JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-02-15
J en af de Artikler, som Capt. Ticherning leverer i Fædrelandet om Værnepligtsanordningen, yttrer han blandt Andet Følgende om den Bestemmelse i samme, ifølge hvilken de academiske Borgere kunne aftjene deres Værnepligt ved at gjøre 8 Aars Tjeneste ved Studentercorpset: Jngen kan agte de academiske Borgere høiere end jeg Skjønt jeg er langt fra at betragte dem som de eneste dannede Mænd, saa vilde jeg til hver Tid have anseet mig hædret ved at være udgaaet at deres Midte, og i dette Øieblik vilde jeg ønske det forholdt sig saaledes, thi da havde jeg bedre lært at bruge min Pen til at rydde deres Fordomme af Veien og skaffe mig deres Bistand mod deres altfor ømme Fædre, som til deres Gunst have tilført en for Statens Vel saa vigtig Anordning saa eensidige, skadelige, ja som mig synes uretfærdige Bestemmelser, i aaben Modsætning til Anordningens Formaal. Desværre har jeg kun ringe Haab om at vinde saadan Bistand fra de academiske Borgere; thi havde De, mine Herrer Studenter, behørigen indseet, i hvilken Tilstand vor ulykkelige Stat med samt sit Væbningsvæsen befinder sig, saa havde De selv for længe siden bragt større Alvor ind i Deres Færd ved Studentercorpset, og brugt dette som en Skole, hvorfra de medbragte fornøden Vaabenkundskab, for, om de paakaldtes i Farens Øieblik, at kunne samle og styre de adspredte Kræfter til Landets Forsvar: De havde da forberedt en Tilstand, som den i Schweiz eller Holland, hvor enhver kun noget anseet og betydelig Mand indtager sin bestemte Plads i Væbningsvæsenet. Men et saadant Alvor har ikke besiælet deres militaire Færd; i Forventning af Befordring i Embedstanden have De med let Sind sunget med ved alle patriotiske Gilder, raabt Hurra for Frihed og Lighed, Nationalitet og Skandinavien; men med alt dette have De ikke forpligtet Dem til at støde enhver Begunstigelse fra sig, som man vil prøve at vise Dem med Hensyn til Opfyldelsen af den almindelige Værnepligt, den første af alle den borgerlige Ligheds Pligter; thi Høstmanden paa Valdpladsen giør ingen Forskjel, for ham ere Bønder, Studenter, Lysestøbere og Baroner ligegodt examinerede.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-02-15
Frederiksborg Amtstidende berettede for nogen Tid siden, at en høiere Bondeskole var i Begreb med at stiftes i Horns Herred af Hr. Skolelærer, Petersen i Skulleløv. Den af ham i denne Anledning udstedte Jndbydelse har mødt en saa gunstig Modtagelse, at enkelte Elever allerede ere antagne.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-02-15
Det nævnte Blad anfører nu, at Underviisningstiden er ansat til 5 a 6 Timer daglig, og at Lærre gjenstandene, af særdeles Hensyn til Elevernes fremtidige Tarv og Livstilling ere bestemte at være: Sproglære, Geographie, Fædrelandshistorie, Naturhistorie, Stiiløvelse, Skrivning, Regning, Geometrie og Agerdyrkningslære. Desuden vil forstandig Jndenadslæsning, deels af et belærende, deels af et morende Jndhold, i passende Orden blive indført. Underviisningen betales af hver Elev med 15 Mk. maanedlig. - Dette er saaledes den anden Lærre anstalt af denne Art, som man, efter at have følt Trang dertil, har stiftet alene i Frederiksborg Amt. Men hvor mange Steder savnes ikke saadanne Skoler endnu baade i denne og i alle andre af Landets Egne? Hvormegen Opfordring er der ikke for Bondestanden