JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-01-07
- Man paastaaer nu, at det ikke var nogen Kierlighedsforstaaelse, der foranledigede Mad. Vogels og Digteren Kleists Selvmord, men at den første allerede længe havde liidt af en Sygdom, hvo af Lægerne spaaede hende den visse Død, og at den sidste ligeledes allerede længe havde besluttet at dræbe sig. Ved gjensidigen at meddele hinanden deres Beslutning, bleve de enige om at udføre Gierningen i et Vertshuus mellem Berlin og Potsdam, ved Bredden af den hellige Sø. En Nat og en Dag tilbragte de med at berede sig til Døden; de bad, sang, drak adskillige Flasker Viin og Rom, og toge 16 Kopper Caffe til sig. De skreve et Brev til Hr. Vogel, hvori de anmodede ham om, saasnart som mueligt, at besørge deres Begravelse. Derpaa begave de sig til den billige Sø og satte sig lige over for hinanden. Kleist tog den ladte Pistol og skjød Mad. Vogel igjennem Hjertet, hvorpaa hun faldt død hen paa Stedet. Han ladede derpaa atter Pistolen og knuste sig Hernen. Da Vogel strax derefter kom, fandt han begge døde. Krigsraad Pegnilhen har, som deres sidste Villies Fuldbyrder, bekjendtgjort deres Død paa en Maade, der har opvakt almindelig Uvillie, da han i sin Bekjendtgjørelse fremstiller Selvmord som en stor Handling. (Hamb. Corr.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-01-07
Subskriptionen paa dette Blad modtages hos Bogtrykker Höeckes Enke, i store Helliggeiststrædet No. 144. Det tilbringes Subskribenterne to Gange ugentlig, og betales med 2 Rdlr. 3 Mk.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-01-07
Qvartalet fra Nytaar af.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-01-07
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-01-11
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. MERaaNiende Aargang. No. 4. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin Løverdagen den 11 Januarii 1812.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-01-11
Efter Valdemars Tid opkom de under Navn af Victualiebrødre berygtede Sørøvere. Med disse kunde Margarote ingen Bugt faa, men maatte uhævnet se paa, at de hæriede paa alle tre Nordens Riger, ja gæstede endog Jsland 27). Ved betingede denne virksomme Dronning Sig en Deel Skibe af Engellands Konge 22), men Hun mægtede dog ikke at kue hine Sørøvere, som derimod bleve jo længer jo dristigere, saa de en Gang berøvede Kong. Erik af Pommern et med en Sum 31) Gebhardi pr. 265, 267. 280. 32) Se Riegels's Efterretninger om Flaaden i Københavns Skilderie for 1788 p. 219. 33) Krantzius L. C. p. 175. 34) Krantzius. L. c. 35) Hvitfeld pr. 75. 83. 91. 948. 36), Gebhardi 3 B. p. 11. Penge tilladt fra Sverrig til Danmark bestemt Skib. Dog synes man at have beholdt det af Valdemar Atterdag til Flaadens Udrustning fornyede Opbud. Man finder og at Erik af Pommeren i sine mange Krige med Holsten som oftest har tillige brugt Flaaden, med den Han en Gang indtog Slesvig, og fangede den meklenborgske Hertug Albert 77). Dronning Philippias i Aaret 1429 udrustede Flaade af 75 Skibe med 1400 Mand, der gik til Stralsund, gjorde og Fienden ikke liden Afbræk **). Sær udrettede denne Konge i de første Aar af sin Eneregering ikke saa Lidet med sin Flaade, der, med Klogskab forfulgt, skulle havt vigtigere Følger. Saaledes indsluttede han Gottorp i Aaret 1416 baade til Lands og til Vands, og holdt her i lang Tid en vel udrustet seilfærdig Flaade, der, om den ikke udrettede andet, dog nødte hans Fiender de holstenske Grever til at holde en kostbar Arme paa Benene. Med denne Flaade