JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-01-12
Kirkeaaret 1818 er i Lollands Falsters Stift fødte af Mandkjøn 1023, af Qvindekjøn 937, og Uægte 136, ialt fødte 2095. Døde af Mandkjøn 670, af Qvindekjøn 620, altsaa ialt døde 1090, følgelig 1000 flere Fødte end Døde. Jblandt de Fødte vare 14 Par Tvillinger og en Trilling Fødsel. Af de Døde vare 388 under 10 Aar, Høi Alder have opnaaet: 119 fra 70 til 80, 61 fra 80 til 90, 13 fra 90 til 100 og en fulde 100 Aar. Ved ulykkelige Hændelser ere følgende omkomne: 1 løbet sig ihiel i Raserie, 1 ihjelslagen af et omblæst Huus, 1 formedelst Veltning med en Vogn, falden ned af et Træe, 1 af en Hest, i slaaet ihiel af en Piil, 1 funden død paa Marken, 1 opdreven af Stranden, 6 druknet, hvoraf 3 Børn i aabne Brønde, og 1 i en Leergrav, 2 druknet sig selv. 4 hængt sig, hvoriblandt en Mand paa 76 Aar, og et besvangret Fruentimmer skudt sig selv.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-01-12
Folkemængden var i samme Aar 62,531, og 1576 vaccinere i Lolland. (Mariboe Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-01-12
Odense, den 8 Jan. En Bondedreng en Miils Vei herfra, som vilde skyde Nytaar ind, var saa uheldig, at Bøssen sprang og skilte ham ved to Fingre paa den høire Haand. Megen Ulykke afstædkommes ved denne paa Landet især saa gængse Uskik, da Man dertil tager ethvert nok saa gammelt og forrustet Gevær. Her i Odense har Politiet ved dets kraftige Foranstaltning vidst at faae en Ende paa den hele Nytaars bulder. Endnu et andet Gode er det, at Vi i denne Julefest ikke hørte det Mindste til den væmmelige Syngen og Skrinken for Dørre af gamle og unge Tiggere de Høitidsaftener, som ellers var saa almindelig, hvilken Forskaanelse enhver tænkende Huusfader vist med Glæde vil paaskjønne, ved at overdrage Fattigvæsenet endog Mere end den besparede Udgivt til Uddeling blandt værdige Huusarme. - - Paa Alsøe er for kort Tid siden skeet den græsselige Tildragelse, at der blev skudt ind af en Skovfogeds Vindue i samme Øieblik han stod og vilde gaae tilsengs, ventelig af nogle hævngjerrige Krybskytter. Skuddet streifede imidlertid tæt forbi Manden og ramte Konen ved hans Side, som strax derpaa døde. Gjerningsmanden skal endnu ikke være opdaget.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-01-12
Hempels Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-01-12
Aalborg. Udi afvigte Aar 1818 ere i Budolphi Sogn, Copulerede: 27 Par. Fødte: af Mandkjøn 61 og af Qvindekjøn 61, tilsammen af begge Kjøn 112, deriblandt 1 Par Tvillinger og 11 Uægte. Døde: af Mandkjøn 38 og af Qvindekjøn 33, tilsammen af begge Kjøn 71, deriblandt 7 Dødfødte. Altsaa 41 flere fødte end døde. – J Frue Sogn. Copulerede: 19 Par. Fødte: af Mandkjøn 38 og af Qvindekjøn 37, tilsammen af begge Kjøn 76; deriblandt 1 Par Tvillinger og 12 Uægte. Døde: af Mandkjøn 41 og af Qvindekjøn 42, tilsammen af begge Kjøn 83, deriblandt 3 Dødfødte. Altsaa 8 flere døde end fødte. – J Hospitalet. Døde: af Mandkjøn 4 og af Qvindekjøn 3, tilsammem af begge Kjøn 7. Altsaa er i Aalborg Byes 2de Sogne 26 flere fødte end døde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-01-12
Aarhuus, d. 6 Jan. Hs. Høihed Prinds Frederik Ferdinand vil, efter Forlydende, endnu glæde Byen med Sin Nærværelse indtil næste Fredag. J Søndagsaftes behagede Hs. Høihed at bivaane Skuespillet i Selskabet Polyhymnia. J Aften giver Høisamme et Bal for Sit Regiments Officierer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-01-12
