JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-02-25
Fredagen, den 11te Marts næstkommende og Dagen efter, Formiddag Kl. 9, vorder her paa Fanøe, efter Begiering af den Kongl. StrandingscommissionærHr. Kiøbmand Jacobsen, ved offentlig Auction bortsolgt: En stor Deel løbende og staaende Touværk af et BrigskibsTakkelase, circa 25 Skpd., som sælges i smaa Partier. 6 a 7 Stkr. nye Trosser, der ei have værer ibrug, vog 5 Skpd. 13 Skpd. Jern, nemlig Skibsbolte, store Søm, brugelige til Broer og Harvetænder, m. m. En stor Deel gode Ege=Planker, 12 a 16 Al. lange, 3 a 3 en halv B. tykke. En stor Deel Ege Skibsbielker og andet svær Eeg, vel skikket til Broer og Huusbygning. 2 svære Fyrre Skibsmaster, a 30 Alen lange. i Buxspryd, 1 Bradspil med Metalbøsninger, og alle Rundholer, som behøves til et Brigskib. 3 Jernbaandspandfave; 1 god Bøge Kiøl, 40 Al. lang 15 Lpd. Bly, endeel gode Blokke. 11 Stkr. Seil af forskiellig Størrelse og Godhed. 3 Skibsankere og 2 Touge af forskiellig Længde og Tykkelse. 2 gode 9 Alen lange Fyrre Pompe med behørige Pompe re, kaber.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-02-25
Endeel Kokstøi, hvoriblandt en svær Kobberkiedel a. Alt dette sælges med 2 Maaneders Credit. Endvidere sælges samme Tid med 4 Ugers Credit, saasom: 9 Kasser Theebohe. 30 Kasser 3 a 4 Tom Søm. 70 Skpd. Norsk stad Stangjern. Nogle Tønder gode Norske Kommen. Nogle Hundrede Stkr. fiirskaaren Fyrrebord. Til hvilket alt herved Lysthavere indbydes. Fanøe, den 12te Februar 1814. A. Nørup. Auctionsforvalter.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-02-25
Ved Gaardmanden paa Piedsted Mark, Bønberg kaldet, beliggende tæt ved Landeveien, kom en fremmed Stud den 8de Januarii, omtrent 5 Aar gammel, af Colleur hvid broget, og et Kors klippet paa den venstre Forbov, samt et lidet Brændemærke paa det høire Horn, om Eieren til samme efterlyses 2de Gange i Riber Avisen, da samme kan bekommes ved forbemeldte Gaardmand Karl Laussen, imod at betale alle Omkostninger.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-02-25
Et Exemplar af Holbergs Comoedie, er for nyelig udlaant; men da man ikke bestemt veed til hvem, saa anmodes Laaneren herved, snarest mueligt at tilbagelevere Bogen her til Adresse Contoiret. Paa Titelbladet staaer Navalhauge.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-02-25
Hvor et vel indrettet Huus faaes tilkjøbs erfares hos Ribe, den 15de Febr. 1814. M. C. F. Matzen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-03-01
Udenlandske Efterretninger.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-03-01
(Af Lybekker Aviser.). Den 15de Beretning fra den schlesiske Armee giver en detailleret Beskrivelse over den allierede Armees Krigs foretagender fra den 22de Jan. indtil den 2den Febr., og stemme overeens med det i foregaaende Avis anmeldte, at Fienden overalt blev fordreven, og efterlod sig Spor af sit Nederlag og store Tab.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-03-01
Paris, den 3die Febr. Vore Aviser melde om Krigsbegivenhederne til den 30te, følgende. Keiseren kom den 25de til Chalon sur Marne. Herfra rykkede han fremad i Spidsen af talrige Tropper. Hertugen af Tarent faaer dagligen talrig Forstærkning; det er sandsynligt, at Fienden, som dumdristigen er trængt ind i det Jndre, snart vil faae Aarsag til at fortryde det. -
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-03-01
