JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-11-03
Den første Kaper er alt i forrige Uge lagt ud fra Kjøbenhavn; den tilhører Kapitain Lind, føres af Færgemand Lind af Helsingøer, og har to Attenpundere og 2 Haubitser. Bemeldte Kapitain agter endnu at udruste 2 andre og større Kapere. - Hos Mægler Heckscher er aabnet Axiesubskription til Kaperudrustning. Af Grosserer Vogel udrustes ligeledes en Kaper og een af et Jnteressentskab. Hr. Urtekræmmer Benzon, der eyer Dunse Krudtværk, tilbyder sig at ville levere de Patrioter, som ville udrust Kapere, nyt og stærkt Krud til 32 Rd 100 Pd., der ellers koster 40 Rd. At ellers ikke een eneste Fjende kom til dette Krudtværk, skyldes det snilde Jndfald af Eieren, at han ved opslagne Sedler lod Enhver advare for at nærme sig Værket, da Anstalt var gjort til saasnart behøvedes, at sprænge det i Luften. Fjenden, hvoraf neppe Nogen under hele Toget har udmærket sig ved nogen Heltedaad, vidste dette, og havde saadan Forsigtighed, at uagtet de til kom i Nærheden, holdte de sig dog stedse tilbage, naar de hørte at Stedet var Benzons, og nøiedes med at sige: "Jal ja vir kennen den Benzon, das ist ein schlechter verwegnet Kerl.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-11-03
At ovenmeldte Pappenborgske Kuf, som fra Falmoutvar bestemt til Kjøbenhavn med Vare til den Engelske Armee og løb hertil uden at vide, at de Engelske vare borte, ikke fik Tid til at mærke Uraad og igjen gaae bort som letkunde skeet, er at tilskrive Hr. Mægler Mauer, som var kommen Skipperen i Tale, og strax da han gjættede sig til Sammenhængen, anmeldte den for Politimesteren, hvorpaa Skibet blev anholdt. Det er ladet med franske Vine og Brændeviin til en Værdi af henimod 20,000 Rd.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-11-03
Det hedder, at en fjendtlig Barkasse, som ved Vebek vilde gaae i Land er fordrevet med noget Tab paa begge Sider. To saarede Ryttere ere indkomne. Ligesaa forsøgde Natten til den 29de nogle Fjender i en Barkasse, omtrent saavidt skjønnedes 24 til 30 Md., at gaae i Land ved Kronborg Geværfabrik; men bleve modtagne af vore den posterede Regiments Jægere saa eftertrykkelig, at de efter nogle Jammerskraal af stode fra deres Forehavende, og mærkede man siden intet til dem. Om Eftermiddagen viste sig længe paa Rheden en Parlamentærbaad fra en fjendtlig Skonnert. Lieuten. Møller af Søetaten gik endelig ud med en Færge. baad ogsaa med hvidt Flag og ved Mødet modtog et Brertil Kommandanten, hvis Jndhold er ubekjendt, men formodentlig har været lutter Røvertrudseler. Svar blev igjen udsendt, og nu hedder det, at den er gaaet til Nordsøen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-11-03
Orlogskibet Mars staaer endnu i Flinterenden, og som Ordet gaaer, er det største af de ranede danske Orlogskibe Christian den Syvende, forlist i Nordsøen. J Politivennen læses et nyttigt Forslag til at tilveiebrin1 ge en ryg og sadig Sanførsel med Seland og Fyen, ved istedet for den tabte Flaade at holde 150 til 200 store Kanonbaade i det store Belt, som, vel bemandede, vel anførte og betryggede ved Batterier i Nyborg, paa Knudshoved, paa Sprogøe, paa Romsøe, paa Reersøe, paa Samsøe, paa Veirøe, ved Kjerteminde, ved Callundborg, ved Korsøer, ved Skielskjør, paa Albuen o. fl. St., vilde sikkre os Beltet og gjøre al Engelsk Far derigjennem umuelig, med mindre den stærk konvoieres. Ligeledes vilde et lignende Antal Kanonbaade, betryggede ved de nu værende og nye Batterier, kunne udføre, hvad Kronborg aldrig