JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-04-01
Denne Haandbog i den danske Historie, der udkommer paa Undertegnedes Forlag, vil udgjøre 2 Bind i stor 8vo Format, hvert omtrent 36 til 40 trykte Ark. Første Bind skal indeholde Danmarks Historie fra dens Begyndelse, d. c. fra det danske Rige opstod under KongGorm den Gamle til det Oldenborgske Huus kom paa Thronen; Andet Bind skal indeholde Danmarks Historie fra Kong Christian den Første til Nutiden. Subscriptionsprisen ansættes til 8 s. pr. Ark (stor, 8vo) Trykpr., og 12 s. Skrivpr., og skulle Sudseribenternes Antal blive betydeligt, skal Prisen blive billigere. Naar 1ste Bind er udkommen, bliver BogladePrisen en Fjerdedeel høiere. Subscription modtages hos Hr. Jessen i Aarhuus, Sadolin i Aalborg, og Cramer i Randers, hvor Planen behageligen kunne afhentes. Kjøbenhavn, den 1ste Decbr. 1827. J. H. Schubothe,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-04-01
Børsen No. 9. Nylig har forladt Pressen, Grad= og Kinde=Hauge, tilligemed. andre Rinder og Blandinger. N. Breier, Præst til Simmesteds. Bøgen, som er 75 Ark stor, faaes for 4 Mk. hos Hr. Boghandlere Brandt i Kollundborg, Holst i Horsens og Jessen i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-04-04
No. 52. Aar 1828. den 4de April. Fredagen med Brevposterne. Den til Forsendelse. privilegerede. Kongelig allernaadigst stødendr. Aarhuus Helbydes. rensen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-04-04
Nyheder fra Udlandet. Endelig har man faaet en Post fra Constantii nopel, hvor Tilstanden endnu var den samme. Hver Dag joges endnu Christne bort derfra. Dagen førend, Postens Afgang vare 60 af de rigeste og anseeteste armenianske Familier blevne førte over til Scutarii, og deres Formue konfiskeret. Landeveiene paa den asiatiske Side vrimlede af Flygtende, og overalt saa man Liig af Ulykkelige som vare styrtede af Hunger og Mathed. Af 11000 Familier som vare blevne forviste til Angora, havde neppe de 4000 naaet did. Sneehobe som havde samlet sig paa Bjergene, vare optøede og havde revet Mange af disse Ulykkelige med sig. Af dem som havde undgaaet Døden paa deres sørgelige Flugt og naaet Angora, var der i otte Dage i denne Stad omkommet tohundrede Børn og 19 frugtsommelige Koner. Det er en ubeskrivelig Elendighed. 80,000 asiatiske Soldater, som vare afmarscherede fra Constantinopel til Adrianopel, begik uhørte Excesser hvor de kom igjennem. ReisEffendt havde ladet de tilbageblevne Gesandter affordre en Fortegnelse over alle deres Undergivne, hvilket har voldt en stor Skræk iblandt disse. Den østerrigske og den preussiske Gesandt traf Anstalt til Afreise. Jøderne havde faaet befaling til at klæde sig tyrkisk, paa Turbanen nær, og To af de Rigeste havde Sultanen, udnævnt til sine Hof=Bankører. - Constantinopel bliver omgivet med en overordentlig høi og tyk Muur, og man beskjæftiger sig med den Plan, at solere den fra Kontinentet ved at omgive den med en meget bred Grav, som Havet kan løbe ind i. Dardanellernes og Sorte havets Jndløb spærres af Skibe, som med svare Jernkjæder befæstes ved Europas og Asiens Bredder. Jussuf Pasia havde faaet Ordre til at kommandere den Troppeleir som danner sig ved Sortehavets Bredder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-04-04
Fra Wien meldes: at Keiserne af Østerrig og Rusland ville med det Første holde et Møde i Lemberg, hvorved deres høitbetroede Ministre Metternich, og Nesselrode skulle ledsage dem. Det østerrigske Kabinet skal ogsaa have gjort Kongerne af Bayern, Würtemberg, Sachsen og flere Fyrster af det tydske Forbund, en høistvigtig Meddelelse angaaende de græsk tyrkiske Anliggender.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-04-04
