JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1842-05-09
Briggen "St. Croix hedder det i "Corfaren af 22de April - er i denne Uge afgaaet til Vestindien, istedetfor den forulykkede "Alart." J den Anledning var Hs. Majestæt i Søndags ombord og tog Afskeed med den. Jldebrand. Den 6te De, har en voldsom Jldraset i Sundbyøster paa Amager. "Berl. Tid. meddeler herom Følgende: Omtrent Kl. 9 1/2 Form, udbrød Jlden, der efter de Flestes Sigende først skal være opkommen i en Ladebygning til en af de afbrændte Gaarde. Da Gaarde og Huse vare saa at sige indbyggede i hverandre og alle vare tækkede med Straa, omspændte Jlden saa hurtigen hele den sammenliggende Masse Bygninger, at det ikke var muligt at redde nogen af dem, ja selv tvende Huse, der dog laae omtrent 1000 Skridt fra det egentlige Brandsted, afbrændte derved, at Jldfunker, af Blæsten førtes hen paa deres Tage og antændte dem. 3 Gaarde og 14 Huse ere afbrændte, og det Meste af Byen vilde vistnok være gaaet i Løbet, saafremt ikke en stor tegltækket Bygning, den saakaldte Røde-Gaard havde sat en Skranke for Jlden. Alle Bygninger skulle være assurerede ligesom ogsaa Jndboet hos de 3 Gaardmænd, hvorimod dette Sidste ikke skal være Tilfældet hos de 14 Huusmænd. Saagodt som aldeles Jntet blev reddet. Ogsaa 2de Mennesker bleve Offre for Jlden, nemlig en gammel Huusmand og en Enke M. Frydensberg, der, efter at hun først havde reddet sine smaa Børn ud fra Brandstedet, var vendt tilbage til dette for at faae reddet noget af Jndboet og blev fundet liggende qvalt ved Stalddøren, saa at hun formodentlig har været inde i Stalden for at see om Kreaturerne vare slupne løse. Først mellem Kl. 12 og 1 i Fredags Middag var man saavidt Herre over Jlden, at man kunde see, at der ingen Fare var for den øvrige Deel af Byen, men endnu i Løverdags Morges brændte det i Tomterne. Foruden, at der var flere Sprøiter herfra Byen tilligemed Brandfolk ude ved Brandstedet, bidroge ogsaa Artilleristerne til at slukke Jlden. Under flere af deres Officerers Commando have de viist en Jver og arbeidet med en Orden og Ufortrødenhed, som det vistnok isærdeleshed skyldes, at den allerede store Ulykke ikke blev endnu større.
Viborger Samler, 1842-05-09
Commandanten over Bornholm, Oberst Hoffmann, er ved Døden afgaaet. - Ligeledes er ved Døden afgaaet, Postmester i Aarhuus, Major J. v. Tersling.
Viborger Samler, 1842-05-09
Hr. Proprietair Martini har solgt Thornumgaard i Haderslev Vesteramt til Hr. Dr. jur. Hafskarl fra Mechlenburg for 24,000 Rbd. rede Sølv uden Besætning. (Hp. Av.)
Viborger Samler, 1842-05-09
Aalborg, den 6te Mai. Ved flere i de sidste Postdage hertil ankomne Breve, have vi modtage yderligere Stadfæstelse paa, at Do. M. Kongen og Dronningen i Julii Maaned ville tiltræde Reisen til det nordlige og vestlige Jylland og begive sig paa det kongelige Dampskib hertil Aalborg, hvor Majestæternes Ophold skal være bestemt til 3 Dage, hvorefter Reisen agtes fortsat nordpaa og langs Vestkysten ned til Føhr, hvor Hs. Maj. agter at benytte Vilhelminebadet og derfra i Slutningen af August indtræffe paa Slottet i Pløen. (Ab. Av.) Koppes Mølle imellem Nibe og Løgstør, tilhørende Hr. Hesse, er i Onsdags Formiddags Kl. 10-11 afbrændt. Vaaningshuset, Møllen og Laden afbrændte aldeles. 2de Udhuse reddedes. – Bygningerne ere assurerede i Brandkassen for 3500 Rbd. og Jndbo og Besætning i Aalborg og Hjørring Amters indbyrdes Assurance forening for 1500 Rbd. Af Besætningen er Jntet brændt, af Jndboet derimod kun ubetydeligt reddet. Jlden er opkommen ved Bagning. (Ab. Av.)
