JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1794-05-05
Da Borger Skoemagermester og Oberformynder Lorenz, Pedersen er der i Schielskiør den 17de Septbr. f. A. ved Døden. bortkaldet; hans efterladt Enke har derefter under 12te Decbr. f. A. declareret at ville skifte og deele med hendes og salig Mands i Ægteskab tilsammen havde og endnu levende 2de, samt efter Loven fuldmyndige Børn, nemlig: en Søn Peter Lorentzen, der er tienende som Svend hos Mølleren i Kirke Stillinge her i Landet, og en Datter Karen Kirstine, som er i Ægteskab med Mølleren Jørgen Thorn i Smistrupe, her ved Byen, hvilken sidste har ved Forretningen paa egne, samt Med=Arvings Vegne, tilligemed Enken, og da antagne Laugværge, anmodet Skifte, Retten, som tilstædeværende, at antage sig dette Boe til Skifte og Deling, efter Loven, imellem dem og Boets Creditorer, da efter passeret Registering og Vurdering er samme Boes tilhørende og forefundne Effecter m.v. ved offentlig Auction til PengeBeløb bortsolgt; i Anledning heraf bliver herved ikke allene forbemelte Enke og anmelte Arvinger, som nu alle opholder sig, og Boes uden for denne Jurisdiction, men endog for dette Stervboes Creditorer, at Skiftet ved denne Bekiendtgiørelse (paa Grund af den allerhøyeste Bevilling i Placaten sub Dato 26de October 1792, da nu for Tiden ikke anderledes skiønnes, end at offentlig Proclama ikke kan bestrides) vorder begyndt og foretaget paa Schielskiør Raadstue Onsdagen den 28de Mai ved 10 Slet Formiddag førstkommende, og derefter til de Tider da vorder bestemt, thi ville Enken medkaugværge de anmelte Arvinger selv eller ved Fuldmægtig, og ellers enhver som haver noget Boet som Creditor efter den Afdøde, at paafordre, behage samme Dag, Tid og Sted, at møde eller møde lade, og for Skifte=Ret. ten, da afgive deres Jagttagelse og Paastand, der forventes lov grundet og især fra Creditorernes Side, saaledes som Loven det efter død Mand har befalet, at fremkomme til paafølgende Eragtning om enhvers Ret, som efter Afgivende og Boets Tilstand, derefter kan forventes meddeelt; hvilket saaledes til Jagtagelse for alle Vedkommende og Paagieldende herved i de Berlingske priviligerede Tidender 3de Gange efter hinanden tilkiendegives. Schielskiør, den 30te April 1794. Payngk, Byefoged og Skifteforvalter ibidem.
Berlingske Tidende, 1794-05-05
Da Sognedegnen Sr. Jeramias Spleth i Øster Eggitsborg, i Baarse Herred, er død den 29de April 1794, saa er hans Boe strax taget under lovlig Skiftebehandling, og aabnes Torsdagen den 27de Maji Kl. 10; til hvilken Tid Arvinger, Creditorer og Debitorer indkaldes at møde eller møde lade, da der fast kan bestemmes paa hvad Maade Proclama kan skee. Staurebye Præstegaard, den 30te April 1794. A. C. Fader, Sognepræst for Joenshoveds Menighed og Proft i Baarse Hreed.
Berlingske Tidende, 1794-05-05
J Nexøe paa Borholm er død, Borger og Glarmester Esberg Jensen Vam, iblandt hans Arvinger er en Brodersøn Jens Friderich Jensen Vam, som i lang Tid har faret til Soes, og fra hvem Vedkommende i 8 Aar ingen Underretning have haft: denne indkaldes derfor herved 3de Gange efter hinanden i de Kiøbenhavnske, Altonaiske og Hamborgske Aviser med Aar og 6 Ugers Varsel, til ved Skiftet efter benævnte Afdøde at lagttage det Fornødne. Nexøe, den 5te April 1794. Chr. Jespersen, Byefoged og Skifteforvalter.
