JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-11-05
Atter ere Pariser Blade fulde af Beskrivelser over Ludvig VIIIs Bisættelse i St. Denis den 25 Octbr., hvilken for Størstedelen af den nulevende Generation nye Ceremonie frembød et ligesaa smerteligt som imposant Skuespil. Høitideligheden tog først sin Begyndelse om Middagen ved Dauphins Ankomst til Kirken, som var prægtig dekoreret og hvori brændte ikke mindre end 3000 VoxlysStoralmosenier forrettede Messen og Biskoppen af Hermopolis holdt Liigtalen over Texten: Jeg er den som dræber &c. Derefter blev den skjønne Katafalk aabnet og Kisten af 12 Livgardister baaret til Begravelsen. Hjørnerne af Liigklædet bares af Kantsleren, Præsidenterne i Pairskammeret og de Deputeredes Kammer, den ældste Marskal og den første Præsident i den Kongelige Ret. Den uhyrMenneskemasse uagtet, herskede den høitideligste Stilhed, Efter Opfordring af Vaabenkongen bragte Hertugen af Ragusa og de tilstædeværende Kapitainer ved Livgarden den Kongelige Gardes Faner, Staldmesterne derpaa Kongens Sporer, Pantserhandsker, Skjold, Hjelm og Sværd, Overkammerherren, Fyrst v. Talleyrand, som havde staaet ved Katafalkens Fod, Frankerigs Banner, Hertugerne af Brissac, Chevreuse og Tremonille Retfærdighedens Haand, Scepteret og Kronen, og saasnart disse Verdens Herligheder ogsaa vare bragte i Graven, raabte atte Vaabenkongen: Kongen er død, Lader Os bede for hans Siell, hvorpaa fulgte nogle Minuters Stilhed, som igjen afbrødes ved det fra alle Sider gjentagne Raab: "Leve Kongen, Leve Carl Tle Dagen efter bleve Ludvig Kliis og IV Hjerter og Levninger af Henrik IV samt Maria de Medicis, som vare reddede fra Revolutionens Ødelæggelser i Aaret 1793 og af Hertugen af Doudeauville tilstillede Storalmosene, ren, ligeledes bisatte i St. Deniskirken, efterat deres Ægthed var fuldkommen beviist. Ved hiin Forgribelse paa de henfarne Kongers Hvilesteder, som først begyndte med Regenterne af Huset Bourbon, vare Henrik IV Ansigtstræk ganske kjendelige, Ludvig IIIs Liig kjendte Man især paa Skjægget paa Overmunden, og Ludvig Klv paa hans stærke Ansigtstræk. Derpaa blev Carls=Kapellet aab. net, hvori Man dog ikke fandt den hellige Ludvig Been, da de alt vare udtagne ved hans Kanonisering i Aaret 1297; Kong Johans Skelet var derimod heelt og holdent; Franz Is Grav blev ødelagt den 18 Januar 1794, og dermed endte disse vandalske Rædselscener. Besynderligt nok, at den før omtalte Kronprætendens og foregivne Søn af Ludvig VI (en vis Prestat) netop i disse Dage er ankommen fra Nordamerika til Havre. Men uagtet han havde Mod eller Forrykthed nok til at træde op som Carl X. Konge af Frankerig og Navarra, blev han modtaget efter Fortjeneste og, trods de mange med 4 bragte Titler og Certifikater, bragt i sikker Forvaring.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-11-05
Spanien. Man taler alt høiere om en tot al Ministerforandring, hvorved selv Hr. Ze a igjen skulde udtræde, og Hertugen af St. Carlos, som for Tiden er i Paris, paa Carl 3 Ts Anbefaling vorde Premierminister og foreslaae Kongen sine Kolleger. Dette Rygte bestyrkes derved, at han alle rede var det saakaldte Regentskabs Minister i Paris, hvor han dengang gjerne blev seet af de franske Ministre. Der er heller ingen Tvivl om, at Hr. Colomarde jo vil beholde Overvægten i det nye Hofraad, der skal bringe Personer i Forslag ved Embeders Besættelse, da han foreslaaer dets fleste Medlemmer, hvorimellem