til at gjøre sig det klart at de almindelige Folkeskoler ikke ere i Stand til, efter de bestaaende Jndretninger, at bringe den mandlige Ungdom til den Grad af Kundskab, som Tidsforholdene udkræve - en Sandhed, som Hr. Petersen meget passende har sat i Spidsen for sin Jndbydelse. (Hels. Av.) Ernst Mahners Forsæt, alvorligen at formane ogsaa Beboerne i Christiansfeldt til at afstaae fra de hede Suppers og den giftige AlkoholsNydelse &c., er af Menighedens Forstander bleven forhindret derved, at man ligefrem har frabedet (Dannev.) sig hans Belæring.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-02-15
Dansk Pantheons 16de Hefte giver et smukt udført Portrait af Statsraad O. Bang og leverer foruden de sædvanlige biographiske Noticer og dennes Liv og Virksomhed tillige en Biographie af Biskop Mynster, hvis veltrufne lithographerede Portrait fulgte med det forrige Hefte. (B. T.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-02-15
Hertugen af Nassau, som den 31te f. M. ogsaa Petersborg er bleven formælet med en Datter af Keiser Nicolaus's Onkel, har i Petersborg, kjøbt sig et prægtigt Pallads, for at beboe det under hans fremtidige Besøg ved det russiske Hof. Man tør maaskee deraf slutte, at Prinds Friedrich af Hessen, eller hans Fader, Landgreven, ligeledes vil kjøbe sig et saadant Pallads. J det keiserlige Manifest i Anledning af sidstnævnte Prinds's Formæling med Keiserdatteren, hedder det, at Formælingen er bleven fuldbyrdet efter den græske orthodore Kirkes Ritus; at Keiserdatteren ogsaa vil vedblive at bekjende sig til den græsk-catholske Kirke, selv om hun med sin Gemal skulde tage Bopal udenfor Rusland, maa vel ansees for afgjort, da dette har været Regel for alle de russiske Prindsesser, der ere blevne gifte i Udlandet. (Kbhpst.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-02-15
Udenlandske Efterretninger. J Paris har det gjort et overordentlig gunstig Jndtryk, at erfare hvorledes det engelske Parlaments Talere og navnlig Robert Peel og Lord Brougham have yttret sig om den inderlige og venskabelige Forstaaelse, der hersker imellem England og Frankrig. England maa nære store Bekymringer for Ruslands Planer og Hensigter, siden det vil slutte sig saa fast og inderligt til Frankrig, og siden dets berømteste Talere af ethvert Parti priser denne Alliance som en uundgaaelig Nødvendighed.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-02-15
AVERTISSEMENTS. Løverdagen den 2den Marts d. A. Formiddag Kl. 10 afholder Maribo Amts landeconomisk Selskab det, ved Lovene bestemte, Foraarsmøde paa Gjæstgivergaarden i Saxkøbing. Hvilket, til behagelig Efterretning for Medlemmerne, herved bekjendtgjøres. Nykjøbing den 15de Februar 1844. R. v. Jessen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-02-15
At Falsters Landboforening afholder sit ordinaire Møde paa Nykjøbings Raadstue Tirsdagen den 27de dennes, til sædvanlig Tid, bringes herved Foreningens ærede Medlemmer i behagelig Erindring. Endvidere tillader jeg mig at erindre om, at ifølge Lovenes 3die Post, bliver ved dette Møde at vælge en ny Formand, ligesom ogsaa, at Contingentet efter Lovenes 8de Post skal erlægges For at Modtagelsen af Contingentet ei skal medtage for megen Tid, anmoder jeg herved Medlemmerne for hvert Sogn, for de gaae til Mødet, at ville afgive deres Bidrag til et enkelt Medlem fra Sognet. De af Foreningens nuværende Medlemmer, som ei ved dette Møde udmelde sig, ville vorde betragtede som fremtidige Medlemmer. Skovby den 10de Februar 1844. Sidenius, p. t. Foreningens Formand. Hvede-Prøver.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-02-15
