JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1836-02-29
En dansk Correction. (Slutning.)Man fristes nu allerførst til at spørge: er det rimeligt, at en Mand, der havde givet en Ordre, som den oftnævnte, selv omhan var den simpleste Matros, kort derefter i en offentlig Tidende vilde give en Forklaring om Standsning og Afbrydelse i Bjergningsarbeidet, som den ommeldte, eller omvendt: om den der har skrevet sidstnævnte Forklaring, vilde have givet en Ordre som hiin; hvorlidet stemmer en saadan Adfærd med den ærlige engelske Nationalcaracteer, og hvad skal man dømme om den, der har lagt Skipperen den samvittighedsløse Usandhed, i Munden: at Mangel paa Anstrængelse af Bjergerne - af hvilke flere Natten til 15de og Natten til 17de endog vare i Livsfare for at redde hans Skib - er Skyld i, at det ei forblev flot, og at hans Ladning tildeels blev spildt m. m. Det er vist første Gang, en strandet Mand har klaget over, at den ved Bjergningen var for faa Folk og Baader; thi netop formange Folk og Baade er en væsentlig Feil ved Skagens Biergningsvæsen, og kan den ene i Almindelighed neppe undgaae at støde paa den anden; men maaske menes her for faa Folk og Baade, efterat Enhver af den foranberørte Grund var gaaet hjem til Sit. Som det forholder sig med den af Skipperen, eller i Skipperens Navn, om forklarede Tvang, saaledes ogsaa med Betalingen. Een Maaned er gaaet, og Bjergerne have endnu en faaet en eneste Skilling, saa at jeg daglig af disse fattige Folk overhænges og plages, om at faae nogen Betaling for deres Arbeide, og dog hedder det: gjeg var tvungen til at betale dem 250 Lst. Det øvrige Raisonnement: qvel var det ved Hjælp af Beboerne, at jeg fik mit Skib flot - alene høit Vande og det stærke Skib gjorde, at jeg kom fri af Grunden, og paa ingen Maade ved Hjælp af Skagens Beboere o. s. v., bidrager ikke lidet til at sætte Sagen i sit rette Lys, og ved det Skipperen anfører, forresten, om Skibets iværende Tilstand og om Ladningens Beskadigelse m. m., maa kun gjøres den Erindring, at man ikke maa forglemme, ved Regningens Opgiørelse, at subtrahere de 6 Dage, da Skib og Ladning stod for hans Risico, fra de anførte 13 Dage; ligesom den Forklaring, at der meer end een Gang var 6 a 7 Fod Vand i Skibsrummet, som en Sidestykke til alt det Øvrige, fortjener at berigtiges derhen, at der beviislig ingensinde var meer end 2 a 3 Fod Vand og at Skibet hver Gang kunde pumpes lænds paa en Times Tid.
Aalborg Stiftstidende, 1836-02-29
Da forøvrigt de beskyldninger: som strandet Mand at være tvunget til Contract og høi Betaling, førend Hjælp vilde gives : ikke engang derefter at have faaet tilstrækkeligt Antal Folk og Baade: ved brudt Løfte og Mangel paa Anstrængelse, at have faaet den hele Ladning Circa 20,000 Rbd.) udaf Skibet, deels spoleret, deels forliist, nu at være nødsaget til Skibets Reparation og mange Udgifter, som ellers kunde have været sparede, som Vedkommende maa have troet vilde gavne Sagen, naar de blot paa en Maade kom i Forkjøbet, efter alt det Foranførte, ere uden mindste Føie, ja vel endog paa en oprørende Maade, gjorte mod Skagens samtlige Hinhabitants, er det at haabe, at den retfærdige, høie Authoritet, under hvis Ressort Bjergningsvæsenet henhører: at flere offentlige Tidender, maaske endog the Times, af Fortrydelse over at en Adfærd, hvorved hver ærlig Mand maatte blues, er skreven paa en Engelskmands Regning: ja at enhver retsindig Sandheds Ven, vil bidrage Sit til at skaffe denne noksom betrængte By en værdig Satisfaction. Til Slutning maa det endnu, for Contertens Skyld, og som Noget, der, skjøndt tilsyneladende en Ubetydelighed, dog fortjener at lægges Vægt paa - bemærkes som en Synderlighed; at oftnævnte Correction er underskrevet og dateret ombord i Briggen Mary af Dundne i Frederikshavns Havn, den 7de Februar 1836. Da Briggen imidlertid paa bemeldte Datum ligesom flere Dage før og efter, vitterlig laae og endnu den Dagi Dag ligger kjølhalet i Havnen, med endeel af Dækket under Vandet, saa at intet Menneske kan staae derpaa, og det neppe er rimeligt, at Skipperen har skrevet sin Correction siddende paa Kjølen, saa maa han ufeilbarlig have skrevet samme i en høist genert Stilling i Kahytten, maaske staaende paa Hovedet, og taler dette unægtelig - noget til Mandens Undskyldning. Skagens Byfogedcontoir, den 17de Februar 1836. v. Bergen.
