JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-03-04
J Henseende til Landeværnets Vaaben m.v. Disse skulle være: Geværer med Bajonetter, Sabler, eller Pallasker, Pistoler, tvende 3pundige Kanoner hver Bataillon, desuden 3de Trommer hvert Kompagnie. Vaabnene, Kanonerne og Trommerne skulle opbevares i de Stæder, hvor der er Garnison, nemlig, for Sielland; i Kiøbenhavn, Kiøge, Nestved, Korsøer, Roeskilde, Kronborg og Slagelse; for Fyen: i Nyborg og Odense; for Jylland, i Fladstrand, Aalborg, Randers, Aarhuus, Horsens, Fridericia og Veile. Landværnsmændenes Mundering skal være af Vadmel, rød med blaae Krave og Opslage, smaae Knapper, Lærreds Buxer, rund Hat og en grøn Fiæderbusk paa Hatten. Amtmændene skulle foranstalte, saasnart mueligt, disse Munderinger gjorte, efter den Prøve, som dem vorder tilsendt, alt paa den meest passende og sparsommeligste Maade, imod at erholde dertil paa vedkommende Amtstue den fornødne Sum, som i sin Tid, paa Amterne blive at repartere. Underofficererne skulle have en liden Epaulet paa Skulderne; hver Bataillon skal have en Fane, som Dannebroge Flaget, i Hiørnerne det kongelige Ziffer, i Midten denne Jndskrift: Landeværn for Kongen og Fædrenelandet. Ved denne Fane skal Landeværnet, saasnart Korpserne ere organiserede, kompagniviis, i Overværelse af Amtmanden og de af Hs. Majestæt dertil anordnede Officerer, aflægge følgende Eed: avl, tiær at have faaet Afskeed som Soldater ved den staaende Krigshær, nu ere udnævnte til at være Kongens Landeværnsmænd, saa sværge vi høitideligen, at vi stedse ville være vor allernaadigste Arveherre, Kong Christian den Syvende, hulde, troe og lydige, og at vi villigen skulle vove Liv og Blod for at værne og Fædrenelandet imod dets og Kongens Fiender, samt til at forsvare Hs. Majestæts og hans retmæssige Efterkommeres Eneregiering paa Danmarks Throne, saa sandt hielpetos Gud og hans hellige Ord.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-03-04
Det fra Regimenterne afskedigede Mandskab aflægger Eeden aarligen ved Sessionen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-03-04
Ligesom der under 19de f. M. er udgivet en Forordning om et Landeværns Oprettelse i Danmark, saaledes: er, under 13de d. M., igiennem det tydske Cancellie, udgiven en ligedan Forordning for Hertugdømmene Schlesvig og Holsteen, Herskabet Pinneberg, Grevskabet. Ranzau og Staden Altona.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-03-04
Kommandor=Fischer er udnævt til Chef for de til Kiøbenhavns Rheds Defention føiede Forsvars=Anstalter. Til Skibs=Chefer ere udnævnte: Kommandor=Kapitain P. Riegelsen for Orlogskibet Siælland; Kapitainerne N.S. Gyldenfeldt for Blokskibet Mars; J. Arenfeldt for Orlogskibet Holsteen, F. A. Bruun for Blokskibet Dannebrog; H. C. Sneedorff for Fregatten Frederiksværn; P. C. W. Brown for Fregatten Jris; C. Bruun forDesensions=Skibet Charlotte Amalia; H. H. Kofod for Fregatten St. Thomas; P. G. v. Thun for Blokskibet. Elephanten; A. de Thurah for Blokskibet Jndføds=Retten; Kapitain Lieutenanterne H. B. v. Holsten for Fregatten Elven; C. T. Egede for Skiørprammen Rendsborg; C. F. Fabritius v. Tengnagel for Briggen Sarpen; J. Gether for Briggen Nidelven. C. P. Holtermann for Kavallerie=Prammen Aggershuus: C. A. Rothe for Kavallerie=Prammen Nyborg; Premier=Lieutenanterne J. E. Hauch for Fregatten Cronborg; P. C. Lillienskjold for den synkefrie Fregat Hjælperen; C. Hohlenberg, L. Fabritius, C. N. Meier, T. Fasting, G. F. Lerche, C. C. Linstow og T. Wilde, samt Second, Lieutenanterne J. N. Müller, J N. K. Hensler, C. Grove og C. C. Lous hver for sin Kanoneerbaad, som Kommander Fisker anviser dem, og de 2 førstnævnte desuden at kommandere hver en af de to Divisioner, hvori disse Kanoneerbaade ere inddeelte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-03-04
