JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-02-13
Commandeurkapt. Magnus Lütken har, med Hensyn til den af hele Nationen erkjendte Nødvendighed af gjennemgribende Besparelser i hele Statshuusholdningen, med stor Frimodighed oplyst, at dette i Marinen er saameget mere nødvendigt, som den forestaaende Jndførelse af Dampkrigskibe. vil medføre fornyede Udgifter. Han opfordrer desaarsag til en mindre kostbar Administration, Gammelholm Salg, Besparelser ved Værftet, Ophævelse af alle Jndrulleringsposter, Jndskrænkning i de mange underordnede Poster, blandt hvilke anføres, at der til den kgl. Chaluppes og Admiralitetsherrernes Tjeneste holdes et Antal af 37 Chaluproere, der ikke gjøre Søetaten mindste Nytte. Ved denne Leilighed ere flere gandske mærkværdige Details komne for en Dag. "Det har ikke lidet glædet os (siger, Fædrelandet.)at see en Søeofficeer lette Fligen af det Jsisslør, der tilhyller alt Søetaten Vedkommende, for profane Øine.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-02-13
Det er den gamle Tids nobleste Repræsentant, der her rækker den nye Tid Haanden. Han vil maaskee faae Utak derfor af nogle af sine Kammerater, men saadan Miskjendelse kan Magnus Lütken, Søetatens Yndling, let sætte sig ud over, og hans Exempel vil drage Andre med sig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-02-13
I Søe=Etaten er atter skeet følgende Forfremmelser. Commandeurcapt. Donner udnævnt til Commandeur; Capt. Dahlerup til Commandeurcapitain: Capt. Lieutn. Kjerulff til Capitain; Pr. Lieutn. Proselius til Capitain-Lieutenant; osv. (Bral. Td.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-02-13
Den ved Statsraad Bøiesens Død ledigblevne Plads i Generalpostdirectionen er ikke bleven besat, idet hans Portesenille er overdragen til Grev Danneskjold Samsøe, der desuden har beholdt den af ham hidtil havte Portesenille, og nu er saaledes Departements chef saavel for det danske Postvæsen som for det danske Befordringsvæsen. Vi kunne ikke andet end yttre vor Glæde over denne af Hs. M. Kongen tagne Bestemmelse, der tydeligt viser, at det er hans Hensigt, at indskrænke det altfor uforholdsmæssige store Antal Embedsmænd, som vore Collegier vrimle af. (Kvnsp.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-02-13
For nylig er der til Cancelliet emaneret den kongl. Bestemmelse, at Cancellistembederne i samme ikke længere uden videre skulle besættes med de oprykkende Volontairer, men at de skulle opslaaes som vacante og altsaa staae aabne for fri Concurrence. (Md.)¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-02-13
J Torsdags vare alle Garnisonens Officerer tilsagte til Cour hos Hs. Kgl. Høihed Kronprindsen, ved Patolen i Exerceerhuset. (Dan.)Man vil paastaae, at Kongerne hertillands alle som Prindser lære et Haandværk. Saaledes veed man, at Christian VII var Dreier, Frederik VI Murer, og vor nuværende Konge skal, siger man, have dyrket Typographien (den første Underviisning skal Hs. M. have faaet i Hofbogtrykker Møllers Officin. Er det sandt - hedder det i den Frisindede – da har man end ydermere Haab om, at Trykkefrihedens varmeste Ven vil bidrage til, at Bogtrykkerkunstens Secularfest feires her paa en værdig Maade, da Hs. Maj. jo, under hiin Forudsætning, maa have dobbelt Jnteresse for denne Kunst."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-02-13
