JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-08-02
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Toogtyvende Aargang. No. 62. J Etatsraad F. Thaarups Fraværelse redigeret af Chr. Thaarup. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 2 August 1825.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-08-02
Claveerspillerinden reiser sig. En Herre med Noderne i Haanden og Briller paa Næsen, træder frem. Han aabner Munden; med Forfærdelse hører jeg de tynde og høje Toner af en Obo fremstige. Saaledes bliver under de modbydeligste Grimasser den hele Cavatine: di tanti palpiti foredragen og varieret. Lykkeligviis var han den sidste Virtuos, der lod sig høre. Et Chor og Final af Haydns Skabelse, efter Huus fruens Anordning, ender Concerten. Udførelsen, af samme er den indledende Qvartet af Boccherini værdig og kroner saaledes en Konstnydelse, ved hvis Erindring jeg endnu føler en Gysen. Der blev nu gjort Plads og en Declamateur fremtraadte. Det var Hr. Donnerschmetter, en Mand, bekiendt for sit store declamatoriske Talent. Han satte sig i en theatralsk Attitude; purrede sig i Haaret, bed sig adskillige Gange i Neglene, og begyndte, efterat have bekiget den knyttede Haand temmeligt nøje, saaledes: For Sind er intet Riche Och fo ei Schwerrig, fri, Vee dem, som sich beriche, Ved Ran og Tiverie. Og paa denne Maade vedblev han at declamere Wessels Ode den frie Vognleie, til alle Tilhørernes Tilfredshed. - Da han var færdig fremtraadte igjen den unge Hr. von Bergen, der ikke allene i danske, men ogsaa udenlandske Selskaber har erhvervet sig stor Berømthed for sit eminente Genie i at agere og declamere Tydsk. Han havde, efter Manges Ønske, valgt Daas Madchen aus der Fremde, af Schiller, og begyndte saaledes: Jn einem Dal bei armen Hirden Erskien mit jedem junchen Jahr, Sobald die ersten Lerken smirden, Ein Madken, sjøn und wunderbar. Sie war nikt in dem Dal gebohren, Man wuste nikt, woher sie kam, Dog snell war ihre Spur verloren Sobald das Madken Abskied nahm. Da Declamatørerne vare færdige, betakkede de fleste Tilstedeværende sig hos dem for den Nydelse, de havde forskaffet Selskabet, og Dr. philosophiæ Stygotius forsikkrede, at han paa hans Udenlandsreise havde hørt mange berømte Declamatører, men aldrig en eneste, hvis Declamation kunde sammenlignes med den unge Hr. v. Bergens. Lad os tilstaae, at Dilettanterne i Musik ere ganske det samme hvad Halvvidere i Literaturen ere. Det samme Umenneske, som nu forelæsende piner os med sine Sonnetter og Disticher, vilde ogsaa musicalsk martre os, dersom han var istand dertil. Den Syge, at ville glimre, at ville samle en Kreds af Beundrere omkring sig, Forældrenes Stræben efter, at vise Verden den kjere lille Datters eller den forkjelede lille Søns Talent; den ringe Agtelse, man har for andre Folks Tid, den Forfængelighed endeligen, i Følge hvilken de saakaldte Konstvenner troe sig berettigede til at oppebære hos Andre en Tribut af Bifald: disse ere Aarsagerne til denne hele latterlige Higen og Fremtrængen, der hver Dag voxer i et virkeligt rædsomt Forhold. Det synes ordentligen, som om vi levede i en Tid, da enhver Hjerne er betagen af en musicalsk Manie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-08-02
