JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Politivennen, 1807-01-01
En nye Maade at tigge paa. (Jndsendt) En lille Pige, med en Kurv hvori der er Polser, har i en Tid drevet en egen Erhvervgren; hun findes nemlig om Aftenen, snart i en, snart i en anden Gade, siddende nær en Løgte, og foregiver at hun der har talt sine Penge, og at en Forbigaaende har bortsnappet hende nogle deraf. Saaledes har Anmælderen for kort siden seet hende ved Knippelsbro, hvor sandsynligvis var spillet en ordentlig Komedie, da en Kudsk som just kom kørende, forsikrede at han havde seet En gribe efter Pengent og undløbe. At hendes Udsagn desuagtet har været falskt, beviser dette, at Anmælderen nogle Dage efter, fandt hende paa store Købmagergade fortællende samme Løgn; nogle godtroende Mennesker gave hende de 17 Sk. hun foregav at have mistet. Nogle Minuter efter fandt Anm. hende sammesteds grædende over, at hun havde tabt 6 Sk. i Rendestenen. J Mandags Aftes indfandt hun sig atter paa Købmagergade, hvor hun i lang Tid narrede Folk til at søge efter det foregivne Tabte, men dette gav vel ikke nok af sig, thi hun begyndte snart med Fortællingen om 17 Sk. som paa sædvanlig Maade vare hende berøvede; Anm. kom nu til, og bebrejdede hende hendes Løgnagtighed, og hun gik; men ikke hundrede Skridt derfra satte hun sig atter, og med Graad fortalte at hun havde tabt 6 Sk. - Anm. og flere kaldte nu paa Vægteren for at lade hende arrestere, men mange bade for hende, og hun fik Lov at agte, da hun lovede ikke at gjøre det oftere. Jike længe blev hun sit Løvte troe; thi saasnart hun var kommen over Høibro, begyndte hun atter at fortælle Forbigaaende om 17 Sk., som der vare berøvede hende. Anm. spurgte hende nu, hvo der vare hendes Forældre, og hvo der udsendte hende? og fik til Svar: at hendes Forældre vare døde, at hun var til Huse hos en Kone ved Navn Bøskman, boende i lille Amagergade No. 110 paa anden Bagsal, at denne pryglede hende naar hun om Aftenen kom hjem uden Penge. Om dette sidste ogsaa er opdigtet vides ikke. For at Folk kunne tage sig i Agt for slige Bedragerier, og for at lede Vedkommende paa Spor efter hende m. fl., bekjendtgjøres dette.
Politivennen, 1807-01-01
Anmodning til Hr. Thorsrod. (Efter Jndsendt). Man ønskede, at De nøjere vilde holde Dem de Bestemmelser efterrettelige, som De selv har fastsat, i Henseende til de Timer, da Bøger paa Deres Lejebibliothek kunne ombyttes. Disse Timer ere, om Eftermiddagen, fra 2 til 5. Men det er mere end eengang indtruffet, at man, paa forskjellige Dage, har mødt der baade Kl. 3 og Kl. 4, uden at finde aabnet, formodentligen, fordi Vedkommende enten ikke endnu vare komne til, eller allerede havde forladt Bibliotheket. Sligt forudsætter kun liden Agtelse for Lejerne, og er meget ubehageligt for dem, det saaledes træffer at gaae forgæves. Man troer Dem selv uvidende herom, og haaber, at De, hvis Bopæl er Jndsenderen ubekjendt, efter at være herigjennem gjort opmærksom paa denne Uorden, vil vide for Fremtiden at forebygge den.
Politivennen, 1807-01-01
Om slap Sukkerladevægt. (Efter Jndsendt.) Et Pund dansk Vægt formodes at være 32 Lod, hvorledes kan det da være, at nogle, som handler med Sukkerlade, ikkun giver færre Lod for et Pund, hvad enten det er en ringe Sort til 3 Mk. eller bedste til 8 Mk. Pundet? At dette forholder sig saaledes, kan enhver blive overbevist om, naar han vil købe denne Sort Vare; hvad enten dette nu er en Fornærmelse mod den Købende, eller den Sælgende har Frihed at gjøre et Pund saa lidet som ham lyster, derpaa ønskes et Svar.