Berlingske Tidende, 1794-05-05
J et Huus paa Kongens Mark, Balke kaldet, i Bolsken Sogn paa Bornholm, er død en gammel Pige Ellen Jen Mortensens Datter, hvis ringe Efterladenskaber ved Auction strax ere bortsolgte, og hvoraf ikkuns meget lidet bliver tilovers fra Gielden. Arvingerne efter hende, iblandt hvilke en skal opholde sig i Kiøbenhavn, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, til for mig som Skifteforvalter at legitimere deres Arve=Ret, og derefterlagttage det fornødne ved Skiftet. Rønne, den 31et Martii 1794. Skierbeck. Amtsforvalter.
Berlingske Tidende, 1794-05-05
Ved Proclama af 7de hujus, læst i Hof= og Stads=Retten samme Dag, og i Siellands Landsting den 15de cinsdem, er med 12 Ugers Varsel indkaldede alle de enhver, som maatte have nogen Fordring efter afgangne Borger og Uhrmagermester David Caillatte, at melde sig med lovlige Beviser hos Procurator Palle, boende paa Hiørnet af Friderichsholms Canal og Vandkonsten, som paa Enkens Vegne imodtager Fordringer. ne, alt under Udelukkelse og Forliis af de Fordringer som forsømmes anmeldte. Hvilket endvidere herved bekiendtgiøres. (1815) Ved Proclama, som er læst i Hof= og Stads=Retten den 14de April sidst og i Siellands Landsting den 16de Dito, blive de, som maatte have noget at fordre i afg. Johan Wilhelm Bentin her i Staden, hans førend hans Død under Skifte=Behandling givne Fallitboe, indkaldede med 12 Ugers Varsel, at møde i Hof= og Stads=Rettens SkifteCommission, for at anmelde og med fornødne Beviser at godtgiøre deres Fordringer, hvilket hermed end ydermeere bekiendtgiøres.
Berlingske Tidende, 1794-05-05
) Ved Proclama som er læst i Siellands Landsting den 16de April sidst og i Hof= og Stads=Retten her i Staden den 28 dito, ere de, som maatte have noget at fordre i afg. Peder Larsen Busch, enrulleret Matros, hans Stervboe indkaldede med 12 Ugers Varsel at møde udi Kiøbenhavns Hof og Stads=Rettens Skifte=Commission, for at anmelde og med fornødne Beviser at legitimere deres Fordringer, hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. (5287) J Følge Proclama som er læst i Hof og StadsRetten den 14de April sidst og i Siellands Landsting den 16de dito, ere de, som matte have noget at fordre i afg. Ole Rosenbergs Skoemagers Stervboe, indkaldede inden 12 Uger at møde i Hof= og Stads Rettens Skifte=Commission for at anmelde og med fornødne beviser at legitimere deres Fordringer, hvilket herved end videre bekiendtgiøres. (5345) J Følge Proclama som er læst i Hof= og StadsRetten den 14de April sidst og i Siellands Landsting den 16de Dito, ere de, som maatte have noget at fordre i afg. Thomas Andreas Dahlberg Gjørtler her i Staden, og forhen afdøde Hustrues Bodil Marie Giedings fælleds Stervboe, indkaldede med 12 Ugers Varsel at møde Hof og Stads Rettens Skifte=Commission, for at anmelde og med fornødne Beviser at legitimere deres Fordringer, hvilket herved end videre bekiendtgiøres.
Berlingske Tidende, 1794-05-05
(113) Ved Proclama, som er læst udi Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret den 14de og i Siellands Landring. den 16de April 1794, ere alle de, som maatte have noget at fordre udi afg. Under=Eqvipagemester ved det Asiatiske Compagne Ole Pedersen Schades og forhen afdøde Hustrue Sophie Hedevig Linds fælleds Stervboe, indkaldede med 12 Ugers Varsel, at møde udi Kiøbenhavns Hof= og Stads Rets Skifte Commission, for at anmelde og bevise deres Fordringer; ligeledes ere og indkaldede med lovlig Varsel de Afdødes Arvinger, for at anmelde og bevise deres Arve=Ret, samt at lagttage deres Tarv under Skiftet.
