JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1831-07-12
ved Proclama af 6te Juni, som er læst ved Rønne Byeting den 7de Juni, og vil vorde læst ved den Kongelige Lands Over= samt Hof= og Stadsret i Kiøbenhavn, ere Creditorerne i Stervboet efter afdøde Toldkasserer Krum i Rønne, i Overeensstemmelse med Placaten 2den Juni 1819. indkaldte med 12 Ugers Varsel for at anmelde og beviisliggiøre deres formeentlige Krav for undertegnede Skifteforvalter i Boet. Bye- og Herredsfoged-Contoiret i Rønne, den 6te Juni 1831, J. C. Pingel.
Berlingske Tidende, 1831-07-12
Ved Proclama af 6te Juni, som er læst ved Rønne Byeting den 7de B Junii, og vil vorde læst ved den Kongelige Lands Over= samt Hof= og Stadsret i Kiøbenhavn, ere Creditorerne i Stervboet efter den her i Byen, døde John Carlsen Lunds Enke, Giertrud Kirstine, og forhen af døde Mand, i Overeensstemmelse med Placaten 2den Juni 1819, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til inden denne Tids Forløb at anmelde og beviisliggiøre deres formeentlige Krav for mig undertegnede Skifteforvalter i Boet, Bye- og Herredsfoged-Contoiret i Rønne, den 6te Juni 1831. J. C. Pingel.
Berlingske Tidende, 1831-07-12
Ved Proclama, der Dags Dato er læst inden den Kongelige LandsoverreB samt Hof= og Staderet, ere Alle og Enhver, der formene sig at have Noget at fordre i Boet efter afdøde Huusjomfrue Johanne Rüntzen, hausen, indkaldte med 12 Ugers Varsel til for os her i Skifte=Commissionen at anmælde og beviisliggiøre saadant deres havende Krav. Ligeledes er ved bemeldte Proclama den Afdødes Arvinger med lovligt Varsel indkaldte til at legitimere deres Arveret og at paasee deres Tarv under Boets Behandling, hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Den Kongelige Landsoverrets, samt Hof= og Stadsrets Skifte=Commission i Kiøbenhavn den 11te Juli 1831. Hansen. Scheel. Jen til den 14de dennes berammede 3die Auction over Frederichlund i Koes Sogn, udsættes herved, ifølge Reqvirentens Begjæring, til Onsdagen den 7de September førstkommende, om Formiddagen Kl. 10 Sl. Rougsøe, Sønderhald og Østerlisberg Herreds=Contoir, den 8de Juli 1831, A. L. Reiersen. Trykseil i No. 110. 3die Spalte, vil, læs: vil, dar, læs der. 4de Sp.: Salbansk, læs : Sabalkanski; Efterretning, læs : Efterretning. 6te Sp., i Stykket fra Rønne, 1ste Lin.: støtte, læs: stødte.
Berlingske Tidende, 1831-07-14
udenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1831-07-14
Polen. Fra den Polske Grændse, den 2den Juli. - Efterretningerne fra Naboewoiwodskabet Augustowo stemme ikke ganske overeens. Paa den ene Side berettes, at Gen. Gielgud, paa sit Tilbagetog fra sin mislykkede Expedition til Litthauen, allerede var passeret igjennem dette Woiwodskab, og befandt sig paa Veien til Lonzen, hvor betydelige Troppecorps af den Russiske Hovedarmee allerede ere ankomne, for at holde Polakkerne, der trække sig tilbage, imellem to Jld; men paa den anden Side meldes ogsaa, at man ved Landsbyen Gingen, lige overfor Augustowe bar seet Polskt regulært Militær, og at Polske Tropper, som man siden, ved nøiere at erkyndige sig, erfarede, vare skjulte og hemmelig droge ved mod Grændsen. Der tilføjes, at de Russiske Tropper under Gen. Sals og Alferiet have forladt Augustowo, og ere dragne mod Rangrod, hvor ogsaa Gen. Gerstenzweig ventedes den 2den Juli. Nyere Efterretninger herom sees imøde.