kan, og hvad Engellænderne grue saa meget for lukke Sundet eller hindre deres Fart i Østersøen med Kjøbmandskibe, med mindre disse hver Gang konvoieredes af store Eskadrer og endda gjøre det vanskeligt nok. En stor Deel af disse nødvendige Fartøier formodes at kunne erholdes ved Patrioters Gaver, naar Regjeringen opmuntrede dertil, og foreslaaes da tillige, som et Beviis paa NaNonaltaknemmelighed, at enhver saadanskjænket Kanonbaad, fik Giverens Navn, og dette blev evig vedligeholdt i vor Søemagt. Herligt Minde paa dansk Patriotisme i den vigtige Aar 1807, naar man saae Danmark herske paa sin Strømme ved 3 til 4000 skjønne Kanonbaade, paa hvis Speile man læste: Grosserer A. No. 1, A. No. 2, Grosserer B., Grosserer C. og D., Grosserer C., D. og E., Klubben N. N., Grev A., Grev B., Grev C., Baron A. o. s. v., Amt A., B., C. o. s. v., Helsingøer No. 1, No. 2, o. s. v., videre alle vore Kjøbstæder, alle vore Godseiere alle vore Kapitalister o. s. v. En Kanonbaad kan haves for en maadelig Pengesum, og for 400 slige Pengesummer kan Danmarks Sammenhæng sikres og Engelland dyrt komme til at angre sit Ran: Jgjennem Ringsted passerede den 22 Octbr. omtrent : 1/3 a 400 Rd. Jægere og Skarpskyttere, af Tropperne fra Holsteen, som ere komne over Lolland. Sikker Efterretning fra Roeskilde beretter det Siellandske Jægerkorpses Ankomst sammesteds og Generallieutenant Evald siges at være kommen til Sjelland med 5000 Md. af vor Armee.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-11-03
J Løverdags skulde Kongens Livjægerkorps afmarschere fra Kbhvn. for at støde til bemeldte Tropper. Til Korsøer an som den 25de et Artillerietrain af 4 Kanoner, 2 Haubitser, 80 Md. og 10 Officerer. Færgefarten over Beltet nellem Nyborg og Korsøer er nu igjen tilladt og aaben. Eftermiddagen den 25de seilede de 2 sidste fjendtlige Brigger, som laae til Ankers ved Korsøer, Syd paa. En Jagt, som samme Dags Morgen afgik derfra med Passagerer i stille og taaget Veir, blev stoppet af en af Briggerne, da Fjenden yttrede, at han, formedelst den Mængde af Passagerer som kunde sees paa Jagten, havde formodet, at det var en Transport af Militære; men fik derpaa igjen Tilladelse at passere. Jagten maatte imidlertid vende tilbage til Korsøer, fordi Aftenen nærmede sig. De Reisendes Antal forøges daglig, den 29d. laae der over 100.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-11-03
Endskjønt, Rygtet endnu gik paa Kjøbenshavns Børs den 30 October, at der var sat Engelske Tropper iland ved Kongsbakka i Sverrig, nær den Norske Grændse, veed man dog af paalidelige Breve fra Sverrig, at der ingen Engelske Tropper eller tydsk Legion er landet paa Skaane. Slig Landing skal være forlangt eller tilbudt af Engellænderne; men Kongen har bestemt aslaaet det. Der er heller ingen Svensk Kutter ved Helsingborg, og det var altsaa lige saa umueligt, som det er usandt, at Hs Svenske Majestæt ved den Engelske Flaades Udseiling af Sundet befandt sig ombord paa sligt Fartøi. Hs Maj. stod blot nogle Øjeblikke paa Broen, og imens han var der, kom Gambier og Catheart i Land, og var der en Stund.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-11-03
Den Russiske Minister er taget over til Helsingborg, som det hedder, for at erklære Krig, hvis Sverrig ey vil fratræde Alliantsen med Engelland, hvortil det alt skal have beqvemmet sig. Nu og da sender han Expresser over til Helsingøer. Den Svenske Charge d'Affaires Baron Taubeer og passeret over Beltet med en vigtig Mission.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-11-03