Berlingske Tidende, 1794-05-05
Formedelst Forandring af Boepæl, er at faae tilkjøbs et Brændeviinsted, beliggende paa et af de nærsomste Steder i Byen, (der foruden Skatter, Reparationer samt Brændeviinsværket frit, kan forrente 1300 Rdlr.) og kan tiltrædes efter Kiøberens Behag, enten strax eller til Michaeli; man melder sig desangaaende hos Hr. Winkler paa Hiørnet af Frederichsberggade og Smedebarken Nr. 224.
Berlingske Tidende, 1794-05-05
Et af Hr. Professor Johann Gottlieb Toller forfattet SkrifEt under Titel: Mine Overbeviisninger, er paa Dansk at bekomme hos Broderne Berling, saavelsom hos Boghandlerne Prii og Mumme paa Børsen, for 24 s.
Berlingske Tidende, 1794-05-05
Paa Oxholms Gods i Aalborg Amt, Hornum Herred udi Nørholm Sogn og Bye, er Gaardfæsteren Peder Andersen Kiær den 15de d. M. ved Døden afgaaet og Boet strax taget under lovlig Behandling, den Afdødes Arvinger blev anmeldt at være : 1) En Broder Christen Kiær, boende ved Klitgaard. 2) En Broder Niels Kiær, død og efterladt sig: a) En Datter, Maren Nielsdatter, gift med Niels Grægersen ved Klitgaard, b) En Datter Ane Nielsdatter, død og efterladt sig en Søn hvis Navn ei vides, men udi forrige Aar skal have opholdt sig ud Løgstøer. e) En Datter Kiersten Nielsdatter, gift og boer Kiøbenhavn. 3) En Broder Henrich Kiær, død og efterladt sig a) en Søn Peder Henrichsen, boesiddende udi Kiøbenhavn. b) En dito Laurs Henrichsen, tiener i Aalborg. e) En dito Christen Henrichsen, tiener i Nibe. 4) En dito Niels Henrichsen, tiener i Aalborg. e) En dito Jens Henrichsen, tiener i Nørholm. f) En dito Peder Henrichsen, som for 2 Aar siden skal være bortreist og hvis Opholdsted ikke vides. 4) En Søn Christen Henrichsen, tiener i Nørholm. b) En Datter Maren Henrichsdatter, gift med Jacob Andersen i Nørholm. 4) En Søster Mette Andersdatter, Enke efter afg. Jesper Stidsen i Nørholm, og 5) en Søster Anne Andersdatter, boer i Kiøbenhavn; alle disse og om flere maatte være til, bliver herved udde Kiøbenhavnske Tidender og Jydske Efterretninger 3de Gange indkaldet, de Umyndige med Formynder at møde ved Skiftesamlingerne der videre foretages udi Stervboestedet 30te Dagen den 14de Maji, og 6te Ugersdagen den 26de Maj, 12te Ugersdagen den 7de Julii og hvorefter dette Skifte da til endelig Slutning vorder udsadt Aar og Dag fra Dørsfaldets Dato, og da foretages paa Oxholms Skriverstue hver Dags Formiddag Kl. 10 Slet, ligeledes indkaldes Stervboets Debi= og Creditorer, de første for at betale deres Gield og de sidste at legitimere deres Fordringer, da enhver skal blive behandlet paa lovlig Maade. Oxholm, den 24de April 1794. Paa den høie Skifteforvalters Frue GeheimeRaadinde Leirtzows Vegne, J. Calstrup, Fuldmægtig.