J Sandhed, det er een af de mærkeligste Forandringer, der ere indtrufne i det private Liv. Lysten at udmærke sig ved musicalske Talenter er trængt fra de Riges Sahle til Middelstandens Stuer, og snart vil den ogsaa udbrede sig i Kielderne. Seer man ikke allerede i hver Bagerstue den trinde Datter af Huset tilbringe. adskillige Timer om Dagen ved et Jnstrument, Og er ikke Adresavisen opfyldt med Anmeldelser, der ikke love mindre end, efter sex Maaneders Underviisning, en fuldkommen Færdighed i Musik, Snart vil der ikke gives nogen Drenge= eller Pigeskole, hvor man jo har en Syngelærer ved Siden af en Danselærer. Ingen Skomager eller Skræder kan nu bortgifte sin Datter uden at give hende et Pianoforte af i det mindste 100 Speciers Værdie til Brudegave. Enucleationer. Statens Øie burde opmærksomt være henvendt paa, at bortrydde de Fordomme som hindre Ægteskaberne, især i de høiere Stænder; thi Ægteskabet er en lille Stat, saaledes som det gaaer til i de fleste Huse, gaaer det til i hele Byer, og Hovedstaden er et meget troere billede af Provindsen, end Hoffet af den hele Stat.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-08-02
Jndenlandske Efterretninger. Hr. Kammerraad Just, i Viborg, leverer i Viborger Samler No. 89 en Fortegnelse over de Partier af spansk og forbedret Race-Uld, som den Hr. Justitsraad, Ridder Bruun tilhørende Klædefabrik: Bruunshaab, 3/4 Miil fra Viborg, i Sommer har kjøbt. Sælgerne, Qvantiteten af Ulden og den for samme erlagte Betaling er følgende: 1) Hr. Forpagter Fangel paa Vildmosegaard, 119 Lispd. 14 Pd. for 1100 Rbdlr.; 2) Hr. Krigsraad Fielstrup til Sindinggaard 96 Lispd. 7 Pd. for 840 Rbdlr.; 3) Hr. Nyssom til Kieldgaard i Salling 61 Lispd. for 740 Rbd.; 4) Hr. Overretsprocurator Schmith til Krogsdahl 69 Lispd. 8 Pd. for 570 Rbdlr.; 5) Hr. Sørensen paa Laulund 48 Lispd. for 380 Rbdlr.; 6) Hr. Greve af Frys til Grevskabet Frysenborg 38 Lispd. 12 Pd. for 290 Rbd.; 7) Hr. Djørup til Aunsberg 21 Lispd. 7 Pd. for 160 Rbd.; 8) Hr. Dalsgaard til Krabbesholm 16 Lispd. for 135 Rbdlr.; 9) Hr. Krigsraad Bahnson til Randrup 16 Lispd. for 132 Rbdlr.; 10) Hr. Ritmester v. Halling til Friisholt 15 Lispd. for 97 1/2 Rbdlr. - Jalt 25 Skippd. 2 Lispd. Uld for 4444 1/2 Rbd. Sedler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-08-02
J samme Nummer af Viborger Samler leveres en Fortegnelse over 10 Tugthuusfanger, som af Hr. Pastor Friis afvigte 20de Juli bleve confirmerede i Tugthuuskirken i Viborg, nemlig: 1) Vilhelm Adamsen, 18 Aar gammel; 2) Niels Olesen, 49 Aar, er Fader til en Pige; 3) Niels Christensen, 36 Aar; 4) Kirsten Marie Rasmusdatter, 20 Aar, er Moder til en Søn; 5) Else Marie Pedersdatter, 15 Aar; 6) Mariane Pedersdatter, 40 Aar, er Moder til en Datter; 7) Lene Didriksdatter, 42 Aar, er Moder til en Søn og en Datter; 8) Karen Frederiksdatter, 41 Aar, hun er Enke, Moder til 2 Sønner og 2 Døttre; 9) Else Marie Jørgensdatter, 19 Aar; 10) Barbara Sørensdatter, 42 Aar, hun er Moder til en Søn og en Datter, hvilken Sidste er den under No. 9 nævnte. 8 af disse Fanger ere paa kortere og længere Tid inddømte for Løsgængerie og Betlerie, 1 for Betlerie og Tyverie og 1 for Tyverie. Alle ere de, paa No. 5 nær, af de saakaldte Natmændsfolk, hvis omflakkende Liv gjør det saare vanskeligt for vedkommende Religionslærere at have tilbørlig Opsigt med deres religiøse og moralske Opdragelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-08-02
Blandede Efterretninger. Philosophen Garve. Jngen Lærd fortjente med større Føje Navnet af Verdens Philosoph end C. Garve.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-08-02