J en Engelsk Oppositionstidende læses en diærv Gjendrivelse af Kongen af Engellands Erklæring om Danmarkstoget. Ogsaa den nødsages til at erklære det Hele for Forsikring uden Bevis, Udraab uden Grunde og løse Beskyldninger istedet for rigtige Fornuftslutninger. Der hvor Talen er om en venskabelig Overeenskomst, anmærkes at samme var foregaaet og ledsaget af haanende og forræderske Forslag, understøttet af fjendtlige Flaader og Armeer og sat igjennem ved en Underhandling for Kanonmundingen. "Man fortæller os i Hs. Maj. Erklæring, at det var Napoleons Bestemmelse, at bemægtige sig Holsten og tage den danske Sømagt. Men vi vide af unægtelige Fakta, at Storbritanien, uden nogen foregaaende Krigserklæring, har angrebet og ødelagt Kjøbenhavn og taget den danske Sømagt, Antage vi hin Forsikkrings Sandhed, er Forskjellen blot denne, at de Franske eftertragtede hvad vi virkelig udførte. Tingens Moralitæt er vist ikke bedret derved, at den ene kom den anden i Forjøbet. Men Gjengjældsretten skal herefter, fortæller man os heel ærbart, opstilles som et Bevaringsmiddel mod vore Fjenders Anfald, og en Retfærdiggjørelse for Grumhed og Undertrykkelse. Som politisk Mideel kunde denne Sætning taales, hvis den blot anbragtes mod gjendtlige Nationer, som vi ere i Krig med; men at hævne os paa den Svage og Ufortøinende, for Uret, paaforros af mægtige Fjender, er Ondskab og Afskyelighed: det er at ligne den der, fordi han er plyndret af een Mand, søger at holde sig skadesløs, ved strax at bestiæle og dræbe en Anden m. m.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-11-03
J Theindependent Whig for 4de October findes følgende skrevet som et Brev til Udgiveren: M. H. Jeg er stolt af at være enig med dem i ethvert politisk Emne, men allermeest deri, at vor seneste Fremfærd i Østersøen vi sætte et evigt Kains Mærke paa det brittiske Navn. - Af afpensle de Elendigheder, der maae paaføres en Hovedstad under den umenneskelige Daad, et Bombardement overgaaer de største Evner i Verden. Hvilken Mængde af gamle og syge Personer maae ikke inddrages med i den fælles Nød som Smerter og Mangel paa Kræfter kun lade dem tidobbelt føle, Qvinder under Fødselens Veer dræbte eller skræmmede til Døde ved kaldende ved dræbende Bomber, Mængder af enhver Alder og Tilstand forladte af deres kjæreste og næreste Venner under Naturens sidste Krampetræk, Man tænke sig til denne gyselige Tilstand endnu den fra alle Sider truende Jldløs den rædsomme Bragen af styrtende Boliger, Brængstedes og Saaredes Skriig, og den uophørlige Bulder af Skud og Knalden af bristende Bomber. - Og son om dette ikke var nok til at nedslaae det modigste Hjerte, tænke man sig det forhøyet af den grumme Fjende, ved at bruge Nattens skumle Mulm, til at indsende uophørlig af skudte, uophørlig flyvende uophørlig faldende Ødelæggelsesmidler - tænke man sig Koner og Børn bekrigede paa den blodigste Maade, ligesaafuldt som Soldaten og Borgeren, Rædsom, yderst rædsom er denne svage Forestilling, men nu tillægge man den Tanke, at disse saa gyselige Elendigheder fremkom ikke fra en aabenbar og erklæret Fjende - ney, under Venskabs svigfulde Maske nærmede sig der engang menneskekjærlige, engang ædle Britte den neutralumistænkende Danes fredelige Hovedstad, under det falske Paaskud af Selvopholdelse og tvingende Nødvendighed slog han alle Havnens utallige Redskaber løs, paa en Nation forbunden med os ved de stærkeste Baand og lige udmærket for Ærlighed og for Fredelighed. - Umodstaaelig