JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1827-03-30
Fædrelandet. Videnskabelighed. Mandagen den 12 Marts forsvarede Licentiatus Medicinæ og Reserve=Læge ved Frederiks Hospital, Seligman Meyer Trier, for Doktorgraden anden Deel af en Afhandling de Ictero som Guul Jmellem nye udkomne Skrivter er Memoire til den danske Armee og det 13de franske Korps, ved Oberstlieutenant Carl Bardensleth, med et Kaart over endeel af Holsten og Plan over Affairen ved Bornhoved den 7 Decbr. 1815, og Skribenten N. F. S. Grundtvigs litteraire Testamente, udgivet af ham selv.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1827-03-30
Næstkommende 11 October forestaaer det Kongelige Vaysenhuses første hundredaarige Jubelhøitid. Nogle interessante Meddelelser om denne af Kong Frederik IV til fader= og moderløse Børns Opdragelse oprettede Stiftelse læses i No. 25 af Kjøbenhavns Skilderie. Forhenværende Sognepræst P. D. Faber i Aalborg, indbyder til Subskription paa Skjemt og Alvor i to Hefter, hvoraf det ene skal indeholde en af ham forfattet ny Vaudeville, Jubelhøitiden eller fikst du Pæren Zacharias 24 og det andet, en kortvillig Retssag med midlertidigen alvorligt Udfald. Bemeldte Vaudeville blev opført Fredagen den 23de for fuldt Huus, og har efter de Aalborgske Aviser givet Kommers, med Trampen, Piben og Klappen, i hvilken Anledning Forfatteren har lovet at skrive en lille Text i Søndagsposten for dem, der efter en i hans Værge i 8 Dage værende Liste bragte Musik ind i Efterspillet. Endvidere takker han i Aviserne for den ham viste Opmærksomhed: ikke at bruge de af Skuespiller Olsen solgte Piber, til Musik for ham. Denne aflægger igjen sin Tak til Hr. Pastoren, saavel for Overladelsen af Vaudevillen til hans Beneficeforestilling, som for hans yttrede Glæde over, at de af Olsen solgte Piber ikke bleve brugte imod ham, forsikrende, at det smerter ham saa meget mere, at Forfatterens Velyndere ei med al deres Anstrængelse formaaede at døve den uhyre Piben; men at denne blev sin første Bestemmelse troe og anvendtes til en ordentlig Gravsang for Kunstproduktet &c.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1827-03-30
Blandinger. Efter Aarhuus-Avisen skal den Mand, som forleden satte de 11,000 Rbd. i Tallotteriet, ved eet Udtræk, som udkom, have været saa lykkelig at vinde endeel tusinde, der siges 18,000.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1827-03-30
To farlige Hestetyve, den ene kaldet Peder Stærk, fordi han staaer i Rygte for at kunne stryge Jernene af sig, og den anden ikke 20 Aar gl. ved Under- og Overretten dømt til Kagstrygning og Slaverie paa Livstid, undveeg Natten til den 21de af Viborg Arrest, ved at gjennemskjære med Knive Fængselsdøren, og forsynede sig ved Udfarten af Slutterens Vinduer med hans 2 Frakker og Hat. Til Held for den offentlige Sikkerhed ere de alt igjen paagrebne og indbragte den 22 Marts, efterat de paa denne korte Udvandring foruden flere Voldsgierninger vare brudt ind til en Udflytter paa Quols Mark, og med Strikken om Halsen truede Manden og Konen til at anvise dem deres Kister og Gjemmer. Derpaa holdt de et godt Maaltid i 2 Timer, hvortil anvistes dem det Fornødne af de i Sengen liggende Angrebne. Omsider forlode de Huset, af Frygt for at Tjenestekarlen Jacob, som Manden ofte havde raabt paa, kunde være gaaet ud, for at tilkaldHjelp; men denne havde af Angest forstukket sig i Laden i Høet. Det er saare nedslaaende - tilføier Udgiveren af Viborger Samler - at see disse to unge Mennesker med Ansigter, som selv Lavater vilde tilkjende Ærlighed og den Yngste Blyfærdighed, at være faldne saa dybt."