Aalborg Stiftstidende, 1836-02-29
Tanker ved Efterretningen og Bören Schmidts Død, Engling, brat Din Bane endte J Din favre Ungdoms Vaar; Tidligt Livets Lys udbrændte Og udstrakte Dig paa Baark. Moder kort forud gik heden - Livsens Krone Dig bereder. Sødskende Du efterlade, Ved Din Baare sørgende: Venner, Frænder sig beklage. Ved det brudte Samfunds Led. Blidt fra Himlens Regioner: Skuer Du forladte Zoner. Løst fra Jordelivets Møje, Troner Du i Aanders Tal, For Alt styrend Forsyns Øie, Udi Evighedens Hal; Der, Udvalgte, sees igjen, Forældre, Broder, Søster, Ven! -
Aalborg Stiftstidende, 1836-02-29
Bekjendtgjørelser. Søndagen den 6te Marts bliver Assemblee og Ba i Selskabet Enigheden, Kl. 7 Aften; hvilket herved bekjendtgjøres. Aalborg, den 29de Febr. 1836. Directionen.
Aalborg Stiftstidende, 1836-02-29
Min iboende Gaard paa Nørregade, Nr. 669, med den dertil hørende store Frugthave og de derudi værende sieldne gode Frugttræer, er underhaanden at faae tilkjøbs. Aalborg, den 29de Februar 1836. Mogens Møller.
Aalborg Stiftstidende, 1836-02-29
Hvor en smuk, ny sjællandsk Vogn med 2de lakerede Agestole samt Kudskesæde er billig tilkjøbs anvises af O. Thestrup i Aalborg.
Aalborg Stiftstidende, 1836-02-29
Et ungt Menneske af honnet Familie, som ønsker Underviisning i Landvæsenet, kan for en moderat Betaling faae Emploi paa en Herregaard, hvor der tillige drives Teglbrænderi. Det Nærmere erfares i Stiftsvogtrykkeriet. Adresse-Contoiret anviser, hvor en Gaardskarl med gode Skudsmaal, der forstaaer sig paa Markarbeide og at passe Kreaturer, kan erholde Condition til 1ste Mai.
Aalborg Stiftstidende, 1836-02-29
Taxt, hvorefter Bagerne sig indtil videre have at rette og forholde: 4. for Brød af sigtet Hvedemeel: et fransk Brød til 4 s. Tegn skal veie 16 Lod, et Ditto til 2 s. Tegn skal veie 8 Lod, Hvedetvebakker for 2 s. Tegn skal veie 8 Lod. B. for Brød af sigtet Rugmeel: et Suurbrød til 8 s. Tegn skal vere 1 Pd. 11 Lod, et Ditto til 4 s. Tegn skal veie 23 Lod, et Ditto til 2 s. Tegn skal veie 111 Lod. C. for Brod af grovmalet Rugmeel: et Brød til 32 s. Tegn skal veie 12 Pd. 16 Lod. et Ditto til 16 s. Tegn skal veie 6 Pd. 8 Lod. et Ditto til 8 s. Tegn skal veie 3 Pd. 4 Lod. For grovt Rugbrød, som Jndvaanerne selv denne og opslaae og Bagerne derefter bage, betales i Bagerløn 6 s. Tegn pr. Skjeppe eller 30 Pd. Alt Brød, som Bagerne udsælge maa være godt, sundt og forsvarligt udbagt, af ethvert Slags Korn for sig selv, uden Jndblanding af Klid eller Afsigtninger, og tilholdes enhver Bager at sætte sit Navn og Mærke paa de Brød, som af ham blive bagte og forhandlede, Alt under vedbørlig Straf og Ansvar efter Anordningerne. Naar Brødet er gammelt, skal ei ansees, om det veier 1/2 Lod mindre paa hver 12 Lod. Bagerne ere pligtige jevnligen at være forsynede med frisk bagt Brød. Aalborg Raadstue, den 24de Februar 1836. Magistraten. Ifølge Hjørring Amts Resolution af 9de Dennes bli hver en Hans Majestæt Kongen for paadragne Skatter og Afgifter tildømt Parcel af Eskjer, Hartkorn 1 Fdkr. Alb., beliggende i Moesberg Sogn og forhen tilhørende Niels Steffensen og Christen Andersen af Uggeby, stillet til Bortsalg ved 3 Auctioner, saaledes: 1ste Auction den 15de Marts, 2den - - 29de 3die 12te April førstkommende, hver Dags Formiddag Klokken 10. Dader ei er Bygninger paa Parcellen afholdes alle 3 Auctioner her paa Contioret, men vil Sognefogden i Moesberg forud kunne paavise Liebhaberne Eiendommen. Hvilket herved bekjendtgjøres til Efterretning for Liebhabere og Panthavere i Overeensstemmelse