paatvinger Fornuft og Religion den Følelse, at den upartiske alt Menneskekjøns Dommer vil kalde os til et strængt Regnskab for en saa skændig Krænkelse af Retfærds og Menneskeheds hellige Love, Med alle vore ompralede Rigdomme kunne vi ikke afsone Drabet af de kjække Mænd der faldt saa ærefuldt for deres fornrettede Fædreland, Men vi komme engang til at bøde, og det med de sværeste Renter, for det uretfærdige Ran af deres Flaade, og for den uretmæs. sige Plyndring af deres Vare= og Krigsforraad. En Erklæring er udstædet, for at bestykke denne Daad, men ikke er eneste Beviis er anført der kunde retfærdiggjøre vor uretfærdige Fremfærd. Hele Menneskekjønnets Stemme fordømmer os og den meest indgroede Afskye imod det fordømmelige Foretagendes Udtænkere og Tilskyndere, kan ikke andet end indtage hver ærekjær Danes Barm, Har den danske Regjering den mindste Hang til fransk Partii, vil vor Gjerning nu fremme og hellige deres saa befrygtede Forening, Med get Ord: Bøde skulle vi, og det haardt og snarligen! Deres o. s. v.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-11-03
Odense Bye=Nyt. Fra den 28 til 31 October.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-11-03
Døbte: Skomagersvend H. Hansens Datter, Marie Cathrine, Fadd. Skomagermester R. Pommers og Vertshuusholder R. Nielsens Koner, Fuldmægtig Rasmussen Handelsbetjent Andersen, Sadelmagermester O Hansen, Maler Elenberg, Skomagermester H. Dyreborg, Skomagersvend H. C. Petersen, og Smedesvend N. Pedersen. Muursvend M. Nielsens Søn, Niels Fadd. Mad. Møller, Jomfrue Dagstrup Kæmner L. Pedersen, Muurmester P. Michaelsen, Vertshuusholder J. Povelsen og Uhrmager N. Jensen. Kornmaaler R. Nielsens Datter, Maren, Fadd. Mad. Holte, Jfr. Hagendahl, Pottemager J. Gitterman, Urtemændene H. J. Møller og P. Pedersen, Regimentsbøssemager Fuhrmanns Søn Carl Frederik; Fadderne Mad. Petersen, Jomfrue Leopold, Gjørtler R. Petersen, Malermester Jacobsen, Bøssemager Løblitz. Skrædermester Jens Lunds Datter, Karen Kirstine, Fadderne Mad. Espe, Jomfrue Coordt, Skrædermesterne Jokum Hansen og P. Greve Pottemagermester P. Coordt, Forpagter Hansen, paa Christiansdahl, Marskandser Darn.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-11-03
Copulerede: Bødkermester H. J. Thomassen, og Pigen, M. M. Rasmussen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-11-03
Avertissements. I Dag den 1ste November om Middagen imellem Kl. 12, og 1, er paa Veyen fra Skaarup Bye til Veistrup Mølle tabt en Brevtaske af rød nægte Safian, med henimod 180 Rd. danske Bankosædler; hvoraf en 100 Rd. Sædel, hvorpaa imellem andre Navne staaer 2de Gange det Navn J. H. Bc., 4 Rd. enkelte Rigsdalerssædeler og det øvrige i 5 Rigsdalerssædler Da jeg ved dette Tab er sat i en stor Ubehagelighed fordi 100 Rd. Sædelen ikke tilhører mig, saa anmodes den retsindige Finder af denne Brevtaske at aflevere samme imod en raisonabel Douceur, til mig Undertegnede, som er indqvarteret i Veistrup Mølle. Schmiegelow, Eskadrons-Chirurg ved den 4de Husar=Eskadron. God Hvedemeel til 8 Mk. Lpd. og 9 s. Pd., faaes hos Skrædermester Jensen paa Klingenberg. Hvad der skal opmuntre et Folk, naar det ængstes af Krigens Rædsler - En Prædiken holden i Krarup Kirke 13de Søndag efter Trin. 1807 samme Dag som Krigens Udbrud imellem Danmark og Engelland forkyndtes Menigheden, af J. Bang, Sognepræst til Krarup og Lærer ved det Fyenske Seminarium - sælges til Bedste for Krarup Skolekasse for 12 s. heftet her paa Adressecomtoiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-11-03