Berlingske Tidende, 1794-05-05
De, ved det Kongelige octroyerede Søe=Asseurance-Compagnie i April Maaned 1794 til Udbetaling deciderende Søe=Skader, ere: 1) For Skibet Emanuel, ført af Skipper Ole Andersen Tiørspaag. - Dispachen er indleveret den 19de Februarii ha. og Erstatningen anviist den 10de April. 2) For Skibet die Einigkeit, ført af Skipper Martin Bohend. Redernes redelige Declaration, at ingen Tidende om dette Skib, efter Aar og Dags Forløb, er indløben, er til Compagniet leveret den 2den April h. a., og Erstatningen anviisden 10de dito. 3) For Skibet Helena, ført af Skipper Hans Helgesen. - De Beviisligheder, hvorefter Havariet er afgjort, ere efterhaanden indkomne i Januarii, Februarii og Martii Maaneder h. a., og Betalingen anviist den 10de April. 4) For Skibet Elisabeth & Maria, ført af Skipper Jesper Hansen Holm. - Dispachen er indleveret den 13de Martii h. a., og Erstatningen anviist den 10de April. 5) For Skibet Jarlen, ført af Skipper Ole Møller. - Dispachen er indleveret den 7de Martii h. a., og Erstatningen anviist den 10de April. 6) Fo. Skibet Geheimeraad Numsen, ført af Skipper Christian Krag. - Dispachen er indleveret den 12te Martii h. at, og Erstatningen anviist den 10de April. 7) For Skibet Laxen, ført af Skipper Ole Pedersen. - Dispachen er indleveret den 7de Martii h. a., og Erstatningen anviist den 10de April. 8) For Skibet die Einigket, ført af Skipper Johan Jochum Albrecht. - Den redelige Søe=Forklaring om det asseurerede Godes totale Forliis, er indleveret den 22de Martii h. a. og Erstatningen anviist den 10de April. 9) For Skibet die Schwalde, ført af Skipper Peter Boysen, Schmidt. - Dispachen er indleveret den 18de Martii h. a. og Erstatningen anvust den 26de April. 10) For Skibet Resolution, ført af Skipper Stener Stenersen. - Dispachen er indleveret den 22de Martii h. a., og Erstatningen anviist den 26de April. 11) For Skibet Haabet, ført af Skipper Peder Poulsen. - Dispachen er indleveret den 22de Martii h. a., og Erstatningen anviist den 26de April. 12) For Skibet Haabets Anker, ført af Skipper C. C. Petersen. - Dispachen er indleveret den 23de November 1793. men da den Asseurerede var reist udenlands, og Sagen ikke kunde afgiøres førend ved hans Tilbagekomst, saa har samme derefter beroet indtil den 26de April, da den er bleven af gjort. 13) For Skibet Engel Gabriel, ført af Skipper Erich Blydt. Dispachen er indleveret den 14de Martii h. a., og Erstatningen anviist den 26de April. 14) For Skibet Wenskab, ført af Skipper Christen Traag junior. - Dispachen er indleveret den 5te Martii h. a., og Erstatningen anviist den 26de April. I Jylland paa Godset Aakiær, som er beliggende ved Stranden 3 Mile fra Horsens og 4 fra Aarhuus, skal enten samlet eller Stykkeviis bortsælges nogle Jordstrækninger, bestaaende af 540 Tdr. Pløyeland og 400 Tdr. Engbund. Disse Jordstrækninger ere inddeelte i 9 Marker, hver paa 60 Tdr. Land, alt frie for Afgift og af en frugtbar Grund. Naar Kiøberne forlange det, kan der lægges noget Skov til hvert Stykke Land. Man melder sig i Kiøbenhavn hos Hr. M. Looft ved Gammel=Strand Nr. 260, og paa Aakiær hos Hr. Jnspecteur Petersen.
Berlingske Tidende, 1794-05-05
Stamhuset Hofmansgaves Avling med tilliggende Norup. Sogns Kirketiende, samt Gaardens Hollænderie, bliver Onsdagen den 28de Maji førstkommende, om Formiddagen Kl. 11. paa Postgaarden i Odense ved offentlig Auction stillet til Bortforpagtning, og den Høystbydende tilslaget paa 7 Aar, fra 1ste Maji 1795 til 1ste Mai 1802, paa de Conditioner som ved Auctionen fremlægges, og forinden kunde faaes til Eftersyn hos Capitain og Tolder Bang i Nyborg, samt Forvalter Jensen paa Holmansgave pr. Odense. Til Liebhavernes Efterretning meldes: at Gaardens Jorder ere inddeelte i 7 Lykker paa 50 til 60 Tdr. Rug Lands Størrelse, hvoraf 3 besaaes og 4 hvile, samt drives af 30 hovningspligtige Bønder; som Jnventarium følger Sædekornet med 171 Tdr. 3 1/2 Skpe., samt 110 Hollænderiekøer, og 3 Tyre, tilligemed Hollænderie=Redskabet. Gaardens Beliggende 3 Mile fra Odense og Bogense, tet ved Odense Fiord, giør Afsætningen af Korn- og Ferevare let, saavel til Lands, som til Søes. Nyborg, den 13de April 1794. Bang.