Den 13de Februarii har Admiralitetet antagen den karakteriserede Second-Lieutnant, P. W. Valentinsen, til Maaneds=Lieutnant med Premier=Lieutnants Karakteer. Ligeledes ere under 2 og 19de f. M. følgende private Søefarende, nemlig: H. B. Randulff, J. F. Smith, A. Frantzen, C. Jørgensen, C. E. Maton, P. H. Bohne, S. H. Helt, J. Hermandsen, D. C. Flor, J. Frahm, P. P. Vogt, D. H. Lorenzen, H. Meinert, J. Cortsen, J. J. Rosenkilde, H. W. Bang, C. Møller, L. Stege, P. G. Aarestrup, J. C. Kroyer, J. A. Tellesen, J. J. Kornbek, J. J. Høier, C. F. Lyndbye og C. Mengel antagne til Maaneds Lieutenanter ved Sø=Etaten, og tilladte strax at anlægge Feldt tegn og Sø=Officeers Mundering, dog uden Epaulet paa Skulderen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-03-04
Den ved det Kongl. Svenske Hof hidindtil værende Engelske Minister har forladt Stokholm, og er for nogle Dage siden ankommen til Kiøbenhavn, hvorover i Publikum giøres mange Reflexioner.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-03-04
Man vil have seet 2 engelske Fregatter ved det store Belt, som der vare beskieftigede med at maale Dybet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-03-04
Forleden Dag blev der i Kiøbenhavn bragt en ung Jøde paa Politiekammeret, som man beskylder for, at have paa en Sabbaldag bortstiaalet fra et KiøbmandsKantoir paa Kristianshavn 3000 Rdr.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-03-04
J Norge voxer en vild Græsart, som af Bønderne paa Oplandet kaldes Tiaag, hvoraf kan faaes lige saagod Røgtobak, som god Liverpool. J en af Gyldensteens Skove er for nogle Dage siden hændtes den Ulykke, at en Bonde, som i Selskab med flere var ude om Natten, for at fælde et Træe, blev af samme knuset i Faldet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-03-04
Til Norge skal være ankommet et dansk Skib med 2 engelske Toldbetiente. Disse begave sig hen paa bemeldte Skib da det laae i en Jrlandsk Havn, og sagde Skipperen, at de saae sig nødt til at belægge hans Skib med Embargo. Skipperen svarede derpaa, at han vel maatte taale dette; men ophidsede Seilene imedens de vare beskieftigede med at fuldføre deres Ordre, seilede bort og ankom lykkelig med dem til Norge.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-03-04
Aarhuus. Om 8 a 10 Dage agter Skipper Niels Møller at afseile herfra til Kiøbenhavn, medtager Fragtgods og Passagerer. En saare fuldkommen Mand senkristelig Menneskeven, betrængtes Tilflugt, Enkers Forsvar, Faderlöses Fader - en ypperlig Religionslærer af mange grundige Indsigter, af den fasteste Karacter efter Grundsætninger, af streng Afholdenhed og reen Dyd den paalideligste Ven - den kiærligste Ægtefælle - den retskafne og höist ærværdige) Hr. Anders Levring. er - efter 62 daadfulde Leveaar, og efterat have virket i 31 Aar som en opbyggelig og er sked Folkelærer for Grönbek og Svostrup Meenigheder, og i 27 Aar som Provst for Lysgaard, Den Fuldendtes Slægt og Venner antage dette i Sted for sædvanlige Bekiendtgjörelse fra Hans dybtsörgende Enke. Edle Medborgere! Dydens Venner!