For Oprettelsen af et fjerde Asyl i Kjøbenhavn, der skal opkaldes efter den afdøde Konge, yttrer der sig en overordentlig Enthusiasme. Fra alle Kanter indstrømme Gaver dertil. Hs. Maj. Kongen har givet 200 Rbdr., Dronningen 100, Enkedronningen 100, Kronprindsen 100, Prinds Ferdinand og Gemalinde 100, Hertugen af Glücksborg og Gemalinde 100, Landgreven af Hessen 100, Grev Yoldi 100, Etatsraad Waagepetersen 100, Hofmarschal Haxthausen, 50, Biskop Mynster 25, u. u.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-02-13
Den største Gjæst, Kjøbenhavn længe har havt indenfor sine Volde, Mad. Klatts Elephant, omtales i "Dagen" saaledes: Betsy (saaledes hedder den) er 25 Aar gammel, altsaa i den Alder, da man skulde tænke sig hende som en afblomstret Skjønhed, men dette er dog tvertimod. Den skjønne Betsy er endnu ikke udvoxet, hvorvel hun har naaet den anseelige Høide af 11 Fod eller 5 1/2 Alen. Vi tvivle aldeles ikke om, at hun maa forekomme enhver Elephant smuk og yndig, men vi tilstaae oprigtigt, at vi ingenlunde kunne dele denne Anskuelse. En saadan fyrig Elsker vil sikkert rose Rynkerne paa hendes nogne Hud, Snabelens Længde og Bøielighed, Ørernes Form - hvilket sikkert altsammen ere Fuldkommenheder i en Elephants Øine. Os forekommer hun som en graaKlippemasse, naar hun staaer ganske rolig og man for Folk kun kan see hendes Hoved og Ryg. Det er virkelig ikke saa underligt, at uovede Elephantjægere undertiden forvexle deres Bytte med en stor Graasteen, thi i det Udvortes er der ikke saa liden Liighed. Naar Betsy ret er glad og tilfreds, staaer hun og vakler frem og tilbage, og stikker den lange Snabel rundt omkring iblandt Tilskuerne, snart for at modtage en Skilling, som hun da med megen Behændighed lægger op i sin Sparebøsse, snart for at faae fat paa sin Vogter, som hun caresserer paa alle Maader; kan hun ikke see ham, ringer hun paa Klokken, og han maa indfinde sig for at bringe hende til Rolighed. Hun prøver undertiden ogsaa paa at caressere Tilskuerne, men naar den lange Snabel saaledes stikker frem som en Slange, vige disse gjerne tilbage, og det har bedrøvet os allermeest at see, hvorledes man skjønnede paa Betsys Kjærtegn. Hvorvel Betsy ikke er saa kunstfærdig, som den Elephant, der nys sendtes Keiseren af Rusland fra Chanen af Buchhariet, og som kunde 82 Kunststykker, saa forstaaer hun dog mange forskjellige Ting, og man maa forundres over at hun altid veed, hvad Vogteren siger hende; man skulde næsten mene at hun forstod Ordene, og det uagtet han snart taler Tydsk, snart Fransk til hende. Hendes Appetit er beundringsværdig, og aldrig have vi hørt om en Dame, der med saa megen Hurtighed tømte sin Flaske Viin eller kunde fortære saa store Maaltider, det skulde da være at Thor, som Brud i Freias Klæder, kunde anføres, thi han var som bekjendt endnu langt graadigere. Vil iøvrigt Nogen glæde hende, da tage han en Flaske Viin med, en Fornøielse, som efter Forlydende en af Khuus. Viinhandlere ofte gjør sig; Betsyvil være meget taknemmelig for denne Gave."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-02-13
Muurmester Schaper i Kjøbenhavn har i denne Tid gjort Bygningscommissionen for det Thorwaldsenske Museum det Tilbud at ville, af Agtelse forden store Giver og af Kjærlighed til Konsten, udføre Muurarbeidet ved Bygningen uden at beregne sig Mestersalair af de Svende, der af ham leveres til Arbeidet. - Dette af Kjøbenhavnsposten meddeelte Træk af Ugennyttighed fortjener saameget mere at paaskjønnes, som Egennytte pleier i Almindelighed at gjøre sig meest gjeldende ved offentlige Arbeider. (Hls. Av.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-02-13
