JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-05-12
Alle vore Linieskibe af første Rang forsynes paa det overste Dæk med 24 pundige congreveske Raket=Kanoner. Store Qvantiteter congreveske Raketter ere sendte til Belgien. Berussel, den 30 April. Hertugen af Bourhon, skal, ifølge Breve fra London, endnu bestandig staae i Spidsen for et anseeligt Partie i Vendeen. To franske Generaler, der bleve arresterede i Gent, ere bragte hid i Statsfængslet under stærk Politie=Bevogtning. De havde forklædt sig som hannoveranske Officerer. J Ostende ere allerede nogle portugisiske Regimenter satte i Land. Geent, den 28 April. Man arbeider virksomt paa vore Fæstningsværker. Arbeidernes Antal skal bringes til 4000 Mand. Desertionen i Frankrig er stærk.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-05-12
J Forgaars ankom 25 Soldater som Overløbere, der havde en hvis Fane med sig. J Brussel ankom 25 Husarer med Heste og Eqvipage.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-05-12
Berlin, den 6 Mai. Det svenske Hofs Forhandlinger med Congressen synes at drives med megen Jver. J forrige Uge havde den herværende svenske Gesandt, Baron v. Taube, faaet 2 Courerer fra Stokholm, og strax derpaa affærdiget 2 Personer som Courerer til Wien.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-05-12
Münster, den 1 Mai. Den franske Coureer, der for nogen Tid siden reiste med Depescher til Kiøbenhavn og Stokholm, er paa sin Tilbagereise bleven arresteret, hvortil der allerede paa hans Henreise var givet befaling.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-05-12
Wien, den 2 Mai. Keiseren befinder sig nu temmelig vel efter den Forkiølelse, han i forrige Uge paadrog sig, da han midt om Natten aflagde et Besøg hos Erkehertuginde Marie Louise i Schønbrunn. Angaaende Bevæggrundene til dette Besøg veed man Jntet med Vished. Jmidlertid synes det, at denne Prindsesse ved sin naturlige eller tilsyneladende Forkiærlighed for alt Fransk, har tabt en Deel af den Folkegunst, som er et ubesmittet Arvegods for alle vort Keiserhuses Æilinge.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-05-12
Jfølge Beretninger fra Brunn finder Mad. Baciochi (Napoleons Søster, ingen Smag i sit Ophold der. Hun tilligemed Generalen bevogtes nøie, og hver Uge maa aflægges Beretning til Fyrsten af Metternich om Alt, hvad der angaaer denne Familie.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-05-12
I Hofkrigsraadet er daglig Forsamling af alle herværende Generaler, hvilken Keiseren af Rusland og Kongen af Preussen undertiden bivaane.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-05-12
Keiseren har overdraget Overcommanden over Armeen paa høire Po=Bredden til Gen. Feldm. Baron Banchi. Denne Armee faaer Navn af Neapel=Armeen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-05-12
Fra Jtalien meldes, at Kong Joachim havde den 21de foreslaaet en Vaabenstilstand; men dette blev afslaaet af Frimont. Denne General melder, at den Neapolitanske Armee, Natten mellem den 22 og 23, pludselig har forladt den stærk forskandsede Stilling ved Ceseng, og i største Jil fortsat sit Tilbagetog. Privatberetninger melde, at da Neapel=Armeen, der nu staaer under Banchi, er stærk nok til at forfølge Levningerne af den slagne og opløste neapolitanske Armee, saa have alle Forstærkningstropper, 40,000 Mand i Tal, der allerede vare paa Marschen til Syd=Jtalien, faaet Ordre at ile til Savojen og Piemont. Man seer altsaa med det Første Begivenheder imøde i det sydlige Frankrig.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-05-12