Den egentlige gamle Landstrimmel imellem Fjorden og Vesterhavet er kun 600 Alen bred; det var over denne, at een af vor Oldtids Konger trak sine smaae Krigskibe for at befeide sine Fiender i Liimfjorden. J Grunden er vist nok en tilstrækkelig Steenmasse, saa at der er fast Vold at bygge en konstig Dæmning paa - og Materialier kunde got bringes op af Fjorden dertil, om endeel deraf ikke vare nærmere at faae. Ligesom det er vist, at Den, der har kjendt og seet de mange Stykker Vesterhavet aarlig borttager af Jyllands Vestside paa denne Kant, ikke vil kunde nægte, at Agger og Harboere Sogne jo ville vinde betydeligt ved en saadan Formuur for Havets Voldsomhed, der berøver dem al Græsning og Agerland, Tørveskiær &c., saaledes bør man ønske, at dette sande Nationalanliggende, førend Havet baner sig mere Vei, maatte komme under høiere Betragtning. Fortiden ødelagde Vesikantens Skove; Havet ødelagde mange fordum frugtbare Egne men, skulle vi ligegyldige see den fiskerige Liimfjord, omdannet til det Modsatte af hvad den i Aartusender var for Landet, Aldrig ville Vesterhavets Forening med Liimfjorden være andet, end skadeligt Vands Jndledning. (Viborg Saml.)J Kjøbenhavn er nu gjort en heldig Begyndelse med Gasbelysning, under Hr. Auditeur Steen Billes Bestyrelse, i Hr. Grosserer Hambroes Gaard paa Kongens Nytorv. Apparatet er anbragt i Kielderen, hvorfra Gassen ledes igjennem Rør op til Trappegangen, som meget skjønt oplyses derved. Den brænder saa klart, som Flammen af det bedste Voxlys. St. Croix, d. 24de Nov. Vi kunne vente os en overordentlig god Høst i Aar. J dette Øieblik har man den Efterretning, at vor Fregat er ankommen hertil.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-01-12
Blandede Efterretninger. J den Norske Rigstidende af 30 Dec. f. A. læses følgende fra Eger ved Drammen, dat. den 24de Decbr. Den afvigte Sommer var i denne Egn usædvanlig varm og tør, hvorved Jordens Grøde paa mangfoldige Steder mærkelig formindskedes, især paa sandagtig Jord og høilændte Agre. - Den nu begyndte Vinter er ligesaa ualmindelig, her er ikke enten Kulde, Snee eller Jis, men et mildt Foraarsveir, som om man var i Mai Maaned. Den 5te Decbr. pløiede man endnu paa vore Agre. Den 7de faldt her en liden Smule vaad Snee, men den kunde ikke bedække Markerne og Veiene, den 10de fik vi nogen Kulde, som tiltog indtil den 14de, da det frøs stærkt, saaat Elven her var næsten belagt med Jis, men om Natten forandredes Luften, vi fik Søndenvind og lidt Regn. Siden har her bestandig været mildt Veir og jevnlig Solskin. Reanmurs Thermometer viser om Dagen fra 2 til 6 Graders Varme, og, om det end hænder sig, at Jorden stivner noget om Natten, og at der om Morgenen kan være 1 til 2 Graders Kulde, saa forandres dog dette hen paa Dagen til nogle Graders Varme. - Snee og Jis er her ikke at see, blot en liden Sneeflæk hist og her ved Skoven, hvor Solen ikke kan naae den. - Skulde Vinteren fremdeles blive saaledes, da vil den ganske vist være meget utjenlig for Landet; uden Snee og Jis vil Bondens Drifter ikke kunne gjøres, og der vil da ei heller blive nogen saakaldet Vaarflom, hvorved Trælasten kan fremdrives igjennem Elvene, ja Fiskerierne, især efter Lax, ville ufeilbar blive meget ubetydelige. - Det synes, som om det hele Klimat var aldeles forandret, og som om vi vare komne hen under et andet Himmelstrøg. Vel har man seet af offentlige Blade, at endeel af de uhyre Jismasser ved Grønland og Nordpolen, have revet sig løs og ere drevne hen til andre Egne, men man har dog ogsaa erfaret, at den Engelske Nordpols Expedition endnu har truffet Jis i Overflødighed; det synes derfor næsten utroligt, at en blot partiel Formindskelse af hine Jisbjerge kunde have en saa mærkelig Jndflydelse paa de Deele af Norge, der ere saa langt borte fra Nordpolen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-01-12