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1827-03-30
Beltpassage fra den 25 til 28 Marts 1827. Fra Fyen til Sjelland. Kand. juris C. M. Crone; Frøkenerne C. og L. Crone og 3 Børn; Søekapitain og Ridder P. U. Bruun; Ritmester J. v. Schmidt; Hestehandler N. Nielsen; Kammerherre, Hofjægermester C. Greve v. Bernstorff, Forstkandidat Thaulow; Katheket L. Siemonsen, Kjøbmand J. C. Wilmerding; Handelsfuldmægtigerne J. Bringer, A. H. F. Jaster, W. C. Tron nier, G. Nothemius og A. F. Tutein; Styrmand J. Fischer; Landmand A. C. Agen; Kabinetskoureer Øhmann, Qvæghandler H. A. Rynkebye. Fra Sielland til Fyen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1827-03-30
Handelsbogholder L. G. Busch, Kjøbmændene T. Hagelberg, H. Kaven og M. H. Schack; Urtekræmmersvend J. Fahnøe; Hestehandlerne P. Andersen og N. Nielsen; Snøre baandshandler J. F. Adolphsen, Jngenieurkapitain Beichmann. Materialskriver Hansted; Kapitainlieutenant W. F. Ravn.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1827-03-30
Kjøbenhavns Børs=Kours den 27 Marts 1825 Hamb. - k. S. 227. - Spec. 229: 13 Rbmk. 12 s. 4 PCt. Kongel. Oblig.: 85 1/2 a 84 Rbd. Sedl. Dito 74 i Banco. Nationb. Obl.: 101 Rbd. r. S. ell. 1151 a 116 Rbd. Sedl. 3 PCt. nye danske Oblig. 58 1/2 a 8 3/4 L. Sterl. (1 L. Sterl. beregnet, til 14 Bcomk.) Norske Speciesedl. pr. 100 Spec. 171 a 171 1/2 Rbd. Sedl. Svenske Sedl. pr. Rdlr. Rigsgjeld 50 1/2 a 51 Rbs. Tegn. 6 PCt. Norske Laan ved Hambro & Søn 104 Bco. 4 pCt. Dito Nye . . . . . . . . . . . . . 9tagt i Bco. Asiat. Actier - . - Bank-Disconto: 5 Pdt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1827-03-30
Tallotteriets 1094 J.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1827-03-30
(Trækning i Wandsb.) 94. Hl. 21. 29. 79.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1827-03-30
Avertisse ments. Mandagen den 2 April bliver Generalforsamling i den ældste Klub. At Næsbyehoveds Sluse-Broe er istandsat, og Farten over samme aaben, det bekjendtgjøres herved. Odense Herredskontoir den 30 Marts 1827. C. A. Falbe.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1827-03-30
Et Fruentimmer ønsker sig Kondition til første Mai som Huus, eller Sye-Jomfrue. De Lysthavende aflægge en Billet paa Adressekontoiret, mærket F. O. En graaeskimlet Norrigbat med afskaaren Mank er fanget Markedsdagen den 26 Marts paa Landeveien imellem Aarslev og Høirup, som kan afhentes hos Gartner Bruun i Gjestelev, imod at betale Omkostningerne. Nylig har forladt Pressen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1827-03-30
Frimodige Yttringer. angaaende.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1827-03-30
Brændeviinsbrænderier paa Landet i Danmark af Peter Horrebow Haste, Justitsraad, Told- og Konsumtions=Jnspekteur i Svendborg. Motto: Nisi utile est, god facimus, stulta est gioria Phædrus.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1827-03-30
Dette Skrivt faaes heftet for 20 sk. i Provindsernes bekjendtBoghandlinger, og i Odense hos S. Hempel.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1827-03-30
Hos Musikus N. Sivert uden Vesterport kan de bekjendte smukke Dandse af Brødrene Fouraux erholdes udsatte for Klaveer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1827-03-30
God tyk Herregaards Fløde og Melk er daglig at faae hos Frands Delein ved Torveaaen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1827-03-30
