Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-08-15
J det nys udkomne Juli Hefte af Maanedsskriftet ny Minerva læses "Forslag til en forbedret Jndretning i de danske Over- og Under-Øvrigheds Posters Organisation." Forf. viser heri først, at uden for Pladsene i Monarkens Statsraad og maaskee Præsidenternes i Regjeringscollegierne, gives ingen af saa vid Omfang, som vore Stiftamtmænds og Amtmænd. Disse Øvrighedspersoners mangfoldige Embedsforretninger ere saa forskjellige, at skulle de besørges, som de bør, saa fordre de Mænd af meer end almindelige, ja saa sjeldne Talenter, som samlede vist ikke kunne formodes at træffes hos alle, om de og findes hos Enkelte. De paa Stifts- og Amtscontoirerne i Mængde forekommende uligeartede Spørgsmaale, hvormangeslags gode og grundige, baade theeretiske og practiske Kundskaber og Jndsigter udkræve de ikke, naar de skulle besvares rigtigen, Den Mand, som med fuldelig Tilfredshed og Værdighed skal beklæde en Overøvrighedspost, maa besidde et næsten uhyre Forraad af Kundskaber og Videnskaber. Man undre sig derfor ikke over, at den duelige Dommer, Landmand, Cammeralist, Diplomatiker o. s. v. undertiden bliver, om end en virksom, saa dog ikke nogen udmærket nyttig Stiftamtmand eller Amtmand. Dernæst udfordres hos en saadan Overøvrighedsperson visse baade udvortes og indvortes Talenter. Naar han ikke paa Contoiret og udenfor, ved de forefaldende Embedsmøder, besidder den Gave, at føre Ordet, saa taber han sig i Mængdens Agt. Jkke opvækker det noget fordeelagtigt Begreb, at see ham i en Session, paa et Aastedsmøde o. s. v. spille en stum Rolle, overladende til Medcommissairer eller de Øvrige, som med ham ere deputerede at møde, altid at føre Ordet, som var han blot en Figurant, der skal møde for Stads Skyld eller af Ceremonie. Men det er ikke nok, at han kan tale; han bør ogsaa kunne tale passende i et for enhver forstaaeligt Sprog. Han maa vide, at med Bonden skal tales anderledes end med Herremanden, med Kjøbstæds manden anderledes end med Landmanden. Han maa besidde en vis Caracteerfasthed, der gjør ham agtet og frygtet. Han maa være af en Alder og Helbred, der taaler Reiser og idelig Færsel, uden hvilke han ikke kan forskaffe sig den fornødne Localkundskab, hvorpaa de Oplysninger Regjeringen altid indhenter fra ham, saa meget beroe. Vel kan han indhente dem hos de ham underordnede Kongl. Embedsmænd, men ikke kan han da være forvisset om, at Sagen er betragtet fra den rigtige Synspunkt, thi de forskjellige Embedsmænd see den jo fra forskjellige Sider, efter deres Stilling, Forhold og Begreber. Men disse jevnlige Embedsreiser uagtede, bør Contoiret hjemme ikke forsømmes eller overlades til en upaalidelig Betjent. Ogsaa paa Reiserne bør den virksomme befalingsmand holde Contoir, hvor vigtige Sager, som ikke taale Udsættelse, kunne expederes under hans egen Underskrift; Stifts amtmand Buchwald foreslog derfor, at der paa ethvert Stifts- og Amtscontoir skulde være en Kongelig Fuldmægtig. Overøvrighedspersonen, bør være en vederheftig Mand, det vil sige ikke rig, men saa vel og rigelig lønnet, at han ikke fristes til Skridt, som Embedsmanden med ringe Jndkomst saa let forledes til. En befalingsmand uden Formue og med Familie kan i vore Dage neppe leve anstændigen af 1500 Rbdlr. S. V. aarligen. De ham underordnede Rets- og Regnskabsbetjenter have mere at leve af, og det Halve af Jndkomsten medgaaer til Contoirhold. Men fremfor Alt maa en Stiftsamtmand eller Amtmand besidde en god Caracteer og et godt Hjerte, da især paa hans Post Ondskab saa let kan skjules under nyttig Virksomheds Maske. Mangen Underdommer har lagt sig ud med sin Overøvrighed, fordi han troede med Stampe, at Stiftsamtmænd og Amtmænd ikke bør give Love og befalinger, som deres undererdnede Dommere skulle være forbundne til at efterleve i deres Dommerembede og Forretninger. Forf. beviser nu, hvor skadeligt det er, naar Underøvrigheden altid har sin Overøvrighed imod sig, og skildrer derefter Amtscontoirernes Jndflydelse paa Sagerne, naar de, med oplysende Erklæringer, forekomme i Collegierne; hvor meget det kommer an paa disse Erklæringers og Oplysningers Beskaffenhed og Maaden, hvorpaa de ere forfattede. Han troer, at en befalingsmands mange Forretninger mere passende kunde udføres af et Landcollegium i hver Provinds, da man hos dettes Medlemmer kunde vente de mange Kundskaber og Ævner samlede, som nu sjeldent eller aldrig træffes hos enkelt Mand. Det skulde resolvere, skjønne og erklære i alle de Sager, som nu besørges af Stifts amtmænd, Amtmænd og Biskopperne. Alt hvad der henhører til det Offentlige skulde være det betroet. Forf. beskriver derpaa et saadant Collegiums Indretning, og viser hvorfra dets Lønning skulde tages. Han gaaer derpaa over til Under øvrighederne i Provindserne, og søger at godtgjøre, at ogsaa deres Forretninger ere for mange og mangehaande, og finder at Aarsagerne dertil ere de samme, som hos Overøvrighederne. Han indrømmer den store Nytte af en virksom og indsigt fuld Magistrat for en Kjøbstad, naar Personalet, med behørige occonomiske og cammeralistiske Kundskaber, har Tid og Leilighed til ganske at kunne opoffre sig den Kjøbstads Vel, til hvis Underøvrighed det blev sat. Men Forf. spørger, om disse Kundskaber kunne søges hos Magistratspersoner, hvoraf de fleste have faaet deres Opdragelse og Undervisning i Borger= og Skriverstuen, om selv den med bedste Caracteer overstaaede latinske Er amen, efter hvilken Bogen alleroftest lægges ganske hen, er Borgen for disse Kundskaber, Dertil kommer, at de fleste Magistratspersoner i Kjøbstæderne ere slet aflagte, og derfor maa søge andre Næringsveie. J større Kjøbstæder beklæder Magistratpersonen høist uligeartede Embeder, hvorved Collision i Pligterne let kunne opstaae. Det samme er Tilfældet med andre Underøvrighedspersoner, Herredsfogderne og Birkedommere paa Landet; især lider det Offentlige ved det dem paalagte Politie- og Justitsvæsen. Manglerne ved vore Underøvrighedsposters Organisation udvikles derpaa, og nu foreslaaes, at forbinde alle vore Provindsers Underretter til en eneste særskilt Ret for hver Provinds, af samme Indretning som Hof= og Stadsretten, for Kjøbenhavn.