomindsket til . . . . . . 31, 106, 181. 9 aarligen opbrændte og tilintetgjorte Summer, nedsat til . . 23,895,236, 33 pejebragt ved det Laan, som Ban 1820 stiftede. 1826, 1 August . . . 1827, 1 Aug., beregnet at blive, efterat en Seddel-Jnddragelse er effectueret. 20,290,806. 36 III. Den Nationalbanken ved Octrojen paalagte Obligationsgield. I. Beløbet af de for indløste slesvig-holsteenske Skatkammerbeviser paa 20 Rd. slesvig-holsteensk Courant udstædte Obligationer a 4 pCt. var oprindeligen 5,000,000 Rbd., siden formindsket, saaledes at samme ved det d. 1 Aug. 1825. begyndte Bankaar udgjorde kun 4,346, 120 Rbd. Sølv. J det fra bemelte Tid løbende Bank Aar blev afdraget en Sum af 1,400,000 Rbd. saaledes at denne Slags Obligationers Beløb d. 31 Juli 1826 kun var 2,946, 120 Rbd. Sølv, og i det til den 31 Juli 1827 løbende Bankaar, er ingen Forandring heri skeet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-01-19
(Nogle flere Repræsentativers Jndløsning. ved Obligationer var gjort til Forpligtelse for Banken, nemlig Speciessedler til Beløb 842300 Spec. - og Assignationer for Hertugdommene, udstædte efter Patent af 19 Dec. 1810, hvorfor udstædtes 5 pCt. rentebærende Obligationer af Beløb 1,920,000 Rbd. Disse ere efterhaanden indfriede.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-01-19
2. Finantsernes Reservefond i uopsigelige Obligationer var til forskjellige Tider: Da Rigsbanken begyndte . . . gen fra Rigsbanken til Nationalbanken. a 12 s. S. S. Rbd. Den 31 Juli 1818 ved OverganDen 31 Juli 1827 . . . . 4,996,584. 36 Af det oprindelige Beløb 7 Mill. Rbd. erlægges aarligen 6 pCt. eller 420,000 Rbdl., de fem 5 pCt. som Rente, og 1 pCt. i Afdrag; hvorefter denne Obligationsgield skulde være afbetalt og udslettet 1848, men i Bankaaret fra 1 Aug. 1825 til 31 Juli 1826 blev, efter Opsigelse fra Bankens Side, gjort et extraordinairt Afdrag af 500,000 Rbd. Sølv. J sidste Bankaar er kundet fundationsmessige Kapitalafdrag skeet med 163995 Rbd. 59 s. Sølv. V. Anden paadragen Obligations gields Beløb, d. 31 Juli 1827. 1. For et af H. M. Kongen til Rbd. Sølv. Banken overdraget Guldtaffel. . 150,500.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-01-19
2. For de efter Bekjendtgjørelse af 21. Juni 1818 udstædte uops. Obligat. 3. For Obligat., udstædte for det ovennævnte, efter Jndbydelse af 4 Febr. 1820 stiftede Laan, hvis oprinde Rbd. Sølv. lige Sum var 5,976,700 Rbdlr., det tilbagestaaende Beløb 4,394,500. Jalt 4,674,600.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-01-19
I Bankaaret til 31 Juli 1827 var det paa sidstnævnte Laan gjorte Afdrags Beløb 100,700 Rbd. V. Bankens Virksomhed ved Udlaan og Vexeldisconteringer. Banken eiede d. 31 Juli 1827: Udestaaende almindelige Laan, samt De af Banken dis Sølv. Rbd. s. conterede Vexler, 97,096. 18. Sedl. og T. Rbd. s. i Bco. og Vexler 2,593,842. 67. 2,254, 396. 6 Jmod Vexelobligationer udestaaende . . . 142, 193. 16 For Jndlaan var Banken skyldig 1,115,119. 91. 1,774, 165. 28. Jndskud til Aktier udgjorde d. 31 Juli 1824. ialt: 36100 Rbd. Sølv. - Den 31 Juli 1827, 37400 Rbd. Sølv.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-01-19
VI. Sammenligning imellem Bankens KapitalKonto d. 31 Juli 1818, ved Overgangen, fra Rigsbanken til Nationalbanken, og d. 31 Juli 1827. Sølv Sedler Rbd. s. Rbd. s. 1818 eiede Banken 1,831, 103. 44. 3,859,756. 40 J Henseende til Formindskelsen maae man bemærke de store Afdrag, der paa Obligations gielden ere i Mellemaarene skete. VII. Bankens Administrations=Omkostninger og Mere Banken vedkommende.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-01-19