Om Prindsen af Oranien, Keiseren af Ruslands Svoger, gaae de forskjelligste Rygtet. J Paris hed det, at han er bestemt til at vorde Grækenlands Konge. J London sagde man, at hans Reise til Petersborg har til Hensigt, at forhindre et Brud imellem Engelland og Rusland. I Holland meente man, at han skal følge med Keiseren til Armeen, hvis Krigen, bryder løs. - Morningchroniele vil vide af diplomatisk Kilde, at den franske Flaade, som udrustes i Toulon, er bestemt til Ægypten.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-04-04
Krigen mellem Rusland og Per sten skal atter være begyndt paany. Et persisk Korps paa henved 50000 Mand havde pludselig angrebet Staden Tauris, som holdtes besat af Russerne. Men alle de Efterretninger som haves derom, ere endnu dunke og uvisse, thi fra russisk Side ties gandske stille. Don Miguel skal have ladet sig udraabe til Kon lige af Portugal, afsat alle Obersterne ved de første i Regimenter samt de fleste Gouverneurer i Provindserne, og udnævnt lutter Absolutister i deres Sted. J Lis g sabon var Alt i et skrækkeligt Virvar. Der raabtes: Leve Dronning Charlotte, Chaves, og den brave Armee, i Spanien. Den engelske Regjering har sendt befaling til sin General, Clinton, at han maa ertiare Don Miguel for en Forræder, hvis han tillader, at man ud kaaber ham til Konge. J Paris gik det Rygte, at Østerrigs og Engellands Gesandter havde Begge forladt Lissabon.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-04-04
Fædrelandet. Khvn. den 1ste April. Hovedstadens Commandant og Commandeuren for Livgarden til Fods, Generallieutenant Grev v. d. Schulenburg, blev, i en Alder af 73 Aar, i Løverdags Aftes bortkaldt ved en pludselig Død. Fædrelandet har i ham tabt En af dets dristigste og meest almeenagtede høie Militair=Embedsmænd, der som Kriger i tvende Monarkers Tjeneste, udmærkede sig ved personligt Mod, og indtil sin sidste Stund i de ham anbetroede vigtige Embedsposter i høi Grad besad vor Konges Agtelse og Tillid. Som bekjendt var Grev Schulenburg i en Række af Aar i russisk Tjeneste, hvor han deeltog i den sidste Tyrkekrig og navnligen var i Activitet ved Octakows navnkundige Beleiring. Som et smigrende Beviis paa Tilfredshed, udnævnte Ruslands Monark ham til Ridder af St. Georgs Ordenen og decorerede ham med den gyldne Kaarde, og af vor Konge hædredes han med Dannebrogordenens Storkors og blev sildigere udnævnt til Dannebrogsmand. Hans Død, der var en Følge af et apoplectisk og asthmatisk Tilfælde, kom saa meget mere uventet, som han, uagtet sin høie Alder, udmærkede sig ved en ualmindelig Kraft og Raskhed. Endnu samme Dag overværede han, i Egenskab af Præsident i Directionen for Garnisons-Skolevæsenet, den sædvanlige Halvaarsexamen i de militaire Skoler i Sølvgadens i Kaserne, og befandt sig fuldkommen vel, hvilket ogsaa var Tilfældet da han, efter at Examen var endt, kjørte hjem Kl. 7 1/2 om Aftenen. Halvanden Time derefter i levede han ikke meere. - Livgardens Officerer, hvis uddeelte Agtelse og Hengivenhed han besad, have anlagt 14 Dages Sorg for deres Chef. Hans Jordefærd vil finde Sted paa Torsdag; Liget bisættes i St. Petri Kirke. (Khynsp.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-04-04
Kammerherre og Oberst v. Zepelen, Ridder af Dannebrogen, er af Hs. Majestæt Kongen bleven udnævnt til Grev v. d. Schulenburgs Efterfølger i Commanden over den Kongelige Livgarde til Fods. (S. Bl.)¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-04-04
