JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1796-09-19
En Mølle, beliggende i den bedste Ean af Coldinghuus Amt. Sen og en fierdedeel Miil fra Weile, 2 Mile fra Fridericia og 3 Mile fra Colding, matriculeret for omtrent 10 Tdr. Mølleskylds Hartkorn, hvortil hører endeel Eiendoms Jorder, skyldende af Hartkorn Ager og Eng, circa 4 Tdr. og Skov i Alb., udskiftet af Fælledskab, beliggende tæt omkring Møllen, indhegnede med Grøfter og levende Gierder, er at faae tilkjøbs underhaanden. Dens aarlige Udsæd i forbemeldte Jorder, er 5 Tdr. Rug, 6 Tdr. Byg, 12 Tdr. Havre, 3 Tdr. Boghvede og 2 Tdr. Erter, Avler 50 a 60 Læs Enghøe, forer og græsser 4 Bester, 6 Køer, 10 Stude, 10 Stk. Faar. Af Eege og Bøgeskov, samt Gierd, sel og Tørvejord, haves i Overflødighed. Møllen bestaaer af 2de Vandgange som drives af Overfald Vand der haves i stor Mængde baade Vinter og Sommer. Mølleværkerne ere saa gode som nye, for faa Aar siden istandsatte af de saa kaldte Frisere indrettet paa Holsteensk Maade, med Gruber Boghvede=Rug= og Malt=Qværne, forsynet med 3 nye Rhinske og en Skaansk Møllestene, indbringer aarlig i Toldkorn 100 Tdr. Rug, 70 Tdr. Boghvede, 24 Tdr. Mult, 10 a 12 Tdr. Skovtkorn, og desforuden gruber 10 a 1200 Tdr. Byg, og sigtes endeel for Kiøbstæderne. Til Møllen er Jagt Rettighed, god Fiskerie og en smuk Hauge, Bygningen er i god Stand, og indrettet til beqvem Bopæl Stuehuset er i 4 Fag, Laden 18 Fag, Stald og Vognremisse 18 Fag, altsammen Ege Bidingsværk, forsikkret i Brand=Cassen for 2000 Rdlr. Hvem som behager at kjøbe denne Møller, kan derom handle med Raadmand Buhl i Fridericia, og meldes til forløbig Underretning for Lysthavende, at 6000 Rdlr. af Kiøbesummen kan blive staaende deri paa første Prioritet. Paa Adressecomtoiret i Odense gives Anviisning hvor evende Chalser, hver for sig, ere for billig Priis at bekomme, den ene er næsten ny, samt smuk moderne; den anden er noget ældre, men dog i god Stand, og i Særdeleshed brugbar og tienlig for en Præst paa Landet, der har 2 Sogne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1796-09-19
Skulde nogen have en Enetages Jernkakkelovn med eller uden Tromle, at ville bortløie, anvises dertil en Leier fra Adressecomtoiret. Vi Christian den Syvende, af Guds Naade, Konge ei 2 Danmark og Norge, de Venders og Gothers Hertug i Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmersken og Oldenborg; Giøre, alle vitterligt: At Vi, efter Huusmand Johan Frands Broch af Tullebølle Sogn og Bye paa Vort kand Langeland, hans herom allerunderdanigst giorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at han i Vore Lande Lolland og Falster, maa handle med saa danne Kobber og Messing, Kiedler, som kjøbes paa de Kongelig privilegerede Fabriker. Forbydende alle og enhver herimod, eftersom forskrevet staaer, at hindre eller i nogen Maade Forfang at giøre under Vor Hyldest og Naade. Givet i Vor Kongelige Residents=Stad Kiøbenhavn den 1ste Julii 1796. Under Vort Signet, L. S.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1796-09-19
Efter Hans Kongelig Majestets allernaadigste Befaling, Brandt. Schow. Colbiørnsen. Reiersen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1796-09-19
Huusmand Johan Frants Broch af Tillebølle Sogn paa Langeland, Bevilling i Lolland og Falster at handle med Kobber= og Messing=Kiedler.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1796-09-23
Tande Præstegield i Aagerhuus Stift, o. 5 Sept.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1796-09-23