Berlingske Tidende, 1831-07-14
Fra den Polske Grændse, den 5te Juli. - Jfølge temmelig paalidelige Efterretninger fra Warschau gaae de Polske Tropper under Grev Skrzyneckis Kommando nu offensivt tilværk, og marschere mod den Russiske Armee. Gen. Sierauski skal kommandere den i Praga opstillede Reserve; til at forstærke denne Defensi=Losition er svært Skyts ankommet fra Zamose. - Gen. Chlaplowski har faaet Overkommanden i Litthauen.
Berlingske Tidende, 1831-07-14
Fra den Litthauske Grændse, den 5te Juli. - Den Efterretning, som paa forskjellige Steder har været udbredt, at Gen. Sielgud paa sit Tilbagetog allerede igjen var i Kongeriget Polen, er ikke stadfæstet; meget mere siges nu, at han, tilligemed sit Korps, endnu er hiinsides Memel, og at Russerne have afskaaret ham Tilbagetoget over Broen ved Gielaudsckin. De synes i denne Egn at være kommet til en heftig Træfning imellem de Russiske og Polske Tropper. I det Rindste har man belade i Gaar og i Dag hørt en stærk Kanonade, som stedse kom nærmere.
Berlingske Tidende, 1831-07-14
Den Kønigsbergske Tidende melder: Den Polske GeGielgud var trængt frem indtil Nærheden af Wilna, og havde havt Held i nogle Fægtninger. Han fandt denne Bye stærkt forskandset og befæstet; derfor vendte han sig over Kiendany og Rossienna til Szamaiten, hvor han har forenet sig med Gen. Chlapowsk. - Puschet har ved Mariampol lidt Tab i forskjellig Fægtninger. - Fra Johannisburg meldes, at det forenede Gielgud=Chlapowkiske Corps blev haardeligen trængt og forfulgt at den Russiske Gen. Tolstoys Comps.
Berlingske Tidende, 1831-07-14
Warschau, den 4de Juli. - Om den mislykkede Expedition, mod Gen. Rüdiger og den Polske Gen. Jankowskis Adfærd i denne Henseende siges i Bladet "Den Polske Coureer: "Alt var beregnet med den største Circumspection; allerede saae vi det fjendtlige Corps gjort til Fange, to Woiwodskaber befriede, Veien til Wolbynien og Podlachien banet; da pludselig den udkastede, Plans ubegribeligen plumpe Udførelse rev Byttet ud af vore Hænder, og blev Aarsag til, at det vil vare endnu længer inden Fædernelandet aldeles befries. Vi tør med Sandhed paastaae, at den saa lette Tilintetgjørelse af det Rüdigerske Corps, vore Troppers Fremtykken til Wolhynien og Podolien, en Fægtning med Levningerne af Roths Corps, der ere altfor svage til at kunne vælge sig med Held, vilde have befriet Polen og trængt den Russiske Armee tilbage til de fordums Grændser. Det er beklageligt, at Generalissimus ikke i egen Person styrede en saa vigtig Expedition; hans Talenter og hans Skarpsindighed vilde ufeilbarligen have tilvejebragt et ganske andet Resultat ; ligesaa beklageligt er det, at han betroede dette Hverv til en General, som aldrig har lagt udmærket Duelighed for Dagen, og at han efterlod en saa dygtig Kriger, som Rybinsk, paa et blot Observationspunkt. Hvi kommanderede denne ikke en Expedition, at hvilken man kunde vente saa glimrende og betydelige Fordeles Hvo kan begribe, hvorfor Jankowski begik saa øiensynlige Feil hvorfor han ved gientagne befalinger tvang General Turno til et Tilbagetog, og derefter selv med samtlige Stridskræfter begarsig til Warschau, Disse Spørgsmaal bør klarligen og fuldstændigen besvares; det skylder man Nationen og hele Verden. Siden denne Krigs Begyndelse er det første Gang, at en saa let og afgjørende Seier mislykkedes for de Polske Vaaben. Vore Tropper gjorde forcerede Marscher, traf Fjenden og - lod ham uanfægtet undkomme!"(Preuss. Staatz.)
