JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-11-06
De saaledes udarbeidede og prøvede Forelæsninger blive Elevernes Lærebøger, og den senere Regel for Examinatorerne, som deraf ville see, inden hvilke Grændser Elevernes Kundskabe, skulle prøves, og om et mueligen bemærket Savner Lærerens eller Elevens Skyld. Vanskeligheden i at skaffe Lærebøger, der svare til den ovenfor fremsatte Læreplan, Umuligheden i at holde dem altid i Samstemning med Videnskabernes Udvikling, samt Ønsket om at undgaae alt overflødigt Skriverie, har ledet til, at antage som Grundregel de franske Høiskolers Princip, at lithographere Lærernes Udarbeidelser over deres Læregjenstande, og at indrette de derved til blivende Hæfter saaledes, at de med Lethed kunne forøges og forandres.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-11-06
Ved hver ny Indretning falder det altid vanskeligt at afpasse den nøje, saaledes at den uden at løsrive sig fra det allerede Bestaaende eller sætte sig i Modsætning dermed, dog gaaer saa langt mueligt frem mod det, der paa den Tid ansees for det Bedre. Saare let føres den formeget til enten den ene eller den anden Side. For at kunne afhielpe saadanne Mangler ved Skolens første Form, og lede den frem til en endnu fuldkomnere Skikkelse, der altid skrider fremmed Tiden, er et Høiskoleraad indsat, som ved Slutningen af hvert Skolecyclus sammenkaldes af Chefen, og oplyses baade om det Slettere og det Bedre ved Indretningen efter nu gjorte Erfaringer, for at hiint kan bortfjernes og dette udrikles, saa at altid det store Hovedformaal holdes for Øje, dette, at Høiskolen altid bedre og bedre maae blive istand til at forsyne Armeen med det nødvendige Antal grundigen og hensigtsret underviiste, altsaa i Sandhed oplyste, Officierer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-11-06
Til denne militaire Høiskole er det hidtil saakaldte Gjethuus med henhørende Bygninger og Grund skienket; til dens Underholdning er en aarlig Indtægt af 17000 Rbdl. bestemt, Lærer pladserne kunne besættes med Officierer af Armeen, der da beholde deres Gage, uden derfor at skulle udføre anden Tjeneste.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-11-06
Vi have her af Planen og dens Jndledning sammendraget, for det meste med dens egne Ord, en kort Oversigt over denne høist vigtige LæreAnstalt, vi have maattet indskrænke os, efter dette Tidsskrifts Natur, til kun at nævne det Vigtigste; og slutte med at anføre Jndholden af den Bekjendtgjørelse af 31 f. M. som Høiskolens Chef har udstedt i Anledning af de Lærerpladser, som ifølge Planen skulle besættes ved Concurrence. Følgende Poster ere for Øjeblikket vacante og skulle besættes d. 1 Juli 1832 nemlig: 1. Læreposten i theoretisk Artillerie, i technisk Mechanik, Maskinlære og militair Technologie; i Tactik (Tjenesten i Feldten for Commandoer af Middelstørrelse. og for større Commandoer) samt Danmarks-Krigshistorie; i Danmarks Militair Geographie og Danmarks Statistik; i Læren om Generalstabsforretninger og Militairadministration. Vilkaarerne for disse Læreposter erfares af fornævnte Plan, hvoraf, som trykt Manuscript, findes Exemplarer i Landets vigtigste Bibliotheker og videnskabelige Stiftelser, samt ved alle Regimenter, Corps- og Commandantskaber. Reglerne for Concurrencen, der denne Gang skulle finde Sted, ere følgende: Jnden 1ste Maj 1831 indleveres en skriftlig Udarbeidelse, forsynet med Devise, over de i det Efterfølgende opgivne Emner, der ere valgte saaledes, at de udgjøre en Deel af det for Faget i Planen fastsatte