J Følge Hs. Majestæts allerhøieste Ordre har Generalmajor og Kammerh. v. Grüner, Chef for det 1ste indske Jnfant. Regiment, Command af Dannebr. og Dannebrogsm. a. strax overtaget Udførelsen af de Embedsforretninger, afdøde General v. Schulenburg i havde som Commandant. Stadshauptmanden, Oberst v. Hallander, har længe ligget meget syg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-04-04
Fra Augustenborg haves den glædelige Efterretning, at Hs. D. Hertugen af Schlesvig=Holsteen=Sønderburg Augustenborgs Gemalinde er bleven lykkelig forløst med en Prindsesse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-04-04
Jgaar var det kongl. Academie for de skjønne Kunster forsamlet under Forsæde af Hs. K. H. Prinds Christian Frederik for at høitideligholde Academiets Stiftelsesdag. Det behagede Hs. K. H. at passere igjennem Academiets Kunstskoler og tage de af Medlemmerne og Eleverne udstillede Arbeider i naa en digst Øiesyn. Efter at Forsamlingen havde taget Sæde i den store Figursal, oplæste Secretairen en Forklaring, om det Vigtigste, som ved Academiet er foregaaet og 3 virket i det afvigte Aar. Derpaa blev Præmiernes Uddeeling foretagen i følgende Orden: D. Blunck og C. Christensen den store Guldmedaille; C. Thielemann, H. Hansen og Thorin den mindre Guldmedaille; Palludan, Bærenzen, Bindesbøll og Brøtterup den store Sølvmedaille; Herzsprung, Borup, N. Simonsen, Erdelsen, Petzholdt, Monds, Tanck og F. Meyer den mindre Sølvmedaille, hvilke samtlige nøde den Naade, at modtage Belønningen for deres Flid af Hs. K. Høiheds egen Haand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-04-04
J Søndagsaftes gaves paa det kongl. Theater er en Passions-Concert, som beæredes med D. D. M. M. allerhøieste Nærværelse. Huset var fuldt paa nogle Pladser i Orchestret nær. Hr. P. Funck anførte Kapel i let. Blandt Musiknummerne udførte Hr. Wexschall nogle af Mayseder komponerede Variationer til en dansk Nationalfang af Grev v. Denhardstein, som vandt udmærket bifald. Sang No. udførtes af Mad. Catalani, Jomfruerne Fonseca og Hr. Phister. Til Slutning sang Mad. Catalani atter God save the King, der som sædvanligt istemmedes af Publikum og lønnedes med de lydeligste bifaldsyttringer, hvorpaa den berømte Sangerinde, hilsende paa samme Maade som forrige Gang drog sig tilbage fra Scenen. - Hun siges paa Torsdag at ville forlade Kjøbenhavn. Et Foretagende som fortjener almeen Agtelse er den Kæmpemølle som paa Hjørnet af Jagtveien opføres, for Møller Ølunds Regning af Møllebygger Jørgensen. Denne Mølle er, til nogle Alen ovenfor Omgangen, opført af store saugede Kridtsteen. Hatten hviler paa støbte Jernhjul, og skal ved sig selv altid kunne holde sig i Vinden. Ligeledes er baade Drevene og Axelen af støbt Jern, Generalkrigscommissair Neergaard har formedelst Sygdom seet sig nødt til at opsætte sine Forelæsninger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-04-04
Ved Petri Kirkes Kuratel er skeet den Forandring, at Grossererne Petzholdt og Petersen, Silke= og Klædekr. Bötter og Sukkerraffin. Hedemann ere afgangne fra samme; Grossererne Fiedler og Rønnenkamp, Muurmester Lytthans og Boghandler Reizel komne i Stedet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-04-04
der føres i denne Tid en litterair Felde mellem Professor Fogtmann i Sorøe og Litteratus J. C. Lange angaaende et Udfald paa afg. Prof. Howitz's Lære om Determinismen i Førstnævntes Doctor Program.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-04-04