Den 24de blev Hertugen af Treviso angreben ved Landsbyen Fontaine, men uagtet Fiendens Overmagt drev han ham tilbage. Ved Broen ved Fontaine, mellem Bar sur Aube og Chaumont, tabte Fienden 6,000 Md. Den franske Armee, begeistret af Keiserens Nærværelse, giør Underværker af Tapperhed. Den 27de angreb Man Fienden ved St. Dizier, slog ham og gjorde flere Fanger. Den 29de og 30te angreb Keiseren ved Brienne, slog Fienden aldeles, og gjorde 15,000 Fanger. - Talrige Troppecorps have passeret Revne for Kong Joseph; Alt gaaer til Armeen. Hovedstaden, Versailles og den hele omliggende Egn er opfyldt med Tropper, som have samme Bestemmelse. Hertugen af Castiglione (Augereau), der var sendt til Dauphine for at samle et betydeligt Troppecorps, var i Lyon den 22de. Fra Oberrhin. Man læser her følgende Udtog af en Skrivelse fra Ludvig VIII til Keiseren af Rusland, Vaabenlykken har givet mere end 150 Tusinde Fanger i D. M. Magt. De ere for det meste Franske. Uden Hensyn til hvad Faner de fulgte, ere de ulykkelige, og jeg betragte dem som mine Børn. Jeg anbefaler dem til Deres Majestæts Høimodighed, for at deres haarde Skjebne kan vorde formildet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-03-01
Wien, den 12 Febr. Feldmarschal Grev v. Bellegarde melder, fra sit Hovedqvarteer Verona af 5te Febr. følgende: Fienden har maattet trække sig tilbage, til Mantua. General Radiwojewich har besat Verona, og rykker nu frem mod Mincio. General Sommariva er passeret Etsch, og stod den 5te med sit høire Fløi ved Rivoli. Et Corps blokerer Mantua, hvori Vicekongen har kastet 14000 Mand, og skal have trukket sig med Resten til Cremona. Kongen af Neapel er kommen til Bologna den 1ste, hans Armee staaer, mellem Bologna og Piacenza. Neapolitanerne have besat Florenz, hvor Folket har gjort Oprør mod Prinsessen af Lucia, hvorfor hun er flygtet til Livorno. Fienden forfølges paa det ivrigste. Ved Overgangen over Etsch udstædte Bellegarde en Proclamation, hvori han opmuntrer Jtalienerne til at giøre fælleds Sag med de Allierede, for at afkaste det Aag, de saalænge have sukket under, deri yttres blandt Andet Følgende: det er de forbundne Monarchers høimodige Villie, saavidt Omstændighederne tillade at gjenopreise den europæiske Statsforfatnings gamle ærværdige Bygning. Da skal hiin udødelige Stad, to Gange den Første i Verden, ei længer være den Anden i et fremmed Rige: den skal med nye Glands fremstaae som den christelige Verdens Hovedstad.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-03-01
Fra Nederrihnen, den 15de Febr. Bombardementet ved Antverpen har varet 3 Dage, der var heftigst den 5te. Der er kastet henimod 2000 Bomber. Den berømte Carnot commanderer i Staden. Hertugen af Piacenza Lebrun, er der ogsaa. Goes, den 6te Febr. Englænderne have forceret Passagen ved Vliesingen med 2 Fregatter, 2 Brigger og flere Kanonbaade. Franskmændene holdte denne Passage for utilgængelig. En Brig har ophævet Communicationen mellem Antverpen og Fortet Batz. Paa Zuld Beveland ere 3000 Russer. De herværende Englænder forlode dem; som det hedder, skulle de gaae til Nordamerika.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-03-01
Fra Bremen hedder det, at de forbundne Monarchers Hovedqvarteer var den 10de i Montmiral, hvor allerede Deputerede fra Senatet skulle have indfundet sig. Fra Lübeck meldes, at der til Bremmen frived en overordentlig Leilighed fra Amsterdam kommen en Efterretning, at de Allierede den 12 Febr. rykkede ind i Paris.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-03-01
Adskilligt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-03-01