J Bankaaret fra 1 Aug. 1826 til 31 Juli 1827, var Beløbet af Lønninger til Direktionen, Embedsmænd og Betjente, samt Vartpenge til Rigsbankens Direktion og Administration i alt Sølv 49500 Rbdlr. - Omkostninger ved Seddelfabrikation, samt Seddelpapir, Trykning, Stempling, og Lønninger til Numeranter og Underskrivere 20628 Rbd. 92 s. Sølv. - Gotgjørelse for falske Sedler 1008 Rbd. Sedler. Porto 3113 Rbd. 23 s. S. o. T. Andre Udgivter ved Kontoiret, Brændsel, Jnventarium &c. Sølv. 576 Rbd. 91 s. og Sedler 10091 Rbd. 83 s.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-01-19
Bankens Bygning staaer ansat til Værdie. 47779 Rbd. 32 s. Sølv.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-01-19
Banken er i Anledning af dens Udlaan, kommen i Besiddelse af nogle Aktiva. Disse vare af Beløb Den 31 Juli 1826 41086 Rbd. 69 s. S. o. T. 31 Juti 1827 32581 – 69 Bankens Restancer fra 1818 og de følgende Aar ere betydelige. De udgjorde Den 31 Juli 1826 Sølv 550882 Rbd. 25 s. 31 Juli 1827 . . 469597 29.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-01-19
Hvorvidt Bankens Opgjørelse med Bank Jnstitutet i Altona er kommet i Henseende til hvad Jnstitutet har at bidrage til Afgjørelse af den paa Banken ifølge Octrojens 125, hvilende Gield, sees ikke, kun at fra dette Jnstitut, er i Bankaaret indkommet a Conto til Afdrag 792734 Rbd. 36 s. Sedl. og T.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-01-19
J Bankaaret til 31 Juli 1825 var afdraget 930,000 Rbd. 1826. 520,424 R. 92 s. Ei heller sees nogen Oplysning om en paa Banken i Anledning af Courantsedlernes Jndløsning hæftende uopgjort Fordring, som igjennem alle Regnskabsaarene er anført, og som fra 31te Juli 1821 har været uforandret anført med 907,621 Rbdl. 38 s. Sedler og Tegn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-01-19
Det er ifølge Bankoctrojens 41 s. at de aarlige Bankregnskaber bekjendtgjøres. Man har før yttret, at det vilde sikkert være Publicum kjerkomment, om disse Regnskaber ledsagedes med nogen Beretning om Bankens Virksomhed i Bankaaret til Opnaaelsen af de store Bestemmelser samme har. Hvad har den paa enhver Maade bidraget til Lettelse for Produktion, Handel og Omsætninger? Det er aabenbart af Regnskabet at mange Summer ved Bankens Jndlaan ere unddragne Omløbet ligesom ved Sparekasserne, efter den Jndretning de have - og paa mange andre Maader.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-01-19
Mærkelige ere de Breve fra Jylland, som læses i Dagen 1826 No. 300 og 303, og de høit yttrede Ønsker om Filial-Jndretninger udenfor Kjøbenhavn, som Nationalbanken ved Octroiens §. 57 er tilladt at have. Det var under 4 Juli 1818 Bankens Octroi blev givet; altsaa ere næsten ti Aar henrundne, men intet høres endnu dertil. Hvilke Grunde og Omstændigheder hindrer Banken fra at opfylde de, som det synes, beføiede Ønsker, og som Regjeringen ved Octrojens Bestemmelse, har givet Udsigt tilTil Bankaarets Historie hører: at den første udnævnte kongl. Bank-Kommissair, Geheimestatsminister F. Julius Kaas, døde d. 11 Jan. 1827, og at Hs. Exc. GeheimeStatsminister v. Stemann under 22 Januari næstefter blev udnævnt til hans Eftermand. Hvad der fremdeles hører til Bankaarets Historie, Anordningerne Penge- og Bankvæsenet vedkommende. Afvexlingerne i Bestyrelsens Personale, Vigtigheden af de Udlaan og Diskonteringer Banken til at fremme Pengeomløbet har gjort, Notitser, (naturligvis uden nogen, hverken interesserende eller nyttig Opgivelse af specielle, og private Forhold allene vedkommende, Navne og Omstændigheder), f. Ex. Antallet af de Folier der haves, Beløbet af de Depositer den har modtaget o. s.m. vilde vistnok have sin Nytte. Om Sproguenigheden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-01-19