besatte han og i Aaret 1419 Heiligenhavn, der ikke lidet lettede denne Konge i Femmerens Erobring? J Aaret 1428 finder jeg endnu, at K. Erik har seiret over en Deel Skibe fra Hamborg, og i Sundet optaget en rig hansisk Koffardislaade Aaret efter beleirede Fienden forgæves det i vor danske Flaades Historie vigtige København, som da var godt befæstet af Kongen, der tillige havde liggende i Havnen vel udrustede Skibe, som forhindrede Fienden i at nærme sig Slottet, ja tvang den tilsidst til at vige, efterat den forgæves havde søgt ved nedsunkne Skibe at gjøre Havnen ubrugelig : Dog det var mindre Kongen selv, end hans behjertede Dronning og Københavns egne Borgere, som denne Gang ræddede Flaaden og Havnen. Eriks egen kloge Opførsel og oftest slette Anførsel af baade Landarmeen og Flaaden gjorde, at om end Hanseerne undertiden maatte føle, hvad en vel anført dansk Flaade mod dem kunne udrette, saa forbleve de dog oftest Mestere 7) Krantzius Tib. VIII. p. 17880. 38) Gebhardi . c. p. 45. 39) Krantz. l. c. 40) Krantz. L. VIII. c. 13. 41) Krantz. . c. c. 14. i Øresund, og forstode herved at tiltvinge Sig af den svage Konge deres gamle Handelsfriheder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-01-11
Endnu vedbleve og Victualiebrødrene deres Sø røverier paa vore nordiske Rigers Vande, saaat de en Gang endog torde gaa lige op til Bergen, og der plyndre denne for Norges og den nordiske Handel vigtige Stad Er det saa, som almindelig foregives, at ØreFunds Told fornemmelig og først sattes paa en vis fast Fod under Kong Kristoffer af Bayren, saa maa og under denne Konges Regering alvorlig være sørget for Flaadens Vedligeholdelse, thi denne Told kunde ikke tænkes uden en Flaade. Overalt synes den Flaaden oplivende Handel at have været en kær Beskæftigelse for denne Konges Omsorg. Krantzius vil og at Hensigten af Kong Kristoffers Reise til Wilsnak var en Samling med en Deel tyske Førster, der gik ud paa en Aftale om hvorledes Hansestæderne skulle af dem i Forening udmyges 27). En anden Historieskriver fortæller og, at K. Kristoffer en Gang seirede over en forenet engelsk og hollandsk Flaade 24). Historiens Fortsættelse under følgende Periode synes og at tale for, at denne Konge maa have efterladt Sig en efter Tidsomstændighederne ikke saa ubetydelig Flaade. Gustav Ludvig Baden. 42) Holberg i sin Bergens Beskrivelse p. 10. 43) . c. cap. 23. 444) Gebhardi I. c. p. 70. Vennesang af Mænd. ved Oldingen. Hans Peter Kofods Grav, d. 8de Januari 1812. Af N. T. Bruun. Mel. Hvo veed, hvor nær mig er min Ende. Her sant en Oldings Stov til Hvile, Fra Livets Fryd til Dødens Fred, Paa Graven, hvortil Engle smile, Vor Vermodstaare triller ned. Henfarne Ven, sov sødelig Til Herrens Stemme vækker Dig! Ak! kun en stakket Tid er rundet: Sølvbryllupskrandsen vi Dig gav; Den til Dit Hjertes Fest var bundet: Nu skal den visne i Din Grav. Henfarne Ven, sov sødelig Til Herrens Stemme vækker Dig: Saaledes svinde vore Glæder. Saaledes vorder Bladet Løv Men Held os, Salighedens Hæder Fremblomstrer af den Godes Stov. Henfarne Ven, sov sødelig Til Herrens Stemme vækker Dig! Alfader, Tak! - i denne Tanke Er Dydens Løn, er Haab og Trøst, Din Miskundhed vil atter sanke Os med vor Ven i Himlens Lyst, Henfarne Ven, sov fødelig Til Herrens Stemme vækker Dig! Jnden- og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-01-11