J sit Foredrag var han en sand Antipode af Kant. Ligesaa abstract og mørk dennes Stiil er, saa lys og almeenfattelig, ja skjøn var hiins Men Tydskland paaskjønnede langtfra ikke hans Værd, i det mindste ikke saalænge han levede. Af Legemsbeskaffenhed svag, tilbragte han i det Hele, især med Aarenes Tiltagen, et Liv, hvori hans Philosophie var hans vigtigste Støttestav. J Zeitgenossen, nene Reibe No. XVI læses en interessant Biographie af Garve. Nogle Træk fortjene at anføres her, Da der eengang i Nabolavet af hans Bolig udbrød Jld, som truede med at tage fat i denne, fandt hans Ven Ditt mar, der var gaaet hen til ham, Garve ganske rolig, som om der var intet at befrygte. Nogle Folk lode ham vide, at der allerede vare fløine Gnister hen paa Høloftet af hans Huus. Det er meget mueligt, sagde han da, at mit Huus kan brænde af. Skulde Faren tage til, saa beder jeg Dem (henvendende sig til Dittmar) at tage Dem her af mine Børn; det skulde gjøre mig Ondt, om de ei skulde see Verdens Lys. J det han sagde dette, pegede han paa en Bogcasse, hvori Oversættelsen af Cicero befandt sig. Tiden retfærdiggjorde siden denne hans høje Mening om hans Yndlingsbarn, thi det oplevede fire Oplag. - Da det preussiske Religionsedict, der satte saa mangen Ven af Oplysning i største Bekymring, var udkommet, skrev Garve til Over consistorialraad Zollner, der var vendt tilbage fra en Reise til Schlesien, hvorledes har Dø fundet Tingenes Tilstand i Berlin, Jeg formoder Alting vil komme snart i sin gamle Orden igjen. J det mindste anseer jeg det for ligesaa umueligt, at tvinge en Strøm tilbage til sin Kilde, som at bibringe det attende Aarhundredes Mennesker
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-08-02
det femtende eller sextende Aarhundredes Tænkemaade ved Autoritet."¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-08-02
J sin Sygdom beviste han practisk Sandheden af de Grundsætninger, han i sine Værker forkyndte. Han led af en Kræftskade i Ansigtet, og denne tiltog efterhaanden saa meget, at det venstre Øie blev ham ganske fordærvet. J saadan en Forfatning maatte han, som let indsees, savne een af sit Livs største Nydelser, Betragtningen af den skjønne Natur, selskabelig Omgang, saavelsom Læsning og Skrivning. Sine Følelser ved denne Leilighed udtrykker han især i et Brev til Provst Spalding (d. 28 April 1795) "Nu tænk Dem en Mand, ugift og uden Beslægtede, der endnu desuden saaledes hindres i Nydelsen af sit eget bedre Jeg. Jeg har faa ganske fortrolige Venner og ikke engang en eneste Paarørende. Jeg maa søge Alt, jeg søges kun lidt, hvilket jeg dog nu trænger til men der mangler mig fra Tid til anden paa en interessant Samtale. Jeg hindres meget i den frie Nydelse af Naturen; men jeg nyder dog endnu stundom dens vederqvægende Indflydelser. Kort, det Gode, jeg end kunde tabe, er endnu meget, og det er billigt, at jeg opregner det, holder fast paa det, taknemmeligen nyder det og tilfreds med den beskedne Lod af Glæder, haaber paa en bedre Tilstand i Fremtiden. - Til den samme skrev han d. 10 Jul. 1796: "Nu hengaae adskillige Dage, hvor jeg savner alt Besøg. Og min Trang til et dagligt Selskab er bleven større, da jeg mindre, eller ikke med samme Vedholdenhed, kan sysselsætte mig med mig selv.Men naar jeg eftertænker Gangen af min Skjebne og mit Livs Historie, saa har jeg Aarsag til at troe, at det ret er Forsynets Villie, enten at paalægge mig denne Prøvelse eller forskaffe mig den Øvelse, som flyder af en vis Mangel paa Forbindelse med Mennesker.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-08-02