Da Mariboe Amts occonomiske Selskab har overdraget til Undertegnede, at undersøge Hvedesorterne her i Stiftet, for om muligt at udfinde de Bedste, saa tage vi os herved den Frihed at anmode Enhver, som interesserer sig herfor, om at indsende til os forseglede Prøver af god Hvede, som er avlet hos dem selv, med Angivelse om, hvorfra de have erholdt samme, hvorlænge de have dyrket den, hvorledes den i denne Tid har viist sig m.v. som kan tjene til Oplysning om dens Egenskaber, samt hvor stort det Parti er, hvoraf den er taget. M. Lange. Scheel. Edinger. Eiegod. Ny Kirstineberg. Blæsebjerg.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-02-15
Have-Erter, Urtefrø og Blomster kan til dette Foraar erholdes hos Undertegnede til nedenanførte Priser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-02-15
Tidlige engelske Erter 1 Mk. 4 s.; tidlige Maidopper=Erter 1 Mk. 4 s.; tidlige lave Biskop-Erter 1 Mk. 8 s.; sildige Mariovfats=Erter 1 Mk. 8 s.; sildige lave grønne eller russiske Erter, Mk. 4 s.; sildige høie Kron= eller Busk=Erter 1 Mk. 4 s.; sildige, høie, gule Vox-Erter 1 Mk. 4 s., store, høi Sabel-Sukker-Erter 1 Mk. 4 s.; store brede Stangbønner 2 Mk.; Perlehvide Stangbønner 2 Mk.; Krybbønner, extra brede tidlige Bønner 2 Mk.; almindelige tidlige dito 1 Mk. 8 s.; hvide Perle=Krybbønner 3 Mk.; store og smaa Ka rotter og store franske Gulerødder 4 Mk. 8 s.; godt paalideligt Rødløgsfra 12 Mk.; Hoved Hvidkaalsfrø 7 Mk. og lav kruset Grønkaalsfrø 4 Mk., alt pr. Pd. - Ligeledes kan i Lodviis erholdes Frø af alt henhørende til Kjøkkenbrug. Endvidere kan erholdes 12 Sorter Stokrose=Planter a 4 s.; dobbelte Vinterlevkøier med Potter 2 Mk. 8 s.; flere Sorter Maaneds=Roser med Potter 2 Mk. 8 s.; dobbelte Nærium, oleander, og enkelte, med Potter, blomstrer i Mai eller Juni, 4 Mk. 4 s.; Cactus, Aloe, Amaryllis, naar de ere i Blomster, 4 Mk. 4 s.; flere Sorter pelargonium med Potter 2 Mk. 4 s.; Georginer i Stiklinge eller Knolle, sidst i Mai eller først i Juni, fra 4 til 12 Mk., alt pr. Stk. – Tillige kan erholdes gode Nillike=Aflæggere, hvis ingen Uheld skal fordærve dem. - 4 Sorter tidlige Kartofler til Lægning 1 Mk. pr. Skp.; 3 Sorter fine dito 1 Mk. 4 s. - Endvidere ere 3de Biestader tilfals til 6 Rbd., 5 Rbd. og 4 Rbd. pr. Stk. Ourupgaard. J. Sørensen, Gartner. Næve, Odder= og Maarskind kjøbes til høieste Priser af M. C. Mackeprang. 10 a 16 Fjerdinger Vintersmør, at levere i Slutningen af denne Maaned, ønskes tilkjøbs. Man behage at henvende sig til Kjøbmand P. Wulff i Stubbekjøbing, med Opgivelse af nøieste Priis, snarest muligt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-02-15
250 Rbd. Umyndiges Midler, henhørende under Øllingsøegaards Godses Overformynderi, kunne, imod anordningsmæssig Sikkerhed, erholdes til Laans, naar man derom henvender sig til undertegnede Overformynder. Øllingsøegaard den 11te Februar 1844. Wilhjelm.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-02-15