De to vigtigste Privatbygninger, der i denne Tid opføres, bygges af Capitain Eschildsen og Hørkræmmer Vinslsw. - Vort eneste Skuespilhuus er endnu bestandig i Henseende til Størrelse og Omfang hvad det har været under Deres Ophold her, og det passer til Hovedstadens nærværende Befolkning som et Dvergehoved til en Kjempekrop. Som den vigtigste og næsten eneste offentlige Forlystelse for Folk af alle Stænder, maa Theatret nu, da Plutus underlige Luner have vendt op og ned paa de forskjellige Stænder, naturligviis besøges ideligen af Mennesker, der fordum ansaae sig for lykkelige, naar de hver Fastelavnsmandag kunde komme paa Comoedie. Parquettet seer ofte heel broget ud, og det saakaldte Parterrenoble besøges alt for tidt af Folk, der ere intet mindre end noble. Paa det staaende Parterre finder De Tilskuere i Hobetal, der sige: "Vi kun gaae paa Comoedie for at see paa Løier." Man skulde troe, at den sidste, vist ikke ubetydelige Forhøielse vilde gjøre Theater cassen Afbræk, men dette er langt fra ikke Tilfældet. Gridskheden efter denne Sieleføde synes oc dentlig at stige med Dyrheden. Det bedste herved er, at de, som enten for 25 Aars Tjeneste eller for et Original=Stykkes Udarbeidelse faae en Aftens Jndkomst, belønnes derved paa en værdig Maade. Fordum var en Aftens Jndkomst i det Høieste 600 Rd. og deraf maatte den Benificerede betale de til Forestillingen medgaaende Udgivter. Nu er hans Jndtægt ikke allene fra 3 til 6000 Rd., men han er tillige fritagen for alle hine Udgivter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-01-11
(Slutningen af Efterretningen om det Kgl. Danske Skydeselskab.) Kong Frederik d. 6te skjød selv med; Han skienkede Privilegium til Stedet, hvor Skydebane holdtes, og tillod at Eieren af Stedet blev tillagt noget aarligt af Stadens Casse, at Compagniet kunde betjene sig af Pladsen og Huset. Han gav Compagniet den store og ellers for det bekostelige Fuglestang; Han stadfæstede Compagniets forfattede Anordninger, som ere dets Love. Han forøgede dets Anseelse ved at give det Stadens Overpræsident til Chef, tillod at alle Sølvgevinsterne, saavel for Skive som Fugleskydningen, maatte prydes med Hans Navn i Chifre. Han tillod Fuglekongen ved Selskabets Maaltid at have Rang for alle Undersaatter, ja endog for fremmede Prindser, og hans Skaal at drikkes næst efter de Kongel. Personers Minde, under Canoners Løsning, samt at have fri Ind- og Udkjørsel igjennem Stadens Porte, naar ellers Penge skulde betales, det Aar han var Fuglekonge. Herved voxede Compagniet ikke allene til sin forrige Anseelse, men endog til større. Og da saavel Førstelige Personer som Ministre og anseelige Embedsmænd indtraadte i Compagniet, blev det det anseeligste Skyde-Compagnie, som nogensteds findes. Paa samme Tid tiltog den ugentlige Skiveskydning. Jstedet for at tilforn kun var Pengegevinster og Tintallerkener, blev nu foruden Pengegevinsterne Præmier givet, som kaldes Krandsen, Ridderen og Lykkedaleren, alle i Sølv, og enhver, som det efter Omgang tilfaldt at give Præmie, gav første Gang sin Skive, zirlig malet med sit Navn, Vaaden eller et og andet, med Devise, hvilken Skive ophængtes i Skydestuen til Giverens Erindring.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-01-11
Under Kong Christian d. 7de har Selskabet endydermere tiltaget i Anseelse og Velstand. Han tillod Compagniet at bruge et eget Segl, og Brødrene at bære et Æretegn. De Konger og Kongelige Prindser og Prindsesser, der have været Brødre og Lemmer af Selskabet lige fra 1542 til vore Tider, ere: Christian d. 3die, Frederik d. 2den, Christian d. 4de, Frederik d. 3die, Christiand. 5te hans Dronning og Prindser og Prindsesser, Frederik d. Ste, Christian d. 7de, Juliane Marie, Arveprindsen, Sophie Frederike, Frederik d. 6te baade som Kronprinds og regierende Konge. Alle de høikongelige Personer understøttede Compagniet med aarlige Gaver.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-01-11