Jndsenderen af dette har ikke saadanne Kundskaber, som kunde lede ham til nogen rigtig Formodning i dette Tilfælde, men han ønskede meget, at en eller anden Naturkyndig vilde offentliggjøre sin Mening herom. Ligesaa ønskede han, at man fra andre Egne i Landet vilde anmelde i offentlige Blade, om Sommeren har været ligesaa tør og varm som her, og hvorledes Vinteren tegner sig. - Rigtignok gjør Jndsenderen sig ikkun lidet Haab om at see dette sidste Ønske opfyldt, deels fordi Nationen endnu ikke synes at have synderlig Smag paa at meddele indenlandske Efterretninger, og deels fordi Bogtrykkerkonsten - og med den Publiciteten - udenfor Aggershuus Stift endnu synes at staae paa et meget lavt Trin.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-01-12
Den bekjendte Hoftandlæge, Hr. Ballif i Berlin, overgav Keiseren af Rusland, under hans Ophold i Aachen, et Værk over sin Konst og Opfindelse med tilhørende Beskrivelse. Monarken tilkjendegav ham sin Tilfredshed, og forærede hanen kostbar med Diamanter besat Ring.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-01-12
Handelstidenden for 6 Jan. d. A. leverer følgende Efterretning om et mærkeligt Fyrtaarn. Et Fyrtaarn, som er anbragt paa en Klippe, der bærer Navnet the smalle ved St. Brides-Bay i Wales, staaer i en frygteligere Stilling end noget andet Fyrtaarn paa den engelske Kyst, det berømte Fyrtaarn paa Eddystone ikke engang undtaget. Det er omtrent 1 1/2 danske Mile langt borte fra Landet, ganske givet til Priis for Occanet, opreist paa en Klippe, som ikke raaer mere end 6 Fod frem over den høieste Flod, saa at Søen ved den ringeste Bevægelse slaaer over den, og ved heftige Storme stiger i uhyre Bølger 30 Fod over den. - Dets Grundvold bestaar af 8 Egestammer, der ere befæstede 8 Fod dybt i Klippen, hæve sig 40 Fod høit over den, og omslutte en niende, saa at de danne en Pyramide, som nedentil har 24 og oventil 16 Fod i Gjennemsnit. Mellemrummene ere aabne, saa at Søevandet kan løbe af, men foroven er der bygget en Kahytte af Brædder for tre Mand, til hvem Omsorgen for Lysningen er overdraget. Paa Kahytten hviler den Jndretning, der tjener som Lanterne eller Fyr. J Aaret 1812 knækkede Stormen en af Egestammer ne, løsnede de andre, kastede Lanternen ned og sønderslog Kahytten, saa at Bevogterne i 15 Dage i ubeskrivelig Dødsangest maatte vente paa Hjelp. Anmeldelse af en ny Maskine til Hørs og Hamps Beredning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-01-12
Den Kongelige danske Gesandt i Paris, Hs. Excellence General-Lieutenant Waltersdorff, har nyligen tilsendt Landhuusholdnings=Selskabet en i Frankrig i forrige Aar opfunden Maskine til Hørs og Hamps Beredning uden foregaaende Rødning. Denne fuldstændige Maskine kan tages i Øiesyn paa Prindsens Palais bag Slottet i Landhuusholdnings Selskabets Locale, som er aabent hver Onsdag og Fredag Formiddag fra 11 til 1.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-01-12
Kleinsmedmester v. Würden, i Stormgaden, No. 200, paatager sig Bestillinger deraf.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-01-12