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-03-04
Almeenstemmen er her kun een : Provst Levring har fortient - i höi Grad fortient sin Samtids Höiagtelse og Kierlighed - derfor flyde skiønsomme Afskeedstaarer over Hans Tab, og kommende Slægter velsigne Hans Minde! Blandt mine største Lyksaligheder bor og skal jeg stedse regne den : at Han i 22 Aar var mig - igiennem Iregangen - en tryg Veileder og en trofast Ven. Randlev, den 22de Februarii 1801. N. Blicher.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-03-04
Prædikanterne paa Fredag. Domkirken Hr. Stiftsprovst Jansen. Fruekirke Hr. Provst Bechmann.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-03-04
Prædikanterne paa tredie Søndag i Faste. Høimesse. Aftensang. Domkirken Hr. Stiftspr. Jansen. Hr. Hertel Fruekirke Hr. Provst Bechmann. Hr. Jahnsen. Hospitalskirken Hr. Jahnsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-03-04
Frankrig. Den 13de Febr. bekiendtgjorde den første Consul personlig Fredstractaten i Statsraadet, hvorfra samme blev tilsendt Senatet, Tribunatet og det lovgivende Korps. J øvrigt bliver Fredsfestens Høitideligholdelse udsadt til dens paafølgende Ratification. J det Budskab som Consulerne sendte det lovgivende Korps, siges blandt andet: "Freden er nu sluttet paa det faste Land, saaledes som det franske Folk forlangte den, Rhinen er Grændsen. Hvorfor maatte denne Tractat ikke være en almindelig Fredstractat, Dette var Frankrigs Ønske. Men det Brittiske Ministerium har anvendt alt for at hindre det, og siden den Tid at Engelands Bundsforvante begyndte at underhandle, uden Engeland, søger denne Regiering andre Midler for at afværge en for Verden saa nødvendig Fred. Den fornærmer Conventioner, som Menneskeheden har helliget, og erklærer fattige Fiskere Krig. Den giør Fordringer, som en imod alle Nationer Værdighed og Rettigheder. Den hele Handel paa Asien og umaalelige Colonier, er den ikke nok. Alle have skal være underkastet dens Herredømme. Den ruster sig imod Rusland, Danmark og "Sverrig, fordi disse Magter ved en Sikkerhedstractat har garanteret hinanden deres Souverainitet og Flags Uafhængighed. Disse uretmæssig angrebne nordiske Magter, ere berettigede til at giøre Regning paa Frankrigs Understøttelse. Den franske Regiering vil med dem, hævne den mod alle Nationer almindelige Fornærmelse, dog uden nogensinde at tabe det Øiemed, at den alene fegter for Europas Lykke og Fred.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-03-04
Den 16de Febr. blev i Kirken St. Germain Auxerrois afsiunget et Te Deum i Anledning af Freden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-03-04
Den 14de Febr. fik den første Consul Efterretning om at Admiral Gentheaumes Eskadre var lykkelig udløbet. Den er gaaet til det Middellanske Hav.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-03-04
Tydskland. Den 15de Febr. ankom Freds=Coureren fra Luneville til Wien, og den 16de blev Freden ved en trykt Bulletin, saavelsom i Hoftidenden bekiendtgjort. Den 21de Feb. blev Freden og af den franske Commandant bekiendtgjort for Garnisonen i Frankfurt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-03-04
Efter det Rygte som udspredes om Skadesløsholdelses Planen, bliver alle geistlige Stater sæculariserede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-03-04
Storhertugen af Toscana faaer Bamberg og Wirsburg, til Aschoffenburg og bliver Churfyrste. Prindsen af Oranien erholder Münster, Osnabrich, Hertugdømmet Westphalen og bliver Churfyrste. Landgreven af Hessencassel og Hertugen af Würtemberg faaer ligeledes Churhatten, og den første tillige det Fuldiske og en Deel af Paderborn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-03-04