Af samme Blade.) Den 19de December, aabnede Keiseren det lovgivende Korpses Forsamling med en Tale, hvori forekommer følgende: " Glimrende Seire have i dette Feldttog ophøiet de franske Vaabens Ære; Forbunds brud uden Lige have gjort disse Seire unyttiget Alt harvendt sig imod os; Frankrig selv vil være i Fare, med mindre de Franske Energie og Mod forebygger det. Under disse vigtige Omstændigheder var det min første Tanke at forsamle Dem om mig; det er Trangfor mit Hierte at føle sig omgivet af mine troe Undersaatter. Jkke har Lykken mægtet at forføre mig, ogsaa Ulykken skal finde mig ophøiet over dens Angreb, Ofte gav jeg Nationerne Fred, naar de i Krig med mig havde mistet Alt; af mine Erobringer har jeg oprettet Throner for Konger, som nu have forladt mig. En Danmark og Neapel ere blevne Forbundet med mig troe. De forenede Stater i Nordamerika fortsætte deres lykkelige Krig mod Engelland. Jeg har erkiendt de 19 Schweizerkantoners Neutralitet. - Senere er det lovgivende Korps ved et Keiserlig Dekret ophævet og dets Medlemmer sendt til deres Hiem. Aarsagen dertil fortælles saaledes : En af Medlemmerne, Lainer fra Bourdeaux, gjorde Jndvendinger mod Keiserens Forslag, Præsidenten, Hertugen af Massa, erklærede ham derover berøvet Lovens Beskyttelse (hors de la loi),men denne tog til Orde saaledes: Det er mig der tilkommer at erklære Dem fredløs, og De vover at antaste en Folkerepræsentants Frihed.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-03-01
Saasnart Kriseren fik Efterretning om denne Oprørstale, indfandt han sig personlig i Forsamlingen, bebreidede Medlemmerne at de arbeidede paa Frankrigs Undergang, og sagde blandt andet, at 2 i Frankrig tabte Slag kunde ikke gaae ham saa nær, som dette Ulydigheds=Beviis under de nærværende Omstændigheder. Keiseren, som var meget vred, gik op og ned af Gulvet i Salen, talede afbrudt, med idelige Gientagelser, og gik over til de forskelligste Gienstande. Lainee skulde have været arresteret, men blev det først paa Hiemreisen til Bourdeaux. Nytaarsdag holdt Keiseren derpaa følgende Tale til de ham lykønskende Medlemmer af Lovgivnings korpset. Jeg veed, at der er Forrædere iblandt Dem, som gjerne vilde bevæge mig til at undertegne en Fred, endnu skammeligere end den, som Frankerigs Fiender virkelig foreslaae. De vilde gjerne see mig bragt paa Skaffottet, som den ulykkelige Ludvig den sextende; men jeg skal vide at forekomme saadan Rædselsdaad Enhver af Dem skal vende tilbage til sit Hiem; jeg veed, at de der kunne stifte Ondt, men jeg skal lade dem bevogte, og hvis De i Departementerne giør de Taler bekiendte, som ere holdte i Deres Midte, skal jeg lade dem aftrykke i Monitøren med Anmærkninger, og de skal staae mig personlig til Ansvar for hvad deraf kan flyde. Jeg vil afreise og stille mig i Spidsen for min Armee for at trænge vore Fiender tilbage til deres eget Land; og inden 3 Maanedet skal jeg enten have tilkjæmpet migenærefuld Fred, eller jeg er ikke mere til.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-03-01
Ved Dekret af 8 Januar har Keiseren befalet Organisationen af Parises Nationalgaarde, hvilken Keiseren selv. som Chef vil kommandre. Da Officererne aflagde Keiseren Eden, sagde denne til Dem: Jeg drager til Armeen mod vore Fiender; i Deres Hænder, og til deres Beskyttelse anbetroer jeg min gode Stad, Paris, min Gemalinde og min Søn. Jeg skal vende tilbage i Deres Midte og vide at udmærke Enhver, som viser sig min Tillid værdig. Keiserinden fældede Taarer, og alle Officerer brast i Graad ved dette rørende Optrin.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-03-01
