JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-05-27
Under Aarhuus Amt, Westerliisberg Herred paa Schaarupgaards Gods udi Elen Sogn og Bye, er hos Huusindersten Mads Pedersen ved Døden afgaaet, hans Stifdatter Mette Nielsdatter i ugift Stand, hendes Efterladenskab er strax taget under lovbefalet Skifte=Behandling, af hendes efterlevende Moder blev angivet, at den Afdøde skal have følgende Sødskende, nemlig: a) en Søster Karen Nielsdatter, b) en dito Anne Nielsdatter, der begge skal boe i Kiøbenhavn og der være gift hver med en Skibstømmermand, c) en Broder Christen Nielsen der har været Smed i Tørslew paa Giessinggaards Gods, men er Død og skal have efterladt sig 2de Børn, d) en Søster Else Nielsdatter gift med Huusmand Mikkel Mikkelsen i Fløystrup paa Moesgaards Gods, e) en Broder Jen Nielsen tiener i Elen og f) en Søster Margrethe Nielsdatter tiener paa Hjortzhøilund; Thi bliver forbenævnte Arvinger herved (da Stervboen ei formaar at bekoste andet Proclama) 3de Gange efter hinanden i de Kiøbenhavn ske Berlingske Tidender, samt Aarhuus Stifts AdresseAvis, indkaldet, de Myndige selv, samt de Umyndige med Værge og Formynder at møde ved Skifte=Samling i Stervboen til 6te og 12te Ugers Dagen fra Dato som er den 1ste Julii og 12te August førstkommende, for deres Ret under Skiftet at iagttage; til samme Tiid og Sted ville og Stervboets Credi= og Debitorer indfinde sig. Schaarupgaard pr. Aarhuus den 20de Mai 1795. P. Dahlsen, Fuldmægtig ved Godset.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-05-27
J Følge den Kongelige Anordning af 8de denne Maaned om Hesteavlens Opmuntring i Dannemark bekientgiøres herved til Vedkommendes Efterretning, at HengstBesigtelserne og Præmiers Tilkiendelse blive af Amtmanden paa et hvert Besigtelsested og de tvende dertil udnævnte Stutteriekyndige foretagne paa følgende Dage. J Weile den 16de Junii, i Skanderborg den 17de i Randers den 19de i Rold den 20de, i Hiørring den 22de, i Thisted, den 29de Junii, i Skive den 1ste Julii, i Holstebroe den 3die, i Varde den 6te i Odense den 9de, i Svenborg den 10de, i Holbeck den 14de, i Hillerød den 16de, i Kiøge den 17de, i Nestved den 18de og i Nyekiøbing den 20de Julii. Kiøbenhavn, Directionen for Stutterievæsenet den 22de Maji 1795. Reventlov, Hauch, Adeler, Abildgaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-05-27
J Aften Kl. 8 slet bliver paa Aarhuus Raadstue opført en Concert paa blæsende Jndstrumenter af 5 hertil ankomne fremmede Musici. De Herrer Musikelskere og andre af det ærede Publicum, vilde, imod smigrende Forsikkring, finde sig fornøiet og beære os med deres behagelige Nærværelse. Prisen er i Almindelighed 24 s. Aarhuus den 8de Mai 1795. Franz Pyschel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-05-27
Et haabefuldt ung Menneske, af god Familie, som en confirmeret, regner og skriver godt, og har nogen Ge- ographisk Kundskab, ønsker at blive antagen ved Hande, len. Nærmere Efterretning kan faaes paa Adresse=Contoiret i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-05-27
Onsdagen, den 27de Maii næstkommende, foretages offentlig Auction paa Moesgaard over en Deel Løsøre, bestaaende af: 1 grøn mahlet Kareet, 1 Diabel, Sengesteder, Sengeklæder, Dragkister, et Schatoll, Stole, Borde m.v.; De Lysthavende ville behage at møde ermeldte Tiid og Sted og Formiddagen Kl. 8te, hvor AuctionsConditionerne nærmere skal blive bekiendte. Moesgaard den 23de Maii 1795. N. Biørn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-05-27