Viborger Samler, 1842-05-09
Fra Torsdagen den 5te De og fremdeles indtil videre bliver fra Aarhuus forsendt en Postsæk med Dampskibet, Caroline Amalie, hvortil Breve til Kjøbenhavn kunne indleveres paa Postcontoiret i Aarhuus hver Torsdag Eftermiddag fra Kl. 12 til 2 1/2. Af de Breve, som paa denne Maade forsendes directe imellem Kjøbenhavn og Aarhuus, betales kun det Halve af den taxtmæssige Porto.
Viborger Samler, 1842-05-09
J Anledning af den i f. No. af d. Bl. efter Kieler Correspobl." optagne Artikel om Medicinalvæsnet i Kongeriget og Hertugdømmerne, er Red, tilstillet Følgende: Ved at læse en Artikel, som den der nyligen i vore Blade har været uddragen af Kieler Correspondenten, om Medicinalvæsnet i Kongeriget og Hertugdømmerne maa man studse over Forfatterens (virkelige eller paatagne) Uvidenhed i den Sag, hvorom han skriver: han løber, som man siger, med en halv Vind. Forholdet af Lægeposterne i Hertugdommene og Kongeriget er jo heelt forskjelligt: Physicaterne hist, som besættes fra Kiel, kunne aldeles ikke, hverken i Udstrækning eller Forretninger, sammenlignes med Physica terne her, men svare derimod omtrent til Districtschirurgicaterne eller Lægedistricterne; en Slesvig=Holsteensk Physicus er i sin Function omtrent det samme, som en Districtslæge her. J Kongeriget gives kun ialt 3 Stifts- og LandPhyfici, hvis Function egentlig bestaaer i at have det almindelige Tilsyn med Medicinalvæsnet i Provindserne, hvorimod de kun have lidet at gjøre med de specielle offentlige Forretninger; i Hertugdommene gives ingen Physici i denne Forstand. De derværende talrige Læger af dette Navn have den chirurgiske Praxis at besørge lige saa fuldt som de danske Districtslæger, følgeligen behøver ikke Publicum der at savne Hielp i Beenbrud og andre chirurgiske Tilfælde meere end her.
Viborger Samler, 1842-05-09
At der i Hertugdømmene desforuden forefindes 4 saakaldte Chirurgicater (foruden de militaire), er egentlig en Anomalie, som skyldes det forrige Kjøbenhavnske chirurgiske Academies Omsorg for sine Alumner. Hvad nu Gageringen angaaer, saa har Forfatteren vel Ret i, at de Schleswig=Holstenske Physici ingen fast Løn have, saaledes som Districtslæggerne i Kongeriget; men deres offentlige Forretninger, som ere bedre salarerede og langt mere indbringende, opveie fuldkommen denne Mangel, ligesom man ikke maa forglemme, at den større Folkemængde og almindeligere Velstand i Hertugdømmene i Forening med en liberal ansat Specialtart for Lægernes private Forretninger aabner større Udsigt til privat Fortjeneste. Lægernes Lønning i Kongeriget er fan deligen langtfra misundelsesværdig: til 9 Stifts- og Land physici og 64 Districtslæger udredes omtrentlig 23,000 Rbd., en Sum, hvoraf ikke stort mere end deres Huusleie kan bestrides. – Dhrr. Avis=Redacteurer, som have optaget hiin Artikel fra Kiel af, ville forhaabentligen ogsaa give denne en Plads i deres Blade.
Viborger Samler, 1842-05-09
Stor Jldebrand i Hamborg.