Det Tourniaireske Selskabs Forestilling af Kjøbenhavns Beleiring skal i Udstyr have kostet 600 Rbd. Dragterne ere meget smukke, og Tableauerne ikke mindre, især maatte det Sted hvor Hr. Colomber (der toses for personlig Skjønhed og mageløse Præfrationer) som Kong Frederik 111 paa den herlige danske Hingst Frode, glæde enhver Tilskuer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-02-13
To forhærdede Forbrydere, der efter de oplyste Omstændigheder utvivlsomt maa antages for skyldige i Forfærdigelse af falske Bankosedler, have nu anden Gang vidst at tilkæmpe sig deres Frihed og Frelse, hvorimod flere mindre Forhærdede ere faldne som Deeltagere i den Forbrydelse hvorfor de, som maa antages for Hovedmændene, have nydt Frifindelse. Disse Forbrydere ere Kobbertrykker Urbanus og Axel Lund, Fader og Søn. J alle deres mange langvarige Forhører have de ikke været at bringe til Bekjendelse. Derimod er en Bødker dømt til 4 Aars Tugthuusstraf for at have gjemt en Deel af Apparaterne tilSeddelfabrikationen, saavelsom og en Deel af Sedlerne selv; en Haandværkssvend til et Aars Forbedringshuusarbeide for at have villet udgive nogle af de falske Sedler, en Høker til at have forbrudt sin Haand og Ære for at have ladet sig forlede til at udgive en Deel af bemeldte Sedler, og endelig Sidstnævntes Tjenestepige til samme Straf. Det er en foruroligende Tanke at vide hine farlige Personer (Dan.) igjen i Frihed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-02-13
Efter Forlydende søger Sorøe Academies Forst inspecteur, Justitsraad Sarauw, i denne Tid at forhielpe sin Søn, som er Fæster af Academiets Mølle ved Sorøe Kjøbstad, til Arvefæsteskjøde paa denne kostbare, saa godt som gandske nye Mølle under Vilkaar, der for Denne vilde medføre en reen Gevinst af 4256 eller maaskee endog flere Tusinde Rigsdaler. - Da man ikke kan vide, hvorvidt det hermed kan lade sig drive, og da det vel for en stor Deel, efter hvad vi antage, vil komme an paa, hvad Erklæring og Betænkning den ved Academiet Forstinspecteuren cordinerede Embedsmand, Gods-Jnspecteuren Justitsraad Povelsen, giver i denne Sag, – troe vi, det ikke vil være af Veien, at vi gjennem Pressen søge at henlede Opmærksomheden paa denne Sag. (Frisd.) Som et ikke umærkeligt Exempel paa selvtagen, Justits kan anføres, at en Proprietair i Fyen har, for at bringe en af sine Tjenestedrenge til at bekjende en begaaet Forbrydelse (Ildspaasættelse), tilladt sig saavel at slaae en Sabel istykker paa hans Ryg, som, medens denne Execution varede, at tvinge ham til med bare Fødder at staae paa et Par udslidte Karter, hvis Staaltraadspidser vendte opad saaledes, at han maatte trykke Fodsaalerne ned i disse. (Hp. Av.) Om den hertillands hidtil uhørte Forbrydelse at overfalde Posten, som nys er skeet ved Eckernførde, erfares endvidere, at Postillonen er bleven myrdet paa en skrækkelig Maade og c. 4000 Rdr. i Contanter samt alle Brevene røvede ud af den opbrudte Post lade. Den ulykkelige Postillons Liig blev næste Morgen fundet i en Fordybning ved Landeveien, Hestene tilligemed Vognen stode endnu paa Landeveien, i Nærheden af Mariendal. Af Gierningsmanden havde man endnu ikke det ringeste Spor Fra Staden Slesvig meldes, at Dødeligheden er der meget stor i den senere Tid, og Mange ligge syge, især af Nervetilfælde. Blandt de der saaledes Henrevne nævnes med stor Beklagelse en særdeles agtet og yndet ung Mand Gjæstgiver og Tapetfabriqveur Esselbach, kun 29 Aar gl. Til hans Begravelse havde indfundet sig saamange Officerer, Embedsmænd og Borgere, at Liigtoget bestod af nogle og tyve Karether.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-02-13