Fra Bergamt meldes, at en Revolution er udbrudt i Neapel mod Joachim og hans Tilhængere.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-05-12
Erkehertug Johan er reist til Jtalien, for at modtage Hyldingseed i Kongeriet Lombardiet, og som Vicekonge at regiere i Mailland.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-05-12
Fra Rom meldes, at man der havde opdaget et Complot, som havde til Hensigt at styrte den af Paven indsatte provisoriske Regiering, og forstyrre den offentlige Roe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-05-12
8000 Mand franske Krigsfanger fra Rusland have paa deres Tilbagemarsch i Tydskland faaet Contre=Ordre, og maae nu vel tilbagelægge den lange Vei til Ruslands Ørkener. Man regner, at hidtil ere 36,000 franske Fanger sendt hjem fra Rusland. Gen. Nugent, der har udmærket sig saa meget mod Neapolitanerne i det Toskanske, er bestemt til Sicilien, hvor han skal lede Sicilianernes og Englændernes Operationer mod det Neapolitanske. De Allierede have fattet den Beslutning ei at underhandle med Kong Joachim Uagtet Kongen af Sachsen nyeligen vægrede sig ved at erkiende fine Landes Udstykning, saa skal han nu igien være bragt dertil, saa at denne Sag snart vil vorde tilendebragt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-05-12
En Contral=Forvaltnings=Commission for Tydskland skal oprettes ligesom i forrige Krig. Efter Forlydende skulle til Forstanderne derfor være udnævnte fra Østerrig, Baron Bjanchi (en Brøder til Generalen i Jtalien) fra Rusland Hr. v. Alspæus og fra Preussen Baron Humbolt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-05-12
Jndenlandske Efterretninger. (Af Statst. fynske og jydske Av, samt Udg.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-05-12
Kiøbenhavn, d. 8 Mai. Under 30te Marts har det allernaadigst behaget Hs. Majestæt at udnævne Prinds Talleyrand til Ridder af Elefanten. Under 5te f. M. har Hs. Majestæt ligeledes behaget at meddele Hs. Majestæt, Kongen af Bayern Elefandtordenens Decoration, samt under 14 April at udnævne Hr. v. Flassandt, ansat ved det franske Gesandtskab i Wien, til Ridder af Dannebrogordenen 4de Klasse.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-05-12
Fra den 29de Apr. til den 6te Mai ere udfærdigede igiennem det Kgl. General Landets Oeconomie= og Kommerce Kollegium algierske Søepasse for Skibet Torsken, stort 34, C. L. Hvedøe, stort 54 C. L.; Ericsine Katharine, store 35 C. L. Allerede for 3 Uger siden have mange af mangeaarigs Jagttagelser uddraget den Slutning, at Foraaret i Aar vilde indfinde sig tidlig og Vibens tidlige Ankomst syntes ogsaa at stadfæste Gisningens Rigtighed. Man har da ogsaa i nogle smukke Foraarsdage seet næsten alle Hovedstadens Spadseregange opfyldte med et stort Antal Personer af hver Alder og hvert Kiøn. Nogle af det smukke Kiøn, som vise en meer end almindelig Forsigtighed, have endnu beholdt deres Viinterklæder, andre, som ere dristigere, have allerede lagt dem og vise sig i deres nydelige Sommerdragt. Et nyt Slags lange Kaaber med og uden Garnering, synes i Aar at have fortrængt de Frakker, som Damerne hidindtil brugte, og i hvilke nu Kammerjomfruer eller unge Tienestepiger vise sig. De omtalte lange Kaaber kalde nole Tyvekaaber, af hvilken Aarsag er vanskelig at sige. Sæt og at man kunde skin le et og ander derunder, saa veed man dog at ingen Dame, kiøber Stads i Boderne, uden strax at betale det. Saavel i Philosoph=Gangen som paa Volden er der nu hensat Bænke til de Spadserendes Beqvemmelighed. De saakalde Kirsebærgange neden under Volden, som siden Kiøbenhavns Beleiring have været tillukkede for Spaserende, ere nu igien overladte Hovedstadens Jndvaanere til Afbenyttelse og Gangene ere nu ligeledes forsynede med Bænke.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-05-12