Viborger Samler, 1842-05-09
Med det d. 7de De til Kbhvn, fra Lübeck ankomne Dampskib "Malmø. have vi modtaget Efterretning om en betydelig Staden Hamborg overgaaet Jldsvaade. Jlden skal være opstaaet Natten imellem Onsdag og Torsdag hos en i Deichstrasse boende Snedker og derfra paa Grund af Blæsten snart have forplantet sig til Neuenburg, og de tilstødende Gader. Deichstrasse selv hører vel til Hamborgs bredere Gader, men er temmelig krum; den er i den gamle Deel af Hamborg, og til den støde mange snevre Gader, hvori de fleste af Hamborgs smukkeste og kostbareste Boutiker, samt flere Pakhuse og betydelige Vare oplag findes, saa at det er let at gjøre sig et Begreb om Farligheden af en Jldsvaade paa dette Sted. Jfølge et Privatbrev, dateret samme Nat, stod allerede dengang Nicolai Kirke i fuld Lue, og en fra Hamborg til Lübeck i Fredags Morges afsendt Coureer overbragte den Efterretning, at man dengang endnu ikke var Herre over Jlden, samt at foruden Kirken omtrent 150 Huse skulde være fortærede af den. Da der ingen Aviser ere udgivne i Hamborg paa Grund af Helligdagene, er ovenstaaende Beretning kun øst af private Efterretninger, og vi kunne derfor ikke indestaae for Størrelsen af Tallet paa de afbrændte Steder. J den omtalte Deel af Hamborg ligger "Børsenhalle, den gamle Børs og flere andre vigtige Bygninger, I Reuenburg og de tilstødende Gader. Nu tog Jlden for men hvorvidt Jlden har angrebet disse, vide vi ikke. (Da.)Et hertil Viborg med Dagsposten ankommet Privatbrev, dat. 6te Mai, bekræfter ovenstaaende sørgelige Begivenhed. Det hedder heri, at Jlden var udbrudt Natten til Torsdag Kl. 1 1/2, og Kl. omtrent 9 Form. trak Samme, til Deichstrasse; det varede nu ikke længe før Kirken (Ricolai) stod i lys Lue; herfra forplantede Jlden sig til Alvor Overhaand og udbredte sig til den gamle Børs; flere Gaarde, hvoriblandt Raadhuuset, lod man nu sprænge med Krudt, for at Sprøiterne desbedre kunne komme tilat virke; men Alt forgjeves; thi et Øieblik efter vare flere Gader antændte af Jlden og en almindelig Brand for Øie. Jlden har passeret Hoffenmark, begge Bauerstaberne, Røddingsmark, Dreckwald og Neuenwald, og ved Brevets Afslutning rasede den i Jungfernstieg, og man frygtede for at Theatret og den nye Børs ogsaa skulde blive et Offer. Brevet slutter saaledes: "Skjøndt det nu er 36 Timer siden Jlden begyndte, er der endnu ikke Haab om at man saasnart skal blive Herre over den."
Viborger Samler, 1842-05-09
Børsenhalle af 5te og 6te Mai, samt "Augsb. Allg. Zeit." af 2den Mai ere udeblevne med den idag hertil ankomne Post. Da Bogtrykkeriet, hvor førstnævnte Blad trykkes, ligger i den af Jlden angrebne Deel af Staden, er dette rimelig ogsaa afbrændt.
Viborger Samler, 1842-05-09
Her i Viborg og Omegn er der i de sidste Par Døgn falden en særdeles velgjørende Regn.
Viborger Samler, 1842-05-09
Udnævnelser. Under 30te f. M. har Hs. Majestæt allernaadst beskikket Overlandeveiinspecteur i Hertugdømmet Holsteen, Kammerjunker C. Krag, til Overlandeveiinspecteur i Hertugdømmerne Slesvig og Holsteen, samt i Naade og med Pension entlediget Veiconducteur i Hertugdømmet Holsteen, P. G. Voss, - Under 6te Mai har Hs. Majestæt allernaadigst udnævnt Sognepræst for Ørsted og Daastrup Menigheder i Sjælland, C. J. Orsleff, der for 50 Aar siden paa denne Dag hold sin Tiltrædelsesprædiken som personel Capellan for disse Menigheder, til Sognepræst for hvilke han derefter i Aaret 1796 blev udnævnt, til Consistorialraad med Rang i Rangforordningens 6te Classe Nr. 3. Reisende med "Dronning Caroline Amalia" fra Kjøbenhavn til Aarhuus, den 4de Mai.