Program. Disse Udarbeidelser, maae altsaa udføres, med stadigt Hensyn herpaa, saa at de kunne bruges som Dele af Lærebogen, over den omhandlede Disciplin, altsaa hverken udføre Emnet meer, eller mindre, end Programmet indrømmer, naar Udstrækning og Tidsmaal tages i Betragtning. Antager Concurrenten, at han, for at lægge sin egen Dygtighed for Dagen, behøvede at give sit Arbeide større Udførlighed, da maatte denne udførligere Behandling følge jevnsides i et særskilt Bilag, men Afhandlingen selv blive ganske i den til Veiledning ved Foredraget passende Form og Udstrækning. Afhandlingen bedømmes paa den i Planen foreskrevne Maade og efter deri udtalede Grundsætninger. Efter endt Undersøgelse opfordres Forfatteren af den for bedst erkiendte Afhandling i hvert Fag til at melde sig, for at modtage sin Designation til at ansættes som Lærer 1ste Juli 1832, inden hvilken Tid han dog maa have udarbeidet og indleveret en Lærebog i den Disciplin, han skal foredrage, overeensstemmende med Planen og Programmet. Er denne Lærebog i rette Tid indleveret, ansættes Forfatteren som gageret Lærer fra dette Tidspunct af. Opfylder Lærebogen Planens Krav, faaer Forfatteren udbetalt en Præmie, nemlig: for Lærebogen i Artillerie . . . 8000 Rbd. for den i technisk Mechanik . Maskinlære . . . . 1800 Militairtechnologie. Tactik og Krigshistorie 400
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-11-06
Danmarks Militair Geographie og Danmarks Statistik. . . . . . 300 Generalstabs-Forretninger og Militair=Administration.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-11-06
Det bemærkes, at, dersom Nogen, istedetfor at behandle de her under samme Afdeling samlede Gjenstande, f. Ex. Militair Geographie og Statistik, kun behandlede een af dem, og man maatte finde sig beføjet til at foretrække de afsondrede Bearbeidelser for de samlede, saa blive saavel Gager som Præmier fordeelte i Forhold til Fagets Omfang, hvilket alt vil blive afgjort, naar Concurrenceafhandlingerne bedømmes. Det bemærkes endvidere, at der desuden kan ventes Godtgjørelse for Omkostninger ved Tegninger, hvor saadanne nødvendigviis maae følge med Lærebogen, og hvor de ikke, ved Skolens Bestyrelses Mellemkomst, kunne erholdes leverede paa anden Maade. Det er en Selvfølge, at de, som ifølge Skolens Plan, skulle være Dommere over de indsendte Afhandlinger, ikke concurrere med. Paa forestaaende Vilkaar indbydes Enhver, som maatte føle Kald dertil, til at tage Deel i Concurrencen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-11-06
Til Concurrenceafhandlinger bestemmes følgende. 1) J Artillerie. Underlag til Feldtskytset, saavel til Betjening som til Transport. Der forudsendes en Forklaring over det gribauvalske System og over de almindeligste Modificationer, det har undergaaet. Derpaa omhandles Bloklavetsystemet. Principerne for denne Construction udvikles fuldstændig og støttes paa physiske og mechaniske Grunde. Der sluttes med at sammenligne dette System med hiint, see Planen Bilag Nr. II. 2), i techisk Mechanik, Maskinlære, militair Technologie. a). Technisk Mechanik. Levende Væseners Muskelkraft. See Planen Bilag 24 Pag. 102. b). Maskinlære. Jndledning til Maskinlæren og dens almindelige Principer. See Planen Bilag 25 Pag. 108 og 109 indtil den sidste Deel, der har til Overskrift, nærmere Betragtninger af forskjellige hyppigt anvendte Maskinorganer." c). Militair Technologie. Operationer for at bedække en Overflade med et adhererende Legeme. See Planen Bilag 26 Pag. 3), i Tactik, Feldttogs- og Krigs-Historie. a). i