Hr. Wulff Salomon har kjøbt Gaarden No. 98 paa Gammeltorv af Hr. Theehandler Bruun for 100,000 Rdlr., og Hr. Grosserer Muffelmann Hr. Grosserer Benners Gaard i Amaliegaden for 76,000 Rdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-01-11
Ved den sidste talrige Maskerade paa Hoftheatret var anbragt en bekrandset Piedestal, paa hvis Spidse stod indgravet med forgyldte Bogstaver: "For Danske Mænd i fremmed Fangenskab. Ved Cassens Aabning, da Dansen var tilende, fandtes i det Hele 19 Rdlr. 56 s., nemlig en 10 Rigsdalers Seddel, 5 enkelte Rigsdalere og 4 Rdlr. 56 s. i mindre Sedler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-01-11
Blandede Efterretninger. Endskjønt Skuespillene i Paris have langt større Jndtægt siden Revolutionen end fordum, saa er dog en Deel af denne Jndtægt nu langt mindre, nemlig den af Logernes Bortleining *) for et Aar. Ellers have de første Personer ved Hoffet og i Staten, ja selv de Rige, en halv eller Fjerdepart Loge i to eller tre Skuespilhuse; nu leie de ikkun Loger til første Forestilling eller overordentlige Skuespil. Den Franske og Jtalienske Commedie havde fordum bortleiet for meer end 300,000 Franker Loger i et Aar, nu derimod kun for 100,000 Fr. Denne Omstæn*) Det er sært nok, at man endnu ikke har afskaffet hos os det saa aldeles fremmede og unødvendige Abonnement og abonnere. Hvorfor kan man ikke ligesaa godt sige: Bortleining, bortleie Kan man bortleie Værelser, saa maa man ogsaa kunne bortleie Loger. dighed er endnu mere paafaldende ved Operaen. Aaret 1787 beløb Jndtægten af de for 1 Aar bortleiede Loger sig til 381,239 Fr.; 1788 til 4416,852 Fr.; 1789 til 391,479 Fr.; 1808 derimod kun til 132,057 Fr.; 1809 til 110,430 Fr. og 1810 til 119,18 Fr. (Polit. Journ.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-01-11
Postefterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-01-11
(Af Hamb. Corresp., Amsterdam d. 26 Dec. Fra Texel er der indløben sørgelige Efterretninger om de Ulykker, som en Storm har foranlediget i Nordsøen. De Skibe, der ere blevne overfaldne af denne Storm, hørte, som det synes, til en Convoy af flere end 100 Skibe, der vendte tilbage til Engelland, og, som man troer, ladede med Munition.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-01-11
D. 25 Dec. i Dagbrækning, efter den rædsomste Nat, saae man fra Texels Kyst, en halv Miil fra Land, en Fregat, tre Brigger og et Linieskib i den farligste Forfatning. Linieskibet havde ganske mistet sine Master. 2 Brigger stode paa Grund, hvor de ere aldeles forulykkede. To af Hs. Majestæts Brigger og Caperen le Furet have reddet 136 Mand af et Skib, der gik under, og have ført en engelsk Brig til Helder. Capitainen paa Furet forsikkrer, at han har seet et engelsk Linieskib, som man troer, Heros, ligesom og 2 Brigger gaae under, uden at det var ham mueligt, at yde dem nogen Hjelp. De reddede Skibbrudne tilføie, at 10 Førselskibe ere strandede paa Texels Sandbanker. Efterretninger fra denne Øe melde virkeligen, at den er omgiven af Vrag. 30 Mand, som ved at svømme have naaet denne Øe, ere reddede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-01-11