Hos Undertegnede bekommes alle Sorter SkomagerArbeide, saavel af Fruentimmer som Mandsarbeide, til det meest billige Priser. For Arbeidets Godhed indestaaes af Peder Madsen, Skoemagermester, boende i Bomhuset No. 10 ved Middelfart.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1827-03-30
Fra Trolleborg Fiskerie kan paa Søndag Morgen faaes Gjeder, Suder og Aborrer i Kjøbmand N. Møllers Gaard ligefor Frue Kirke.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1827-03-30
Nogle Lispund godt Høe er at bekomme tilkjøbs i Hospitalspræstegaarden her i Odense.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1827-03-30
Forskjellige Slags Æbler og Pæretræer, smukke Busk- og Blomster=Væxter, gode Lægge=Kartofler, samt nogle hundrede gode Elle=Humlestænger bekommes paa Hedevigslund. En Familie, som ønsker at boe paa Landet, kan fra førstkommende Paaske Flyttetid erholde 3 a 4 smukke malede Værelser, Kjøkken, Kielder, Loft og Staldrum m. m. paa Hedevigslund ved Odense. Endeel af Livets Fornødenheder kunne tillige daglig leveres.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1827-03-30
Huset No. 496 paa Nørregade i Odense er underhaanden i at faae tilkjøbs. Man henvender sig derom til Johnsens Enke.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1827-03-30
Gaarden No. 268 i Vestergade, som beboes af Jnstrumentmager Petersen, er at faae til Leie, hvorom akkorderes Chr. Faaborg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1827-03-30
Til Leie. kan faaes fra 1 Mai 1827 i en særdeles smuk skovrig Egn ved Stranden her i Stiftet et nyt smukt Vaaningshuus med 10 a 12 Værelser, samt Kjøkken og Staldrum &c., indrettet for en konditioneret Familie, tilligemed en skjøn Hauge med mange fine Frugttræer. Heste og Køer kan faaes i Foder og Græs, eller og daglig leveret Smør, Melk og Fløde. Ligeledes kan overlades Tørv og Brænde, samt Befordring, Alt efter nærmere Overeenskomst. Nærmere Oplysning om Eieren og Stedet meddeler Adressekontoiret, naar Man behager mundt, lig eller i portofrie Breve dertil at henvende sig, En eenlig Person ønsker sig et meubleret Kammer til Gaden strax til Leie i maanedsviis eller for i Sommer. En Billet, med Udskrift N. L. Nr. 20, aflægges paa Adressekontoiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1827-03-30
Tirsdagen den 10 April førstkommende, Formiddag Kl. 11, bliver paa Herredernes Tingsted afholdt Fæsteauction paa en i Vester=Lunde liggende og til Stamhuset Nislefgaard hørende Fæstegaard, som hidtil har været beboet af Hans Jensen, og staaer for Hartkorn 8 Tdr. 7 Skp. Ager og Eng, efter Konditioner, som faaes paa mit Kontoir. Lunde, Scham og Schoubye Herreders Kontoir den 27 Marts 1827. M. Knutzen. i Kjøbstaden Odense. i Marts Maaned 1827.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1827-03-30
A. St. Knuds Sogn.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1827-03-30
Døbte. Den 25 Marts, Dagleier J. Jørgensens Datter: Anne Cathrine; Fadd.: Pigerne M. Sørensen og K. Larsen, Bagersvend C. Nielsen, Skrædersvend N. Bech, Smedesvend J. A. Springer. Kopulerede. Den 17de, Forpagter Christian Henrik Hansen, til Jerstrup og Jfr. Marie Ammentorp. Den 21de, Skomagersvend Rasmus Holst og Jfr. Johanne Laurine Larsen. Døde. Den 1ste, Bogtrykker og Avis=Udgiver Chr. H. Jversen, 70 Aar. Den 6te, Møllebygger P. P. Linds Søn, Jens Peter, 3/4 Aar. S.D., Uhrmager og Mechanikus A. J. Schmidt, 56 Aar. Den 25de, M. K. Hansdatters Søn, Hans Christian, 1/4 Aar. B. Frue Sogn.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1827-03-30