Det var en gammel Skik her i Jylland, – siger Jyllandsposten - at naar det med visse Folk rigtig kne, saa gjorde man en Reise til Hovedstaden, og desværre sporede man ogsaa undertiden gode Følger deraf. Denne Tid haaber man imidlertid nu er forbi, derfor har man heller ei god Tro til, at Kjøbmand Hartvigsons Reise til Kjøbenhavn i forrige Uge videre vil kunne hielpe ham. For imidlertid at overbevise Kjøbenhavnerne om, hvor redeligen det gaaer tilværks ved Strandingsaffairer paa den jydske Kyst, vilde det være ret nysseligt, om Hr. Hartvigson ogsaa vilde henlægge en verificeret Afskrift af Grenaae Strandingsprotocol i de samme Læsesale, hvor Hr. Lassen har opvartet med den Frederikshavnske Strandingssag, for at man da, ved at sammenholde disse tvende sameuse Strandingsaffairer, kunde overbevise sig om, hvilken der har Prisen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-02-13
Sidstafvigte Fredag indtraf i Aalborg det Tilfælde, at Skipper Ole Olesen af Aarhuus, hvis Fartøi var beliggende i Østeraa, ved at gaae ombord paa samme, faldt ud i Vandet og upaatvivlelig vilde være omkommen, hvis ikke en rask Mand, Hr. Toldbetjent, Bisserup, havde været i Consumtions=Contoiret. Da Hr. Bisserup ved at høre Faldet kom tilstede, kunde han netop i det dybe Mørke skimte Hovedet af Olesen, der af den stærke Strømgang, som den Nat fandt Sted i Aaen, med voldsom Fart blev dreven mod Mundingen. Herfra entrede Hr. B. med egen Livsfare, paa Jernkjettingen fra et Fartøi, udi Fjorden og var saa heldig, netop i det Øieblik Olesen var ved at synke, at gribe ham i Klæderne og saaledes trække ham ind til Broen, hvor han ved Hielp af en anden tililende Toldbetjent blev reddet ved et om ham fastgjort Toug. At Hr. Bisserup, som saaledes har reddet en Familiefader fra den ellers visse Død, fortjener det Offentliges Paaskjønnelse, er vistnok udenfor al Tvivl. (Aalb. Av.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-02-13
Den ufrie Hovedgaard Raakildegaard (almindelig kaldet Annerupgaard beliggende ved Landeveien imellem Aalborg og Hobroe, er i disse Dage af Hr. Hjorth solgt til Hr. Forpagter Adam Faurschou paa Nørlund for 14000 Rbd.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-02-13
Ogsaa i Randers er man nu ifærd med at oprette et Børneasyl. Til at gjøre det fornødne Udkast til sammes Indretning og drage Omsorg forde dertil behøvende Pengemidlers Tilveiebringelse er udnævnt en Committee, bestaaende af dHrr. Apotheker Køster, Oberst Brock, Provst Schjønning, Justitsraad Wilde og Adjunct Holbeck. Selskadets Grundcapital er 113 Rbdr. som bleve indsamlede ved en festlig Sammenkomst paa Raadhuset den 28de Mai 1839, og 100 Rbd, som Enkedronningen. har skjænket dertil. (Rd. Av.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-02-13
Vi kunne glæde Publikum med den Efterretning hedder det i Aalborg Avis – at det Müllerste Skuespillerselskab den 24de d. M. vil ankomme hertil for at begynde sine Forestillinger. Skibs-Efterretninger. Vor udmærkede Vestindiefarer, Capt. Christmas, har i de sidste Storme været i Fare, men var dog lykkeligt, med noget ubetydelig Skade, kommen ind til Cowes, og allerede afseilet derfra igjen Skibet "Lawrence", Capt. Dahl, fra Messina bestemt til Kjøbenhavn, er bleven paaseilet af et andet Skib og med Tab af Stormast, Bogspryd a. kommet ind til Jlfracompe (i Devonshire). En Slup fra Svendborg, som man troede forliist, er kommen i Havn N. for Tronhjem, hvorfra Skipperen har skrevet hjem til Rhederen (Skibsbygmester Møller, og begyndt sit Brev saaledes: "Duhar vel sagtens slettet os ud af Registeret. Skonnerten Metta, Capt. Thomsen, af Apenrade, er forliist ikke langt fra Gallicien. Den var 63 Dage for afgaaet