Berlingske Tidende, 1831-07-14
I den Proclamation, som Fyrst Cartoriski den 1ste Juli i Nationalregjeringens Navn har udstædt til samtlige Polens Beboere, og hvori han opfordrer disse til en almindelig Bevæbning, fordi Fjenden fordobbler sine Anstrængelser, henvender han sig først til de Geistlige og opfordrer dem til, aldrig at vige fra deres Menigheder, i Skove og i Leire dele alle Besværligheder med dem, og styrke dem med Herrens Ord; derefter vender han sig til Borgerne og Bønderne; dem forestiller han Krigens Rædsler, og opmuntrer dem, ved deres Bistand, at gjøre Ende paa disse saasnart som mueligt; fremdeles til Officererne, hvilke han minder om, efter Forfædrenes Viis, at være baade Borgere og Krigere; endelig til alle Polakker tilsammen, som han opfordrer til at anraabe Gud om Bistand og at betænke, at deres Haab er aldeles forsvundet, om de nu underkues. "Den største Aarvaagenhed og Forsigtighed - tilføjer han, - Slangens List og Løvens Fortvivlelse, Broderskab i dette Ords ædleste Betydning, Alle for Een, En for Alle, det være Eders Løsen!" Den anden Proclamation, som han i Gaar, ligeledes som Præsident for Nationalregjeringen, har udstædt til Soldaterne, roser deres Udholdenhed under som Maaneders Kamp, uden fremmed Bistand, hvorved Fjenden er bleven holdt tilbage, Warschau betrygget, en Opstand fremmet i Lithauen og i Uktaine, saa at Europa nu begynder at troe paa Polens Opvækkelse til et nyt Liv. Proclamationen ender med disse Ord: "Soldater, Nu, eller aldrig endnu een Seier, og vort Fædernelands Skjæbne er ikke meere tvivlsom. Endnu een Seier, og Polen er frelst. Hele Nationen reiser sig, hiin Gammel-Polske Landstorm styrter sig tilligemed Eder i Kampen, og den retfærdige Gud, vor Fædres Gud, vil naadigen fremskynde Enden paa denne Kamp, som Kostlusikobegyndte, for hvilken Dombrowski fægtede, Poniatowski døde; den Kamp, hvis ulmende Gnist mangeaarig Underkuelse ikke mægtede at qvæle, og hvis sidste Seier Forsynet har bestemt os, maaskee allerede i Morgen!" (Preutz. Staatz.)
Berlingske Tidende, 1831-07-14
I den meget vidtløftige Rapport, som General Gielgud har indsendt angaaende hans Operationer fra den 26de Mai indtil den 15de Juni, og som vor Generalissimus har indsendt til Nationalregjeringen siges : "Gud velsignede vore første Skridt paa vor Marsch til Litthauen. Fjenden tabte i Kampen med os over to Tusinde Mand; omtrent tolv Hundrede Mand, tilligemed en Officeer af høiere Rang og en Subalternofficeer, bleve gjorte til Fanger; den fjendtlige Oberst Wolkow døde i Blokhuset og en General blev saaret. - Vort Tab af Dræbte og Saarede beløber sig ikkun til omtrent To hundrede Mand.
Berlingske Tidende, 1831-07-14
J den Polske Tidende læses: "Medens man i Warschau opdagede Spor af det skjændigste Forræderie, flygtede næsten paa samme Tid de russiske Fanger fra Gjenstechau og Piliza, hvor de bleve behandlede med den største Lideralitet, havde Tilladelse til at gaae paa Jagt, gjøre Besøg o. s. v. Dette er et meget vigtigt Factum, og staae i nøje Forbindelse med Begivenhederne i vor Hovedstad den 29de Junii.
Berlingske Tidende, 1831-07-14
London, den 8de Juli. I Gaar Morges Kl. 5 endtes Debatterne om den anden Læs ning af Reformbillen, som blev besluttet med 231 Stemmer imod 136.
Berlingske Tidende, 1831-07-14
I Gaar gik Flaaden, som commanderes af Admiral Codrington, under Seil.
