JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-06-02
Bekjendtgjørelse. - Premierlieutenant af Søe-Etaten og Ridder af Dannebrog P. M. Tuxen har indsendt til det Kongelige Admiralitets og Commissariats Collegium en Rapport, dateret 23de d. M., som han har modtaget fra Søe Premierlieutenant Falsen, Ridder af Dannebrog, der er beordret til Skagen med en Afdeling af Roeflotillen, og af denne Rapport erfares følgende: Den 22de om Aftenen lettede Premierlieutenant Falsen med 2 Kanonbaade og 4 Joller, for om mueligt i Dagningen at attaquere en engelsk Convoy, som havde ladet sig see, men Strømmen havde saaledes sat den N. O. hen, at de alle vare af Sigte, paa en Brig nær, der laae omtrent 2 Mile fra Landet. Denne saae saa orlogsmæssigud, at Lieutenanten besluttede at angribe den, men Strømmen løb endnu saa haardt fra Land, at han først efter 4 Miles Rening erfarede at det var en Hamborger, ladet med Viin, bestemt til Stockholm. Søen begyndte da at blive meget urolig og Strømmen løb endnu N. O., som voldte, at Kanonbaadene avancerede meget langsomt ind paa Land. Kl. 10 lod en Kutterbrig sig see og Vinden, som favoriserede ham, samt hans fortreffelige Seilads, bragte ham snart op til de danske Kanon fartøier. Da Lieutenanten saae, at han ikke længere kunde undgaae Kutterbriggen, bjergede hav Seilene, formerede Frontlinie og roede op imod Vinden. Søen havde tiltaget saa meget, at Jollerne kastede denne Reiling efter den anden i Vandet, og idelig maatte holdes paa Pomperne for ikke at synke. Briggen løb Kanonfartøierne agter om paa omtrent 150 Skridts Frastand og gav dem sit glatte Lag, ledsaget af Musketild fra Mærs og Dæk. Ved dette Lag mistede Kanonbaaden No. 2 sit Roer og sin Løybom og maatte saaledes trække sig udaf Linien, og Kanonjollen No. 12 blev demonteret. Lieutenant Falsen havde altsaa kun 4 Fartøier tilbage, som han samlede til sig saa nær som mueligt og lod deres Kanoner til Mundingen fylde med Skraae. Denne Foranstaltning var saa meget mere, nødvendig som en Fregat og 2 Kutterenqvancerede stærkt ind paa Lieutenanten. De danske Kanonbaades Skraae gjorde imidlertid den forønskte Virkning. Briggens Seil og Takkelage blev snart saa gjennemskudt, at han ikke længere kunde styre ved Vinden, og da han endelig, i det han vendte, blev truffen af 8 Kugler i Bouen, der gav ham et betydeligt Læk, holdt han med Force af Seil fra Kanonbaadene, uagtet den ommeldte Fregat ikke var 3/4 Miil fra ham og de 2 Kuttere neppe 1/4 Miil Briggen førte 22 Kanoner, og Assairen havde da varet i 1 Time og 20 Minuter. – De danske Kanonfartøier ere alle blevne trufne af de fiendtlige Kugler, men have dog et lidt mere, end at de ved Skagen strax kunneistandsættes, men ingen af Mandskabet er bleven beskadiget. – Premierlieutenant Falsen tilskriver i øvrigt Søelieutenant og Ridder Liindes, samt Maanedslieutenanterne Becks, Brandts Søeborgs og Trolles gode Conduite denne for Kanonbaaden farlige Affaires lykkelige Udgang. Forestaaende bliver efter allerhøieste befaling herved kundgjort. Hovedqvarteer Kjøbenhavn d. 30 Maji 1810. 8 Bülow, at an Generalmajor, Hans Majestæts tjenstgjørende 2 General=Adjutant og Chef for GeneralAdjutant Staben, Ridder af Dannebrog.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-06-02
Kjøbenhavns Vexelcours den 1 Junii. 396 tre Maaneder, 399 kort. – J Hamborg var Coursen paa Kjøbenhavn noteret d. 29. Maji. 495 to. Baghedernes i Aabe med Bra
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-06-02
Udenlandske Efterretninger. London, d. 17 Maji. Siden Embargoens Ophævelse, fra den 16 Martii 1809 indtil 34 Dec. d. A. ere til fremmede Steder udklarerede fra Nyyork 886 Skibe, fra Philladelphia 605, fra Baltimore, 470 Skibe. - Dette Aars Laan skal, som det hedder, kun beløbe sig til 13 Mill. Derer nu udkommen en Protestation fra en Deel af Borgerskabet i London mod Bønskriftet fra Majoriteten i dets Forsamling, i Henseende til Bur dette Sag, som ogsaa er bleven afvist i Underhuset med en Flerhed af 128 Stemmer mod 36.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-06-02
