Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-12-12
Redacteuren har i en lang Tid været i Gield hos sine Læsere, i Henseende til Beskrivelsen over Tilstanden i de spanske Colonier i Amerika. Aarsagen dertil er, at de Efterretninger, man har derfra, ere saa meget modsigende og upaalidelige; disse Lande ligge saa langt borte fra Europa, at det er vanske ligt og seent at faae Efterretninger fra dem; de ere saa store og udstrakte, at hvad der kan være sandt om en Egn, passer ikke til en anden. Den spanske Regiering er bedst underrettet derom; men deels ere de spanske Tidender aldrig ret rige paa Nyeheder, og deels kunne de kun have Jnterresse ved at fortælle de Begivenheder, som ere til Fordeel for Spanien. Jndependenterne staae ikke i Forbindelse med nogen Regiering; der gives saaledes ingen officiel Vei til at faae Kundskab om hvad der tildrager sig i deres Land; Reisende tør ikke besøg Lande, hvor Krig og Drab høre til Dagens Orden de Efterretninger man faaer, komme altsaa fra enkelte europæiske Skibe, som driste sig til at anløbe deres Havne, eller fra spanske og fra Jnsurgenternes Skibe, som komme til andre Nationers Havne alle saadanne Skibs-Efterretninger ere for det meeste fulde af usande Rygter og Overdrivelser, enten til det ene eller til det andet Parthies Fordeel, eftersom de komme fra det ene eller det andets Tilhængere, og da Jndependenternes Skibe. fornemmelig løbe ind i nordamerikanske Havne, saa er det begribeligt, at de nordamerikanske Tiden der har altid en Mængde Efterretninger til disses Fordeele. Denne Uvished, denne Modsigelse, og dette Virvar i Fortællingerne om Begivenhederne i disse Lande, bevægede Redacteuren til at afbryde den Skildring af det spanske Amerikas nyeste Historie, som han havde begyndt at levere i No. 126 af dette Blad, siden den Tid ere mangfoldige Efterretninger indløbne, ligesaa forvirrede og modsigende, som sædvanlig; men eengang maae man tægge Haand paa Værket, og søge, ved at sammenligne og prøve Alt, at komme Sandheden saa nær som mueligt, og man maae trøste sig ved den Betragtning, at det gaaer til i Menneskelidet, som Naturen, at alle Giæringer ere hommelighedsfulde, men at de Værker som fremgaae af dem stille sig klart til Skue. Det er bleven bemærket, at de spanske Jndependentere ikke staae i Forbindelse med nogen Regiering; selv de nordamerikanske Friestater forunde dem ingen offentlig Understøttelse, uagtet der almindelig paastaaes, at mange af Landets Jndvaanere hemmeligen hielpe dem, saavel med Vaaben som med Penge; at mange Frievillige fra Friestaterne tage Tieneste hos dem, og at de nordamerikanske Skibe besøge deres Havne og tilføre dem deres Fornødenheder. Det kommer nu an paa, om ikke en Begivenhed, som nylig er mødt, kan lede til, at Friestaterne offentlig antage sig deres Sag, da de tre spanske Krigskibe: Diana, Hermaphrodite og Cassidor, have den 27de August angrebet og efter en Fægtning taget og opbragt til Veracrux den nordamerikanske Corvette Fire brand, Capitain Cunningham, paa Grund af at Amerikanerne ikke har Ret til at seile i den mexicanske Bugt, hvor Spanierne har sat hele Kysten i Blokade-Tilstand. De amerikanske Blade raabe paa Krig, men det er mueligt, at begge Regieringer tage ikke Sagen saa heftigt. De tre Skibe, hvormed Spanierne har gjort Angrebet, skal Gouverneuren af Cuba have kiøbt af Amerikanerne selv. Senere Efterretninger fra Nyjork, melde dog, at da Spanierne vare blevne nøiere underrettede og Skibets Bestemmelse, saa havde de gjort Undskyldning for det Passerede og tilbudt en Godtgiørelse og sat Mandskabet i Frihed. De engelske Tidender mene: at Amerikanerne har med Flid, sendt dette Skib ud, for at faae Leilighed til at begynde en Krig med Spanien, og at de for længe siden havde hiulpet Jndependenterne aabenbart, naar ikke England stod i Baggrunden, Friestaterne skulle desuden staae i andre Misforstaaelser med Spanien foruden de anførte, saaledes og Vestfloridas Besiddelse og om den amerikanske Viceconsul i Cadix. Hr. Meads, Fængsling, som Kongen af Spanien skal have ladet arrestere i Anledning af, at han har ladet trykke et heftigt Pamphlet mod den spanske Regiering, fordi denne ikke vilde betale ham 300,000 Piaster, som han havde forskudt de Cortes, ikke heller skal han endnu være løsgiven, uagtet den amerikanske Consul Cathrarts Forestillinger. Endelig besvære Amerikanerne sig over, at en født Amerikaner, Campbel, er bleven presset i Havannah for den spanske Fregat laAtocha. Rygtet gik i Amerika, at den amerikanske Escadre i Middelhavet skulde operere mod Spanien, og at et anseeligt Troppecorps skulde marschere ud fra Louisiana, for at hielpe de mexicanske Jnderendentere.