Viborger Samler, 1842-05-09
Cand. juris Grev Chr. C. af Juel Wind Frys, Kammerraad Morville, Boghandler Warberg, OverkrigscommissaiAlbeck, Fuldmægtig Hammeken, Hr. J. C. Kampmann Cand. J. Thomsen, Bogbinder Quasinitzsky, Cand. theol Bechmann, Cand. phill. Selmer, Mad. Stougaard, Fuldm. N. Christensen, Typograph Dedewing, Fru Wedel med 3 Børn og Gouvernante, Commis Wahlberg, Dreiermester Schmidt, Hr. Claessen med Kone og Domestique, dHrr. Fabricius og W. Schytte, Guldsmed C. Hansen, Kom. C.W. Høyer, Hoboist Linke, Student Bønnelykke, Jfr. R. Schytte, Lieutn. v. Caroc, Gardist Lillering, Mad. Rostved med 2 Børn, Mad. Jensen, Snedkermester Ring, Muursv. H. Fugl, K. Nielsen, C. Rasmussen, P. Michelsen og N. Just, Qvæghandler M. Kudsk, Tømmersvendene Sørensen, Støyb, Schytte og Andersen, Tjener H. Andersen, C. Støvl, P. Jacobsen, M. Jensen, Skomager Brennersen, Tjenere S. Ovesen, R. Petersen, Slagter Specht, Dreier Sønderhausen, L. C. Petersen. Med Samme fra Aarhuus til Kjøbenhavn, den 5te Mai. Frøken A. Teilmann, Student Rosenern, Artillericaptain v. Hoff, Kammerj. Baron Bretton med Frue, Lieutenant v. Tersling, Frue C. Gjerulff, Frøkenerne G. Gjerulff, R. Sebestedt og P. Lüttichau, Proprietair Bay, Mad. Holm Cathr. Halvorsen, Uhrmager Carstens, Studenterne E. Otterstrøm, S. og J. Engelsted. J. Dau, P. Höyke, F. Svendsen, H. Plesner, S. Steenberg og Hansen, Cand phill. J. Bernth. Hr. H. Dalgas, Mad. Dalgas med Datter, Jomfruerne Gylding, R. Philipsen, Robertson og E. Burmester, J. Petersen, Frue F. Grove med Datter, Cand. polytechn. C. Bruun, Farver Morthensen, Hr. G. Barner, Kom. Valentin, Fuldm. Exam. juris Secher, Frøken Johnsen, Typograph Fogh, Cand. pharm. Barfoed, Dreier Worsøe, Strømpehandler Fjelrad, Jfr. C. Alsøe, Handelsbetjent, L. Petersen, Cand. pharm. Schmidt, Slagterm. Jørgensen, Skræder Olsen, J. Hjermind, N. Nielsen og J. Sørensen, Landvæsens-Eleverne Johansen og S. Hansen.
Viborger Samler, 1842-05-09
Med Dampsk. fra Aarhuus til Kallundborg, den 5te Mai. Pastor Bruun, Bataillonschirurg Clemmensen, Pastor A.W. Bruun, Forvalter Wesenberg, Jfr. Sørensen, Hr. Lam pert, Toldbetjent Sveistrup, Landvæsenselev Stautz.
Viborger Samler, 1842-05-09
Med Dagvognen fra Viborg til Aarhuus, den 8de Mai. Particulier Gjorup.
Viborger Samler, 1842-05-09
AVERTISSEMENTS. J indeværende Aars Omslagstermin ville Pakkeposterne fra Aalborg og Kjøbenhavn indtræffe i Viborg, saaledes: Pakkeposten fra Aalborg af 15de Juni indtræffer den 16de Junii. Ditto Ditto - 23de Do. 23de Do. Ditto - Kbhvn. – 18de Do. 21de Do. Ditto - Ditto - 25de Do. 28de Do. hvilket herved bekjendtgjøres, ifølge den kongelige Generalpostdirections Ordre. Viborg Postcomptoir, den 9de Mai 1812. Hansen.