Berlingske Tidende, 1831-07-14
Paa Spørgsmaalet. J hvilken Charakteer den Brasiliske Ex keiser Don Pedro opholder sig her, svarer Ministerbladet the Courier: "Blot som Hertug af Braganza, uden Krav paa Portugals Throne, undtagen som Formynder for hans Datter, den unge Dronning Donna Marie, for hvem han er beredt til at opoffre sig selv og hans hele Formue, for at sætte hende paa den Portugisiske Throne. Den Pedro har bestemt næsten en halv Million Pd. St. for en Expedition mod Don Miguel, ligeledes hans rige Diamantminer i Brasilien, &c. Der gjøres allerede Foranstaltninger til at iværksætte hans Anordninger i Henseende til hans Datter, uden at krænke det af vor Regjering sauctionerede Jkke=Interventions System. Thee Times haaber, at den Belgiske Regjering vil beqvemme sig til at antage den Londonske Conferentsbeslutninger; imidlertil er Kongen af Hollands Samtykke først og fremmest nødvendig Begge denne Monarchs herværende Gesandter have erklæret, at deres Jnstructioner ikke tillade dem, at indlade sig paa Forslager om Grændsestridens Afgjørelse med rede Penge.
Berlingske Tidende, 1831-07-14
Paa Børsen vilde man vide, at Forraadet af Guld og Sølv nu er ringere end det i lang Tid havde været. Vore Bankier have heller ikke Overflødighed af disse ædle Metaller, thi vor Handel paa Mexico og Sydamerika er ikke af den Betydenhed, at vi derfra kunde hente det Manglende. Desuden er en stor Mængde uforarbeidet Guld og Sølv, siden Dampskibsfartens Begyndelse i Aar, herfra udført til Fastlandet, dog uden at de udenlandske Vexelcourser derved bleve væsentligen forandrede. Hiin Formodning om det ringe Forraad af Guld og Sølv i Banken, synes derfor at være grundet og kan snart yttre en meget skade. lig Jndflydelse paa Vexelbørsen.
Berlingske Tidende, 1831-07-14
Erkebispen af Canterbury har i Overhuset indgivet en Bill til at indskrænke den Misbrug, der hidtil har fundet Sted i den anglicanske Kirke, at enkelte Geistlige vare i samtidig Besiddelse af flere geistlige Embeder og Beneficier.
Berlingske Tidende, 1831-07-14
Den ved fine classiske Værker berømte Historiker Villian, Rostoe, forhen Kjøbmand i Liverpool, er død der i sit 80de Aar.
Berlingske Tidende, 1831-07-14
Paris, den 6te Juli. Regjeringen har besluttet, at høitideligholde Mindet og afvigte Aars Juliirevolution, hvormed den vil forbinde det om Bastillens Indtagelse, den 14de Julii.
Berlingske Tidende, 1831-07-14
Keiserinden af Brasilien er bleven i Cherbourg. - Om Dronningen af Portugal, Donna Marie da Gloria, har man endnu ingen Efterretning.
Berlingske Tidende, 1831-07-14
De forenede Nordamerikanske Fristaters Fordringer paa Frankrige, for de under Keiserdømmet condemmerede nordamerikanske Skibe, er nu opgjort til Fem og Tyve Millioner Fr. J Calais har en heftig Tumult fundet Sted i Anledning af de høje Kornpriser.