foruden Kanonikus i Cuenza, Statsraad Ugalde, ere de som Ultra-Exalterede bekjendte Eguia, Calderon og Ugarte; saa at de Eneste, paa hvis Maadehold Hr. Zea kan gjøre lidt Regning, bliver Hertugen af Monte mar og Præsidenten, Hertugen af Jnfantado. Laanet, hvorom derfor en Maaneds Tid siden blev talt saa meget, er atter slaaet i Glemmebogen, og bliver vist ei heller til Noget, saalænge Man slet ikke vil kjende Cortes-Obligationerne for gyldige. Der er givet befaling til, at sætte General S. Mare, Hr. Merlo og den forhenværende Skatmester Elizalde paa frie Fod igjen. Derimod skal den hele Procedure imod de forrige Corregidorer, som blot vare dømte i Pengeboder, af Castiliens=Raadet være erklæret for aldeles lovstridig. Den ulykkelige St. Cruzvansmægter endnu i Fængslet, uden at der er fremkommet nogen Klage imod ham. Hans Kone, som Man hidtil har hindret fra at kaste sig, for Kongens Fødder, har den franske General endelig taget sig af og ladet bringe til Escurial ved en af sine Adjutantere. Hr. Exros værste Anklager var den bekjendte Præsident i det Urgeler Regentskab, Mataflorida, som i et udgivet Skrift vælter Skylden for alle Ulykker paa ham. Paa den almindelige Jammer sees ingen Ende, og snart ligner det Hele en Parforcelagt. Medens mange Familier atter blive forviste Hovedstaden, ere over 7000 Personer, igjen flygtede hertil, for at undgaae de stedse frygteligere Forfølgelser i Navarra, Arragonien, la Mancha og flere Provindser. Militairkommissionerne ere sande Revolutionstribunaler, for hvilke Anklage og Fordømmelse ere eenslydende Ord. Proskriptionslisterne blive med hver Dag større og Dommene meere blodige. Vel har den Madrider Militairkommission alt ladet henved 40 Deeltagere i den nye konstitutionelle Guerilla skyde eller hænge, og samme Skjebne venter lige saa mange paa andre Steder; men Exemplet har intet Afskrækkende mere, thi de Konstitutionelle ere lige ulykkelige, enten de konspirere, eller blot mistænkes for at gjøre det.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-11-05
Fra Gibraltar har Krigskibet Phacton paa sin Reise fra Malta og Algier atter bragt flere, størstedeler, udmærkede Konstitutionelle, hvoriblandt den forhenværende Statssekretair Estrada og hans Søn, General Villada &c., til Portsmouth. Medens det laae der, foretoges daglig Henrettelser i Algeziras efter indløbne befalinger fra Hoffet. Paa Mistanken om Deeltagelse i Expeditionen til Tarisa fra engelsk Side, var forefaldet en alvorlig Brevvexling imellem Gouvernøren i Gibraltar, Lord Charam, og General O'Donnel. Denne havde forstærket sin Kordon, og ophævet al Kommunication med Klippen, selv til Land var den næsten spærret ved den spanske Trudsel, at skyde Enhver, som ikke var forsynet med ordentligt Pas. Til Gjengjeld udgav Lord Charam den strænge befaling, at alle Spanier uden Undtagelse skulde rømme Gibraltar. De Ulykkelige, som ikke vidste hvor de skulde tye hen, da de ere Døden visse, saasnart de sætte Foden paa spansk Grund, ere derpaa afgaaede til Engelland, Tanger eller de Forenede Stater. Af Medlidenhed tog Kapit. Sturt derfor paa egen Bekostning Hine med sig til Lissabon; men ved at erfare, at de ogsaa her, saasnart de kom iland, vilde blive kastede i Fængsel og maaskee udleverede til Spanien, frelste han dem med Flere, som han fandt under lignende Omstændigheder paa et Koffardieskib, til Engelland - dette eneste Tilflugtsted. Det bekræftes og, at Spanierne havde skikket en fransk Fregat til Tanger, for at forlangt Valde; og Andre, som havde hørt til Tarifa-Expeditionen, udleverede; men at Keiseren af Marocco (! dog har afslaaet det.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-11-05