General Regnier beretter fra Merida under 19 April, at General Dison Dagen tilforn havde vendt sig mod Zafra og fordrevet der en Trop af Divisionen Ulrenos. - Moniteuren leverer ogsaa Fortsættelsen af Dagbogen over Cadix's Beleiring, som gaaer til d. 13 April. Deri omtales et Angreb, som Fienden har gjort den 12 April med et betydeligt Antal Canoneerchaloupper, som havde Soldater ombord, paa Øen St. Louis ved Pynten af Trocadoro indtil Rio St. Pedro. Paa samme Tid vendte sig et næsten lige Antal Chalouper, ligeledes med Soldater ombord, til Fortet St. Cathalina. Tropperne bleve vel satte i Land, men General Leval angreb og for og dem igien. De efterlod sig mange Døde og Saarede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-06-02
Grev Metternich ventedes i Slutningen af Maji Maaned tilbage til Wien fra Paris.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-06-02
Fra Stockholm skrives under d. 18 Maji, at Kronprindsen paa sin Reise til Staden Eskid blev betagen af en Feber, men fortsatte Dagen derpaa dog sin Reise.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-06-02
Den 7 Maji tilkjendegav Lord Grey Overhuset, at han om 3 Uger vilde gjøre en Motion angaaende Nationens nuværende Tilstand, og foreslog en Adresse til Kongen, for at anbefale ham at tage i den foruroligende Crisis, hvori Engelland er bragt, Forholdsregler, som de Omstændigheder, hvori det udvortes og indvortes befinder sig, Kronens Sikkerhed og Ære, og Landets Lykke saa strængt byde. Det saakaldte Kæmpens Tog, hvormed Haandværksfolkene i Antwerpen høitideligholdt den Franske Keisers og Keiserindes Nærværelse, har været omtalt i Aviser, men ikke ret beskrevet. Det bestod i 3 efter hinanden følgende Vogne, der havde en sælsom Figur, og vare prydede med Sindbilleder og Allegorier. Ved Siderne rede mange i Charakterklædning, og en stor Mængde af Folket fulgte til Fods. Paa den første Vogn var anbragt en uhyre Valfisk af Pap, inden i den var Mennesker, som sprøitede Vand gjennem Fiskens Næseborer. Paa den anden Vogn var et Krigsskib i det Smaa. Børn i Topværket og i Seilene gjorde Skibsmanøvrene. Paa den tredie Vogn stod et uhyre Stellads, og paa det sad en Kæmpe, dannet af Pap, som i denne Stilling var over 30 Fod høi. En Mand i Figurens Hoved satte dette i Bevægelse ved Hielp af Fjære, saa at Kæmpen, syntes at see paa Tilskuerne. Hvad der gjør denne kolossalske Figur særdeles mærkværdig er den Omstændighed, at Rubens har gjort den i Aaret T610.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-06-02
Da Keiser Napoleon d. 22 Dec. var i Trianon, besøgte han i Selskab med Kongen af Vestphalen, og Dronningen af Neapel Planteskolen og spurgte efter Gartneren. Da denne ikke var tilstede, henvendte han sig til en Gartnerdreng, ved Navn Jacob, som vidste meget fyldestgjørende at besvare Keiserens Spørgsmaale angaaende adskillige Træer og Buskarter. Keiseren spurgte derpaa, om han havde Familie og hvor meget han kunde tjene om Dagen, med det Tillæg. Om nu en Troldqvinde lovede at opfylde alle Dine Begjeringer, hvad vilde Du da vel udbede Dig af hende? – Jeg vilde blive ligesaa forlegen som Brændehuggeren i Fabelen, der tilsidst fik slet intet. - Men hvad ønsker Du da, for at blive ganske lykkelig "Jacob blev bestandig meer og meer forlegen og vidste ikke hvad han skulde sige. – Nu blev Keiseren ved, stig flux hvad du ønskede dig, thi saadan en Leilighed vil du maaskee aldrig i dit Liv finde igjen." Nu svarede Jakob: jeg vilde være fornøiet med en Overgartners Post. - Veed Du om der er en ledig. – Nei, Sire. – Nu, saa vil jeg give dig aarligen indtil der bliver een ledig 1200 Franker og Klæder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-06-02
