JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-03-03
Directoriummet har nu ophævet Seqvestren paa de til Cayenne forviiste Deputeredes Godser. Den 13de Maji skal de 5 Directeurer kaste Lod om hvem af dem der skal træde ud. Den 9de Maji skal en nye Directeur vælges, og den 20de begynder de deres Forretninger. Et Antal fra Jrland flygtede Misfornøiede, som man har funden paa engelske Priser, bleve i Førstningen behandlede som Fanger paa Slottet Ha i Bordeaux. Men den bekiendte Skotlænder, Thomas Muir, har antaget sig disse og forestillet, at de ei vare at ansee som Frankrigs Fiender. De blive nu meget got behandlede, og skal ikke ved Udvexling overleveres den engelske Regiering, Af frievillige Gaver til Rustningen mod Engeland, er blant andre indkommen 20,000 Livres i Rede Penge, fra General Charaneuf Randoms ved Rhinen staaende, Division. Fra Dunkirken meldes: at saavel der som i Ostende er lagt Beslag paa alle Skibe, og at blot Kaperne maae løbe ud.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-03-03
En Borger Punct, har overleveret Directoriummet en Plan til en svimmende Leir paa 100,000 Mand, som skal sammensættes af en ganske nye Art Fartøier, og som skal kunne udholde baade i Blæst og Storm.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-03-03
Tydskland. Efterat de fleste Particulairgesandtere, fra de Stænder som have Eiendomme paa den venstre Rhinbredde den 14de havde holdt en særdeles Conference over den sidste franske Note, blev Resultatet: at da det syntes umuelig at blive befriet fra Opofrelser, man da, forat give Frankrig et Beviis paa hvormeget man ønskede Freden, skulle tilbyde den franske Republik den halve Part af de paa den venstre Rhinbredde liggende Lande.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-03-03
J en af Grev Metternich den 1ste Febr. indleveret Notte til de franske Gesandtere, i Anledning af Rhin skandsens voldsomme Borttagelse, anføres: At det hidtil blant alle europæiske Nationer har været en Grundsætning, at en Vaabenstilstand som blev indgaaet for at slutte en godvillig Overeenskomst, saalænge blev i Kraft, til man blev vis paa at Forsøget var frugtesløs. Og selv i dette ulykkelige Tilfælde troer enhver Nation, at man af Agtelse for sit Ord, er forbunden til ei at begyndt Fiendtligheder før den Tid er forløben som virkelig dette Tilfælde er betinget. Det er ikke muelig at angribe disse Grundsætninger uden at ryste det hele Folkerets=System i Europa, ja selv en Difinitivtractat kan ikke have nogen fast Grundvold, naar Fredsforslagene, overtrædes. Keiseren og Riget haaber derfor med Tillid, at den franske Republik, paa Grund af den Ær og Rang som den agter at vedligeholder blandt de europæiske Nationer, vil optage Angrebet paa Rhinskandsen, med Misfornøielse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-03-03
Man siger, at den franske Republik forlanger til Skadesløsholdelse for de ved den Manheimer Rhinskansen. Angreb dræbte og saarede Franskmænd, 600,000 Livres.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-03-03
Jgiennem Overschhvaben er paa en kort Tid kommen over 12000 fra fransk Fangenskab udvexlede Østerrigere. Fra Wien skrives: At Rygtet om at Østerrigs Grænse i Jtalien, vil blive udvidet til Oglio og maaskee til Adda, begynder at vinde Tiltroe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-03-03