Efterat det allernaadigst var blevet Borger og Musikus Rapp ved Borgermilitairet i Altona tilladt at bede Deres Majestæter til Faddere ved sin Datters Daab, fandt den høitidelige Daadshandling Sted forrige Søndag Eftermiddag efter Prædiken i den store Lutherske Kirke af Hr. Provst Kønigsmann. De høie Fad deres Plads indtog Hs. Excell. Grev v. Blücher med Gemalinde og Oldingen Kammerherre v. Warnstedt. Barnet blev ført til Kirken i høitidelig Procession, omgivet af 12 smaae hvidklædte Piger, og en utallig Mængde Tilskuere bivaanede denne sjeldne Høitidelighed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-04-04
En fattig Huusmands, Væver Christen Larsens Kone i Gladsare, fødte sidstafvigte 11 Marts tre Børn, 2 Drenge og 1 Pigebarn, hvilke alle ere sunde og friske. Bemeldte Ægtefolk, som i 9 Aar have været gifte, have forhen sex Børn, efter fire Barselsenge; thi Konen fødte første Gang Tvillinger, anden Gang et Barn, tredie Gang to Børn, fjerde Gang et Barn. Alle disse i 5 Barselsenge fødte 9 Børn leve.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-04-04
Hr. Blot Tøren anmelder i Statstidenden, at have modtaget 4 Rbd. til Grækerne fra en Mand, der troer, at Menneskepligt, som er ældre end Borgerpligt, vilde byde ham at hielpe en Græker der havde mistet, begge Hænder, fremfor en Dansk der havde mistet to Fingre, og at der bør gjøres Forskiel imellem menneskelig Trang og menneskelig Elendighed, eller imellem den trængende Danske, der bespises i sit lovfredede Hjem med Kartofler og heilbornsk Suppe, og den Alt savnende Græker, som maa ade Græs paa sin fredløse Flugt, og hvert Øieblik kan frygte for at blive slaaet, spiddet eller brændt af Barbarerne. Mindst burde man derfor angribe dem, der sende en Skjærv til Jammerens eiendigste Børne Grækerne, med Bitterheder som dem, der læses i Kjøbenhavns Adresseavis f. Ex.: "Jkke til Grækerne, men til Gilleleierne! o. s. v.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-04-04
Forpagter Conradsen siger om Dyrlæge Schøn i Anledning af hans Suplement til sin Attest om den bekjendte Hingst, at han har ladet sig sætte i Skammekrogen i Dagen No. 66.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-04-04
Consul Clausen i Nakskou har i disse Dage solgt sin i samme Bye byggede Skonnert til Agen Bruun i Assens for 500 Specier.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-04-04
Mariboe, den 18de Marts. J Aftes afbrænde te Sløsse Veirmølle. Man formoder at Jlden er paasat, thi Møllen, som var temmelig gammel, men godt assureret, havde ikke været i Brug om Dagen. Det er ogsaa mark ligt nok, at Jlden opkom i Møllens øver. ste Træverk. Læsøe den 27de Marts. For at afhente den her indstrandede Talg er hertil arriveret et engelsk Fartøi. Jgaar Morges begyndte man at udskibe fra den sydvestlige Kant af Den, men den første Udskibningsbaad, hvori var 10 Fods Talg, forliiste aldeles ved at en Brækiø slog, over Baaden, og fyldte den saaledes med Vand at den kantrede, og kun med yderste Anstrængelse bleve Baad førerne, 3 Mand, reddede. Skpr. Houborg er paa sin Reise til Bremen med Uld, Rug og Smør, total forliist ved Hjerting. Mandskabet blev reddet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-04-04
Landsoverretten har dømt Johan Enslew til et Aars Tugthuusstraf for at have besvangtet et Fruentimmer inden han blev konfirmeret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-04-04