Politivennen, 1807-01-01
Jagttagelser i Helsingør. En Rejsende, som i nogen Tid har opholdt sig i Helsingør. har der lagt Mærke til følgende: 1) At neppe noget Postkontor i Rigerne har saameget at gjøre som det i Helsingør, da der om Ugen expederes 52 til 54 Poster. 2) at man i Øresunds Klub, som er en skjøn Bygning med mange ligesaa skjønne Jndretninger, og derfor værd at besee af enhver Fremmed, har senere indført en egen Maade, at mane de Personer, som blive Billardpenge skyldige. Naar nemlig saadan en Gæld har henstaaet en Tid, og bliver ikke paa gjentagne Anfordringer udbetalt, bliver Skyldnerens Navn med samt hans paadragne Gælds Summa offentlig opskrevet paa en i Billiardstuen ophængt fort Tavle. Muligt et anvendeligt Exempel for Spiseværter, Billiardholdere og flere, hos hvem mange spise, spille, drikke paa Puf. 3) At hver Søndag holdes offentlig Gudstjeneste i den engelske Kirke, for de engelske Jndbyggere af Hr. Henderson, en vakker ung Mand, med hvis Gaver Tilhørerne ere meget fornøjede. Da denne Kirke forhen, paa Ansøgning af selve de Engelske, ifølge kongelig Beslutning er nedlagt, og der altsaa sikkert er en kongl. Tilladelse til denne nye Brug; undrer man sig over at samme endnu ikke har været indrykket i noget af vore offentlige Blade.
Politivennen, 1807-01-01
Et Middel til at lade offentlige Stiftelsers Kapital tiltage i en med Tidens Priser skridtholdende Fremgang. (Efter Tilsendt.) En opmærksom Dagens Læser bemærker med Fornøjelse, hvormange vældædige Stiftelser der og i vore Tider blive oprettede i vort danske Fædreland; men ved ingen af disse Stiftelser seer han, at der bliver sørget tilstrækkelig for at forøge Fundationssummen og derved give Stiftelserne en udvidet Styrke, en større Virkekraft, eller dog i det mindste saa meget, at den vedbliver at staae i samme Forhold til de første Fornødenheders Priser, som ved den Tid de oprettedes. Og dog kan dette skee ved et meget simpelt Middel, naar man nemlig, strax fra Begyndelsen af, kun anvender Renterne af den halve Stiftelsessum til det bestemte veldædige Brug, og lader derimod den anden halve blive staaende og bære Renter, der atter strax igjen maa Udsættes paa Rente; paa denne Maade erholder man i omtrent 18 Aars Tid igjen den første Kapital fuldstændig af denne halve frugtbringende Part, og kan igjen afgive det halve af Renterne til den godgjørende Brug. Havde paa denne Maade Kristian den 1ste, ved sin Regierings Begyndelse i Aaret 1448, udsat en Kapitaal paa 20000 Rd. til Skolernes Forbedring, og var deraf de 10000 Rd. udsat i den Hensigt at bære Renter til Øjemedets Bestridelse, men 10000 Rd. til Kapitalens Forøgelse, saa havde rigtig nok Skolerne kun høstet 400 Rd. Jndtægt, Rentefonden beregnet til 4 pro., indtil 1466. Men til samme Tid vare og de andre 10000 Rd. ved Renter og Rentes Rente, stegne til 20000 Rd., og Halvparten deraf kunde da afgives til Rentendsættelse for Skolerne, efter Fundatsen, der altsaa indtil 1484 allerede kunde nyde aarlig i Rente 600 Rd., og fra den Tid til 1502 allerede 1200 Rd. o. s. v. - Vist nok var det endnu altid en ubetydelig Jndtægt for samtlige Skoler i Landet, men hvert 90de Aar havde og Renterne formeret sig til 2000 Rd. mere, og nu i 1808 kunde saaledes de til 8000 Rd. voxende Renter aarlig været anvendte til Skolernes Forbedring. Naar man paa denne Maade i ældre Tider havde ved Stiftelser sørget for de fornemste Stats Nødvendigheder, saa vilde man nu have seet samme rigelig forsørgede. At dette ikke er skeet og for en De ikke kunde skee, derfor have Efterkommerne siden ofte været i Forlægenhed, der ved slig Forsynlighed vilde have været fremmed for dem. Det var derfor at ønske, at man ved nye Stiftelsers Anlæg vilde tænke herpaa, ifald ellers Hensigten, at stifte vedvarende Nytte skal opnaaes. Man tænke kun efter, hvor Penge nu for Tiden falder i Værd, og derimod Levnetsmidlerne, Bygningsmaterialier stedse stige i Prisen. Ogsaa ved mange allerede værende milde Stiftelser er det ofte af liden Betydenhed, om man i 18 Aar har 4 Rd. meer eller mindre i Rente, men var Aarsagen til saadan Formindskelse den, at man fratog Kapitalen 100 Rd. for at faae en saadan Forøgelseskilde, saa vilde dette lidet Tab i et Aarhundrede være af særdeles fordelagtig Følge, da det hvert 18de Aar forøgede Kapitalen med 100 Rd. Maatte dog Skoleforstandere, Fattiganstalters og Legaters Bestyrere, o. s. v. lægge dette paa Hjerte.