Den Bogstavstrid, som en Tidlang har her skeet i vor Literatur, kunde hos Mange let opvække den Formodning, at Retskrivningen var nu bragt den urokkeligste Fasthed saa nær, at der kun stod tilbage at bestemme, om man i visse Ord f. Ex. skal bruge eller q, og andre saadanne Uvæsentligheder. Men det er dog vist, at i intet europæisk Tungemaal de Skrivende indbyrdes ere saa uenige i Henseende til Bogstaveringsmaaden, end netop i dette Øjeblik i det Danske. Enhver, stod han end paa nok saa lavt et Trin i Literaturen, troer sig berettiget til at danne sig egne Sprogregler og til at nedrive enhver Anden, der ikke nøje følger disse selvgjorte Regler. Den Ene skriver f. Ex. maaskee, skeete, den Anden maaske, skeede, den Tredie maaskje, skeet. A siger man skal skrive negte, Beder imod raaber det er urigtigt, – man maa skrive nægte. Forvirringen bliver med hver Dag større, og jo mere man stræber efter at nærme sig Overeenstemmelsesmaalet, desto mere synes man at fjerne sig derfra.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-01-19
En fuldkommen Overeensstemmelse i Bogstaveringsmaaden gives der næsten i intet Sprog.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-01-19
J det Engelske kunne mangfoldige Ord skrives paa forskjellige Maader. F. Ex. to daub og to dawb, to disintangle og to disentangle. J Fransk ligesaa, endskjøndt maaskee sjeldnere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-01-19
Jndenlandske Efterretninger. Den 12 Jan. døde i Kjøbenhavn Professor Peter Mandrup Lem i sit 68de Aar. Han var i sin Tid den første Violinspiller i Danmark, og allerede som Barn, da han i de Concerter, hvor han spillede, maatte staae paa en Skammel, vakte han almindelig Beundring. Han fremtryllede paa sit Jnstrument reene Sølvioner, og i den Henseende lod han sikkert intet Ønske tilovers. Men hvad der maaskee manglede ham, var Følelse og Begeistring i den Grad, man med Føie fordrer dem hos en Virtuos. Han har dannet mangfoldige Elever, men som Componist har han aldrig udmærket sig. Ved legemlig Svaghed var han allerede længe død for sin Kunst.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-01-19
Efterat Mad. Catalani har nedsat Priserne paa billetter til hendes Concerter fra 4 til 3 Rbd. for Parquet, fra 18 til 10 Mk. forPaterre og saa fremdeles, er Søgningen derefter bleven saa stærk, at man har seet sig nødsaget til at lade bekjendtgjøre, at ingen Notice vil blive tagen af mundtlige eller skriftlige Bestillinger til næste Concert, men at de blot erholdes den Dag, den anmeldes, hos Hr. Casse rer Gall.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-01-19
Med Classelotteriets Indretning for Aaret 1828 er der atter foregaaet en Forandring. Det skal bestaae af 5 Classer, Jndskuddet bliver til 1ste C. 2 Rbd., til 2den, 3die og 4de C. 5 Rbd. hver Gang og til 5te C. 6 Rbd. Den høieste Gevinst i 1ste C. bliver 2000 Rbd., i 2den 3000 Rbd., i 3die 4000, i 4de 5000 Rbd., i 5te 40,000 Rbd.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-01-19
