JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1767-12-01
blodgang. af Svindsoet Hastig Død. 11 Myrdet. Blodstyrtning. 18 Mæslinger = 3 Trødske. Hidsig Feber. Brækning. Navlebrok, 2) Tærende Syge. Hiemme Syge.
Berlingske Tidende, 1767-12-01
Brøstsyge Obstruction. Ulykkelige Hændelser: Hoste holder.
Berlingske Tidende, 1767-12-01
Orme=Feber . 1 Vaade. Hovedvee et Colica. hængt sig selv.
Berlingske Tidende, 1767-12-01
Pleuris. 10 Vattersoet. Durchlak, Purpur-Feber . Hævelse. 1 Værk. Dødfød a Af de Svagheder, som ey ere indvortes Svaghed. Qvalt, Feber. anmeldte, ere bortdøde: Raserie
Berlingske Tidende, 1767-12-01
Jnstommation. 3 Citadellet. Flekseber. Rosenseber.
Berlingske Tidende, 1767-12-01
Koldfyr Flod. 6 Saltflod.
Berlingske Tidende, 1767-12-01
Hellig Geistes Hospital 24 Kopper. Klodseber. Børnehuset.
Berlingske Tidende, 1767-12-01
4 Selvmord Krampe. Forkolelse. Pesthuset. 2 Skiørbug. Kræft. radegaarden. Frisler Slag (meest Børn) . 109. kunge Syge. Frossen ihiel. Conventhuset. Mave Vee 5 Sprinkler Gicht, af den Jødiske Nation, 4 Melancholie, 1 Steen. Summa 336.
Berlingske Tidende, 1767-12-01
Priis-Courant. 4 Rdlr. 2 Mk. Jolliensk 4 Rdlr. 3 Mk.
Berlingske Tidende, 1767-12-01
Dansk Vaar-Sild Td. Korn. 6 Rd. 4 Mk. 5 Rd. 4 Mk.
Berlingske Tidende, 1767-12-01
Jydskenkelt Ang Holstensk Td. Høste Sild Td. 4 Rd. a 4 Rd. 4 Mk. 5 Rdlr. 4 Mk.
Berlingske Tidende, 1767-12-01
Dansk Td. 2 Rd. 3 Mk. Norsk Sild Td. Fyensk 17 a 18 Rdl. Elle 4 Rdlr. 3 Mk.
Berlingske Tidende, 1767-12-01
Holstensk Hvede Td. Tran Tønden. Birke. Laalandsk Td. 4 Rd. 2 Mk. til Proving. Salt. 2 Rdlr. Mk. Byg Tønden . Norsk Tønd. 3 Rd. 3 Mk. a 3 Rd. 1 Mk. 5 Rdlr. 4 Mk. Gryn Tønd. Kiøbenhavns 3 Rd. 3 Mk. a 4 Rd. Spansk Tønd. 2 Rdlr. 3 Mk. Malt Tønden.
Berlingske Tidende, 1767-12-01
Fransk Td. Torve-Kiøb, for Jndvaanerne. 1 Rd. 1 Mk.
Berlingske Tidende, 1767-12-01
Havre Td. Gryn Tønd. 5 Rd. 2 Mk. a 6 Rd. 4 Mk. Brænde. Viin. 6 Rdlr. Mk.
Berlingske Tidende, 1767-12-01
Boghvede Gryn Tønd. 63 a 88 Rdlr. Et Bonde Læs, 1 Rd. 1 Mk. En Ahme Rhinsk Viin. 2 Rdlr. 4 Mk. Erter Tønden. 43 a 63 Rdlr. i Læs Torv. 5 Mk. a 1 Rd. 1 Mk. uden Rigs 72 a 82 Rdlr. Fæde Vahre. tul Tønden. Et Orsch. rød Viin . 2 Mk. 6 s. 54 a 64 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1767-12-01
Jslands salted Lammekjød Tønden. uden Rigs 46 a 64 Rdl. 10 a 11 Rd. Foering. Et Oxsehv. Fransk Viin 28 a 40 Rdlr. Flesk røget Lispd. 5 M. a 1 R. 1 Mk. uden Rigs døe et stort Læs. 4 Rd. a 4 Mk. 10 a 11 Rdlr. Et Oxsehoved Fransk Brænde-Viin Oste Fynske Skpd. Dito mindre. 1 Rd. 4 Mk. 84 a 90 Rdl. Holsteenske Skpd. - 13 a 14 Rdlr. alm et Læs 1 Rd. Mk. 44 a 50 Rdlr. 30 a 38 Rd. uden Rigs. Smøe Fynsk Td. 37 a 39 Rd.