Viborger Samler, 1842-05-09
Jfølge den Kongelige Generalpostdirections Skrivelse af 23de f. M. vil fra 10de d. M. blive oprettet en Dagvognsbefordring imellem Viborg og Skive. Den afgaaer. fra Viborg til Skive hver Tirsdag Form. Kl. 8. og fra Skive til Viborg hver Onsdag Morg. Kl. 5. Dagvognen fra Viborg til Randers, der tidligere har afgaaet hver Onsdag Formiddag Kl. 9, vil fra Dato, for at sættes i Forbindelse med Dagvognen fra Skive, først afgaae Kl. 10. Viborg Befordringscontoir den 8de Mai 1812.
Viborger Samler, 1842-05-09
Mode= og Manufactur=Udsalg. Herved tillader jeg mig at bekjendtgjøre, at jeg har aabnet en Manufacturhandel her i Byen, og er stedse forsynet med alle til denne Handel henhørende Artikler, som leveres til Nutidens billigste Priser. Anbefalende mig paa det Bedste. L. Heckscher. Skive, den 9de Mai 1812.
Viborger Samler, 1842-05-09
At jeg har etableret mig i Skive som Barbeer og Friseur, tager jeg mig den ærbødige Frihed at bekjendtgjøre for Skive Byes og Salling Omegns Beboere. Mit Logis er for Tiden hos Skomagermester Mortensen i Nørregade. Skive, den 6te Mai 1812. Ærbødigst Koop.
Viborger Samler, 1842-05-09
Jmod betryggende 1ste Prioritets Sikkerhed i en Landeiendom, kunne 2800 Rbdlr. r. S. faaes tillaans i forestaaende Juni Termin. Man behager derom at aflægge paa Aviscontoiret en billet mærket A. Klode Mølle i Kragelund Sogn, Hids Herred, Viborg Amt, staaende for Hartkorn Ager og Eng 2 Tdr. 1 Skp. og Mølleskyld 3 Tdr. 1 Skp. 2 Fdkr., beliggende ved Landeveien imellem Colding og Viborg, kan underhaanden erholdes tilkjøbs paa meget favorable Vilkaar. Møllen, der har overflødig Vand, drives ved 2de Overfalds-Hjulp, og har en Rugqværn med Sigteværk, en Pilleqværn, en Brækqværn og et Boghvedeværk med Solde og Veire, er for faa Aar siden af Nyt opført og vel indrettet samt i god Stand og har god Søgning. – Gaardens øvrige Bygninger er af Grundmuur og ligeledes for faa Aar siden opførte, og afgiver Stuehuset en smuk og beqvem Boepæl for en Familie uden for Bondestanden. Til Møllen haves Previlegium til Gjæstgiverie samt Ret til at hæve Broepenge for Passagen over en ved Møllen værende Broe. De til Møllen hørende Jorder har et Areal af omtrent 400 Tdr. Land, der deels ere opdyrkede og deels ere tjenlige til Opdyrkning. Mergel findes paa Eiendommen. Tiltrædelsen kan skee strax. Man behage desangaaende at henvende sig til Fuldmægtig Trochmann paa Dalsgaard.
Viborger Samler, 1842-05-09
Skipper Petersen fra Holsteen kommer Onsdagen den 11te Mai paa Torvet i Viborg. Fedt Studekjød, faaes paa Fredag og Løverdag hos N. Mønsted.
Viborger Samler, 1842-05-09
Proclama. Creditorer i Dødsboet efter Smed Niels Wilhelm Dollerup indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til at anmelde og bevise deres Krav for undertegnede Skifteforvalter. Viborg, den 19de April 1842. E. Selmer.
Viborger Samler, 1842-05-10
70 Aarg. No. 73.
Viborger Samler, 1842-05-10
Kongelig allern privilegeret Vibori Storrivende. Forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdømmerne. man Tirsdagen den 10de Mai 1842. Denne Tidende redigeres af Adjunct Reiss og H. Wissing, og udgives 4 Gange ugentlig fra Sidstnævntes Officin.
