Jyske Efterretninger, 1771-05-03
Skoleholderens Svar til Bonden Peder Poulsen omHerregaardes Nedleggelse. Diere Ven! af eders Brev seer jeg, at J og vil være Pa i triot, og det i saa vigtig en Sag; men førend jeg besvarer eders Grunde, maae jeg først forestille eder de Reqvisitasom bør findes hos en Patriot, hvilket jeg haaber, skal giøre eder varsom og forsigtig til at overlegge Sagen vel, førend I exponerer eder selv. Til Patriotismus udfordres ikke allene en redelig Hensigt, men endog en grundig Indsigt og Erfarenhed i den Materie, man proponerer; Det er ey nok at kunne see Feylene, men man maae og kunne foreslaae saadanne Midler til at afskaffe dem, og forbedre Tingen saaledes, at man ikke ved at forbedre en, skal forderve 10 Ting. En Patriot, der ikke kjender det heele Stats Legemes Structur, og ikke forstaaer Consensum nervorum, forekommer mig som en Qvaksalver, der curerer en Svaghed, og med sin Cur forvolder langt fleere og farligere, hvorved det heele Legeme ruineres. De curere Hæmopthysismed Adstringentibus, og foraarsage en Svindsoet, de curere Podagra med Salver, og forvolde convulsiviske Sympthomata i Maven. O hvor humdristige ere ikke mange blevne i disse Tider ved Trykkefriheden baade til at laste og corrigere; men naar man examinerer deres Forestillinger, saa har de hverken den redelige Hensigt eller fornødne Jndsigt i Sagen, og derover blive de baade belede og beskæmmede. En Deel drives ikkun af blotte Passioner, og deres Hensigt er ikkun at hævne sig paa en vis Stand, hvilket deres heele Systema viser. Kiere Ven! jeg veed, J er en redelig Mand og en fornuftig Bonde, men jeg tør derfor ey strax creere eder til Patriot, hvilket jeg vil søge at overbevise eder om, med mit Svar om Herregaardes Neleggelse. Den Forskiel, J giør paa Proprietair, kan jeg ikke nægte, jo er rigtig nok. J siger, der er tre Slags: 1) Bonde=Prangere. 2) Bonde=Plagere. 3) Bonde=Fædre. At de to første Slags ere til og alt for mange, kan ikke længere ansees for en falsk beskyldning af en Bonde; thi Sandheden er bekræftet ved Hoverie-Anordningen. Jeg maae og tilstaae, at Beskrivelsen paa dem alle tre er rigtig. J siger: Det første Slags Bonde=Prangere ere de, der ligesom Hesteprangere reyse om fra en Provie til en anden, kiøbe Jordegods paa trois deur, men udstykker Bønderne, indtil de ikkun har de 200 Tønder Hartkorn Bøndergods tilbage, der skal conservere dem Hovedgaardens Frihed. O! hvor jammerlig bliver da ikke disse sidstes Tilstand, der skal giøre siden alt det Arbeide til Gaarden, som de tilforn havde saa mange Medhielpere til. Det Gods, som udstykkes, seer Kiøberen i Munden paa, ligesom Prangeren paa Hesten, og de kiøbes ikke, uden Kiøberen enten kan vinde noget hos dem i Fremtiden ved Fæsters og Landgildes Forhøyelse, eller at han behøver dem til Slæde=Bester. Jeg har selv hort af en saadan Bonde=Pranger, at han eengang vandt 10000 Rdlr. paa dette Prangerie. Monne ikke disse fattige Folk skal betale den Sum igien baade med deres Formue og Krop, Dette synes nu nok at kunde være en vigtig og Raison til Herregaardes Nedleggelse, jeg nægter ikke heller. at Misbrugen af den Tilladelse vil med Tiden vise en mærkelig Skade for Land og Rige. Gud unde os Fred, Men derfor er det endnu ikke nogen gyldig Aarsag til Herregaardes Afskaffelse. Var jeg ikke bange for Publici Dom, da vilde jeg curere denne Svaghed saaledes: Bonde=Prangerne maatte gjerne beholde deres Frihed til at udstykke Bøndergodset, men al den Jord, som ved Hovedgaarden var dyrket, og alt det Arbeide, som proportionaliter var tilforn, gjort af de bortsolgte Bønder, skulle Prangerne selv herefter drive, eller og han paalagde Bønderne det, miste sin Frihed, og de bortsolgte Bønder hos den nye Hosbonde ey paalegges enten større Arbeide, eller i Fremtiden ved Vacance høye te Landgilde, end de hos den forrige havde givet. Hvad gielder, at dette Prangerie skulde ophøre. Det andet Slags er Bonde Plagere. Dem beskrive J saaledes: De accordere deres Hoverie bort til Bønderne enten for en vis Tid eller ævig, og tage Penge derfor, men naar de falde paa et Arbeide, som de ikke i samme Øyeblik kan faae udført af deres øvrige Hoverie=Bønder, saa maae de andre frem, enten det er i Sæde= eller Høste=Tiden saafremt de ikke vil stævnes og straffes for Ulydighed. Men det kan og rettes. Naar Proprietairen blev paalagt, at om han havde flere adspredte Gaarde, han da ikke maatte henddrage, et Godses Bønder til et andets Arbeide, ikke heller anmode de hovfrie Bønder at gjøre noget Slags Arbeide, uden at gotgiøre dem med Penge hver Dags Arbeide eller Reise i Conformite med Hoverie Anordningen, og endelig ikke at fritage nogen Bonde fra Hoverie, som ligger i Fælled eller Bye med de Hoveriegiørende; Thi det er ubilligt, at en Bonde, som enten selv, eller hvis Hustrue kan have tien paa Gaarden, skal nyde en Velgierning, der egentlig giøres. af de andre Bønder, naar de maae gjøre igjen hans Arbeide. Saadanne Folkes Troeskab burde lønnes af Hosbyndens Pung, skeede det, er jeg vis paa, at dette Plagerie skulde en faae Ende. Det tredie Slage er Bonde=Fædre. Dem beskriver J. saaledes: De ere, som Fædre imod deres Bønder, tractere. dem i Ord og Gierninger med Menneske=Kierlighed, giøre vel imod dem fritage dem fra alt Ufornødent, aaendog i det Fornødne rette sig efter Bondens Leylighed, assistere ne udtansdag til Aand er usen. dem baade med Æde= og Sæde=Korn, naar Nøden gaaer dem paa Jeg kiender saadan en Herre, som, endskiønt hans Gaarde ere under Forpagtning, dog har ey allene velhavende Bønder, men endog saa stor Overflødighed af Mandskab, der har samlet noget, at der gaae mange gamle Karle, som beklage, at de ingen Gaarde kan faae. Sielden hører man, at der paa Godset bliver sat En fra Gaard, og skeer det, lader man ham dog beholde noget at ligge og sidde paa, ja giver ham Almisse af Hospitalet til. Saadanne Herrer, ere dyrebare Steene i Landets Krone, de ere Pillere under den almindelige Velfærds Bygning. (Slutningen følger.)J forrige Uge blev her i Aalborg offentlig declareret Mariage imellem Hr. Christian Carl von Gabel, Ridder, Geheimeraad og Cammerherre, og Jomfrue Claudiane Ermandinger Dytschou, en Dotter=Dotter af afgangne Frue Oberstinde Hoben, efter hvis Tostamente hun er Eier af Wreise=Kloster, Rønnousholm re.