Blandede Efterretninger. Mahagonitræet udmærket sig ved Pragt og Størrelse iblandt Træerne, og voxte et herligt Egetræe, vore Skoves Konge, ved Siden af det, vilde Egen i Ligning mod hin Troppe-Træ synes dværgagtig. Dets Stammes uhyre Omfang og Høide, og det udstrakte Rum, som dets Rødder optage, gjør det til en ophøiet Naturgjenstand, og indgyde snart den Tanke, at denne Plantekolos er skabt for en Titanslægt. - Handelen med Mahagony eller Akajou-Træet var i det 17de Aarhundrede endnu ubekjendt i Europa, men er nu udbredt over den hele civiliserede Verden, og bleven næsten en Nødvendighed. Træet hører efter det linnæiske System til 10de Klasse, og den bekiendteste Species fører Navnet Swietenia Mahagony. Linne gav Planteslægten Navn efter sin Ven Gerard van Swieten. Det voxer høist langsomt, og fældbare Træer ere, efter almindelig Angivelse, 150 til 200 Aar gamle. Fra Honduraskysten i Mellem Amerika er Mahagoni-Træets Udførsel vigtigst. At finde Grupper af dette Træe i de store Skove, at bane Veie dertil, fælde det, bringe Plankerne frem til Stranden er et besværligt Arbeide, og beskæftiger mange Mennesker. (En udførlig Beretning herom, efter Capit. Philipp's Honduras-Alma nach, læses i Columbus, Januar Hæftet.) I Amerika ere forskjellige Steder der føre Navnet Hamburg, saasom: I. Hamburg i Staten Pensylvanien i Canton Becks, Distriktet Windsor. En Tysker nedsatte sig her først i Aaret 1783. Nu har Stedet 70 velbyggede Huse, omtrent 400 Jndvaanere, deels Lutheranere, deels Reformeerte med en fælles Kirke. 2. Hamburg i Staten Delavare, Canton Newcastle, omtrent 8 Mile sydvest for Philladelphia. 1820 havde denne lille Bye kun 18 smaae Huse, for største Deelen kun beboet af Mulatter og Negre. 3. Hamburg i Staden Syd-Caroling paa den østlige Side af den seilbare Flod Savannah, ligeover for Staden Augusta i Staten Georgien, og forbunden med samme ved en skjøn Broe, Staden er fundt og regelmæssigt anlagt og opbygget. 1824 havde den 600 Jndvaanere, i August 1826 allerede 2600, og den er i stærkt Tiltagelse. Staden er næst Augusta Hovedstapelpladsen for Bomuldshandelen. Den er den betydeligste Stad af dette Navn i Amerika, den staaer i Forbindelse med Savannah og Charles ton ved Dampskibsfart. Der bygges ideligen store og prægtige Mur- og Qvadersteens=Bygninger, og en Kirke er opført. Staden er anlagt 1820 af Hr. Andreas Schultz, en fød Hamborger, som havde arbeidet i sin Fædrenestad, som Karl i et Brændeviinsbrænderi, men var derfra gaaet som Matros til Nordamerika. Han holdes nu for en af de rigeste Mænd i samme Egn. 4. Hamburg i Staten Jllindis er et lidet Sted paa den østlige Kyst af Missisippi, har kun 12-14 Huse, mest af Træstammer, ligger lavt og usundt. 5. Hamburg, en liden Stad i Canton Stark, Staten Ohio, havde i Aaret 1825 et Antal af 200 Jndvaanere. Vil blive betydelig, efterhaanden som der rykkes frem med Anlægget af den Canal der skal forbinde Erie-Søen med OhioStrømmen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-01-19
Paa den østlige Side af Surinams Munding i det nederlandske Guayane paa Sydamerikas Nordostkyst ligger en betydelig Kaffeplantage med Navnet Hamburg. (Forkortet fra Columbus. Jan.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-01-19
Kjøbenhavns Børs, d. 18 Januari 1828. Hamburg 2 M.a vista 218. Species 219.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-01-19
Specier solgtes til 13 Rbmk. 2 1/4 s. Bank-Disconto 4 pCt. Norske Speciessedler. pr. 100 Specier. Svenske Sedler. pr. Rdlr. Rigsgjeld. 4 pC. Kgl. Oblig. (u. R.) Dito Dito. . . . . . .