Auction. Torsdagen den 7de og Fredagen den 8de Marts dette Aar, hver Dags Formiddag Klokken 10 slet, bliver i Riserup Præstegaard ved offentlig Auction bortsolgt det afgangne Consistorialraad og Sognepræst Lund tilhørende Jnd- og Udboe samt Kreature af alle Slags, saasom: gode Mahogni og Birketræes Meubler, af Divansborde, Divaner, Stole, Borde, Chatoller og Skabe, forskjellige Kister, endeel meget gode Sengeklæder, godt Linned og Dækketøi af alle Slags, godt Kobber- og Kjøkkentøi, endeel Porcellain, Thetøi og Glasvare, gode Heste, Køer og Faar, holsteenske Vogne, en Kabriolet, en Gig, en Kalesche, Arbeidsvogne og endeel Avlsredskaber samt en god Tærskemaskine med fuld Behør med meget mere, og endeligen en betydelig Deel Bøger af alle Slags, alt imod Credit for vederhæftige Kjøbere til dette Aars Mikkelsdag; hvilket herved bekjendtgjøres med Bemærkning, at Kreaturene sælges den første Dag fra Klokken 1 til 2. Falsters Birk, Nykjøbing den 15de Februar 1844. Pontoppidan.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-02-15
Jndkaldelser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-02-15
Creditorerne i Stervboet efter den her afdøde Musiklærer, Fritzs Andersen indkaldes med 12 Ugers Varsel, til for undertegnede Skifteret at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. En Skiftesamling afholdes den 3die Juni d. A. Formiddag Kl. 10 paa Raadstuen, hvilket herved bekjendtgjøres Nysted Kjøbstads Skifteret, den 8de Februar 1844. Schwensen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-02-15
Proclama. I Henhold til udstedt Proclama, som er eller bliver læst ved Retterne, indkaldes herved endvidere Enhver, som har nogen Fordring paa Boet efter forhenværende Gaardfæster Mads Nielsen, med Tilnavn Børsen af Wixnæs, der senere døde sammesteds som Aftægtsmand, og hans nu ligeledes her afdøde Kone Ane Hansdatter, til at anmelde og bevise de res Fordringer for Baroniet Guldborglands Skifteret inden 12 Uger fra Proclamats lovlige Bekjendtgjørelse Durebygaard den 8de Februar 1844. M. Rasmussen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-02-15
Adressecontoirets Commissionairer ere: Dhrr. Boghdlr. Thierry i Nakskov, Kammerr. Suhr i Rødby, Postexpediteur Christensen i Stokkemarke, Boghdlr. Giegengack i Maribo, Apotheker Grundtvig i Sarkjøbing, Postmester v. Staffeldt i Nysted, Komd. Wulff i Stubbekjøbing og Færgeforpagter Arnkiel i Gaabense.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-02-17
Lollands Falsters StiftsTidende. Redigeret, trykt og udgivet af W. F. Laub i Nykjøbing. No 20 Løverdagen den 17. Februar.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-02-17
Jndenlandske Efterretninger. Thorwaldsen er for Tiden beskjæftiget med at forme et nyt allegorisk Basrelief af en betydelig Størrelse. Man seer derpaa Fredens Genius, med en Olivenkrands om Hjelmen, i en knælende Stilling holdende en Concha, hvoraf den lader en Ørn og en Løve drikke i fredelig Forening. Tilvenstre sees en vissen og fortørret Stamme, bestemt til at opbrændes, og et ungt frodigt Træ spirer frem ved Roden af dette og udbreder sine løvrige Qviste. Ved denne Leilighed - siger Fædrelandet. – falder det os ind, at et antinationalt politisk Parti her i Landet, for et Aarstid siden, skal hos Bissen have bestilt Statuen af en dansk Statsmand, hvis offentlige Yttringer Partiet havde fundet for godt at tage til Jndtægt for sig, udført i Marmor for at opstilles i et offentligt Museum; men Bissen afslog Bestillingen, idet han indsaae, at det ikke er enhver Politik, den nationale Kunstner har Ære af at tjene."