J Salegio ved Lago Maggjore i Kongeriget Jtalien døde nylig en Olding, som blev 139 Aar og 2 Maaneder gammel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-06-02
Kongen af Spanien lader ingen Leilighed forbigaae til at belønne Fortjenester. Efter Slaget ved Occana tog han Valpladsen i Øiesyn og fandt her en Chasseur, der bar en fiendtlig Fane. Kongen spurgte ham hvo der havde taget denne Fane? Chasseuren nævnte en Underlieutenant af tredie Chasseurregiment, navnlig Letang, der havde taget den midt i en fiendtlig Colonne, men at han nu var stærkt saaret. Kongen sendte paa Stedet en Oberst og en Kammerherre hen til ham, lod spørge hvorledes han befandt sig, anbefalede ham den omhyggeligste Pleie, og lod ham tilstille en Ring med Diamanter. J en Skrivelse fra Dresden hedder det: den ved vort Hof accrediterede Danske Minister, Geheimeraad Baron v. Bülow, har givet vore fra Donau hjemkomne Officierer et stort militair Gjestebud. Jnden lange Række af Aar, denne saa almindelig hædrede Mand har været her som Gesandt, har han stedse vist sig Sachsen og vor Konge inderlig hengiven.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-06-02
Dresden er oprettet et Journal-Jnstitut, som blandt andre udenlandske Blade ogsaa holder den Danske Statstidende.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-06-02
Selskabet for Moderkjerlighed i Paris har i Løbet af Aaret 1809 havt en virkelig Jndtægt af 42,098 Fr. Keiserinde Josephine bidrager 2600. Fr., Dronningen af Holland 500 Fr., Ministeren for det Jndre, 15,000, Cardinal Caprara 1200, Bestyrelsen for Civilhospitalerne i Paris 6000 og Banken i Frankrige 3000 Fr. Selskabet har optaget 300 Mødre, som have født 262 Børn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-06-02
Videnskabelige og Konstefterretninger. Hr. Hedenstrøm, som den Russiske Regjering har overdraget at udarbeide en Beskrivelse over de i Jshavet opdagede Lande, har lykkelig endt sin Reise. Hans Jagttagelser ere lige interessante for Naturhistorien og Jordbeskrivelsen. Han har givet denne Egn Navn af Ny=Siberien og kaldt den Kyst, han har opdaget, St. Nicolai kysten. Han har her opstilt et Kors med denne Helgens Billede, og hængt adskillige Rader Glasperler derved, for at see om de ville blive borttagne af hiin Egns endnu ubekiendte Beboere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-06-02
J Frankrige lever i denne Tid en Konstner ved Navn Hr. Crüssaire, der har bragt det meget vidt i den Konst at tegne med Pennen. Hans Arbeider ere saa skjønne, at man skulde troe, de vare forfærdigede af den største Mesters Pensel. Han har tegnet for Pave Pius VII. et Kalklaag, som den hellige Fader fandt saa ypperligt, at han belønnede Konstneren med en meget skjøn Rosenkrands af Agat-Onyx, rigelig prydet med Guld og Sølvmedailler. Konstneren behandler alle Slags Gienstande, men sysselsætter sig helst med Allegorier. Han har saaledes tegnet hele Skabelses historien efter 1ste Mose Bog J lang Tid formodede man, at der i et naderjordisk Værelse i Slottet Ormond i Staden Kilkenny i Jrland maa ligge gamle Papirer, som vilde være af største Vigtighed for Familien Or mond. Dette Værelse, som man kaldte Vidne gemakket, har i umindelige Tider ikke været besøgt af noget Menneske. Familiens Commissionair vilde dog omsider see hvad det indbefattede. Han lod først tre Skorsteensfeierdreng, stige derned med brændende Fakler, og fulgte derpaa selv ikke uden Vanskelighed bag efter. Man fandt nu efter megen Søgen en jernbeslaaet Kuffert af Eegetræ, hvori der virkelig laae, om just ikke de søgte, saa dog yderst sjeldne Papirer. Man fandt nemlig 3 Breve fra Kong Jakob, nogle fra Hertugen af Monmouth og Hertugen af Ormond, og fire fra den berømte Nell-Gevinne, der besværer sig over, at Hoffet ikke har betalt ham hans Pension, og adskillige Adresser til Hertugen af Ormond, hvori man især beklager den arme Belle, der led den største Nød. Familien Ormond har aldeles ingen Efterretninger om denne Belle, som i dette Haandskrift omtales. Havde For kjendt disse gjenfundne Manuskripter, saa havde de maaskee kunnet levere ham vigtige Data til Kong Jakobs Historie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-06-02