Nedenstaaende Hændelse troede man værd at bekiendtgiøres: En Kone, Beret Pedersdatter Kielbergen, at Lands Præstegield, Aggershuus Stift i Norge, der laa med sine Kreature i Fieldet, var den 21 Aug, gaaet ud at opsøge nogle bortrømte Faar, da hun bag fra blev anfaldet af en Biørn; ved det første Slag tabte hun af Sands; dog, hun fik den igien for at finde sig - grusomme Tilstand! - saaledes mishandlet: Hud og Kiød af Baghovedet og Panden revet løs og trukket ned mod Øienbrynene med Haaret, der stod frem i vilde og blodklæbren. de Børster; det ene Øie revet ud; Næsebenerknuset, ganske blottet for Kiød; Brusken nedgledet paa den ene Side af Overlæben, ikkun fast ved nogle Trævler og det styrk nede Blod; hele Ansigtet sønderrevet, og intet heelt undtagen Underlæben og Hagen; den ene Aren meget beskadiget; en Fod knuset og Laaret ganske oprevet. Utroligt synes det, at hun, saa grumt lemlæstet, var stærk no til at slæbe sig hiem over Krat og Moradser; hun har fuld Sands til at fatte sin Ulykke, og taler tydelig. Hvilke ere nu hendes Følelser, naar Mand - Børn - hulke omkring hendes Leie, dette Smertens Leie, Fortvivlelse og Hierteqval, intet mindre, fuldkommen hengiven i Forsynets Førelse venter hun med en opløftet Siel, det Øieblik, der skal ende hendes Marteer. - Menneske, hvo du end er, der vil berøve os Guddommens herligste Gaa ve - Religion - skue her din Forvovenhed, skiælv og til Paris, den 7 Sept.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1796-09-23
Da de franske Prindsers Partie endnu bestandig søger at opvække nye Uroligheder i Vendee, saa har Gen. Hoche udlovet 100 Livres i rede Penge for hver Spion eller Emigrant, som arresteres. De Gamles Raad har nu bekræftet Ordens geistlighedens Afskaffelse i Belgien, saavelsom de 500 RaadsBeslutning om at sælge for 100 Mill. Nationalgodser i Belgien. - Royalisterne her giøre bittre Anmerkninger over Jourdans Armees Tilbagemarsch. - Der er lagt Embargo paa alle Skibe i de spanske Havne. 2000 Matroser ere ankomne til Toulon fra Brest, og flere ventes. Fra Bres- og Orient ere Skibe afgaaede for at forstærke Richerys, Eskadre. - De østerrigske Fanger, som Buonaporte har gjort siden den 31 Julii, ere, foruden 7 til 8000 dræbte og saarede, 13475 M., hvoriblant 72 Ober og 130 Underofficerer; blandt de første er General Prinds Reskay. Des uden har han taget 82 Kann., 6 Fahner, 210 Munitionsvog2. - Vagterne ved Barriererne i Paris ere nu fordobblede. Gen. Scherer skal commandere Expeditionen mod Portugal. Spanien skal alt have samlet 25000 M. mod Portugal. - Anseelige Eiendomme skulle være garantere de en fremmed Magt, som vi have sluttet Alliance med. 2 engelske og 2 portugisiske Priser ere tagne af franske Kapere i det middellandske Hav. - En 14 Aars modig Franskmand, Rene Puge, der var tvungen til Skibstieneste paa den engelske Flaade for Toulon, har reddet sig derfra ved 4 Timers Spømmen, og lykkelig er ankommen til Toulon. Man fortæller følgende Anekdote og Gen. BuonaporteHan havde en Munk hos sig til Taffel, og spurgte ham, hvad man talte og Krigen. Denne svarede ganske trohiertig; Man holdt den for en Guds Straf, men tager den fra en god Side Chuona Parte.)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1796-09-23