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-02-17
Samtlige Kjøbenhavns Toldbetjente have i disse Dage givet deres Foresatte, Etatsraad og Toldinspecteur Blom, et synligt Beviis paa deres Høiagtelse og Erkjendtlighed, der, som et Vidnesbyrd om det ønskelige Embedsforhold, der her maa finde Sted, ligemeget hædrer Yderne og Modtageren. De have nemlig i Anledning af hans 25-aarige Embedsjubilæum tilstillet ham en i det Dalhoffske Establissement forarbeidet særdeles smuk og værdifuld Sølvpocal, ledsaget af en Skrivelse, hvori de bevidnede Etatsraaden de Følelser, de have følt sig gjennemtrængte af. (Aftbl.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-02-17
Dr. med. Hubertz udgav ifjor et Skrift om Daarevæsenets Jndretning i Danmark, hvorved han har erhvervet sig den store Fortjeneste først at have henledet Opmærksomheden paa den sørgelige Tilstand, hvori de af vore ulykkelige Medborgere, som have mistet Forstanden, forstørstedelen befinde sig. Da det imidlertid ligger i Tingens Natur, at et saadant Skrift kun bliver læst af Faa udenfor den egentlige lægevidenskabelige Verden, og da det er af stor Vigtighed, at Sagen faaer saamegen Offentlighed som muligt, og ret alvorligt lægges saavel Regjering som Folk paa Hjerte, er det et fortjenstligt Arbeide af Hr. Cand. Selmer, at han i sidste Nr. af Dansk Folkeblad, der meest udbredte af alle danske Blade, atter har henledet Opmærksomheden paa Daarevæsenet, og paa Dr. Hubertz's Forslag til dets Forbedring. Slige Forbedringer kunne ikke udføres uden Anstrengelser, og det endog betydelige Anstrengelser fra Statens Side, men er der Noget, som har Krav paa Opoffrelser fra dens og dens Borgeres Side, saa er det tilvisse at drage Omsorg for de ulykkelige Væsener, der ere berøvede Fornuftens Brug, saameget mere som denne sørgeligste af alle Sygdomme netop maa ansees for en af Civilisationens Giftværter. De Afsindige kunne, som Hr. Selmer meget rigtigt bemærker, betragtes som Offere for Samfundet. Blandt de vilde Nationer forekommer Tilfældet yderst sieledne; men desto hyppigere blandt de civiliserede, og i de fleste Tilfælde er Afsindigheden en Følge af indviklede Selskabsforhold, af Omvæltninger i den borgerlige Stilling, som overhovedet af den Pirrelighed, som Lidenskaben kun antager i en overforfinet selskabelig Tilstand. Sørgeligt er det derfor, at disse ulykkelige Mennesker skulle, saaledes som Tilfældet er altfor hyppigt hertillands, være priisgivne til hjerteløse Slægtninges Vilkaarlighed, der indespærre dem i Bure eller Aflukker som vilde Dyr. (O. Th. Av.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-02-17
Aarh. Av." meddeler Følgende af et Brev fra Frederiksborgegnen. - Af Nyheder her paa Egnen veed jeg kun een at fortælle Dem, nemlig at vi i disse Dage have fundet en Røverkule, vel i mindre Stiil, men dog af 3 1/2 Alens Længde og Brede, meget hensigtsmæssigt udgravet i en Gran tykning. Hullet foroven, hvor Nedgangen findes, er kun saa stort, at et Menneske kan krybe derned; men saa trækker Hulen sig til den ene Side, hvorover, som Loft, var lagt Granstænger, tækket med Græstørv og Riis. J Nærheden af Hulen stod paalæsset en Hjulbør med 4 Brød og et Par Krukker Fidt; i Hulen fandtes nogle Hestedækkener og Linned. Paa en Pande, som ogsaa fandtes, var nylig stegt Flæsk. Øvrigheden lod Tøiet bringe til Nøddebo, til Birkedommeren, istedetfor, som maaskee havde været klogere, at lade holde Vagt ved Hulen eller Tøiet. Paa tre Steder havde Gavtyvene havt Jld paa, og kunde lettelig derved have stukket Jld paa hele Besaaningen, som er af temmelig Omfang. Jlden havde brændt omtrent tre Alen op i det ene Træ, hvilket synes at maatte være seet i nogle