Døbte. Den 14 Marts, Vægter H. Jensens Søn: Søren Peter, Fadd.: Vægterne A. Holows og A. Josephsens Koner, Vognmændenne R. og A. Juel og Vægter P. Nielsen. Den 26de, Tjenestekarl J. Larsens Søn: Morten; Fadd.: Selveier H. Mortesens Kone, Pigen K. Hansen, Berider Rasmussen, Ungkarlene H. Stephansen og M. Rasmussen. Den 26de, C. S. Hansdatters Datter, Caroline Helene: Fadd.: Pigerne M. Rasmussen og M. Christesen, Skrædersvendene J. Rasmussen og H. P. Petersen og Skomagersv. Ch. Jeppesen. Den 27de, Farver G. Tamdrups Datter: Simonia Christine Caroline, Fadd. Mad. B. Hempel, Jfr. Harboe, Kirkeværger Hempel, Faktor Hempel og Farver M. Brandt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1827-03-30
Kopulerede. Den 17de, Tjenestekarl W. Th. Frederichsen, og Pigen A. K. Larsdatter. Døde. Den 7de, Snedker J. Clemesens Søn, Johannes Emil, 5 Aar. Den 7de, Tømmersvend D. Sørensens dødfødte Drengebarn. Den 17de, Dagleier S. Andreassens hjemmedøbte Tvillinger, Andreas og Ane Marie. Den 26de, Handskemager A. N. Lundagers Kone, Dorthee Cathrine Schjøb, 65 Aar. C. St. Hans Sogn. Døbte. Den 5 Marts, Tømmersvend H. Rasmussens Søn. Johannes Augustinus; Fadd. Mad. Wecke og Jfr. Hansen, Tømmerm. Krag og Tømmersvendene H. Andresen og N. Pedersen. Den 10de, Skomagermester P. N. Hennebergs Søn: Anders Christian Wilhelm; Fadd.: Frøkenerne M. Andresen og C. Knutzen, Kjøbmændene M. Døcker og Schmidt. Den 18de, A. M. Hansdatters Søn: Jørgen, Karl, Fadd. Pigerne A. M. og J. Jørgensd., Skomagersvendene C. Schulz, Hildebrand og Naskov.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1827-03-30
Kopulerede. Den 3die, Tømmersvend Hans Rasmussen og Pigen Ane Kirstine Adamine Augustinus.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1827-03-30
Døde. Den 14de, Jndsidder M. Nielsens Kone, Kirstine Hansdatter, 70 Aar. Den 16de, Fisker P. Andersens Søn, Jens, 17 Aar 4 Maaneder. Den 20de, Snedkersvend Hans Hansen Blok, 78 Aar. Følgeblad til Fyens Stifts Adresse-Avis.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1827-03-30
J 2den Deel er optaget et andet af samme Forfatter udgivet Skrivt, Pistenon eller om Guds Tilværelse. 3die Deel indeholder Grundene for Udødelighed af en guddommelig Verdensregjering med et Anhang om Skrivtens Lære om et tilkommende Liv.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1827-03-30
Forsøg til en Beskrivelse over Svendborg Kjøbstæd med Grundtegning ved Joachim Begtrup. 1825. 1 Rbd. 2 Mk. i Mat. og 1 Rbd. 4 Mk. indb. Nærværende Skrivt er inddeelt 6 Kapitler, som afhandler Byens Topographie, dens Jndbyggere, bekonomiske Tilstand, indvortes og administrative Bestyrelse, samt Forslag, foruden et Anhang og tilhørende Bilage. Fuldstændig dansk Sproglære, til Brug i lærde Skoler og vedSelvunderviisning, udgiven af Dr. S. N. J. Bloch, Prof. og Rektor for Roeskilde Kathedralskole, R. a. D. Første Deel, om Ordenes Dannelse og Retskrivning. Andet, aldeles omarbeidede Oplag. 1817. 