Ribe Stifts Adresseaviser, 1837-07-14
Udenlandske Efterretninger. Spanien. Pariser-Moniteuren, som hidtil var af den Mening, at Catalonien vilde blive D. Carlos's Grav, har nu seet sig nødt til at bekjendtgjøre en Række af telegraphiske Depescher, der indeholde tilstrækkelige Beviser, saavel paa den christiniske Sags hartad haabløse Tilstand, som paa de christiniske Generalers Udygtighed eller Troløshed. Vi ville ikke opholde os ved at angive Jndholdet af de enkelte Depescher, som mælde, hvorledes D. Carlos fra Barcelona af med Eet tog Retningen mod Ebro, samt hvilke Bevægelser Baron de Meer og Espartero, som en Følge deraf, saae sig foranledigede til; men blot anmælde Hovedsagen, som er, at D. Carlos d. 28de og 29de Juni gik over bro ved Mora og Felix, forat forene sig med Cabrera i Valencia. Denne raske og lykkelig udførte Overgang, som D. Carlos har iværksat, efter først at have lokket de Meer hen i Barcelonas Omegn, er vistnok eet af de vigtigste Momenter i i dette ulykkelige Feldttogs Historie. Baron de Meer, som stedse kun har givet sig af med at indtage de af D. Carlos forladte Puncter, har ufortrødent ledsaget ham til Ebros Bredder og vil formodentlig paa samme Maade ledsage ham til Valencia og - til Madrids Mure. Espartero var endnu i Logrono, da han af de Meer blev underrettet om D. Carlos's Bevægelse mod Ebro; men da han til samme Tid erholdt Efterretning om, at carlistiske Batailloner fra Navarra og Alava forenede sig ved Ordung, for paa denne Kant, at iværksætte en Overgang: saa fik han nok at bestille med at varetage disse. J Anledning af alt dette anstiller Messager følgende Betragtninger: "Det er i Sandhed meget mærkværdigt, at, med Undtagelse af Jrribarren og Fremmedlegionens Anfører, har ingen spansk Chef nogensinde vovet at angribe Carlisterne i Fronten; at deres Klogskab og Tapperhed har været indskrænket til Marscher paa Flankerne, eller til frygtsomme Angreb paa den carlistiske Eftertrop. Hvoraf kommer dett? Soldaterne ere hinanden lige; Christinerne slaaes ligesaa tappert, som Carlisterne; men Offficererne ere hinander ulige. Prætendentens Tropper ere organiserede paa revolutionær Fod, de militære Grader tildeles de Tappreste og Værdigste. Derimod ere Dron. Regimenter organiserede og commanderede, som i Ferdinands Tid; Officererne ere rige Folk, fornemme Folks Børn, der ikke kunne marschere, ikke kunne slaaes, der maae spare sig selv til videre allernaadigst Forfremmelse, til Fornøielser o. s. v." Virkelig giver det ogsaa kun et sørgeligt Begreb om Tilstanden og Aanden i Dronningens Hær, naar man læser en Dagbefaling fra Oraa, hvori der anordnes, at den Bataillonschef, som ved Synet af Fienden og under Fiendens Jld tager Flugten, skal inden 24 Timer stilles for en Krigsret, og at der bagved de angribende Brigader skulle hver Gang opstilles et halvt Compagni Jnfanteri og en Afdeling Ryttere, for at nedskyde de Flygtende. - Under disse Omstændigheder kommer det ikke stort i Betragtning, at nogle brittiske Landsenerere, under Oberst Jacks have havt en glimrende Fægtning med et femdobbelt Antal Carlister, som lede et Tab af 100 Md. - Rygtet om Marskal Clauzels Afreise til Spanien holder sig vel endnu; men den almindelige Mening er dog, at det slet Jntet bliver af, og at Frankerigs Jndblanding i de spanske Anliggender vil for det Første indskrænke sig til det meget fredelige Hverv, som Regjeringen har givet en vis Litterator, at indkjøbe sjeldne Bøger og Manuscripter fra de spanske Klosterbibliotheker.