De Franske i Rusland 1812. J M. J. Lemazuriers medicinske Historie om det russiske Feldttog 1812, læses rædsom interessante Efterretninger om de da herskende Sygdomme. De hurtige Marscher, som Tropperne maatte gjøre hen til Niemen, foraarsagede stor Udmattelse, og de indtræffende Sygdomme, antoge en ondartet Characteer. Efter Overgangen over Niemen begyndte det stærkt at regne; den overdrevne Hede aftog betydeligen; Nætterne bleve kolde, og de slet fødte, udmattede Soldater bleve syge i Tusindtal. Kirker og Klostere i Wilna vare ikke tilstrækkelige til Hospitaler og kunde kun maadeligen indrettes dertil. Galdefeber, eller Dysenterier, blandede med Typhus, herskede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-08-02
Efter Smolensk Jndtagelse tiltoge Sygdom mene; thi Hospitalerne vare usle og i Saarene gik Koldfyr. Endnu sørgeligere blev det efter Slaget ved Moskma, men den rædsomste Tilstand, fulgte paa Moskaus Brand. Modløshed og Hjemvee tog Overhaand, med Plyndringen greb Jndisciplinen om sig, og alle Følger af umaadelig Nydelse af de forefundne Levnetsmidler og Drikkevarer maatte indfinde sig. Jmidlertid gaves der nogle vel indrettede Hospitaler. Catarrhaliske og gastriske Sygdomme, Koldfeber, Typhus, Blodgang, Catarrhe, Rheumatismus og Lungesvindsot vare de herskende Sygdomme. De Syges Tal i Hospitalerne beløb sig, med Jnd begreb af Russerne, til 15000. Ved Tilbagetoget fra Moskau virkede Jndisciplinen, Modløshed, Marschens Besværlighed og Kulde paa eengang. J Smolensk havde Sygdommene samme Characteer som de i Moskau, dog vare Hospitalerne i mueligst god Stand. Men efter Afmarschen indtraf den store Kulde og den skrækskelige Overgang over Beresina. De fleste Hospitaler i Wilna ydede et rædsomt Syn; Typhus udviklede sig, og de ankommende russiske Autoriteter formaaede ikke at standse den. Førend Feldttogets Aabning indtil Begyndelsen af A. 1813 vare i Wilna og Nabodistricterne 55,000 Liig blevne begravede. J Febr. 1813 ophørte Sygdommenes Heftighed nogenlunde, og den nu ikke mere stedfindende Overfylding af Hospitalerne gjorde det mueligt, kraftigen at yde de Syge Bistand. Nilfesten. Mærkværdig er i Ægypten den der aarligen høitideligholdte Nilfest, som allerede i den fjerneste Oldtid feiredes. J Begyndelsen af August aabnes Canalen. Vicekongen Mohamed Aly's Nærværelse, Hofetatens asiatiske Luxus, det glimrende Troppetog paa Øen Rundha og paa begge Bredder af Floden, de fra alle Sider tilstimlende Nabofolkeslag, tusind paa Nilen krydsende Barker, Trompeternes Lyd, Dans og Glæde, forherligge den. Masterne ere behængte med Lamper og Transparenter. Vicekongen giver Tegn til at aabne Canalen og en Scheik forkynder med lydelig Stemme Vandets Høide, hvorpaa Canoner affyres; Floderne styrte sig i Canalen og flyde til Cairo. Vicekongen kaster Penge i Canalen; raske Dykkere hente dem op. Naar Dammen er bortryddet, forlader man Øen Rundha- og Kysterne, for i Cairo at see Vandet stige. Alle Palladser, Moscheer og Minarets ere illuminerede, prægtigen zirede Gondoler krydse overalt. Om Aftenen staaer Vicekongens Pallads aabent for Enhver. Alle Indgange, Facader, de indre Gaarde og alle Værelser ere oplyste; kostbare Tepper pryde de Salle, man kommer igjennem lige indtil Vicekongens Værelse; tolv overordentlig store Fakler paa høie Candalabre af Sølv, oplyse det. Her sidder Monarken paa sin Divan, omgiven af sine Officerer og højeste Embedsmænd.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-08-02