Berlingske Tidende, 1767-12-01
Sællandsk Td. Høns og Fiederværk, Humle, Tælle Lisp. 2 Rd. 2 Mk. a 2 Rd. ; M. Kalkonske gamle Parret. 5 Rdlr. Rd. Mk. Grøn Sæde Otting, 2 Rdlr. 1 Mk. 38. Brunswiger) Skpd. unge Parret. 70 Rdlr. 1 Rdlr. 3 Mk. GarledNorsk Jern Skippd. 12 Rd. a 12 Rd. 3 Mk. Capuner sæde et Par 1 Rd. 4 Mk. Fisk. maare et Par Bergens Fisk Skpd. 10 a 11 Rdlr. Tiære Tønden, 3 Rdlr. a 3 Rdlr. 4 Mk. 2 Mk. 12 s. 24,304 40 Rd. efter den Høns gamle Parret Hør Skipd. Graasen salted Td. unge Parret 1 Mk. 146. tor Skippd. 7 a 8 Rdlr. Reen Hamp Skpd. 26 a 28 Rdlr.) BoniteeKyllinger et Par. 1 Mk. 8 s. 14 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1767-12-01
Klipsisk Skippd. Ender et Par Brænde. Favnen. 4 Rd. Mk.
Berlingske Tidende, 1767-12-01
Norsk Torsk salted Td. mel 4 Rd. 5 Mk. Duer et Par 6 Rd. 4 Mk. Pommersk Fyr Jslandsk Td. 5 Rdlr. 3 Mk. Æg en Snees. Jslandsk for Fisk Skpd. 10 a 12 Rdlr. M. Pommersk Bø
Berlingske Tidende, 1767-12-04
Constantinopel, den 8de October. Efterat den her resterende Wienske Minister havde den 5de Septbr. affærdiget Couriers herfra til sit Hof, bleve amme den følgende Dag, nogle Milles Vey her fra Stagen, anfaldne af 2 Røvere, hvilke, da de funde Modstand, forlode dem for det første, men fulgte efter dem indtil Landsen Combourg, hvor de tilligemed dem ginge ind i Vertshuset. En af Røverne, som var forsynet med 2 Pistoler, kiød da efter den Janitschar, som fulgte Courtererne, men af ham ikke, hvorimod Janitscharen med sin Carabin laa agte Raveren paa Stedet. Jamischaren blev derpaa af Boemændene arretteret og ført hid; men, efterat man har ekyndiget sig om Tildragelsens Sammenhæng, er han strax horden løsladt. Derimod er Under-Bacht paa det Sted, hvor dette har tildraget sig, vorden fængslet for hans Forsommelse i at haandhave Sikkerheden paa Alfar-Veyene i hans District.
Berlingske Tidende, 1767-12-04
Den 17de October. Den 2den hujus er den nye K. Danske Gesandt her ankommen.
Berlingske Tidende, 1767-12-04
Lucca, den 20de October. Fra Corsica erfares, at de 2de Fæstninger Calvi og Aacsionere paa ny vorden besatte med Franske Tropper, og at de Genuesiske Besætninger have trækket der ud fra. Man eed ikke hvad Aarsagen maa være til denne Forandring nu, da Oberste Butta Fusco, som General Paalt havde sendet til Paris, er kommen derfra tilbage, ved hvis Hiemkomst man haabede at alting snart skulle vorde afgjort med det Gode. Strax efter bemeldte Oberstes Hjemkomst blev i Corte holdet Geheime Raad, hvilket de Fornemste af NaEt Malthesisk Krigskib og en Corsionen bivaanede. scansk Chebek have, i Salskab sammen, bemægtiget sig et Tyrkisk Skib, og deelet Byttet imellem sig. - Det sy mes at mellem det Pavelige og Spanske Hof vil komme no en Tvistighed, hvortil Jesuiterne ere Aarsage. De Spanske Collegier af denne Orden eyede mange Jndkomster i Rom, hvilke nu ere Kongen hiemfaldne, eller i det mindste paafordres af ham. Jesuiterne derimod paastaae, at de tilhører dem, og den Pavelige Stoel er paa deres Side. Den Spanske Minister har gjort Forestillinger til Rom des angaaende, men hidtil uden nogen Virkning.