Morsingerne have nu ogsaa faaet Catalani Feber, hvilket sees af følgende i Thisted Avis indrykkede Stykke: Ak, see i Miskundhed, du gyldne Sangerinde! Ned til et Christenfolk, der nu har Morsland inde: - Gud bedre det saadant, Vi leved mangen Gang, Fast som Umælende, foruden Sang og Klang. Nu derimod det gaaer, som Klokker for vort Dr. og kort: For Himlens Skyld, Madam vi maae Dem høre Vi uden Triller kan er leve paa vor Øer, Og - Herregade vi kan er heller Alle døe. At ! gaae i Bøn for os, J som forstaae at bede -(Den rette Bønnens Aand er ikke her tilstede: Jeg mener: J som boe i Kongens Kjøbenhavn, Beed J Madammen kjønt, i mit og Alles Navn, Sandt nok et fattigt Land: Der vanter ingen Tærter; Men vi har derligt Flesk og skjønne gule Vrter Og tænker jeg som saa, naar hver en ombedsmand, Blot gik er et Halvaars Løn, og vi af Vandestand, En fire Tønder Byg, høist fom, at Gaarden giver, Det strax til et Par Vers, maaskee tre, fire bliver Som Embedsmand, jeg nor mig selv at ære veed: Min hele Løn jeg giver, (Dog i Fortrolighed, Jeg er kun slet aflagt - En Ting der hændes Fiere.) Vor lille Bye har alt begyndt at subscribere. Man tegner sig hos mig. Det er en Lyst at see, De Patrioter smaae blandt Skolebørnene: Jal kom De kun til os, Vi skal Dem nok forione: En Vise kun, Et Vers! En Linie. En Tage At kun en Tremulant, Nu, kom nu er forseent! Det er enfoldigt talet, men det er ærligt meent. bye paa Mors. Rasmus Rasmussen, Aftægtsmand og Sneefoged.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-04-04
Ved den 1292 Trækning i Kjøbenhavn udkom føler gende Nummere: 27. 82. 10. 53. 16. Kours den 1ste April: 220. Spec. 13 Mk. 8 1/2 s. Norske Speciessol. pr. 100 Spec. 155 Rbd. Sdl. Dødsfald. Fru Admiralinde Kaas født Charisius, Bogholder Poulsen ved det asiat. Compagnie, Amtsaarurg, samt Licentiatus med Sich. H. Salomon, Raahel Henriques, J. F. Franck, Jfr. Oline Løfgren, Madame Bjerregaard, goter J. Søevalle, Mad. Svande, Jfr. Wilhelm. Stiecke, Lærrershandler Michelsen, Mad. Bolt, A. W. Haack, Fyrbøder ved Kof= og Stadsretten og D. M. Aari Khvn. M. C. vange fra Khvn. død i Rouen. Oberst v. Getheri Roeskilde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-04-04
Første Paaskedag prædiker i Domkirken til Froprædiken. Hr. Pastor Brygmann, til Høimesse. Hs. H. Hr. Stifts. provst Studsgaard; til Aftensang: Hr. Catechet Steenberg. J Fruetirke til Holmesse: Hr. Provst Lindbaret; til Aftensang: Hr. Provst Lindhardt. I Hospitalskieten Hr. Pastor Jansen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-04-04
Froprædiken begynder Kl. 9.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-04-04
Bekjendtgjørelser. Anden Paaskedag, den 7de dennes, bliver det sette og sidste Bal i Selskabet Polyhymnias Locale, fordenne Vinter. Fremmede som efter Selskabets Love, deri kunne og maatte ønske at deeltage ville behagl. afhente Billet hos een af Undertegnede, der betales med 4 Mk. Tegn og 2 Mk. for hver Dame han meer end een medtager. Begyndelsen skeer Kl. 7. Aarhuus, den 1ste April 1828. J. P. L. Schmidt. Schaarup.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-04-04
At en Skiftesamling i Stervboet efter Gaardmand Rasmus Nielsen i Rohde, under WedelslundsGods, holdes i Stervboegaarden Onsdagen den 23de April førstkommende om Formiddagen Kl. 10, bekjendtgjøres herved til Vedkommendes Underretning. Frysenborg, den 1ste April 1828. J. B. Obel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-04-04
Jfølge vedtagen Bestemmelse paa Skiftet efter Madame Kier her i Byen foretages offentlig Auction over det hendes Stervboe tilhørende Sted No. 335 paa Frederiksgade. 1ste Gang, Tirsdagen den 8de April 1828, Kl. 11. Formiddag, 2den dito, Fredagen den 11te April 1828, Kl. 10, Formiddag. 3die dito, Mandagen den 14de April 1828, Kl. 10, Formiddag. Første og anden Auction afholdes paa Raadstuen men 3die Auction i Stedet, der bestaaer af 6 Fag 1 Etage Muur- og Bindingsværks Forhuus med dobbelt Qvist og fælleds Jndkjørsel, 7 Fag 1 Etage Muur= og Bindingsværks Baghuus, et Halvtag, Gaards- og Haveplads samt Brønd. Hvilket herved bekjendtgjøres. Aarhuus, den 20de Marts 1828. Fleischer. Paa Grund af Vedkommendes Begjæring og i Henhold til Auctions Conditionerne foretages en 4de Auction i og over det Snedker O. Sechers Stervboe til hørende Sted No. 183 & 84 i Møllestien: Onsdagen den 9de April, Formiddag Kl. 11, hvilket herved bekjendtgjøres. Aarhuus, den 27de Marts 1828. Flerscher. Auctionsdirecteur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-04-04