Schweitz. Et talrig Zürcher Corps er marscheret, mod Grændserne, og de øvrige Cantoner holder ligeledes deres Tropper i Beredskab. Den nye forandrede Regiering i Bern har skreven til det franske Directorium at den ønsker at vedligeholde det gamle Venskab med Frankrig som i Aarhundrede har havt Sted, og er bereed, til hastigst at bielægge de Jrringer som ere opkomne i mellem Frankrig og dem, hvis det kan lade sig giøre, uden Tab af deres Uafhængighed, den de standhaftig vil forsvare til den sidste Blodsdraabe, og forventer derpaa et billig og gunstig Svar, samt at de franske Tropper, maae blive trukken bort fra deres Grændser, da de saa vil lade deres Folk trække tilbage, som blot har væbnet sig til eget Lands Forsvar.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-03-03
Jtalien. Man siger nu, at de franske Tropper, med Magt trænge frem imod Rom, og at Paven vil sende Cardinal Sommoglig dem imøde med Stadens Nøgler, samt at mange Sager af Værdie er sendt til det Neapolitanske, hvorhen og mange Folk ere flygtede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-03-03
Staden Loretto blev i 2 Timer overladt til de franske Soldaters Plyndring, fordi Jndvaanerne værgede sig og ihielskiød nogle franske Soldater, da de den 29de Januarii rykkede derind. Der skal ellers herske stor Elendighed i den af de franske Tropper besadte Deel af Kirkestaten, og de under Anarchiet sukkende Borgere hiemsøge, der haardelig af Contributioner og Reqvisitioner. Med lem Cisalpinerne og Genueserne skal være opkommet Misforstaaelse. De første beskylder de sidste for at de hældet til Aristocratismens Side.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-03-03
J Venedig har Feldtøimæster Vallis bekiendtgjorat Grev Pellegrini kommer dertil med det første, for som Keiserlig Commissair at organisere de Venetiansk Stater. For at holde de talrige Arsenalarbeidere i Beskieftigelse, er der begyndt paa at bygge adskillige Fregatter og Krigskibe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-03-03
Adskilligt. Staden Mühlhausen har nu sluttet en fordeelagtig Tractat med Faankrig og er nu foreenet i de samme. J Paris kalder man denne Tilvext, en Draabe Vand i Havet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-03-03
Malerierne og andre Kunststykker, som ere bragte fra Jtalien til Paris, staaer i hver Decade 3 Dage offentlig til Skue.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-03-03
Af en afdød stor Fyrstes Chatourregninger vil man seer at de franske Prindser skal have kostet ham henimod 2 Millioner.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-03-03
Den Andeel som Admiral Duncan erholder i Priis, penge, af de den 17de October erobrede Skibe, regner man til 70,000 Pund Sterling.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-03-03
Hoffet i Madrit skal have bevilget Frankrig frie Giennemmarsch til Portugal for 50,000 Mand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-03-03
J Begyndelsen af denne Maaned er den ulykkelige Prindsesse de Leon, af Huuset Montmorency, bleven tagen paa en endelsk Paketbaad af en fransk Kaper, og ført til Calais.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-03-03
J Sverrig ere 1000 Mænd Infanterie commanderte til Arbeide paa Flaaden ved Carlscrona.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-03-03
En dansk Mand af Herkomst, navnlig Biørn, giør sig i denne Tid meget fortient af at besaae og beplante de store Sandduner ved Danzig, som lykkes ham til alle Menneskers Forundring. Hans derved visende Tillid og Taknemmelighed til Forsynet er meget rørende, og giør at hans Arbeidere med særdeles Agtelse og Lydighed følge hans Forskrivter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-03-03
Private Breve fra Dublin bragte i Gaar den foruroeliggende Efterretning, at den gule Feber i Nærheden, af denne Hovedstad skal have yttret sig. Man troer, at Sygdommen er kommen fra et befængt Skib, der nyelig er kommen fra Vestindien.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-03-03