Den 5te Mai fandtes i Vandet ved St. Hans Hospital en druknet Mandsperson, som var iført en graae Frakke, rød Klædes Vest, Nanqvins dito, blaarlærreds Skiorte mrk. S. M. S., blaae Klædes Pantalons, stribede Manscheesters Underbuxer, Støvler og om Halsen et rød og hvid Tørklæde.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-05-12
To fortiente Videnskabsmænd have nylig oplevet den huuslige Fryd, at kunne høitideligholde deres Sølvbryllupsdag, nemlig Hr. Professor og Stiftsprovst H. G. Clauken den 16 Apr. og Hr. Professor og Rector ved Odense Katbedrakskole, F. Heiberg den 4de Mai. Paa kort Tid er ikke fundet mindre end tre druknede Personer ved Odense. Huusmaaren vedbliver at udbrede sig paa Landet i Fyen, og lader sig nu ikke længere nøie med Fiærkræe allene, men har ogsaa begyndt at bide smaae Lam For en Mand i Fangel har den saaledes nylig paa een Nat ihielbidt 2 Lam og udsuet Blodet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-05-12
Gaardmand Hans Larsen af Vesterhæsinge i Fyen friskede for neppe 1 Aar siden den sørgelige Skiæbne ved en ulykkelig Jldsvaade at miste al sin Eiendom, og see en kjær Moder og et elsket Barn blive et Rov for Luerne, faa Maaneder efter blev den Mands hos hvem han opholdt sig, nemlig: Mads Pedersens hele Eiendom lagt i Aske tilligemed hvad han i den korte Mellemrum havde samlet sig, og Natten mellem den 16 og 17 f. M. maatte han see sit 3die Hiem, en Gaard som han til 1ste Mai skulde have tiltraadt, gandske fortæres af Luerne. Natten mellem 1ste og 2den d. M., mistede Gaardmand Jens Rasmussen i Ellesøe ligeledes sin Gaard med Besætning og næsten alt sit Jndboe ved en i Udhusene udbrudt Jld. Hr. Pastor Westergaard til Vesterhæsinge, Hr. Gleerup til Fons ved Assens og Hr. Bogtrykker, Hempel modtager Gaver til disse 2de ulykkelige Familier.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-05-12
Den 2den Mai om Eftermiddagen hørtes i Mariboeen, fiern Torden fra Sydost. Henimod Aften begyndte det at regne meget stærk, men fra omtrent Kl. 10 trak Uveiret sig op over Mariboe med en stærk Torden og Lynild, der varede til over Midnat. En Slagter i Ringsted skal for kort Tid siden have ihielskudt sin forhenværende Kiereste, og nogle Dage derefter hængt sig i Fængslet. Cours d. 9 Mai. Hamb. 2 M. 662 a vista 673. Amstd. 2 M. 623, a vista 630, London 2 M. 22totrediedeel Rbdlr. Specier 675. Specier solgtes til 41 Rbm., for Kommittesedler blev givet (med Rente) 66 trefierdedeel pr. 100; Oblig. 270 a 275, Norske Sedler 66 a 6 enhalv.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-05-12
Ribe. Fredagen den 5te d. M. om Formiddagen Kl. 9, opkom Jld i en Mands Udhuus i Jedsted hvorved 2de Gaarde og et Huus lagdes i Aske. Manden i hvis Huus Jlden opkom, var just nyelig kommen hiem fra en Reise og skal have mistet Alt hvad han eiede paa 3 Køer nær.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-05-12
Prædikanterne. I Domkirken paa 1ste Pinsedag Hs. H. Hr. Biskop Hjort, Ridder af Dannebrogen. Paa 2den Pinsedag Hr. Kapellan Hansen J Catrine Kirke Hr. Pastor Satterup.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-05-12
Begravede, paa Catrine Kirkes Kirkegaard, den 12te Mai. Daarkistelem, Anne, 28 Aar gammel. 2den 11 s. Gienpart.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-05-12