Ligesom London i Fjor havde Besøg af Kongen over Sandwichs-Øerne, er i Aar kommet en Konge fra de Nyseelandske Øer til Liverpool, der i egentligst Forstand har med Magt trængt sig ind i Hs. Majestæts Stater; thi da han var kommet op paa det engelske Skib, formaaede 4 haandfaste Karle ikke at kaste ham overbord igjen. Han kalder sig Tepahe, er 5 Fod 4 Tommer høi, har fyrige, men ikke vilde Øine, og er tatoveret fra øverst til nederst. Hele hans Skabning vidner om en uhyre Styrke, hvorpaa han og gav Beviis, da han tog en fiirskaaren Matros, som havde fornærmet ham, om Livet, svingede ham i stiv Arm over Hovedet og kastede ham med saadan Magt mod Dækket, at han ikke forvandt det i flere Dage. Capitainen selv reddede han, da han i en stærk Storm faldt overbord, ved strax at springe efter og bringe ham igjennem de skummende Bølger til Skibet igjen. Han blev snart vant til europæiske Klæder, og har alt overstaaet Meslingerne i Liverpool. Ved at aarelades yttrede han, at Blod er en kostelig Drik, men har dog lovet, ikke meere at æde Menneskekjød, og at formaae sine Landsmænd til det samme, hvis han kun kan holde det. Da han var utilfreds med det Portrait, som en Maler havde aftaget, malede han sig selv uden Speil saa ligt, at det satte alle Tilskuere i Forundring. Over nogle Geværer, Man har skjænket ham, er han sjæleglad, og forstaaer allerede temmelig godt at behandle dem; derimod er han høist utilfreds over, ikke endnu at være kommen til London, da han har foretaget sig denne lange Reise for at gjøre Kong Georgs Bekjendtskab.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-08-02
Eieren af en ved Bingley anlagt Spinde fabrik vilde gjøre sin Bygning en Etage høiere uden at skade Taget. Ved en hydraulisk Presse hævede han Tagstolen paa hver Side 8 Tommer i Veiret, lod derpaa opmure ligesaa høit, og Taget atter hæve. Paa denne Maade bragte man den 30 Meter lange og 10 Meter brede Bygning 10 Fod høit i Stand. Omendskjøndt Taget er meer end 160,000 Pund svært, saa har dog dets Fasthed intet lidt, ikke en eneste Tagsteen er brukket itu, og Gevinsten ved denne Fremgangsmaade, istedetfor at aftage og igjen opbygge Taget, anslaaes til 8 i besparede Omkostninger. (Allg. Polizeiarchiv für Preussen. 1825.)Alle Guldbjergværker i Europa udbringe ikke meer end 185,020 Pund Strl.; de i det nordlige Asien 76,770 Lsterl. De Amerikanske derimod Resten af det samtlige Beløb, 2,468,260 Lsterl. og dette i følgende Forhold: Ny Spanien, 229,630 Lsterl. Ny Granada 672,500 Lsterl. Peru 111,630 Lsterl. Potost og de østlig for Buenos=Ayres beliggende Provindser 73, 180 Lsterl. Chili 400,550 Lsterl. og Brasilien 980, 870 Lsterl. Den fulde Sum af hvad alle Sølvbjergværker, indbringe er: 7,314,670 Lsterl. Heraf leverer Europa 484,580 Lsterl., det nordlige Asien 199,630 Lsterl. Resten leverer Amerika, nemlig Ny-Spanien, 4,945,340 Lsterl., Peru 1,292,440 Lsterl., Potosi &c. 1,019,070 Lsterl., og Chili : 62,820 Lsterl.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-08-02
J Overkamps berømte Fabrik i Jony forfærdiges et Slags gjennemsigtigt Lærred til Rullegardiner, der ere tegnede og malede som de gamle Kirkevinduer, og ere af overraskende Virkning naar Lyset skinner igjennem.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-08-02
Kjøbenhavns Børs den 2 August 1826. Hamburg 2 M.a vista 21 Species 213.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-08-02
Specier solgtes til 12 Rbmk. 12 1/2 s. Bank-Disconto 5 pCt. Norske Speciessedler. pr. 100 Specier. Svenske Sedler. pr. Rdlr. Rigsgjeld. 4 pC. Kgl. Oblig. (u. R.) Dito Dito. . . . . . . . Nationalbank Obligationer. (af Laanet 4 Febr. 1820) 103 103 1/2 Rbd. r. S. Dito Dito. . . . . . . .