Politivennen, 1807-01-01
Noget om Kronprindsessegaden. (Efter Jndsendt.) Ved at lægge Vejen igjennem Kronprinsessegaden, der nu mer og mere nærmer sig sin Fuldkommenhed og sin høje Rang, som den smukkeste af alle Kbhvns Gader, kan man ikke andet end gjennemtrænges af det ønske, at aldeles intet maatte lævnes ugjort, der kunde bidrage til end mere at forhøje dens Skjønhed. Hertil synes følgende at kunne tjene: 1) at Butikerne lejedes bort, heller end at staae lukkede, til hvad Pris der kunde faaes, men dog stedse paa det Vilkaar, at de Sælgende aldeles ikke maatte belemre noget af Fortoget. 2) At Fortoget langs Havegitteret sattes af brændte Mursten, som vilde yde et varigt og højstbehageligt Fodfæste, medens det nærværende, forudsat at det ej skulde vorde anderledes end det nu er, vil blive om kort Tid højstubehageligt for Gaaende, formedelst de mange store Murstensbrokker deri ere nedstampede. 3) At det skarpt overholdtes, at dette Fortog ikke bruges til et Materialstade, hvilket nu tildels har Sted, da nogle Bygherrer have derpaa hensat to store Stabler Murstene, der vel lævne Plads til en enkelt Gaaende men dog slet ikke der burde hensættes. 4) At det stygge Plankeverk, som ved Enden ud til Sølvgaden løber, i en Afstand af nogle Alen, langs indenfor Tralverket, og aldeles skæmmer dette og Gaden, toges bort. Formodentlig er Hensigten af dette Plankeværk at værne om Køkkenhaven, mod de Drenge, der ikke sjælden sees øve deres Klyvekunst ved at klatre over Tralverket. Men dette Øjemed kunde vel paa anden Maade, f. Ex. ved en stærk og dog ej alt for høj Hæk, eller ved en Vandgrav o. fl. m., opnaaes, uden at betage Udsigten, eller, hvad end er værre, give en saa slem Udsigt. 5) Ved at give Gaden en større Menneskestrøm og Vognfærsel, med andre Ord ved at gjøre Gaden mindre til en Udkantsgade, eller trække den mere ind i Stadens Sammenhæng. Dette vilde skee ved at aabne en ny Gade fra Sølvgaden af imellem Adelgade og Rigensgade og i lige Flugt med disse. Herligt vilde det været, om man paa samme Tid som der tænktes paa Kronprindsessegadens Anlæg, havde tænkt paa at aabne en saadan Gade fra Sølvgaden lige for Enden af Kronprindsessegade, som da var muligt, da dengang ikke var opført de to nye Bygninger i Sølvgade paa samme Sted. Ved en saadan Gades Aabning vilde en stor Del af Færselen til og fra Østerport falde igjennem Kronprindsessensgade, istedet for som nu ad Volden eller gjennem Adelgade.
Politivennen, 1799-01-01
Atter om Brændet i Rees Thotts Have. Jndsenderen af Avertissementet om det farlige Brændeoplag i store Kongensgade, nævnede blot Raadmand Baadh, fordi Rygtet, som Avertissementet udtrykkeligen siger, angav ham som dets Ejer; da han nu har faaet Underretning om, at dette ikke forholder sig saa, tilbagekalder han gjerne dette; dog troer han at burde anmærke, at dette Avertissements Hensigt sandeligen ike har været, at skade noget Menneske, men at Raadmand Baadh blot er nævnet, fordi Rygtet nævnede ham som Ejer; enhver indseer altsaa letteligen at det maae være Jndsenderen ligegyldigt enten en Raadmand eller en Gehejmeraad, enten Gartner Lund eller noget andet Menneske ejer dette Brændeoplag. Men hvo der end ejer det, gjentager jeg herved, at det er meget farligt, og anmoder den højvise Brandret at undersøge det nøje; enhver anden, som ikke har Lejlighed at see samme, vil jeg blot have henvist til Politivennens No. 35, hvor det findes beskrevet; og blot tilføje det Spørgsmaal: hvad er mest farligt, enten et Brædeskur, som dog forbydes ved seneste Brandanordning, eller en saadan til alle Sider aaben og for Jldfunker, der herligt kan skjules imellem Brændestykkerne, udsat Brændestabel, hvis eneste Skjærm er et teglhængt Tag, som vel kan hindre Brændet fra at blive vaadt, men aldrig udeholder de fra Siden indfaldende Jldfunker? Hr. Gartner Lunds Uartigheder skulle af mig blive ubesvarede, og jeg vil ganske tilgive ham samme, dersom han vil underrette Publikum om hvad Undersøgelser og Foranstaltninger Vedkommende og Brandretten i Særdeleshed anordne til Tryghed for Naboer og Genboer.