Underskrevne Eyere af Løgaggergaard i Them Sogn, Wrads Herred, haver ladet samme Gaards Jorder, efter erholdet Tilladelse, udi afvigte Aar opmaale og parsellere udi 2 Gaardes, 1 Boels og 6 Huusmands Pladser, samt me agter han underhaanden at bortsælge. Til samme er overflødig Eiendom af Skov, Mark, Eng, Heede a. god Jagt, lidet Fiskerie. Liebhabere kiender samme best ver at tage dette i Besigtigelse. Løgagger den 7 Maii 1795. C. Mønster.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-05-27
Paa Strøegodset i Albøge Sogn, Søebye, Randers Amt, Sønder Herred, er den 12te April indeværende Aar, død Jndsidder-Enke Sidsel Rasmusdatter, hvi ringe Efterladenskaber strax af mig er taget under Penne til lovlig Skiftebehandling, hvorved Tilstædeværende hav anmeldt, at den Afdøde skal have blandt andre Arvinge2de myndige Sønner i Live, navnlig Rasmus Sørensen, Søebye, Brændeviinsmand i Kiøbenhavn, og Søren Sørensen Søebye, tienende eller opholdende sig enten i Kiøbenhavn eller ude i Siælland; disse fraværende Arvinge fremkaldes da inden 12 Uger fra Dato at indfinde sig med behørig Legitimation hos undertegnede Skifteforvalter; Ti samme Tid indkaldes og Stervboets muelige Credi, sam Debitorer, da Skiftet, naar besagde Tid er udrunden, uden ufornøden Henstand sluttes. Ebeltoft pr. Aarhuus den 18de Maii 1795. Fellumb, Bye- og Herredsfoged. Her paa Adresse=Contoiret faaes tilkjøbs: Hoved=Mandtals Lister a Bog 1 Mk. 8 el Af= og Tilgangs dito a Bog 1 Mk. 86.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-05-30
Udenlandsk. Kiøbenhavn. Efter Forlydende skal den Engelske Charge d'Afaires Hr. Crawford fra det Engelske Hofs Side have declareret det danske Hof, at Engeland saae sig nødsaget til for Eftertiden at opbringe alle neutrale Skibe som vare ladte med Korn til Frankrig, dog skulde baade Ladning og Fragt strax udbetales. Efter Kiøbmands Efterretninger, skal Engeland og alt have begyndt med at opbringe adskillige neutrale Skibe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-05-30
Aarhuus. Den 28de Maii ankom fra Kallundborg følgende Smakskippere: Jens Thurøe, Jes Jes sen, Søren Michelsen, Peder Rasmussen og Christen Soede. Den 30te ankom Skipper Peder Stephensen fra Kiøbenhavn med Stykgods og Passagegerer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-05-30
Udenlandsk. Holland. Vor Alliance med Frankrig er langt før kommen i Stand end vi forventede. Følgende ere de fornemmeste Puncter af denne Tractat: 1) Den franske Republik, erkiender den hollandske Republik for en frie og uafhængig Magt, og garanterer dens Friehed, Uafhængighed og den ved Generalstaterne og hver Provinds i Særdeleshed de cretterede Afskaffelse af Statholderskabet. 2) Den skal til evig Tid være Fred, Venskab og god Forstaaelse imellem begge Republiker. 3) Jndtil Krigens Ende skal imellem begge Republiker en Of og Defensiv=Alliance have Sted imod alle deres Fiender uden Undtagelse. 4) Denne Of= og Defensiv=Alliance skal bestandig have Sted imod Engeland, i alle Tilfælde, naar en af begge Republikerne er i Krig med samme. 5) Jngen af begge Republikerne maa giøre Fred eller underhandle med Engeland, uden den andens Medvirkning og Samtykke. 6) Den franske Republik vil ikke slutte Fred med nogen af de andre coaliserede Magter, uden at Holland, deri med indsluttes. 7) Den hollandske Republik, skal som deres Contingent for dette Feldttog, fremstille 12 Linieskibe og 18 Fregatter, som fornemmelig skal bruges i Nord= og Østersøen. For det tilkommende Feldttog, om saadant skal have Sted, skal denne Magt formeeres. 8) Den hollandske Republik skal, naar den dertil bliver opfordret, i det mindste levere den halve Deel af de Landtropper som den har paa Benene. 9) De combineerte Armeer og Floder skal commanderes af en fransk General. 10) For bedre at kunne aftale Operationerne, skal en Medlem af Generalstaterne have Sæde og delibererende Stemme i Marineudskuddet i Paris. 11)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-05-30