Tactik. Marschlæren. See Planen Bilag 30 Nr. II. b). Feldtogshistorie. Et af Napoleons italienske Feldttog. See Planen Bilag 40 Feldthistorie. c). Danmarks Krigshistorie. Tidsrummet fra 1563 til 1660. See Planen Bilag 39 Nr. III. 4). i Danmarks militaire Geographie og Statistik. a). Militair Geographie. Holsteen og Lauenburg. See Planen Bilag 28, Halvøen, Litr. C. b) Statistik. Physisk Beskaffenhed af det egentlige Danmark, samt Holsteen og Lauenburg uden Hensyn til Jsland, Færøerne, Grønland, og Colonierne. See Planen Bilag 29 Nr. I. Litr. B. 5). Generalstabs=Forretninger og militair Administration. a). Generalstabs-Forretninger: Den særskilte (extraordinaire) Tjeneste. See Planen Bilag 38. Nr. II. Litra c. b). Militairadministration: Commando og Bestyrelse af Hæren. See Planen Bilag 37. A. Organisation Nr. 10. Den i Planens 6te Capitel Side 56 for Disciplinerne, under Nr. 3, Nr. 4 og Nr. 5, her anførte til 600 Rbdlr. beregnede aarlige Gage fordeles efter Timeforholdet, hvori der efter Programmerne skal læses over hver Gjenstand som følger: Tactik, Feldtogshistorie og Krigshistorie . . 240 Rbdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-11-06
Danmarks militaire Geographie og Statistik.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-11-06
Generalstabsforretninger og Militair administration. For de øvrige Rettigheder Lærerne have, henvises til Planen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-11-06
Blandinger, Grønland vedkommende. (Fortsatte fra forrige Nr.) 12. Jsen, som til alle Tider i større eller mindre Mængde er i de grønlandske Farvande, og over hele Landet, er det vigtigt, ved Spørgsmaale om Landets Beskaffenhed, og dets Kysters eller Farvandes Beseiling, at have nøje Kundskab om. Man læser herom hos Egederne, Crantz, Glahn, Stauning, o. fl. Den afdøde med Landet saa nøje kjendte Naturkyndige Otto Fabricius, skrev en Afhandling om Drivisen i de nordlige Lande, fornemlig i Davis Strædet; indført i det danske Videnskabs Selsk. Skrifter nye Samling. 3 Deel S. 65,83.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-11-06
Man har bemærket, at nordlig Vind spreder Drivisen i Davisstræde, og at sydlig derimod pakker den mere sammen, men heel forunderlig er den Hurtighed, hvormed dette undertiden skeer, ja at Jsen den ene Dag har lagt saa langt til Søes, at man fra de høieste Fielde ikke har kunnet see aabent Vand, og at der den næste Dag aldeles ingen Is har været i Sigte. Naar Aabningerne i Jsen belægges med tynd Js (Bayis eller Nyis) dannes derved en Jsmark.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-11-06
Det er Drivisen, som man maa tilskrive de allerfleste Uheld, der møde Grønlandsfarerne og Hvalfangerne. Naar et Skib bliver besæt imellem denne Js, eller kommer i en saadan Stilling, at det paa alle Sider er tæt omringet af den, hører der virkelig mere Lykke end Forstand til at komme vel derfra. Her hielper Kundskab og Erfaring lige saa lidet som Fatning; det eneste man har at gjøre, er at være betænkt paa de bedste Midler til at redde Mandskabet, om Jsen trykker Skibet i Stykker eller skruer det under. De engelske Hvalfangere ere paa en særdeles Maade styrkede, saa at de virkelig kunne modstaae et betydeligt Tryk af Jsen, og dog forlise mange af dem. Vore Skibe derimod, som ikke ere byggede for Jsfarvandenne, maae, saavidt mueligt kan skee, søge at undgaae Jsen. Jmidlertid kan man imod sin Villie letteligen blive indviklet i den om Natten, i taaget Veir, o. s. v. Hvad man under slige Omstændigheder har at gjøre, er