London, d. 23 Dec. Nottingham, d. 12 Dec. Jnsurrections-Tilstanden, hvori dette Land befinder sig, har ikke sin Lige i Historien siden Carl I. mod hvem vort Land, som man veed, tog virksom Deel. Dagligen fordoble Øvrighederne i Staden og paa Landet deres Anstrængelser, for igjen at tilveiebringe Roligheden; men hidtil have disse været frugtesløse. Ved den hemmelighedsfulde Organisation, der hersker blandt Rebellerne, strande alle i lignende Tilfælde anvendte Forholdsregler. Urolighedsstifterne møde pludseligen i evæbnede Partier og adlyde regelmæssige Overhoveder. Chefen, hvo han end er, kaldes General Lud og hans befalinger udføres med saa megen Nøiagtighed, som om de kom fra en Monark. J Følge en høitidelig af alle Partiets Folk aflagt Eed, kan enhver, der viser sig ulydig mod hans Befalinger, straffes med Døden. Ogsaa veed man, at enhver, der maatte angive nogen af Partiet eller give Oplysning om noget af dets Anslag, vilde udsætte sig for hele den organiserede Bandes Hevn; den tager Hevn paa ham og hans Formue. Nogle skrækkelige Exempler paa denne Hevn have allerede fundet Sted. Og dette er Aarsagen, hvorfor saa faa Arrestbefalinger udstedes og faa Folk arresteres. Hele Grevskabet Nottingham og en Deel af Grevskabet Derby staae under et absolut RædselsystemsJndflydelse, thi Oprørerne afsende Partier, for at hæve Contributioner i Penge og Levnetsmidler E. Sk. En Mand af erkjendt Talent og fortræffelig Opdragelse er nu arresteret, fordi man har ham mistænkt for, at han er een af Hovedagenterne for alle disse Uordener, der i Begyndelsen foranledigedes af Strømpevævernes Arbeidsfolk. - J Nottingham ere nu 20,000 Strømpe= og Baandvævere uden Arbeide. Fra forskjellige Dele af Engelland, ere 6 Regimenter sendte til denne Stad, og 1000 nye Constabler ere tagne i Eed, for at vedligeholde Roligheden; men alle disse Forholdsregler ere forgjeves, fordi man vedbliver at sætte Jld paa Korn og Høstakkene: Allerede 900 Baandvæverstole ere stukne i Brand, hvoraf hver koster 140 Pd. St. Der gives ingen Handel, ingen Penge. Staden, er forvandlet til en Krigsskueplads og Krigsretten er der formelig i Kraft. - Sidste Tirsdag begav H. K. H., Commandeur en Chef, sig til Hydepark, ledsaget af adskillige fornemme Officierer, for at overvære Experimentet med den ny af Capitain Manly opfundne Canon. Den anbringes paa Sadlen og affyres paa Hesten selv. Hver Hest bærer en Canon. Den er let, da den kun er 6 til 8 Tommer lang, og er et Slags Mørser, hvis Caliber kun har 2 Tommer i Gjennemsnit. Den har en Skudvidde af 300 Toiser. Experimentet er, efter Forlydende, faldet fuldkommen lykkelig ud.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-01-11
Neapel, d. 7 Dec. Engellænderne have gjort et Angreb paa Regio. Resultatet deraf har været, at de have havt mange Døde og Saarede, og at 2 af deres Canonbaade ere blevne utjenstdygtige.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-01-11
D. 16de. Den prægtige Domkirke i Monreale, ikke langt fra Palermo, er enten ved et Tilfælde eller ved Jldesindede lagt i Aske. Dens majestætiske Bygningsmaade og Storhed saavelsom de utallige Malerier i Mosaik, hvormed den var prydet, gjorde den til eet af de skjønneste Monumenter paa Øen. Som det føleligste Tab betragtes begge Wilhelmernes berømte Gravmæler, der, skjønt af Porphyr, ikke kunde modstaae de svære Bielker, der faldt paa dem. Wilhelm d. 1stes Liig fandtes endnu velholden, indhyllet i en Purpurkaabe.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-01-11