Den hollandske Republik træder fra dette Øieblik af i Besiddelse af deres Søemagt, deres til Land- og Søemagten havende Magasiner, og den Deel af deres Artillerie som den franske Republik ikke allerede har føiet Anstalt for. 12) Den franske Republik giver og paa samme Maade fra dette Øieblik af den hollandske Republik al Teritorium, Lande og Byer igien tilbage, dog med Undtagelse af de i næste Artikel nævnede: 13) Den franske Republik beholder af de erobrede Stæder og Lande som en billig Skadesløsholdelse: a) Statsflandern, med den hele LandStrækning indbegreben som ligger paa den venstre Side af Hond eller Vesterschelden. b) Mastricht og Venlo med tilhørende Dependencer og de Syden for Venlo, paa begge Sider af Maatz, beliggende Land og Eiendomme. 14) Staden og Havnen ved Vlie singen, skal i Freds- og Krigstider uforanderlig hare Fransk Garnison, indtil man derover paa en anden Maade kan treffe Overeenskomst. 15) Vliesinger Havn skal med fuldkommen Friehed være fælleds for begge Nationer, Sammes Brug skal ved en Reglement imellem begge Partier bestemmes, som skal ti føies denne Tractat. 16) Jfald nogen Magt enten fra Rhinens eller Seelands Side skulle angride nogen af Republikerne, skal den franske Republik have Rettighed til at indlægge Besætning i Festningerne Herzogenbusch, Grave og Bergen op Zoom. 17) Ved en almindelig Fredsslutning vil den franske Republik af de erobrede og til den afstaaede Lande, aftræde til den hollandske Republik saa stort et Teritorium af Overflade igien, som de i 13 Artikel til Frankrig afstaaede Lande udgiøre. 18) Frankrig vil vedblive, dog blot i nuværende Krig, paa en militairisk Fod, og med et bestemt og aftalTroppeantal, at besætte de Festninger og Positioner i Holland som det finder nødig at holde der, til Landets Forsvar. 19) Skibsfarten paa Rhinen, Maatz, Schelde, Hond og alle disses Arme, skal være frie for begge Nationer, og deres Skibe uden Forskield behandles eens. 20) Den franske Republik overlader til Republiken Holland alle Huset Oraniens ubevægelige Godser, samt saadant bevægeligt Gods som den franske Republik ikke synes om. 21) Den hollandske Republik betaler den Franske til Skades løsholdelse og Gotgiørelse: Et hundrede Millioner Gulden i Hollandsk klingende Myndt, eller i gode udenlandske Vexelbreve, efter den mellem begge aftalte Betalingstid. 22) Den Franske Republik, skal hos de Magter, som den kan underhandle med, anvende dens gode Tieneste, for at skaffe den hollandske Republiks Undersaattere de Penge-Summer udbetalte, som disse Magter, ved Forskud før Krigen er bleven dem skyldige. 23) Den hollandske Republik forbinder sig til ei at tillade nogen fransk Emigrant Opholdsted og den franske Nation vil derimod heller ikke give Oranisksindede noget Tilflugtsted. 24) Denne Tractat skal først efter Contrahenternes Ratification træde i sin Kraft. Ratificationen skal inden 2 Decader fra den 17de Mai at regne, eller om mueligt før, være udvexlet i Paris.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-05-30
