Norske Intelligenssedler, 1807-02-03
Korn-Priserne ere som i No. 5. den af ovenmelte Hund behager at melde sig til Korn-Priserne ere som i No. 5. Den kloge og forstandige Hestekiender, eller Anviisning til at kiende Hestes Natur, Røgt og Til hos A. Diurendahl. syn, Sygdomme og Lægemidler, sælges for 16 sk. Jnsdag i forrige Uge anmeldte en svensk Bonde, at ham Aftenen forhen var frastiaalet en sort Lommebog, hvori var 10 Rd. i danske Bancosedler, og nogle Smaapenge. Fra en Vaskerkone, som logerer i Kiøbmand Hennys Gaard, blev Natten til Torsdag bortstiaalet 2 Lærredsskjorter, mærkede D. A., 2 Munderingsskjorter og 2 andre dito, mærkede J. B., samt endnu 2 Strieskjorter, 1 par gule Nanqvins Pantalon, 1 nye Lærredssærk, og 1 Strihaandklæde. Ved en Vask, sandsynligvis paa den saakaldte Frue Ankers Bleegplads, er bortstiaalet en fiin Overskjorte og et hvidt Lommetørklæde med en fiin rød Bord, begge Deele mærkede P. N. i Træk, samt en fiin Særk, mærket K. A. Hvem som kan og vil give nogen Oplysning om hvor disse stiaalne Ting ere hen komne kan vente sig en passende Belønning. Paa Gaden er fundet et Lommetørklæde, mærket H.C. No. 11 og en Meerskums Pibe med Staal-Beslag. Ligesaa er indbragt en omvankende Gris. Disse Tings Ejere vilde melde sig saasnart mueligt. Derimod er tabt en guul Lommebog, hvori var 7 Rdlr. og en Capitulation; samt en dito Lommebog, eller Læder-Vædske, hvorpaa stod et Aarstal, og hvori var 6 Rdlr., samt nogle andre Papirer, som for Ejeren vare af Vigtighed. Skulle disse tabte Ting være faldne i redelige Hænder da ventes de her indleverede. J Anledning af S. T. Magistratens Bekiendtgiørelse i No. 9 af disse Blade, angaaende Befordringsvæsenet her fra Byen til alle omliggende Skydskifte-Steder, maa jeg herved anmærke, at da S. T. Magistraten har tilstaaet Peder Rasmussen udelukkende Ret til al Pengeskyds her fra Byen til Skydskifterne, saa kan ingen anden have Tilladelse til at skydse for Betaling, end allene benævnte Peder Rasmussen, eller de Personer som han antager til sine Hielpere, følgelig finder ingen Skyds-Tilsigelse Sted hos nogen anden, end hos den af Magistraten nævnte Ole Arnesen Grue. Dersom altsaa uberettigede Personer befatte sig med Pengeskyds her fra Byen, maae de tilskrive sig selv den deraf flydende Uleilighed. Endvidere anmærkes: at S. T. Magistraten, med Hensyn til Foderpriserne, har for det første tilstaaet Peder Rasmussen den samme Betaling som Vognmandslauget, indtil dets Ophævelse, var tillagt, nemlig 1 Rdlr. pr. Miil for hver Hest. Vedkommende Reisende, saavelsom de Herrer Logie-Værter, ville behagentlig lægge Mærke hertil for at al Misforstaaelse kan forebygges. Politiekammeret i Christiania den 3die Februarii 1807. J. Wulfsberg. Jatten til den 31te f. M. kom en Bonde, ved Navn Anders Torstensen, fra Grans Sogn paa Hadeland, der sagde at boe paa Gaarden Hottret, bærende knyttet i en Svobetøm en rund Æske, laasfærdig, da denne er brøstfældig synes derudi at være ventelig Madvare, et Bundubæglet Liin, og en liden Pose med farvet Garn; denne Mand foregav at have fundet ovenanførte mellem Tonsen og Sinsen. Eiermanden til dette ville melde sig hos mig, for paa lovlig Maade bevise sin Eiendomsret, og oplyse Maaden hvorledes samme er ham frakommen. Grønland ved Christiania den 2den Februarii 1807. B. N. Knoph. Fra sin Eier er bortstiaalen den 28de f. M. en liden sort langhaaret Hanhund, hvid i Brystet, en fiin hvid Streg paa Næsen, nesten usynlig, og fire hvide smaae Sokker paa Fødderne. Her var en Valders som havde tilvendt sig nogle Hunde i en Sæk, hvoraf han dog maatte levere een, som han havde stiaalet; formodentlig maae min Hund være falden i denne Tyvs Hænder. For Opdagelsen loves en ratsonable Douceur. Hunden har lært at dandse, men ikke af nogen Dandsemester. Den som kan give Oplysning melder sig i Bogtrykkeriet. kan ar(Jndsendt.) dettelser til at oplyse nogle Vildfarelser i Natur Historien. Under denne Tittel, har vedkommende foretaget sig, af og til at afhandle Dye-Læren, og fornemmelig de Dyr der have