J en ny Forordning skjærpes endnu Straffen for politiske Forbrydelser. Militairkommissionerne i Madrid og Valencia havde, som det hedder deri, yttret Tvivl om, hvad Straf der burde anvendes for Udraabet: "Kongen døels og lignende Forbrydelser. Desaarsag seer Hs. Maj., som ikke med Ligegyldighed kunde bemærke den skjændige Misbrug, Revolutionisterne, til hans Forkleinelse og Europas Forargelse, drive med Høistsammes medfødte Mildhed, sig tvungen til at gjøre Vold paa sit Hjerte og befaler: 1) Alle, som siden 1 Octbr. 1823 have viist sig som Fiender af den legitime Trønes Rettigheder eller Tilhængere af Forfatningen, skulle som Majestætsforbrydere straffes med Døden; ligesaa 2) Alle, som i samme Aand skrive Brochurer eller Aviser, 3) Alle, som paa offentlige Steder, tale imod Hs. Maj. Souverainietet eller for Konstitutionen, skulle, naar ingen Handlinger følge derpaa, skikkes til Afrika paa 4 til 10 Aar. 4) Alle, som søge at stifte Partier og skaffe Penge og Vaaben til Angreb, samt 5) Alle, som afstedkomme Opstand, for at tvinge Kongen til Handlinger imod sin Villie, skulle straffes med Døden. 6) Drukkenskab antages ikke for nogen Undskyldning. 7) Det overlades Dommernes Billighedsfølelse at bestemme Styrken af Beviserne for eller imod de Anklagede. 8) Udraabet: "Kongen døels er Majestætsforbrydelse, som straffes med Døden. 9) Frimurerne, Communeros og andre Sekterere, bør, som Alterets og Tronernes Fiender, straffes med Døden, og alt deres Gods være den kongelige Kasse hjemfalden som Majestætsforbrydere imod Gud og Mennesker, dem undtagen, som ere indbefattede under Amnestien af 1 August. 10) Rang og Udmærkelse gjør ingen Forskjel. 11) De, som raabe: leve Riegol leve Forfatningen! Servilerne og Tyrannerne døe, leve Friheden!" ere ogsaa dødskyldige efter det Kongel. Dekret af 4 Mai 1814. Ved et andet Dekret er det, under uundgaaelig Dødsstraf, befalet Alle Frimurere eller Medlemmer af andre hemmelige Selskaber, at melde sig hos Biskopperne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-11-05
De græsketyrkiske Anliggender. Paa Morea anstille Grækerne store Festligheder i Anledning af den tyrkisk Egyptiske Flaades Ødelæggelse, hvortil de ere saa meget mere berettigede, ifald det stadfæster sig, at de efter Seirene ved Rhodus, Kos og Budrun, hvori Fienden mistede henved 100 større og mindre Skibe, have stukket den sidste og skjønneste Fregat af den Egyptiske Flaade ibrand, samt taget Mehmed Alys Søn, Admiralen Jsmail Gibraltar og en med Titel af Pascha beæret Renegat General Grouchys forhenværende Adjutant), tilfange, idet de vilde redde sig ombord paa et andet Skib, og ført dem tilligemed en Fregat, en Korvet og et med 8 Millioner tyrkiske Piastre ladet Skib i Triumf til Napoli. Havde Kapudan Pascha efter Jpsaras Erobring benyttet Grækernes første Skræk, og strax fortsat sine Operationer, vilde Samos formodentlig have underkastet sig. Men hans ubegribelige Nølen ved Mytilene opvakte igjen Grækernes Mod. Hertil kom den Egyptiske Flaades Uvirksomhed, og da de begge endelig havde, forenet sig, opkom der Strid om, hvo der skulde føre Kommandoen. Efter flere Underhandlinger enedes Man tilsidst om at sende Kourerer til Konstantinopel, for at indhente nærmere Jnstruxer; men inden disse kom tilbage, havde de græske Helte Miaulis og Sachturis tvunget dem til den ulykkelige Træfning, som endte med især den Egyptiske Flaades Nederlag og Adspredelse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-11-05