Berlingske Tidende, 1767-12-04
Den 28de October. En K. Neapolitansk Forordning under 18de hujus beviser endelig det, som man i pum Tid har mærket, at ogsaa der forestod Jesuiterne en Usærd. Bemeldte Forordning erklærer dem nemlig, at være uberettigede til at besidde nogen faste Grunde eller Jndkomster i det ganske Rige.
Berlingske Tidende, 1767-12-04
Florenz, den 24de October. Da nu de imellem vores og Hoffet i Rom forefaldne Tvistigheder ere til begge Parters Fornøyelse vorden bilagte, saa har den Pavelige Nuntius her den 18de sidstl. haft Audience hos Storhertugen og Hs. Gemahlinde; og han har dernæst ladet det Pavelige og Toscaniske Vaaben opslaae for ste Pallads.
Berlingske Tidende, 1767-12-04
Den 7de Novbr. Da Storhertugen og Hs. Gemahlinde komme den 3die sidst hid tilbage fra Ambrogiano, og komme til Porten fra den Side fra St. Frodiano, fore sunde De en Mængde Mennesker, som klagede over at Brø denne bages for smaae. Denne Port blev derfor lukket, og Deres K. Høyheder vendede om, og droge ind igiennem den Romerske Port. Siden den Tid har man fundet Skandskrifter over Bagerne hist og her i Staden anslagne.
Berlingske Tidende, 1767-12-04
Parma, den 25de October. Breve fra Rom melde, at der gaaer det Rygte, at Kongen af Sardinien har i Sinde, at give Hertugens af SavoyenCarignan anden Søn, Prints Victor Amadeus, det ledig værende Erkebispedom af Turin, og for ham, imedens hans Mindreaarighed, at udnævne en Administrator.
Berlingske Tidende, 1767-12-04
Turin, den 19de October. Man har for i de K. Sardiniske Lande at afskaffe alle smaae Klostere, og anvende deres Jndkomme til andre nødvendigere og det menneskelige Sælskab nyttigere Ting. J sær er man betænkt paa derved at ophielpe Skoler og Hospitaler. Alt dette skeer i Følge et Pavelig Breve.
Berlingske Tidende, 1767-12-04
Lissabon, den 23de October. Her er nylig i Trykken udkommen en chronologisk og udførlig Beretning, af den K. Procurator Joseph de Stabe da Sylva, hvorudi omstændelig beskrives alt det Onde, som Jesuiterne have over og stiftet i dette Rige, fra Aaret 1540 af, da de her bleve indtagne, indtil deres Uddrivelse igien, som nu er skeet. Jngen Misgierning er i denne lange Tid vorden over, som jo Forfatteren legger Jesuiterne til Løst. Af dette Skrift ere Exemplarier efter K. Befaling uddeelte blant Ministerne og de fornemmeste Retter.
Berlingske Tidende, 1767-12-04
Bordeaux, den 1ste November. Vores Academie havde af de Naturkyndige forlanget sig et Frøe angivet, som, i Tilfælde af Hungers Nød, kunne tiene i Steden for andet Korn til Brød. Og har derpaa Hr. de Metivter ladet bage Brød af Froet af den saa kaldede Kalve Fod (Pied-de veau,) der man har befundet meget got, hvad enten man blander det med Rug, eller æder det allene i Brød. Bemelte Plante er almindelig nok bekiendt, og skal lettelig kunne dyrkes til at voxe, store Mængde.
