Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-08-28
J Begyndelsen af Marts Maaned, naar Træerne begynde at trives, sønderriver Egetræes=Silkeormen, forvandlet til en Sommerfugl, sit Huus og flyver ud. Det er en herlig Sommerfugle dens Farve er kobberrød, dens store Vinger ere som besaaede med Stjerner, den gaaer paa 6 Fødder, dens Gang er dristig, dens Bevægelser ere raske, over Øinene har den en Art Horn, der ende i Form af en Lancet. Den er omtrent en Tomme lang og saa tyk som den lille Finger paa en sædvanlig Mand. Hannen adskiller sig ved de to ovennævnte Horn fra Hunnen. Samme Dag de flyve ud, finder Parringen Sted. Dette Øieblik fordrer er særdeles Opmærksomhed; Parrenes Forening maa man ikke lade vare længere end een Dag. Man skiller dem med Magt Dagen efter Parringen. Uden denne Forholdsregel, mene Chineserne, vilde Fleertallet af Æggene blive ufrugtbare. Derpaa sætter man Hunnerne i runde lave Kurve, for der at lade dem lægge deres Æg. Hannerne flyve da bort og blive et Rov for Katte og Børn. Ere de lykkelige nok at undgaae denne Lod, saa kunne de endnu leve til til tolv Dage. Hunnerne have samme Skjebne, efter at de have lagt deres Æg, hvortil de bruge til Dage. De ere meer eller mindre frugtbare; Antallet af Æggene beløbe sig til mellem hundrede og tohundrede. Kurven, hvori Æggene befinder sig, hænger man over en Skorsteen for at bevirke Udklækningen; en midddelmaadig Grad Varme er tilstrækkelig hertil. Efter ti til tolv Dage seer man Tusinder af smaa forte Orme bevæge sig i Kurven, hvilke man strax bringer op paa Bjerget og sætter i Træerne. Her lader man dem blive Dag og Nat uden Hensyn til Veiret. Om Natten har man ikke nødig at vogte dem; om Dagen maa En være i Nærheden for at bortskræmme Fuglene og forat hjelpe Ormene med at krybe fra et Træ til det andet, eller for at hjelpe dem op, som et Vindstød eller et andet Tilfælde har kastet paa Jorden. Forat flytte dem fra et Træ til det andet, bærer man sig ad paa følgende Maade: Da Ormene æde, idet de krybe op af Grenene, skjærer man disse af med en Sax, saasnart Ormen er naaet op til den øverste Ende. Den afskaarne Green med Ormen lægger man paa Træet ved Siden af. Staae Træerne nær ved hinanden, saa bøier man den afspiste Green over til det nærstmeststaaende Træ, paa hvilket Ormene da af sig selv krybe. Der gives Steder, hvor Egene staae saa tæt sammen, at Grenene berøre hinanden, og hvor Ormene altsaa uden fremmed Hielp kunne foretage deres Vandringer. Disse Dyr ere overordentlig graadige, i Begyngelsen behøve de fem Blade daglig til deres Næring, og saasnart de have naaet deres sidste Periode, æde de endnu langt mere. Fire Gange vexle de Farve; i den første Periode ere de sorte, i den anden violette, i den tredie gule og i den fjerde mørkeblaae. Denne fjerde Periode naae de efter 14 Dages Forløb og ere da saa tykke som en lille Finger. Efterat Ormene i en 30 til 60 Dage have ædt Blade, begynde de at indspinde sig. Huset (Cocon) er omtrent en Tomme lang og saa tyk som en sædvanlig Nød Dette afhænger iøvrigt naturligviis af Ormens Størrelse. Tre Dage bruger den til at fuldende sin kunstige Bolig. Dens Byggeplads er et Blad, som den ruller sammen til et Slags Tut. Puppen er af lysegul Farve. Jndsankningen af Pupperne finder paa Sletten Sted i Midten af Mai, paa Bjergene 14 Dage senere. Umiddelbart derefter lægger man Pupperne i kogende Vand for at dræbe Dyret, Resten af Behandlingen adskiller sig ikke i Noget fra Moerbær-Silkeormenes. Strax efter Jndhøstningen bliver Halvdelen af Pupperne bragt til Side, den danner Stammen for det følgende Aars Generation. Opbevarelsen af disse Pupper fordre mange Forsigtigheds-Forholdsregler. Varmen er dem ikke mindre skadelig end for stor Fugtighed, og i Huusdyrene, selv Kattene, have de farlig Fjender. Erfaringen har lært, at omtrent den tiende Deel af Ormene ikke oppebier Foraaret - forvandlede til Sommerfugle forlade de alt i Løbet af Vinteren deres Huse og flyve bort. De parre sig strax efter deres Udflugt; men da Egene endnu ingen Blade have, offrer man disse Utaalmodige ingen Omhu. Den saaledes indvundne Silke har vistnok ikke dens Værd, som man skylder MoerbærSilkeormene, ikke destomindre er den smuk og stærk, og den franske Regjering handler i sin Jnteresse, naar den ikke lader noget Middel uforsøgt for at forplante Egetræes=Silkeormene til Frankrig. (Corresp.) Kjøbenhavn den 26de August. J Anledning af det N af "Folkebladet som blev lagt under Beslag, fordi det indeholdt en Artikel om den russiske Prindsesse og det skandinaviske Samfund anmodede Bladets Redacteur Trykkefrihedsselskabets Skriftcomitee om at yttre sig, angaaende Lovligheden af denne Artikel, og angaaende hvorvidt Artikler af politisk Jndhold i Fremtiden maatte optages i Bladet. Comiteens Erklæring over dette Anliggende er meddeelt i det sidste de af Folkebladet, og vi maae tilstaae, at vi mindes ikke i lang Tid at have læst Noget, der udmærket sig ved saamegen Klarhed, Kortfattethed, Grundighed og Frimodighed. - Den offentlige Mening har overhovedet kun udtalt een Anskuelse og denne Sag, og den er Misbilligelse, og i vore Tider kan ingen Autoritet, i hvor høit den end staaer, i Længden udholde en Kamp mod den offentlige Mening Mundsmag af tydsk Kjendskab til den danske Literatur for 50 Aar siden. Baur's historisches Hand-Worterbuch. trykt i Ulm 1795, findes Pag. 927 følgende Artikel, Wessel (Johan Hermann) ein gebohrner Dänne, und der erste komische Dichter seines Vaterlandes, starb zu Kopenhagen am 21. Dec. 1785. in einem Alter von 40 Jahren. Die Grabschrift, die er einige Jahre vor seinem Tode für sig bestimmte, characterisirt ihn und seine Manier so gut, das ich sle hieher setze. Har vierne drak, var ofte glad, Bar altid sine Støvler skieve. Han ingenting bestille gab, Tilstidst gad han in heller leve. Das heist. Er trank gerne, war oft froh trug stets seine Stiefel schief. Er mochte nichts thun, zuletzt mochte er auch nicht mehr leben. Er soll sich seinen frühen Tod durch seine Ausschweifungen in Trinken zugezogen haben. (Afskrevet med diplomatisk Nøiagtighed.)