med Placaten af 22de April 1817. Horns Herreds-Contoir i Frederikshavn, den 14de Februar 1836. Lassen. Torsdagen den 3die Marts om Formiddagen Kl. 10, og følgende Dag, bliver her paa Toldkammeret afholdet offentlig Auction over en betydelig Deel, paa forskjellige Steder anholdte og confiskerede Varer, bestaaende af Merinos; Tartan; Bomuldstøi, Madrastøi, Sirts, hvidt Cattun og Shirting, tildeels i hele Stykker; circa 170 Dusin Silke=, Bomulds=, Merinos= og trykkede CallicoTørklæder, farvet og ufarvet Tvist, en Foustage Rom; en Haandqværn, noget gammelt Kobber m. m. m. Aalborg Toldkammer, den 20de Febr. 1836. Thorbrøgger.
Aalborg Stiftstidende, 1836-03-01
Beretning om Kiøberierne paa Jyllands, Kyster, i Liimfjorden og paa Vertugdomnernes Pestkyst, af Beurik Kröger.)(Af Dansk Almeenlæsning.)¬
Aalborg Stiftstidende, 1836-03-01
J Aaret 1834 sattes jeg istand til at foretage en Reise langs med Danmarks Kyster, for at indsamle Efterretninger og Fiskeriernes nærværende Tilstand; denne Reise tiltraadte jeg i Begyndelsen af Mai. Min Hensigt var, i Løbet af Sommeren, at besøge saavel den østlige og vestlige Kyst af Jylland, som ogsaa Liimfjorden, og dernæst at bereise Øerne langs Slesvigs Vestkyst, for af Elben at gaae ned til Altona.
Aalborg Stiftstidende, 1836-03-01
Til den Ende afgik jeg tilsøes fra Kjøbenhavn til Middelfart, hvor jeg opholdt mig nogle Dage, for at gjøre mig bekjendt med det betydelige Aalefiskeri, som drives paa denne Kant af Fyen fra Vedelsborg til Strib. Ogsaa søgte jeg, at forskaffe mig de nøiag ligste Efterretninger og Marsviinsfangsten, der er af saa megen Vigtighed for Menigmand i denne By, og som i de senere Aar stedse har givet et stigende Udbytte, nagtet adskillige Forbedringer synes ønskelige, især med Hensyn til en mere occonomisk Benyttelse af Fangsteen. Sild og Torskefiskeriet er heller ikke ganske uvigtigt i dette Nabolag; adskilligen Qvaser høre hjemme og indtage deres Ladning her. Jeg indsaae, at jeg neppe vilde kunne opnaae Hensigten med min Reise, ved at foretage denne tillands og med sædvanlig Befordring. Paa Grund deraf besluttede jeg, stedse i Baad at følge Kysterne; en Reisemaade, der vistnok i flere Henseender var ube) Denne Beretning vil, i Forening med den af Har Krøyer tidligere meddeelte (Dsk. Alm. d. A. Nr. 3), give en muligst fuldstændig Udsigt over det danske Fiskeri, der er en saa vigtig Indtægtskildes for flere af Landets Beboere. hagelig og besværlig, stundom endog forbunden med nogen Fare; men som paa den anden Side forenede betydelige Fordeele. Den satte mig istand til at erhverve en nøiagtig Kundskab om Beskaffenheden af Kyster, Bugter, Hav og Havbund; en Kundskab, uden hvilken man ikke kan fælde nogen sikker Dom hover Fiskeriet paa hvert enkelt Sted. Ved at tilbringe hele Dage paa Baaden med kyndige Søfolk og Fiskere (og saadanne søgte jeg stedse til at befordre mig) havde jeg den bedste Leilighed til at gjøre dem alle de Spørgsmaal om deres Næringsvei, Maaden, hvorpaa de drive denne, om de paa ethvert Sted, forekommende Fiskearter og deres Jagttagelser over disse, som jeg maatte ansee for tjenlige; jeg kunde stedse gjøre Regning paa deres Beredvillighed til at meddele mig deres Erfaringer, og uden Vanskelighed bedømme deres Troværdighed. Da det beroede paa mig selv, at lade mig landsætte hvor og naar jeg vilde, blev det mig meget lettere, at besøge ethvert Punct, der for mig kunde have nogen Jnteresse, end ved at reise tillands, saameget mere, som min Reiseroute aldeles ikke stemmede med Landeveienes Løb.