En engelsk Skibstømmermand Clarck har gjort en vigtig Opfindelse, som bestaaer i et forbedret Gangspil paa Skibe ne, den sættes i Bevægelse under Dækket ved Vinder, og har en stærk mekanisk Kraft, der forholder sig som 1 til 8. det er at sige: en Mand, der med sin Arm kan løfte er Centner, sættes ved denne Vinde istand til at løfte i Centner. Man seer dette Gangspil allerede anbragt paa Krigskibet London i Spithead.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-03-03
J den 636te Trækning i Altona er udtrukken følgende Nummere. 40. 84. 17. 13. 81.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-03-03
Bekiendtgiørelser. Er Bekiendtgiørelsen i den Aarhuus Avis No. 11 til mig, eller det er dem selv, der næste Gang vil optage noget, da i begge Fald ei besvares, men altid henholder mig til mine bestemte Svar i Aviserne No. 6 og 9. Aarhuus, den 3die Martii 1799. Meulengracht.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-03-03
En troe, reenlig og skikkelig Pige, som forstaaer at forestaae en Vask, sye Linnedsyening med mere, og som har Lyst at tage Tieneste som Stuepige til 1ste Mai et Sted i Nærheden af Kiøbenhavn, kan melde sig paa Giæstgivergaarden i Aarhuus hos Madamme Møller, hvor hun underrettes om Conditionerne, under hvilke indbefattes frie Reise til Søes fra Aarhuus til Kiøbenhavn. Uden meget gode Vidnesbyrd om sit Forhold og sin Duelighed nytter det ingen at melde sig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-03-03
J Medhold af Plataten under 25de October 1792, bliver alle og enhver som maatte have lovligt Krav paa min sal. Mand Hr. Jochum Gregersen Bruun, forhen Sognepræst til Frue Kirke og Provst i Ring Herred. herved indkaldet inden 12 Uger fra Dato af at regne, for mig som hensidder i uskiftet Boe, at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer, hvorfra disse end maatte reise sig. Ligeledes anmodes alle Vedkommende at berigtige deres Skyld til bemeldte min sal. Mands Boe. Aarhuus, den 28 Februarii 1798. Bodil Catrine Bygov. sal. Bruuns.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-03-03
Mandagen den 16de April og følgende Dage, ladeS. T. Provstinde Bruun i Aarhuus ved offentlig Auction bortsælge endeel fieldne Guld-og Sølv Medailler, betydeligt Jndboe af alle Slags. Trykte Cataloger ere en Maaned før Auktionen at faae i Kiøbenhavn hos Hr. Secretair Busch i Frederichsborggaden 218, i Aalborg hos Hr. Viinhandler Hass, i Randers hos Farver Lund, i Horsens hos S. T. Hr. Rector Worm, i Wiborg hos Kiøbmand Christian Giørup, i Greenaae hos Madame Tørslew, i Ebeltoft hos S. T. Frue Cramon, i Schanderborg hos Madame Friis, i Weile, hos S. T. Hr. Controlleur Petersen, i Hobroe hos Sr. Andreas Brendstrup, i Aarhuus paa Post=Contoiret, samt paa Auctions Stedet. Beder Præstegaard, den 24de Fabruarii 1798. M. Hasse. p. t. Provst i Ring Herred.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-03-03
Førstkommende Tirsdag den 6te Martii Klokken 2 om Eftermiddagen, bliver udi Spindeskolen i Hospitalet, ved Auction bortsolgt circa 470 Pd. Hør= og Blaargarn, som er spundet af de Faktige udenfor Spindeskolen, samt endeel gamle Kradser, Skrupper og Karter. Aarhuus, den 28de Februarii 1798. Jnspectionen for Fattigvæsenet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-03-03