Efter Begjæring af Procurator Jngerslew her i Byen paa vedkommende Udlægshavers Vegne, foretages offentlig Auction over det Skipper Jens Høst tilhørende Sted ved Aaen, beliggende imellem Stederne tilhørende Handskemager Bram og Skræder Møller: Udgives 3de Gange ugentlig af A. F. Elmquist. 1ste Gang Onsdagen den 9de April Formid. Kl. 11. 2den Gang Fredagen den 11te dito dito 3die Gang Onsdagen den 16de dito dito Første og anden Auction afholdes paa Raadstuen, men 3die Auction i Stedet, der bestaaer af 5 Fag 1 Etage Muur og Bindingsværk, med en liden Hauge. Hvilket herved bekjendtgjøres. Aarhuus, den 25de Marts 1828. Fletscher, Auctionsdirecteur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-04-04
Physisk Astronomie. Løverdag Aften den 5te April forklarer jeg et Par Qvartblade med Figurer om Maanens Egenheder som Biplanet" samt, hvor man paa Jorden har lignende Særsyn." Derefter hver Fredag og Løverdag Aften Kl. 819 1/2 efter Traaden i mit Cursus de nyeste Opdagelser over Tilstanden paa Planterne af Herschel og Schrøter. Da dette ikke findes i Bugges eller de sædvanlige astronomiske Lære, døger, saa kan det maaskee interessere dem, der ellers kjende til Astronomien, ligesom det kan, som historiske Dager, fattes af dem, der ikke have hørt det Forregaaende, hvorfor herved indbydes dannede Herrer og Damer at tegne sig for de 2 følgende Maaneder. Vor Frue Sogns Borgerskole i Aarhuus. J. V. Bruun.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-04-04
Fortrinlig godt Haugefrøe og Blomsterfrøe af flere hundrede udsøgt smukke Sorter, kan faaes ved Vesterport Nr. 3 til meget billige Priser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-04-04
Randers ræsede Lax er at faae hos Fulling. Nogle hundrede Lpd. Byg og Hvedehalm kan erholdes tilkjøbs paa Vestergade hos Hald.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-04-04
85 Stkr. gode nye Hollænderie Stavkar kan faaes for billig Priis hos Bødkermester Søren Thomsen, paa Guldsmedgade.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-04-04
Maler Holt er flyttet til Fiskergaden No. 195.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-04-04
Et Menneske af fat Alder som i flere Aar har arbeidet som Fuldmægtig i Postvæsenet og i dette Fag besidder udmærket Duelighed samt er forsynet med de bedste Anbefalinger, men for Øieblikket uden Empløy, ønsker at erholde Plads som Fuldmægtig ved et Postcontoir enten i Danmark eller Hertugdømmene. Tjenesten kan tiltrædes enten til 1ste Mai eller saasnart det maatte ønskes. Herpaa Reflecterende behage at aflevere forseglede Billetter paa Aarhuus Adressecontoir med Udskrif1 til L. S.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-04-04
Grækervennen No. 171, udgiven af Capt. Stockfleth, faaes for 1 Mk. eller hvad man vil give mere derfor, paa Postkontoiret i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-04-05
No. 53. Aar 1828. den 5te April. Løverdagen. med Brevposterne. Den til Forsendelse privilegerede Kongelig allernaadigst blidende. Aarhulv
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-04-05
Blandinger. Den joniske Regjering har under 25de Febr. formelig anerkjendt den af Grev Capodistria indsatte græske Regjering.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-04-05