kun at søge de meest aabne Situationer og den korteste Vei for at komme igjennem Jsen, samt at holde skarpt Udkik med dens Drivt, for at undgaae at blive besæt men herfor kan ingen Regler foreskrives, et øvet Øje og god Styring bliver under disse Omstændigheder Hovedsagen. Ved at nærme sig Drive eller Markisen, sees det under Navn af Jsblink bekiendte Phenomen, forudsat at Horizonten er nogenledes frie for Skyer, og i nogle Tilfælde endogsaa under en mørk Sky. Jsblinken bestaaer i et hvidagtigt lysende Skin, som lader sig tilsyne over Jsen, 1 den Deel af Atmosphæren, som grændser til Horizonten. Naar Jsblinken viser sig under de fordeelagtigste Omstændigheder, frembyder den ikke alene et smukt, men paa en Maade tillige et anskueligt Kaart over Jsen, som strækker sig 6 til 8 Mile over Grændsen for den directe Synslinie. Jsblinken viser ikke alene Jsens Figur, men sætter endogsaa den erfarne Iagttager istand til at dømme, enten Jsen, saaledes afbildet, er Mark eller Drivis, og om den sidste enten er aaben eller tæt, tynd eller tyk. Markisen afgiver det meest glindsende Blink med et guulagtigt Anstrøg, det over Drivisen er af en renere Hvidhed, men det over den tynde Is er graaeagtigt. Landet paa Grund af dets Js- og Sneeklædning afgiver ogsaa et Blink, som er endnu gulere end Markisens. Blandt disse fortjener at mærkes, Frederikshaabs Jsblink, og trende i Omenaks Fjorden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-11-06
Jndenlandske Efterretninger. Kunstforeningens Medlemmers Antal er nu 164 indenbyes, blandt hvilke sex Damer, og 86 udenbyes, af disse sidste 22 i Randers, 16 i Helsingøer, 1 i Grønland, 1 paa St. Croix, 1 i Dresden, 1 i Berlin o. s. fr. Den første Lodtrækning, hvortil 20 tildeels skjønne Stykker vare samlede, skeede sidste Torsdag. Foreningens Medlem Profess. og Landskabsmaler Dahl i Dresden tilfaldt et Lod, tre kom til Randers. Mere Underretning vil om faa Dage fra Foreningen selv blive givet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-11-06
Det qvindelige Velgiørenheds Selskab har iaar som sædvanligt i Anledning af dets allernaadigste Beskytterindes Hs. M. Dronningens høje Fødselsdag uddeelt Præmiee til 31 Tjenestepiger for lang og tro Tjeneste, i alt 739 Rdl. Sytten af dem havde tjent i een Familie over 35 Aar. Antallet af de Ansøgende var 694, hvis Tjenestetid alle havde overgaaet 15 Aar. Gottorp. (Sluttet see forrige Nr.) Christian den 1. og hans Gemalinde holdt sig ofte op paa Gottorp, en Jldebrand fortærede endeel deraf 1492, hvorfor Hertug Frederik lod det reparere og fornyede især den vestlige Fløi; Kong Frederik 1. døde her 1533. - Krigskunstens Fremgang gjorde en anden befæstning nødvendig, hvorfor Christian III. lod anlægge nye Fæstningsværker.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-11-06
J December 1564 fandt Hertug Adolphs Formæling Sted paa Gottorp, om Natten udbrød en hæftig Jld, der fortærede den nordre Fløi. Hertugen forbedrede Fæstningsværkerne og lod en nye Broe anlægge; 1586 døde han paa Slottet. Josva v. Qvalen omkom ved hiin Broe paa en elendig Maade, da han faldt i Vandet og kunde maaskee have reddet sig, dersom han ei var bleven hængende paa en Pæl med den gyldne Kjæde han bar om Halsen og saaledes qvalt. – J Trediveaarskrigen besatte de keiserlige Tropper Slottet, hvorfor Christian IV. nærmede sig det med to Mørsere og nogle Kanoner; Freden til Lybek hindrede imidlertid Stormen, der skulde have gaaet for sig den 8 Junii. Frederik III. byggede en Deel Sidebygninger, forbedrede Fæstningsværkerne; og forstørrede det af hans Fader anlagte Vibliothek, der fandtes paa Slotte og i sin Tid var meget berømt. Frederik IV. forandrede endeel i befæstningen, der kom til at bestaae af 4 Bastioner; ogsaa fornyede han en Deel af Slottet. Christian IV. satte hele Bygningen i Stand, da den i de urolige Tider havde lidt meget. Slottet har en Længde af 400 Fod og Taarnet en Høide af 180 Fod.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-11-06