Berlingske Tidende, 1767-12-04
Monepellier, den 13de October. Hr. Havnenet, Professor og Decanus ved det medicinske Facultet her, har til de unge Studerendes Nytte, som legge sig efter Lægekunsten, og ikke have Raad til at skaffe sig de dertil fornødne Bøger, anlagt et offentlig medieinsk Bibliothek, hvortil han har givet ikke allene sin egen BogSamling i den Videnskab, men ogsaa en vis aarlig Jndkomst til sammes Vedligeholdelse og Forøgelse.
Berlingske Tidende, 1767-12-04
Petersborg, den 21de October. De sidste Breve fra Moscan tilholde, at Hoffet ikke førend udi forestaaende Martii Maaned kommer tilbage her til Staden.
Berlingske Tidende, 1767-12-04
Moscan, den 8de October. Keiserinden har anbefalet Videnskabernes Academie her at iagttage Veneris Gang igiennem Solens Discus i Aaret 1769. Og skal disse Jagttagelser anstilles paa 8 forskiællige Steder i dette Keiserdom, hvortil Astronom allerede ere betænkte paa at forsyne sig med det fornødne, og at undervise adskillige Søe-Officiers som skal gaae dem til Haande herudi. Saasom Observations-Jnstrumenterne i Petersborg ikke ere tilstrækkelige for saa mange Steder at giøre Jagttagelserne, har Hs. Keiserl. M. befalet at forskrive sig de fornødne fra Frankrige og Engelland. Disse Observationer ville altsaa forhaabentlig lykkes bedre, end de som ved lige Begivenhed bleve gjorte 1761, hvilke sloge seyl af adskillige uventede Aarsager. Man har ellers udregnet, at naar dette Phenomen er vorden seet Aar 1769, vil siden 105 Aar forløbe førend det igien vorder at see. Det var Aar 1698 at den navnkundige Halley forud sagde dem for 1761 og 1769. Hittebørne Huset her erholder Tid efter anden anseelige Tilstod af goddædige Folk, nylig fik Forstanderne for dette Huus et Brev fra en Ubekiendt, med en Vexel paa 10000 Rubler. Af Brevet seer man at denne Gave kommer fra den afgangne Landgrævinde og Arveprincesse af Hessen Homburg, som havde anbetroet den sendende Person dem til Trangende. De Børn, som derfor skal underholdes, skal bære det Navn Homburger.
Berlingske Tidende, 1767-12-04
Den 22de October. Udi de Podiske Anliggender, som foranledige jevnlige Raads-Forsamlinger ved Hoffet, Keiserinden med Mishag erfaret, at nogle Bisper have saa yderligen tilsidesat en iblant deres vigtigste Pligter, nen at give Exempel paa billighed og Sagtmodighed, at de, fra første Pacifications-Rigsdagens Aabning, have tragte efter med falske Farver at afmale de Bemøyelser, som He Russisk Keiserl. M. giør sig for at stifte Enighed iblant deres Nation; og at de, for at opnaae saadan Hensigt, have brugt Udtrykke og Foregivender, som ligesaa lidet kan bestaae med deres Caracter, som med den Begiæring General Confoederationen har gjort om vores Monarkindes Ho- og Bistand. Men, uagtet en saa upasselig Giengield, bi ver Hs. Keiserl. M. ikke desmindre fast ved sin Beslutning, at bringe Regierings-Formen i Pohlen udi sin vedbørlige Stand igien; og dette lader sig ikke giøre anderledes, end at Disidenterne oprettes ved deres Rettigheders Nydelse. Og til Beviis paa, at hun har intet andet end den Pohlske Nations Velfærd for Øynene, saa skal intet bestemmes anden ledes, end i Overeenstemmelse med de Engelske, Danske og Svenske Hoffer. - Natten til den 19de hujus kom her i Staden Jld løs, hvorved 3 Huse lagtes i Aske. Nogle Baghuse af den Sachsiske Gesandtes Baron von Sackens Hotel brændte ogsaa af ved samme Vaade.