J mange Hollandske Stæder har Municipaliteterne ladet denne Tractat bekiendtgiøre ved Klokkernes Lyd og Kanonernes Affyring. Af de 100 Millioner skal inden 4 Maaneder betales 30, hvoraf 6 i klingende Myndt og 24 i Vexler. J Belgien lader Fransk mændene Havnene i Ostende og Nieuport hastigst sætte i Stand og opkaster Værker paa Søekysterne, hvor til 10,000 Arbeidere ere sammenkaldede. Af de Amsterdammer Bank pantsadte Sardiniske Kronsmykker har Franskmændene, (efter en Hollandsk Tidende) kuns taget Kronen, da det øvrige Smykke endnu skal være tilrækkelig for den laante Sum.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-05-30
Frankrig. Velfærdsudskuddet har udnævnt en Jury af 24 Banqviers, som skal vælge 60 Vexelagenter for den med det første her aabnende Børs. Alle Agioteurer ere udsluttede af dette Valg. Leon, hardi yttrede den 11te Mai i Conventen, at der som Agiotagen ikke snart blev hindret, ville de maa nedlige Udgivter snart stige fra 800 til 1000 Mil lioner. Af de hidindtil imod Vendee commandeerte Tropper skal 17000 Mand indtrækkes til Egnen af Paris. Fra Charette skal der være en Commissair i Paris, med Klage over, at adskillige af Fredspuncterne ikke ere opfyldte. Der siges at det er bleven denne Commissair tilladt at see Ludvig den 16de Børn i Temple.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-05-30
Engeland. For anseer Ministerens Plan, hvorefter Prindsen af Wallis skal bruge 27 Aar til at afbetale sin Gield, for latterlig. Han siger, naar Prindsen vil tage efter mit Raad, saa skal han paa en Tidlang aftakke baade sine Hoffolk, Eqvipager, Domestikker m. m. da alt dette tiener alene til at erindre Publicum om det, de helst ønskede at glemme, saa kan han aarlig afbetale 65000 Pund, og naar han saa tillige sælger sit Hertugdom Cornmall for 600,000 Pund, hvoraf han skal bruge det halve til sin Gields Afbetaling, saa kan han i 3 a 4 Aar komme udaf den.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-05-30
Den 17de Maii afgik en Flode af 12 Linienskibe og 5 Fregatter under Admiral Mann fra Plymouth til den Middellandske Søe, og Admiral Harvei er igien kommen tilbage sammesteds med sin Eskadre fra Nordsøen. De af Sir Sidney Smith erobrede 10 Coffardieskibe vare ladte med Skibsmunition af Skibstømmer Seil, Tougværk, Hamp, Beeg, Blye, Krudt, Kul og Artillerie. Man forsikkrer at den fra Frankrig tilbagekomne Baron Eden, er af de Franske Commissairer affærdigt med følgende Erklæring: "At den Franske Republik havde flere Matroser end Skibe, Engeland derimod flere Skibe end de kunde bemande med Matroser, Frankrig vilde altsaa ved de fangne Matrosers Tilbagegivelse kun formere de Engelske Superioritæt til Søes." Fra alle Egne haves de ønskeligste Efterretninger om en riig Høst, som alt ha betydelig Jndflydelse paa Kornpriserne. En Commision som af Magistraten i London er nedsadt, for at foreslaae Midler til at hemme Levnetsmidlernes høi Priser, har forlangt 5000 Pund Sterling af Stat kassen, til at kjøbe Slagteqvæg for, hvilke de vil lade slagte og udsælge for Jndkiøbsprisen. Den forlanger og, at Præmier skal udsættes for dem som bringer den største Mængde Fisk til Salg paa Torvet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-05-30
Adskilligt. Den Keiserlige Armee camperen, nu og Magasinerne i Rysselsheim ved Mayn formeres stærk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-05-30
J Strasborg, hvor det derværende Poutons-Depot bliver tilfærdigst transporteret, troer man, Pichegraer til Sinds at gaae over Rhinen i Egnen ved Brisgau.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-05-30
J Elsas giøres stærk Jagt paa Jacobinerne, og en stor Deel af samme er bragt til Strasburg i Fængsel. J Naney er igien 4re Kirker aabnede; der saavelsom i Metz, Luneville og flere Steder, er nu offentlig Gudstieneste, og i hele Lottringen bliver de Geistlige ikke hindret i deres Embedsforretninger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-05-30