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-01-19
Nationalbank Obligationer Dito Dito. . . . . . 4 pC. uopsigel. Rigsbkobl. Renter pr. 6 Januar 6 pC. norsk Laan, 156 166 1/2 Rbd. Sal. ved Hambro & Søn, 105 4 pC. Dito nye . . . . Asiatiske Comp. Actier, 3 pC. nye danske Oblig. No. 89. Rbs. Tegn, 84 1/2 85 Rbd. Sedl. i Banco. (af Laanet 4 Febr. 1820) 102 1/2 103 Rbd. r. S. 97 197 1/2 Rbd. r. S.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-01-19
Jtaliensk. Rettelse. - i Banco 98 98 1/2 i Banco. i Sedler. 57 3/458 L. Sterl. I dette Sprog gives Underviisning af en indfødt Jtaliener, for en moderat Priis. En Billet desangaaende bedes aflagt hos Hr. Conditor Pedrin, i Boutiquen paa Gammeltorv No. 4, S. 61, L. 16 nedenfra; tjent i Wien læs, tjent, til Wien Sedler istedetfor
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-01-22
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Femogtyvende Aargang. No. 7. Udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Forsendes, ifølge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 22 Januari 1828.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-01-22
Et Par Ord med Hensyn til det Christus Billede, som siges at skulle opstilles ved Alteret i vor Frue Kirke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-01-22
Indenlandske Efterretninger. J Adelgaden, lige over for Helsingøersgaden, boer en fattig Enke, ved Navn Maren Til green, som er 105 Aar gammel. Dette er det andet Exempel paa en overordentlig høi Levealder her i Landet i den allernyeste Tid. For et Par Aar siden døde i Fattighuset i Frederiksberg en Olding, ved Navn Anders Normand, der i yngre Dage havde staaet i Krigstjenesteen, i en Alder af 100 Aar, i det mindste efter det af ham selv opgivne Fødselsaar.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-01-22
Torsdagen d. 24de d. M. er berammet en Generalforsamling i det Kgl. asiatiske Compagnie, som Jnteressenterne anmodes at møde i, for 1) at lade sig meddele de Efterretninger, som Directionen maatte have at foredrage; 2) at høre Decisionen over det europæiske Regnskab fra 12 April 1826 til 11 April 1827, 3) at meddele Approbation paa den af Compagniets bestandige Commission bifaldte Fortolkning. af Conventionens §. 15; 4) at vælge en lovkyndig Directeur i Statsr. Schaffers Sted blandt følgende Jnteressenter: Etatsr. Bildsted, Con fer. R. Schlegel, Etatsr. Schaffer, Justitsr. og Høiestr. Advoc. Treschow; 5) at vælge en lovkyndig og en handelskyndig Decifor, blandt de dertil af Commissionen foreslagne Interessenter. Veiviser eller Anviisning til Kjøbenhavns, Christianshavns og Forstædernes Beboere for Aaret 1828, redigeret, forlagt og udgivet af Boghandler L. Thiesen, er udkommen. Denne Gang er dette nyttige Skrift 633 Sider eller 26 1/2 Ark stort, altsaa 13 Sider større end forrige Aar, hvilket noksom vidner om forøget Fuldstændighed, hvorefter Udgiveren umiskjendeligen stedse har stræbt. Saaledes ere denne Gang ved Slutningen af Bogen tilføiede to Artikler: 1) om de udenlandske Gesandtskaber ved det danske Hof og 2) om Dampskibsfarten, imellem Kjøbenhavn og Kiel, Dobberan, Trave munde, Lübek, Jylland, London, Petersborg, Gothenborg og Norge, hvoraf Dagen og Klokkeslættet naar hvert Dampskib afgaaer, erfares. Uagtet denne Aargang af Veiviseren er større end den forrige, saa er Prisen dog den samme, nemlig indbunden i engelsk Bind 2 Rbd. Den faaes i Forlæggerens Boglade paa Børsen No. 12 og i hans Bopæl No. 66 ved Nybørs.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-01-22