Berlingske Tidende, 1767-12-04
Wien, den 18de November. Den K. K. Geheime Raad og Kammerer, General af Rytteriet, Rige-Feldtøymester, Oberst over et Regimert Curassiers, Gouverneur af Ostende, Ridder af de Russisk Keiserl. St. Andreas og Alerander Newsky Ordenet, Hr. Frans, det hell. Romerske Riges Friherre von Bre lach, døde her den 15de sidst, 58 Aar gl., efterat have tient det Østerrigske Huus tro og vel over 36 Aar.
Berlingske Tidende, 1767-12-04
Fra Grændserne af Stor Pohlen, den 17de Novbr. Efterat Staden Lissa nylig er vorden haardelig hiemset af Jldsvaade, rammer den en ny og fast værre Ulykke, si dende af en gammel Misforstaaelse imellem den og Grundherren Fyrste Sulkowskt, hvilken i disse Dage er vorden oprippet paa følgende Maade: Staden sendede 2 Deputerede og Lemmer af sit Raad til Rigsdagen i Warschau, som aabnedes efterat Branden havde overganget Staden, for det at udbede sig Eftergivelse udi Skatterne, i Betragtning af den lidte Brandskade; og skeere denne Sendelse, ved Fyrsten Grundherrens lange Fraværelse, uden hans Forevidende. Ved sin Hiemkomst fandt Forsten sig saa fortørnet herover, at han afsatte alle Lemmer af Magistraten og af Stads Re ten, samt Stadens Ældste, og udnævnede ny Personer udi alle disse 3de Ordener. De Deputerede i Warschau vare følgelig og afsatte, og bleve ved andre afløste; men de have de allerede af Kongen erholdet deres Grund Privilegiun confirmeret, og af Skatte Commissionen i Warschau udvitket Staden 6 Friheds Aar. Ved deres Hiemkomst skulle de for den ny Maalstrat aflegge Regnskab for deres Ærinde, men de vegrede sig derved, og bleve derfor den 11te tagne i Arrest, og Huset besat med Soldater. Dette som tarsagede et Dammenlod af Borgerskadet, som foremmesig om at bede Fyrsten, at det forrige Raad, maatte vorde indsat igien. De giorde denne Begiæring adskillige gange, men forgiæves; dog forbleve de stedse for Huset, og da Fyr mens Soldater den 13de om Morgenen ville med Maa bortføre en Borger ud af Hoben, kom det til et Slags Strid. Jmidlertid havde Fyrsten af sin Broder udbedet sig Soldater til Hielp, og dem lod han nu rykke frem, og skyde iblant det ubevæbnede Borgerskab, hvorved 3 Men mester døde paa Stedet, og 2 andre bleve dødelig saarede. Dette drev da Borgerskabet til at forføye sig over til sit.
Berlingske Tidende, 1767-12-04
Riga, den 7de November. Paa Kornvahrene ere her nu følgende Priser: En Løs Rug 32 til 34 Alberts Dalere, Vinter-Hvede 54, Bog 25, Byg Malt 24 til 30, Havre 20 til 21 dito Dalere. En Løf Erter 1 1/2 til 1 1/4 Alb. Dat. De nye Ducater gielde 3 Dal. 6 Ør.
Berlingske Tidende, 1767-12-04
Stockholm, den 26de November. Paa Gaarden Reslagen, i Walle Sogn, har man i adste Efteraar, ved at optage Roerne af den dermed tilsaarde Jord, befundet samme usædvanlig store og gode. Den største iblant dem holdt 6 1/4 Pund i Vægt og 6 ½ Qvarseer i Omkreds. Man har ogsaa der iblant Holskaalen sundet Hoveder, som, efterat de vare afbladede og rensede, veyede 9 1 Pd. Stykket; hvilket alt fortiener som noget rart at anmarkes.
Berlingske Tidende, 1767-12-04
Lüttich, den 22de November. Efter got Overlæg og bifald af vores Fyrst Biskop, for at holde Styr paa fremmede Hververe her, og afværge deres øvende Uordener, er i disse Dage i vore Forstæder ankommen et Corps Fransk Rytterie.