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-08-02
Hamborger Laan af 1819. Bmk. 3000 Dito Dito Bmk. 4000 6 pC. norsk Laan, ved Hambro & Søn. 4 pC. Dito nye . . . . . Asiatiske Actier . . . . . . 193 193 1/2 Rbd. Sdl. 53, 63 1/2 Rbs. Tegn. Rbd. Sedl. - i Banco. 110 110 1/2 i Sedler. 99 1/2 100 Banco. 99 1/2 100 Banco. 106 106 1/2 i Banco. i Banco 89 90 i Sedler. 3 pC. nye danske Oblig., 3 M. efter at samme ere udstædte, 70 L. Sterling. 1 L. Sterl. beregnet til 14 Bmk.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-08-06
Nyeste kilderie af Kjøbenhavn. a 10000 RoTogtyvende Aargang. No. 63. J Etatsraad F. Thaarups Fraværelse redigeret af Chr. Thaarup. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 6 August 1826.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-08-06
Jndenlandske Efterretninger. Odense, den 2 Juli. Rughøsten er nu i fuld Gang her i Egnen, og Man frygter, at Byg og Havre paa mange Steder vil modnes for tidlig ved den stærke Hede og Tørke. Græs markerne ere som afsvedne. - Skipper T. Olsen, førende Sluppen de tvende Brødre fra Kjøbenhavn, kantrede og forliste den 7 Marts d. A. i Nordsøen paa sin Reise fra Christiansund, til Kjøbenhavn. Efterat Skipperen med sine 3 Mand havde drevet paa Vraget i flere Dage, uden Haab om Redning, da Baad og Alt var bortskyllet af Søen, bleve de bjergede af Capitain N. Paulsen, førende en Grønlandsfarer fra Flensborg. Denne menneskekierlige Mand var neppe bleven de Ulykkelige vaer, førend han føjede Anstalt til at redde dem, men dette kunde ikke skee paa anden Maade, end ved at kaste en Line til dem, hvori var fastgjort et tykkere Toug, som de surrede om Livet, for at lade sig trække gjennem det oprørte Hav til Grønlandsfareren. Her maatte de blive og gjøre Reisen med, indtil deres Befrier paa Hjemreisen satte dem iland i Nyborg den 28 Juli. De ere nu afreiste til deres Hjemstavn, hvor de sikkert ville overraske deres Familie, som vanskeligt haabede at see dem igjen. Thisted, den 29de Juli. Hymen har heri den senere Tid gjort flere Proselyter; blandt andet have 2de Oldinge mellem 70 og 80 Aar betynget sig med dens Lænker og indtraadt i den hellige Ægtestand, den første for 3die Gang, og den anden for anden Gang. - En umaadelig Frugtbarhed blandt Dyrene synes at vise sig i Aar, en Qviekal lidt over et Aar, har 4 Miil herfra i Øsløs kalvet, og en Hund her i Byen faaet 16 Hvalpe. - J Tirsdags havde en Bondemand her fra Egnen det Uheld, da han vilde kjøre her ind til Byen med et Tørvelæs, at dette, ved Nedkjørselen af en Bakke, styrtede over ham og kastede ham ned imellem Hestene, der løbe løbske, hvorved han blev overkjørt af Vognen, og knust.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-08-06
Kjøbenhavns Børs, den 5 August 1825. Hamburg 2 M.a vista 211 Species 213.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-08-06
Specier solgtes til 12 Rbmk. 12 1/2 s. Bank-Disconto 5 pCt. Norske Speciessedler. pr. 100 Specier 192 1/2 Svenske Sedler. pr. Rdlr. Rigsgjeld. 4 pC. Kgl. Oblig. (u. R.) Dito Dito. . . . . . . . Nationalbank Obligationer. Dito Dito. . . . . . . .