Adskilligt. En Kongelig svensk Fregat som i 12 Dage har været underveis fra Tripolis til Livorno, har bragt den Efterretning at Freden er sluttet imellem bemeldte Regiering og Sverrig, og at 130 svenske Fanger ere løsgivne samt at de opbragte Skibe ere tilladte at afseile uden Hinder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-03-04
J Stokholm treffes alle Anstalter til Kongens Afreise til Armeen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-03-04
Efter General Murats Befaling den 4de Febr. maatte alle fødte Engelændere inden 6 Timer forlade Staden, Livorno og inden 2 Dage Toscang. De som skiuler engelsk eller østerrigsk Eiendom, skal betale det tidobbelt, og alle Breve til engelske Huse i Livorno skal overleveres den franske Commissair der.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-03-04
Det synes som Krigen mellem Spanien og Portugal er afgjort. Prindsen af Sangro commanderer den spanske Armee, som staaer paa de portugisiske Grændser. De engelske Skibe som ere bestemte til Grønland paa Hvalfangst, bliver forsynede med 12 til 14 Kanoner, for at kunne forsvare sig mod Kapere.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-03-04
J Engeland vedbliver Kornpriserne at stige.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-03-04
Sir Sidney Smith er tillagt en Pension af 1000 Pd. Sterl. aarlig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-03-04
Baron Thugut, som var befuldmægtiget Minister i Jtalien, har af Keiseren faaet sin Afskeed, med 14000 Gylden aarlig Pension med den Betydning, at han skulle vælge sig en Provinsialstad til Opholdsted for Eftertiden. Han har valgt Krakau.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-03-04
Bekiendtgiørelser. Til en liden Pengekasse med jern Beslag, anvises en Kiøber af Adresse=Contoiret i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-03-04
Da Degnen til Trige og Ølsted Meenigheder Friderich Bogh er ved Døden afgangen sidste 10de Februarii, hans Boe af mig som Skifteforvalter taget under Forsegling og Registering, saa indkaldes herved Enkens Laugværge, de Umyndiges Formynder samt dette Boes Credi= og Debitorer, at mode i Stervboen Torsdagen den 12te Martii, som er 30te Dagen efter Dødsfaldet, da der skal foretages Aabnings og VurderingsForretning. Lyngaae, den 13de Februarii 1801. J. C. Horbroe, Provst i Sabroe og Westerliisberg Herreder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-03-04
Efter vedkommende Arvingers Forlangende bliver Mandagen den 16de Martii foretaget og holdet offentlig Auction over Præsteenkens, sal. Mad. Wedels Stervboegaard, beliggende i Hovmeden udi Randers; hvorpaa Auction begynder over den Afdødes efterladte Jndboe og Effecter, bestaaende af henved 350 Lod Sølv, Tin, Kobber, Jern= og Træefang, samt særdeles go Linned og Sengeklæder m. v.; hvilket til Lysthavendes Efterretning, som paa Auctionsstedet nærmere erfare Conditionerne, bekiendtgiøres af Auctionsforvalteren. Randers, den 26de Februarii 1801. Chr. M. Holst, Sæcular=Sang for Vennekredse i Aaret 180. af N. Blicher, faaes hos Bogbinder Cortsen i Randers og paa Adresse=Contoiret i Aarhuus for 2 s.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-03-04
Bekiendtgiørelser. For de respective Velyndere som hidtil har og fremdeles vil beære mig med deres Handel, fremsættes her min specificerede nøieste Priiscourant over adskillige Frøe Sorter. Extra tidlig engelske Sabel=Sukkererter 2 Mk. Pd. Tidlige halvstammede Sukkererter 1 Mk. 10 s. Pd.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-03-04
Tidlige Krup Sukkererter 1 Mk. 14 s. Pd.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-03-04
Tidlige Pilleerter 1 Mk. 10 s. Pd. Store engelske Pilleerter 1 Mk. 10 s. Pd. Store ungerske Sukkererter 1 Mk. 14 s. Pd. Store fortprikkede Sukkererter 1 Mk. 14 s. Pd. Store Vinter grønne Erter 1 Mk. 8 s. Pd.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-03-04