Hos Gartner Flentie paa Jægergaarden ved Aarhuus, er alle Slags Urter og Blomsterfrøer at besiBonite at faae tilkiøbs. Ligeledes kan og (naar Bestillinger i betids indsendes) til Efteraaret faaes alle Sorter, fine og ordinaire Frugttræer. Jmellem Aarhuus og Widre er finden en liden SpaanÆske, hvori er en næsten ganske nye Pidske Paryk. Eieren, som opgiver Kiendetegn paa Parykken og Æsken, kan imod dette Avertissements Bekostning og en billig Findeløn erholde den paa Adresse=Contoiret i Aarhuus Huusmand Jens Madsen i Jaungyde paa Sophiendahls Gods i Skanderborg Amt, er død den 16de December f. A. uden Livsarvinger, og hans Boe er strax efter Dødsfaldets Bekiendtgiørelse registeret og forseilet; ved Boens Aabning paa 30te Dagen anmeldte de tilstædeværende Arvinger og Enken, at den Afdøde har havt en Halvsøster, navnlig Anne Kirstine, som for nogle Aar siden er bortreist, hvorhen, eller om hun er i Live, vides ikke. Endskiøndt intet troes at blive at arve, saa indkaldes dog herved ermeldte Anne Kirstine eller Arvinger, med de øvrige anmeldte Arvinger, at møde i bemeldte Stervboe Onsdagen den 2den Mai Formiddag Kl. 10 slet d. A., da Skiftet ventelig sluttes, hvor enhver skal nyde Ret efter Loven. Sophiendahl, den 18de Febr. 1798. Paa høie Skifteforvalters Vegne. E. Norup.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-03-03
Auction. Aakier Hovedgaards Mark, beliggende Hads Herred, Aakier Amt, bliver, efter Hans Excellence Hr. Geheimeraad, Greve von Dernaths Begjæring, næstkommende 3die Maii om Formiddagen Kl. 10 slet, først separat og siden samlet, stillet til offentlig Aucton herpaa Gaarden. At beskrive Eiendommens Godhed, ansees overflødig, da enhver Liebhaber, ved Øiesyn og Undersøgelse, vil erkiende dens Værd. Conditionerne er 6 Uger forinden Auctionen at faae til Eftersyn hos Jnspecteur Petersen paa Aakier, der og foreviser Eiendommen. Skulle den forinden Auctionen blive bortsolgt, skal samme udi Aviserne vorde aflyst. J. Kier.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-03-03
Aakier, den 20de Februarii 1798. Da min sal. Mand har udlaant de 2 første Deel af Fogtmans Kongelige Reskripter, og jeg veed ei til hvem, beder jeg herved den som har faaet dem, at levere mig dem tilbage, da jeg ellers er nødsaget til at anskaffe de manglende Deele for at giøre Skriftet complet. B. C., sal. Bruuns. Afdøde Skræder Ole Gyldings Creditorer, indkaldes herved inden 12 Uger fra Dato, for os at anmelde og ligitimere deres Fordringer, da Skiftet efter han nem til den Tid ventes sluttet. Horsens Raadstue, den 19de Februarii 1798. Borgmester og Raad. 300 Rdr. af Sabroe og Westerliisberg Herreders Legatter kan bekommes til Laans førstkommende Junii Omslags Termin imod antagelig Sikkerhed efter Anordningerne hos N. G. Blicher.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-03-03
Provst i Sabroe og Westerliisberg Herreder,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-03-03
Af Woer Herreds Fattig=Casse er mod anordnet Sikkerhed til Laans at bekomme 100 Rdr., hvorom de der forlange samme, behageligst vilde melde sig enten hos mig eller min Eftermand i Provste-Embedet, Hr. Provst Jordhøy, i Elbech pr. Horsens. Wæhr Præstegaard, den 22de Febr. 1798. Schmidt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-03-03
Torsdagen den 3de Martii Kl. 10 Formiddag, ladet Paten i Maarslet, formedelst Præstegaardens Jorders Bort orpagtning, ved offentlig Auction bortsælge sin Besætning af Bester, hvoriblandt 2de brune gaars Bester 10 Qvarteer og 2 Tommer høie, Køer, Faar og Sviin, med meere.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-03-03
Hvem der af Undertegnede har laant Schous chronologiske Register over Forordningerne, fra 1784 til 1787. begge inclusive, og samlede i et Bind, ombedes erbodigst, behagelig at lade samme levere tilbage. Aarhuus, den 21de Februarii 1798. Kruse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-03-03