Regnings-Lettelser. (See No. 101 forr. Aarg.) Koster 1 Al. N Rbmk.; saa koster i Qvarteer 4 N. Rbs. og 1 Tomme 3 N. Rbs. 1 ½ Quarteer eller 2/3 Al. koster 6 N. Rbs. 1 1/2 Tomme eller 1/4 Al. koster N. Rbs. 3 Ditto eller 1/2 Al. koster 22 N. Rbs. a) Koster 1 Tønde N Rbdlr.; saa koster 1 Skjeppe 3/4 N. Rbmk. eller 12 N. Rbs. b) og hvis den antages N. Rbmk.; saa koster Skjeppen 2 N. Rbs. a) 1 Fjerdingkar – 3 N. Rbs. b) I Ditto 2 1/2 N. Rbs. a) 1 Otting. 1 1/2 N. Rbs. b) I Ditto - 4 Rbs. a) 1/2 Ditto - 2 Rbs. – N. Rbs. b) 2 Ditto Koster 1 Skjeppe N. Rbmk., saa koster 1 Otting 2 N. Rbs. og en halv Otting koster Rbs.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-01-12
Kjøbenhavns Børs d. 12 Januari. Cours. Hamb. 2 M. 232, a vista 236. Amsterdam 2 M. - . London 2 M. - Rbdlr. Spec. 237. - Specier solgtes til 14 Rbmk. 4 s., Oblig. (uden Rente fra 11 Decbr. f. A.) 85 1/2 a 86. Norske Rigsbanksedler 18 1/2. Svenske Sedler 66 s. Disconto 8 PC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-01-12
Af dette Blad udkomme ugentlig to Numer, J Følge Kgl. allernaadigst Tilladelse, forsendes det med Brevposterne, og kan bestilles paa alle Post contoirer. Her i Staden modtages Subskriptionen hos Bogtrykker Höecke, i store Helliggeiststrædet No. 144. Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-01-16
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. onscotzarckeSextende Aargang. No. 5. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 16 Januari 1819.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-01-16
Hvad der især udmærker den nye Methode fremfor den gamle, og sandsynligviis har givet Anledning til at indføre samme, er dens Korthed. Hidtil lagde man saa mange Nummer som der vare Lodsedler i et Lotterie, altsaa ved forrige Aars Lotterie i 1ste Afdeling 30,000 Nummersedler i et Lykkehjul og ligesaa mange Gevinst og Frilod sedler, alt efter Klassernes Jnddeling, i et andet Lykkehjul, derpaa bleve alle enkelte Nummersedler udtrukne fra det ene Hjul og tilligemed hvert Nummer en Gevinstseddel fra det andet Hjul hvilket da udfordrede 21 til 22 Dage til alle 5 Klassers Trækning. Da ved den nye Methode kun skal trækkes 160 Nummere, saa kunde hele Trækningen skee paa en eneste Dag, hvis ikke, formedelst Klassernes Jndretning, Trækningen maatte foretages paa flere Dage. Naturligviis bliver ved denne afkortede Trækningsmaade Anledningen til muelige Feil formindskede i samme Gad som det bliver lettere ei allene for Vedkommende, hvis Pligt det er, men ogsaa for selve Tilskuerne, at controllere den hele Trækning. Hvad ellers Gevinsternes Fordeeling og Lotteriets For deelagtighed angaaer, henvises Læserne til de i Jndledningen, i forrige Numer, om Klasselotterier i Almindelighed yttrede Jdeer og den der anstillede Sammenligning. Neddypning i koldt Vand, et ypperlige Lægemiddel i Nerve og hidsige Febre. Af Dr. Mylius, Overlæge i Petersborg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-01-16
Ved min Jndtrædelse som Overlæge i Søhofvitalerne fandt jeg Dødeligheden meget stor. Simple inflammatoriske Febre gik snart over i Nerve- og Forraadnelses=Febre, som vare saa ondartede, at de, uagtet de kraftigste og kostbarste Midler, som Camfer, Serpentariæ, Moschus, snart blev dødelige. Saaledes viste Hospitals Listerne, at fra første Maj til femte Juli 1813, 21 døde af Forraadnelses- og 35 af Nervefeber. Alt længe havde jeg næret det Ønske, at prøve Dr. Curries Beøsninger med koldt Vand, og her fandt jeg Leilighed dertil. Men da derved foraarsages Fugtighed paa Sygestuernes Gulve, og andre Uleiligheder, saa iværksatte jeg det kolde Vands pludselige Jndvirkning paa Legemet, paa en anden