Cassel, d. 27 Dec. Efter 3 Timers Lidelser, døde her i Forgaars Hs. Majest. Storstaldmester, Divisions-General, Commandeur af den vestph. Krones Kongel. Orden, Officier af Æreslegionen, Ridder af Elephanten, Grev Morio, i en blomstrende Alder. En Haandværksmand havde, som man formoder, i Raserie, overfaldet ham saa snig mordisk, at hans Død var en Følge af dette Overfald. Forbryderen sidder i Arrest og venter der sin Dom. - Den regierende Hertug af Dessaus Gemalinde er nyligen død, 61 Aar gammel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-01-11
J Hertugdømmet Slesvig ere i afvigte Aar ægteviede 2145, fødte 7189, døde 5921, dødfødte 347. J Hert. Holsteen ægteviede 2832, fødte 10,063, døde 7379, dødfødte 636. J Hert. Slesvig ere altsaa 1268 og i Hert. Holsteen, 2684 flere fødte end døde. Blandt de Fødte i Slesvig ere 460 uægte og i Holsteen 797. Fremdeles ere angivne i Hert. Slesvig 45 Tvillinger og 4 Tillinger, og i Hert. Holsteen 112 Tvillinger og 2 Trillinger. Blandt de Døde vare i Hert. Slesvig, 47 Druknede, 10 Forulykkede og 6 Selvmordere, i Holsteen 32 Druknede, 33 paa andre Maader Forulykkede og 21 Selvmordere. J Hert. Slesvig bleve over 90 Aar gamle II af Mandkjønnet og 24 af Qvindekjønnet; en Mand i Kirke sognet Hütten 103 Aar og een i Borbye over 100 Aar gl. J Hert. Holsteen bleve over 90 Aar gl. 17 af Mandk. og 18 af Qvindek.; ingen har naaet en Alder af 100 Aar. (Alt. Merk.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-01-11
J Danzig er det blevet enhver tilladt, at afseile med Ballast til Danmark og Sverrig, og derfra uhindret at indføre Sild, Stokfisk, Steenkul, gl. Jern, Salpeter og Kalk. Ligeledes er det danske og svenske Skibe tilladt, at indføre benævnte Varer, dog maa de igjen medtage Ballast. (S. B.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-01-11
Aalborg, d. 7 Jan. Udi afvigte Kirkeaar 1811 ere i Aalborg Stift: Kopulerede, 861 Par, Fødte: af Mandkjøn 1118 og af Qvindekjøn 1122, tilsammen 2240, derforuden Uægte 254 og Dødfødte 87.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-01-11
Døde: Af Mandkjøn. Af Qvindekjøn, Fra 9 til 10 Aar 322 . . . 246. 100 og derover tilsammen 2213, foruden de foran anførte Dødfødte. Altsaa 281 Personer flere fødte end døde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-01-11
De anmeldte Mærkværdigheder ere følgende: Jblandt de Fødte: 16 Par Tvillinger; i Skagen og Skyum Sogne have 2de Koner født hver 3de livende Børn. Antallet af de Dødfødte er 87, hvoraf een fød udi Bedsted Sogn uden Bag hoved og Nakkebeen, hvis Plads var opfyldt med styrknet Blod og Øinene sad oven i Pandebenet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-01-11
Jblandt de døde ere pludselig døde: i Frue, Jngstrup og Nyekjøbing Sogne, 3 Personer; druknede: i Budolphi, Sundbye, Tolstrup, Dronninglund, Vreilev, Sindal, Skagen, Torslev, Øeland, Stagstrup, Heltborg, Liungs, Vestervig, Liørslev, Vestekassels og Todsøe Sogne, 23 Personer, fundne døde: i Understed, Bierbye, Skagen, Elling og Tolne Sogne, 32 Personer, hvoraf de 26 ere begravne i Skagen, som deels døde eller druknede paa strandede Skibe og deels inddrevne paa Stranden; døde ved ulykkelige Hændelser, i Thorslev og Vreilev Sogne, 2de Personer; aflivet sig selv have, i Aalborg 1 Person ved at skiære sig i Halsen, og i Hals og Uggerbye Sogne 2de Mandspersoner ved Strikken, Haslevgaards 3de Møller, nemlig Vind Vand- og Grubbemølle med Bygninger, samt underliggende Hartkorn og Eiendomme, er solgt for 40,000 Rdlr. (Aalborg Avis.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-01-11