Hs. Majestæt Kongen har tilforn ladet tilkiendegive Sit Mishag over den Letsindighed, hvormed ugrundede eller endog opdigtede Rygter, især om poliske Gienstande, her bringes i Omløb. Desuagtet har Hans Majestæt under Sit Ophold i Wien erfaret, at flige utidige Menings=Petringer endnu afgives i Danmark, fornemmelig i dette Riges Hovedstad. Allerhøistsamme har derfor, i Skrivelse til Os af 3de April sidstleden, paalagt Os at vaage for, at de i saadan Henseende givne befalinger, nøiagtigen overholdes.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-05-12
Til Følge heraf paalægge Vi saavel det danske Cancellie, som de øvrige civile Collegier og Departementer, hvilke derfor meddeles dette Vort Rescript, at ethvert Collegium eller Departement atter og alvorlig indskierper de under Samme henhørende Embedsmænd, hvad Hans Majestæt saaledes, gientagne Gange, landsfaderligen har forbudet, med Tilføiende: at de, som findes at handle mod foranførte Bud, maae vente sig at vorde anseete som de kongelige Mandatters modtvillige Overtrædere. Kiøbenhavn, den 1ste Mai 1815. I Hans Majestæts Kongens Fraværelse. Marie. Til Vort danske Cancellie. Forestaaende rigtige Gienpart, som mig er meddeelt. med Anmodning om paa det strængeste at paasee Overholdelsen af Hans Majestæts derved givne Befalinger, bekiendtgiøres herved til Alles Efterretning og Efterlevelse. Ribe, den 12te Mai 1815. Heilmann.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-05-12
Caffebønner, diverse Sorter Candis, Raffinade, Melis, Risengryn, alle Sorter Svererier, Tobakker, Jern og Staal, Høeleer og Hakkelseknive m. m. faaes hos Jergen Schmidt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-05-12
Da jeg undertegnede vil bruge min Profession som Glarmester, saa beder jeg alle dem som vil unde mig deres Arbeide, at de kommer til mig, jeg boer paa Skibsbroen Huset Nr. 345. Thomas Jørgen Hansen, Glarmester, J Slutningen af Aaret 1810 blev paa en Møse i Øsse Sogn, Ribe Amt, funden en død Mand, som efter Rygte, skal hedde Jørgen Hansen, og have boet i Aarslev eller Adslev Sogn, da endnu ingen af dennes Arvinger have meldt sig, uagtet, de af den forhen constituerede Skifte, forvalter i Aarhuus Stifts Tidende ere 3 Gange indvarslede, saa indkaldes herved den omtalte dødfundne Mandt saavel Arvinger som Credi og Debitorer med den befalede 12 Ugers Varsel, for enhver især at iagttage deres lovlige Tarv, hos mig som Skifteforvalter. Varde, den 9de Mai 1815. Rosenørn.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-05-12
Min Søn Balzer Christian Mulvad, er for nyligen ved Døden afgangen; den liden Handel han drev var ubetydelig, ikke formoder jeg han i den eller anden Henseende skylder Nogen Noget, som den Afdøde selv ofte har før sikret mig han ikke gjorde, ikke desto mindre indvarslet Den eller De, som formene at have lovmæssig Fordring paa ham; dermed at fremkomme og legitimere for mig som hans Fader og eeneste Arving inden 12 Uger fra Dato, efter den Tid modtages ingen Krav. Varde, den 9de Mai 1815. Jes Mulvad, forhen Consumtions=Cafferer. Til Efterretning for dem som maatte ønske Sikkerhed, imod Tab ved Jldsvaade af deres rørlige Eiendomme, bekiendtgiøres herved af undertegnede Direction. Præmierne, hvorfor Meubler og Effecter samt Varer, og Kreaturer forsikres, ere, efter Bygningernes Beskaffenhed, den mindre eller større Fare af Antændelse som de Forsikrede er underkastet og den forsikrende Sums Størrelse fra treottindedeel proC. til 1 totrediedeel proc. aarlig Compagniets Commissionairer, der ere forsynede med Policer og anthoriserede til at antage de forsikringer, som maatte begiæres, ere tillige forsynede med Tabeller, det nøiere udvise, hvilken Præmielder efter forberørte Omstændigheder er at erlægge.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-05-12