i Nærheden liggende Huse. Et berygtet Subject søges her i længere Tid, men har endnu ikke været til at faae fat paa. Angaaende denne Egns Usikkerhed har De formodentlig læst i offentlige Tidender. Hvorledes gaaer det hos Dem, Man fortæller her, at der skal være skudt indad Vinduet efter Præsten P. i F. Er det sandt, J tydske Blade stod det nylig anført som en stor Mærkværdighed, at der i Königsbade ved Stuttgart havde dannet sig en Forening for Udbredelsen, af Hestekjødspiisning. Danmark staaer i denne Henseende langtfra ikke tilbage, og paa flere Steder i Landet har man Exempler paa, at den simple Bonde har begyndt at hæve sig over en saa latterlig Fordom. Saaledes har til Exempel Dannebrogsmand M. Schmidt paa Fobeslet Mark allerede i flere Aar i dette priisværdige Øiemed fedet og slagtet sine Udsætterheste, istedetfor, som ellers almindeligt, at sulte og pine dem ihiel. J dette Efteraar har han og H. P. Schmidt kjøbt en formedelst Hovklemme ubrugelig Hest, til fælles Slagtning.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-02-17
Som Følge heraf have da ogsaa Omegnens Beboere, især de af den meere oplyste Klasse, tilsidesat al Fordom mod at spise Hestekjød, der heller ikke i nogen Henseende staaer tilbage for Oxekjød. (Dv.) Af Hemp. Av." erfares fra Nyborg, at forstaaelsen mellem Garnisonen (3die Jægercorps) og Byens Jndvaanere i denne Tid har lidt et beklageligt Skaar derved, at man ved et Borgerbal, hvortil enhver ordentlig Jndvaaner havde Adgang, havde udelukket Garnisonens Officerer, hvortil Grunden skal være den, at een eller to af de yngste Officerer skulde, som det heed, have sagt nogle Ord, som af Borgerne vare antagne for fornærmelige, og havde bestemt dem til, paa en Generalforsamling, at tage den raske Beslutning, at udelukke samtlige Officerer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-02-17
J Aalborg paatænkes i denne Tid oprettet en stadig og regelmæssig Paketfart imellem Aalborg og Kjøbenhavn, da Savnet af en Skibsbro ved Kjøbenhavn giør Forsendelsen af Gods med Dampskibene baade særdeles besværlig og bekosteligere.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-02-17
J Sandhed mærkeligt nok er det ogsaa - siger Aalb. Av." – at en saa ubetydelig Gjenstand som en Skibsbro ved Kjøbenhavn for Dampskibe endnu bestandigt kun skal høre til de fromme Ønsker, ved hvis forsinkede Realisation Damppaketfarten paa Hovedstaden, der nu for denne er bleven af saa overordentlig Vigtighed, lider et saa betydeligt Afbræk J Ærøeskjøbing vækker en i disse Dage foretagen magnetisk Cuur paa en af Krampe lidende Pige megen Opsigt og Overtro. Krampens Aand (det er vel Magnetiseurens) har blandt Andet med lydelig Stemme, der udgik af den Syges egen Mund, paalagt hende at skjære sig i Haanden, men siden ladet sig formilde til at hun afsonede det med at drikke et Glas Sæbevand, samt gaae op af Gaden, med Hatten under Armen osv. Det forstaaer sig, at Patienten har været lydig og at disse Midler have cureret hende. Den bedste Fordeel har naturligviis Magnetiseuren, der nu høster Lønnen for sin Kunst, ved at leve høit paa de troende Forældres (Svendb. Av.) Regning. Efter Sigende har Grev Bille Brahe ifinde paa særdeles billige Betingelser at fritage sine Godsers Gaardmænd for Hoveri in natura; der er bleven os sagt, at hver Gaardmand skal i dets Sted svare 35 Rbd. aarligt. (Hemp. Av.)J Onsdags saaes i Odense en hvid Ørn at flyve over Byen; man antager i Almindelighed, at Synet af denne sjeldne Fugl, saa høit inde i Landet, bebuder en streng Vinter. (Hemp. Av.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-02-17