Store hollandske graae Erter 1 Mk. 4 s. Pd.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-03-04
Tyrkiske brede stang Snitbønner 2 Mk. Pd.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-03-04
Tidlige brede Krupbønner 2 Mk. Pd.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-03-04
Brune Pralbønner 1 Mk. 8 s. Pd. Valskebønner, største Slags, 10 s. Pd.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-03-04
Perle Sukkerbønner 2 Mk. Pd. Tidlige røde hornske Gullerødder 4 s. Loddet. Lange almindelige Gullerødder 4 s. L. Hamborger Sukkerpederfillerødder 4 s. L. Ægte krusede Snitpedersillie 4 s. L. Sukkerrødder 5 s. L. Scortionerrødder 8 s. L.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-03-04
Sikorierødder 4 s. L. Mørke Rødebeder 4 s. L. Pastinakrødder 4 s. L. Tidlige hvide Mairoer 4 s. L. Gule Botselske Roer 4 s. L. Flade hvide Vinterroer 4 s. L. Runde guule Vinterroer 4 s. L. Rødhovede runde Agerroer 4 s. L.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-03-04
Extra store brunsviger hvidkaal 14 s. L. Store hollandske flade hvidkaal 8 s. L.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-03-04
Store hollandske Rødkaal 8 s. L.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-03-04
Tidlige engelske Sukker=Hvidkaal 1 Mk. L. Extra tidlig Vyrsingkant 10 sk. L. Tidlige Savoikaal 10 sk. L. Store grønne Vyrsing 8 s. L. Extra store sildige engelske Blomkaal 3 Mk. 4 s. L.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-03-04
Tidlige eyperske Blomkaal 3 Mk. L. Kaalrabi under Jorden 6 s. L. Kaalrabi over Jorden 6 s. L. lysegrønne Kruskaal 4 s. t. Mørkegrønne Kruskaal 4 s. L. Snitkaal 2 s. L. Hvide Maanedsreddiker 6 sk. Røde Maaneds Dito 5 s. L. Lange Redis 6 s. L.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-03-04
Erfurter sorte Vinterreddiker 6 s. A.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-03-04
Sorte runde Vinterreddiker 6 s. L. Gule Prinsenkropsalat 8 s. L.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-03-04
Gule tidlige Steenkrop 8 s. L. Kapusiner Kropsalat 8 s. L. Karse 3 s. L. Krusede Vinterandivien 4 s. L.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-03-04
Leipziger Knollselerie 6 s. L. Hvide italienske Selerie 7 s. L. Store Vinterporre 9 s. L. Sommerporre 8 s. L. Pibeløg 3 s. L. Store spanske Rødlog 10 sk. L. Store hollandske Rødløg 10 sk. L. Store Bamberger Rødløg 10 sk. L.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-03-04
Store Slang Agurker 8 s. L.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-03-04
Lange grønne Agurker 8 s. L. . Store Mandel Græekar 4 s. L. Kron Exteskykker 12 s. L. Portulak 6 s. L. Merian 12 s. L. Timian 12 s. L. Basilicum 5 s. L. Saar 4 s. L. Salvie 4 s. L. sens Bredbladede Spinat 2 s. A. Melde Spinat 2 s. L. Kokleare 6 s. L. Lavendel 5 s. L. Korvel 2 s. L. Malurt 8 s. L. Store hollandske Asparges 12 s. . sen saa de Kobeber 3 s. L. med mere; ligesaa kan hos mig bekommes 60 Sorter Sommergevexter for 1 Rdr. C. W. Hamann, Gartner, . boende ved Munkport. Af Haandbog for den sende ungdom, udgivet af Hr. A. F. Just i Wiborg er 2det Oplag mig tilsendt og glages indbunden for 30 sk. paa Bispe, i anre i dens Samlet i Ma Contoiret i Aarhuus, hvor og tillige hans A. B. C. for Begyndere sælges for 6 s., tilligemed hans naturhistoriske Tabel No. 1 med 5 Dyrsiguerer 3 s. og Grundtegning af Europa 2 s. illummeret 4 s. Kiær.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-03-04
Den evangeliske Palmebog kan bekommes for 2 Mk. 12 s. i smukt Læderbind, og med Evangelier og Epistler 10 s. mere, hos Bogbinder N. Cortsen, i Randers.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-03-04
