Københavns Adresseavis, 1777-03-05
For Ti Aar siden faldt Paul Olivades (der er født, i Spansk America i Peru, men siden kom til Europa, og har reyst meget i Frankerig, Holland, Engelland, og s. v. en Mand af Fortienester og store Jndsigter, der for nærværende Tid er General=Intendant i Sivilien, ) paa den store og nyttige Plan, at besette denne hele Landstrekning med Folk, og af et biergigt og udyrket Land, at giøre et beboet og frugthart. De kan troe mig, at det er ikke meer end otte Aar siden man har lagt Haand paa dette Verk, og de skal strax høre, hvor vidt det alt er kommet dermed. Hans Forehavende blev understøttet af Kongen, han fik Tilladelse at lade komme flere end 10000de Familier, de fleste vare Tydske, og de andre fra de østerrigske Nederlande og fra Frankerig, hvoraf der bleve gjorte saa mange Colonier. Enhver Colonist blev indrømmet til Eiendom et vist Stykke Land, i Forhold af de Børn, som han havde, og hver fik paa Kongens Regning et Huus tilligemed alle de Redskaber, som udfordres til Agerdyrkningen, samt Sædekorn, altsammen til Eiendom, og med ti Aars Friehed for Paalæg og Skatter. De første to Aar bleve anvendte, til at udrydde al Krat= og anden Skov af Jorderne, og dette skede ikke allene ved Slaver, og Tugthuuslemmer, som fandtes i de nærmeste Fæstninger, men endog ved de Kongelige Tropper. Nu vil jeg beskrive den Tilstand for dem, hvori de for nærværende Tid ere. Efterat man har lagt ovenmeldte Biergrekke tilbage, som er meget Kiippefuld og vanskelig at passere over, begynder man at see de nye Colonier. Man kommer først til en stor Landevei, hvor man paa begge Sider, saavidt som Øyesynet kan rekke, seer en utallig Mængde Huse, alle ligedant bygte, og satte i en symmetrisk Orden, med deres omkring dem liggende Markforder. Hvert Huus bestaaer af en liden Gaard, som støder op til to Værelser til Vaaning for Colonisten, og paa den anden Side er et godt Kiøkken og en Bagerovn; Bag ved denne Gaard er en Slags Lade, til Køer, Oxer, Sviin og Høns, og alt hvad enhvers Flid kan have sammenbragt, at det altsammen deri kan haves under Tag. Under Taget er et Loft hvor den indhøstede Sæd og andre Ting til Forraad kan forvares: Kort sagt, det er altsammen indrettet i den beste Orden. Har man paa denne Maade tilbagelagt de første 3 Mile, saa kommer man til den første Bye i de nye Colonier, hvis Huse ere alle byggede med Symmetrie, hvis Gader løbe lige og parallel, og som bestaaer omtrent af 200 Huusholdninger, hvilke, tilligemed Agerdyrkningen ogsaa driver Haandverker; i denne Bye er en god Torveplads, en vakker Kirke, et Vertshuus for Reysende, og alt hvad der er fornøden i en Bye. Jeg forsikkrer dem, at det er en Fornøyelse at være midt iblant Folk af adskillige Nationer, og imellem lutter Hauger, dyrkede Marker o. s. v. J denne første Bye spiste jeg til Middag. Verten var fra Frandern, og hans Kone fra Holland, hans Børn vare fødte her ; alting var meget reenligt, og jeg blev godt bevertet. Naar man kommer ud af denne Bye, reyser man atter henved en Miil paa Landeveien, som forhen imellem lutter Huse, og siden kommer man til en anden nye Bye, ligesom den forbeskrevne, og efter en Miil finder man endnu en anden. Mellemrummet er bestandig besat med Huse, indtil man kommer til Middelpuncten af alle disse nye Colonier, hvor man finder den nye Stad, ved Navn Carolina. Den er Hovedstaden for den hele Colonie, og Residen for den øverste befalingsmand og General=Director Hr. Olivades, der er Stifteren af dette store Verk, som allerede forhen er meldt. Denne Stad er en af de smukkeste i Europa, i Henseende til dens Nyhed og Symmetrie. Reysende har sagt mig, at den er bygget efter nogle smukke hollandske Stæders Art. Den er en aflang Fiirkant. To store Gader, som ere de fornemste, deeler den i fire Qvarterer; disse Gader ere brede, og har paa begge Sider bedækkede Gange, hvor man kan spadsere, naar det regner. I Stadens Middelpunet er en meget smuk rund Torveplads, ligeledes med bedekkede