Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1839-11-29
Videnskabelighed. J den Subskriptionsindbydelse, der for nylig er udstædt paa det fra 1 Januar 1840 udkommende Dagblad-Fædrelandet, have Udgiverne ud villet deres politiske Troesbekjendelse, og hedder det da blandt Andet: "Vi nære den Overbeviisning, at det constitutionelle Monarkie er den Statsform, som fuldkomnest svarer til den europæiske Civilisations historisk begrundede Tilstand, den Statsform, som meest begunstiger alle gode Kræfters frie Udvilling, bedst sikkrer et oplyst og retelskende Folks Fremgang i Dyd og Velværen. - Fremdeles: "Da Monarkens Ansvarsfrihed er Grundbetingelsen for alt Kongedømme, ville vi med undersaatligt Sind nære den Pietet, der skyldes Fyrstens Person og hans Villies Reenhed; men ved Siden deraf ville vi gjøre Alt, hvad der staaer i vor Magt, for at virkeliggjøre den moralske Ansvarlighed, der paa hviler alle Kongens Raadgivere ligeoverfor en oplyst offentlig Mening. Vel ansee vi raadgivende Provindsialstænder for en ufuldkommen Folkerepræsentation; men vi miskjende dog ingenlunde, hvor meget de, samvittighedsfuldt afbenyttede og kraftigt understøttede, kunne virke til at uddanne og styrke den offentlige Mening og til at skaffe den vedbørlig Jndflydelse paa Regjeringens Gang. Vi ville derfor nøie slutte os til Stænderindretningen, søge at udbrede Kundskab til Forhandlingerne, at forplante disse Debatter over i hele Nationens Tænkning, skærpe Folkets Control med sine Udvalgtes Færd og saaledes bidrage vor Skjærv til at denne Jnstitution maa vorde stærk i Folket, og da tillige stærk ved Folket. Men idet vi saaledes slutte os til Stænderinstitutionen, stole vi fast paa dens fremtidige Udvikling, navnlig paa Foreningen af de tvende Forsamlinger for Jylland, og Østifterne, paa Forhandlingernes fuldkomne Offentlig er hed og paa en Reform af Valgsystemmet. - Videre erklære Udgiverne, at de med Samvittighedsfuldhed ville holde sig den bestaaende Trykkefrihedslovgivning efterrettelig, men modsætte sig enhver mulig administrativ Vilkaarlighed. Længere hen love Udgiverne, helligt at ville følge Valgsproget, in omnibus caritas (af den hellige Augustinus: "Eenhed i det Nødvendige, Frihed i det Tvivlsomme, Kjærlighed i Alte). "Efter det her Udviklede - hedder det dernæst - kunne vi Jntet have derimod, hvis Man vil ansee Fædrelandet for et Oppositionsblad, forsaavidt det aabent vedkjender sig Grundsætninger, som Regjeringen ikke følger; vel indsee vi ogsaa, at det vil komme til at træde i Kamp med Meget af det Bestaaende, til at angribe baade Forholdsregler og Personer. Men det skal være en ædel, sandhedskjærlig og velvillig Opposition, som aldrig taber Bevidstheden af det kun relativt Gyldige i ethvert menneskeligt Standpunkt, af Sigte, og derfor, uden at opgive noget af Overbeviisningens Styrke eller Ordets Kraft, dog anerkjender sine Vederparters relative Berettigelse, - en Opposition, som hos Regjeringen ærer den patriotiske Villie, at fremme det fælleds Fædrelands Velfærd, hvor uenig den med samme end maatte være angaaende de dertil tjenlige Midler, - en Opposition, der uanfægtet saavel af Vild eller Frændskab, som af Tilsidesættelse og Krænkelse, med Værdighed, Utrættelighed og Mod forfægter hvad den anseerfor Sandhed og Ret og for tjenligt til Fædrelandets Lykke, forfægter dette mod enhver Miskjendelse og ethvert Angreb, ligegyldig fra hvilken Side dette end maatte komme." Sluttelig loves, at Bladet, udenfor sin politiske Charakteer, tillige skal reflectere paa alle de Jnteresser, der udgjøre Folkets Liv, altsaa ogsaa betragte Litteraturen.