Auction. Ved en eneste Auction Fredagen den 27de Martii førstkommende, bliver i Skanderborg Kl. 2 Eftermiddag, Gaarden som Hans Darum der beboer, bortsolgt, efter de da indleverende Conditioner, hvoriblandt bliver disse, at Gaarden med sit Tilliggende strax af den Kiøbende kan tiltrædes, og at Kiøbesummen betales med et halv Aars Rente til Snapsting, førstkommende. Saa bliver og samme Dag i bemeldte Gaard bortsolgt noget Jndboe og et complet nyt Brændeviinstøi.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-03-04
Mandagen den 16de Martii lader Arvingerne efter Madame sal. Wædels, hendes i Randers forhen beboede Gaard og meget gode Jndboe, samt Wærum og Ørum Sogns Qvægtiende ved offentlig Auction bortsælge.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-03-04
Jens Clausen i Derup, Horning Sogn, agter ved offentlig Auction den 14de Martii at bortsælge sin tilhørende Selveiergaard som staaer for Hartkorn 3 Tdr. 4 Skpr. 2 Fkr. 1 Alb., Skovskyld en trediedeel Alb., ligger i en frugtbar Egn, af Rug kan aarlig saaes 2 Tdr., Byg 8 a 9 Tdr., Havre 11 a 12 Tdr., Ærter 2 Tdr. og Boghvede 12 Skpr., af Høegrøden, kan avles 15 Læsser og fuldkommen Tørveskiær, tillige 3de Skovskifter, Underskrevne Rasmus Michelsen agter underhaanden at sælge mit fra Raunholt Bye, i Thiset Sogn udflyttet Sted, der staaer for Hartkorn 3 Skpr. 3 et halv Fkr., hvortil kan faaes aarlig 4 Skpr. Rug, 3 a 10 Skpr. Byg, 12 Skpr. Havre og avles 3 a 4 Læster Høe. Bygningen er af nye opført for 3 Aar siden, og bestaar af 8 Fag Huus, vel indrettet til en liden Familie. Bliver det ikke solgt underhaanden, sættes det med første til offentlig Auction. Rannholt, den 28de Febr. 1801. Rasmus Michelsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-03-04
Auction. Torsdagen den 19de Martii næstkommende om Formiddagen Kl. 10, bliver efter Vedkommendes Anmodning, Wærum og Ørum Sogners Konge Qvægtiender ved offentlig Auction opbuden, og uden flere Auctioners Holdelse, absolut til den høistbydende, bortsolgt, paa Friisenvolds Birketingsstue paa Friisenvold, efter de bekiendtgiørende billige Conditioner; og tiener til Liebhabernes Efterretning: at Wærum og Ørum Sogne er beliggende i en frugtbar og god En hvoraf, Kreaturenes Tillæg, er den visseste Følge. Liebhaberne ville behage at give Mode ovenmeldte Tid og Sted. Randers, den 3die Martii 1801. J. H. Høeg, Auctions Directeur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-03-04
De som endnu ikke efter de mange forskiellige Erindringer have betalt deres Auctionsregninger for kiøbte Vare efter afgangne Geheimeraad Baron Gersdorff paa Marselisborg, den 25de August sidst og følgende Dage, ville, om de vil undgaae den Ubehagelighed, offentlig at blive indkaldet og navngiven i disse Tidender, inden 14 Dage fra undertegnede Dato, tilstille mig beløbet, eller inden samme Tid betale samme for Beqvemmeligheds Skyld. til S. T. Hr. Postmester Holm i Aarhuus. J Mangel heraf kan jeg ikke længere skaane de Udde, blivende for Søgsmaal efter Conditionerne. Holme, den 25de Febr. 1801.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-03-04
Som indsadt Jncasator efter Testamentet M. Kierulff.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-03-04
Auctionsbeløbet for de efter afgangne Geheimeraad Baron Gersdorff solgte Bøger paa Aarhuus Raadstue den 15de og 16de Decbr. f. A., ville de, som ikke allerede har betalt samme, uden længere Henstand behagelig erlægge til S. T. Hr. Postmester Holm i Aarhuus, hvis Qvittering for Betalingen validerer ligesaa fuldt som min egen. Holme, den 25de Febr. 1801.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-03-04
Som indsadt Jncassator efter Testamentet M. Kierulff.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-03-04
Efter Vedkommendes Begiæring, bliver førstkommende Fredag den 6te Martii om Eftermiddagen Kl. 2 slet i afgangne Kiøbmand Johannes Thomsen Snells Gaard holdet offentlig Auction over 3 gode Bester, nogle Stude, Køer og Sviin, samt endeel saltet Kiød, saavel Tønder som uden Tønder, bemeldte Johannes Snelle Stervboe tilhørende; alt efter de paa Auctionsstede, berørte Tid nærmere bekiendtgiørende Conditioner. Aarhuus, den 28de Febr. 1801. Borchsenius, const. Byefoged.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-03-04