Høistærede velfornemme Venner: Haver rigtig bekommet Tilsendte fra velfornemme Venner ved sidste Avis No. 9 og befunden samme, fornemmelig fra Hr. Chr. Schiæffers Firma, at være uskuffelige masive Vare, hvormed kan være tient; undlader derfor ikke, skyldigst herved for meldte Tilsendte at clarere, og Valuta dertil at lade følge, dog veenlig derhos erindrende, at Pudderet i Accomodationen fra Hr. Chr. Schiæffer ei var saa aanske frie for Skarn, hvilket for Eftertiden forventes bedre. Takker Hr. Anonymus for given Frist til 13de dennes, hvilken rigtig skal benytte, da til den Ende, uden Ophold vil avertere om Oplag, og søge Cautionist, hvorfor strax skal tiltræde den (rigtig giettede) nødvendige Reise. Havde ellers tænkt, at Hr. Ven, for Handelens Skyld. gjerne havde paataget sig at besørge Oplaget, men troer derfor ei saa ilde om ham, at han undslaaer sig derfra, for at undgaae Handelen. Tilstaaer for Resten, at mit sidste Afgivne til Hr. Ven, saavel som og det første, grunder sig paa Haab om en smule Gevinst, hvilket Alle, som det seer, eller høre læse, ubenfaldt kan skiønne, og derfor ei dølges, hvorimod maae lades Hr. Vens Bekiendtgiørelser, at de grunde sig paa blot og har Patriotismus, som alle Mælende kan tage og føle paa. Seer ellers, at Hr. Ven nu ei længere vil handle med Vaas, som ikke heller lønner Umagen, hvilket hans meddeelte Efterretninger har lært, dem han ei behøver til en Ven, at giøre sig fremmed for. Anlangende Hr. Chr. Schjæffer, da meldes, at mit Magasin ganske er tom for Sands og Fornuft til Vrøvlerie, hvorfor rigtig nok intet deraf fandtes i mit forrige til ham destinerede; hvilket da nu og seer han selv har god Forraad paa, og kunne overlade noget af til mig; men da det er en Artikel jeg ingen Fordeel finder ved, saa kan jeg ei med denne Handel befatte mig. Derimod skulle en Ladning Raisons til hans Publikas i No. 6, naar de ere sunde, reene og frie for al Ukrud, ei være mig ukiærkommen; men af disse har han muelig ingen selv, som han vil være bekiendt, og maasket han ei heller kan faae dem tilkiøbs. Det er en snild Slutning at siden mit forrige kaldes et Giænmæle, saa maae samme være skeet af et Umælende, hvilket, med Mesters Tilladelse, dog ei er rigtig, lad være jeg just ikke eier en Pary mager= eller Barbeertunge i Slebenhed. Paa en Prik har han giettet mit Navn; altsaa herunder med det, og see nu, kiære Publikum: hvor Navnene: Chr. Schiæffer og Metulas prunker i Handelsannalerne. Skulle dette, til Bekomnes Asklarering, ikke slaae til, saa bedes det Manglende ført a Conto til nærmere Leilighed for.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-03-03
en tienstvillig VenMetulas. Efterskrift til Publikum!
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-03-03
Det agtbare Publikum bør viide Aarsagerne til at man har afstedkommet og endnu vedbliver denne Feide. Disse ere: ikke blot, at man fandt det saa saare øiensynlig, hvad der havde motiveret Vedkommende til hin saakaldte Breves, og hiin Bekiendtgiørelses Meddeeling, den Speculation nemlig, muelig derved at tvinge Priserne ned, og saaledes formedelst let Jndkiøb, giøre sig desto større Vinding ved ulige dyrere Salg, at man troede ei at begaae nogen Uretfærdighed ved at sende dem en lille Hilsen; men og - man tilstaaer det -at man selv havde Rug at sælge, og derfor fandt Jnteresse deri, og Fornøielse af, at Vedkommende ei komtil at døe i den Vildfarelse, at deres Konster ei vare blevne mærkede. Disse Aarsager ere ukunstlede, de ere de eneste man har havt. At giøre Dyrtid afskyer man saameget, som nogen moralsk god Mand; at profitere noget betydeligt derved, kunne man ikke heller, da man virkelig ikke eier et Fierdingkar gammel Rug, og ei har noget stor Qvantum af det