Viborger Samler, 1842-05-10
Udenlandske Efterretninger. Storbritannien og Jrland. Efter Journalen the Times skal den franske Diplomat Paget have erholdt af den britiske Regjering det Svar, at England ei har til Hensigt at indblande sig i et Anliggende, der vedkommet Spaniens indre Politik og er saa afhængigt af den spanske Souverains og det spanske Folks Ønsker; men at England heller ikke kunde tilstaae nogen anden Magt Ret til at udøve en Jndflydelse, det ikke tillader sig selv, eller give sit Samtykke til, at nogensomhelst Nabostat ved Trudsler og en voldsom Jndskriden indvirker paa den unge Dronnings Formæling. (Efter en Skrivelse fra Wier af 27de April, er den franske Diplomat Pageots Mission angaaende den spanske Dronnings Formæling aldeles strandet.) Der tilføies i Skrivelsen, at det østerrigske Cabinet har erklæret, at ville i ethvert Tilfælde oppebie de preussiske og russiske Cabinets Formening om hiint Anliggende.
Viborger Samler, 1842-05-10
Et engelsk Blad omtalte for nylig, at Hertugen af Wellington havde fældet Taarer ved Efterretningen og Catastrophen i Afghanstan. Derover spotter nu den franske Journal Charivari. Lord Wellington, – siger der franske Journal - har forfeilet sit Kald. En engelsk Generals Næse og Regnskjerm kan han have; men i si Bryst har han ikke det Staalhierte, der hører til hans Haandværk. Alle Historiens Helte have paa forskjellige Maader yttret deres indre Bevægelser: Cæsar bed sig Læben, Napoleon rynkede Panden, Alexander den Store stampede, den store Frits tog en Prise Tobak, MarschaSoult bander, og Hertugen af Wellington flæber. De Wellington ved Waterloo fik Øie paa den franske Hær, græd han af Harme, Kl. 3 om Eftermiddagen, da hans Linie var slaaet, græd han af Fortvivlelse, Kl. 6 om Aftenen, da Preusserne ankom og afgjorde Seieren, græd han af Glæde. Ved Waterloo bleve 3 Lommeklude skudte under Wellington. Siden hiin Tid har hans skjønne Siæ ikke havt Anledning til hine rørende, hjernelettende Udtømmelser, med Undtagelse af nogle smaa Familieglæde f. Ex. en Kroning eller en Daabspagt eller en Uddeeling af Præmiebøger til Disciple, der have bestaaet en god Examen i det græske Sprog. Nu har han da omsider fundet Leilighed til at aabne sine Taaresluser, og han har som en Londoner-Journal siger saa rørende – "han har grædt som et Barn." Hos os i Frankerig hedder det: "grædt som en Kalvpleurer comme un veau) Forskjellen ligger vel i Climaet. Om hundrede Aar vil man i Tover vise ved Siden af Vilhelm Erobrerens Landse og Nelsons Kaarde en lille Flaske med den Etiquette: "Feltmarschal Wellingtons Taarer." Den engelske Feltherre, siger Augsb. Allg. Zeit., kunde jo beraabe sig paa de paa Taarer rige homerske Helte; Cæsar fældte Taarer ved Synet af Pompeius's Hoved; endog Napoleon fældte Taarer paa Veien til Elba Admiralitetet har befalet, snarest muligt at udruste 12 store, fladbyggede Baade, der skulle anvendes i de chinesiske Farvande, maaskee endog imod Peking.
Viborger Samler, 1842-05-10
Frankerig. Om den afdøde Finantsminister Hu mann siger Moniteuren: "Kongen taber i Humann en tro Tjener, og Frankerig en af sine bedste Borgere. Kaldet flere Gange til Finantsernes Bestyrelse, har Humann stedse vidst at seire over betænkelige og vanskelige Omstændigheder. Hans blotte Navn betryggede Nationalcrediten; Landet havde Tillid til hans Redelighed, hans dybe finantsielle Kundskaber, hans Grundsætningers Viisdom og Fasthed." – Humann er død af et Aneurisma - det samme Onde, der ogsaa lagde hans Fader og Biskoppen, hans Broder, i Graven. Han begyndte sin Løbebane som fattig Handelsbetjent, og National sætter ham derfor iblandt Antallet af de faa Proletarier, der ved Aandsvirsomhed have svinget sig i Veiret. – Jblandt de Deputeredes Rækker gjorde Efterretningen om hans Død et dybt Jndtryk. Marschal Soult skal have sagt: "Deroppe slaaer man Nappel!" – en anden Finantsmand, Lefebure, udraabte bleg og i høi Grad bestyrtet: "Umuligt, Aguado, Humann, Hvad, ogsaa Millionairerne!" – Cour. fr. bemærker: "For dette Tab talte Cabinet 3 vigtige Ministre – et Navn, Marschal Soult, en Capacitet, Guizot; en Auctoritet, Humann. Guizot og Soult ere tilbage hiin upopulair, denne uduelig.