De som i Jyllands Stifter for nærværende Tid Commissionair Forretningerne ere overdragne til, ere følgende: Aalborg (Hr. Etatsraad Hornsyld. (og Hr. Hospitals-Forstander Schou. Aarhuus, Hr. Kiøbmand Røgind. Ebbeltoft pr. Randers, Hr. Kiøbmand Møller. Hiørring, Hr. Cancellieraad Green. Kolding, Cancellieraad og Borgemester WestengaarNibe. - Jnspecteur Bolvig. Randers, - Auditeur Stadel. Ribe, Hr. Stifts-Fuldmægtig Moydemam. Skive. - Auditeur Essendrop. Thisted, Captain og Auctions-Directeur Brønlund. Varde. - Brand-Jnspecteur Warthoe. Viborg, = Kammerraad Just.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-05-12
Efter den for Compagniets Repræsentantere og Tilforordnede afgivne Forklaring var Beholdningen den 31te Marts d. A. . . . N. V. Rbdlr. 1,073,706 32 s.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-05-12
De fra 1ste Jan. til 31te Marts d. A indkomne Præmier og Policepenge andrage . . . = 17,209 28 s. For Brandskaber er udbetalt. i samme Qvartal Den løbende Riqve var den 31te Marts d. A. . Kiøbenhavn, i Directionen for det almindelige BrandAssurande Compagnie paa Vare og Effecter den 1ste Mai Hammerich. Haagen. Falbe. Møller. Undertegnedes Kone, syer Linned og Fruentimmerklæder, for billig Betaling. Poulsen, Barbeer, boende i gl. Bispegaard. Til Efterretning for dem, som maatte ønske at levere Heste for Cavalleriet til den Kongelige Remonte=Kommission, bekiendtgiøres herved: at de behøvende Heste kunne leveres i Sielland, Fyhn, Lolland, Langeland, Falster, Møen, og Jylland, paa hvilket Sted Leverandeurerne finde den for dem at være beqvemmest, under følgende Betingelser. 1) Størrelsen af Rytterhestene maae ikke være under 10 Qvarteer og af Dragon eller Husar-Hestene ikke under 9 Qvarteer 4 Tomme Siællandsk Anlægs Maal. 2) Hestene maae ikke være under 5, og ikke over 6 Aar. gamle. 3) Hestene maae alle uden Hensyn paa Kouleuren, være af god Skabning, fri for alle synlige eller væsentlige Feil, og af en saadan Beskaffenhed at de i alle Henseender kan, efter Kommissionens Skiønnende ansees for tienstdygtige. Til den Ende maae de være vil opsatte, vel sluttede, For til ikke lavere end Bag til, og maae have en lige Ryg, intet afhængende eller spids Kryds, flade, stærke, og rene Been, som hverken staaer for meget ind af, eller ud ad, under eller fra Kroppen. Fodskiftet maae være lige, let, kraftfuld, hverken for snævert, skrævende, megende eller kastende. 4) Tilbuddene om Leverancer af Remonte=Heste maa snarest muligt indsendes til mig, Remonte Commissionens Præses, Kammerherre og Oberst von Thienen i Kiel, og tydelig og bestemt angive, hvormange Rytter, Dragon, eller Husar-Peste enhver Leverandeur især maatte ønske at levere, samt paa hvilket Sted, til hvilken Tid, og for hvilken nøieste Priis, for at Contracten dernæst, i Tilfælde af allerhøieste Approbation, kunne afsluttes med de Leverandeurer, hvis Tilbudde ere at den Beskaffenhed, at de kunne overdrages en Leverance J den Kongelige Remonte-Kommission den 26de April 1815. v. Thienen. Castenschiold. Lund.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-05-12
Fra Adresse=Contoiret anvises en Karl, som vil lade sig leie til at giøre Militairtieneste, (helst som Kavallerist) enten for en som udskrives til næste Session, eller allerede har tient nogle Aar.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-05-12
God nye Sengefyld faaes for billig Priis hos Undertegnede paa Korsbrødregaard, saavelsom i Udsalgs Boutiquen i Nørreportsgade i Niels Grølsteds Gaard. A. C. Knudsen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-05-16
Udenlandske Efterretninger.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-05-16