Berlingske Tidende, 1831-07-14
Det er nu aldeles vist, at den berømte, af Dictatoren i Paraguay frigivne, Naturforsker Bonpland er ankommen til St. Boria, hvilket et Brev fra ham selv til Hr. Dominique Roguin i Buenos=Ayres beviser. Alle vore Krigskibe, der muligen kunde møde ham paa hans Hjemreise til Frankrige, have faaet Ordre til at yde ham den Bistand, som han maatte behøve. Journal des Debats yttrer i Anledning af Valgene: "Frankriges Skjæbne vil aldeles beroe paa det ny Kammer; det borde Valgberettigede ikke glemme. Maaskee aldrig have et Folks Repræsentanter havt et større og meer afgiørende Hverv. Ved Siden af det Navn, der skrives paa hver Valgseddel, staaer tillige enten Fred eller Krig, Frihed eller Anarchie; alle de store Spørgsmaal, der nu i et heelt Aar gjøre vor Fremtid saa uvis og mørk, skulle uigjenkaldeligen afgjøres. Et forstandigt Deputeretkammer vil det være, om ikke let, saa dog i det mindste mueligt, at overvinde de hindringer, som Factionsaanden med forvoven Haardnakkenhed lægger i Veien for Tingenes ny Orden, Et frigt eller et ubesindigt Deputeretkammer vil aabne Banen for al Uorden, og det afvæbnede Monarchie vil da ikkun vorde en Bytte, der giver Partierne til Priis ; Alt vil da vorde Gjenstand, for Discussioner, og, for desto bedre at organisere, vil man begynde med at forstyrre Alt. Lade vi ogsaa dennegang Orden og Frihed gaae til Grunde, saa er Skylden vor egen, vi have allerede forsøgt Alt: Frihed, Anarchie og Despotismus; Forsynet, har i Fyrretyve Aar givet os mangehaande Advarsler. - Maaskee vil man sige, at vi hermed fremkalde sørgelige Erindringer, for at indjage Valgmændene Frygt, men vi ville blot oplys dem. I det Øjeblik, da de skulle raade for vor Skjæbne, maa det være os tilladt at sige dem : betænker vel hvad I gjøre, betænker vel, at det er umueligt, med blotte republikanske Jnstitutioner at grundfæste et constitutionelt Monarchie, og at et Kongedømme uden Magt er den svageste og usleste af alle Jnstitutioner i Lærer af Revolutionen, at man ikke bør gjøre den høieste Magt i Staten vaabenløs, thi da giver man Samfundet til Priis for allehaande Partier, Lærer af Keiserperioden, at man bør mistoEtobringsaanden; lærer af Restaurationen, at man bør ære og lyde Lovene, Revolutionen havde overspændte Begreber og Frihed, og gik formedelst Anarchie til Grunde; Keiserdømmet vilde kun blind Lydighed og Krig, det fandt sin Undergang i Servilite- og Feldtslage; Restaurationen higede efter Despotisme ved at gjøre Brud paa Lovene, og blev begraven under sine Ruiner, Et constitutionelt Monarchie er den eneste Frelse for Frankrige, Brussel, den 3de Juli.
Berlingske Tidende, 1831-07-14
Den Formodning, der tidligere yttredes, at den Londonske Conferentses nyeste Forslag vilde finde bifald og uden Vanskelighed antages, er, hvad man mindst frygtede, skuffet. Den Belgiske republicanske Associations og det franske (med Øgenavnet den Parisiske Propaagandas" betegnede) Parties Anstrængelser er det nemlig lykket, at holde Brüssels Jndvaanere i en heftig Agitation og stemme det imod Antagelsen af Prinds Leopolds Betingelser; endskjøndt den herværende Borgergarde haandhævede den offentlige Rolighed i Byens Gader, kunde den dog ikke afværge hver Tale, til Fordeel for den Londonske Conferentses Forslag, under Congressens Session i Dag, afbrødes med det Vraal Bort med dem, Paa Galgen skulle de opslaaes, Krig, Krig Jngen Aftrædelse. Jngen Jødeskakken med Menneskekjød, o. s.v. - Congressens frygtsommere Medlemmer ere derfor allerede blevne vankelmodige i deres allerede fattede Beslutning, at stemme for de Londonske Propositioners Antagelse; der foreslaaes saa mange Forandringer heri, at Debatterne neppe ville endes før næste Onsdag, - dersom de overhovedet kunne endes, thi det ligger i Oppositionens Plan, at forlade Sessionen, og gjøre den ufuldstændig, dersom Majoriteten i Congressen synes stemt til at antage Conferentsens Forslag; thi uden 101 Medlemmers Nærværelse kan ingen definitiv Beslutning fattes. - Lebaux og Devaur have erklæret, at de ville træde ud af Ministeriet, dersom en Forandring i Henseende til de Londonske Propositioner skulde finde Sted.Da dette synes at ville skee, saa nævnes allerede Hr. van Brockere som Finantsminister og Hr. Lehon som Minister for det udenlandske Departement. - Nogle Franskmænd ere hidkomne, for at ophidse Pøbelen og have, efter Forlydende, medbragt 40,000 Gylden til dette Øjemeed. Om end deres Plan mislykkes, saa er dog, formedelst den herskende Partiaand, under ingen Comdination, en roelig Fremtid at haabe for Belgien.