Monitøren giør følgende Anmærkninger over de Allieredes Proclamationer. Franske de Allierede erklære, at de blot føre Krig mod Eders Keiser; de ansee Eder istand til at forlade et af Eder selv valgt Overhoved, hvis mægtige Stemme bød Liden skabernes Blodtørst at tie, og sætte Eders Eiendomme igien under Lopes Beskyttelse. Hvilken Skiændsel og Troløshed er det, de byde en ædel Nation Troerde, at I et mærke deres Hensigter, Skiller Eder fra Eders Regiering og I ville blive dem et let Bytte. De frygte det Øieblik, da Keiseren med Nationens samlede Kraft og Energie skal lade Tordenen fra Marengo og Austerlitz paa nye udbryde imod dem. Franske, Eders Keisers Sværd vil paa ny lede Eder til Seiren, der ikke kan blive tvivlsom, naar Intet nederdrægtigt Forræderie tilintetgiør alle Geniets Beregninger. En forgiæves lyder Fædrelandets Stemme, den almene Sikkerhed er i Fare, Ved endrægtige Anstrængelser ville vi erholde en ærefuld Fred, den eneste, som kan blive varig og giøre Frankerig lykkelig.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-03-01
Fra Hamborg er atter uddrevet 600 Indbyggere. Ellers er Jntet af Betydenhed forefaldet her.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-03-01
Paa den venstre Rhinbred har Feldmarschal Blücher forbudet Geistligheden at nævne Napoleon i de offentlige Bønner. General Bülov siger i en Proclamation til Belgierne. En Corsicaner er ei skabt til at regiere Frankrig."
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-03-01
Efter Privatbreve fra Paris blev Musenm allerede indpakket den 12te Januar.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-03-01
I Avisen fra Arau tales dog kun som utilforladeligt Rygte om et Manifest fra Hertugen af Angouleme til Franskmændene, hvori han som retmæssig Tronarving giør Fordring paa Regentskabet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-03-01
Jndenlandske Efterretninger. (Af Statst, fynske og jydske Av, samt Udg.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-03-01
Statstiden meddeler Jndholdet af Freden mellem Danmark og Rusland saaledes: " Alle politiske Forhold, som forinden Krigens Udbrud have fundet Sted mellem begge Stater, ere igien oprettede ligesaavelsom Handelsforbindelserne.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-03-01
Alle Reqvisitioner til Behov for den russiske Armee, som bloqverer Hamborg, ophøre, hvad til sammes Underholdning udfordres, betales af Hs. Keiserl. Majestæt efter venskabe, lig Overeenskomst med Hs. Majestæt Kongen af Danmark, til hvilket Øiemed Kommissairer fra begge Sider bliver at udnævne. Der bliver fastsat, at Armeen ikke skal overskride en vis Linie i Hertugdommet Holsteen. Frederik den Sjette, af Guds Naade, Konge til Danmark, de Venders og Gothers, Hertug til Slesvig, Holsteen, Stormarn, Ditmarsken, Oldenborg og Pommern, Fyrste til Rygen, giøre vitterligt, at Vi, i Anledning af den med Hs. Majestæt Kongen af Sverrig under 14 Jan. d. A. afsluttede Fred, allernaadigst ville have ophævet alle de i Anledning af Krigen saavel med bemeldte Rige, som med Storbrittanien, Rusland, Preussen og Meklenborg, følede Foranstaltninger imod ovennævnte Staters Undersaatter og Eiendomme, og have Vi allernaadigst befalet, at der i Anledning af Freden overalt i Vort Rige og Vore Lande skal ved Høimesse Gudstienesten i Kirkerne afsynges høitidelig Lovsang, og offentligen fra Prædikestolen frembæres Tak til Fredens almægtige Giver. - Skrevet i Vor Kongelige Residentsstad Kiøbenhavn, den 10de Februar 1814. Frederik R. Kaas. Cold. Bülow. Nonrad. Ørsted. Berner. Lassen. Hansen. Fischer. I Statstidenden er nu bekiendtgjort et Udtog af de detaillerede Beretninger, som til sin Tid ere indsendte af Hans Durcht. General Prinds Friederich til Hessen, angaaende de forskiellige Fægtninger, som det danske Armeekorps under Høisammes Kommando har i sidste Krig havt paa sit Tilbagerog fra Steknitzen til Rendsborg, og som alle bære Vidne, om den Tapperhed og Vedholdenhed, hvormed de danske Tropper have modstaaer den fiendtlige Overmagt og saavidt mueligt gjort sammes Fremtrængen i det Hvisteenske stridig. Mariboe, den 18de Februarii. Ved at vilde skyde et Træe i Skoven er en Gaardmand fra Halsted bleven reent lemlæstet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-03-01