Den Franske Keiserindes Karetmager, Hr. Grotting, har forfærdiget Kongen af Vestphalens Kronningskaret. Fadningen er af en fortræffelig Form og lutter Speilglas, Kanterne ere prydede med forgyldt Bronze. 8 Hoveder en Basrelief forestillende Vestphalens otte Hovedstæder. Bukken er et Mesterstykke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-06-02
Paa den Franske Keisers Bekostning udkommer et Pragtværk over Ægypten, hvoraf 1ste Deel snart bliver færdig. Der hører 800 Kobbere dertil, og Keiseren har selv gjennemseet Jndledningen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-06-02
Den Franske Keiser har overdraget Hr. Vincent Camuccini, en berømt Maler i Rom, at forfærdige et Malerie, der forestiller følgende Gjenstand. J det Øieblik de Franske Tropper angreb Regensburg, d. 23 April 1809, blev Keiseren, der vilde recogneseere Stedet, saaret i Foden af en Kigle. Monarken lod sig paa Valpladsen forbinde, og da Efterretningen om dette Saar udbredte nogen Bestyrtelse i Armeen, biede han ikke indtil man var færdig med at forbinde ham, men befalede at man skulde bringe ham hans Hest, for at kunne ride igjennem Gelederne og vise sig for sine Soldater. - Øieblikket, da Keiseren befaler, at hente Hesten, er det, som Maleren skal vælge. Saarlægen er i Færd med at forbinde Saaret. Keiseren sidder paa Jorden, omgiven af Førsten af Neuschatel, Palladsets Stormarchal, Hertugerne af Danzig, Montebello og Rovigo, hans Adjutanter og Staldmestere, alle til Fods og sysselsatte med denne Begivenhed. - Baggrunden skal forestille Staden Regensburg, allerede staaende i Luer, og de angribende Troppers Operationer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-06-02
Hr. Pinabel, Prof. i Mathematiken i Paris, har opfundet en Machine, som han kalder Promeneuse, formedelst hvilken svage Børn og Voxne uden al Hielp kunne bevæge sig fra det ene Sted til det andet, og efter Behag give Legemet alle muelige Retninger. Denne Machine blev prøvet af Academiet og det medicinske Facultet og befundet hensigtsmæssig. Hr. Pinabell har nu, opmuntret af den hyppige Efterspørgsel, søgt at give sin Machine end større Fuldkommenhed. Den for Børn faaer en særegen Jndretning, og de forVoxne af enhver Legemsbeskaffenhed, har ogsaa en egen Skikkelse. De forene alle Beqvemmeligheder af en Foutenils og en Vogn, seer meget godt ud og gjør i et Værelse samme Nytte som et smukt Stykke Meubel. Den retter sig med største Lethed efter alle Bevægelser, som man vil gjøre dermed. Den Syge holdes deri under Skuldrene, og ved Hofterne, saaledes at man er betrygget mod enhver optænkelig Fare og ikke behøver noget andet Menneske.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-06-02
J det Franske Jnstituts offentlige Forsamling d. 2 Jan. 1810 blev følgende forhandlet: Den physicalske Classe havde opgivet følgende Spørgsmaale: At levere en ved Erfaring stadfæstet mathematisk Theorie om Lysets dobbelte Brækning naar det gaaer igjennem forskjellige kristalliserede Substancer. Classen har tilkjendt Hr. Malus, Oberstlieutenant ved Geniecorpset, den udsatte Guldmedaille af 3000 Fr. Værdie. - Den af Keiseren aarligen udsatte Belønning af 3000 Fr. for den bedste Jagttagelse, der hvert Aar gjøres over det galvanske Fludum, har Classen deelt mellen Hr. Gay Lussac, Medl. af Jnstit., og Hr. Theenard, Prof. ved College de France. Den af Hr. La lande stiftede Medaille for den vigtigste Opdagelse til Astronomiens Befordring a. er bleven tilkjendt Hr. Gaus. - Det mathematiske Priisspørgsmaal for 1812 er: at udkaste en mathematisk Theorie om Lovene for Varmeens Fortplantelse og sammenligne Resultatet af denne Theorie med Erfaringen. Prisen er en Medaille af 3000 Frankers Værdie. Concurrence=Tiden er bestemt til 1 Oct. 1811.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-06-02