Berlingske Tidende, 1831-07-14
Lübeck, den 8de Juli. Sundhedscommissionen har i Gaar anordnet, at det russiske Dampskib Nicolai 1 med sine Passagerer først skal holde en fuldstændig Renselsesquarantaine. Det vil uden Tvivl afseile til en svensk Havn, efterat være bleven, med al Forsigtighed, forsynes med Kul og Proviant.
Berlingske Tidende, 1831-07-14
Efterretninger af blandet Jndhold Storfyrst Constantins Død af Cholera paafulgte efter nu Timers Sygdom.
Berlingske Tidende, 1831-07-14
I Ungarn har Cholera viist sig i Marmoroscher og Zempliner Distrikterne, langs med Floden Theis, indtil Tokay. Sygdommen synes at være bragt did fra Gallicien, inden Cordoner, kom i Stand.
Berlingske Tidende, 1831-07-14
J Petersborg døde den 26de Juni af Cholera en Mand, der var en Drukkenhold. En anden, der ligeledes samme Dag blev angreben af Cholera, er helbredet. - Den 27de Juni yttrede Sygdommen sig aldeles ikke.
Berlingske Tidende, 1831-07-14
(Fortsættelse af det under denne Rubrik i Gaar afbrudte Fragt ment af Torquato Pecchia om Danmark.)"Ran taler hertillands et Sprog, der er blandet med det tydske, Naar Folk tale, skulde man troe, at de græd; paa Øerne, den ligge i Oceanet, tales et Sprog, som Jngen forstaaer. - A Mangel paa Veed breendes tørret Møg og et Slags Jord, der tages op af Moradser og skjæres i Form af Muursteene; denne Jordart kaldes paa Dansk Turta. - Maden koges i en stor Kjedel, i hvilken kastes Kjød, Fisk, Æg o. s. v. mellem hverandre. Paa samme Maade tillave de Ost, i hvilken, selv naar den gaaer i Forraadnelse, ikke findes en eneste Madike. "Paa Øen Sielland er en Flod, over hvilken en Broe er bygget; ved Siden af denne findes en Hule, Naar En, de pønser paa et fjendtligt Anslag imod Kongen, betræder denne Broe, saa opstaaer i Hulen et skrækkeligt Bulder, som om en Krigshær nærmede sig, og hele Broen styrter sammen. Dette har man seet og hørt, det er skeet og skeer endnu. - J en af Landets Egne findes Muus, der, som ligesaa mange Diævler flygte for Korsets Tegn. Nærmer et Skib sig Strandbredden, her, saa styrte Muserne sig i Søen, som om de vare besatte. (Sluttes i Morgen.)Et engelske Blad beregner, at to og en halv Millioner Fransk mænd ere blevne opoffrede i de Krige, som Napoleons Ærgjerrighed fremkaldte, i det Tidsrum fra Fredsslutningen i Amiens 1804 blev brudt indtil Napoleons Undergang i Aaret 1905. -J hiin Sum er en halv Million dræbte Polakker, Tydskere, Jtalienere a. ikke indbegreben, som fægtede under hans Faner. - Antager man, at de Nationer, der førte Krig med Napoleon, have ligeledes tabt tre Millioner Stridsmænd, saa har Napoleons Ærgierrighed kostet Verden ikke mindre end sex Millioner Mennesker,
Berlingske Tidende, 1831-07-14
Udenlandske Efterretninger. Kiøbenhavns Børs-Cours, den 12te Juli 1821. Hamborg 2 M. - a vista 212. - Species 210. Dit conto 4 Procent. - Species solgtes til 12 Mk. 9 1/2 s. Kongelige Obligationer uden Renter i Bemk. 81 ½ a 82. Dito uden Renter i Sedler 86 a 86 1/2. Nationalbanks=Obligationer (af Laanet den 2den Februar 1820) uden Renter i rede Sølv 103 Rbd. Dito i Sedler 108 Rbdlr. Norske Speciessedler, 155 a 155 1/2 Rbdlr. Svenske Sedler 26 1/2 a 46 1/2 s. pr. 1 Rdlr. Rigsgjeld. 3 pCt. Engelske Laan ved Wilson et Comp. 67 1/2. Norske Laan til 6 pCt. 102 1 a 123. Dito dito til 4 pCt. 97. Nye dito dito i rede Sølv til 4 pCt. op. 4 pCt. uopsigelige Norske Stats=Obligationer lydende paa Norske Species - 4 pCt. Rigsbank=Obligationer, Renten pr. 6te Januar 100 1/2 Rbd. rede Sølv.