(Af Hamb. og Altona Aviser.) Paris, den 1 Mai. De forskellige Armee=Corps commanderes af følgende Generaler: Det 1ste Corps, i Lille, af Grev d'Erion; det 2det, i Valenciennes, af Grev Reille; det 3die, i Mexieres, af Vandamme, det 4de, i Met, af Gen. Gerard; det 5te i Strasburg, afGeen. Rapp; det 6te, i Lavn, af Grev Lobau; det 7de, i Grenable og Chambery, af Marschal Grouchy; det 8de, i Bordeaux, af Gen. Claugel; det 9de i Toulen, af Marschal Brune; det 10de forsamles i Perpignau. Marschal Mortier er reist fra Paris i særdeles Ærinde. Udførsel af Heste er strængeligen forbuden. Den 29de holdt Napoleon Revne over 2 Divisioner, Jnfanterie og Cavallerie og over et stærkt Train Artillerie, som derpaa brøde op til Grændserne. Disse Troppers Antal angives til 15000 Mand. Jndvaanerne i Rennes, Nantes, Vannes a. have sluttet et Foederativ=Forbund for de 5 Departementei Bretagne. Dette Forbund, der har erklæret sig for Napoleon og de liberale Ideer, erindrer om de tidligere Revolutionstider. Styrken af de Tropper, som befinde sig fra Lille til Givet, anslaaes, i herværende Blade til 90,000 M. Man forsikkrer, at Napoleons Hovedqvarteer skal være i Conde.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-05-16
Ministeren for det Indre, Carnot, har aflagt Beretning om Elementar=Underviisningen og PrimairSkolerne. Deri bemærkes, at der er 2 Millioner Børn i Frankrig, som trænge til Underviisning, og at en stor Deel af dem faae kun en høist ufuldkommen og andre slet ingen. I et Decret af 27de bestemmes, at Ministeren for det Indre skal sammenkalde Mænd, der have Jndsigt i Underviisningsvæsenet, for at tage dem paa Raad med, ved at undersøge Methoden, at i Paris skal anlægges en Prøveskole for Elementar=Underviisningen, og en Normal Skole for at danne Elementar, Lærere.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-05-16
Et andet Decret er af følgende Jndhold: Da vi sammenkaldte Valg=Collegierne til Maimarken, troede vi at construere enhver Departemental=Valgforsamling i særegne Bureaux, derpaa at danne af alle en Commission, og saaledes efter nogle Maaneders Forløb, at naae det store Maal, som vi havde foresat os. Vi haabede at have Roe og Tid dertil, idet vor Hensigt gik ud paa at vedligeholde Fred med Naboerne. Men da vi fik Vished om de fremmede Magters fiendtlige Forholdsregler, saa maatte vi enten forlænge den Dietatur=Værdighed, hvormed vi ved Omstændighederne og Folkets Tiltroe var beklædt, eller forkorte de Formaliteter, som vi ville lagttage ved den constitutionelle Act. Frankrigs Jnteresse har foranlediget at vælge det Sidste. Vi havde gjerne oppebiet Antagelsen af Acten fra Folkets Side førend Valgeollegiernes Forsamling; men Statens høieste Interesse byder at gaae hurtigt tilværks. Ifølge dette skulle Valg=Collegierne samles i hvert Departement 4 Dage efter dette Decrets Bekiendtgiørelse, og strax skride til Valg paa Repræsentanternes Kammers Medlemmer. De valgte Deputerede skulle da strax begive sig til Paris, for at være tilstede ved Maifesteen, og udgjøre Repræsentanternes Kammer, hvilke vi have isinde at sammenkalde efter Proclamationen af Constitutionens Antagelse.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-05-16