Hvor 1 a 2 Pigebørn fra Landet kunde erholde Logie og Kost tilligemed Underviisning i Læsning, Skrivning, Tydsk, Syening og andre Fruentimmernetheder for billig Betaling anvises fra Adressecomtoiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-11-03
Fra den 22de October aabnes min Bager=BotiA. B. qve i den gamle Bagergaard i Vestergade, som afgangne Wulf har beboet; og kan fra den Tid daglig bekommes alle Sorter Hvedebrød. Min eneste Vestræbelse skal blive, at tilfredsstill enhver med gode Varer og en reel Behandling. Odense den 21de October 1807. A. H. Bøllemose.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-11-03
Fire gode beboelige Værelser paa første Sal hos Guldsmed H. V. Theilgaard lige over for Hovedvagten paa Flathaven, er strax at faae til Leie.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-11-05
Krigstildragelser i Fædrelandet. Fra Møen meldes nogle engelske nedrige Stræger om kring Smaalandene. Omtrent i Begyndelsen af September laae et dansk Fartøy i Grønsund og vovede ey at gaae ud i Østersøen, da en engelsk Fregat stedse bekrydsede Udløbet. Det var ladet med Hør, Hamp, Talg og Lys fra Rusland. Fregatten sendte om Natten 2 Barkasser ind, som bemestrede sig Fartøjet, slængte Folkene i Land. udtog Ladningen og brændte Skibet strax uden for. -
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-11-05
Under Angrebet paa Kjøbenhavn var det under Hr. Kammerherre von Krogh staaende Skyttekorps et af dem, der hæderligen udmærkede sig. Det var kun 156 Md. stærkt, og tæller 18 Døde og 36 Saarede. Lidt efter lidt samles Beviser paa Cathearts og Gambiers Pralhalserie med Angivelsen af deres Døde og Saarede. Allene i den Larsenske Have paa Østerbroe ere fundne 17 nedgravede Engelske Kroppe. Dr. Frankenau har i sin Sundhedstidende indrykket en Journal holden af en Dansk, paa et af Traktørstederne i Nærheden af Staden, der bærer alle Præg af Troværdighed. Hans Beretninger, der dog kun gjælde een Punkt, giver Anledning til at tænke sig Fjendens Tab stort. En hannoveransk Officeer, som hos en agtet Dansk Mand læste Cathearts og Gambiers totale Mandtabsliste, sagde: Det var at ønske, at vi ikke mangen enkelt Dag havde havt større Tab, end hvad her staaer for det hele Tog. Man kan altsaa see at Sanddruhed, ja endog Hellighed, maae give Løgnen Rum, naar Politiken byder. Man regner at Expeditionen i Penge allene har kostet Engelland 100000 Rd. hver Dag. Antallet af Kanoner, som de Engelske ikke fik Tid til at føre med sig, skal beløbe sig til omtrent 1000 af større og mindre Kaliber. Uagtet alle deres kande Ødelæggelser har Tidens Korthed og Uvidenhed om det Lokale dog reddet mange vigtige Gienstande, hvortil især hører Dokken. J samme laae Linieskibet Dithmarsken, under Reparation. Fjendens Hensigt var, at sætte dette Skib i seilfærdig Stand, og han søgte derfor at pompe Vandet ud af Dokken. J 24 Timer, som eller pleier at være den høieste Tid, der udfordres til at udpompe Vandet, var han, uagtet han brugte 24 Heste, ikke istand til at udpompe meere end 4 Tommer Vand. Han undersøgte Sluserne meget nøie og alt hvad der kunde give nogen Oplysning i den Henseende, men kunde ingensteds opdage Feilen. Opbragt over, at hans dobbelte Øiemeed, at gjøre Skibet flot og ødelægge Dokken, var mislykket, kjolede han nu sin Harme paa det værgeløse Skib. Jkke Vandaler kunde medhandlet det slettere end Engellænderne, og det bliver en evig Skamplet paa deres Opførsel mod Danmark i Begyndelsen af det 19de Aarhundrede. Alle