JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-06-09
Bemeldte høistinteressante Skrifts Forfatter er bleven tilrettesat i Randers Avis saaledes: "Lige som den Mand har Fordring paa Erkjendtlighed, der ved at skildre Landets nuværende Tilstand, opliver Haabet om en bedre Fremtid, saa fortjener og den Mand Daddel, der, skjøndt staaende i et Forhold, der sætter ham istand til at benytte ellers utilgængelige Data, giver en saa urigtig Skildring, som den af Grosse, rer Nathanson i hans "Danmarks nuværende Tilstand." Til Exempel anføres blot, hvad Forfatte, ren siger om Faare=Avlen: "At denne har udvidet sig saa betydeligt, at Gjennemsnits=Udførselen af Uld udgjør over en Million Pd. medens man endnu 1792 til Fattigvæsenets Brug forskrev den simple Uld fra Polen." Heraf maatte da drages den Slutning: at Danmark dengang ingen Udførsel havde af Uld, og dog var Uldhandelen netop da i sin meest blomstrende Periode, da over en Snees Mennesker beskjæftigedes allene i Viborg med Uldens Sortering, og betydelige Partier udførtes over Hjerting og Aalborg, til Amsterdam og Hamborg, hvorfra den fornemmelig fandt Afsætning til Hattefabrikerne i Strassborg, samt til Kalmukkers og andre grove Tøiers Fabrikation i Brandenborg. Fra Stettin og Hamborg indføres endnu i det mindre Uld til Fabrikerne i Danmark. Saavel denne Anførsel som flere viser at Forf. er uvidende om Landets Tilstand udenfor Kjøbenhavn, hvisaarsag man ingen Liid kan sætte til hans Beretning."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-06-09
Den gamle Olrik, som Mangen, der uleiliges ved hans bemærkninger, vel torde kalde: old Nick, har ogsaa anmærket: at der mangler Noget i Nathansons Skildring af Fædrelandet. (Men alle Skildrere maa heller ikke være saa pedantisk nøiagtige som Balthasar Denner, der udtrykte hver Rynke og hvert Kopar i sine malede Hoveder. Vor salig Juul forskjønnede, som bekjendt, Alt hvad der kom under hans Pensel, men hans Atelier blev ogsaa stærkt besøgt. Dog var han ikke saa føielig som hiin Portraitist, som, da han mærkede at Damen, der sad for ham, sammensnerpede sin Mund for at faae den lille, høfligen tilbød sig: Hvis Deres Naade befaler, kan jeg lade Munden være gandske borte.") Bondedigteren Peder Jensen. (af Khousposten.) Her i Staden opholder sig for Tiden den jydske Bondedigter, Peder Jensen, fra Vibye Mark i Nærheden af Aarhuus, som allerede tidligere har gjort sig bekjendt hos Kjøbenhavnerne ved et Par Sange, han i Anledning af Prindsesserne Wilhelmines og Carolines høie Formæling havde skrevet. Den første indbragte ham saameget, at han dermed kunde afdrage en Gield, som han havde faaet med sin Kone; af den anden havde han derimod ingen Fordeel, da han under sit Ophold her faldt i en heftig Typhusseber. Dennegang er han vandret herover med 3 Digte: om Polens Frihedskamp, om Cholera morbus, og om Danmarks Glæde over den det lovede stændiske Forfatning. Maalet for hans Ønsker gaaer dennegang ud paa, dermed at fortjene saa meget, at han kunde kjøbe sig en Plovstud, for dermed selv at drive sin lille Lod – en Fremgangsmaade, der i hans Egn er gandske ubekjendt, men som han har lært at kjende paa en af sine Digtervandringer."At hans Vers ikke kunne udholde nogen æsthetisk Kritik, er en Selvfølge; men neppe vil Nogen læse dem, uden at glæde sig over den sunde Forstandighed og den simple Naivitet, som deraf udtaler sig, saa at vi med Glæde kunne anbefale denne Natursanger til Publikums Gunst og Understøttelse."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-06-09
