Berlingske Tidende, 1810-02-09
Berlin, den 18de Januar. Under 18de Januar udkom følgende Udvidelses Decret for de Kongel. preusiske Ordener og Ærestegn : Vi Friederich Wilhelm, af Guds Naade, Konge til Preusen &c. &c. Efter den Værd, som ethvert Slags Nationalfortieneste har for Os- og Staten, ville vi ogsaaære, belønne og opmuntre den, ved offentlig Udmærkelse. Til den Ende tilføie vi herred, til de i Vort Kongerige forhaanden værende Ordener og Ærestegn, endnu en anden og tredie Classe af den røde Ørns Orden, og Fortieneste Medailler i denne Ordens Baand. 1) Ordenerne og Ærestegnene i Vor Stat deeles derfor for Fremtiden i 2 Hovedafdelinger. Den første skal i Almindelighed ære, belønne og opmuntre udmærket Fortieneste i Staten; den anden i Særdeleshed den i Kamp med Fienden indlagte Fortieneste. 2) Til første Hovedafdeling høre. Den sorte Øins Orden, den første, anden og tredie Classe af den røde Ørns Orden, Guld= og Sølv medaillen i den røde Øens Ordens Baand. 3) Jmellem disse Ordener og Ærestegn af første Hovedafdeling skeer anførte Gradation oven fra ned ad. 4) Den førte Ørns Orden forbliver i sin forrige Forfatning, efter Statuterne af 18de Januar 1701. 5) For første Classe af den røde Ørns Orden gielder sammes Stadfæstelses Dekret af 12te Junii 1792 og den siden bestaaende Forfatning; dog ville Vi for Fremtiden, istedet for det hidtil brugelige Kors, uddeele et andet af lige Størrelse og Farve, men uden Spidsen og uden Guldudfyldning. Dette hvidt emaillerte Kors skal, i sit rundMellemskiold, paa den ene Side føre den røde Ørn og paa den anden Vort Navnetræk F. W. Den anden nye og nu stiftede Classe af den røde Ørns Orden skal bære det samme Kors, dog noget mindre, i et smalt Baand, af samme Farve som den med første Classe forbunde Cordon, om Halsen. Den tredie nye, nu oprettede Classe bærer dette samme nye Kors, i samme men noget smallere Baand, i Knaphullet. Stierne paa Brystet er ikke forbunden med disse nye Classer. Hvorledes den ene Classe skal bæres allene eller tilligemed de andre skal nærmere vorde bestemt. 6) Den almindelige Fortieneste Medaille, saavel Guld, som Sølv-Medaille, skal bæres i Knaphullet i den røde Ordens Baand. Baandet er hvidt vattret med en orangefarvet Stride paa hver Kant. Begge disse Medailler udgiøre et Heele, saa at Guld=Medaillen hæver Sølv=Medaillen. 7) Til anden Hovedafdeling høre: den allerede existerende Orden, pour le merite, den siden indførte Guld- og Sølvmedaille i et sort Baand med hvide Kanter. 8) Ogsaa imellem disse Ordener og Ærestegn finder en Gradation Sted oven fra ned ad; dog udgiøre de dertil hørende Medailler ikkuns eet Heelt. 3) Ordenen pour le merite skal for Fremtiden allene kunne erhverves ved Fortieneste som indlægges i Kamp mod Fienden. 10) Med lige Bestemmelse gielder Forordningen af 30te September 1806 for Guld-og Sølv-Fortienestemedaillen i det sorte Baand, med hvide Kanter. 11) Første og anden Hovedafdelings Ordener og Ærestegn kunne bæres sammen. 12) Vore samtlige Ordener og Ærestegn give dem, der beklædes med samme, Ret til at nyde Ære som de første blandt deres Rang eller Stand. 13) De som have den sorte Ørns og den første Classe af den røde Ørns Orden skulle have Militair=Honeur, og det saaledes, at Skildvagten præsenterer, Gevær, men for Ridderne af den sorte Ørns Orden. skulle tillige Vagterne træde ud, dog uden at tage Gevær. At ære Krigsfortieneste er det Militaires Kald; Skildvagterne skulle derfor giøre Front med Gevær i Armen, for den Militaire Fortienst Medaille, men Front med skuldret Gevær for Ordenen poule merite. Fordrer Personens Militaire Forhold en større Udmærkelse, saa træder denne istedet for hiin. 14) Enhver med disse Udmærkelser hædret Person har Frihed til at omfatte sit Vaaben med Ordens= og Ærestegnene ; ogsaa kunne disse, ved Ligbegiængelser, tiene til at hædre den Afdøde; Diplomet kan før blive i Familien, som et hædrende Minde. 15) Uddelelsen af alle Ordener og Ærestegn skeer af Osselv, efter den allerede gieldende eller analoge Forfatning. Men de hermed forbundne Forretninger ville Vi anbetroe til egne dertil bestemte Embedsmænd, hvis Arbeide og Pligt det skal være at besørge Ordenstegnene og Medaillerne, at føre fuldstændig Liste over de med samme beklædte Hædersmænd, holde Bog over Afgang og Tilgang, deraf fremlægge Udtog, og, naar Vi forlange det, at giøre Jndberetninger og udføre Commissionek. Til de hermed forbundne Udgivter skulle vi anvise Beløbet. 16) Men paa det at vort Riges Ordener og Ærestran stedse kunne blive en høi Udmærkelse, saa bestemme Vi at Antallet paa dem, der kunne naae samme, skal være hensigtsmæssigt lidet; uden dog derfor at spærre den overordentlige Fortieneste sin Udsigt til offentlig Udmærkelse. gust derfor ville Vi ogsaa denne Gang blot uddele den tredie af den røde Ørns nye Classer, og forbeholde Os den anden for at uddele den i Fremtiden for fremstigende Jortieneste. Ligesom Forleningen af Vore Ordener og Hæderstegn skeer af O Selv, saa skal ogsaa Dommen allene forkyndes af Os Selv, naar en igien skal miste samme. Saalænge dette ikke er skeet, maae ingen Livs=, Corporlig, eller Æresstraf fuldbyrdes paa den, der er bleven beklædt med samme; dog undtages Fæstnings- og andet Fængsels Arrest. Med Tabet af Ordener og Ærestegn ville Vi Selvsstraffe alle Handlinger, der stride mod Begreberne af Ære, og fornemmelig saadanne, hvorved Undersaatter, der staae i Vor militaire eller civile Tieneste, udvise Mangel paa Mod, Pligteroskab og Retskaffenhed. Dette Tab skal tillige være forbunden med den sædvanlige Straf Loven byder, men derimod forbeholdt Vi Os, i enkelt Tilfælde og efter Omstændighederne, at formilde denne. Skulde, imod Forventning, Mænd, der ere hædrede med Vore Ordener og Hæderstegn, giøre sig skyldige i saadanne Handlinger da skulle Øvrighederne og de foresatte underrette Os derom, men Retterne skulle tillige tilmelde os deres lovmæssige Kiendelser. Derimod er ingen Dommer beføiet til selv at kunde over Tabet af Vore Ordener og Hæderstegn, meget mere ophæve Vi herved, forsaavidt, de Love der kunne stride mod denne Bestemmelse. Dette under Vor Egenhændige Allerhøieste Underskrivt og hos trykte Kongelige Segl. (L. S.) Friederich Wilhelm. Givet i Berlin, den 18de Januar 1810.