Knæerne bleve oversangede og sønderhuggede; Kiølen kunde Fjenden imidlertid ikke beskadige, efterdi Skibet stak for dybt. En af vore Skibstømmer mænd skal have optaget en af Bielkerne paa Bunden af Dokken, og foraarsaget, at der bestandig løb frisk Vand ind i samme ligesom Fjenden arbeidede paa at pompe det læns. Paa Nyholms Hovedvagt have de Engelske gjort en rig Fangst. Søeofficererne havde der til de vagthavende Officerers Brug et skjønt Sølvtøi, som neppe Søeofficerer af nogen anden Nation vilde tilladt sig at regne med til de i Kapitulationen overgivne Skibe og Skibssager. Men for Engelske Officerer var det god Fangst. Klemens Kobber over Slaget den 2 April, som prydede Vagtstuen, maatte følge med. -Ja de havde alt indpakket det til Orlogskibene hørende Kommunions Sølvtøi men da der gjordes opmærksom paa, at man ansaae dette som Kirkeran, afgaves det igjen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-11-05
Paa Justitsraad Klingbergs Landsted uden Østerport, hvor der laae Engelskmænd, er, som overalt, hvor der var anden Jndqvartering end Hannoveranere, holdt et skamme. ligt Huus, og opbrændt Paneler, Plankeværker o. sl. m., og da han klagede, hævnede de sig ved at brække Frugttræer i hans Hauge. Ved Bortmarschen er efterglemt en Regiments Dagbog, fra 10de Juni til Kapitulationen, hvori alle Ordrer ere indskrevne. Man seer og af denne Dag. bog, at man urigtig har tillagt Catchart, af Hoflighed at spare Kongens Dyr, og forbyde Skydning af dem. Dagbogen har Ordren desangaaende, som lyder saaledes: "Da det er berettet, at Officerer skyde i Hs. danske Maj. Dyre. have og Skove, saa forbydes for Fremtiden slig Dont, saasom det allarmerer Skildvagterne paa Udposterne. Blandt det øvrige Meget, som nu efterhaanden erfares, at føre Krigen i Sjælland paa, fortjener og at anføres, at om de Engelskes ædle Maade (saaledes kalde de den selv) des Have ved Skotsborg. Garnisonen (nogle Træsoldater, der stode paa Generalinde Schimmelmans Lystbatterie i hende en Nat lode bortføre en halv Snes halvpundige Kanoner, lig, thi dette skeede under de 6 Ugers Stilstand, kunde vi gjorde ingen Modstand. - Hvis Tiden ikke var saa forskjel nu have sandet, hvad Engellænderne raabte om, at de i de første Dage toge et Batterie, som ingen hidtil har kunnet gjætte, hvad var for et.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-11-05
Paa Saltholms Grunde staae ialt 4 Skibe, som tilhører Kongen, det ene er Mars, de to andre forsikres at være St. Thomas, og Triton, og det 4de en Galease, der brugtes til at hente Tømmer. Tre Personer, som vare tagne derover, for at røve Kobberhud og andre Sager, og derpaa havde lagt sig ind i Dragøe, for at nyde et Øjeblik Forfriskning, ere med deres Koster anholdte af den der værende Øverstkommanderende af Landeværnet og af Tolderen, Af en Hannoversk Officeers Liste over Beleiringsskytsets Fordeling for Kjøbenhavn, sees at samme, foruden Con greves Brandpilebatterier, bestod tilsammen af 43 Mørsere 48 fire og tyvepundige Kanoner og 7 Haubitser.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-11-05