En Skrivelse fra Missolunghi melder, at Maurocordato fra Klosteret Lipowitz skal have været rolig Tilskuer til et af omtrent 2000 Tyrker den 7 Septbr. foretaget Plyndre tog i Nærheden af Staden Vrachori. Paschaen af Scutari skal ogsaa, efterat være bleven forsynet med Penge, igjen have udsonet sig med Porten og formaaet Omer Vrionetil det samme. Jmidlertid har den kjekke Constantin Botzaris, som anfører den græske Avantgarde, alt angrebet og slaaet Tyrkerne hiinsides Arta.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-11-05
Udenlandske Blandinger. Storbrittannien. Paa den Londonner Børs har gaaet det Rygte, at Kongen af Neapel skulde være døde Maaskee er det en Forvexling af Hertugen af Calabrien, (Hertuginden af Berrys Fader), som har havt en langvarig Feber, hvoraf han dog igjen er helbredet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-11-05
Det nyelig tilbagekomne Skib Phaeton havde iblandt andet bragt 1500 tyrkiske Pillegrimme til Algier, som under Fiendtlighederne vare opbragte til Malta. Skjøndt det var mislykkedes den Nederlandske Admiral at faae Freden med Algier gjenoprettet, vilde Deyen dog, af Agtelse, for Hs. Nederlandske Majestæt, eftergive den manglende Tribut, og har tilstaaet Kongen 3 Maaneders Frist til at erklære sig for Krig eller Fred.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-11-05
Frankerig. Hertug Decazes har ogsaa viist sig tilhove, men skal ikke rose af Modtagelsen. Han havde nemlig taget Plads imellem Hr. Martignae og Lainsmen Kongen underholdt sig med dem Begge, uden at tale et Ord til Hertugen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-11-05
Schweitz. J Genf er den protestantiske Geistlighed, raget i Strid med Raadet, fordi en Præst ikke tog Hatten af for en geistlig Procession. Uagtet han var bleven insulteret og desuden af Konsistoriet havde faaet en Jrette. sættelse, kunde Raadet ikke give sig tilfreds, før det tilham afsat fra Embedet. Konsistoriet har derpaa forenet sig om at tilveiebringe hans Løn ved frivillige Sammenskud.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-11-05
Tydskland. Den gamle Prinds Marimilian af Sachsen er først reist til Florenz, for at besøge sine tog Døttre, den regjerende og Enkestorhertuginden. Derfra agter han gjennem det sydlige Frankerig at begive sig til Spanien, for at tilbringe Vinteren hos sin ynste Datter, Dronning Josephe.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-11-05
Preussen. Staden Kupfferborg i Schlesien er den 12 f. M. lagt i Aske paa nogle faa Huse nær. De af den bekjendte Mirakeldoktor (egentlig Gaardskarl) Grabe i det Berliner Sygehuus anstillede magnetiske Kurer have alle havt et saa slet Udfald, at al Praxis for Eftertiden er ham forbudet, saavelsom Misbrugen af Guds Navns Paakaldelse ved hans Besværgelsesformularer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-11-05
Enhver Læge, som herefter betjener sig af ham, vil det ligeledes blive forbudt at praktisere.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-11-05