1 Rbd. 3 Mk. i Mat. og 1 Rbd. 5 Mk. indb. For Bogens Værd er den lærde og i Sprogfaget grandskende Forfatters Navn Borgen. Det ansees derfor tilstrækkeligt, til dens Anbefaling at anføre, at i dette nye Oplag er indført alden Forbedring, som i forløbne 9 Aar, siden den førstegang, udkom, enten eget Studium og Øvelse eller Andres Erindringer, har gjort fornøden, hvorved den hele Indretning endog er blevet saaledes omformet, at der snarere kan siges at være fremstaaet et ganske nyt Værk, end en ny Udgave af det Ældre. Ved det tilføiede Anhang og Retskrioningen i det danske Sprog, har det tillige faaet en hensigtsvarende Udvidelse. Jesu Lignelser i Samtaler med voxne Børn, en Læsebog for Kjøbstæd- og Landsbyeskoler. Fordansket ved N. Holm, Amtsprovst og Ridder. 2 Mk. heftet. Wedell, L. M., Indenlandske Reise igjennem de betydeligste og skjønneste Egne af de danske Provindser. Med Hensyn tildeels paa oekonomiske og statistiske Gjenstande. J Aarene 1799. 1804, 1806. 2 Rbd. 3 Mk. i Mat. og 1 Rbd. 5 Mk. 8 s. indb. Dette Skrivt (der tillige kan ansees som en Fortsættelse af Forfatterens forhen udgivne Samling af Reiser), indeholder Beskrivelser og bemærkninger over de interessanteste Steder og Egne af Sjælland, Falster, Lolland, Møen, Femmern, Holsteen, Jylland, Samsøe, Als, Ærøe, Langeland, Thorseng, Fyen &c.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1827-04-02
No. 51. 16 Aargang. Fyens Stifts. Disse sin privilegerede. Kongelig allene Adresse-Avis. Avertissementstidende. og overalt i de Danske Stater. Forsendes med Brevposten. Udgiveren Søren Hempel i Odense. Redigeres, trykkes og forlægges af 2 April 1827. Mandagen den Jndhold. De portugisiske spanske Anliggender (Vatiende Tilstand i Portugal. Rebellionsaand i den spanske Armee.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1827-04-02
Nye Udsigter til en Forandring i Ministeriet). Storbrittannien (Bønskrift for Katholikerne). Frankerig (Opløb i Lyon paa Grund af Faren ved Dampmaskiner). Schweiz (Hierarchiets tiltagende Vælde). Græsketyrkiske Anliggender (Underhandlinger for Grækerne. Fødsel af en tyrkisk Prinds).¬
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1827-04-02
De portugisisk spanske Anliggender. Den engelske Regjering bekjendtgjør slet intet om Portugal eller Armeens Bevægelser sammesteds, ligesom Man og i Parlamentet synes enig om, intet at spørge desangaaende. De spanske Rustninger gjøre det imidlertid fornødent at oversende endnu 4000 Mk. til Forstærkning: Ogsaa har den engelske Brigade, som hidtil stod uvirksom i Combra, den 5 f. M. sat sig i Bevægelse imod Visen og Leiria. Den bestaar af 25000 Mk. og synes allene bestemt til Bedækning af det for 20,000 Md. tilstrækkelige Artillerie. Rebelchefen Mages sy siges paa Flugten over Minho at være bleven dræbt eller dødelig saaret. Marg, v. Chaves, som skal være reent forrykt, lod sig før sin Flugt proklamere til Konge af Portugal under Navn af Manuel II.; men Herligheden varede kun et Døgn.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1827-04-02