Viborger Samler, 1842-05-10
Efter Journalen le Temps skal Jngenieur Brunel være kaldet til Turin for at afgjøre det Spørgsmaal: om det ikke skulde være gjørligt at grave en Tunnel i den øvre Deel af Bjerget Cenis, for saaledes at forkorte Veien og gjøre den meere sikker.
Viborger Samler, 1842-05-10
Fra Wien berettes under 27de April at man, ifølge de i de Nedre-Donauegnene circulerende Rygter, maa antage, at det er Ruslands Plan i indeværende Aar at tilendebringe Kampen imod Circassierne, og at desaarsag Krigsudrustningerne ville drives efter en mere omfattende Maalestok end forhen.
Viborger Samler, 1842-05-10
J Norge har tildraget sig følgende sørgelige Begivenhed, J Tiøter Sogn ligger Gaarden Roden, der har fire Opsiddere som med de øvrige voxne Mandspersoner vare i Lofoten for at hente noget til Livets Ophold. Creaturerne gik ude, en Pige paa 12 og en Dreng paa 14 Aar passede dem. Der laae en svag Jis paa en Vaag, nogle hundrede Skridt, fra Husene. Pigen gik ud derpaa, og faldt i, Drengen løttil for at redde hende, og havde samme Skjæbne. Nogle Smaabørn faae Ulykken og løb hjem for at kalde Hjælp. En ældre Søster af Pigen som laae i Vandet, tilte ud, og faldt i ved Siden af. Gaardens samtlige Koner følge efter, de tre rustede med en Stor, den fjerde med et Toug. De første Tre falde igjennem Jsen, den ene efter den anden. Den fjerde Kone havde vel samme Skjæbne, men fandt Grund, og reddede sig. Hun var Moder til de to druknede Piger. Hver af de tre døde Koner havde sit Pattebarn og flere Smaabørn hjemme. Da Mændene, ud paa Dagen, kom hjem, fandt de sex Liig.
Viborger Samler, 1842-05-10
Jndenlandske Efterretninger.
Viborger Samler, 1842-05-10
Kjøbenhavn. Hs. Maj. Kongen har allernaadigst behaget at udnævne Geheimeraad Prof. Nägele i Heidelberg til Ridder af Dannebrogordenens 3die Classe, og at tilstille ham Ordenen med en naadig Skrivelse, hvori Allerhøistsamme ved Siden af Geheimeraad Nageles Fortjenester af Lægevidenskaben, omtaler med Ære den særdeles Beredvillighed, hvormed denne stedse har bestræbt sig for at gjøre Opholdet ved Heidelbergs Universitet saa gavnligt som muligt for de danske Studerende. (Da.)
Viborger Samler, 1842-05-10
Af Budgettet for 1842 erfares, at der i sin Tid ved Ægtepagterne er bestemt for Hs. Majestæt Dronningen en Morgengave=Rente af 800 Rbd., betragtet som 5 pCt. Renter af en Capital af 8000 Species, samt at Hs. Kgl. Hbd. Kronprindsessens Appanage ved de under 10de Juni f. A. oprettede Ægtepagter er bestemt til 22,000 Rbd. Endvidere er oplyst, at den Appanage paa 1600 Rbd., som var tillagt Hs. Durchl. den afdøde Prinds Emil af Augustenborg, ifølge allerhøieste Rescript af 29de Septbr. f. A. er gaaet over paa Prindsens efterladte fire Døttre. (Da.)¬