fra Hammerfest med en Ladning Stokfisk bestemt til Venedig. Mandskabets Liv blev kun med største Vanskelighed reddet. – Blandt de mange Skibe som, paa Grund af de i Decbr. og Januar Maaneder saa vedholdende sydlige og sydøstlige Storme, have maattet søge Tilflugt i de nordlige Havne af Norge, nævnes som indtomne til Aalesund: Capt. Lund fra Aarhuus. J Christiansunds Havn hændte sig nylig to ulykkelige Hændelser: i et Fartøi fandtes to af Folkene døde i Køien, qvalte af Kuldamp; En Matros, Scavenius, havde hængt sig. Vesterhavet, 5 Fjerdingvei V. for Klitmøller, have Fiskerne i f. Uge opdaget et siunket Fartøi, Gaffelen af Storsellet staaer ovenfor Vandspeilet, men man har endnu ikke kunnet opdage, hvad Slags Fartøi det er, men saameget har man dog kunnet see, at det er et stort Skib.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-02-13
Paa Ruberg Strand, Venneberg Herred, er inddrevet et Skib uden levende Folks Medfølge. Ladningen bestaaer af Bord og Tømmer. Da Dækket over Kahytten er borte og Ruffet ituslaaet, har man ikke kunnet opdage Skibets Navn &c. Det formodes at være en hollandsk Tjalk. Til Frederikshavn er indbragt en Lübecker som er stødt paa ved Læsøe. Den kom fra Liverpool med Salt. Styrmanden var druknet. Paa Fanøe er iland dreven en paa Siden liggende Brig, som strax søndersloges. Det havde ingen Folk ombord. Paa Agterspeilet, stod "Newcastle." – Af de to danske Krigsfartøier: St. Thomas og Mercurius, som ved Nattetid have paaseilet hinanden (see Gaarsavisen, har Briggen St. Thomas især lidt Skade paa Master og Takellage. Den commanderes af Capt. Lieutn. Gjødesen, den Samme, som ved Henreisen leed Havarie paa Skagen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-02-13
Aarhuus. Saa vedholdende fuldt Huus som Theatret har havt i disse Aftener, mindes ikke nogensinde her i Byen. J Søndags og Tirsdags var det saa overfyldt, at Mange maatte gaae bort uden at kunne faae Plads. Sidste Aften anslog man Tilskuernes Antal til over 600. Hr. Printzlau vandt som Hans Sachs overordentlig Bifald. J Den Usynlige paa Sproge, maatte han dandse "Jaleo de Keres, dacapo. Efter Forestillingen blev han fremkaldt og hilset med en stærk Applaus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-02-13
Bekjendtgjørelser. Søndagen den 16de dennes afholdes Bal i Selskabet. Polyhymma, hvortil Fremmede kunne erholde Adgangsbillet 2 1 Rbd. pro person, hos en af Undertegnede. Ballet begynder Kl. 7. Aarhuus, den 8de Febr. 1840. Th. Fabricius. Regenburg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-02-13
Trykt i Aarhuus Stiftsbogtrykkerie. Sidste Forestilling.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-02-13
Torsdag Aften opføres: Kean: Skuespil i 5 Alter af Alex. Dumas. J. Müller.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-02-13
Jfølge Stiftamtets Resolution bliver Løverdagen den - 15de denne Maaned, Formiddag Kl. 11, paa Thingstedet i Aarhuus Raadhuus afholdt Licitation over Opførelsen af en nye Steenkiste paa Saxild Mark, den saakaldte Møllebroe, efter Conditioner og Overslag som vil blive fremlagte ved Licitationen. Lysthavende indbydes. Hads & Ring Herreders Contoir, den 1ste Febr. 1840. Lanna.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-02-13
Jndsendt. Duwock, Rævehale (Linuse, Equisctum palustre.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-02-13