Aalborg Stiftstidende, 1836-03-01
J Middelfart leiede jeg en Baad, som bragte mig gjennem Koldingfjord til Kolding. Sydsiden af Fjorden har intet Fiskeri, paa Nordsiden besøgte jeg Strandhusene, et Fiskerleie, som forsyner Kolding med Fisk, Skjærbæk, som driver Torskefiskeri og eier et Par Qvaser, endvidere Borupskov og Lyngsodde.
Aalborg Stiftstidende, 1836-03-01
Fredericia har en heldig Beliggenhed for Fiskeri og mange Fattige, som trænge til et billigt Næringsmiddel. Dog skal Byen kun tælle 10 Fiskerfamilier. Aalegaardene til Byen og Omegnen have fra gammel Tid givet og give endnu et ikke ubetydeligt Udbytte.
Aalborg Stiftstidende, 1836-03-01
Fra Fredericia fortsattes Reisen mod Nord ind i Veilefjord, hvor jeg mødtes af den, i hele Kattegattet saa almindelige, Klage, at Silden har aftaget, fordi Torsken har tiltaget. Da Torsken ikke er retafsættelig i Egnen, og, efter Fiskernes Mening, falder for lille til at tilvirkes, vilde Qvaser være ønskelige her, som paa flere Steder. Muslingopdrætningen ved Pæle i Fjorden er interessant og vilde viste nok i mange andre Egne kunne efterlignes med Fordeel. Det occonomiske Selskab i Veile har besluttet at virke til Fiskeriernes Fremme i Amtet og skal i denne Hensigt have hentet en Fisker fra Liimtjorden, for at lære de herværende Fiskere en bedre, Driftsmaade ved Sildefiskeriet; ogsaa synes adskillige, af Amtets Godseiere tilbøielige til at opoffre Noget for Fiskerierne. Fiskernes Ligegyldighed og Uvidenhed om deres egen Fordeel er maaske ogsaa ofter ligesaa stor, som deres Armod og Usselhed. Mans forsikkrede mig, at undertiden, naar Silden gaaer til i Mængde ved Bjørnsknude, skulle mange Baadsladninger ligge og raadne paa Strandbredden, fordit man der hverken bruger at røge eller salte Fisken.
Aalborg Stiftstidende, 1836-03-01
Fra Sandbjergvig, nord for Bjørnsknude, lod jegn mig sætte over til den lille Ø Endeelave, hvis Beliggenhed for Fiskeri og Afsætning af Fangsten er fortrinlig, og hvis Flyndre berømmes som de bedste, i Kattegattet. Og dog fiskes her blot af Enkelte til eget Forbrug, af Jngen til Salg. Et Forsøg paaat bringe Bundgarnsfiskeri i Gang paa Øen har intet heldigt Udfald havt. Øerne Hjarn og Alrø i Jndløbet til Horsensfjorden vare de næste, jeg besøgte. Den sidste har for Øieblikket tre Bundgarn, der have stor Andeel i Byen Horsens's Forsyning, med Fisk. Fiskeriet i den øvrige Deel af Fjordens og fra Horsens selv er kun ubetydeligt. Bundgarnsfiskeriet paa Alrø skyldes en forhenværende Præst paa Øen, Eskildsen fra Kjerteminde, som paa sin egen Bekostning sendte en Bonde til Kjerteminde, for der at lære dette Fiskeri, der nu i mere end en halv Snees Aar er drevet her paa Øen med Fordeel.