Idag er Artilleriet brudt op herfra for at afmarschere til Sjælland, Overalt her i Stiftet ere nu alle Jani smaa Templer (Vagt husene) tillutte. Alt er nu igjen ligesaa civilt som tilforn, før 1807, naar nogle faa Officeerqvarterer og Stiftets Domkirke, der er opfyldt med alskens Ting undtages. Midt i Fredens Skiød kan man da nu vel snart vente, at Jndkiørselen til Stiftets Domtirkegaard bliver som fordum forsynet med en ordentlig tillukt Port, og med et Plankeværk ved dens Søndre Side, at de af Hestefødder nedtrampede Dødes Grave blive igien ophævede og at den Gang i Kirken, der har lidt saameget ved Canoners og Krudtvognes Ud- og Jndkiørsel bliver igien istandsat. Sidsel Sørensdatter, under Grevskabet Christiansholm ved Nysted, der var tiltalt for at have slaget sin Mand, er frikiendt for Actors Tiltale ved en Høiesteretsdom af 21de October f. A. Derimod er Mads Hansen for at have slaget sin Fader tildømt at have sit Liv forbrudt og at udrede alle de af Actionen og Straffens Execution flydende Omkostninger.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-03-01
Vor Species Cours har paa een Postdag forbedret sig 70. PC. Forrige Postdag var den 530, denne Postdag kun 460 og Vexelcoursen paa Altona kun 403 enhalv. Specier solgtes i Kiøbenhavn den 22de for 27 enhalv Rbmk. Jfølge Breve fra Holsteen giver man nu 7 Skilling dansk for en Bankoseddel, som man dog bør lægge de Bønder og andre paa Hjerte der endnu vedblive at yttre den prange Formeening at 1 Rd. d. C. kun er 1 Skilling og vedblive at sætte deres Priser derefter. Snart maa 1 Rd. igien være 8 s. værd, og ved Rigsbankens Virken maae Coursen med hver Dag kunne forbedres.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-03-01
J Jversens fyenske Avis læses følgende Jndbydelse: Daman ikke mærker at Freden har have nogen bedrende Jndflydelse paa Fornødenhedernes Priis i Odense og Omegnen, men derimod hører og læser, at dette er i høi Grad Tilfældet aldre Stæder i Landet, især i Kiøbenhavn; saa ere nogle Huusfædre blevne enige om: at oprette mellem dem selv en liden Providerings=Kommission, og indbyde herved flere til Deeltagelse, i at anskaffe sig fra billige Handelsnænd hvad de behøve, men ikke kunne overtale sig til at betale efter opskruede Priser. De, som maatte ønske at deeltage i dette Selskab til fælles Bedste og Jn gens Skade, ville behage at melde sig skrivtlig i AvisExpeditionen hvorefter det Nærmere kan aftales. At Jngen som vil kiøbe Vare, for igien at udhøire dem i dyre Domme, optages i et saadant Selskab, forstaaes vel af sig selv. - En lignende Commission kan man med Rette ønske oprettet flere Stæder. nen Ribe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-03-01
Gudstienesten ved de nu begyndende Faste Onsdags Prædikener saavelsom Fredags= og Søndags Gudstiene, sten, begynder for Eftertiden i Domkirken Al. 9 Formiddag.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-03-01