Danmarks Agerdyrkning gjør for nærværende Tid de lykkeligste Fremskridt hos Almuemanden, men den saa vigtige Cultur af Engene hviler endnu, skjøndt den, foret Land som Jylland, hvor Heste og Qvægavl udgjør en Hovedgreen af Landoeconomien, just er Hovedsagen. Den productive Kraft af Qvægets vaade Udtømmelse og Møg vandet bliver igjennem Bække, Aaer og Floder et Bytte for Occanet, da dog dette Opiat, anvendt paa Engene, vilde forskaffe Jylland en Forøgelse i Havlen, der vist vilde være tilstrækkelig til 20,000 Stk. Qvægs Vinterfodring; men fornemmeligen vilde derved den saa frygtede, Hornqvæget dræbende saakaldte Engerævehale (Equisetum, palustre) kunne blive fortrængt, eller dog indtil Uskadedelighed formindsket. Rævehaleplanten er for nærværende Tid i mange Lande, formedelst dens Udbredelse, bleven en Skræk for Landmanden. Den elsker kolde, sure Enge med stagnerende Vand. Hvor den viser sig, flyer Hornqvæget instinctmæssigen; thi istedetfor Næring, giver den det Døden. J Holland har man i flere Aar kjæmpet mod denne Fjende, og i Marskegnene, hvor de gamle til Fedning brugte Græsmarker bleve anvendte til Kornavl, lader Rævehalen sig nu tilsyne, til Skræk for Beboerne. Hvor tidligere 20 Stude kunde græsses fede, finde nu 5 Stkr. neppe mere nærende Græs. Næsten ethvert Land har sit provinciale Navn til denne skadelige Plante. J Danmark hører jeg den meget urigtigen kaldes Rævehale, da dog den egentlige Engerævehale (Lin., Alopecurus Pratensis, er en meget nærende Engegræsart for Qvæget. J Holland kalder man den Unier, Kuhtod, Anhauch (sidste Navn, fordi Qvæget strax efter Nydelsen deraf bliver magrere). J Tydskland kjender man den under Navnet Duwock, Bitterkrant, Katzenstert &c. For Hestene er Ho hvori der befinde sig Rævehale, uskadeligt; men Koerne tabe Melken 24 Timer efter, at de have ædt saadant Ho blive magre og faae dødelige Hornsygdomme. Den fattige Daglønner taber derfor saa ofte sin Ko, fordi han maa forskaffe sig Ho paa saadanne Steder, hvor En, pal. er den fremherskende Græsart.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-02-13
J denne Tid har en Hr. Becker i Oldenborg bekjendtgjort, at han kjender et ubedrageligt Middel, til fuldkommen Udryddelse af denne skadelige Engerævehale (Eg pal.) Han forlanger for Bekjendtgjørelsen af sin Hemmelighed et betydeligt Gratiale af alle europæiske Regjeringer, og alle Gesandtskaber i Storhertugdommet Oldenborg og i Hamborg have opfordret deres Regjeringer til at bestemme en Sum, passende til den høivigtige Gjenstand, forden lykkelige Opfinder, saafremt hans Middel maatte bestaae sin Prøve. Hs. Kongl. Høihed Storhertugen af Oldenborg har tegnet sig for 1000 Sp., hvis Hr. Becker Mithridat vilde holde Stand imod Naturens giftige Fjendei et Tidsrum af 5 Aar. Om Gratialet, de andre europæiske Regjeringer maatte bestemme, ville vi vel høre noget om nogle Maaneder. J alle practiske Landmænds Navn vilde jeg lovprise Hr. Becker i Oldenborg, som den lykkeligste Opfinder i Landværtskabets og Naturens Gebet, dersom han var istand til at fordrive E. pal fra concave, sure Enge og til for evigt, under alle Vexeltil fælde, at udrydde den; men Hr. Becker ville tilgive mig, naar jeg høit modsiger Muligheden af Rævehalens radicale Udryddelse; eller ogsaa skulde Alt, hvad jeg i en lang Række af Aar har seet og erfaret som practisk Landmand have været et optisk Bedrag. Naturen har, ligesom i en Sum, forenet al Forplantningsevne og den høieste Livsvirksomhed i En, pal.; jeg kunde kalde den Naturens evige undryddelige Plante. Jkke hos denne, som hos andre Planter, ligger i Spiren tillige igjen Ødelæggelsen; men denne Qvækplante er, hvor den eengang viste sig, evig perinerende, og slynger sig ikke blot horizontal og vertical igjennem Engenes Overflade og træder, hvorden kommer i Forbindelse