Viborg, d. 6 Januarii. Af det engelske Admiralskib St. Georg reddede kun 10 Mand Gemene Livet og af Defence 6 Mand, saa at 1296 Mand fandt deres Grav i Havet. Capitain Arkens drev dog i Land med de 6 Mand, der holdt sig paa en Raastang, men døde strax. Defence, som var 49 Aar gammel, gik snart itu, og skjønt Masterne kappedes strax, knustes Skibet og Besætningen af de voldsomme Bølger. St. Georg holdt bedre, men til større Lidelse for Besætningen, der holdt sig paa Vraget til paa 2den Dag, da det kantrede. Endnu bleve en Deel af Mandskabet staaende paa Vraget nok en døgn; men ogsaa de maatte bukke under, paa de 10 Mand nær, som dreve i Land paa nogle Træstumper. Paa St. Georg var 2 Fruentimre, man siger den ene var Admiralens Datter, paa Defence 5 Fruentimre og 2 Børn. Mange Døde ere siden drevne i Land. Af Defences Vrag er bjerget 4 Canoner og 47 Tønder Krudt. (Viborger Saml.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-01-11
Viborg, d. 4 Januarii. Veiret er om Natten Snee og Frost, om Dagen To og Regn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-01-11
Overalt hører man Kornpriserne stige til det Forfærdelige. Paa nogle Steder gives 30 og 32 Rdlr. for en Tønde Rug. Torvepriserne her vare i Dag; Rug Tdn. 26 Rdlr. 64 s., Kartofler 9 Rdlr. 32 s., Oxekjød 24 a 32 s. Pdt., fersk Flesk 52 s., Smør 72 s. Pundet, fersk Sild Helen 3 Rdlr. 32 s. (S. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-01-11
Ved Auction i Huset No. 249 i store Kongensgade d. 8de Januarii solgtes: Gode Buenos Ayres Huder til 6 Mk. 16 s. a 1 Rdlr. 6 s. Pd., fugtige og noget beskadigede dito til 3 Mk. 4 s. a 3 Mk. 7 s., mere fugtige og beskadigede dito 2 Mk. a 2 Mk. 11 s., Nelliker 17 Rdlr. a 17 Rdlr. 1 Mk. 8 s. Pd., Muskatenblomme 79 Rdlr. a 84 Rdlr. 2 Mk. Pd., St. Croix Sukker 8 Mk. 6 s.a 8 Mk. 12 s. Pd., Cochenille 100 Rdlr. Pd., Risengryn 57 a 58 Rdlr. 100 Pd., Jernplader 12 3/2 Tom. 110 Rdlr. Skippd., hvid Jngefær 12. Mk. 13 s. a 13 Mk. 10 s. Pd., Mallaga Confect Rosiner 13 Mk. 5 s. a 13 Mk. 13 s. Pd. Buenos Ayres Huderne uden Told, de øvrige Varer med Told og alt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-01-11
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-01-14
Jnden- og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-01-14
Hs. Majestæt har, under 14de Dec. f. A., reskriberet Hs. Høihed Prinds Christian Frederik, som følger: J det Vi med allerhøieste Velbehag erkiende det Gavn, som hidtil er fremvirket ved Vort norske Videnskabers Selskab, have Vi allernaadigst besluttet, at ville skienke Selskabet et aarligt Bidrag af 1000 Rdlr., for at sætte samme istand til end mere at udbrede sin Virksomhed. Hvorom Vi herved naadigst har villet underrette Eders Kierlighed som Præses for dette Selskab. Vi befale Eders Kierlighed i Guds høie Varetægt. (S. Bl., Fra d. 22 Dec. 1810 indtil 21 Dec. 1811. ere, efter de til Politiekamret indkomne Anmeldelser, her i Kjøbenhavn fødte 3552, ægteviede 1236 Par, og døde 4218.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-01-14
J Aaret 1811 var her i Staden af Jnteressentere og Mestere 3587, Svende 3140, og Drenge 1878.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-01-14
J Frederiks Hospital har i Aaret 1811 været 2866 Patienter, hvoraf ere udgangne 2270 og døde 246. Ved Aarets Udgang var der af Tilbageblevne 340.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-01-14
J Søe-Etatens Hospital i Nyboder var, ved Slutningen af Aaret 1810, til Cuur og Pleie 105 Personer; i Aaret 1811 er indkommen 1375, tilsammen, 1480 Personer. Deraf er i 1811 udgaaet: som restitueret 1278 Personer, og døde 86, tilsammen 1364. Jgien ved dette Aars Begyndelse 116 Personer. J Stiftelsen er i afvigte Aar fødte 15 Børn.