Berlingske Tidende, 1767-12-04
Frankfurt ved Mayn, den 14de November. Man erfarer at Prints Anthon af Sachsen, den regieren de Churførstes anden Broder, er optagen til Domherre i Erke Stiftet Cøln. – Prints Ludewig Eugenius af Wartemberg, som hidindtil har resideret i Lassanne, vil denne Vinter opholde sig her, og har i den Hensigt tilkiøbe sig adskilligt Jordegods i Egnen ved Aschaffenburg.
Berlingske Tidende, 1767-12-04
Den 24de Novbr. Den imellem Frankrige og denne fri Rigs-Stad med Underliggende hidindtil gieldende Auhaine Ret er nu vorden ophavet, formedelst en Beslutning som er fattet i Fontameblean den 8de Octobr. sidstl., og nu i disse Dage her offentlig kundgjort.
Berlingske Tidende, 1767-12-04
Maynz, den 20de November. Paa nogen Tid har vores Churfyrste befundet sig udi meget betænkelig Sundheds Tilstand, saa at man staaer i Fryg for hans Liv.
Berlingske Tidende, 1767-12-04
Neder Elben, den 1ste December. Den af sine Skrifter og Skæbne bekiendte Hr. Manbert, støden K. Pohlsk Secretaire, døde i Altona den 21de sidstl., hvor han i nogen Tid har opholdet sig, efterat han i Holland kom paa fri Fod igien. Hans Levnets Beskrivelse, som for endeel Aar siden er udkommen under den Titel: Lebux Baron de Maubert, afmaler ham med ingen god Farve. - Ved de gjorte viise Anstalter i Rouen i Normandet, af Geistligheden der, ere de overflødige Høytids Dage vorden afskaffede, som de der meest ginge ud paa Smanstrier, og vare saaledes mere til Forargelse og Skade, end til andelige Opmuntringer. – Med en i Dag ankommen Expresser fra Curhaven, erfares, at uagtet at Veyrliget siden den 25de Nov. har været meget stormendes og regnvorrent, saa og en meget rasende Storm fra den 27de til 28de i hele 24 Timer har gaaet med afvexlende Vinde, ved hvilken og Vandet har steget 8 Fod høyt paa Søe Diget, men Bølgernes Rullen op indtil Kammen, er dog Diget for denne gang bleven skaanet saavidt, at kun en ringe Skade er skeet paa Straa Kramperne paa et Sted, og ellers paa Stak- og Flet-Værkerne saa liden Skade, at den med ringe Bekostninger kan bedres igien udi 3 Ebbers Tid.
Berlingske Tidende, 1767-12-04
Bergen i Norge, den 16de November. Her i Byen er død Kiøbm. Herm. Kehlenbeck. - Ud forrige Uge er blant andre her ankommen Skipper M. O. Meyer af Bergen fra Westindien og sidst fra Kiøbenhavn. Wiborg, den 30te November.
Berlingske Tidende, 1767-12-04
Degnen Sr. Brøndum i Søebye beretter, at en grøn Kaal er voxet i Sommer i hans Have, som er 4 Siællandske Alen lang, og har en Tykkelse, som en fuldkommen Muskeerpide; samme er til Eftersyn hos ham for alle Corsøer, den 3die December.
Berlingske Tidende, 1767-12-04
Den 1ste hujus havde vi her et særdeles høyt Vande, hvis Lige man ikke i 24 Aar forhen har seet, og Vandet voxede 2 Al. 9 Tommer høyere end sædvanligt; dog Lecte derved ingen betodelig Skade. Samme Dag udgik agende Post Mr. Brøndsed. J Gaar, Lient. Broun med 5 Commanderede til Middelfart efter Recruter. Lieut. Mulderne til Jylland. Samme Dag Kl. 4 en fierdede Efterm. den A. Brev Sal fra Kiøbende, som langede Nyborg Kl. 6 en halv Alen. Den 30te Novbr. indkom Capit. Bachmeder fra Holsteen. J Dag, Kammerherrinde Juel til Helsingøer. Soe-Lieutenant Smidt fra Nyborg.