Berlingske Tidende, 1831-07-14
Kjøbenhavn, den 14de Juli. Ompskibsposten ankom først i Gaar Aftes Kl. 8.
Berlingske Tidende, 1831-07-14
Løverdagen den 9de Juli høitideligholdtes Rector Skiftet, ved Kiøbenhavns Universitet. Den aftrædende Rector, Etatsraad og R. af D. J. W. Hornemann, holdt i denne Anledning er Tale, som handlede om de Tab, Universitetet havde lidt i det afvigte Aar, og om det Held, det havde nydt. Som Rector for næste Aar proclameredes Hr. Professor A. Ochlenschlæger, Dr. Philos. R. af D. og af Nordstjernen. De academiske Priismedailler bleve overleverede til Cand. Juris F. Feddersen for den juridiske, Cand. Philos Chr. Ramus for den mathematiske, Studios. Philol. Langberg for den historiske, og Cand. Philos. Ludvig Olufsen for den naturhistoriske Opgaves Besvarelse.
Berlingske Tidende, 1831-07-14
Det i denne Anledning udgivne, af Professor Madvig forfaltede, Program indeholder en kritisk Behandling af nogle Steder af Ciceros Taler. Forfatteren har i forrige Aar besørget en SkoleUgave af nogle af disse Taler, i hvis Text han har gjort ikke faa eller ubetydelige Forandringer. Udgavens Hensigt og Indretning forbød der at gjøre Regnskab for disse Forandringer; som Exempler vare derfor kun nogle Steder af to Taler behandlede i en kort Fortale.
Berlingske Tidende, 1831-07-14
J nærværværende Program ere, med Undtagelse af nogle Smaating angaaende og let forklarlige, alle de Forandringer, der grund sig paa Forfatterens egen Confectur, udførligen godtgjorte, og tillige i Forbigaaende nogle almindeligen overseete Confecturer af Andre fremhævede og forsvarede samt leilighedsviis bemærkninger gjorte og Forbedringer af nogle Steder uden for de i hiin Udgave optagne Taler. Enkelte Punkter af den latinske Sprogbrug ere derved tillige blevne opklarede.
Berlingske Tidende, 1831-07-14
Det Kongelige Videnskabernes Societet i Upsala har udvalgt Hr. Professor Rask, Universitetsbibliothekar, til Medlem.
Berlingske Tidende, 1831-07-14
Det Kongelige Videnskabernes Selskab i Paris har i dets offentlige Forsamling den 27de Juni tilkjendt Hr. Professor Dr. Ludvig Jacobsen, R. af D., en Guldmedaille for de af ham gjorte anatomiske og physiologiske Opdagelser i Vennesystemmet.
Berlingske Tidende, 1831-07-14
Dampskibet Frederik den Sjette ankom i Løverdags med følgende Passagerer fra Lybek. Grevinde Bombelles, født Bruun, med Secretair Hr. Brosse; de franske Doctorer Cloquet, Galmard og Gerardin; Grev Holstein; Bergraad Uslar; Fruerne Brandt og Güllich, Komd. Schwezof- og Lewin; Jglehandlerne Graff og Wagner, Samme Dampskib afgik i Mandags med følgende Passagerer til Kiel Statsraad Lehmann til Lybek; Cap. Koch med Frue til Holsteen; Komd. Mac Klean til London; Bergraad Uslar til Hannover; Cand. Skielderup til Paris, Frue Hansen med Datter til Flensborg; Artillerie=Lieutenant Geltertil Rendsborg; Anscultant Heinzelmann, Komd. Wittgenstein til Hamborg, Parrticulier Faulkner til Liverpool; Cand. Munke til Berlin; Gymnastiklærer, Jversen til Glückstadt. - Til Øerne og Vordingborg, Fruerne Thorlacius, Deichmann, Kampmann og Jacobsen; Kbd. Malling og Bendix Skriver ved Sølvkammeret Høyrup med Kone.