Jyske Efterretninger, 1794-08-15
Det nye Systems Forfattere bruge uredeligviis det Enkelte udøvede Uret til Grund, at forkaste det gamle eller monarkiske System, og at udkaste Barnet med Badekarret. Hvo vil nægte at Raader og Embedsmænd, Dommere og Ministere, undertiden af ærlig Vildfarelse giøre Ul ret, undertiden med Vidende, fordi de ere slette Folk; men da er dog mangfoldig ofte at faae Ret, just fordi der er En som staaer høit over dem alle; der er det og tilladt, og maae være tilladt, at beklage sig offentlig. Men giør engang alting liig, da hænger snart hele Regentskabet sammen, og en Krage hakker Øinene ikke ud paa den anden. Da faaer man nu ikke eet Dommersæde, eller et par uværdige Ministere paa Halsen, mod hvilken endnu undertiden er Hielp, fordi de have en Overherre, men hundrede smaae Regentere, som have ingen over sig og som plage eder ihiel. Der ligger noget Subliint i Tanken om et Monarkie, som alle føle dunkelt, som derfor og fandt almindelig Indgang, men som Opklarerne og J. J. Lauget nu med mange andre Ting sætte iblandt Fordommene. Nemlig denne: da Gud ikke regierer umiddelbar, at stille et Menneske, saa høit i sit Sted, at giøre saa uafhængig af mange Ting, som sædvanligen nedtrykke Mennesket, at han i mangen Hensigt kunde handle guddommelig, og ofte ogsaa vil handle saaledes. - Det Serinissimus hentyder paa denne Jdee. Varsom og lempelig farer den gode Asmus i dette Skrift med Opklaringsfolket, som virkelig ikke giver denne Lempelighed dem igien, som ikke ville lade gielde deres Edikter, som Journalerne og de lærde Tidender, vrimle af Beviser derom. Men Asmus tilstaaer og at han ei tager andre nogen Nidkierhed ilde op, thi Sagen var Nidkierheden værd, og Løvinden vister ikke med Halen naar hun forsvarer sine Unger. Uden Rørelse kan man ikke høre Manden tale over Religion. Dog nok, for at giøre retskafne Læsere opmærksom paa Skriftet. Over falsk Opklaring, ved Leilighed af en Opsats i Genius. Martii 1794. (Af et tydsk periodisk Skrift.) Sand Opklaring?) det fulde Vidskab af alt det, som er sandt, godt og nyttigt, kan aldrig skabe, og vil ingen Revolutioner foraarsage. Men naar hemmlige 9 Man skulde, for at undgaae ald Misforstaaelse i mellem sand Opklaring, sand Humanitet, sand Philosophie, og den antager Firma og Masken af hiin, altil klaring for 1789. og Opklaring efter hvo vilde sværge til den sidste, Redact. Anmærk. Forbindelser aftale iblandt hinanden, at udbrede Svisse Grundsætninger paa hver Maade iblandt Ubesmittede, for paa denne Vei at opnaae visse Hensigter, og da kalde disse deres Bestræbelser Opklaren, saa maae de forundre sig, naar redelige Mænd opstaae, at imodsætte sig slig Opklaring med Nidkierhed og med al Magt, naar de anvende alt, til at rive saadanne falske Philosopher Masken fra Ansigtet og stille dem frem i deres hele hæs lige Nøgenhed. Altid bliver det elendige Konstgreb brugt, i det man giver de Regierende (velmenende !) Lærdomme, dermed at sige de Regierede: man behandler eder ilde! Altid giøre disse Folk sig saa vigtig og betænkelig dermed, hvad de ikke alt havde at sige, og lade troe, de havde uhørt vigtige Ting paa Hiertet, hvorom de ville tie. Og hvad er det da vel, Er nu her eller der skeet en Undersaat Uret, det er gandske muelig. Misbrug skeede til alle Tider, og saa længe Mennesker blive Mennesker, vil de under ingen Regieringsform ophøre. Men det skulde Folkene tale reent ud. Er en Enkelt ulykkelig, fortrængt; nægtes nogen Retten; har han betydelig og grundig Klage, saa lad ham paa en skikkelig Maade offentlig fremlægge Verden sin Lidelse; det skeer jo daglig, hvor ofte lader man ikke trykke Akter, og hvo tør forbyde det? Enhver vil beklage ham, man vil vredes og knurre over Embedsmændene, Dommerne, Regieringen, Opmærksomheden vil drages derpaa, og han vil blive hiulpen; Frygten for et saadant offentlig Udraad vil holde mangen Statsmand, hvis Samvittighed ikke sade ham noget i sin Pligt. Men siden der her og der i enkelte Fald skeer Uret: derfor duer vor hele Jndretning intet, derfor ville vireformere Verden; Dette ere kun foregivende Bevæggrunde, for dem som af gandske andre Aarsager ville vende Verden om.