Kjøbenhavns Børs d. 5 November 1830. Hamburg 2 M. - a vista 212. Species 212. Specier solgtes til 12 Rbmk. S. Bank-Disconto 4 pCt. Norske Speciessedler. pr. 100 Specier 151 1/2 Rbd. Sdl.) Svenske Sedler. pr. Rdlr. Rigsgjeld. Rbs. Tegn. 4 pCt. Kgl. Oblig. (u. R.) 86 1/2 87 Rbd. Sedl. Dito over 2000 Rbd. Stk. Rbd. Sedler. Dito Dito. 81 3/4 82 i Banco. Nationalbank-Obligationer. 4 Rbd. r. S. (af Laanet 4 Febr. 1820) 102 Dito Dito. . . 108 i Sedler. 4 pCt. uopsigel. Rigsbkobl. Renter pr. 6 Januar 100 Sr. S. 6 pCt. norsk Laan, ved Hambro & Søn, 101 1 - i Banco. 4 pCt. nye norske Obligat. ved Dito lydende paa r. S. r. S. 4 pCt. Dito Dito. . . i Banco. 4 pCt. uopsig, norske Statsobligat. Rd. Banco. 3 pCt. nye danske Obligationer, 59 1/2 60 L. Sterl.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-11-06
Asiatiske Compagnies Actier. i Sedler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-11-09
Lægerne bleve ogsaa fremdeles de Afsindiges Pleiere og Hielpere. De aftraadte kun fra den Tid af den Deel, der nu paaligger dem af Gale Jagttagelser og Ledningen, hvilken de dog ikke kunne tilfredsstille formedelst deres ustadige Kalds Forretninger. Og Læge og Geistlig vare nu atter her, som i Fordumstid, om ogsaa i forskjellige Personer, forenede til de samme velgjørende Formaal. II. Om de Sindssvage i England. (Af Blatter for liter. Unterh. 1830 Nr. 14 S. 56.)Et Skrift er udkommet herom under Titel: A letter to Lord Robert Seymous with a report of the number of lunatis and idiots in England and Wales, By Sir Andrews Halliday, M. D. London, 1829. Den utrætteligen virksomme og menneskekjærlige Forfatter har gjort sig høist fortjent af de ulykkelige Sindssvage i Skotland og Jrland, i det han ikke allene har bragt deres Behandling til en høiere Grad af Fuldkommenhed, men ogsaa bevirket deres Tilstands Forbedring, og Forøgelsen af Anstalter til Sindssvages Optagelse. Ved dette nye Skrift har han nu draget Opmærksomheden paa England selv, og hver Menneskeven vil sikkert af Hjertet ønske den ædle Mand frisk Mod og hældig Sejr over de mangehaande Hindringer og Vanskeligheder, der ville møde ham.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-11-09
England behøver, fremfor andre Lande, en nøjagtig Undersøgelse over Omstændighederne, og en Omdannelse af de Anstalter, der haves for Sindssvages Pleie og Behandling, saa meget mere da sammes Antal tiltager paa en skrækkelig Maade. de sidste tyve Aar har det tredoblet sig. 1810 kom paa 3000 Jndvaanere en Sindssvag, nu derimod paa hver 1000 en, som har tabt hvad der gjør Mennesket til Menneske.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-11-09
Efter Sir Hallidays Jagttagelser kommer i det Hele i Englands 38 Grevskaber en Sindssvag paa 1052 Mennesker; i de tolv Grevskaber i Wales en paa 800.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-11-09
