Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-08-28
Den 10de August var i flere Henseender mærkværdig Saaledes blev denne Dag høitideligholdt ved en Talle af Præsidenten Carnot i Direktoriet og Præsidenten Dümolard i 500des Raadet. Af den første seer man, hvilke diærve Kiæmper endnu vaage for Republikens Frihed, og af den sidste er det klart, at Fleerheden i 500des Raadet endnu ikke er udsonet med Direktoriet. Paa denne Dag for 5 Aar siden - hedder det i Carnots Talle - ramte Lynet Tronen. Vee den som kunde fatte den Tanke, igjen at reise samme, Hvo vil ydmyge sig for de overvundne Konger, Nei Franzoser, J ville aldrig glemme, hvad det har kostet Eder, at vorde frie, J ville ikke endnu engang udsætte Eder for de samme og end større Farer, for igien at vorde Slaver. Men hvad der især udmærker denne Dag er et vigtigt Budskab fra Direktoriet til 500des Raadet, hvilket giver den forlangte Oplysning over den saa foruroligende Troppemarsch og Republikens nærværende Tilstand. Hvad Troppemarschen angaaer, da oplyser Direktoriet, at Tropperne vare bestemte til Brest og at Aarsagen, hvorfor de nærmede sig Paris saa meget, ene og allene kom af den Generals (Richepanse) Uvidenhed, der anførte dem, da han aldrig vidste et Ord af nogen konstitutionel Grændse at sige. Hvad Armeernes Adresser angaaer, da erklærer Direktoriet, at, uagtet Orde raadslaae ikke har saa bestemt en Betydning, at det tydeligt kunde anvendes paa den Handling, ved hvilken Fædrelandets Forsvarere, efterat de havde udøst deres Bekymringer og Haab i Direktoriets og deres Vaabenbrødres Skiød, blot yttre det Ønske, som de nære, og den Tænkemaade, som besieler dem, saa har Direktoriet dog besluttet at hemme Adressernes Sirkulation, som ogsaa at skrive til Overgeneralen, at det beklager de Omstændigheder, som have bragt de brave republikanske Soldater til Handlinger, som kunde synes Uregelmæssige, og at anmode hom om, med Omhyggelighed at undgaae alt, hvad der kunde strideimod Konstitutionen. Følgende Sted i dette Direktoriets Budskab indeholder saa mange oplysende Vink til at forklare sig Dagens Begivenheder, og at fatte den rette Synspunkt, hvorfra samme - trods alle smaae Profeters sørgelige Forklaringer - ene bør betragtes, at man ikke kan nægte sig den Fornøielse, at meddele Læserne samme Ded for Ord: "Direktoriet - hedder det - er ikke blevet staaende derved; det maatte gaae tilbage til Aarsagen, og betegne dem samme, overbeviist om, at de i deres Viisdom ville finde Midler til at ende den. Aarsagen til dette Fædrelandsforsvarernes Skridt, Borger Repræsentantere, ligger i de Uroligheder, som paa nogle Maaneder ere komne i Steden for den dybe Rolighed og giensidige Tillid, i den Mangel paa offentlige Indtægter, som sætter alle Statsforvaltningens Deele i den bedrøveligste Forfatning, og berøver Folk, som har ofret deres Blod og Sundhed i Republikens Tieneste, deres Sold og Underholdning; den ligger i de Forfølgelser og Mord som udøves mod Nationalgodsernes Kiøbere, mod de offentlige Embedsmænd, Fædrelandets Forsvarere, eller meget meere mod alle dem, der have vovet at vise sig som Republikens Venner; den ligger deri, at Forbrydelserne blive ustraffede og i visse Trihunalers Partiskhed; i Emigranternes og de eedskye Præsters Overmod, som, da de kaldes tilbage og aabenbare begunstiges, strømme, til fra alle Sider, oppuste Tvedragtens Jld, og forføre til Lovenes Foragt; i hiin Mængde Journaler, hvilke oversvømme Armeen som det Indre, hvilke allene prækkeMord mod Frihedens Bannere, hvilke haane alle republikanske Anordninger, hvilke uden Skam og Skye forlange Kongedømmer og alle tyranniske Indretninger tilbage, som dog i lige Graad qvalte og fornedrede Agerdyrkeren, Haandværkeren, Kiøbmanden og selv den ubetillede Rige; Aarsagen ligger i den altid slet skiulte og ofte høit yttrede Jnteresse, som man viser for den engelske Regierings og det østerrigske Huses Vel og Hæder, da man paa den anden Side søger at svække vore Krigeres retfærdige Roes og taler med aabenbare Haan om Frankerigs høie Bestemmelse og den Ærens og Lykkens ophøiede Grad, som det staaer paa Punkten til at opnaae den ligger i de ulyksalige Projekter af Mænd, som gielde meere eller mindre i Staten; i Dadelen over de lykkelige Følger af vore Vaaben kiempers roesværdigste saavelsom nyttigste Seire; i det aabenbare Projekt at bagvaske og styrte vore republikanske Generaler, især dem, som foruden Berømmelsen af de meest glimrende Triumser og af de med den største Klogskab førte Feldttoge, den ene i Vesten af Frankerig, den anden i Jtalien, ogsaa nyde den udødelige Ære for en politisk