Ved de nye Verkers og Skandsers Oprettelse i Maynz og Castell er funden mange Oldsager af Myndter, Jndskrifter, Billeder, Urner og Lamper.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-05-30
Fra Neapolis og Sicilien er mange Skibe ankommen til Livorno med Kornvare. Et fra Egypten ankommen Skib forsikkrer og at der har været en meget rig Høst, og at der i Allexandrien laae over 300 med Korn ladte Skibe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-05-30
Efter et i Turin holdt stor Krigsraad, har adskillige Korps af den Østerrigsk Sardiniske Armee faaet Ordre med hurtige Marscher at bryde opFor at opnaae en ærefuld Fred, skal dette Feldttog føres paa det Eftertrykkeligste, og alt er opbuden til at udjage Fienden af de Lande, som han i Jtalien har taget i Besiddelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-05-30
General Platen skal commandere det Troppecorpesom er forsamlet i Skaane.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-05-30
Commissionen af de 11 har nu indleveret til Conventen deres Beretning om den nye Indretnings form i Regieringen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-05-30
Den 27de April tog 17 Franske Geistlige Afskeet med Paven for at reise hiem til deres Fædreland igien. Den hellige Fader formanede dem til Taalmodighed, og gav dem en særdeles udvidet Fuldmagt til Sacramenternes Uddeelelse med sig, og efterat Dehavde kysset hans Fødder, gav han Dem sin Apostoliske Velsignelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-05-30
Bekiendtgiørelser. J Aften, som er Søndagen den 31te Mai Kl. 8 slet, bliver paa Aarhuus Raadstue opført en Concert af 5 hertil ankomne fremmede Musici. De Herrer Musikelskere og andre af det ærede Publicum, vilde, imod smigrende Forsikkring, finde sig fornøiet og beære os med deres behagelige Nærværelse Prisen er i Almindelighed 24 s. Aarhuus d. 30te Maii 1795. Franz Pyschel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-05-30
J Aabye Sogn og Bye under Westerliisberg Herred, ud et Huus paa Aarhuus Conrectorats Gods er den 23de Mai sidst ved Døden afgaaet Niels Jeppesen, hvis ringe Boe(som formodentlig ikke vil kunde betale Begravelsens Omkostninger) strax efter Dødsfaldets Anmeldelse taget under lovlig Skifte=Behandling; Thi bliver herved saavel de Umyndiges Formynder, Enke med Laugværge, som Credi og Debitores, herved indkaldet at møde i Stervboehuuset. 30de Dagen den 23de Junii førstkommende, da Boets videre Behandling fortsættes samt 6te og 12te Uges Dagen fra Dato, nemlig den 10de Julii og 21de August førstkommende; enhver for lovlig at lagttage det fornødne, og de som maatte skylde noget til Boen, at betale samme, da Skiftet bemeldte 21de August bliver sluttet. Aarhuus den 28de Maji 1795. C. Westergaard, paa Hr. Conrector Storgaards Vegne. En Student ønsker sig en Præke=Condition eller i Mangel deraf en Jnformators=Plads til førstkommende Michaeli Dag, nærmere Anviisning giver Adresse=Contoiret. i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-05-30
Bekiendtgiørelse. Formedelst Forandring af Boepæl, er endnu mine faste Eiendomme her i Byen, (som i dette Aars Avertissement Nr. 6 er bekiendt giordt) underhaanden at faae til Kiøbs paa billige Vilkaar. Christian Raae.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-05-30
