Norske Intelligenssedler, 1779-08-25
Jntelligen. Nordske; No 34. Onsdagen den 25. Augusti 1779. Raad imod Blodsot. Den stærke Heede vi en Tid har haft, har gjort at Blodsot heftig grasserer i adskillige Bøyder og mange har maattet døe derav. At den kommer av umoden Frugt eller Bær er en gammel Fordom, som nu er forkasted, tvertimod veed man at Frugt og Bær ere det beste Præservativ imod denne Svaghed, hvilken medfører megen Forraadnelse, og det er derfor beklagelig at Land folk holder sig saa fra Bær, af Frygt de skal foraarsage Blodsot. Vel kand umoden Frugt og Bær giøre Ulejligheder, men ikke Blodsot. Den berømte Tissot har i sær sadt Frugtens Uskyldighed og Nytte udenfor al Tvil. De tienligste Lægemidler imod denne piinagtige og farlige Sygdom, som jeg i disse Blade tilforn tvende Gange har opgivet, vil jeg derfor nu igientage, i sær indrettede for den gemeene Mand og de mindst bekostelige. Naar Pinen i Maven er heftig og Patienten hidsig og blodriig, bør han aarelades, om og Svagheden alt har varet nogle Dage. Det første som bør indtages, er Brekpulver af 1 Skrupel (1/2 Qvintin) Jpecacuanha-Roed: det indtages i lidt Vand, og naar man da har brekket sig derefter een Gang, bies lidt, hvorefter drikkes en Kox (2 a 3 Pæler) lunket Vand, at man atter maa brekke sig; saa bies lidt og derefter drikkes atter lige meget lunket Vand at man kommer til at brekke sig tredie Gang, saa er det nok. 4 Timer efter at Brekningen er over, indtages i Vand 1 Spiseskee eller 3 Qvintin Cremortartari Pulver, som tillaves af Cremortartari og hvidt Sukker lige Vægt vel blandede, og 1 Time derefter indtages det samme. Den følgende Dags Morgen indtages et Pulver af Rhabarber 2, Skrupler og 3 Gran Jpecacuanhæ-Roed (60 Gran gaaer paa 1 Qvintin) vel blandede: herved foraarsages ingen Brekning, men Rhabarberen bliver kraftigere, 4 Timer derefter tages av Cremortartarii-Pulveret een Spiseskee og om 1 Times Tid atter een Dagen derefter om Morgenen indtages atter 2 Skrupler Rhabarber med 3 Gran Jpecacuanha, og den Dag ikke ellers noget Brekpulveret maa indtages den første Dag i Sygdommen, eller forinden 2 Gange 24 Timer ere forbi, derefter maa det ej tages; men da begyndes strax med Rhabarbern forsatt med Jpecacuanha, hvilken bruges 2 Dage paa hverandre tilligemed Cremortartari-Pulveret paa ovenbeskrevne Maade. Vil Svagheden enda vedvare, indgives neste Morgen fastendes een Bete (Bolus) af : Skrupler Rosen-Conserve og 5 Gran Vitrum ceratum antimoni, i 3 Timer derefter nydes hver ken vaadt eller tørt. Behøves det, bruges atter een Bolus neste Morgen, som tillaves af venedisk TheriakSkrupler og 5 Gran Vitr. cerat antimonii, hvilken og kand tages Dagen derpaa om fornødiges. En saadan Bolus legges langt ind i Munden, saa drikkes lidt vaadt til, da den glier ned uden at tygges. Undertiden følger med denne Sygdom een forfærdelig Brækning, saa at intet kan beholdes; den hielpes om man indtager hver Time een Spiseskee Caneelvand, udi een Pæl hvorav er blandet 1 Skrupel Sal Tartari. For Fattige bruges Vand i steden for Cancelvand. Portionerne af ovenmelte Medikamenter ere ansatte for Personer paa 16 Aar og derover. For een derunder og til 10 a 12 Aar gives den halve Deel, for een paa 9 a 10 Aar een trediedeel: 6 a 8 Aar en fierdedeel. Børn under 6 Aar indgives en Fierdepart af Brekpulveret vel udblandet med 1 Skrupel Sukker, dog ej paa een Gang, men først det halve, saa bies en halv Time, virker det da ej Brekning, gives den anden halve Deel. 12 Timer derefter gives een Fierdepart af Rhabarber Pulveret; den følgende Dag gives een Knivsodd af Barne Pulveret hver anden Time, den følgende Dag Rhabarber; derefter 1 a 2 Morgener een fierendeel Bolus om fornødiges. Barne-Pulvere, tillavet af Magnesia alba 1 Lod, Kommen-Frøe 3 Qvintin, Viol-Rod et halvt Lod, Saffran halvandet Qvintin vel stødte og blandede. Børn har meget let for at brekke sig, lettere end Voxne, saa det skeer uden al Fare. Patte-Børn gives ej Brekpulver men Rhabarber-Pulver og Barne-Pulver tilskiftes hver anden Dag. Derimod maae Moderen eller Ammen tage een Spiseskee hver anden Time af 1 Butellie koldt Vand, til hvilken er blandet et Qvintin Sal tartari. Er hun formuende kand hun i den Sted tage ind hver tredie Time een Theeskee Amme-Pulver, som tillaves af Magnesia alba 2 Lod, Fennekel-Frøe, det guule af Pomerantskall og hvidt Sukker, et halvt Lod af hvert, vel stødte og blandede. Med Rhabarber-Pulveret forstaaes altid Rhabarber 2 Skrupler forsatte med Gran Jpecacuanha. Under Sygdommen maae ellers iagttages: Stoppende Midler, som Rødkrid, Muskat, Rødviin, Theriak, haardkogte Eg &c. maae er bruges i Førstningen, det falder vist fatal ud. Disse tiener først naar Svagheden længe har varet, Overflødig Drikke er fornøden, men dertil maa for alting ej bruges Øll eller Melk; det gaaer da aldrig vel, men silet Havre- eller Byggryns-Suppe, eller og bare Vand om den Syge ej fordrager Suppen, ieg har seet Syge cureres ved bare Vand-drikken; det opspæder de skarpe forraadnede Vædsker og derved fortager sammes Irritation i Jndvoldene: Gid de stakkels Syge heller vilde blive ved bare Vand, end ombringe sig selv ved de mange Slags hidsige Draaber og Fusker-Raad. De Formuende kand drikke Risengryn Vand, Til Spise maae de slet intet andet nyde end Havremeels-Grød, de Formuende Grød af Hvedemeel. Naar Patienten ej kand taale Gryn-Suppe at dyppe den udi, saa kand tillade at væde den i lidt sød Melk. Den Syge maae holde sig nogenledes varm; derfor gaaer slet ikke an at ligge paa Laaver &c. De maae ligge i en Stue, nogenledes tildekkede, at de kand være i een gelind Damp Ovenmelte Artikler, Diæt og Regler med Vedkommende, maae nøye iagttages baade med Smaae og Voxne, ifald Hielp skal opnaaes og denne fatale Syge ej skal ødelegge som een PestJpecacuanhæ-Rod koster efter Taxten 12 s. Loddet. 2 sk. Rhabarber-Rod. Cremor Tartari. . . . . . . 4 s. Rosen-Conserve. . . . . . . Venedisk Therial. Vitrum antimonii ceratum . . . 16 s. Magnesia alba . . . . . . . 8 s. P: Sundius.