J Kristiansand udkommer nu et Blad, som hedder Bellona. J samme læses Kapit. Stopfords truende Opfordring til Kommandanten med denne Sidstes raske Svar, som lod saaledes: "Kristiansand den 27 September 1807. Min Herre, Hans kongelige danske Majestæts her i Havnen liggende Orlogskib staaer ikke under min Kommando, som General og Kommandant i Kristiansand; jeg er saaledes ikke istand til at kunne besvare Deres Høyvelbaarenheds meget ærede saavidt bemeldte Orlogskibs Udleverelse angaaer. - Hvad derimod anbelanger Tilladelse til brittiske Skibes og Troppers Jndløb her i Havnen, da kan samme aldeles ikke bevilges; og skulde der desuagtet gjøres Forsøg, derpaa, da skal jeg vide at forhindre og tilintetgjøre samme ved de Midler, som min Konge i saa Henseende allernaadigst har betroet mig. Jeg har den Ære &c. Tobiesens -Man veed nu, at Admiral Cederstrøms Reise til Kjøbenhavn for nogle Uger siden havde til Formaal at besee de Engelske ved Beleiringen brugte Mørsere, men disse vare alt indskibede. Omstændighederne have hidindtil ikke tilladt at nævne følgende Hædersdaad, som imidlertid længe har været Os Alle i Fyen vitterligt, og nu findes saaledes anført i Kjøbenhavnske Aviser: "Fra Langeland blev fra den Tid af Kapitulationen af Kjøbenhavn blev bekjendt, næsten hver Nat overført Tropper og Artillerie til Lolland. Dette skede med Fartøjer som om Aftenen løb ud fra Taars i Lolland, og fra Stranden under Tranekjær indtog Folk, som sattes ud paa en flad Pram. Derpaa seilede man strax igjen over før det blev Dag. Ved denne Overførsel gjorde Lieutenanterne Holst, Cederfeldt og Willemoes væsentlig Tjeneste. Den sidste har strax, da han i Rusland erfarede Danmarks Ufred, klet hjem for at tjene Fædrelandet. Grev Ahlefeld fortjener enhver Dannemands Tak for den Jver og Opofrelse hvormed han har søgt at befordre Fædrelandets Tjeneste. Han holdt aabent Bord for Officerer og andre ved Troppernes Færsel brugende Folk, tog deres Heste frit ind paa sine Stalde, og gav rundelig Føde og Drikkevare til Folkene.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-11-05
En Telegraflinie oprettes nu imellem Kjøbenhavn og Helsingøer. Langs Stranden forefalde hyppige Forsøg af Engelske Baade, paa at gaae i Land og røve. Jmellem Svanemøllen og nye Kalkbrænderie opkastes et Batterie af 3 Sex og tredivepundere og man troer at et lignende vil blive anlagt ved Dragøe.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-11-05
De Danske Commissarier forsikkrede nu, at et fortsat Bombardement kunde for de som Militaire og Tropperne ikke medføre noget skrækkeligt, men at maaskee den commanderende General af Medlidenhed med Stadens ulykkelige Jndvaanere og især Koner og Børn vilde samtykke i en ærefuld Kapitulation. - Popham tilbød sig derpaa at gjøre et Udkast til Kapitulationen, og trak i det samme Caps Kapitulation, som skulde tjene til Ledetraad op af Lommen. Vor re Commissarier samtykkede heri, for dog at erfare, hvorvidt de Engelskes Paastand kunne strække sig. Popham skrev i en Hast den 3die Artikkel, i Henseende til hvilken, det ikke var mueligt at faae nogen Forandring eller Modifikation. De Engelskes første Paastand var at sætte sig Besiddelse af Tre Kroners Batterie, Citadellet, Holmen, Østerport og Amagerport. De øvrige Porte skulle halv besættes af Engelske Tropper og halv af Borgere. OberstLieutenant Murray var især meget paastaaende i Henseende til Amagerport, og der disputeertes bestandig med den af Murray medbragte Plan over Kjøbenhavn paa Bordet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-11-05
Avertissements. J en Alder 87 Aar og efter nogle Ugers Sygeleie, behagede det Gud sidstafvigte Nat, at bortkalde fra dette Liv, min Kones Mormoder, Maria Elisabeth Brink: Enke efter sal Christian Leth, Kancellie-Assessor og Herredsfoged i Sunds Gudme Herred. Denne ærværdige Gamles Død bekjendtgjøres herved for fraværende Familie og Venner. Mesinge Præstegaard d. 1 November 1807. P. Høyer.