AVEn SSEnke. J Septbr. forrige Aar fandtes ilanddreven paa den Kongelige Forstrand ved Blaavand, og Weiers en liden aaben Baad, samt 9 hele og 2 halve Tønde, med Tran Med Baaden var ingen levende Folk, og da den af: Brændingerne var ituslagen, var ei heller Navn eller, Mærke at opdage, derimod fandtes de biergede Tønder, med Tran forsynede med følgende Mærker, een med en Triangel i hvilken staaer, en anden J en tredie H. W. den fierde en Triangel hvilken saa et 3 sal, den femte T. en Qvadrat hvori et 2 Talog en Triangel overover, den slette V. Hør, den syvende en Triangel hvori et 5 Tal, den oftende H., den niende en Trlangel hvori et 5 Tal samt en Stræg tvers over; den ene En Halvtønde den anden te Saavel Vraget som Trannen blev strax ved Auction bortsolgt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-03-01
Ligesom nu Stiftamthuset i Christiansand paa Grund af en blandt Vraget forefunden Skrivelse herom er underrettet, bliver Eieren til Foranførte herved endvidere indkaldt til at melde sig inden den i Loven foreskrevne Tid og formig godtgiøre sin Eiendomsret sub poena præclusi K. perpetui silensii. Ribe Stiftamthuus, den 26de Febr. 1814. H. Koefoed.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-03-01
Løverdagen den 19de Martii førstkommende om Formiddagen Kl. 9 bliver afg. Willads Sørensen og Hustrues Stervboehuus No. 188 paa denne Byes Steenboegade med tilliggende Fenne paa Sønderports Marsken ved offentlig Auction bortsolgt. Strax derpaa bortsælges Stervboets Løsøre bestaaende af Sengeklæder og Sengesteder, Linned, Borde, Stole, Skabe, Dragkiste, Kiøkkentøi m.v. Auctionen afholdes paa Raadhuuset, hvortil de Lysthavende herved indbydes. Ribe, den 28de Februari 1814. Heilmann.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-03-01
Løverdagen den 16de Martii førstkommende om Eftermiddagen Kl. 3, bliver afg. Terkel Christensens Enkre Stervboegaard No. bag denne Byes Sønderiortsgade med tilhørende Fenne paa Mærsken og 1 Ager i de smaae Fenner, stillet til offentlig Auction til absolut bortsælgelses Auctionen afholdes paa Raadhuuset til det bestemte Tid, hvortil de Lysthavende herved indbydes. Ribe, den 28de Februar 1814. Heilmann.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-03-01
Mandagen den 7de Marts førstkommende Eftermiddag Kl. 2 bliver ved offentlig Auction udi Johan Petersens Gaard i Østervedsted bortsolgt en Deel Høe og 8 Fag, Huus til Nedbrydelse, efter de Conditioner som paa Auctionsstedet bliver bekiendtgjort, hvilket herved til Lysthavendes Efterretning bekiendtgiøres. Alde, den 1ste Marts 1814. Leilmann.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-03-01
J Forvindelse med hvad der i det Kongelige danske Cancellies, Placat af 8de f. M. H. 5, betreffende de udstædte Committee Sedlers Modtagelse ved Rente Betalingen til Banken, er meldet, nemlig: "at Banken vil modtage disse Sedler saavidt som samme kan anbringe den ved Betalinger til de Kongelige Finantser, bekiendtgiøres herved, at samtlige Vedkommende i Danmark, som for de fastsatte tvende Betalings Terminer i Aaret 1813 have Renter af de Banken ved dens Fundation tillagte Hæftelser at udreede, kunne afdrage en femte Deel af saadanne Renters Beløb med titnævnte Committee-Sedler, som ved denne Liqvidation modtages for deres paalydende Sum Rigsbanken, den 21de Februar 1814. Malling. Rosenstand Göiske. v. Schmidt Phiseldek. Schönheyder. Lind. Feilberg.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-03-01
Et ungt Menneske, der ikke har Lyst, eller mang ler Kræfter til at tiene som simpel Gaardskarl, kan til 1ste Mai d. A. faae en Tieneste, hvori han foruden Kost, Logie og Lön, i fine fra andet let Arbeide, Fritimer, kan blive underviist i et Fag den kan skaffe ham Udkomme ifald han faaer Lyst til at erhvervedet paa denne Maade. Han melde sin Paa Bogtrykkeriet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-03-01