Fædrelandet. Skibs-Efterretninger. Af Søeskader erfares endnu følgende: Skibet Einigkeit, Skpr. Kruger, bestemt fra Kjøbenhavn til Pillau, er Natten imellem den 18 og 19 f. M. strandet ved Nodams, 3 Mile fra Pillau. Mandskabet er reddet. Skibet Hanna, Skpr. Farrer, er den 25 Septbr. sjunket i Søen paa Reisen fra St. Uebes til Kjøbenhavn. Folkene reddede sig i Storbaaden og bleve den 28de tagne ombord paa et andet Skib, Skibet. Anna Martha, Skpr. Stopper, bestemt fra Faaborg, til Amsterdam, er sjunket i Nordsøen. Ved Fjaltring Strand, 2 Mile fra Lemvig, indstrandede Morgenen den 19 October Briggen Fortuna, kommende fra Light i Skotland og baglastet. Der er Haab om at bjerge Skibet, især da det staaer heelt oppe paa Land. Mandskabet, bestaaende af 9 Mand, ere alle reddede. Skibene Catrine Marie, Providentia og Fr. Geeltje have lidt meere eller havari.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-11-05
Odense. Deres Høiheder Prinds Christian Frederik og høie Gemalinde forlode Os atter i Onsdags Eftermiddag, for at reise til Augustenborg, hvorfra det elskede Fyrstepar om nogle Uger igjen ventes tilbage. Som Man erfarer, gik Overfarten til Snoghøi endnu samme Aften heldig for sig. En Lykke var det, at Deres Høiheder passerede Storebelt for Tirsdag, da her Natten og Dagen derpaa rasede en saa orkanagtig Storm af Nordvest, at Kjøbenhavns Brevpost først kom over i Gaar Morges. Ved Slibshavn er en Galease dreven paa Strand og desværre, vil sikkert spørges megen Søeskade paa ny
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-11-05
Kjøbenhavns Børs=Kours den 2 November. Hamb. 2 M. 233, k. S. 236. - Spec. 238, 14 Rbmk. 4 1/2 s. 4 PCt. Kgl. Oblig. 94. - Nationalb. Oblig. 100 1/2 a 101 Rbd. r. S. eller 120 Rbd. Sedl. Hamborger Laan af 1819. 3000 Bcomk. 98. Dito: 4000 Bcomk. 97 1/2.6 PCt. Norske Oblig. 1041. Norske Speciessedl. pr. 10 Spec. 16 12 a 163. - Svenske Sedl. 55. - Disconto 5 PC. Asiatiske Actier 93.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-11-05
Ved Tallotteriets 1100 Trækning i Altona udkom: No. 45, 11, 77.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-11-05
(Forlangt Jndrykkelse.) Nogen, som det er af Vigtighed, at faae den i saa Henseende almindelig antagne Regel at vide, ønsker i Avisen følgende Spørgsmaal besvaret: Naar begynder Vintermaanederne og hvilke ere disse? eertisse ments.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-11-05
At min inderlig elskte Mand, Kjøbmand Juda Salomon i Dag Morges ved en pludselig Død, i sit Alders 53de Aar, bortreves fra mig og 4 uforsørgede Børn, har jeg ikke villet undlade herved at bekjendtgjøre for fraværende Familie og Venner. J 23 Aar levede jeg et høist lykkeligt Ægteskab med ham, hvorfor jeg saa meget mere føler Tabet af en kjerlig Ægtefælle. Al Kondolence frabedes. Odense den 4 Novbr. 1824. C. Salomon.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-11-05
For omtrent 8 Dage siden er en gammel brunskjørnet Hopp bortgaaet af Marken, for hvis Tilveiebringelse en passende Douceur betales af Eieren, Gaardmand Christen Sivertsen i Allesøe ved Odense.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-11-05
Bedste Rhinske Møllestene af forskjellige Dimensioner ere nyelig ankomne, og sælges til billigste Priser hos O. B. Suhr. i Nyborg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-11-05
Nyelig arriverede Engelske og Rhinske Møllestene, diverse Sorter, af fortrinlig Godhed, ere at bekomme hos H. J. Baagøe i Svendborg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-11-05