nye. Man haaber, derved at vederlægge den beskyldning om udsuerske Hensigter, og i al Fald føier man det høitidelige Løfte til, at det hele Qvantum, om det saaes, skal blive overladt til Byens Magasin, for samme Priis man selv haver, det, uden halv Skillings Fordeel, i hvormeget dyrere, end Priserne maatte blive, i Tilfælde nemlig at Byens Magistrat skulle finde fornøden, at anskaffe et Forraad til Byens Tieneste. Man forstaaer ved Vedkommende, den Unævnte og Chr. Schiæffer. Byens øvrige bekiendte reelere Handelsmænd, veed man nok ei har Deel i slige Stræger. Sit Navn finder Forfatteren ei, det er til nogen Nytte at nævne, og uden at giøre Nytte dermed, finder han ingen Plaiseer i, navnlig at blive overøst med Karactererne: Kornpuger, Udsuer, Umælende m. m. hvor ligegyldig hans Skyldfriehed end kunde giøre ham derved.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-03-03
Bekiendtgiørelser. 50 a 60 Stkr. gode og vel forede Køer samt 2de Tyre og 5 smukke bruune gaars Heste, er at faae til Kiøbs hos underskrevne. Kalstrup, den 27de Febr. 1798. M. Bygballe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-03-03
Ligtorn Operateur Elias Marensen reiser her omkring i Stiftet og tilbyder sin Tieneste for enhver som behøver ham og venter med det første at komme til Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-03-03
Herved bekiendtgiøres, at Madame Bagge paa Frysendahl Hovedgaard under Grevskabet Frysenborg, agter formedelst Forpagtningens Fratrædelse, at lade holde offentlig Auction, Mandagen den 26de Martii næstkommende og følgende Dage; hvorved bortsælges: endeel Sølv, hvoriblandt et par Sølvlysearme med Stager, Tin, Kobber, Mæssing, Jern, og Kiøkkentøi, Chatol, ler, Dragkister og andre Kister, Borde, Stole, Sænge og Sængeklæder, Bøger, Linned, Ballier, Spande og andre Træevare, en Karet, en Chalse, Vogne, Hestetøi, og Riidetøi med videre. De Lysthavende ville berørte Tid behage at indfinde dem. Frysendahl, den 27de Februarii 1798. Paa Vedkommendes Vegne, N. Saabye.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-03-03
Paa Hovedgaarden Østergaard i Vellev Sogn under Grevskabet Frysenborg, er død en 60 Aars gammel Røgter ved Navn Christen Jensen, som i mange Aar har været der paa Gaarden, og i hans Skrobelighed faaet Klæde og Underholdning af nuværende Beboere og hans Formand. Den Afdøde var et slægfrede Barn, hvis Forældre ei vides hvem har været. Han angav at have havt en Søster, men vidste ei om hunvar levende eller død. Uagtet intet efter ham kan blive at arve naar hans Begravelses Bekostning og anden Gield fragaaer, da hans heele Efterladenskab ved Registering og Vurdering strax efter hans Død kun beløb sig til 11 Rdr. 2 Mk. 4 s. bliver hans Arvinger, om nogle skulle være til, saavelsom hans Credi= og Debitorer, i Følge Placaten af 26de October 1792, herved med 6 Ugers Varsel indkaldede at møde paa bemelte Østergaard den 17de April nestkommende, da Skiftet efter ham foretages og om mueligt sluttes. Snorum, den 1ste Martii 1798. Paa det Høigrevelige Herskabs Vegne. Som Skifteforvalter, N. Saabne. Adresse=Contoiret i Aarhuus giver Anviisning hvor en vel indrettet Gaard er til Kiøbs, af Hartkorn 3 Tdr. dens Eiendomme er beste Korn- og Græs=Bund, er beliggende udi en behagelig Egn og er indrettet til Boepæl for en honet Familie.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-03-07
Indenlandsk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-03-07