Maade. Jeg lod et Badekar, fyldt med 1/2 koldt Vand, sætte ved Sengen; den Syge lagdes afklædt i Sengelagnet og han løftedes ved dets fire Ender af Sengen og dyppedes 3 eller 4 Gange indtil Halsen ned i Vandet, hver Gang østes først koldt Vand paa Hovedet. Jmidlertid lagdes et rent Lagen paa Sengen, den Syge løftedes i det vaade Klæde hen paa en Straamatte, blev aftørret, lagdes derpaa i den tørre Seng og bedækkedes med et uldent Dækken. Hele Forretningen varede neppe to Minuter. Vandets Temperatur var imellem 11 og 12 Reaumur. Mine i fem Maaneder uafbrudt fortsatte Forsøg vare lykkelige over al Forventning. Efter nøiagtig førte Dagbøger blev fra 15de Juli til 15de Debr. 1813 denne Fremgangsmaade anvendt paa 116 med svære især hidsige og Nervefebre beladte Syge. Stedse fulgte Bedring alt efter den første Neddypning, ikke en eneste døde, hos ingen havde den mindste onde følge, næsten hos alle var den det eneste Middel, intet andet udi eller indvortes Lægemiddel brugtes. Den første Syge, paa hvem jeg anvendte dette Middel, viste dets Virksomhed paa en overraskende Maade: Nicolai Stafew, 17 Aar gammel, laae siden den 7de Juli 1813 af Nervefeber, og blev den 11te bragt i Hospitalet. Skjøndt man ikke sparte de virksomste Midler, tog Sygdommen stedste til og naaede den høieste Grad. Den Syge laae den 14de maalløs og uden Samling: Læbe, Tunge og Tænder var tørre og havde en brunsort Skorpe: Urenligheden gik uden Bevidsthed: Ansigtsfarven var graagul, Øiet mørkt og urent. J denne haabløse Tilstand dyppedes han den 15 om Morgenen Kl. 8 paa anførte Maade i koldt Vand, i Overværelse af alle Hospitalets Læger. J det Øieblik, da han neddyppedes, foer han rystende sammen, aabnede Øinene og raabte: at det er godt, Ved den anden Jnddypning begyndte han at bevæge sig, reiste sig op, øste Vandet med Hænderne og prøvede at vaske sig. Da han tredie Gang var dyppet blev han lægt i Seng og tildækket. Den tilforn graae og ugjennemsigtige Hornhud, var ganske klar: Hudens brændende Hede havde tabt sig, Pulsen gik langsommere, og snart paafulgte en velgjørende Søvn. Kun mod Aften talte han noget vildt og bad bestandig om Badets Gjentagelse. Den følgende Dag kom han tre Gange i Badet. Han følte sig bedre, talte ikke meer vildt, Tungen var blød og renere, han begjærte at spise og Kræfterne tog til. Den 19de steg han selv af Sengen og gik i Badet uden fremmed Hjelp. Styrkende Midler endte Kuren, og den 24de var han fuldkommen vel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-01-16
J alt blev fra Juli 1813 til April 1815 Dyppebadet brugt til 469 Syge, af hvilke kun 38 døde. Deels var de komne sildig til Hospitalet, deels fandtes hos dem indvortes organiske Feil. J Begyndelsen af mine Forsøg brugtes tillige indvortes Lægemidler, men jeg fandt snart at de var unødvendige, efter Badet lader jeg kun drikke varm Kameel eller Hyllethee med Honning. Onde Følger har jeg aldrig bemærket efter det. Staaer i Prussische Samlung für Naturwissenschaft und Heilkunde, ersten Band viertes Heft.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-01-16
Ved egen Erfaring har jeg hidtil ikke haf Leilighed at prøve ovenstaaende Lægemaade, men jeg finder den saa vigtig og vel attesteret, at jeg tor anbefale den til at iværksættes af kyndige Lager naar Leilighed gives. Schønheyder, Dr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-01-16
Jndenlandske Efterretninger. J Aaret 1817 ere 13170 Skibe under forskjellige Flag passerede Øresund, og i Aaret 1818. 12588. Det første Antal har man ikke havt saa stort siden 1796. Allerede i Aar ere 40 Skibe passerede Sundet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-01-16