Aalborg Stiftstidende, 1836-03-01
Mellem Gyllingnæs og Aarhuus støder man paa en Deel Aalegaarde og paa enkelte Bundgarn. Fiskerne klage vel ikke over Mangel paa Fisk, men over Fiskens lave Priis. Et Beviis paa Havets Fiskerigdom her kunde jeg hente af de mange Sælhunde, som laae paa de udgaaende Hager langs Kysten, nysgjerrigen fulgte efter Baaden, og ved deres Dristighed tilkjendegave, hvorlidet de blive foruroligede af Menneskene.
Aalborg Stiftstidende, 1836-03-01
Aarhuus selv skal kun have 13 faste Fiskere, hvorimod denne By andetstedsfra meget rundeligen forsynes med Fisk, saavel fersk som tilvirket. Jeg traf her Baade fra Skagen med Tørfisk, fra Odensefjord, med røget Makkel, mange Vogne med Aal fra Mors land. Fra Kaløvig, Mols, Helgenæs og Ebeltoft. bringes Saltvandsfisk herhid, fra Randersfjord o. s.v. Ferskvandsfisk. Man paastaaer, at Havbunden, omkring Aarhuus i Mandsminde skal være forandret fra Sand til Tangbund, og at Fiskeriet, som følge deraf, ogsaa har undergaaet Forandring: i Stedet for at man før fangede Hvidlinger og andre Smaasiske, fanges nu Torsk, ogsaa skulle Rødspetterne i den senere Tid have viist sig nær Aarhuus, og Hummerne ere blevne almindelige under Mols's Bakker.
Aalborg Stiftstidende, 1836-03-01
Fiskeriets Ophør i Liimfjorden vil maaske give Fiskeriet i dette Nabolag mere Liv. Nibingerne (Beboerne i Nibe) vandre nemlig ud til alle Kanter, for andetsteds at søge deres Udkomme, da de ikke klænger ere istand til at erhverve sig dette hjemme. Saaledes have et Par Selskaber nedsat sig i Kalo vig, hvor de synes at drive deres Erhverv hensigtsmæssigt og med en ikke ubetydelig Fordeel. Efterat have besøgt Kaløvig gik jeg over til Samsø, hvor Fiskeriets Tilstand er ussel, uagtet Fiskene vrimle i alle Bugter og ved alle Strande. Fra Samsø tog jeg over til Begtruppig og derfra ind i Ebeltoftfjorden, hvor jeg atter traf Nibingere, som Bestyrere af let Bundgarnsfiskeri. Den lille Ø Hjælmen, som ligger udenfor Ebeltoftbugten, vilde Sandsynligviis kunne afgive et fortrinligt Punct, for derfra at drive Fiskeri efter stor Torsk og Helleflyndre, samt for Tilvirkningen af Fangsten. Mellem Hjælmen og Grenaa træffer man intet Fiskeri af nogen Betydenhed; kun enkelte Fiskere bo hist og her langs Stranden. Havets Voldsomhed og Bundens Beskaffenhed forbyde Brugen af Bundgarn paa hele denne Kyst, indtil man har passeret Stouenhoved. Udenfor Grenaa fiskes fortræffelige Rødspetter, og adskillige Qvaser hente nu og da debres Ladning her. Dog er det langtfra, at Fiskerier drives i den Udstrækning, som det kunde ønskes.
Aalborg Stiftstidende, 1836-03-01
Bønderne i Hameleff, Sangstrup, Karleby og Udflytsterne fra Gjerild beflitte sig temmeligen meget paa Fiskeri, og om Vinteren bringe de mange Læs Fisk til Aarhuus og Randers. Paa Amtets nordlige Kyst mod Kattegattet sees en Mængde Sælhunde, og ved Treaamølle har man gjort adskillige uheldige Forsøg, paa at fange disse Dyr; man kjender ikke den rette Fremgangsmaade, og mangler de fornødne Redskaber.