Paa Fæstningen Christiansøe ved Bornholm er ved Døden afgaaet afskediget Capitain Christen v. Tidemann, 62 Aar gl., efter at have været skilt fra sine Børn i 22 Aar og i al den Tid været sin Frihed berøvet. Hans Søn, afskediget Lieutenant Abraham Tidemann, (der engang har staaet i 3die jydske Jnf. Reg.) bekjendtgjør Faderens Dødsfald og siger: "Jn gen Taare væder mit Øie ved dette længe ønskede Budskab. Du har udstridt, elskede Fader, Haardt maatte Du bøde Fred med Dit Støv, kjære Fader. Snart, snar samles Du maaskee med Din Søn, for hvem endnu mangen bitter Kalk er beredt." Den 22de Mai havde Nysteds Jndvaanere, den Glæde at modtage de fra den svenske Galease, der i Orkanstormen strandede paa Gjedsør, af Stormen forsatte Folk, som Alle velbeholdne ankom i en Baad til Skibsbroen, hvor de modtoges med et kjærlige Velkommen og en Salut fra Skonnerten "Communicationen." Alle Skibene flagede. Det var den 9de om Morgenen, at disse Folk dreve bort fra Gjedsørmen de havde dog været lykkelige nok til, endnu samme Dags Aften, skjøndt i fuldkommen havareret Tilstand, at lande paa Øen Vetta, der hører under Rügen eller preussisk Pommern, hvor man havde modtaget dem med megen Gjæstfrihed. Skipper og forhenværende Maanedslieutenant Lundboe nævnes, som Den, der ved sin Kundskab i Søvæsenet og si ufortrødne Mod, især bidrog til den forefulde Seiladses heldige Udfald.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-06-09
J Sinding, Hids Herred, mellem Skanderborg og Viborg, findes en Sect, der selv kalder sig "de Opvakte." Dens Hovedlærdomme ere: at Troen udretter Alt, at gode Gierninger og en retskaffen Vandel ikke hielpe til Sallighed, men at Enhver som ikke troer, skal evig fordømmes til Helvedes Jld. Hos Formanden for denne Sect, en Bonde ved Navn Jeppe, holdt Magister Lindberg under sit sidste Ophold i Jylland en Conventikel. Under det paafølgende Maaltid omtalte Magisteren sin Proces mod den falske Lærer Visby, og trøstede sig selv og sine andægtige Tilhørere med: at der vilde vorde en Schisma i den danske Kirke, at det enten vilde tillades de Troende at opbygge egne Kirker, eller at det vilde blive paalagt de Ugudelige og Vantroe at indrømme de Troende deres og selv bygge sig nye, alt eftersom det vilde vise sig hvilket Partie der var det største. (V. S.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-06-09
Det 3die Jydske Jnf. Regiments Afmarsch fra Aalborg til Aarhuusomtales i førstnævnte Byes Avis No. 89 saaledes: "Afmarschen lignede meget en triste valet, da hverken Spil eller Klang, ja ikke engang en Tromme hørtes. Dog vare vore loyale Bønder=Soldater saa gode, til Moro for det Regimentet ledsagende civile Publikum, at istemme deres Folkesange paa Landeveien: "Nu er der kommet Ordre, at vi skal marschere! Min føde lille Pige, hvad siger Du dertil o. s. v. Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-06-09
Endnu i Aften Kl. 7 var Hs. Kgl. Høihed Prinds Frederik Carl Christian ikke indtruffen hertil. Saasnart det skeer vil Høisamme modtage Over kommanden af de 2 Batterier Felt-Artillerie som befinde sig her ved Troppesamlingen. J Grenaae havde man Natten til den 2den dennes seet to meget store Skibe at passere Nord fra Syd, men saa langt til Søes, at man ei kunde skjelne deres Takkelage. Man formodede at det var Fregatterne, paa hvilken ene Hs. Kongl. Høihed Prindsen er ombord. Endnu Kl. 10 vare disse ikke her at øine.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-06-09