nær meest Relation til Mennesket. Man giør derfor nu Begyndelse med Ræven. Ræv, Canis Bulpes hos Buffen - Den beskrives af ham saaledes - en Art af Hund, med en lige Hale der er hvid i Spidsen. Denne store Naturkyndige er dog heri noget vildfarende, thi, deels sees den ganske uden Hale, deels med en meget smal sort glindsende een, hvis Spidse er af forskiællige Farver. Den er almindelig i den ganske bekjendte Verden, og ganske forskiællig ihenseende dens Natur-Egenskaber, især dens Formerelse, og dette endog saaledes at man antager at den for nogle 10 Aar tilbage yderst sjælden fandtes i vort nordlige Klimat, uagtet man nuomstunder hos os alt for ofte støder paa dette, for Giæs, Lam og andre enfoldige Skabninger skadelige Dyr. Uforsagte Jægere have vel gjort sig megen Umage for at udrydde Arten, men forgiæves, thi den har vidst at indrette sine Smuthuller saaledes, at det har sjælden været giørlig at attravere den. B. siger, den er af Spids Hundens Størrelse og Udseende, noget over 2 Fod lang. Samme er fuldkommen rigtig; thi dens blide smidskende Mine giver Spidsbundens intet efter. Hvad Størrelsen derimod angaaende saa maa dette forstaaes om den naar den staaer paa fire, thi i opreist Stilling naaer den Menneskets Høide, d. A. 5 Fod. Den er guul-bruun med nogle sorte Haar. Hvorvidt dette er rigtig, tør jeg ikke afgiøre, men dette veed jeg, at jeg paa mine mange Ræve-Jagder, har truffet baade blonde, brunette, isabelle farvede og sorte skiønt det ikke har lykkes mig at nedlægge et Exemplar af hver Slags - Med Tiden maaske det bler muelig, da man efter sigende er paa at holde en Klap Jagd i - Stedets Navn for man vel at see i den fyenske Aviis. Den skal have, (liger B. videre) en modbydelig Lugt undtagen paa Fiolen, d. er en Kiærteder sidder dag paa. Dette forholder sig dog ikke saaledes med hele Slægten, thi man har villet bemærke, at det blot ere de samle der lugte ilde og de unge derimod ikke allene behagelig, men endog med Lugten forbinde en særegen Kraft til at tildrage sig det andet Kiøn. Deres Opholdstæder skal være i snildt anlagde Huuler; Her maatte vi vel spørge: var ikke dette for mange mange Aar siden, thi det er ikke uvitterlig, at den nu, da Kulturen har formildet Klimatet, og derved paa en Slags Maade indgivet Vilddyrene mere Tillid, gierne tager til Takke i Husene, ja, der ere endog de der paastaae at den kan blive saa tam at den æder af sin Herres og fornemmelig Frues Haand, ihvorvel man har Exempel paa at den første har følt Virkningen af dens Tænder. Parrings-Tiden, efter B. er om Vinteren - Saa besynderlig seer man altsaa dette Dyr udarte, thi man veed nu med Vished at Dyret er avledygtig og lysten til enhver Aarets Tid, hvilket kan bevises med Vidnesbyrd af mange gode Mænd, der have havt dem tæmmede i deres Kabinet ter - De skulle kunne opnaae en høi Alder, siger B. Jntet er vissere, thi man seer dem undertiden graa af Ælde. De nære dem af al Slags Føde, og søge deres Rov mere ved List end Magt, som et Dyr Naturen ikke har forlenet forporlige Kræfter nok. J stor Nød gribe de til Aadsel, saasom, raadne Østers, bedærved Ost o. s. v. Bælgen bruges til Pelsværk. Men dette dog kuns i gamle Dage, thi dens Skind er nuomstunder saa blottet for Haar, at samme er uduelig til Brug, og er ved deres hyppige Formerelse blevet i saa ringe Priis, at de fleste heller vælger den plumpe Biørn end den fine Ræv til Bedækning. Den spises af fattige Folk - Kan nok være, jeg har i det mindste ikke seet det, og troer det heller ikke da det næsten aldrig falder i de fattiges Lod at fange en. Fremdeles siges at Jægerne forre deres Hunde dermed. Give Gud det var saa, da kunde man maaske haabe at udrydde Slæg, ten; thi dersom den lige Hund først fik Smag paa Kiødet, saa vilde formodentlig ikke saa mange gaae frie for velfortjent Løn, den nemlig, at kastes for Hunde. Skulde disse Rettelser behage Natur-Historiens Dyrkere saa vil jeg efter Haanden indgive hvad flere Erfaringer jeg maatte samle paa min Jagd, og saaledes næste Gang give Aalens Historie. Nimod.