Kiøbenhavn. Det er vigtig for Danmarks Handel, at de Handlende blive bekiendte med de Grundsætninger, som Domstolen i Aix har antaget. Dommerne paastaae, at Connossementer ere Contracter, og som, efter Contracters Natur, bør være undertegnede af de tvende handlende Parter, Befragteren og Capitainen. J Kraft af denne Mening antage de altsaa det Skib, hvor saadanne Conoissementer ikke findes ombord, uden Hensyn til Eieren af Ladningen, for gyldig Prise. Altsaa bør Connoissementerne være undertegnede af Befragteren og Capitainen. Uden Hensyn til Tractaten mellem Dannemark og Frankrig af 23de August 1742, som endog er udstrakt ved Conventionen af 30 Sept. 1749, og ikke tilbagekaldet, saa vil man dog erklære, at de Danske bør være underkastede Bogstaven og ikke Aanden af det franske Regl. af 1778, som siger: Passen skulde ikke være gyldige, der som det bevises, at Skibet i det Øieblik, som det erholdte Passe, ikke var beliggende i en Havn i den Konges Lande, som udstædte dem. J Følge heraf maa et Skib, der kommer fra Østersøen og skal til Kiøbenhavn, for at faae Pas, forsyne sig med et Certificat, som bekræfter, at Skibet virkelig paa den Tid var der.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-03-07
Man vil, at Manifesterne skulle være underskrevne af Capitainen og Befragterne for Vitterligheds Skyld, men dette kan jo virkelig ikke lade sig giøre, naar et Skib har undertiden en 50 befragtere, og lader som man kalder det, a ceullette. J dette Tilfælde vil det være sikkrest, naar det ere faa Befragtere, at da Capitainen og Befragtere, og naar der ere mange, Mægleren og Capitainen underskrive Manifesterne. Man vil have Skibslisterne og Folkerullerne undertegnede af Stædets Magistrat og Byens store Segl for dem, og hvis det var mueligt at alle Folkelister fra alle Bye saae eens ud, saa var dette meget at ønske. De Svenske iagttage i Særdeleshed meget nøie den sidste Punkt. Kaperne beklage den Regelrethed de finde i disses Folkelister.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-03-07
Selskabet til unge Haandværkeres Dannelse udsætter en Præmie af 100 Rdlr. for den beste Besvarelse af følgende Spørgsmaal: Hvorledes bør et theoretisk og practisk Jnstitut for Haandværker i Kiøbenhavn være indrettet, for at det med mindst Bekostning kan stifte den største Nytte, Afhandlingerne, der skulle være indleverede inden 1ste November 1798, og bedømte inden nærværende Aars Udgang, kunne skrives i hvilket Sprog Forfatteren selv vil. De indsendes til Selskabet i Hr. Controlleur Lofts Huus ved Gammel Strand Nr. 260, og maae være forsynet med en Devise, tilligemed en forseglet Sedel, som indeholder Forfatterens Navn, og er betegnet med samme Devise.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-03-07
J Anledning af Handelshuset Rose & Siems Fremgangsmaade ved Expeditionen af Skibet Fanny m.v.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-03-07
har Cancelliet ved Skrivelse af 24de Februarii anmodet Kiøbenhavns Hof= og Stadsret, at foranstalte fornævnte Rose og Siems justitialiter tiltalte for deres i samme Sag, formeentligen brugte mislige Forhold.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-03-07
Ostindiefarerne Juliane Maria, Capt. C. Madsen, og Norge, Capt. H. N. Kraag ere ved første Jnstance ved Commerce=Tribunalet i Nantes erklærede god Priise, baade Skibe og Ladninger til Fordeel for Opbringeren. Grundenne til Confiscationen er, at man har handler imod de franske Reglementer, som ikke staae i Forhold til Traccaten af 23 August 1742. Disse Skibes Sager ere nu appellerede til Civil=Tribunalet. Skibet Grev Bernsdorff er endnu ikke paadømt ved det civile Tribunal, hvor Sagen er appellert, men man venter det vil snart skee.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-03-07
J Aaret 1797 ere 62 Skibe expederede fra Kbhvn, til Vestindien, deres Drægtighed har været 4,919 Læster.