Kongelig Kapelmusikus Koch, der har faaet kgl. allernaadigst Understøttelse til at gjøre en Udenlandsreise paa 2 Aar, er indtruffen hertil, og agter at give en Concert midt i næste Uge.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-06-09
Folketælling i Aarhuus:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-06-09
Ved en i indeværende Aar her i Staden foretagen Folketælling er Folkemængden befundet at være 6734 Personer, hvoraf de egentlige Militaire udgjøre 311, og deres Koner og Børn 181. Af det hele Antal har de Voxnes af Mandkjønnet været 2,274, af Qvindekjønnet 2,299. Børn indtil 7 Aar 1043, fra 7 til 10 Aar 559, og fra 10 til 15 Aar 559. De Næringsdrivendes Antal er 450. Af Dag eiere har Byen omtrent 180, der med Familie udgjøre omtrent 650 Personer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-06-09
De Fattige, der nyde Underholdning m.v. af Fattigvæsenet, udgjøre 154 Personer; fri Bopæl af Fattigvæsenet have 69 Familier, og 6 1/4 Enker Understøttelse til Huusleie. Foruden dette have saavel flere blandt disse som og andre mindre Trængende erholdt om Vinteren noget Brænde, ligesom og c. 20,000 Portioner varm Middagsmad til saadanne Trængende i strænge Vintree ere blevne uddeelte. Byen har 903 større og mindre Gaarde og Huse samt saakaldte Bøder. (Efter Folketællingen 1801 beløb Antallet af Aarhuus Jndbyggere sig til 4,100; følgelig er Folkemængden i de sidste 30 Aar bleven forøget med omtrent Halvtredietusinde.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-06-09
Prædikanter paa 2den Pindsedag: Til Høimesse i Domkirken: Hr. Pastor Gruner. J Frue Kirke: Hr. Provst Brix. I Hospitalskirken Hr. Pastor Jahnsen. Til Aftensang, i Domkirken: Hr. Catechet Henneberg. J Frue Kirke: Hr. Pastor Jahnsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-06-09
Bekjendtgjørelser. Min i Livet tro og i Døden uforglemmelige Hustru Dorthea Birch, fød Evens, bortkaldtes Fredagen den 8de Juni, efter 6 Ugers Sygdom, i sit 78de Aar, til en bedre Verden. J 49 1/2 Aar deelte hun trolig med mig Livets Sorg og Glæde. Som hendes Vandel var stille og rolig, saa var og hendes Hengang til det Bedre. J. H. Birch. Condolence frabedes. Withen Præstegaard, den 9de Juni 1832. Ved de i Aar forestaaende Væddekjørsler indbydes Subskribenterne til at samles og i Forening med Hs. Excellence Hr. Overkammerherre v. Hauch vedtage det Fornødne for at constituere Selskabets Administration. Viborg, den 5te Juni 1832. Paa Committeens Vegne, Ahlefeldt Laurvig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-06-09
Til Efterretning for enhver Vedkommende bekjendtgjøres herved, at Rente- og Capital-Jndbetalinger til Stiftets offentlige Midler modtages af os i Bispegaarden følgende Dage, Onsdagen den 13de Juni, Mandagen den 18de, Torsdagen den 21de, Løverdagen den 23de, Mandagen den 25de, og Onsdagen den 27de Juni, hver Dags Eftermiddag fra Kl. 3 til 7. - Enhver Debitor vilde tilligemed Renterne medbringe Beviis for at Skatterne af Pantet ere betalte; de som enten udeblive længer med Renterne, eller ikke producere det nævnte Beviis, maa vente, at Capitalen bliver opsagt, eller strax inddrevet efter Omstændighederne. De Capitaler der ikke maatte indkomme inden den 24de, og saaledes ikke i rette Tid kunne blive gjorte frugtbringende, modtages ikke uden med et halvt Aars Renter fra Snapsting af at regne, og forsaavidt de ere Sølv-Capitaler ikke uden i rede Sølv, hvorhos Debitor maa vente strax at blive sagsøgt, saafremt Capitalen aldeles skulde udeblive. Aarhuus, den 2den Juni 1832. Rosenørn. Palludan Müller.