Berlingske Tidende, 1767-12-04
Helsingøer, den 4de December. Her i Sundet ere følgende Skøyere ankomne: Den 29de Nov. N. D. Bruun a Apenrade og N. H. Burmand af Kiøbenh., begge fra St. Udes til Kiøbenhavn med Salt. Den 2den Decbr.: M.G. Smith af Kiøbenhavn fra St. Udes til Kiøbenhavn med Salt. C. Abrendt af Kiøbenhavn ska St. Croix til Kiøbenh. med Sukker. C. Hansen af Kiøbenhavn fra Amsterdam til Kiøbenhavn, og T.C. Boyesen af Flensborg fra Bordeaux til Kiøbenh., begge med Stykgods. C. Fester af Apenrade fra Dublin til Apenrade med Ballast. C. Oven af Apenrade fra Leverpool til Apenrade med Salt.
Berlingske Tidende, 1767-12-04
Den 27de Novbr. indkom i Sundet Skipper Fick af Stralsund, som berettede, at den 26de Efterm, da han med Storm og tyk Luft af W. S. A. passerede Anholt, seglede der paa Riset et Snow Skib, som blev staaende; men hvad Landsmand han var, eller om Folkene bleve biergede, vides endnu ikke. Man har paa nogle Dage hast stærke nordlige Vinde, med høyt Vande og Frost. Og have adskillige Skibe her i Sundet udi samme Storm forliist deres Ankere, hvoriblandt Skipper Engebret Lorentsen af Kiøbenhavn, fra Danzig til Drammen bestemt, som mistede 2 Ankere, og derpaa med et løb til Kiøbenhavn, at bekomme andre Ankere. Ellers frygter man, at samme Storm har gjort stor Skade i Cattegattet, helst da endeel Skibe nylig for vare udløbne af Sundet. – Den 2den huj. af seglede af Sundet det K. Vagt-Skib, sort af Kammerherre og Capitain Juul, til Kiøbenhavn, at overvinde. J Sundet ligge nu for Modvind 60 til 70 til Nord-Søen bestemte Skibe, hvoriblandt Christen Michelsen af Sønderborg til Norge, og 3de af Bergen og andre Steder i Norge, til Bergen bestemte, alle 4 fra Danzig kommende.
Berlingske Tidende, 1767-12-04
Kiøbenhavn, den 4de December. Hs. Kongel. Majestæt har allernaadigst behaget at beære med Ridder Ordenen af Dannebroge Hr. Sigismund Wilhelm von Gæhler, Conference-Raad og Ober-Præsident i Staden Altona.
Berlingske Tidende, 1767-12-04
Efterat den bekiendte Lieutenant Niebuhr nu er hiemkommen fra sin udi nogle Aar forehafte Arabiske Reyse, er han den 30te sidst, vorden allernaadigst indladt til Audience hos Hs. Majest. Kongen, som med særdeles Mildhed og Velbehag haver anseet ham og hans aflagte Beretning om hvad han med sin Reyse har udrettet; ligesom Hr. Niebuhr og saa har nydt den høye Ære, at vorde sat ved det K. Taffel. Her i Staden døde den 2den hujus Hr. Junker Friderie Christian de Schrodersee, Hr. Conference-Raad og Bongemester de Schrødersees eneste Søn, 16 Aar gammel. Landstingene for indeværende December Maaned holdes for Sadland den 9de, Fyhn og Langeland den 23de, Lolland og Falster den 23de, og for Nørre Jylland den 9de i Maaneden.
Berlingske Tidende, 1767-12-04
(Udi Tidenden No. 88 af 2den Novbr. sidst, paa 3die Side, første Spalte, 14de Linie, staaer: Det sugter sig i maadelig tør Luft, men skal være: Det fugter sig ikke ac Jndpasserede: Græve Schmettauzun., Hollandsk Commissair van Deurs og Capit. Paasche fra Helsingøer. Etats Raad Jselinfra Paris. Lieut. Host fra Jylland.
Berlingske Tidende, 1767-12-04
Udpasserede: Capit. Paaske til Helsingøer. General KrigsCommissair Bierringskjold til Roeskilde.