Et lidet Skrift er udkommet under Titel: "Om Anvendelsen af russiske Dampbade efter Dr. Smith, udgivet af Dr. Med. Trier. 1827. 27. S. 8. Særskilt aftrykt af Bibliothek for Læger, 7 Bind. Originalen er indført i Pochhammers: Russische Dampbader als Heilmikkel, durch Er folge bewährt. Berlin 1824. Hr. Det. Trier har frit oversat Skriftet og overgaaet hvad han troede burde udelades. Ligesom i dette Skrift udvikles i hvilke Tilfælde de russiske Bade ere tjenlige, og i hvilke de ikke bør bruges, saa er endnu et andet Skrift af en dansk Læge om de russiske Bade i Vente; ligeledes vil et tredie lidet Skrift om denne Gjenstand med det første udkomne paa tysk, i hvilket vil afhandles om de Forsigtigheder, som ved deres Brug ere nødvendige, og hvor vigtigt det er, at den Læge der kjender Personerne, som ville bruge dem, deres Constitution a. maae være den egentlige Læge under Brugen, saa at ingen egen Badelæge bruges, men kun en Assistent, der stedse kan være ved Haanden, for efter Patientens egen Læges Forskrift at paasee det Fornødne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-01-22
Paa mange Rendebaner er der, saavel paa deres Standpunkt, som ligeover for, anbragt en diopterlignende Indretning, som skaffer dem et sikkert Visir, hvilket er saa meget mere nødvendigt, da det ikke er sjeldent, at naar Kraften og Udholdenheden ere lige, kun en Tommes Forspring kan gjøre Udslaget.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-01-22
En Mand paa 119 Aar har d. 16 Septbr. 1826 i Staten Renages i Jrland ladet døbe er 18 Aar.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-01-22
Kjøbenhavns Børs, d. 22 Januari 1828. Hamburg 2 M.a vista 219. Species 2 13 Rbmk. 3 s. Bank-Disconto 4 pCt. Norske Speciessedler. Svenske Sedler. pr. Rdlr. Rigsgjeld. (N. M.) sit nyfødte Barn, hvis Moder, hans Kone, kun Specier solgtes til pr. 100 Specier. 4 pC. Kgl. Oblig. (u. R.) Dito Dito. . . . . . . Nationalbank Obligationer. Rbd. Sedl. (af Laanet 4 Febr. 1820) 102 1/2 103 Rbd. r. S. Dito Dito. . . . . . 4 pC. uopsigel. Rigsbkobl. Renter pr. 6 Januar 6 pC. norsk Laan, ved Hambro & Søn. 4 pC. Dito nye . . . . Asiatiske Comp. Actier. 49 49 1/2 Rbs. Tegn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-01-22
J dette Sprog gives Underviisning af en Billet desangaaende bedes aflagt hos Hr. Con No. 89. 85 85 3/4 Rbd. Sedl. i Banco. 113 113 3/4 Sedler 97 97 1/2 Rbd. r. S. 105 106 3/4 i Banco. 9898 1/2 i Banco. i Sedler. 3 pC. nye danske Oblig. 58 1/2 - L. Sterl.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-01-22
Jtaliensk. indfødt Jtaliener, for en moderat Priis. En ditor Pedrin, i Boutiquen paa Gammeltorv
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-01-26