London, den 9 Sept. Mange i Publiko giøre sig ingen gunstige Begreb om Udfaldet af Grenvilles Fredsunderhandlinger med Directorio, da de ville vide, at Engelland ikke allene skal give alle de erobrede Øer tilbage, men og betale Frankerige 10 Mill. Pd. Sterling i Krigsomkostninger, samt indrømme og garantere Fienden alle sine Crobringer a., og da den politiske Horizønt bliver alt mere og meere taaget omkring os, saa bliver Parlamentet udentvivl tidligere sammenkaldet end sædvanlig, alle længes nu meget efter at vide, hvorledes Hr. Pict nu vil styre Statstoret i nærværende truende Uveir. Man vil nu paa ny laane 25 Mill., og neppe faae vi Fred med Frankerige, da Krig nu erklæres mod Spanien, deres Allierede Hr. Astley, der bestandig tænker paa Nyt, for at fornøi Publikum, har nu indført virkelige Abekatte paa sit Amhvitheater ved Westminsterbroen, der opføre Skuespil og spille deres Roller som Mennesker.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1796-09-23
Den polske Consul har offentlig modsagt det Rygte, at Hs. polske Majestæt skulle have formælet sig med Grevinde Grobowska. - En Skotlænder skal fornylig have opdaget de sande Aarsager til Magnetnaalens Forandring, og tillige et Compas, der i alle Verdens Dele staaer uforanderlig og nøiagtig mod Norden og Sønden. Nu skal han være i Færd med at opfinde en Naal, som viser Bredheden, en anden som viser Længden gjennem en lige Forandring af Grad mod Øster eller Vesten. - Et Aftendlad her melder som et Rygte, at vort Kabinet har erklæret for alle mod Frankerige allierede Hoffer, at det har i Sinde at aabne en umiddelbar Underhandling med det franske Directorio, for ved denne Erklæring at betage al Mistanke, som om det kun søgte en separat Fred for sig selv, da den virkelige Hensigt dog er, at forskaffe Europa en almindelig Fred, der og skal følge paa, hvis de Franske ere tilbøielige til selvsamme Oprigtighed og Maadelighed, som det brittiske Hof er tilbøielig til Ved det sidste hemmelige Cabinetssæde vare den danske, svenske, fardiniske, portugisiske og andre udenlandske Gesandtere tilstæde, og formodentlig er vor Regierings Beslutning om at aabne Negotiationer med Frankerige, formelig bleven dem bekiendtgjort. - Fra vor Minister i Kiøbenhavn ere Depecher ankomne med en Expresser.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1796-09-23
Frankfurt, den 9 Sept. Jgaar forlod de Franske Witzlar og i Forgaars Fæstningen Giessen. De Keis. vedbliver at forfølge de Franske, og man troer, at de ville fortsætte deres Tilbagemarsch indtil bag Sieg. Idag har man hørt en stærk Kanonade fra Egnen ved Krenznach, hvor de Keise ere trængte frem Her er kun et Compagnie Keis, som have besat Portene, Erkehertug Carls Hovedqvarteer gaaer i Morgen til Witzlar. - J Breisgau have nu ogsaa Bønderne bevæbnet sig imod de Franske. - De kes. Husarer have især faaet overordentlig meget Bytte. Nogle af dem have Belter opfyldte med Louisd'orer, og 6, ja flere Gulduhre. Begge de Franske Armeer skal, siden deres Fremtrængen, have udskrevet 129 Mill. Livres i Contributioner og over 160 Mill. Livres i Reqvisitioner.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1796-09-23
Staden Nürnbergs Gield, som Kongen af Preussen vil betale, skal efter Sigende beløbe sig til 15 Mill. Gylden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1796-09-23
Skrivelse fra Friedberg i Witterau, den 12 Sept. Siden den 9. ere her atter igien Keis., da de Franske have havt vor Stad besat i 62 Dage. - Wetteranhar liidt meget ved Jourdans Armees Tilbagetog. Mange Steder have mistet alt deres Qvæg og Eiendomme, Da Bønderne i adskillige Darmstadtske Amter mærkede de Franskes Retirade igiennem deres Egn, forenede 4000 af dem sig under en Hr. von Schenck; de støde bevæbnede i Parade, da de Franske kom; det franske Cavalterie studsede ved dette Syn, og trak Sabelen. Anføreren reed til den franske General, og erklærede, at hans Bonde=Armee var 15000 Mk. stærk, men var kuns forsamlet for at afværge Plyndring, og ville ikke forurolige de Franske i deres Tilbagetog, men hvis de vilde plyndre, vilde de ødelægge dem alle sammen. trak derpaa ganske rolige videre frem.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1796-09-23