Aalborg Stiftstidende, 1836-03-01
Da Byen Randers af Fiskerne berømmes som det Sted, hvor de altid ere sikkre paa at afsætte deres Fangst, hvor stor den end er, til gode Priser, kunde det ikke andet end overraske mig, ved Jndseilingen i Fjorden at erfare, at der ikke alene intet Havfiskere drives fra Udbyhøi eller andre Steder ved Fjordens Munding, men at der overhovedet slet ikke fiskes i len lang Strækning af Fjorden. Uggelhusene og Romholdt ere temmelige betydelige Fiskeleier, og Laxe gaardene i Nærheden af Randers give i enkelte Aar let rigt Udbytte. Foruden den Skade, slet indrettede og slet beregnede Fiskeredskaber, f. Ex. Pulsvaade, i Aalekurve, Saugalgier o. s. v. kunne afstedkomme, synes Fiskerierne at lide ved Oddere inde i Fjorden og ved Sælhunde i dens Udløb. De mange Trætter, Fiskerierne angaaende, mellem Borgere og Landboere, Gaardmænd og Huusmænd, Strandeiere og Fiskere o. s. v. lede saavel her som andetsteds til dens Formodning, at en Revision og Udvidelse af vort Lovgivningsvæsen, saavidt det vedkommer Fiskerierne, maaske turde være nyttig.
Aalborg Stiftstidende, 1836-03-01
J Mariagerfjord ere Aalekurve, Pulsvaade og Bundgarn de almindeligste Fiskeredskaber. Aalekurvene, hvilke man møder i stor Mængde strax i Fjordens Munding, have (dog ingenlunde her alene) en saadan Indretning, at de bortfange den spæde og ubrugelige Yngel, og bære altsaa Spiren til Fiskerie, ets Ødelæggelse eller Forringelse i sig. Pulsvaade, der, naar de ikke staae under streng Opsigt, kunnes være saa ødelæggende, under man her meget, og des Bønder ved Fjorden, der formaae at anskaffe dette dyre Redskab, forene sig gjerne i smaae Jnteressent skaber, for at drive Pulsvaadfiskeri.
Aalborg Stiftstidende, 1836-03-01
De to omtalte Fiskemaader ere gamle her i Fjorden; derimod har man først i de 3 sidste Aar begyndt, at speculere stærkt i Fiskeri med Bundgarn, og nogles og tredive af disse ere nu for Tiden i Fjorden. Foren stor Deel bestyres dette Fiskeri af Nibingerne. Ogsaa udenfor Fjorden langs Kysten og mod Liimfjorden træffes en Mængde Bundgarn, som de nuværende Eiere skulle have tilkjøbt sig fra Nibe. Cortsættes.)
Aalborg Stiftstidende, 1836-03-01
Livsforsikringkasser.
Aalborg Stiftstidende, 1836-03-01
(Af Søndagen.)
Aalborg Stiftstidende, 1836-03-01
Det er bekjendt, at mangfoldige Danske have benyttet sig af disse velgjørende udenlandske Jndretninger, for efter deres Død at sikkre deres Familier etforgfrit Udkomme. Jmidlertid er det klart, at disse Selskaber, deels paa Grund af mulige politiske Omvæltninger, deels af andre Aarsager, ikke kunne gives de Forsikkrede den Sikkerhed, som de faae ved atvære beskyttede af Fædrelandets Regjering, og tilliges er det ønskeligt, at de betydelige Pengebidrag, som fra Danmark ydes til dem, kunde blive i Landet. Det vilde derfor være et meget nyttigt og almeen gavnligt Foretagende, som fra mange Sider vildes møde en levende Deeltagelse, hvis en saadan Livsforsikkringskasse, under kyndige, vederhæftige og retskafne Mænds Bestyrelse, oprettedes i Danmark. d.
