Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-01-30
Alle portugisiske og udenlandske Krigskibe saluterede ved Dagens Frembrud, om Middagen brød Toget op fra Palladset Necessidadas, ledsaget af et talrigt Kavallerie af Linien og af Nationalgarden. Dronningen saae meget vel og munter ud; han blev ledsaget af Hertuginden af Braganza og Marqvisinden af Ficalho. Et Regiment Uhlaner sluttede Processionen. Da Ceremonien var forbi var der er et stort Lever, hvorved alle udenlandske Gesandte, Adelen, de høie Embedsmænd og Cheferne for de udenlandske Krigsskibe vare tilstæde. Om Aftenen var hele Hovedstaden illumineret, og man faae i Theatret en uhyre Mængde glimrende Damer; men ogsaa der børtes ingen Vivat. – Dagen derpaa aabnede Dronningen de Kortes Session for 1836 med en Tale, hvori hun yttrede det Haab, at Fædrenelandets Saar skulde snart tilgroe ved de fælles Bestrædelser, og udkastede en Skildring af de Arbeider, som vare fuldførte af de forrige Legislaturer. Hun anmeldte, at Ministerne skulde forlægge en Række af Lovudkast for at udvikle det konstitutionelle Charte ved organiske Love, og for at tilveiebringe en eensformig Legislation, og hun opfordrede de Kortes til at betiene sig af deres Jniatiativer for at fremkomme med Forslag af samme Natur, hvis mordne Overveielse kunde lægge en Grundvold til Portugals Lykke. Ministerne for det Jndenlandske, for de geistlige Anliggender og for Justitsvæsnet skulde forrelægge deres Jndberetninger, hvoraf man vilde erfare hvad der var udrettet i de forskillige Departementer siden den sidste Sessions Slutning. De Kortes Opmærksomhed blev især henvendet paa disse Gienstande, for at Administrationen kunde blive indrettet paa den fordeelagtigste og meest oekonomiske Maade, for at forskaffe Kirken den Beskyttelse, som Religionen udkræver, og for at bringe Reispleien ud af den Forvirring, hvori den nu befinder sig Endvidere bleve de Kortes opfordrede til at bestemme Land- og Søemagtens Størrelse, og at bære Omsorg for Kolonierne paa hiin Side af Havet Dronningen smigrer sig med af gode Grunde, at Portugals Forhold til de venskabelige Magter og til hendes Krones Allierede skulle Dag for Dag blive inderligere, og selv de andre Magter, med hvilke Forholden en Tid have været afbrudte, vilde erkiende hendes Regierings Retfærdighed og Maadehold, men især det synlige Overhoved for den katholske Kirke, hvis Datter hun kalder sig med en Stolthedsfølelse. De portugisiske Vaaben, hedder det videre, som have betriet Landet fra Borgerkrigens Raserie og en usurperende og frighedsmorderisk Faktions Bestræbelser, medvirke nu til i et Naboe kongerige at understøtte vor opdøiede Allieredes, Donna Jsabella den 2dens Krone imod Bestræbelser, som ere rettede imod Spaniens Vel, hvis Jnteresser staae i en saa nøie Forbindelse med mit Kongeriges Jeg nærer den Overbeviisning, at Fred og Roe vil blive udbredet over hele Halvøen ved vore fælles Bestræbelser i Forbindelse med Storbrittanniens og Frankerigs. Hun vendte sig derpaa tilde Deputerede, anmeldte at Finantsberetningerne og Budget skulde blive dem forelagte, hvorved hun tilføiede, at Finantsministeren vilde andrage paa Reduktioner og Besparelser for at nedsætte Skatterne, og paa de fornødne Forholdsregler for at bygge Statskrediten paa en fast Grundvold af en fuldkommen Redelighed og til en fuldkommen Tilfredsstillelse af alle i Jndlandet og Udlandet indgaaede Forpligtelser. For begge Kammerne fortyndte Dronningen sin Formæling med Prins Dom Fernando Augusto, Hertug af Sachsen-Koburg-Gotha. Hun havde rettet sig efter de Kortes Forestillinger og Ønsker, og tilsidesat alle andre Følelser, for at tage Hensyn paa Landets Jnteresser. Hun forventer at forefinde hos hendes meget elskede Ge maal alle de Dyder, som kunne forskaffe hende en privat Lyksalighed, og det konstitutionelle Monarkie og det Land, som han fra nu af betragter som sit eget, en nye Støtte. Ogsaa forventer hun af denne Formæling en nøiere Forbindelse med hendes Krones ældste Allierede. Hun opfordrede tilsidst med nogle Slutningsord Kammerne til at staae hende bi i at opfylde den ædle og hæderligt begyndte Plan, at arbeide paa Landets Gienføddelse, og at beskjæftige sig med at retablere Roe og Sikkerhed, og med Landvæsnets, Jndustriens og Handelens Jnteresser, som vare næsten tilintetgjorte ved de forrige Vanheld. Hun tvivlede ikke paa at Nationen vilde være beredvillig til ethvert Offer, som kunde bidrage til Fædrenelandets Vel. Dronningen holdt denne Tale med en tydelig og stærk Stemme. Paa Tilbagetouren til Paladset vortes ingen Vivat. Om Aftenen indfandt hun sig i Operahuset, hvor Norma blev opført; men her forholdt Publikum sig ogsaa taust; da Dronningen er selv meget populair, saa forklarer man denne Taushed af en Utilfredshed med Ministerne Ministeriet havde den 29de December sammenkaldet Parerne og de Deputerede for at meddele dem Thron talen i Forveien; men der indfandt sig kun 51, saa at kun Halvdelen synes at være paa dets Side. Forholdet til Hr. Mendizabal skal være meget venskabeligt fordi han skal have hiulpet Ministeriet udaf sin Pengenød, ogsaa var det lykkedes det at laane 500 Contos paa tre Maaneder efter en aarlig Rente af 12 pCt. Resten af den portugisiske Division skal rykke ind i Spanien og stilles under den spanske Regierings Ordrer. Hertugen af Palmellahavde ladet sig see ved Hoffet paa Nytaarsdag, men har siden været syg af Gigt. - Prins Ferdinand forventes i Februar, ledsaget af sin Kammerherre, sin Skriftefader og sin Læge. Hertuginden af Braganza vil fra Paladset Necessidadas begive sig til Marqvien af Borbas Palads, men dog ikke forlade Landet førend Successionsqvæstionen er fuldkommen afgjort. Der skal for Øieblikket finde en stor Pengemangel Sted i Portugal. – J en Skrivelse i den preussiske Statstidende hedder det, at den nye Finantsminister Campos er Mosait, og vil ophielpe Finantsernes Tilstand ved at kalde mange rige Mosaiter ind i Landet; Mendizabal er som bekiendt Søn af en døbt Jøde. Man forventer at den nærværende Session vil blive meget stormende. Anklageakten imod Fieschi, som er opsat af Generalprocureuren, er nu bleven omdeelt blandt Parerne; den stemmer ganske overeens med Hr. Por talis Beretning, med den Forskiel, at Hr. Martin siger endnu langt mere bestemt end hiin, at nu da alle Fakta ere bekiendte, saa, naar man vil angive Forbrydelsens sande Karakteer i politisk Henseende, maa man erkiende at den er den naturlige Frugt af Selskabet for Menneskerettighedernes Doktriner.