Ved adskillige Leiligheder viser han sig ogsaa erkjendtlig. Da han erfarede, at en Søn af en Familie i Cordova, som han i sin Ungdom var bleven godt optagen hos, befandt sig i Assomption i stor Elendighed, forærede han ham, nogle Hundrede Franker, og udnævnte ham til Skriver. Men han mindes ingen Velgierning, ingen udviist Tjeneste mere; han kjender ingen Paarørende eller Beskyttere, saasnart han troer, at man paa nogen Maade har forseet sig mod hans Magt eller Person. Jkke at give ham Titelen: excellentiissimo Sennor, er en utilgivelig Forbrydelse. Han selv siger Du til hele Verden, med Undtagelse af nogle Fremmede, en Vane, som han efterhaanden har antaget, ligesom han befæstede sig i sin Magt. J maa agte mig ligesaa høit som Jer Konge, sagde han til en Fremmed, thi jeg kan bevise Eder mere Godt og Ondt. Adskillige af dem, der nøde hans Bevaagenhed, faldt i Unaade, fordi de vilde stille sig paa en fortrolig Fod med ham; Andre bleve belagte med Lænker, fordi de tiltage sig en Magt, han ikke havde tilstaaet dem. - To af hans Søstersønner, der vare ansatte som Officerer i Armeen i Begyndelsen af Revolutionen, fik pludseligen deres Afskeed, fordi han, efter sin Udnævnelse til Dictator, befrygtede, at de kunde troe, at have faaet derved noget Slags Fortrin. Den ringeste Forseelse, de begik, blev paa det Strængeste straffet, og en af dem tilbragte fire Aar fængslet i Arrest, fordi han paa et Bal havde slaaet et Menneske, der havde fornærmet ham. Den anden sad et Aar i offentligt Fængsel, fordi han brugte en Musicus af sit Regiment til en Serenade. Endeligen har ogsaa hans Søster, den eneste Person, han viste en stadig Hengivenhed til, og som forvaltede hans lille Landsted, maattet forlade ham, fordi hun betjente sig af en Falador, til at tugte en Slave. - Han er til Yderlighed skinsyg paa Alt, hvad der angaaer hans Myndighed. Han har aldrig spurgt Nogen og Raad og Jngen kan rose sig af nogensinde at have havt Indflydelse paa ham. Naar han nu tidligen eller sildigen har samme Skjebne som alle Undertrykkere af deres Fædreneland, saa kan han ene tilskrive det sig selv.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-01-26
For Menneskekjenderen og Politikeren torde det være interessant, ved hvad der er i Gjære i det sydøstlige Europa, at læse det 14 Capitel i Livii 9 Bog. Vel passer Capitlet ikke i hver Henseende paa de i hine Egne Sted findende Forhold, men det omtaler dog lignende Ting og Begivenheder, som de, der ere passerede. Det begynder saaledes: Per id tempus, parantibus utrisque se ad prælium, legati Tarentini inter veniunt, denunciantes Samnitibus Romanisque, at bellum omitterent. Per utros stetisset &c. d. c. Jmidlertid, medens begge ruste sig til et Slag, komme der Gesandter fra Tarent til dem, der erklære saavel Samniterne som Romerne, at de skulde holde op med Krigen. De, hvis Skyld det havde været osv. - Et endnu interessantere Stykke om Romerne og Samniterne, og et Slags Modstykke til nærværende, var indført i No. 34 af Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn for Aaret 1827. H. Chr. H.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-01-26
Indenlandske Efterretninger. J Slutningen af forrige og med Begyndelsen af dette Aar ere nogle nye Tidsskrifter, her begyndte, saasom: I. Theaterbladet. Redigeret og udgivet af A. P. Liunge. Det første Nummer udkom d. 26 Oct. f. Aar. Det udkommer almindeligen hver Fredag, et halvt Ark i Qv. og betales ved hvert Qvartals Slutning med 4 1/2 Mk.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-01-26
(For Kjøbenhavnspostens Abonnentere ikkun tre Mark.) 2. Grækervennen, udgiven af F. W. Stockfleth. Trykt hos J. C. Elmqvist. Det første Nummer udkom d. 26 Oct. 1826. Efter Planen (indrykket i Addresseavisen f. A. No. 236) er Bladets Hensigt at beskrive Grækernes jammerfulde Forfatning, og deres Værd til Understyttelse.