Første Hefte af Skildringer af Nutidens Foldtherrer i ved J. K. Høst, har jeg for nyelig udlaant til en af mine Bekiendtere, men erindrer ikke tilvisse til hvem. Jeg haaber imidlertid Laaneren opfylder sin Pligt, paa denne min Anmodning at tilbagelevere Bogen. Ribe, den 1ste Marts 1814. Hobolt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-03-01
Tvende Prædikener efter Tidens Leilighed, af V. K. Hjort, Biskop over Ribe Stift, Ridder af Dannebrogen, faaes tilkjøbs her paa Adresse=Contoiret.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-03-01
En Dreng af skikkelige Forældre, kan strax blive antagel i Lære her paa Bogtrykkeriet. Helst ønskedes at han var confirmeret.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-03-01
Følgende Bøger kunne faaes hos Undertegnede: Smi og Taars, dramatisk Nytaarsgave for 1814 ved N. T. Bruun. Orientalia, Julegave for Unge og Gamle ved N. T. Bruun. Bogattester, som nye Drikkeviser, efter Tidernes Tarv, af N. T. Bruun. Bærens Mythologie, Behrmans tydske Læsebog. Møllers Exempelsamling af tydsk prosaisk Still. Gedikes franske Chrestomathie. Munthes Fædrelands Historie. Kjerulfs Geographie. Rector Blochs Elemenkarbog i det latinske Sprog. Nissens danske Grammatik. P. T Hansen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-03-01
En Hoppe, som skal fole til Foraaret er at faae tilkiøbs eller Ombytning hos Stifsphysicus Hansen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-03-04
Dagsposten medbragte ingen Lybekker Aviser, men derimod en Deel Nomre af Altona Mercur som aldeles intet Nyt indeholde.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-03-04
Adskilligt. (Af f. A., og Dagen) Der siges, at 5 franske Marchaller skulle have taget deres Afskeed, og at alle franske Steder i Belgien skulle have sendt Kronprindsen af Sverrig Nøglerne til deres Porte. Næst den franske Armee er den russiske Armee nu (1811) den stærkeste i Europa. Peter den Store efterlod en Armee paa 196,000 Mand. Cathrina den Anden havde i Aaret 1794 en Magt paa 440,000, hvoriblandt omtrent var 260,000 Linietropper. For nærværende under Alexander bestaaer den russiske Landmagt af 671,586 Mand. Den til Felttieneste bestemte Armee er inddeelt i 23 Divisioner, hvoraf enhver er i det mindste 15,000 Mand stærk, sammensat af 4 Jnfanterie, 2 Jæger-, 3 Cavallerie- og to Cosakregimenter, 1 ridende og 2 svære Batterier. Men dertil regnes da ikke Besætningerne eller Garnisonsregimenterne. Milicen og de iregulaire Tropper. Den egentlige Krigsmagt bestaaer af 13528 Mand Garder, 392,000 Felt infanteriet, 64,204 Md. Felteavallerie, henimod 50,000 Mand Artillerie, 13,920 Mand Jnvalider, 100,000 Mand irregulaire Tropper bestaaende af Cosakker, Kalmukker, Baskirer og Græker. Siden 1807 indrettedes endvidere et bevæbnet Landværn eller Milice, bestemt til Landets Forsvar og inddeelt i 7 Divisioner. Hver Division indbefatter 4 til 5 Gouvernementer, som have at stille Landeværnet. Den samtlige Milice beløber 651,000 Mand. Efter Tilsitsfreden forlovedes ved Landeværnet igjen (imidlertid completterede man først Felttropperne deraf, men dog vedblev den at være organiseret, for at kunde strax igien sammentrækkes, saasnart der kom Fare. Til den Ende vedblev i hvert Gouvernement et Miliceregiment som Kiærne og Vaabenskole, Antallet af disse vedblivende udgiør allene for sig igien en Hær paa omtrent 100,000 Mand. Rusland fabrikerer for nærværende Alt selv, hvad det behøver til at udstyre sin uhyre Hær. De irregulaire Tropper, der ved hvert Opbud eipere sig selv, faae i Fredstid ingen Sold. Forhen kostede Armeens Underholdning i Fredstid henimod 20 Millioner Rubler; nu vel det dobbelte.