Undertegnede har Oplag af Christiansfeldter Formelys, som sælges i Kasse-, Lispund- og Pundeviis til de billigste Priser. Tillige kan bekommes hvid Sæbe, Nat=Voxlys og Lamper til Fabrikens Priis. Odense den 4 Novbr. 1824. J. P. Sørensen. paa Vestergade.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-11-05
J Gaarden No. 58 paa Overgade er første eller og anden Etage at faae til Leie førstkommende Paaske Flyttetid. H. Eidorff.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-11-05
Mandagen den 15 Novbr. førstkommende, Formiddag Kl. 11, bliver, efter Vedkommendes Begjering, foretaget Auction over og udi det af Beendreier Jsmann hidtil beboede Huus udenfor denne Byes Nørreport bestaaende af 7 Fag, 1 Etage Muur og Bindingsværk, til Nedbrydelse, efter de Konditioner, som ved Auctionen vil blive bekjendtgjorte. Odense den 3 Novbr. 1824. Lund, konstit. Auctionsdirekteur.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-11-05
Efter indgaaet Forlig og senere foranstaltet Execution, bliver i det Casper Christophersen af Sønderledhuus paa Væde Heed i Weuslinge Sogn beliggende Eiendomsted, opbuden ved Auction. første Gang Tirsdagen den 16 Novbr. Formiddagen Kl. 11, paa Herredernes anden - den 30 - Tingsted i Odense.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-11-05
tredie - Torsdagen den 16 Decbr., Middag Kl. 12, paa Eiendomsstedet selv. Bygningen er bestaaende af et Stuehuus paa 11 Fag af Egebindingsværk, og 2 Fløie, hver paa 4 Fag. Den til samme liggende Jord er af god Beskaffenhed, omtrent 4 Tdr. Land, der staaer for Hartkorn 1 Skp. 1 Fdkr. 1 1/2 Alb. Konditionerne faaes paa Lunde, Scham og Schoubye Herreders Kontoir, den 1 Novbr. 1824. M. Knusen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-11-05
Forpagtnings=Auction. over Hovedgaarden Schjervad afholdes paa Scheel ved Greenaae Tirsdagen den 30 Novbr. næstkommende, om Formiddagen Kl. 11. Bemeldte Schjervad Hovedgaard, hvorpaa i denne Sommer er opført en aldeles ny Lade og Stuebygning: er beliggende i Randers Amts Nørre Herred, omtrent 1 Miil fra Greenaae Kjøbstæd, og 1 1/2 Miil fra Gjerrild Bugt bekjendte gode Ladeplads, agtes bortforpagtet i 7 Aar fra 1 Mai 1825 til 1 Mai 1832. Gaarden staaer for Hartkorn Ager og Eng fri Hovedgaardstaxt 61 Tdr. 2 Skpr. 2 Fdkr. 2 Alb. og Skovskyld 5 Tdr. 2 Skpr. 2 Fdkr., og hvortil henligger et Areal af Ager og Eng, Kjær og Hedejord af 1105 Tdr. Land geometrisk Maal, tildeels gode Jorder, som for en stor Deel drives ved Hoverie, og til Gaarden oppebæres in natura Tiende af omtrent 649 Tdr. enkelt tiendeydende Hartkorn. Naar Gaarden kommer i ordentlig Drivt, er den aarlige Udsæd omtrent 90 Tdr. Rug, 20 a 24 Tdr. Byg, 40 a 50 Tdr. Havre, 70 til 80 Tdr. Boghvede, som dog ville kunne udvides; og at Besætning kan da aarlig holdes 150 a 180 Stkr. Qvæghøveder, 10 a 12 Heste, 200 a 250 Faar. Foruden den nedlagte Rugsæd, bliver 2de hele Vange i dette Efteraar tilbørligen behandlet til passende Foraars Kornsæd. Om Eiendommenes Tilstand og Beskaffenhed, kan nærmere Oplysning erholdes ved at tage samme i Øiesyn, og skal Foreviisning, naar forlanges, foranstaltes af undertegnede Godsforvalter. Konditionerne til Forpagtningen skal inden den 15 Novbr. d. A. vorde henlagt til Eftersyn, i Kjøbenhavn hos Statstidendens Udgiver, i Slagelse hos Hr. Postmester Lundager, i Nyborg hos Hr. Gjæstgiver Schalburg, i Odense hos Hr. Bogtrykker Hempel, i Kolding hos Hr. Bogbinder Meelbye, i Ribe hos Hr. Bogtrykker