Opførsel, der giør deres silosesiske og menneskekierlige Tænkemaade ligesaa megen Ære, som deres Genie; kort: Grunden ligger i alle sande Borgeres og især Fædrelands=Forsvarernes Fortvivlelse, over at de see Definitivfreden, som endelig Hovederne for en overvunden Koalition ivrigt forlangte, og som en menneske venlig Regiering saa meget virksommere søgte at slutte, at de see den igien at rykke bort i det Øieblik da den skulde fuldbringes, og efterat den var kjøbt med saa meget Blod og saa mange Lidelser; da pludselig de kaaliserede Magter, oplivede paa nye med det sikre Haab, som de sætte paa en almindelig Forvirring ved Pengemangel, paa Regieringens Undergang, paa de brave Generalers Død eller Landflygtighed, og paa Armeernes Adspredelse og Forvirring, trække de Underhandlinger i Langdrag, som de lod til at vilde have tilendebragt med saa megen Iver. Disse, Borger=Repræsentantere, ere Aarsagerne, som udbrede Uroligheder, og have bragt Fædrelandets Sol datter til at yttre deres Bekymringer og Beslutninger, Direktoriet vil giøre sin Pligt, medens det anbefalet dem, at vogte sig for alle uregelmæslige Skridt, som strideimod Disciplinen, Sielen i Armeerne, og Loven, Statens Støtte, men det er dem tillige en aaben og frimodigerklæring af sin Tænkemaade skyldig. Endnu haaber det stadigt, at holde Frankerig fra den Afgrund, som man saa overiilet drager det til; at udslukke Borgerkrigens Fakkel, som man antænder med en Rasenhed uden Lige, og rædde Personer og Eiendom fra en nye farefuld Omstyrtning; en Beslutning, som det vil følge med Mod og Kraft, uden at lade sig afbringe derfra ved nogen Bekymring eller Forførelse; men heller aldrig skal det tilstæde, at man indgyder enten Medborgerne i det Jndre eller Fædrelandsforsvarerne i Udlandet en falsk Sikkerhed. Det vilde holde sig selv skyldig i Forræderie mod Fædrelandet, om det skiulte for dem de farlige Forsøg, som man uophørlig giør, for, ved at forstyrre Tingenes nærværende Orden, deels med Forræderie deels med Magt atstyrte os i en nye Revolutions Gyselighed. Efter nogle Debatter og ver dette Budskab, hvori Lamarqve blant andet fremstod og talede Direktoriets Sag med megen Varme, og holdt en stor Lovtale over samme, besluttede Raadet, at et Afskrivt af samme skulde sendes til de Gamles Raad og den henvises til en Kommissions Undersøgelse, hvilken Kommission bestaaer af Clichianernes Hovedmænd en Thibeandeau, Vaublant, Pastoret, Emery, Simmeon, Camille Jourdan og Boissy d' Anglas. Atter den 14de d. tonede Clichypartiets Klager fra Tallerstolen. over de mange beskyldninger, som giøres det lovgivende, Korps, og der blev skikket et kraftigt Budskab til Diriktoriet over Troppernes urigtige Betaling; da Raadet havde dekretteret, at disse skulle betales frem for alle andre (1). Samme Dag har Clichianeren Emer foreslaaet Ophævelsen af alle Love, som gaae ud paa Seqvestrationen af Emigranternes Fædres eller andre Slægtningers Godser og Eiendomme. Soldaternes Opførsel mod de sortkravede Kioler (see Blandede Efterrretninger i sidste Avis) er denunceret af Bourdon de ' Dise i 500 Raadet, og man har alt skikket et Budskab til Direktoriet. for at spørge det, hvilke Forholdsregler det har valgt for, at Borgerne ikke meere skulle foruroliges af Soldaterne for deres Klædedragt. Politieministeren (som Sotinendnu er) har udgivet de strængeste Forordninger, til at arrettere de Emigranter, som imod Loven ere vendte tilbage til Frankerig. Jkke destomindre er dog Alepander Lammeth og endeel migrerede Hertuger, Prindser og biskopper ankomne til Paris, og ansøge om at slukkes udaf Emigrantbogen. - Omendskiønt det lovgivende Korps har Cheferne for sine Grenaderer paa sin Side, saa ere dog Soldaterne, som man siger, for Direktoriet. - Efter stormende Deliberationer har de Gamles Raad billiget 500des=Raadets Beslutning om Nationalgardens Organisation. - Til Tidernes Tegn i Frankerig høre endnu, at de Pariser=Journalister have igien sendt en Adresse til den italienske, Rhin Sambre og Maasarmeen. Heri tilstaae de, at Republikens Tilstand er af disse treffende skildret, og lover dem deres Tieneste til i Forening med dem at udslette Republikens Fiender. Denne Adresse har mere end 3000 Underskrivter og er et mærkværdige Sidestykke til hine. - J Paris skulle atter være Jrrlandske Deputerede, som ønske, at deres Fædreland maatte blive erklæret for uafhængigede De Daarer, som ikke skiønne paa, hvormeget den brittiske Regiering elsker dem, hvilken Kierlighed gaaer saa vidt, at den for nærværende Tid holder en Krigsmagt af 98,000 Md. til at styre for dem og beskytte dem for - deres Uafhængighed! - Engelland.