Berlingske Tidende, 1794-05-05
Paa Eritzoe Vandmølle ved Fridericia, er at bekomme 12 Stkr. tørre Egebugter til et Underfalds Vandhjul, 3 og en halv Tomme tyk, 12 Tommer bredt, 4 og en Fierdedeel Alen Lang Stykket; 4 Maanskriver Stkr. 4 og en halv Tomme Tyk, 20 Tommer bred og 3 en halv Alen lang; 4 Stkr. Bugter, Stykket 4 Tommer tyk, 10 Tommer bred, 3 Alen lang; til et Stiern hiul, et saa godt som nye Knagehiul og Forlæggeraxel med 2de Drift til een Hestemølle og hvorved tillige kan in rettes en Kiøre. mølle, de Lysthavende vilde behage med Postfrie Brev at henvende sig til Møllerens Eier N. Ludevigsen i Fridericia.
Berlingske Tidende, 1794-05-09
Genua, den 13de April. Regieringen, som paa alle muelige Maader søger at vedligeholde sin Neutralitæt, har med en fra St. Remo ankom men Expresser faaet den Efterretning at Franskmændene ere lover Ventimiglia rykte ind i det genuesiske Gebeet, have derpaa vendt sig mod Oneglia og erobret samme. Følgende Omstændigheder derved ere bekiendte: "Om Natten til den 6te d. M. kom den franske Generaladju ant Arena til Ventimiglig og overleverte den genuesiske Commandant, i den franske General en Chefs og Conventins D putetes Navn et Slags Manifest angaaende de franske Toppers Jndmarch i det Genuesiske Vor Commandant gjorde ham retmessige Jndvendinger derimod, og sendte sin Adjutant Langlade til den franske General, for at overtale ham til ikke at marchere ind, og forestille ham at Republik ventede ganske andet, end at see sin Neutralitet fornærmet. Dette var forgieves, og der blev svaret, at man vilde meget mere forskaffe det genuesiske Gebet Sikkerhed mod fiendtlige Jndfald. Den 6te om Morgenen ankom virkelig den franske Avantgarde til Ventimiglig. og efter denne fulgte snart et Corps af 16000 Mand i 2 Colonner, med 16 Kanoner og 150 Mulesler, belæssede med Munition. Den første Colonne under General la Ber vendte sig hastig mod det piemontesiske Marquisat Dolceaqua, hvilket den bemægtigede sig. Den anden Colonne stod under den franske General en Chef Massere. Den franske Adjutant Arena lagde uagtet al Modsigelse, 60 Franskmænd indi vort Citadel i Ventimmiglia. Man beklagede sig derover hos de imidlertid ankomne Conventsdeputerte Roberspierre og Salicetti, hvilke igjen beordrede de 60 Franskmænd ud at Fortet, under den Betingelse, at den genuesiske Besætning i samme skulde forstærkes. J Dag ere endnu andre Expresser ankomne fra vore Grændseposter med den Efterretning, at et andet Corps af 10000 Franskmænd er passert ved den Side mod Olivetta og et tredie af 4000 ved den Side mod Cornaro, samt at det første har efter en heftig Jld bemægtiget sig den anseelige Post Forconi, som er et Værn for Saorgio. Mange Landbeboere i de af Franskmændene besatte Egne ere flygtede. J Oneglig skulle Franskmændene have gjort 500 Emigranter til Fanger. Over Porto Maurizio har man det Rygte, at et andet stærkt fra Niza opbrækket Corps Franskmænd allerede har erobret begge de fiendtlige Hovedposter Saorgio og Raux, og gjort 400 Sardinere, hvoriblandt 2 Generaler til Fanger; men en nyere Expresser har just meldt det modsatte, og at Franskmændene have ved Saorgio tabt et blodigt Slag. Fra det franske fuldbyrdende Raad er Borgeren Dustor ankommet hertil som Gesandt, for at verificerede her og paa andre Steder circulerende Assignater, saasom mange falske skulle circulere.