Jøvrigt ere Efterretningerne om Portugals indre Forfatning ikke synderlig opmuntrende. Regjeringen viser en heel vaklende, langsom og svag Gang. Kamrenes Møde, for 1827 er halvt udløbet, uden nogen til Patrioternes Forventning svarende Foranstaltning. Medens de Deputerede paa Borges Carneiros Forslag have besluttet, paa offentlig Bekostning at reise et Mindemærke for Don Pedro IV som Frihedens Gjenopretter, vil Pairskammeret ei engang, at Regjeringen maa spørge om Aarsagen hvorfor de fangne Jnsurgent-Officerer ikke sættes under Tiltale, Den Deputerede Mascaranhas og 28 Andre, deels Geistlige, deels Militaire fra Algarbien, som beskyldes for at have proklammeret Don Miguel til Konge, troer Man ville slippe med - nogle Maaneders Fængsel, hvilket Mildheds-System Man haaber vil have en velgjørende Jndflydelse paa Almeenaanden. Hvormeget Raadet af Castilien end er stemt for Krigen, begynder Man i Spanien at mistvivle om sammes Mulighed, Alt en Følge af Rebellions=Aanden i Armeen, der snarere næres end aftager ved de rædsomme Henrettelser. Overalt har Man maattet trække Tropperne tilbage, forat standse den overhaandtagende Rømning. Fra Hovedstaden selv er et Detaschement af Garden undvigt om Natten, hvorledes maa det da see ud paa Grændsen? Udeblivelsen af tilgodehavende Sold skal være en medvirkende Aarsag til Jnsubordinationen, hvorfor General d'Espagne har erklæret Kongen, at hvis herpaa ikke raades Bod, maatte han bede om sin Afskeed. General Sarsfjeldskal ogsaa have været inkognito i Madrid og havt en lang Samtale med Kongen, hvori han erklærede det umueligt at udrydde den Uafhængigheds-Aand, som bejjæler Armeen, og at en almindelig Opstand allene lod sig forebygge, ved ufortøvet at komme paa det Rene med Engelland og Portugal, og derpaa opløse hele Armeen. Som en Følge heraf, seer Man store Forandringer imøde, deriblandt Calomardes Afsked, og et nyt Ministerium. Dette skal ogsaa være Grunden til Hertugen S. Carlos Reise, ikke Jnfantens fra Madrid, men Ambassaderens fra Paris til Madrid, hvor han ventedes i de sidste Dage af Marts, men iøvrigt siges blot at skulle tage Sæde i Statsraadet. - Jnfanten Don Carlos's Gemalinde har ved sin Anbefaling udvirket, at hendes Skriftefader er bleven Redaktør af den Madrider Hoftidende.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1827-04-02
Storbrittannien. Rygtet om en Jnsurrektion i Jrland er aldeles ugrundet; Man har blot anseet det tjenligt, at skikke Tropper dertil, for ved deres Nærværelse at holde Tømme paa de Urolige, som Man overalt haaber, at Katholikerne ikke ved noget uoverlagt Skridt selv ville fordærve deres Sag. Men paa den anden Side burde heller ikke taales slige opirrende Lapsestreger som dem, Studenterne i Dublin tillode sig ved Efterretningen om den Burdettske Motions Forkastelse. De havde nemlig illumineret Universitetsbygningen og holdt et Autordaase, hvorved en Figur, der skulde forestille Parlamentets Medlem Hr. Plunkett, og var fyldt med Krudt, blev hængt i et af de høieste Træer og under Støi og Sang sprængt i Luften. Explosionen var saa stærk, at Man troede Universitetsbygningen stod i lys Luc og kom tillende med Sprøiter. De katholske Biskopper i Jrland have ogsaa ved Hr. Grattan ladet Underhuset overlevere et Bønskrift, hvori klages bitterlig over Katholikernes Udelukkelse fra Skole=Underviisningen, ligesom Man ikke kan gaae i en protestantisk Kirke uden at der prædikes imod den katholske Religion, og omvendt. Hr. Peel erklærede det for en Misbrug, tvertimod hans Plan, hvorefter Børn af begge Religionsbekjendelser skulde gaae i de samme Skoler. J Overhuset har Hertugen af Devonschire ogsaa talt med Varme for Katholiksagen; men Lord=Kantsleren gav ham den maadelige Trøst, at det nu stod langt slettere dermed end for 3 Aar siden. - Naar ellers tydske Blade