med den atmosphæriske Luft, med Lyset og Varmen, frem med sin giftige Busk; men den slaaer ogsaa sine Radier og Rodknuder perpendiculairt ned, indtil ubekjendt Dybde og i alle Retninger; og selv af Dybder, hvor alle organiske Legemers Liv og Vedvaren synes at være umuligt, kommer Rævehalen tilsyne ved den atmosphæriske Lufts Tiltrædelse. Enhver enkelt nye Rodknude, uafhængig af andre Elementer og af Moderstammen, skyder, som Naturens frie Søn, ud i alle Retninger i Jordens mørke Skjød. Jeg sætter derfor Mistillid til Hr. Beckers simulerede Hemmelighed, fordi, efter min Mening, kun overnaturlige, men ikke jordiske og kunstige Kræfter kunne beherske saadanne Naturens evig uforanderlige Love, som Skaberen nedlagde hos Efpal. Ved en Sluses Bygning i Holland, hvor der var gravet 25 Alen dybt, traadte utallige Rævehaleplanter frem for Lyset, og givne Aarsager ville stedse igjen føre Edgenes og Hornqvægets undryddelige Fjende for Dagen. Naar Hr. Becker havde sagt, at han kjendte et Cultur middel, hvorved En, pal. kunde blive fortrængt fra eller gjort uskadelig for Engenes Overflade, vilde jeg, overeensstemmende med mine Erfaringer, give ham fuldkommen Ret; men evigt at udrydde den, erklærer jeg for umulig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-02-13
En Fyrste, der lige fra Laplands Jismarker indtil den evige Stads milde Zone, erhvervede sig Europas Kjerlighed og Høiagtelse, vil visseligen vide med Viisdom at prøve de nærværende Tider og Landets Love, samt vide at udforske om disses Haandthævere ogsaa alle forvalte deres Embede sine studio et fra Himmelens Engle ville velsigne vores almeenelskede nye Herskerpar, ville række deres kongelige Hænder Viisdoms- og Mildheds=Blomster, til at skjænke deres betrykte Folk, samt Kjærlighedens Rosenknopper, at udstrøe paa Barndommens og kommende Slægters Vugge!! Haraldslund, den 30te Januar 1840. C. L. Walther.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-02-13
Bekjendtgjørelser. Ifølge vedtagen Bestemmelse under Boet efter afgangne Frue Justitsraadinde C. C. Hviid, bliver det bemeldte Boe tilhørende Sted No. 159 paa Rosensgade heri Byen stillet til offentlig Auction, som afholdes: 1ste Gang Mandagen den 24de Februar) 2den - 2den Marts ) 1820. 3die 9de Marts hver Dags Formiddag Kl. 11. Første og anden Auction afholdes paa Aarhuus Raadstue, men tredie Auction i Stedet, der er bestaaende af 6 Fag 1 Etage Muur- og Bindingsværkshuus med Qvist, et Halvtag, Gaards= og Haveplads, samt fælleds Brønd. Hvilket herved bekjendtgjøres. Aarhuus, den 3die Februar 1840. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-02-13
Ifølge foregaaet Udlæg for Arrest= og Actionsomkostninger i en Justitssag bliver den Forbedringshuusfange, Eskild Andersen Tibertsen tilhørende BondegaardFuglshøigaard, paa Fjellerup Mark i Nørre-Herred, stillet til Bortsalg ved 3de Auctioner, der afholdes: Løverdagen den 29de d. M., 14de Marts d. A. ) Formiddag 28de Kl. 10. De to første Auctioner afholdes paa Grenaae Raadhuus og 3die Auction paa Fuglshøigaard. Gaarden staaer for Hartkorn Ager og Eng 2 Tdr. 2 Skp. 3 Fdkr. 1 Alb. Den aarlige Udsæd er 7 a 8 Tdr. Rug, 1/2 Tde Byg, 3 a 4 Tdr. Boghvede og 1 Tde Havre. Ved Gaarden kan holdes en Besætning af 2 Heste, 4 Køer, 2 Stkr. Ungsvæg og 12 a 16 Faar. Overflødigt Torveskiær paa selve Gaardslodden haves og til Gaarden hører en god Eng hvorpaa aarligt kan avles 12 Læs Høe. Hvilket herved bekjendtgjøres, saavel til Efterretning for Liebhavere som for Panthaverne ifølge Placat 22de April 1817. Nørre Herreds=Contoir i Grenaae den 4de Febr. 1840. Aagaard.