De Franske.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1796-09-23
Maynz, den 12 Sept. Efter 2 Maaneders Blokade er vor Stad nu igien ganske befriet. Om Natten fra den 7 til d. 8, have de Franske ganske forladt vor Egn saavel paa denne som paa hiin Side Strandbredden; og Jndvaanernes Glæde her er ubeskrivelig. De Franske have efterladt en Mængde Kanoner, og blot taget Artilleriehestene, ved Florsheimhar man fundet en Artilleriepark af 80 Stkr. svært Rigs skyts. Ved Bortmarschen have de Franske endnu plyndret i Wisbaden a. og inddrevet Contributioner.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1796-09-23
Augsburg, den 9 Sept. Frolichs Korps er igaar trængt frem indtil Dachau, og har faaet en fransk Krigskasse til Bytte. D. 10. Sept.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1796-09-23
General Moreau rykker endnu frem af i Bayern. Hans Hovedqvarteer, som hidtil var i Schrøbenhausen, er avanceret videre. General Desair dirigerer Jngolstadts Beleiring, der bestandig stærkt beskydes; det har engang brændt der. - Forstaden Au ved München er ved den bestandige Kanonild ganske kommet i Brand.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1796-09-23
Hanau, den 13 Sept. Fæstningen Kønigstein er ogsaa forladt af de Franske, efterat de først havde sløifet det meeste af Fæstningsværkerne. Ved en Mines Sprengning den 7, mistede 20 Menneskeer deres Liv, deres Kroppe bleve adsplittede i smaa Stykker. - De Keis, ere indrykte i Limburg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1796-09-23
Colln, den 13 Sept. Det franske Hovedqvarteer er alt forlagt til Andernach paa denne Side Rhinen. Paa Hunderyggen vrimler det af Franske.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1796-09-23
Fra Bayern, den 7 Sept. Efter det første ulykkelige Slag ved Friedberg forlangte den Keis. Gen. Latour at blive indladt i München, men det blev ham nægtet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1796-09-23
Haag, den 13 Sept. I Bilbao og andre spanske Havne er nu lagt Embargepaa engelske Skibe. - Alle de her værende franske Tropper skal afmarschere til Sambre= og Maasarmeen. - Imellem Jøderne og de Christne spores i Amsterdam og andre Stæder allerede Gieringer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1796-09-23
Wien, den 10 Sept. Vor italienske Armee er trængt 4 Mile videre frem; En Epidemie paa Grændserne afholder den fra igien at agere fiendtlig. Det stridbare Mandskab i Tyrol vurderes nu til 200000 M. - Paschaen af Scutari er ved Mønte=Negro ganske bleven slagen af Tyrkerne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1796-09-23
Stokholm, den 9 Sept. Kongen og Hertugregenten have igaar tiltraadt deres Tilbagereise fra Petersborg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1796-09-23
Den franske Charge d'Affaires i Stokholm, Hr. Perrochet, har tilligemed Ambassade=Sekretairen, Hr. Marivaux, faaet Ordre at forlade Stokholm, og den svenske Ambassade=Sekretair i Paris, Hr. Kønig, vil opsætte sin Tilbagereise derhen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1796-09-23
Blandede Efterretninger. En Million rede Penge er ankommen til Strasburg fra Würtemberg, til Afdrag paa Contributionen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1796-09-23
