Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-07-25
Cholera holder et slemt Huus i Toulon, til den 7de Julii ere 446 Mennesker der blevne syge deraf, og 289 døde, omtrent 70 Mennesker døe nu hver Dag; af Stadens 35,000 Jndvaanere ere de 25,000 udvandrede; to Personer, som havde taget Flugten til Marseille, skulle der have faaet Sygdommen. Skrækken var meget stor, alle Boder vare lukkede Galeislaverne kunne neppe overkomme at begrave Ligene; man frygter ovenikiøbet for Tumulter, da Tilførselen til Byen standses, og der begynder at indfinde sig Mangel paa Levnetsmidler. – Forresten har man gode Efterretninger fra Frankerige; thi foruden det man hører om Colonien Algiers tiltagende Flor, og hvortil den berømte Marskal Clauzel skal afgaae som Gouverneur, saa erfares: at de indirekte Skatter have i de første 6 Maaneder af 1835 indbragt 12, 154,000 Fr. mere end i samme Tid i Fior Handel og indvortes Liv i Staterne ere i disse Fredens Aar i en uafladelig Tilvæxt i Europa, paa den nye Jernbane imellem Brüssel og Mecheln passere omtrent 2000 Mennesker daglig. J to Maaneder ere 125,000 passerede frem og tilbage paa den, og kan dette saaledes vare ved i 2 Aar, saa ville alle Udgifterne paa Banens Anlæggelse være betalte. Det er Skade, at der tilligemed denne større Virksomhed i det borgerlige Liv udbreder sig tillige et religiøst Livfuldhed iblandt Nationerne, hvorover manikke kan glæde sig; nemlig en Hang til Strid og indbyrdes Forfølgelse, formedelst Religionsmeninger. Til de øvrige religiøse Giæringer, som sætte Schweit i Bevægelse, skriver man derfra, er kommet et nyt Element: 50 Geistlige i Kanton Luzern have skrevet til deres Foresatte, Biskoppen af Basel, hvori de med Hensyn til den politiske Virksomhed af den katholske Forening, klage over Striden imellem Staden og Kirken, giøre opmærksomme paa Kristendommens Væsen, som ikke er bestemt til at forvirre den borgerlige Orden, og minde om de første Kristnes Fremgangsmaade som søgde en Sikkerhed for deres Religion i dens Euddommelighed og ikke i en bestemt Statsform. De antage at Hovedfaren for den katholste Religion er deres Forhold, som forplante den politiske Kamp ind paa Kirkens Distrikt. Tilsidst bede de Biskoppen, som de kalde deres Fader og Hyrde, om de fornødne Forbedringer i Kirken, som det eneste Middel til at sikkre den katholske Kirkes Magt og Rettigheder. – J England holdes for nærværende Tid de heftigste Disputatser imod den katholske Religion, som man der beskylder for hemmeligt at gribe meere og meere omkring sig De franske Pairers Kammer har efter flere Timers Forhandling under lukkede Dørre, erklæret med 114 mod 16 Stemmer, at der skal fortfares med Processen mod de Anklagede, selv ifald de ere fraværende, da Sagen saa skal procederes efter skriftlige Beviser. Beslutningen blev taget den 13de Juli, man troer at Minoriteten af de 16 Pairs vil træde ud af Pairs-Tribunalet. At omtale de Fraværende er bleven til en Fornødenhed; thi den 11te Juli tildrog sig en Begivenhed i Paris, som har giort den største Opsigt, og som man har ondt ved at forklare; nemlig de fleste af de Anklagede fra Paris, ialt 28, ere rømte af Arresten St. Pelagie; de havde nemlig gravet en underjordisk Aabning, hvorigiennem de have taget Flugten; Kersausie, Sauriac. Beaumont og 14 andre forbleve i deres Arrester, og vilde ikke giøre fælles Sag med deres Medanklagede. Den underjordiske Gang førte til et Huus i Gaden Copeau. Fangerne pleiede hele Dagen igiennem at spadsere omkring i Gaardene, om Aftenen bleve de indespærrede i deres Celler; om Sommeren blive disse visiterede Klokken 10 om Aftenen; men om Aftenen den 11te befandtes ved dette Eftersyn at de vare tomme. Man giorde strax Allarm, og fandt tilsidst i Badesalen et Hul som var tilstoppet med Halm, og hvorpaa der skal have været arbeidet i en Maaned Strenge Huusundersøgelser ere anstillede i Paris, og ved Telegraphen er der givet Ordre til Præfecterne i alle Departementer at efterspore de Undvegne, og Signalements ere blevne sendte til dem med Stafetter. Til den 17de vare endnu ingen af dem paagrebne.