Den Nyrup Calundanske Feide har foranlediget en Jnjurieproces: meer end den hele Sags polemiske Deel forresten synes at være værd. Redacteuren og Udgiveren af Viborg Avis, Hr. H. Wissing, bekjendtgjør nemlig, at ville sagsøge Nyrops Apologist, Hr. Kjøbmand N. Ettrup i Nykjøbing, for dennes i et Jnserat i Rand. Avis fremførte fornærmelige Udladelser. (Aalb. Av.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-02-17
Som bekjendt er Professor Müller fra Berlin paa Veien til Kjøbenhavn, hvor han, ved Hjælp af sine smukke Døttre, en vidunderlig deilig Romerinde &c., vil fremvise sine saakaldte levende billeder" om hvis Tilladelse og Velanstændighed der, i tydske Blade, er fort en levende Feide, idet Nogle have fordømt dem som ublue, hvisaarsag det ogsaa i flere Stæder, f. Ex. i Hamborg, har været Professoren. forbudt af Politiet at fremvise disse Nøgenheder, medens Andre forsikkre, at de ærbareste Folk kunne see dem uden Anstød. Nu er denne Modsigelses Gaade løst. Professor Müllers levende billeder ere virkeligen uanstødelige, notabene som han har foreviist dem i Eimsbuttel og sidst i Kiel. Damernes Legeme er bedækket med Tricot og indhyllet i saamange Shawler, at man af deres Nederdeel ikke seer meere end til midt paa Læggen. Derved vinder jo rigtignok Blufærdigheden; men Fremstillingen taber i Sandhed. En Venus, som baader sig, indhyllet i Shawler, hvilken Phantasie kan rime det Politiet kan imidlertid ikke have Noget at indvende herimod. Men hvad skal man dømme om de Privatselskaber, der dannede sig i Hamborg, for ligesom at hævne Æsthetiken paa Blufærdigheden, Det er desværre et Factum, at 80 Personer, efter truffen Aftale, besaae de levende billeder in puris naturalibus for 80 Louisd'or! J Kiel har man slaaet Endeel af: her har man underhandlet med 20 Personer, der skulde betale Entreen med 20 Louisd'or. Nu faae vi see, hvorledes det vil gaae i Kjøbenhavn, (Wandsb. B.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-02-17
Om Skuespillerinden Mad. Orlamundt læses Følgende i Rand. Av: Hendes sjælfulde Spil, hendes udmærkede Mimik, i Forening med den poetiske Begeistring, hvormed hun udførte Dinas" høist vanskelige Rolle, betegner den ægte Kunstnerinde, og i Sandhed, meere end velfortjent var den levende Acclamation, som hendes henrivende Spil fremkaldte hos det talrigt forsamlede Publicum. Hvad enten Mad. Orlamundt viser sig i Vaudevillen, Lystspillet, Dramaet eller Tragoedien, maa hun særdeles tilfredsstille hver den, der interesserer sig for Kunsten i dens rette aandelige betydning; thi stedse bliver hun Naturen tro, stedse bærer hendes Præstationer et umiskjendeligt Præg af dyb Studium, skarp Jagtagelsesevne og den dermed i Forbindelse staaende, for enhver sand Kunstdyrker uundværlige Menneskekundskab. Ved Valget af sin Klædedragt viser hun den fineste Sands for det Velanstændige, Skjønne og i høi Grad Tækkelige; fort: Mad. Orlamundt forstaaer ved sit Spil, ved sin yndefulde Tække at berøre de Strænge i det menneskelige Gemyts Dybheder, der, skjøndt tilbagetrængte og for endeel sløvede ved Livets Prosa og ofte lidet hyggelige Virkelighed, ligesom med Længsel vente paa en Leilighed for at fremkaldes til Liv og Virksomhed. Vinderslevgaard i Lysgaard Herred, Viborg Amt, der for en halv Snees Aar siden blev solgt underhaanden for c. 16,000 Rbd. til Hr. Hansen fra Aalborgegnen og af denne 7 Aar derefter igjenafhændedes til Hr. Carl Ree fra Kjøbenhavn for nogle og 30,000 Rbd. er nu atter af Sidstnævnte, efter Rand Av., solgt til Eieren af Harlev Mølle, Skibscapitain Bay, for 60,000 Rbd. (Nogle sige endog 80,000); hvorhos rigtignok maa bemærkes, at der med sidste Kjøb følger hele Besætningen, Avlsredskaberne og endeel af Jndboet, samt at Eiendommen nu er betydelig forbedret.