Den 4 Aug, er det kommet til et Slag imellem de Franske i Bruchsal og en Afdeling af Philipburgs Garnison, til de førstes Fordeel, hvorved de Franske dræbte 90 bevæbnede, Bønder, som havde forenet sig med Garnisonen, og tog 3 bevæbnede Capuciner til Fanger. - Fra Livorno ere nogle franske Tropper afgaaede til en hemmelig Expedition. J Bologna have de Franske under Straf af Arrest forbudet at bære royalistiske Hattesløifer. - Man siger, at Hessencassehar ogsaa sluttet Alliancetraktat med en anden stor Magt. Man siger og, at den preussiske Hylding i Nürnberg for det første ikke skal have Sted, men at der skal tages andre politiske Udkast, som først skal bekiendtgiøres efter Freden. Man vurderer Erkehertug Carls Armee paa 400 til 50000 Mand. - Jourdan har trukket Marceaus Korps til sig tilligemed endeel af Nordarmeen. Den forskandsede faste Leir i Neuwied kan nu komme ham got til Hielp Men Krigens Skueplads spilles dog maaskee endnu paa den venstre Rhinbred.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1796-09-23
Tre Mile fra München ere de Franske i et Slag komne til kort; men det har ingen betydelige Følger. De Keis fik derved 2 Pengevogne med 64000 Livres til Bytte. Den franske Gen. Colland har næsten mistet sin hele Division, som i Begyndelsen bestod af 14000 Mand. Han vil begive sig til Egnen ved Neus, hvor han vil blive saalænge, indtil ham formeres en nye Division.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1796-09-23
Erkehertug Carl skal alt være trængt frem indtil Sieg. En stor Deel af den franske Sambre= og Maasarmeer i fuld Marsch igiennem det Trierske til Luxemburg, for at bedække Egnen der.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1796-09-23
Politikerne spaae Bayern en hastig forestaaende Forandring.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1796-09-23
Staden Verona skal for dens Partiskheds Skyld være bleven meget haardt medtaget af de Franske.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1796-09-23
Alle Kanonbaadene i Portsmouth, Plymouth og andre Krigs=Søehavne ved den engelske Kyst ere satte færdig Stand til at modtage Fienden, hvis han virkelig vil vove en Landgang. Alle Jndbyggerne paa Øen Wigth, blive, lige saavel som de paa Jersen og Guernsey, øved i Vaaben.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1796-09-23
Den bedrøvelige Afskildring, som blev overleveret det holl. Conv. over Marinens Financers Tilstand, har gjort godt Virkning. D. 12 Sep. tilkiendegav General=Administrationen af Friesland, at den har 300000 Gylden i Beredskab for Marine Udskoddet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1796-09-23
Af Maynzes Garnison ere 12 Batailloner trukne til Lahnen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1796-09-23
Til Bamberg indbringe Bønderne daglig franske Fanger. En Coureer, som Gen. Jourdan sendte til General Moreau, er atter bleven opsnappet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1796-09-23
Der gaae mange Tropper igiennem Bamberg til at forstærke Erkehertug Carls Armee.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1796-09-23
Da de Franske nærmede sig til Staden München, bleve de Depulerede, som Churfyrsten af Bayern vilde sende dem i Møde, nægtet Passe af de Keis. Ministre; de begave sig derpaa til Fods til det franske Hovedqvarteer. Endeel af de Franske skulle ved Faklernes Lys være gaaede over Lech. - De Beyerske Deputerede, som have havt Underhandlinger og Vaabenstilstand med den franske General Moreau, ere fra Churfyrstens Side, Friherre af Leiden og Grev Acreho den yngre; fra Landskabets Side, Grev Arco den ældre og Grev SensheimGrev Kønigsfeld, som Provst af Altenstring og Rain del, som Deputered for Staden og Borgerskabet i München.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1796-09-23