Den 4de Maji holdes i den Ranske Gaard paa Kongens Nytorv Auction over et stort Partie Engelsk hvid og decoreret Porcellain, hvoriblandt særdeles skjønne Servicer. Til en Viol. J dit Bæger, favre Blomst, du gjemme Lønlig Taarer, Veemod her udgjød, Dydt du sukke, aldrig vil du glemme, Da saa ømt en Stemme til dig lød: "Hulde Spæde, denne Kildes Perler rinde Tit ved Dorotheas Englesmiil, Hende ofte eensom vankende du finde, "Hendes Klage her du høre vil. "Og paa dig naar engang Hendes Blik nedskuer, "Hun din søde Duft indaander fro, Naar, som Uskylds gyldne Rose, Kinden luer, "Da om Liliefinger sømt dig sno"Plukker Hun dig da, med dig sit Bryst at pryde, Seer paa Silkebarm dig gynge sig. "O, da lad din Sørgetone sagte lyde? "Du om Hendes Hjerte slynge dig: Pige, disse Draaber i mit Bæger flyde Af en ædel Ynglings rene Siel; Her han ene sukke, Taarer tør udgyde, Her han tænker Dig, og er saa vel. "Og han nævner Dig, og smiller da, og - græder; Skal min Vaar saa grusomt svinde hen"Snart, o snart jeg dette Sted ei meer betræder "Død, omfavn din længselfulde Ven!!" Kjøbenhavn, trykt hos P. H. Höeckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-06-05
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. 28 RbmagerSyvende Aargang. No. 69. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin. Tirsdagen den 5 Junii, 1810.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-06-05
Dette har ogsaa Hr. Professor Olufsen anmærket i sin Lærebog, i den danske Landoekonomie, 2det Hefte S. 125. Vigtigere end disse og flere Medicinalplanters Dyrkning er Jndsamlingen af de hos os vildvoxende Planter, der kunne bruges i Fabrikerne og Apothekerne. Landet mister aarligen ikke ubetydelige Summer ved at kjøbe dem udenlands, hvor fattige Folk hellere arbeide end tigge.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-06-05
Endnu staaer tilbage at ønske, at enten Forfatteren af det anførte Skrift eller en Mand, der besjeles af ligesaa patriotisk en Jver som han forde indenlandske medicinske Planters større Brug og Anvendelse, vilde skienke os en populair medicinsk Urtebog, der kunde indeholde en Beskrivelse over alle indenlandske medicinske Planters Egenskaber og Anvendelse som Lægemidler, omtrent efter samme Methode, som den ærværdige Simon Pauli i sin Flora Danica har brugt. To snedige Hattetyve. To Sparke kom for ikke længe siden ind til en Hattemager her i Staden og begierte to Hatte saa superfine og moderne som mueligt. Man flyer hver af dem en Hat. De probere dem hver forsit Speil. "Hvorledes klæder den mig?" spurgte den ene. - "Som en Abekat," var Svaret. "Hvad? Det siger Du som en Slyngel." Erjeg en Slyngel, det skal Du ikke have sagt omsonst." Han løfter Stokken op, giver sin Kammerat et dygtigt Rap og løber sin Vei. Denne lader som han er yderst opbragt over den tilføiede Fornærmelse, river i sin Harme en Pung med Guldpenge op af Lommen og beder Hattemageren at gjøre sig betalt deraf, medens han, for at hevne denne Krænkelse, sætter efter Fornærmeren. Da man nu eftersaae Pungen, fandt man istedet for Ducater – Regnepenge. Men Sparkene vare løbne deres Vei og Hattene borte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-06-05