forhauses over, hvor det oplyste Engellands første Statsmænd kunne være saa kortsynede, betænke de ikke, at enhver Retsindig har Grund til at ønske sit Fødeland frie for det papiistiske Afguderie; thi det er en ganske urigtig Troe at Katholikerne i Engelland ikke nyde Religionsfrihed, fordi Man nu engang ikke vil indrømme dem de høieste Statsposter. Naar Tydskland denne Henseende anføres som Exempel paa et Land, hvor Protestantere og Katholiker nyde lige Rettigheder, og hvor i Man hverken frygter for den pavelige Stoels eller Jesuiternes Jndflydelse, da kan vel svares, at Enden er ikke endnu Flere foreslaaede Forandringer af Gjennemsnitspriserne i Kornloven ere forkastede. Endnu bestandig indkomme Ansøgninger imod de nye Skibsfartslove og Handelsfrihed overhovedet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1827-04-02
Frankerig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1827-04-02
Presseloven blev fulgt til Pairskammeret af dens egen i Fader, Seglbevareren Hr. Peyronnet, som holdt en varm Lovtale over sit Værk, uden at ændse de Forandringer, det er undergaaet i de Deputeredes Kammer, eller hvormegen Deel han selv havde havt i den af ham nu saa haardt nedrevne Lov af 1822. Den Vished, hvormed han forudsagde Udkastets Antagelse, vakte en saa almindelig Murren i Forsamlingen, at han nær ikke var kommet tilorde igjen. Jmod Udkastets Dadlere forsikrede han ogsaa, at Litteraturen ikke vil ophøre at blomstre eller Pressen at være frie. De Deputerede have nu og udnævnt en Kommission til at undersøge Hr. Laboessieres Forslag til Opsyn med Journalisternes Beretninger og Kamrenes Møder (S. 182). Offentlige Blade anke bitterlig over denne, nye (som de kalde det) Jnqvisition og Stjerne kammer, da et blot lovgivende Korps paa denne Maade stifter et eget Ministerium, og Oppositionens Forfattere udsættes for evige Forfølgelser. Det bedste Raad derimod finde de at være, reent at udelade de Deputeredes Taler, og blot meddele Lov=Forslagene med deres egne Betragtninger, understøttede med de fortrinligste Talleres Foredrag.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1827-04-02
Formedelst det Loven om Slavehandel tilføiede Amendement, hvorefter samme skal straffes med Landsforviisning og Skibs og Ladnings Værdie, er samme paa ny forelag Pairskammeret. Næst Presseloven er en saakaldet hemmelig Regjering, og Ministerium, især Gienstand for Øieblikkets Samtaler. Den høie Geistlighed har i dens Faste=Mandater ogsaa givet sine Klager og Pressens Misbrug Luft. Saaledes mindes Biskoppen af Dion med Fryd hine Tider, da Fol endnu levede i den lykkelige Uvidenheden og gjør bittre Udfald paa Tolerantsen, som fordrager Alt, og Meningsfriheden, der ikke vil vide af Jndskrænkning. Tildragelsen med Dampskibet i Lyon har vakt en Fordom imod Dampmaskiner, som kan kaldes undskyldelig, aldenstund der ikke sørges for, at Menneskers Liv og Lemmer kunne være sikrede, i hvilken Henseende Præfekten, nu har udnævnt en Kommission til at undersøge alle Dampmaskiner i Staden. Samme Dag, Ulykken skeete, saaes Ophidsere, hvortil især hørte Skippere og Eierne af Post skibe, i Folkegrupper at deklammere imod denne Revolutionens Opfindelse, som de kaldte det, og foreslaae at og brænde de andre Dampbaade. Det var ogsaa med Nød, at Eierne fik disse reddede, og endnu den 16 Marts havde Gjæringen ikke lagt sig.