Kjøbenhavns Postgaard, som i den senere Tid har faaet adskillige hensigtsmæssige Indretninger til Almeenhedens større Beqvemhed, er nu ogsaa om Aftenen oplyst i begge Gaarde med smagfulde Lygter, hvori Reverbeerplader ere anbragte. Ogsaa paa Hamborger Brevpostcontoir er i Loftet anbragt en Lampe, der udbreder Lysning over hele Localet, til stor Beqvemhed for alle dem, som komme der, for at aflevere Breve.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-01-16
J Onsdags lod den italienske Sanger, Hr. Siboni, sig høre paa den Kongelige Skueplads. Han udførte Scener af den berømte Opera Clemenza di Titus med Musik af Mozart, og Operaen die Vestalen, med Musik af Spontini, i Costume. Hans Sang vandt fortjent Bifald og hans Spil svarede til Sangen. Costumet var i det Hele smagfuldt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-01-16
Odense, d. 12 Januari. Løverdagen den 9de d. indtraf Hs. Høihed Prinds Frederik Ferdinand paa Tilbagereisen fra Aarhuus i høieste Velgaaende her til Odense, og beærede tilligemed Hs. Høihed Gouvernøren den Koncert, som i Aftes blev givet paa den ældste Klub, med Deres høie Nærværelse. Uden Overdrivelse kan Man sige, at Hr. Lemming ved sit mesterlige Spil endog overtraf den Forventning, Man iforveien havde om ham, og henreev alle Tilhørerne til enthusiastisk Beundring, der her var saa meget større, som Kunstneren er en dansk født Mand, hvis Talent ogsaa derfor bør paaskjønnes efter Fortjeneste. – J Søndags Middags blev en gammel Kone fra Hospitalet overkjørt paa Vestergade af en Foermandsvogn med 4 Heste for, og fik en Arm brækket og Ansigtet slemt forslaaet. Kudsken var imidlertid at undskylde, da han raaber betimelig Varsko, men Konen, som var tunghør, mærkede det ikke for det var forsildig at faae Hestene standset. - En Advarsel for døve Folk, aldrig at gaae midt paa Gaden. – Frosten, som i et Par Dage var temmelig alvorlig, har atter ophørt, og der er begyndt at falde Regn, hvomil Jorden saa høilig trænger. - Beretningen i Avisen No. 1 om den nye Kongelige Postsagt Ørnen berigtiges, efter Forlangende, forsaavidt at den ikke er bygt i Svendborg, men af Skibsbygger Lars And. Smith i Rødemølle paa Thorseng.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-01-16
Hempels Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-01-16
Jndsendt. - Denne milde Vinter er en særdeles Velgierning for Huusmænd og Jndsiddere, paa Landet, der mangle fast Arbeide, som Tærskning og deslige, da den tillader de mere formuende Landbrugere at udføre mange Arbeider til Agerdyrkningens Fremme, der hidtil udsattes som mindre nødvendige og ei svarende Regning ved daværende høie Dagløn. - Foruden de sædvanlige Tilflugtsmidler i arbeidsløse Tider, Træstubbe og Steens Sprængning og Opgravning, indbyder den tørre og milde Vinter til Hullers og smaa Mosers Opfyldning for at benyttes til Agerland, tilDammes og Vandingers Anlæg, til Grøfters og Vandledningers Gravning og til Anvendelsen af den derved vundne Fyldning til at forhøie de sidde Steder i Nærheden o. s. v. De saaledes anvendte Udgivter ere sande patriotiske Offere til Fædrene lander, og have dobbelt Værd, en varig nemlig, da Landets frugtbare Areal derved forøges, og en i nærværende Tid end vigtigere, at stærke arbeids vante Hænder kunde tjene Underhold ved Arbeide.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-01-16