Berlingske Tidende, 1794-05-09
Turin, den 13de April. Vore Tropper have angrebet de Franske, med Bajonetten drevet dem ud fra Oneglig, Pigna og Dolceaqua, og anrettet et stort Nederlag blandt dem. Ved Oneglig strede Bønderne og i deres Spidse Franciscanerne mod de Franske, og ved Hielp af Engelænderne, som vare i Porto Mauricio, toge de Oneglig tilbage, og nedhuggede alle derværende Franske. Ogsaa i Pigna have de Franske lidt meget. Vore Poster ere nu rykte frem paa det genuesiske Gebeet, saa at Saorgio og den hele Grændse er uden al Fare.
Berlingske Tidende, 1794-05-09
Livorno, den 16de April. Bombardementet mod Bastia bliver af alle Kræfter fortsat, til Lands og Vands. De Beleirede giøre imidlertid endnu en haardnakket Modstand. En gammel engelsk Fregatte blev af de Franskes gloende Kugler stukket i Brand og nogle andre engelske Skibe bleve saaledes beskadigede, at Engelænder ne siden opbrændte dem selv.
Berlingske Tidende, 1794-05-09
London, den 25de April. Den hele store Flaade under Lord Howe er siden i Gaar i Søen. Den 22 løb Avantgarden under Admiral Graves udden 23de den anden Division under Admiral Hood og i GaarHoveddivisionen under Lord Hows selv. Alle til begge Jn dierne og Middelhavet seilfærdige Koffardieslaader have benyttet sig af denne Omstændighed, og ere afseilede med deres Efcorter. - Den nyeste af 20de hujus udstadte Flaadeliste viser, at vil ingen af de forrige Krig have ved Søevæsenet saa stærkt anstrænget os, som i den nærvarende. Efter denne Liste staae nu i virkelig Tieneste 93 Lini skibe, 10 Skibe paa 50 Kanoner, 119 Fregatter, 91 Skallupper og Auttere, 37 Toldkuttere, 28 bevæbnede Skibe og 24 Tendere til Matrospresning.
Berlingske Tidende, 1794-05-09
Paris, den 25de April. J Conventen er bleven oplæst adskillige Beretninger fra Armeerne. Ved den vestpyrenæiske Armee har man opdaget en Complot, som har havt i Sinde, at giøre Departementet Landes til det andet Vendee og overlevere den hele Grændse sammesteds til Spanierne. Mange af de Sammensvorne ere blevne henrettede. Fra Nordarmeen er bleven oplæst en Seiersberetning, efter hvilken der i en Fegtning den 19de April ere blevne dræbte 150 Fiender, 130 fangne, og 160 Heste, 84 Oxer og 800 Faar gjorte til Bytte. Vort Forliis herved skal have bestaaet i kun 8 Døde. - J de sidste 4 Dage ere igjen over 60 Mennesker blevne henrettede. De mærkværdigste blandt sammeere; 1) Ludvig 16des Defensor, forhen Statsminister Lamoignon=Malesherbes, en Olding paa 70 Aar, som endnu 1788 vare Seilbevarer. 2) Hans Søster Enke af den den 19de henrettede Præsident Rosambo. 3) Den smukke Prindsesse Lubomirska. 4) Hertuginde Grammont, født Choiseul. 5) Enkehertuginde Chatelet, født Rochechouard. 6) Enkegrevinde Ponteille. 7) Marquise Chareaubriant og de 3de bekiendte Deputerte af den første Nationalforsamling, Thouret, Lechapellier og Duvald Despremenil; alle beskyldte for Medskyldige i Complotter, som siden 1789 have været mod Folkets Frihed og Sikker, hed.
Berlingske Tidende, 1794-05-09
Sydpreussen, den 26de April. General Kocciusko har ladet anlægge i Warskau 3de Kanonstøberier, i hvilke der af alle Kræfter arbeides paa at forsyn hans Corps med det fornødne Skyds. Bemeldte Beneral har sendt de Manifester, som han har udstædt saavel til Paris, som til Constantinopel til hans derværende Ven, den franske Gesandt Descorches som forhen var franske sant i Warskan under det Navn ia Croix. Ogsaa de pohiske Tropper som Russerne have taget i Sold og sindt til Ukraine, skulle vise sig opsæ sige og tildeels begivet sig paa Marchen til Cracau, for at stille sig under Kusciusko's Fane. Saavel i Cracau og Warskau, som og i de øvrige Stæder, der ere i Jnsurgenternes Besiddelse, blive Jndvaanerne bevæbnede, og indrettede paa den franske Nationalgardes Fod. Antallet paa de Bevæbnede i begge disse Hovedstæder regnes, foruden de regulerte pohlske Tropper, som have erklæret sig for Jnsurrectionen, for henimod 50000 Mand.