Hyphoff, i Horsens paa Postgaarden, i Aarhuus hos Hr. Krigsraad Ahnfeldt, i Viborg hos Hr. Amtstue fuldmægtig Ingstrup, i Aalborg hos Hr. Gjæstgiver Brünnes, i Hobroe hos Hr. Postmester Brendstrup, i Greenaae hos Hr. Kancellieraad Aagaard, i Randers hos Hr. Gjæstgiver Nydell, samt paa Schjervad og Scheels Skriverstue. Sluttelig bemærkes: at Forpagtningen alternativ opbydes enten i Overeensstemmelse med Konditionerne eller uopsigelig fra begge Sider, i de fastsatte 7 Aar. Liebhaverne indbydes til Møde paa Scheel bemeldte Dag og Tid.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-11-05
Efter befaling, Scheel den 27 October 1824. Laurberg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-11-05
Den 1 Novbr. er paa Veien imellem Wullerslev og Hjallesetabt en grøn Klædes Dame=Kava i, hvilken Finderen imod en passende Douceur vilde behage at aflevere i Gaarden No. 414 paa Nørregade.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-11-05
Efter Vedkommendes Begjæring bliver foretaget Auction; 1ste Gang Mandagen den 15 Novbr. d. A. ) hver Dags 2den - Løverdagen den 20 Formiddag. 3die og sidste Gang Torsd. d. 25 - Kl. 11 1/2.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-11-05
over afdøde Madame Bondos Gaard Nr. 11 i denne Byes Gjerritzgade, der bestaar af: Et Forhuus, 14 Fag, 2 Etager, indrettet til Beboelse og Kornlofter. Et Baghuus, 7 Fag, 1 Etage, indrettet til Loe, Stald og Karlekammer. c) Et dito, 9 Fag, 2 Etager, med Kjelder under, indrettet til Korn- og Pakhuse. d) Et Sidehuus, 7 Fag, 1 Etage, indrettet til Bryggerhuus m. m. og tjenlig til Brændeviinsbrænderie. e) Et Halvtag Huus, 7 Fag, 1 Etage, indrettet til Vognremisse, Tørvehuus og Svinestie. En ved Gaarden liggende Hauge. e) 2 Jordlodder i Byens Marker med Skovparts Rettighed efter 9 Rdlrs. Grundtaxt. De 2 første Auctioner afholdes paa Raadstuen og 3die Auction i selve Gaarden. Svendborg den 50 October 1824. Nellemann.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-11-05
Efter Forlangende af Vedkommende bliver foretaget Auction 1ste Gang Mandagen den 15 Novbr. d. A. ) hver Dags 2den - Løverdagen den 20 - , Formiddag 3die og sidste Gang Onsd. d. 24. Kl. 11.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-11-05
over 2de, afdøde Madame Bondo forhen tilhørende Jordlodder paa Tvede Mark, af Hartkorn Ager og Eng 5 Skpr. Alb. og tilliggende Skovmaal. De 2 første Auctioner afholdes paa Svendborg Raadstue og 3die Auction paa Jordlodderne. Sunds Gudme Herreders Kontoir i Svendborg den 30 October 1824. C. Christensen. Udi de omsendte Konditioner for Bortforpagtningen af Hvid til de Hollænderie og Avling, er indløbet følgende Feil, som af Vedkommende selv bedes rettede: Pag. 2 Lin. 10. 5 Aars Leimark læs: 5te Aars Leimark - 4 - 5. 18 Pds. Kjærver l. 10 Pds. Kjærver - 5 - 31. Visse Vandsteder l. Veie, Vandsteder, - 8 - 22. dømmes l. Dommens - 3 - 8 nedenfra. Ting l. Tillæg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-11-08
No. 158. 55 Aargang. Fyens Stifts privilegerede. Kongelig allene Adresse-Avis og 63. Avertissementstidende. Forsendes med Brevposten, overalt i de Danske Stater. Redigeres, trykkes og forlægges af Udgiveren Søren Hempel i Odense. November 1824.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-11-08
Mandagen den 8 Jndhold. Spanien (Jdel mørke Udsigter. Den spanske Armees Beskaffenhed). Frankerig. De græsketyrkiske Anliggender (Nye Hjøbsposter for den tyrkiske Flaade).