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-06-09
Jfølge Begjæring af Biskoppen over Aarhuus Stift, bliver Tirsdagen den 12te n. M., om Formiddagen Kl. 10 slet, afholdt Licitation paa Raadstuen her Byen, over Jstandsættelsen af Kirkerne i Aarslev, Vivild og Veilby, efter Conditioner og Overslag, som for inden kunne erfares hos Landvæsens-Commissair, Hospitals-Forstander Andersen her i Byen. Rougsøe, Sønderhald og Østerliisberg HerredsContoir i Randers, den 26de Mai 1832. A. L. Reiersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-06-09
Auction paa Ringkloster. Tirsdagen den 26de Juni førstkommende og følgende Dag, bliver paa Gaarden Ringkloster i Woer Herred, formedelst Boepæls Forandring, ved Auction bortsolgt en betydelige Deel Løsøre, bestaaende af Mahognie og andre Meubler, hvoriblandt et Fortepiano i Mahogni Kasse, Skabe, Borde, Stole, Speile, Piedestaler m.m., et meget godt Dreielad med Jnstrumenter, en nye J Kobberkjedel, Kjøkkentøi, Meierieredskaber, gode Folkesengeklæder, en holsteensk Vogn, Køer, Faar, Sviin, m. m. m. Auctionen begynder hver Dags Formidd. Kl. 10. Lysthavende indbydes. Woer og Nim Herreders Contoir i Horsens, den 6te Juni 1832. Bernth. Et i Leerberg Bye, Galthen Herred, 1 1/2 Mi fra Randers beliggende Sted, med tvende Frugthaver, og staaende for 1 1/2 Skp. Hartkorn, hvorved kan holdes 2de Køer og nogle Faar, vorder stillet til offentlig Auction, i selve Stedet, Mandagen den 18de Juni, om Formiddagen Kl. 10. Bygningerne, der ere velvedligeholdte, ere tillige indrettede til Beboelse for en Familie udenfor Bondestanden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-06-09
Ægte Varinas Kanaster i Roller, fiin Kanaster, Petit Kanaster, Portecarero, Batavia Tobak, fiin Old Mild, Siegeltobak, fiin Portorico, Amerikansk og Louisiana Tobak, Alt af Fr. Justus's bekiendte gode Tobaks Fabrik, ligesaa gode Havannah og Virginy Cigarrer faaes til billige Priser hos J. F. W. Røse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-06-09
Gammel Cognac og gammel Jamaica Rom paa Flasker faaes hos H. C. Bursche.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-06-09
Røget Flask og graae Ærter kun faaes hos Woer. Et Partie hvide Schirtings 5 og 6 Qvt. brede, i alle Fiinheder, ligeledes couleurt Schirtings i forskjellige Qvaliteter, hvoriblandt forefindes 3 brede til 14 s. Al. W. M. Cohen. er arriveret hos Af Gaardmand Anders Sørensens Søn i Gjededing, Tirst Sogn, 1 Miilsvei fra Aarhuus, er i Dag fundet paa Exerceerpladsen en Dannebrogs Ridderorden, som Eieren hos ham kan erholde tilbage mod en passende Findeløn. Ved Jndgangen i Marselisborg Skov, hvorfra den frie Natur i sin hele Ynde kan skues, har jeg hver Eftermiddag for det første aabnet et lille Conditorie, som jeg herved ikke undlader for det ærede Publicum, Knudsen. at tilkjendegive.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-06-09