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-08-06
Hamborger Laan af 1819. Bmk. 3000 Dito Dito Bmk. 4000 6 pC. norsk Laan, 4 pC. Dito nye . . . . . Asiatiske Actier . . . . . . 3 pC. nye danske Oblig., beregnet til 14 Bmk. Rbd. Sedl. 53 - Rbs. Tegn. 94 3/4,95 Rbd. Sedl. 90 89 3/4 i Banco. (af Laanet 4 Febr. 1820) 103, 103 1/2 Rbd. r. S. bestemteste at erklære. 110 1/4 110 3/4 i Sedler. 99 1/2 100 Banco 99 1/2 100 Banco. ved Hambro & Søn 106 106 1/2 i Banco 98 1/99 i Banco. 89 90 i Sedler. 3 M. efter at samme ere udstædte, 69 1/2 L. Sterling. 1 L. Sterl.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-08-06
At ved Navnet v. Bergen, som findes anført i det i forrige Nummer af Skilderiet indrykkede Stykke med Overskrift: Amateur-Concert, aldeles ikke sigtes til nogen bestemt Person, finder Redactionen sig foranlediget til herved paa det Regnskab for Bombebøssens 23. Ved denne Samling toges til Indtægt, de af Stiftelsens Obligationer i 11te Juni sidstleden oppebaarne Renter. . . . . . . 160 – 35 Fra Dhrr. Flagmænd og Officierer af SøeEtaten for det første Halvaar 1826. . . . . . . . . 216 - 26 første Halvaar 1826. . . . . . . . . .
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-08-06
Fra en Mand, der ei ønsker sig nævnt, ved Fra en Unævnt, ved Skrivelse af 19de Mai. 1825, 1 Specie . . . . . . . . . . . ....... Fra Jens Lytzen paa Ostindiefareren Jo Fra en Ubenævnt, ved Skrivelse af 15de Juni sidstleden, 1 Specie . . . . . . . . . ........ Qvartal. (Oprettet 1819, den 11te Augusti.) - (See Skilderiet No. 32 for d. A.) Ved Bombebøssens 21de Aabning, i Directionens Overværelse, den 6te Juli 1825, fandtes i samme.............. r. S. 49 Rbd. 8 s. og S. og T. 34 Rbd. - s.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-08-06
Fra Hr. Admiral Herbit, som Bidrag for det Directionen for Bombebøssen i Kjøbenhavn, den 30te Juli 1826. Fra Handelsmand F. B. . . . . . . . . . Skrivelse af 22 April 1826. . . 2 hanne Marie en fransk Mynt og 2 Piastre, udbragte til 6 6 J Alt r. S. 437 Rbd. 32 s. og S. og T. 103 Rbd. 53 s. Kjøbenhavn. Forlagt af S. Soldin. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-08-09
Nyeste.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-08-09
Skilderie af Kjøbenhavn. Toogtyvende Aargang. No. 64. J Etatsraad F. Thaarups Fraværelse redigeret af Chr. Thaarup. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 9 August 1825. Et Par Ord om Statsraad Gönners Skrift imod Etatsraad Ørsted.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-08-09
Det vil udentvivl ikke for nogen Dansk, der interesserer sig for Lovgivningsvidenskaben, være ubekjendt, at der i Aaret 1822 er i Mun chen udkommet et Udkast til en ny Straffelovbog for Kongeriget Baiern, hvortil Statsraad Gönner i Almindelighed ansees som Hovedforfatter. Neppe vil heller nogen dansk Lovlærd være bleven ubekjendt med den Kritik, som Etatsraad Ørsted har leveret over dette Arbeide, og som findes indført i Juridisk Tidsskrift 6te Binds 1ste og 2det Hefte og 7de Binds 1ste Hefte, og som senere er udkommen i en tydsk Oversættelse paa den gyldendalske Boghandlings Forlag. Derimod vil maaskee en Mængde danske Lovkyndige endnu være ubekiendte med det fra Statsraad Gönners Haand ganske nylig udkomne Modskrift imod denne Kritik, under Titel: "Einige Motive zum baierischen Entwurf des Strafgesetzbuchs mit kurzer Prüfung der ausfurlichen Prüfung, welche der Herr Etatsrath Dr. Oersted zu Kopenhagen im Jahr 1823 herausgegeben. hat.