Af de 38 Grevskaber i England beskjæftige de sexten sig fornemmelig med Agerbrug, og i den er blandt 850 Personer en Sindssvag. Aatte drive baade Agerbrug og Fabriker og har blandt 1026 Mennesker en Sindssvag. Elleve beskjæftige sig blot med Fabriker, og i dem er Forholdet: en Sindssvag paa 1380 Beboere. Endeligen drive tre Bjergbrug, og her er blandt 900 Mennesker en Sindssvag. Heraf erfares, at blandt dem, der nyde den største Legemskraft og sædvanligen den bedste Sundhed, blandt de Agerbrugende er de Sindssvages Antal størst. J sex Kystgrevskaber kommer en Sindssvag paa 1000 Mennesker, i sex indre Grevskaber en paa 1165. Af 13710 Sindssvage i England og Wales ere kun de 6000 optagne i de offentlige Forsørgelses-Anstalter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-11-09
III. En Reise i Hensyn paa Sindssvages Tilstands Forbedring.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-11-09
En saadan Reise foretager Geheimeraad Professor Dr. v. Walther. Han forlod Bonn d. 2 Apr. d. A. og førend han tiltraadte sit Kald i Mun chen, gik paa en videnskabelig Reise til London, i den Hensigt at gjøre sig bekjendt med det derværende Antal af Sindssvage, og med Pleien for dem, samt sætte sig i videnskabelig Forbindelse med Londons Læger. Oct. Stucker ledsagede ham paa Reisen, ligesom og Kameralisterne Hr. Mylius, og Hr. Koch sluttede sig til dem. (H. C. 56.) Maleren Joseph Wood.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-11-09
Uagtet Beryllen forekommer som Krystaller af meget betydeligt Omfang, saa er det dog fjeldent at finde ganske rene Stykker; da den ikke allene ofte er fuld af Fjedre, men dens Farve desuden gjerne forstyrres ved afvexlende mørkere eller lysere Striber, hvilke dog hyppigere sees i den siberiske, end i den brasilianske Beryl. Ved et rigtigt Valg af Snittets Retning, kan denne Egenhed tildeels undgaaes. Undertiden indeslutter den klare Beryl (saavel den siberiske, som den brasilianske) grønne naaleformige Chlorit eller Asbest krystaller. Slige Stene slibes højt hvælvede en cabochon foroven og forneden, og kaldes, da de fleste komme fra Siberien, af Steenhandlerne siberiske Draaber.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-11-09
Til de største og skjønneste bekjendte slebne Beryller høre, den som sidder øverst i den kongelig engelske Krone, og en anden, som findes i Kongen af Frankriges mineralogiske Cabinet. A. Caire saae i London en sleben Aquamarin, paa 540 Karat, af udmærket Skjønhed; dens Priis var 100 Louisdorer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-11-09
J. Mave omtaler (Reise i Brasilien, S. 39) en fuldkommen gjennemsigtig klar og feilfriBerylkrystal af 7 Tommers Høide og 3/4 Tommes Tykkelse, som han saae i Villa Rica." Til forestaaende af Hr. Major v. Sommers nyelig udkomne forhen omtalte lidet interessante Skrift: Aglaja eller Kundskab om Smykkerne, tilføje vi af det nyelig udkomne 1ste Hefte af Varelexiconnet følgende: J Handelen inddeles Beryl lerne i : 1. de orientalske, som ere meget haarde, gjennemsigtige, stærktglindsende, og af en bestemt grøn og blaa blandet Farve; og 2. de occidentalske, af samme Farveblanding, men mindre haarde. Be ryllen kommer deels fra Ostindien, især fra Øen Ceylon, Pegu, Camboya, og fra Bredderne af Floden Euphrat ved Foden af Taurusbjerget; deels fra Bøhmen og Sachsen. Man foretrækker almindeligt de orientalske for de occidentalske, dog gives iblandt de sachsiske Beryller adskillige, som ei vige hine i Skjønhed. – Beryllen bliver først sleden paa en Blyplade med Smergel, og siden poleret med Trippelse paa en Tinplade. De skjæres almindeligt med mange Kanter, paa det at de ved en større Straalebrækning kunne faae mere Liv og Glands. Ved at give dem i Jndfatningen et forskjelligt Underlag forstaae Kunstnerne at forskaffe dem en stor Lighed med Diamanter eller Saphirer. En god Beryl maa have Amethystens Haardhed. Den bøhmiske er dog ei haardere end Bjergkrystallen. Den blege eller hvid grønne har ofte saa megen Jld, at den indfattet kan ansees for en Diamant. Beryllen er nu formedelst dens Blodhed mindre søgt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-11-09