Et Par extra fine franske Pistoler, indlagte med Guld og Sølv, ere til billig Priis underhaanden at faae tilkjøbs. Liebhaverne dertil kunne eftersee samme fra Eftermiddag Kl. 2 til 5 paa Tangen No. 862.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-06-09
Visitkort med og uden Guldsnit ere at faae hos S. Warberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-06-09
Pariserflipper kan faaes hos S. Warberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-06-09
Redigeres, trykkes og udgives 4 Gange ugentlig af A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-06-11
No. 94. Mandagen. den 11 Junii. Den til Forsendelse. med Brevposterne alene privilegerede. Kongelig allernaadigst Aarhuus Stifts Tidende. Trier Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-06-11
Hs. Kongl. Høihed Prinds Frederik Carl Christian ankom lykkelig og vel hertil i GaarAftes Kl. 9. Midt under Kavalleriemaneuren, der om Eftermiddagen blev udført under Hs. Maj. Kongens allerhøistegen Kommando, og bivaanet af begge de kongl. Prindsesser, lød pludseligt den Efterretninover hele Exerceerpladsen, hvorfra der haves en viid Udsigt over Havet, at man kunde øine et stort Skib, der upaatvivleligen var en af de Fregatter, hvormed Hs. K. H. Prindsen ventedes. Saasnart Maneuvren var forbi, og Skibet havde nærmet sig paa halvanden Miils Distance, saae man tydeligt at det var en af Fregatterne; Hs. Maj. Kongen og Hs. K. H. Prinds Frederik Ferdinand samt begge de kongl. Prindsesser begav sig ombord paa det kongl. Dampskib og tog Fregatten imøde. Efter en Timestids Forløb saae man begge Skibene ved Siden af hinanden, og hørte Fregatten salutere med 27 Kanonskud. Da Hs. K. H. Prindsen var gaaet ombord paa Dampskibet, og dette igjen forlod Fregatten, blev der atter herfra saluteret med 27 Kanonskud, og da den høikongl. Familie kom nærmere ind mod Byen, blev den hilset med en lignende Salut fra Havnebatteriet. Paa Skibsbroen modtoges Hs. Majestæt og Deres Kongl. Høiheder af Janitskar musik og en talrig Folkemængdes Fryderaab. Hs. Majestæt og begge de kongl. Prindser stege tilhest, ledsaged af Generalstaben og flere andre høie Officerer, hvorefter fulgte Vognen med de kongl. Prindsesser. Hs. Majestæt og øvrige Kongl. Herskaber stege af i Deres Kongl. Høiheders Prinds Frederik og Gemalindes Logis (Hr. Ritmester v. Juels Gaard, hvorfra man, kort efter, først saae Hs. K. H. Prindsesse Caroline kjøre bort, og derpaa Hs. Majestæt Kongen tilfods, med begge Sine høie Svigersønner ved Siden af Sig, og Tiltrerretter, endelig Hs. K. H. Prindsesse Wilhelmine tilvogns, at begive Sig Alle hen til Hs. Kongl. Høihed Prinds Fredrik Ferdinands Bopæl. Den kongl. Fregat ligger paa Rheden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-06-11
J Gaar Formiddags behagede det Hs. Maj. Kongen, ledsaget af Hs. K. H. Prinds Frederik Ferdinand, de kongl. Prindsesser og den hele kongl. Suite, at bivaane Høimesse Gudstjenesten i Domkirken, hvor Prædiken holdtes af Hs. Høiærværdighed biskop Paludan Müller. R. af D. og D. M. Før Gudstjenesten lod Hs. Maj. de herværende 3 Regimenter defilere forbi Sig paa Torvet, hvorpaa ogsaa de begave sig til Kirkerne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-06-11
Blandinger. Hs. M. Keiseren af Rusland holdt nylig en Revue paa Marspladsen ved St. Petersborg over sin Garde, der udgjorde en lille Armee af 36 Batailloner, 51 Esqvadroner og 124 Kanoner.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-06-11