Aalborg Stiftstidende, 1836-03-01
Blandinger. En Kjøbenhavners forcerede Livsproces. delses=Proces. Langsom, De behage kun at sige saaVel bestride vi ingenlunde Suurstoffets Assimiliation med Legemet under Lungernes Mægling; Professorer denne ved Universitetet bevise den hver Dag. Men sevi bort fra den dyriske Oxygenation og betragte Liqvet fra den aandige Side, saa bemærke vi med Skræk at Forbrændingen desværre gaaer rask fra Haanden, afor rask, og fra Dag til Dag raskere. 3 En Fader, som kjender Tidsaanden, siger, f. Ex. i Kjøbenhavn til sin Søn, den aldrende Verden forstørrer, for de følgende Generationer, Jntelligentsens en Budget. Historien vorder umaadelig, nye Videnskanyber skyde frem af Erfaringer og Jagttagelser. For at holde Skridt med sin Tid, maa en dygtig Dreng esnutildags vide tigange saameget som hans Fader og Bedstefader. Oldtiden maa sluges i en Fart, døde Sprog læres, Historien og dens Mindemærker stuunderes - thi allerede staae de levende Sprog for Døren. Tydsk, engelsk, fransk, italiensk, spansk, indisk, og Gud veed hvad for Literatur, venter ham, for, saasnart som muligt, at overlevere ham til Nasturvidenskaberne. Muntert, min Søn, Mathematik, en Chemi, Physik, Geologi, Astronom - 1 Min Gud, Fader! Hvad, dumme Dreng! Vil Du, at man skal ansee Dig for en Jgnorant i Verden, Alle disse forberedende Kundskaber maa Du foreløbigt have erhvervet, for at være moden for Statistik, Statsstoeconomi, Lovgivning, &c. Vil Du sidde som en Peer Thot, naar der tales om Verdens store Forhold og Begivenheder, - Til Vederqvægelse kan Du lære Musik. - See til at blive en Virtuos paa et eller andet Jnstrument; lær at male, ride, syn Uge. Skynd Dig, Tiden presserer, Folk ere difficile.
Aalborg Stiftstidende, 1836-03-01
Et encyclopædisk ungt Menneske er en meget almindelig Ting, naar han ikke udmærker sig ved en eller anden Specialitet. Og Tiden til at gjøre, at see, at lære alt dette Tiden, O, den slaaer godt til. Har Du i ugens Løb besøgt to Baller, en Concert, et Par Forestillinger paa det kgl. Theater; har Du aflagt de fornødne Visiter hos Tante og Onkel, gjennemløbet et Dusin Blade, taget Ørsteds Time med, besøgt Kunstnernes Atteliers, seet Dig om paa Børsen, eller hos Reitzel, tittet lidt i Davids og Nathansons Skrifter, leveret en Tegning til en reisende Kunstnerindes Stambog, og deslige, saa kan Du siden i desstørre Mag hengive Dig til de alvorlige Studier, som skulle aabne Dig Ærens og Virksomhedens Bane. Resten af Dagen kan Du, efter Behag, anvende paa Meditation over den nyeste Philosophi, paa Melancholi, Drømme og Lediggang.
Aalborg Stiftstidende, 1836-03-01
Hvad tykkes Læserne om denne langsomme For brænding? Og man undrer sig over Mangel paa foriginale Productioner, Undrer sig over, at see flere Brochurer, end gode Bøger, Mere Anmasselse end Dybde? Mere Plagiat end Jmagination, Ønske J virkelige Tænkere, Opfindere, Digtere, Malere, Tonekunstnere? Saa tillader dog, at Verden drager lidt Aande! Men er slig en forceret Livsproces ogsaa amusant? - Som det kan falde. – Lede, Overmættelsen kan ligesaa vel liste sig ind i et saadant Liv, som i det Træge, Beskuelige. Der hører Lykke til, om Livet, skal komme i Ligevægt.
Aalborg Stiftstidende, 1836-03-01
J Nr. 39 af Aarhuus Avis staaer under Jndsendt et Slags Forsvar for de saakaldte Probenreutere eller Handelsagenter, hvori Følgende forekommer: "Hvad nu de forfulgte Handelsagenter angaae - Probenrenter er et Øgenavn - da kunne vi ikke indsee, i hvorfor fremmede Kjøbmænd skulle beskattes, for de søge at udvide deres Handelsforbindelser paa Danemark. De have i deres Hjem de skjønneste Produafter af næsten alt det, hvormed den danske Kjøbmaneehandler, og da vort Land af Mangel paa tilstrække lig Productivitet lidet eller intet deraf kan frembrinsælge, saa synes det i sin Orden, at vi bør lade det fremmede Kjøbmand passere Veien til os, uden at foreskrive ham Bompenge. Kom han her ikke, de vilde Mængden af vore Kjøbmænd lide derunder De maatte da Aar for andet gjøre Reiser til Udlansidet, for at udtage de behøvende Varepartier, hvortil skommer, at kun den færreste Deel af vore, for Størstedelen usprogkyndige Kjøbmænd, kunne evne at for muretage slige Reiser til fjerne Lande; og da maaske sikke finde den Credit, som de oftest behøve og lettest derholde ved Handelsagenternes Besøg i deres Hjem.