J Oberst Fabriers Beretning til den græske Regjering om Tyrkernes sidste Udfald paa Scio, hedder, det: "Blodbadet var frygteligt. Hovedgravene ere fyldte med Liig. Af 1000 Tyrker vendte knap 100 tilbage. De fornemste Tyrker og Kjernen af Besætningen er bleven. Vort Tab er 40 Dræbte. Selv er jeg let saaret. Meest beklages Capt. Voutier, en Hannoveraner, som faldt, efter at have anrettet et frygteligt Blodbad i en fjendtlig Bataillon. Af Fangerne, have vi erfaret, at der er kommet 1500 Tyrker med Krigs- og Mundforraad i Fæstningen, som uden denne Forstærkning havde forlængst maattet overgive sig."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-04-05
Den engelske Regjering skal have forlangt af den gamle Paska af Ægypten, at han skulde forblive neutral hvis der bliver Krig med Potten. Mehemet Alt har derpaa givet et meget høfligt men undvigende Svar. - Hans Søn, Jbrahim Paska, er bleven sagt ved Sir Adams, at det er de Allieredes Villie: at han inden en vis Termin maa have rømmet Morea, da hans Tropper ellers ville blive prevne bort med Magt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-04-05
Det skal have været mageløs frygtelige Spectakler, som fandt Sted i Lissabon den Dag Prinds Miguel, Portugals nye Vicekonge, (som nu, tverte mod al Aftale, har ladet sig udraabe til dets virkelige absolute Konge) tilled alle Rangspersoner at indfinde, sig paa Slottet for, efter gammel Skik og Brug, at kysse hans Haand. Slotsgaardene vare, lige op paa Steentrappen, fyldte med Pøbel, som skreg og hujede uophørligt. Hvergang der kom en Vogn ind, blev den omringet, og de som vare i den pryglede indtil de skiegedenne. med. Skraalene gik alle ud paa: "Enevolds=Kongen leve! Bort med Konstitutionen, Liberalerne døe!" o. s. v. Den vagthavende Officeer lod fleregange spørge. hos Regenten, om han ikke skulde holde Styr paa Pøbelen, men fik hvergang til Svar: "Det skal han ikke bekymre sig om Ministrene Cunha og Villaflorbleve især ilde mishandlede; den Første blev slaaet i Ansigtet, revet Klæderne istykker, og var sikkert bleven myrdet dersom ikke nogle Officerer med dragne Sabler, havde taget ham imellem sig og frelst ham. Grev Villareal maatte frelse sit Liv ved at skjule sig i en Hofdames Sovegemak. Fyrsten af Schwartzenberg, Keiseren af Østerrigs Gesandt, var bleven saaledes gjennempryglet og forrevet, at han ikke kunde fremstille sig, men maatte søge ud igjennem en Bagport; Dagen efter gik han ombord paa en engelsk Fregat. Selv den Gesandt, som Keiseren af Brasilien havde sendt til Lissabon med Don Miguels Udnævnelse til Vicekonge, blev mishandlet paa det skammeligste. Efter Haandkysningen vilde D. Miguel holdt en Tale til Forsamlingen, men Skraalet udenfor var saa stærkt, at Jngen kunde høre noget deraf. Men at slippe bort fra Slottet, var endnu langt værre. Nogle som havde Bekjendtskaber mellem Hoffolkene, som f. Ex. Biskoppen af Vizen, o. fl. slap bagud igjennem Dronningens Gemakker. Men de som ikke vilde benytte sig af denne Udvei, maatte lide meget for at slippe igjennem. Saaledes blev General Caula, der som Hovedstadens Kommandant havde været paa Slottet for at hente Parolen, haardt saaret, idet Pøbelen slog hans Karethastykker med Kampestene. Grev da Cunhablev skrækkelig forslaaet; ja en Person steg endog op i Vognen til ham med en lang Kniv, men Kudsken, som lagde Mærke til det, hug løs paa Hestene, saa de fore igjennem Mængden, og bragte deres Herre lykkelig inde i en nærliggende Kasserne, forfulgt af en rasende Hof. Men under al Spectaklet blev Vagten hele Natten ved at spille Keiser Pedro's Nationalhymne, trods den Steenrean som haglede ned paa den fra alle Kanter, selv fra Slottets Vinduer.