Det har glædet Anmelderen at see flere Landmænd føle det rigtige og vigtige i slige Foretagender for Øieblikket, og han vil derfor her beskrive hvad han flere Steder har seet udført. Der gives neppe noget Agerbrug, hvor jo Eieren vil finde Leilighed til paa denne Maade at gavne sig selv, Efterslægten og de trængende Klasser ved et ei meget betydeligt Udlæg. - Paa de fleste Marker vilMan finde Steder, hvor Sæden groer slettere, eller giver mindre Afgrøde, fordi Vandet ei let kan afledes uden at spilde megen Jord eller hindre Driften for Plov, Harve og Vogne. Paa slige Steder maa Jord tilføres og et øvet Øie vil let opdage hvorfra, saasom fra Forpløininger, Ager Rygge paa nye anlagte Veie og deslige; men gives intet saadant, da graves en Dam i Midten paa et saadant stid Sted i den Retning hvor det mindst hindrer Dyrkningen. - Ved Opgravningen anvendes omhyggelig det ufrugtbare Sand og Leer og den sorte Muldjord, som sædvanlig findes paa saadanne Steder af 3/4 til 1 Al. Tykkelse, hver for sig til mueligste Fordeel. Leer og Sand kan bruges til at fylde, naar Man iagttager at det faaer et godt Lag sort Jord eller Agerkrumme over sig. Jnden Man begynder den egentlige Dam Gravning afskræller Man Agerkrummen, og lægger den til Siden paa det Sted Man først vil begynde at forhøie, ligeledes henfører Man ved Damgravningens Begyndelse den Agerkrumme, der skjæres oven af, til det Sted hvor Man venter at Fyldningen omtrent kan strække sig, den opgravne døde Jord henføres til det Sted, hvor Manhar afskrællet og lagt Agerkrummen til Side. Denne døde Jord dækkes med Agerkrummen af det næstliggende Mosestykke, som nu skal opfyldes, og med Agerkrummen af det Stykke af Dammen, som efterhaanden foretages o. s. v. Man faaer da et Stykke opfyldt, som har dybere Muldjord, og altsaa ogsaa, naar den holdes tør, giver bedre Afgrøde end den øvrige Mark. - Frosten, saalænge den ei er stærkere end den har været i Vinter, hindrer ei, da Arbeiderne kunse Jordskorpen med en Kølle, hvorved Behandlingen lettes for Spaden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-01-16
(Det glæder Udgiveren, at kunne tilføje Ovenstaaende for Patrioten kjærkomne Vink den Forsikkring, at, som han har bragt i Erfaring, skal paa den nordlige Kant af Fyen være oprettet en slig Forening, som har til Hensigt at skaffe Arbeide i disse fortjenstløse Tider, hvilket Man vist med Føie maatte ønske efterlignet paa flere Steder.)(S. Bl.) Frimodig Yttring, hjemlet ved 7. i Forordning af 27 Sept. 1799. – Naar man har seet, og veed, at end ikke paa Kjøbenhavns Hoved-Gader, eet eneste Tver-RendesteensBræt er forsynet med Beslag af Stang eller Flad Jern, saa er det vist paafaldende nok, at i Kjøb stæden Odense endog flere af de langt smalere TræeRendesteens Brætter ere belagte med 3 Rader, Stang Jern, især findes en Tver-Rendesteen, fra Enden af Torvestrædet, i dito fra Adelstrædet til Torvet og i omtrent 20 Alens dito ved Hjørnet af Rector-Residencen (hvoraf Brættets Bredde neppe er 12 Tommer) bespækket med 3 Rader Stang Jern, der er en Udgivt i det mindste af 50 Rbdl. pr. Bræt, og for det Sidste vist nok betydelig mere, alligevel er man dog berettiget til at antage, at et ubeslagen Ege-Rendesteens Bræt kan holde sig nok saalænge i Odense som i Kjøbenhavn, hvor der gives bredere Brætter, mere Færsel og sværere Læs. Slige ufornødne Bekostninger lade sig derfor vanskeligen foreene med sand Omhue for Besparelser i Brolægnings-Regnskabet, hvis Deficit skal erstattes ved Borger-Paalæg. J. Dall, Toldkasserer, i No. 403 paa Nørregade. (S. Bl.)