Ved Rorheste og Bordeaux have engelske Skibe for kort siden forsøgt Landgang, men blot kundet opbrænde, nogle smaa Fahrtøier.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1796-09-23
Østerrigernes Tilbagemarsch fra Rhinen indtil Donanudfordrede 52 Dage, imidlerted ere de nu i 14 Dage igien rykte frem til samme Punkt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1796-09-23
Jndsendt. Den Mand i Jydland, som i No. 75, dat. 16de Septbr. 1796, af Fabers Fyenske Avertissements=Tidender, klager, at i denne Sommer skal i Ring Herredet være døde endeel Tøirekøer, som har været stærkædende; og ved Opskjæring ere befundne, at være stærkt af Vindeopbræste, hvorfor han forlanger nogen Oplysning, om de ere døde af Foræddelse, eller Opblæselse, og i Fald det sidste skulde være Aarsag til saadan Qvægets Død, nogen da vilde underrette ham, hvor paa Qvægets Liv en Aab. ning skulde skee, til Vindenes Udladelse, og det armeQvægs Frelse, henvises til Johan Riem, verschiedenes skonomischen Gesellschaften Migliedes vollstandige praktische Anleitung, das aufgebladette Vieh durch untrüglichs innerliche und Ansserliche Mittel zu retten. Trykt i Berlin 1775, hvor han finder al den Underretning, han behøver i denne Sag, et aftegnet Høved med det latinske Bogstav d, paa det Sted af Siden, hvor Aabningen skal skee for Vindene, og Aabnings=Jnstrumenter, aftegnet i Kobber med videre. Skulde imidlertid Vedkommende ikke eie, som neppe kan formodes, det lidet anførte Skrift, kan ham, saavidt Rummet her tilladen det, gives saameget Efterretning, at Stikket skal skee den venstre Side paa den bare Pladses Midte, som et imellem det sidste Sidebeen, Hoften, Ryggen og Laaret, det er midt i Slagsiden, hvor hverken Bug eller Tarme ere i Veien, og det ikke med nogen Kniv; men med en dertil gjort Trokar, med trekantet Spidse og 3 Tommer, lang til Skaftet. Samme Trokar stikkes i et StykkeHyldetræe, hvori har været saa tyk Marv, at efter dens Udstødelse, Trokaren kan magelig løbe ind og ud af den. I Hyldetutten skal være børet eller brænde 4 Huller paa hver Side, og en stor Trille omkring Enden, men allene Spidsen af Trokaren maa gaae uden for den. Naar nu Stødet giøres 2 til 3 Tommer dybt, løber Hyldetutten med ind i Hullet, og efter at Trokaren er uddraget, bliver siddende der, indtil al Vind er udblæst, da den uddrages. Hullet smøres med Smør og bedækkes med Vognpibe o. s. v.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1796-09-23
Hr. J. H. Høeg i Randers anbefaler følgende Mittel, som han ofte selv tilligemed flere har befundet at være probatum, neml. man trækker Koen hiem, og først stopper en flad Træpind ind i Munden og noget ned i Halsen, efterat den er oversmurt med Tiære, og naar Korn havde af slikket den, som hun ikke uvillig gjorde, tog man lidet Teriak, og udrørede med sød Melk i en Spiseskee heldte det i Munden, og naar hun havde faaet det ned, satte hende derpaa i Stalden, og forinden en fierdedeel Times Forløb var Koen saa karsk at hun igien er sat paa Græs.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1796-09-23