Nyelig læser man i Aviserne følgende: "Den russiske Aquamarin eller Beryl findes især i Siberien, men hyppigst og skjønnest i den Nertschinkiske Kreds, i de saakaldte Scherl Bjerge, og i Granitbjergene ved Byerne Schaitanskar og Mursinskaja i den Katharinenburgske Kreds. Fra sidstnævnte By skriver sig det sjeldneste Exemplar af denne Ædelsteen, der vejer over 11 Pund, og i Værdie ansættes til 150000 Rubler. Det blev fundet i Aaret 1827 og har siden efter Keiserens befaling været opbevaret i Berg-Kadet-Korpset.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-11-09
(Af den Russiske Bergværks Journ. B. H.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-11-09
Jndenlandske Efterretninger. - Om Gottorp Slot stode nogle historiske Notitser i Nr. 88 og 89 af dette Blad. De vare optagne af det nyelig paa Beekens Forlag udkomne Skrift: Efterretninger om de gamle Borge i Danmark og Hertugdømmene. Flere Notitser, om dette Slot, og om den nedbrudte Pavillon, kaldet Amalienborg, i Slotshaven ere i Jørgensens nye Udgave af Helvaders Chronik. Schleswig 1822, og v. Schrøders Geschichte und Beschreib. der Stadt Schlesvig. 1827. S. 308322. - Skakspillet. J Aaret 131, ankom til Staden Schlesvig et Skib, hvorpaa vare endeel Skakspil med dertil hørende Skakbretter. Fra den Tid af har dette Spil stedste vedligeholdt sig der, og der gives endnu en Skak=Klub, i hvilken Personer, der have Færdighed i samme, deeltage.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-11-09
Hs. højfyrstelige Durchlauchtighed, Stadtholderen, Landgreve Carl af Hessen er en fortrinlig Skak spiller. (V. Schrøder l. c. 329.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-11-09
En Fugleskydning var i Slesvig d. 17 Juli 17737, hvor, ved et Skud, den hele Fugl og alle Gevinsterne bleve nedskudte. Ved samme Kugle dræbtes en ung Tilskuer. (ibid.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-11-09
En efterligningsværdig Kirke- og Sognebog har Boren Sogn ved Sliefjorden. Hr. Fr. Henr. W. Frølich, som 1812 blev Præst her, indrettede den, og den indeholder: 1. Et af ham selv forfærdiget Kaart over det hele Kirkesogn; et ligesaadant over Pastoratets og Degnens Jorder, en Grundtegning af Kirken og Fortegnelse over sammes Jnventarium. 2. Tabeller over Sognets Jndvaanere, deres Grund-Eiendomme, og Ydelser. 3. Udtog af Fødte, Døde- og Ægtevielseslister etc. 4. aarlige deraf uddragne Gjennemsnitstabeller. 5. Fortegnelse over Kirkens Kapitaler. 6. Udtog af Communens Fattigregnskaber. 7. Af Sogne-Regnskaberne. 8. Fortegnelser over Kirkens Stole og deres Besiddere. 9. Begravelsessteder. 10. Præsterne. 11. Degnene og Skolelærerne. 12. Efterretninger om Kirken. 13. Om Pastoratet. 14. Sognets Chronik. (ibid.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-11-09
- Paa de danske vestindiske Øer var i Slutningen af Aaret 1827 Antallet af de tilde evangeliske Brødres forskjellige Missions Stationer hørende Negre følgende: 1. Paa St. Croix, under Missionsstationerne Friedensthal, Friedensberg, Friedensfeld i alt. 2. Paa St. Thomas, Nye Hernhut og Niesky 3. Paa St. Jean, Bethanien og Emmans . . 142 J alt 9646. (uddraget af en Tabel i Col. T. Aug. d. A.)