At Skiftet efter den i Aarhuus Amt, Linnaae Sogn og Horup Bye paa Silcheborg Gods, ved Døden afgangne Jndsidder Christen Pedersen, bliver foretaget, og om muelig sluttet, i Horup, hos Huusmand Søren Jensen Kai høy, den 16de Junii førstkommende, om Formiddagen Klokken 10. Dette bliver herved til enhver Vedkommendes Efterretning bekiendtgjort. Silcheborg den 25de Mai 1795. Paa S. T. Hr. Landsdommer Hoffs Vegne, Buxlund.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-05-30
Skulde nogen have noget at fordre udi Stervboet efter afgangne Huusmand Sørren Andersen, Smed i Colind Bye under Randers Amt, Søndermols Herred, ville De melde Dem hos Undertegnede med saadanne Beviser som Loven befaler. Skifteforretningen efter bemeldte Afdøde bliver fremmet og foretaget i Stervboet den 25de Juni og 6te August førstkommende om Formiddagen Kl. 10 Sl. Og derimod De som skylde noget til Stervboet, ville inden fornævnde Tiider afbetale det saafremt De vil undgaae lovlig Søgsmaal. Weede den 14de Maii 1795. Paa Skifte=Forvalteren S. T. Hr. Christensens Vegne R. Møller.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-05-30
Formedelst vist Levebrød i et andet Stift agter Eieren af Selveiergaarden Elkier i Vinderslev Sogn, Lysgaard, Herred, Viborg Amt, ved een eneste Auction næste 30te Juni Kl. 11 Formiddag at bortsælge bemeldte Gaard, for faae Aar siden af nyt opbygt, forsikkret i Brandkassen, og staaende for Hartkorn Ager og Eng 7 Tdr. 5 Skpr. 3 Fdkr. tre fierdedeel Alb. Jorderne, udskiftede og indhægnede, ligge beqvemt om og ved Gaarden, hvis frugtbare Mark er besaaet med Klever. Til Gaarden er betydelig Eng 3 overflødig Tørvegrøvt, anseelig Giersel, og fornøden Overskov, meest Eeg. Ved Gaarden græsses og foeret 20 Kiør, 50 Faar foruden ungt Qvæg og fornødne Heste, Paa Gaardens Grund ere ypperlige Materialier til et fordeelagtig Teglværks Anlæg. Da Eieren har det Kongelige Rentekammers Tilladelse til at udparcellere Gaarden, hvoraf tilforn 3 Familier have ernæret sig, saa opraabes den først i 3 eller flere Deele og siden samlet. Naar Gaarden og dens Eiendomme er ved denne Auction solgte, hvilket beroer paa antagelig Bud, lader Eieren samme Dag en Deel Besætning, Jnventarium samt Ind- og Udboe ved Auction bortsælge. Vilkaarene (hvoriblant ere disse : at Gaarden strax med sin fulde Grøde kan tiltrædes, og at en Deel af Kiøbesummen, om forlanges kan blive staaende i Gaarden) erfares paa Auctionsstede, i Elkier og forinden hos Eieren samme Steds. Viborg den 16de Mai 1795. Tolstrup, Auctionsforvalter. Copie af den Kongelige Bevilling, til Jndkaldelse for sal. Hr. Provst Jordhøi og Hustrues Stervboe, lyder saaledes:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-05-30
No. 1708. 7 Fire Rigsdaler. Proclama efter afgangne Sognepræst 1795. Hr. Lauriz Jordhøi og Hustrue. Vi Christian den Syvende af Guds Naade Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers Hertug udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Ditmarsken og Oldenborg, gjøre alle vitterligt: at Vi, efter Hr. Hans Juul Jordhøj, Provst udi Rind Herred samt Sognepræst for Ringkiøbing og Rindum Meenigheder i Riber Stift, og Hr. Frederich Gram Jordhøj, Sognepræst for Gangsted og Søvend Meenigheder i Aarhuus Stift udi Vort Land Jylland, deres derom paa egne og Medarvingers Vegne efter afgangne Hr. Lauriz Jordhøj, Sognepræst for Gangsted og Søvend Meenigheder og Provst i Voen Herred udi Aarhuus Stift, allerunderdanigst giordte Ansøgning og Begiering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at de ved Proclama sub poena præclusi et perpetui silentii med Aar og Dags Varsel maae i Berlingske Aviser, Viborger Samler, og den Altonaiske Mercur samt den Aarhuusiske Avis 3de Gange efter hinanden indkalde alle dem som formeene sig, at have noget at fordre i bemelte Hr. Lauriz Jordhøis og ligeledes afgangne Hustrues Stervboe, dermed at fremkomme og saadant deres havende Krav inden foreskrevne Tiids Forløb hos bemeldte Hr. Friderick Gram Jordhøi at anmelde og beviisliggiøre, og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vore allernaadigste Bevilling læses for vedkommende Værneting, samt den Overret hvorunder samme henhører, hvorefter Skade at tage vare. Givet udi Vor Kongelig Residen, stad Kiøbenhavn den 19de Maii 1795. Under Vort Signet. (L. S.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-05-30