Berlingske Tidende, 1794-05-09
Brüssel, den 27de April. I dette Øieblik fik vi her den Efterrretning, at et stærkt Corps Franske var i Gaar rykket frem paa Sletterne af Canbray, for at tvinge de allierte Tropper til at ophæve Beleiringen for Landrecy. Ved denne Leilighed er det kommen til en blodig Trefning ved Chateau Cambrests, i hvilken de Franske ganske bleve slagne. Henimod 6000 Mand af samme ere blevne paa Pladsen, og mange saarede. Vore Tropper og Engelænderne have ogsaa gjort henimod 2000 Franske til Fanger, blant hvilke General Chappny nok en anden fransk General, og mange Stabsofficerer ere. Antallet paa de Kanoner, som de Allierte have frataget de Franske, angives for 30. Det engelske Cavallerie har i Besynderlighed anrettet et forskrækkeligt Blodbadbandt Fienden. Paa de Alliertes Side er ogsaa Forliset betydeligt. Enge ænderne have mistet mange Officerer af Stand, blandt andre ogsaa General Man sel. Man seer med Begierlighed nærmere Efterretninger om denne Seier i Møde. Efter dette blodige Feltslag bliver Landrech frygtelig beskudt med 48 Morsere og 54 svære Kanoner. Hoenværkets Caserner, Høemagasinet og en Trediedeel af Staden ligger allerede i Aske. Den fiendtlige Commandant Tholoze forsvarer sig ikke desmindre tappert, og skyder Dag og Nat fra Fæstningen, dog uden stor Virkning.
Berlingske Tidende, 1794-05-09
Arveprindsen af Oranien, med den keiserlige General le Tour ved siden, fører Beleringen. Hertugen af York staaer efter Slaget den 26de tæt for Chambray, og skal allerede have kastet Haubitsgranater derind. - Under denne de Alliertes glimrende Seier i Hennegau, Cambresis og Piccardiet ere de Franske virkeligen trængte ind i Flandern, have besat Staden Fournes, hvis svage hessiske Besætning maatte trække sig tilbage, og brandskattet hele Egnen indtil Nieuport. Et andet franske Corps trængte frem over Hondscote, bemægtigede sig Staden Loo, og huserede i Alveringten, Essendam indtil Dixmunden med Jld og Sverd. En tredie Armee af 20000 Mand rykte over Popperingen mod Ypern og Menin og indsluttede begge Stæder. En stærk Colonne, som kom fra Ryssel, angreb rasende den hannoverske General Wal modens forskandsede Leir i Moucon, trængte ham efter en blodig Fegtning tilbage mod Dornick, passerede derpaa Lys, og trak den 26de ind i Kortryk, hvor der just var Aarsmarket og en stor Vareforraad. Der bleve de ulykkelige Emigranter ved de brittiske Legioner, som faldt de Franske i Hænderne, sammerligen nedhuggede paa Markedspladsen. Prindsen af Coburg har strax derpaa detacheret 14 Batailloner af Hovedarmeen under Grev Clairfait til Menin og Kortryk. Paa den hele flanderske Grændse flygte Jndbyggerne til det Jndre af Landet.
Berlingske Tidende, 1794-05-09
Fra Weichselen, den 30te April. Efter Beretning skal allerede et stærkt preussiske Corps d'Armee være sat i Bevægelse, for at rykke frem mod de uroelige Polakkere. Styrken af dette Corps skal beløbe sig i alt til henimod 40000 Mand. Man forsikrer, at Hs. preussiske Majestæt vil mod Midten af Maji komme til Sydpreussen, og stille sig selv i Spidsen af benævnte Corps. - General Kosciusko siges at være gandske indsluttet af Russerne; ja der gaaer endog det Rygte, at de have taget ham til Fange.