Berigtigelse. J Anledning af den i No. 67 af Kjøbenhavns Skilderie indførte bemærkning angaaende den Umage, man i Hamborg gjør sig for at opskrue vor Cours, har een af vore meest saakyndige Kjøbmænd gjort Udgiveren opmærksom paa, at naar Hamborgerne sætter Coursen paa Kjøbenhavn 400 to Maaneder, er det i Forhold til 396 tre Maaneder fra Kjøbenhavn paa Hamborg snarere 1 1/2 PC. for lavt end for høit. Beviset for hans Paastand er følgende: For 100 Rdlr. Banco betales i Kjøbenhavn paa tre Maaneder 396. Derfor faaes Hamborg 405 i en Vexel paa Kjøbenhavn, som har to Maaneder 8 Dage at løbe. Renter af den Kjøbenhavnske og Hamborger Vexel udgjør 8 Rdlr. 3 Mk. Provision og Courtage 1 Rdlr. 5 Mk. Tilsammen 10 Rdlr. 2 Mk. Naar disse lægges til 396, bliver 400 Rdlr. 16 s. Et gammelt Middel til at forbedre Coursen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-06-05
(Af Kbhavns Adresseavis af 24 Sept. 1766.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-06-05
J Danzig have de samtlige Classer af Borgerskabet besværet sig over Vexel=Coursens skadelige Stigen; hvorfore følgende af Øvrigheden er fastsat, og bekjendtgjort, fra 7 Aug. indeværende Aar maae ei nogen Vexel antages til høiere Cours end til Amsterdam paa 40 Dage til 420 Groschen, imod 6 gl. Holl. pr. Banco, eller et Pd. Flamsk; og til Hamburg paa 3 Uger til 168 Sr. imod 1 Rdlr. Hamb. Banco. Men efter berørte Tid, og at regne fra den 1. Oct. i indeværende Aar, maae ingen Vexel videre ved nu værende Vexel Penge sluttes til høiere Cours end til Amsterdam paa 40 Dage til 400 Sr. og til Hamburg paa 3 Uger til 160 Sr. Ligeledes skulle herefter alle Vexler sluttes ved eedsoorne Mæglere, og, naar Vexler vorde uden Mæglere sluttede og betalte over den fastsatte Cours, saa ansees saavel Trassenter som Remittenter med eftertrykkelig Straf: desuden skulle saadanne Vexler, om de komme tilbage med Protest erkiendes ugyldige, og ingen Understytning have af Domstolene. Otte Dage efter dette Paabuds Udfærdigelse skulle alle Vexlers Betaling ikke skee ved Anviisninger men altid med reede Penge: Ligeledes skal Trassenten hver Gang være forpligtet inden Postens Afgang eller i det seeneste inden næste Post at indcasserede Betaling af Remitteenten; og om sligt af Trassenten ikke vorder iagttaget; saa skal han have forbrudt 1 Procent af Vexelens Sum. Fra den Dag af til den 1 Oct. tillades vel Ducaterne en frie Cours: Men efter 1 Oct, skulle de randede fuldvægtige Ducater i Betalingen ikke beregnes høiere end til II gl. 12 Sr. eller høist 11 gl. 15 Sr. af den nu gangbare Sølv-Mynt i Sverrig; Dog skal det være baade Kjøbere og Sælgere tilladt, at accordere om en ringere Priis paa Ducaterne. Ved Specie=Myntens Vexling skulle de Penge som forvexles uopsetteligen betales med rede Penge. Enhver Vexeleer skal strax, saasnart en paa ham stillet Anviisning forrettes, tydeligen forklare sig, om han vil udbetale den eller ei. J første Fald antegne Datum paa Assignationen; og naar den Betaling som han paatager sig vorder æsket; da sette den op i det høieste paa 3 a 4 Dage, og erlegge samme ikke ved Anviisninger eller Reverser, men ved rede Penge.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-06-05
Jnden- og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-06-05
Indenlandske Efterretninger. Den 2 Junii er Herregaarden Benzons Eie, omtrent 4 1/2 Miil fra Kjøbenhavn, solgt parcelviis paa følgende Maade: Hovedgaarden, stor 500 Tdr. Land, for 76, 100 Rdlr. til Forpagter Møller, Husene til Beboerne for 32,000 Rdlr., Ørsted og Snoldeløv Kirker med 400 Tdr. tiendeydende Hartkorn for 39,000 Rdlr. til Mægler Gandils Sønner, og Skoven for 24,500 Rdlr. til Oberstlieutenant Recke, tilsammen 170,600 Rdlr. Bemeldte Eiendom blev af afg. Mægler Gandil og Hr. Lieutenant Recke kjøbt for noget over et Aar siden for 115,000 Rdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-06-05
J Runddelen af Frederiksberg Allee lader Nattergalen i denne Tid sig høre og fornøier de Spadserende med sin fortryllende Sang.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-06-05
J Aarhuus Amt døde d. 18de f. M. en Jomfru Øllegaard Rode i en Alder af 89 Aar. Hun havde tjent sin meste Levetid det forrige Herskab paa Stamhuset Rathlousdal i Hads Herred.