Keiser Nicolaus har befalet, at Konerne til de Livegne, som af deres Herskaber sendes til Siberien, skulde være pligtige til at følge med deres Mænd, selv om de høre til en fri Stand. Men efter deres Mænds Død kunne de vende tilbage igjen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-06-11
Om Kongen af Preussen fortælle Aviserne følgende skjønne Træk: Skribenten Manso havde i sin forleden udgivne Skildring af den preussiske Stat blandt endeel Andet ogsaa dadlet nogle af Hs. Majestæts Personligheder, hvisaarsag Bogen blev forbudt af Øvrigheden. Tilfældigviis faldt den nylig i Kongens egen Haand, og efterat Hs. Majestæt opmærksomt havde gjennemlæst den, gav han den ikke allene fri men benaadede endogsaa den frimodige Forfatter med den røde Ørneorden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-06-11
J den østerrigske Armee have i denne Tid nogle og tredive Generaler, hvis høie Alder gjorde dem uskikkede til Felttjenesteen, faaet deres Afsked, hvorhos det tillige blev befalet: at for Fremtiden maa ingen Oberst foreslaaes til Generalmajor, naar hans legemlige Beskaffenhed er af den Natur, at han ikke er Krigens Strabadser voxen. Hele den europæiske Forvirring - siger en tydske Avis - kommer deraf, at alle Spørgsmaal besvare i et andet Sprog. Det belgiske Spørgsmaal besvares paa Russisk, det Jtalienske paa Fransk, det Græske paa Bayersk, det Portugisiske paa Engelsk, og saagar det Badenske paa Frankfurtisk. Derfor see ogsaa alle Diplomater ud som Spørgsmaalstegn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-06-11
Uhyre stor Opsigt gjør i Paris en Mirakeldrik, som er opfundet af en Teglsteensfabrikant Huton, og som ved tusinde Exempler er beviist at være et Præservativ mod Cholera. Og hvad der endnu gjør ligesaamegen Opsigt er det, at han uddeler den gratis, hvorfor ogsaa hans Huus uafladeligt er bestormet af Mennesker. Uddelingen skeer med Sundhedspolitiets stiltiende Tilladelse, og man siger at saagar Kongen skal have ladet hente hundrede Flasker til eget Huusbehov, og til Belønning for hans menneskekiærlige Opfindelse har den offentlige Mening alt tilkjendt Hr. Teglsteensfabrikanten Ridderkorset. Om Mirakeldrikken selv haves der blandt Publikum de eventyrligst Rygter, men Opfinderen holder det endnu ganske hemmeligt hvoraf den tilberedes af Frygt for at blive beskyldt for Charlataneri.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-06-11
J Paris har i disse Dage en 17aarig Pige, Demoiselle Raffour, "den belgiske Heltinde kaldet, været stævnet for Retten for ubeføiet at have anlagt Juli Decorationen. Hun har Officeers Uniform, saasom hun, for sit i Kampen mellem Belgierne og Hollænderne, under Oberst Pontecoulents Fricorps, udviste Heltemod var bleven forfremmet til Lieutenant. Under Taarer erklærede hun for Retten, at qvindelig Forfængelighed, som hun, trods sin glødende Frihedskjærlighed og sit prøvede mandige Mod, ei var istand til at fornægte havde forledet hende til den begaaede utilladelige Handling. Hendes Defensor fremlagde Attest for, at hun var beladt med en martialsk Monomani. Hun slap med 8 Dages Fængselstraf. Paa Damovognen som gaaer paa Jernbanen mellem Liverpool og Manchester reiste nylig et Selskab saa respectabelt som det vel er fundet nogensinde samlet. Det bestod af 8 Tigre, et Par Løver og Leoparder, nogle Hyæner og andre vilde Dyr, desuforuden endnu to Heste, en stor Musikbande, samt to Træhuse, af hvilke det ene havde 4 Værelser. Hele dette Menagerie og dets Vaaningshuus var pakket paa 6 uhyre Vogne, og hele denne svære Last blev ved Dampens Kraft skaffet saa hurtig afsted, at den i 2 Timer tilbagelagde en Vei af 3 engelske Mile.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-06-11