Leyden, den 4de Mai. Af et Brev fra Paris har man følgende Details om den Sammensværgelse, som førte Napoleon tilbage til Frankrig. Neppe vare: Maaneder forløbne efter Bourbonernes Ankomst paa Tronen, før Republicanerne gave deres Misfornøielse tilkiende. I Armeen opkom Utilfredshed og Sammensværgelsen mod Bourbonerne begyndte. Carnot, Fouchs og Thiboudeau vare de Første, som fattede Planen til Regieringens Omstyrtelse. De forsamlede sig hos Tallien, der holdt Stuen for Gigt. Disse Mænd elskede ei Napoleon eller hans System, og ønskede ei hans Tilbagekomst: men da man intet kunde giøre uden Armeen, og man ved at lade den sondere ved Generalerne Fressinet og Excelmanns, erfarede, at denne ønske Jntet hellere, end Napoleon tilbage, saa opgav man at indføre en republicansk Regiering. Herpaa nærmede man sig Napoleons Venner. Man begyndte med at forlige Fouchs med Roderer og Sarary som vare neens. Derpaa fik flere Deel i Hemmeligheden, og i September gjorde man Napoleon bekiendt med Planen. Man fandt ham tilbøielig til at deeltage deri. Hans Venner foranstaltede af Glæde derover et Giestebud paa 150 Dæk hos en Restaurateur i Palais Royal. Den Første, man sørgede for var Penge. Cambaceres, Fouche, og Savary gjorde betydelige Forskud. Derpaa sonderede man Marschallernes Tænkemaade. Massena, Soult, Suchet og Ney forenede sig ei allene, med de Sammensvorne, men skaffede endog store Summer tilveie. Thiboudeau reiste i Tydskland, Schweitz, Nederlandene og Jtalien. Han havde Conference med Gen. Bertrand i Neapel og Florenz. Murat var den Gang med i Hemmeligheden. I Decbr. søgte man at udforske Soldaternes Tænkemaade i hele Frankrig paa følgende Maade, Strax, efterat Napoleon havde frasagt sig Tronen, havde Marie Louise ladet optage et Notarial Jnstrument, hvori hun for sin Søn protesterede mod denne Frasigelse. Copier af denne Protestation vare nedlagte hos Roygnauldede Saint Jean d'Angely og Cambaceres. Man lod en uhyre Mængde deraf trykke og uddeele i alle Casserner og Vagter i Frankrig. Siden blev man dristigere, og, hvad man maa undre sig over Politie=General-Directeuren Hr. d'Andre, kom ofte til Tallien, uden at ahne det Mindste.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-05-16
Det er vanskeligt at bestemme, om Bourbonnerne vare underrettede om, hvad der dengang tildrog sig; men deres store Eftergivenhed mod det Militaire i den senere Tid beviser, at de vare meget urolige."
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-05-16
Brussel, den 5 Mai. Fra Basel til Luxemburg. er al Communication med Frankrig afskaaren. Kun med England og Nederlandene staaer det endnu i Forbindelse. Fra Bayonne meldes, at Communicationen mellem Spanien og Frankrig er saa strængt forbuden, at det kan ansees som en Krigserklæring.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-05-16
Den hollandske Armee, der nu befinder sig i Marken, er 27,000 Mand stærk, desuden fører Wellington Commando over 130,000 Mand engelske og andre Tropper.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-05-16
London den 5 Mai. Efter vore Blade var Napoleon Tirsdag Aften reist fra Paris, og ventedes igaar i Lille. Jfølge private Efterretninger vilde han have reist før, men var bleven forhindret af Ministerne og Statsraaderne. Det skal i denne Anledning være kommen til hæftige Optrin, hvorved Ministerne erklærede, at han ei mere maatte tale som uindskrænket Herre, og at man kun kunde lade ham faae saa megen Magt, som man fandt tienligt. Er dette grundet, saa vil der snart følge afgiørende Scener. Mange Mennesker flygte fra Paris. Man regner at denne Bye har i de sidste 3 Maaneder mistet 100,000 Mennesker af sin Folkemængde. Flere Kjøbmænd og Banquiers ere ankomne hertil.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-05-16
Ifølge Efterretning fra Nordamerica er det ved en Act tilladt fremmede Skibe at indføre deres Landes Producter under de samme Toldbetingelser, som americanske Skibe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-05-16
Lucian Buonaparte ønsker igien at komme til England, men har endnu ei faaet Pas.