Her paa Adresse=Contoiret faaes tilkiøbs: Linieret Papiir til Auctionsforretninger, a Bog 2 Mk. Hovedmandtalslister, a Bog, 2 Mk. og Arkviis i en halv
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-03-07
Indenlandsk. Den Russisk Keiserl. Minister, Lisakewitsch, er fra Hamborg igien ankommen til Kiøbenhavn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-03-07
Til det Kongelige Generalitæts Kollegium ere indleverede Prøver af nye Geværer og nye Kaarder, der i mange Henseender have Fortrin for de gamle. Geværerne ere Kuglerifler og Kaarderne saaledes indrettede, at man ogsaa kan sætte dem paa Geværet istedetfor Bajonetten. Disse nye Geværer ere bestemte for Jæger korpset.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-03-07
De 600 til Kbhvn indkaldede Nationale Artillerister, indqvarteres hos Borgerne, paa samme Maade og for samme Betaling, som i Exerceertiden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-03-07
J Kiøbenhavn vil et Fruentimmer nu ogsaa oprette en Forsørgelses Anstalt for de af hendes Kiøn, som blive Jomfruer over 50 Aar.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-03-07
En vis svensk Person, som nyeligen har forladt Sverrig skal af Politiet (ifølge Forlangende af den svenske Minister) meget være blevet eftersøgt i Kbhvn. Man skal ogsaa have fundet hans Logie, men Personen ikke, som efter Sigende allerede i Tiener=Habit skal være reist videre.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-03-07
J Kongens Klub paa Østergade gives i Vinter jævnlig Maskerader. Paa en af disse udmærkede sig især et Par lystige Masker. Den ene forestilte en Vægter i den nye Kostume, som var biftons eller havde et Ansigt til hver Side, og har baade paa det forreste og bageste Bryst en Seddel, med disse Ord paategnet : "See Adresse=Avisen No. .. I dette No. havde nemlig staaet: der anskaffes dobbelte Vægtere, for dobbelt Antal af Vægtere. Den anden Maske var forsynet med Hoved, Been og Arme i begge Ender, som ogsaa dupler paa en anden Maade; i øvrigt elegant paaklædt og Alting ned og ordentlig afpasset. Derhos besad Masken den Færdighed, at kunne kaste sig behændigen overende og gaae lige got paa begge Enders Fødder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-03-07
Fra den 27de til den 2den Martii ere 4 Skibe passerede Helsingøer fra Nordsøen og et fra Østersøen. Jblandt de fra Nordsøen, hvilke alle vare Preussere, var et fra Hull, som medbragte en svensk Capitain fra et af de opbragte Skibe. Han berettede, at daglig flere danske og svenske Skibe bleve opbragte. J Nordsøer var han bleven praiet af en engelsk Fregat, som da han befandtes at være preussisk strax lod ham gaae. J de sidste 3 Dage ere 180 Mand norske Matroser passerede Helsingøer fra Sverrig, og daglig ankommer dertil Transporter af Ammunition fra Kbhv. og Frederichsværk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-03-07
Den 3die Martii ventede man H. K. H. Kronprindsen til Helsingøer, som efter Rygtet agtede sig til Helsingborg, hvor Hs. Majestæt Kongen af Sverrig samme Dag skulle indtreffe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-03-07
Ved Wordingborg er indrettet en Skotsk Bleg for Hr. Konferenceraad Rybergs Regning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-03-07
Mandskabet af et engelsk Krigskib, som ligger ved Sogndal i Norge, skal, efter Christianssands Aviser have skudt efter nogle Folk i en Baad, som kom fra Kirken, og dræbt een af dem.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-03-07
De i de norske Havne værende danske og svenske Skibe have, for desstørre Sikkerheds Skyld, udlosset deres Ladninger.