Gange under hvilke der findes Kramboder, hvor der sælges Silke tøyer, Stoffer, Klæder, og alle andre Vare. Midt paa Torvet er en smuk Fontaine med Træer omkring. De to Hovedgader gaae tvers over denne Plads, og deeler den i fire Dele, saaledes, at man fra Fontainen kan see i alle fire Stadens Qvarteerer. Disse Qvarteerer ere deelte af en Mængde smaa Gader, men alle i lige Linie og paa rallele, og med Bygninger og Huse, opførste efter Symmetrie. I de fire Qvarterer ere fire andre Torvepladser, mindre end den første, men af samme Skikkelse, og med ligesaadanne Springvande. Hvert Huus har en smuk Hauge, som kan sees af dem, der gaae paa Gaderne, efterdi den er ikkun forvaret med et Jern Gitterverk, som er grønt malet. Fire skiønne og store Bygninger ligge ved Enden af de fire fornemste Gader, nemlig: Regieringens Pallads; Hovedkirken; Silke=Hatte a. Fabriken, som drives fo Kongens Regning; og et stort Giestgiverhuus til at tage imod Fremmede. Alle Husene ere udvendig malede paa chinesisk Maade, som giver et meget smukt Syn. Staden er omgiven med Mure, og har 8 Porte, 4 store og smukke, og 4 mindre, fra hvilke man kommer i ligesaamange Spadseregange, som ere blevne anlagte af mangfoldige Træer, der ere plantede Radeviis, hvilke endnu ikke ere fuldvoxne, men i god Stand. Folkemængden i Staden er henved 6 til 7000, mestendeels Colonister og Fremmede, dog ere der, formedelst Manufacturerne og Fabrikerne, samt Kiøbmandskabet, ogsaa nogle Spanier, deriblant, men de fleste ere Tydskere, fra Flandern, Franskmænd, Jtalienere o. s. v. Kommer man ud fra denne Hovedstad, finder man paa halvanden Miles Distance, andre Bondehuse, ligesom de forrige; derpaa atter en liden Bye, og saaledes afvexler stedse med hinanden saadanne enkelte Huse og Byer, indtil man den følgende Dag kommer til en anden Stad, som man kunde kalde den anden Hovedstad i disse nye Colonier. Folkemængden den er henved 3 til 4000. Husene og Gaderne ere ligeledes symmetriske, dog mindre end de i Carolina; denne Stad heder Carlotta. Den tredie Stad, som man kommer til efter halvanden Dags Reyse, kaldes Luisiana. De andre ere smaa, men behagelige og i deres Slags smukke Byer, som hver kan have fem til sex hundrede Jndvaanere. Disse nye Colonier har meget formeret sig, end- ogsaa derved, at mange Spanier har sat sig ned her, da de har indseet Rytten af denne nye Indretning. De seer altsaa en Strækning af 25 og flere Mile, som for 10 Aar siden var ganske øde, nu at være forvandlede til behagelige Engmarker, eller rettere at sige, til en Hauge, eller en uafbrudt beboet Gade; thi de maa vide, at Afstanden fra det ene Huus til det andet af dem, som ligge paa begge Sider af Landeveien, udgiør lidet meer end et Bøsseskud, saa at den ene Colonist kan raabe over til den anden. Efter hver to Mile, meer eller mindre, finder man en Bye, paa det at Colonisterne kan høre Messe paa Helligdagene, og paa hver fire eller fem Miles Afstand er en af de forbeskrevne Stæder. Jeg forsikkrer dem, at alt, hvad en Reysende, som for ti Aar siden har kiendt Landets Tilstand, nu seer, forekommer ham som en Drøm Jeg har ret fornøiet mig ved denne Giennemreise, og har gaaet meget til Fods; snart gik jeg i det ene og snart i det andet af de forbeskrevne Huse, næsten i dem alle tilbød man mig Melk, Ost, Bønner, og andre Producter af deres Avl og Hiorde. Folkene talte et Slags Spansk, som jeg lidet forstod, efterdi mange Tydske Ord vare blandede deriblant. Man finder iblant disse lykkelige Jndvaanere en simpel og utvungen Levemaade. Men jeg forsikkrer, at jeg maatte bøde nok for denne Fornøyelse, efterat jeg havde tilbagelagt Cordova, hvor disse Colonier ophøre; thi Veyen, gik nu igiennem Sevilien og Grenada, som ere meget ubeboede, og hvor der findes de elendigste Landeveie og overmaade slette Vertshuse. J Staden Cordova seer man den prægtige Cathedral=Kirke med 16 Porte, 100 Til Selskabets ordentlige Medlem er nyligen valgt: Hr. Hans Knagenhielm Sunde, Candidatus Juris.