Følgende ædelmodige Handling fortiener offentlig at bekiendtgiøres: Da Cornette Johan Fr. Bülow for nogen Tid siden reed uden for Toldboden for at vilde svømme, var han saa uheldig at komme for langt ud i Vandet, og havde uundgaaelig, til hans gamle Forældres største Hiertesorg, sat sit Liv til dersom ikke den brave, menneskekierlige og heltemodige Cor nette Stibolt havde med egen Livsfare trukket ham ud af Havets Bund. Bülow har altsaa allene denne ædeltænkende Menneskeven at takke for sit Livs Frelse - hans Forældre kiender i ham deres Søns Befrier, og vil tilligemed hans Venner med de taknemmeligste Hierter stedse føle den Erkiendtlighed, han herved har fortient - ja offentlig takkes De herved, Hr. Lieutenant Stibolt - Himlens Velsignelse, Lykke og Held til alt hvad De foretager Dem tilønskes Dem uafladelig. Curo Honorem.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1796-09-23
(Af de lærde Efterretninger Nr. 30. Fred hvile om Eders Støv, J hiemfarne fortiente Lærere: J værdige hensovede Fædre, J Anledning af det dumdristige Udtryk i de lærde Efterretninger No. 28. (Pontoppidans For- mørkelse, som er en Frugt af et ondskagsfuldt Hierte, og en formørket Forstand. opsættes disse Linier. Pontoppidan, en Mand, et Lys udi vort Norden, Ved Skrifter, Gudsfrygt, Dyd og Embedes Nidkiærhed; Han søgte Kirkens Gavn; var virksom her paa Jorden, Og salig virker han i himmelsk Herlighed. Han søgte Folkets Gavn udi vort Tvilling Rige: Han skrev med Kraft, med Fynd; og godt var det, han skrevEn sildig Efterslægt vil prise ham, og sige: Tak Fader, Sandrue Mand Du, som vor Lærer blev Rosenstierne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1796-09-23
Døbt: Odense den 14de Septbr. Corporal Meyers Søn, Otto Frydenreich, Fadd. Mad. Thrane, Jfr. Schade, Hans Møller Bødker, Vagtmester Mørch, Corporal Erichsen, Ch. Frid. Westphal Eskadronssadelmager. S. D. Maren Mathisdatter Altonas Søn, Hans Matthisen, Fadd. Ane Cathrine Pedersd, Ane Marie Thomasd., Hans Pedersen, Bonne Jensen og Poul Knudsen. Ved Tal=Lotteriets 611 Trækning i Altona udkom: Nr. 46, 34, 79, 25, 59. Avertissements Vedicinisch Chirurgisch Handbuch, oder practische Anweisung, J for dienigen, die in Ermangelung eines Arttes, ihreigener, oder anderer Aerste seyn mussen, entworsen von J. F. W. Ritter, der Argeneygelahrtheit und Wundargener, Doctor, har nylig forladt Pressen, og faaes paa Adressecomtoiret for 1 Rdlr.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1796-09-23
Den ny anordnede Confirmations=Bøn, faaes paa 2 Adressecomtoiret for 2 Skilling, hvor 11 a 12000 Rdlr. mod 1ste Prioritet i Jordegods er at bekomme, enten strax eller til 11te Decbr., kan erfares ved Hr. Brandinspecteur Ørenstrup i Odense, som samme haver 4 Commission, mod antagelig Sikkerhed, at see udsadt Tor en frisk og stærk frie Karl, der haver paalidelig got Skuds 2 maal bliver en god tieneste ledig til 1ste Novbr. d. A. Udi Værket paa Odense Sukker=Gaard.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1796-09-23
Torsdags Eftermidd. d. 15 h. er paa Veien imell. Hollufgaard og Odense, tabt en liden aflang Æske, forseglet, hvorhos en liden Seddel. Skulde denne Æske være fundet af en veltænkende Person ombedes han, imod en Douceur, at levere den paa Adressekomtoiret, eller til Vognmand Jens Brylle. Hvor en Kareth er at bekomme tilkjøbs, anvises fra Adressecomtoiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1796-09-23
En stor Avlsgaard, hvorved kan holdes et Hollænderie af 250, til 300 Køer foruden Ungvæg, Faar og Heste, er underhaanden at faae i Forpagtning paa 3 a 6 Aar ; Vedkommende Liebhavere ville med første behageligst melde sig hos Kammerraad Willemoes i Odense, som giver nærmere Efterretning saavel om Gaarden som Forpagtnings=Conditionerne. Tra Dags Dato og indtil videre oplukkes Odense Slotshauge Ports 2) om Morgenen ved sædvandlig Tid og slukkes om Aftenen Kl. 5. Slet. Odense Slot den 15de Sept. 1796.