Efter Hans Kongelige Majestets allernaadigste Befaling C. v. Brandt. Colbiørnsen. Rejersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-05-30
J allerunderdanigst Følge af forestaaende Hans Kongelige Majestets allernaadigste Bevilling, bliver herved indkaldet alle og enhver som maatte formeene sig at have nogenslags Fordring eller Prætension udi sal. Hr. Laurit Jordhøi og Hustrue Mette Juuls Stervboe dermed at fremkomme og saadant deres havende Krav inden foreskrevne Tids Forløb hos Sognepræsten Hr. Frederich GramJordhøi i Elbeck Præstegaard at anmelde og beviisliggiøre, hvor enhver efter lovlige Beviser skal nyde Ret. Elbe Præstegaard, den 25de Maii 1795. Paa egen og Mearvingers Vegne Frederich Gram Jordhøi. Sognepræst for Gangsted og Søvend Meenigheder,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-05-30
Hos mig undertegnede er noget Sølv af en Spiseskee at bekomme, som en Bonde har villet sælge og jeg ansaae for at være stiaalen: Han angav sig at være af GammelEstrups Gods, og vilde med Vidner bevise, at han havde funden det; men da det ei er skeedt, sluttes deraf at min Mistanke ei var ugrundet. Tegnet eller Navnet var udskrabt og Skeen med Villie overbrækket. Dersom nogen retmæssig Eier dertil kan opdages, bedes at melde sig hos mig, eller og om samme Bønde enten ved Sygdom eller anden Hinder er holdt tilbage da at indfinde sig med belovede Vidner og tillige, at betale dette Avertissements Bekostning. Aarhuus d. 27de Mai 1795. Ole Ravn Guldsmed. Te Anordning af 8de denne Maaned om Hesteavlens Opmuntring i Dannemark bekientgiøres herved til Vedkommendes Efterretning, at Hengst Besigtelserne og Præmiers Tilkiendelse blive af Amtman den paa et hvert Besigtelsested og de tvende dertil udnævnte Stutteriekyndige foretagne paa følgende Dage. J Weile den 16de Junii, i Skanderborg den 17de i Randers den 19de i Rold den 20de, Hiørri ing den 22de, i Thiste, den 29de Junii, i Skive den 1ste Julii, i Holstebroe den 3de, Varde den 6te i Odense den 9de, i Svenborg den 10de i Holbeck den 14de, i Hillerød den 16de, i Kiøge de 17de, i Nestved den 18de og i Nyekiøbing den 20de Julii Kiøbenhavn, Directionen for Stutterievæsenet den 22de Maii 1795. Reventlov, Hauch, Adeler, AbildgaarHer paa Adresse=Contoiret faaes tilkiøbs: Lister, til at indføre det med Kiøbmandskibe. farende Søemandskab i, til Brug for de Herrer Toldere og Mynsterskrivere a Bog 3 Mk. Hoved=Mandtals Lister a Bog = = 1 k. 8 Sk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-06-03
Udenlandsk. Kiøbenhavn. Den 22de Maii afreiste hendes Majestæt Enkedronningen til sin Sommer=Resident, Fredensborg og Hs. Kongl. Høihed Arveprindsen, saafreiste Dagen før til sin Sommer=Residentz Sorgen Den ubehagelige Efterretning skal være indløben, at Engelænderne igien har opbragt 5 Danske SkiDen til overordentlig Gesandt ved det svenske Ho udnævnte Grev Bernstorff er afreist til sit Bestemmelsested. Prinds Wilhelm af Würtemberg, Kongelig Genekalmajor, som næsten i et Aar har opholdt sig som Frievillig ved den allierede Armee, er nu igien kommen tilbage.