Norske Intelligenssedler, 1767-08-12
Jntelligen. Coder. No. 32. Onsdagen den 12. Augusti 1767. Fortsættelsen: 2.) Paa den anden Side, at Landmanden og Bønderne intet haver med saadan Armee at giøre, uden for saavidt Soldaterne enten godvillig eller efter Ordonance hos Bonden enten nyder eller og selv tager til deres Subsistence, i det øvrige bliver Bønderne aldrig tilholdne enten selv at tilføre Armeerne deres egen Proviant, uden det maatte være i visse fornøden Tilfælde paa en kort Tiid, eller og i Fiendens Land, hvor Almuen strax maa giøre Leverance til Armeen, og derved betage Fienden al Subsistence i sin Tiid, langt mindre obligeres Undersaatterne at tage Gevæhr imod Fienden, og derved afsistere Armeen, men tvertimod de som med Gevæhr uden militaire Commando skulle befindes, baade af Ven og Fiende, som Snaphaner ansees og straffes. 3.) At meget meere alle Landsaatter og Bønder, saaog Borgers i aabne Kiøbstæder, undergive sig strax i den fiendtlige Armee, naar den er stærkest, betale Contributioner, giøre al den Tilførsel og al den Assistence som forlanges, uden nogen mindste Modstand eller Modværn, hvoraf Eders Kongelige Majestæt haver selv seet Prøver udi det siendtlige Jndfald Anno 1700 udi Siælland, og er det mig og alle den Tiid levende bekiendt, at ikke allerne det platte Land af Bønder, men og rige anseelige Stæder, som Bryssel, Løwen og Mecheln, have udi en Sommer og en Campagne tvende Gange aflagt Eed til den Allierede og Franske Armee, og derudi varierede, ligesom den ene eller den anden Armee har været nærmeste hos dennem, eller haft Overhaanden. Naar nu Eders Kongelige Majestæt derimod allernaadigst ville overveje deres Nordske Undersaatters baade Tilstand og Forhold udi afvigte Krig, og særdeles: 1) Da det Svendske Jndfald pludselig skeede Anno 1716, den gandske Armee bestøed af nationale Tropper, og ikke en eneste Mand gevorben enten Jnfanerie eller Cavallerie fandtes i Landet. 2) Intet Magazin til deres Underholdning var opretted, og udi Fæstningerne tet fandtes, uden det blotte haarde gammelt og til deels fordervet Brød, 3.) Jngen Krigs-Cassa var i Norge, men allene nogle 100 Rixdaler hos Casserer Weibye i Deres Kongelige Majestæts Cassa, som alting var nedbragt, og det udi reede Penger til Deres Majestæts Troppers Underholdning i Danne mark. 4) Med hvor god Villie og Frimodighed Deres Kongelige Majestæts nationale Tropper, som til største Deel selv ere Gaardebrugende, sidder ved Huus og Hiem, Jord og Brug, have Børn og Handel, haver forladt deres Gaarde, Huuse, Huustroe og Børn, og med deres egen Kost og Underholdning begivet sig 10, 12 16, 20, 29, ja 50, 60, 70 og fleere Norske Mile, fra Bergenhuus og Christiansands Stifter at samle sig imod Fienden. 5.) Hvorledes en stoer Deel deraf blev indlagt udi Fæstningerne, hvor for dennem intet fandtes, uden Brød og Vand, og ikke engang Straae, mindre Matrasser at ligge paa. 6.) Den øvrige Rest udi den haarde Vinters Kuld maatte giøre lange og besværlige Marcher frem og tilbage, ilde klædt (som dem fattedes Mundur, besynderlig alle Reserver og saa kaldede Land-Dragonner) uden nogen Skilling af Lehning eller Gage at nyde, af Penge-Mangel, da de oftest maatte være under aaben Himmel, og benøies med Vand og Brød til Underholdning, hvilket sidste og ofte iblant haver manglet dennem. Fortsættelsen følger næste Uge.