J Clich høitideligholdt nylig et Par unge Ægtefolk deres Bryllupsnat paa en forunderlig Maade: Brudom og Brud, Begge vare - Den Ene efter den Anden forlode Brudesengen, og om Morgenen fandt man Ægtemanden i Kielderen og den unge Kone paa Taget.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-06-11
J en vis tydsk Stad hændte sig nylig følgende tragikomiske Begivenhed. En gammel meget agtværdig Underofficeer og en gammel Kone laae paa Hospitalet af eens Sygdom. Al Hjelp var forgiæves, og begge døde paa een og samme Dag. Den gamle Soldat blev begravet een Dag tidligere end Konen, og det med alle ham tilkommende Militairhoneurs; Hat, Sabel, Mondering og Medaille smykkede Kisten; Feltpræsten holdt en Lovtale over hans Fortjenester, hans Kammerater gav ham en Salut over Graven, og deres Taarer faldt paa Liigkisten. Dagen efter kom den gamle Kones Familie, for at vise hende den sidste Ære, og endnu engang at see hende førend hun begroves. Liigkisten blev aabnet, men Skræk betoge de Omstaaende, da istedetfor den elskede Slægtning en død Krigsmand med et uhyre Knebelsbart stirrede dem imøde. – Den gamle Kone var alt Dagen forveien bleven begravet med Militairhonneurs. Barbererne i Meissen skulle have erklæret de derværende Commune Repræsentanter, at de ikke længere kunne afrage deres Skjæg for den sædvanlige Betaling, da de, siden en fra Justitskollegiet udkommen Forordning, vare blevne betydeligt længere i Ansigtet. Paa Wettes=Søen (i Sverrig) er der udbrudt en lille Krig. Man var kommet til Kundskab om, at et svømmende Brændeviinsbrænderie befandtes ombord paa et Skib i Søen. Dette blev forfulgt og løb paa Grund ved Jønkoping, hvor det kastede alle sine Apparater udi Søen, og gav sig til at slaaes med Forfølgerne, der bleve saaledes tracterede med skarpe Skud, at de maatte retirere og Skibet slap lykkelig bort.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-06-11
J en Hamborgsk Avis læser man følgende: "Den Gulddaase som Hs. Maj. Kongen af Danmark har foræret vores Dr. Barries skal være 14 a 1600 Mk. værd. Det er en sand kongelig Gave, og høist glæde ligt maa det være Hr. Dr. Barries at see sine Bestræbelser for Menneskehedens Vel saalunde anerkjendte og hædrede af denne saa almindelig høitagtede Monark. "Der Freischuz (et bekjendt Hamborgerblad) melder, at de opdagede Falskmyntnere skulle saavel i Hamborg som i Kjøbenhavn, hvor ogsaa nogle af Hovedmændene skulle være fængslede, have havt Værkstedet for deres industriøse Arbeider.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-06-11
Den svenske Regjering maa dyrt betale sine Undersaatters Maadeholdenhed. Derved, at den har forbudet al Brændeviinsbrænden i hele Riget indtil næstk., 1ste Octobr. taber Statskassen over 800,000 Rigsdaler. Tætved Christiania, noget ovenfor Vækker, havde Orkanstormen den 9de og 10de Mai blæst en heel stor Skov saa overende, at ikke blot Træerne opreves med i Rødderne, men endog brækkede tvert over midt paa Stammen.