Politivennen, 1807-01-01
Ønske tilegnet Gen. Postamtet. Man troer, at det ikke vilde blive til noget Tab, men snarere til Fordel, for Postindtægterne, om der to Gange ugentlig afgik Pakkepost mellem Kbhvn og Hamborg. At det vilde være til stor Fordel for Kbhvn, især dens handlende Del, er klart, og behøves, til at bevise dette, blot at see hen til engeforsendelserne, hvormed man skal dække de Vexler man vil trække, da man nu skal bie 8 Dage, inden man har Efterretning om sammes Ankomst.
Politivennen, 1807-01-01
Bekjendtgjørelse. 1) Den af Hr. Juveleer J. Bunden i Politivennen No. 460 indrykkede Bekjendtgjørelse, at en velklædt Person, i hans Butik har begaaet en slet Streg o. s. v. er ved nærmere Undersøgelse befundet, at være en overilende Anmældelse, da intet Faktum er forhaanden, og følgelig ingen grundet og lovlig Paaanke mulig. At denne anonym fremstilte Person, gav sig et falskt Navn, var vist nok en Fejl, men da den er at ansee, som en umiddelbar Følge af hans Stilling for Øjeblikket og derved opkomne Sindsforvirring, bør den ingenlunde geraade den Paagældende til videre Krænkelse paa hans Ære, gode Navn og Rygte; hvi ket hermed bekjendtgjøres til enhvers Efterretning og Oplysning, som har deltaget i denne Sag. 2) Den i Politivennen No. 465 ommældte lille Pige, som under Paaskud at have tabt Penge i Rendestenen, eller at vare dem berøvede af Forbigaaende, har tigget paa Gaderne om Aftenen, var allerede anholdt i Fattigvæsenets Politiarrest den 22de Marts sidstleden om Morgenen. Hun har baade Fader og Moder levende, men disse have ikke været vidende om hendes Bedragerier. Pigen har engang for været i Tvangshuset for Betleri. Ligeledes blev den 24de Febr. sidstleden, en af de i Politivennen No. 464 ommældte Drenge, som paa Volden vendte Mølle og stod Hovedet for de Forbigaaende og derpaa tryglede af dem, paagreben. Flere af dem ere siden eftersøgte og forfagede, men de have hidindtil vidst at undgaae Paagribelse ved at styrte sig ned af Volden saasnart de saae Nogen, som de formodede at være Opbringer. 3) Den i Politivennen No. 461 paaankede Uorden, paa Lobeksgaden i Holbek, er, til vedkommende Polities Ære, strax bleven afskaffet.
Politivennen, 1807-01-01
Uordener. 1. Udenfor No. 102 paa store Købmagergade, ligger Rendestensbrættet saa vaslende, at adskillige Personer ere faldne derover, og have saare slemt forslaaet sig. Jkke færre end 5 Mennesker havde i Tirsdags Aftes dette Uheld, i det de vilde træde derpaa 2. Paa Østergade havde den Aurionsmand, der bruger Fortoget udenfor No. 15 til at udsætte sine Sofaer, Gryder, Potter og Pander, i nogen Tid dog naadigen lævnet de Gaaende Fortogsfliserne, saaledes at een for een dog kunde med fornøden Varsomhed liste sig frem; nu synes han derimod atter at ville aldeles tilegne sig det Hele. Vel staaer egentlig Fødderne af ovenmældte Sager ikke paa Fliserne, men man veed, at et Bordblad rækker længer ud end Foden, og det var i Dag plal umuligt, uden største Besværlighed at snoe sig forbi dette Skramleri. Det var højligen at ønske, at Husejere paa saa stærkt befarede Gader, der tillige, hvilket just her er Tilfældet, ere smalle af Kørebro, vilde have den Veltænkenhed, ikke at udleje deres Kældere til Aurionsmænd, Grønkoner, Amagere o. fl. fl. 3. Fortoget paa Østergade uden for det Bindingsverks- Hjørnehus af Kristenbernikovstræde, er næsten bestandig i højeste Grad belemret af den Grøn- eller Amagerkone, som der, til største Skade for Fodfærselen, og man kan sige, paa det allerubelejligste Sted, har sit Stade. Ovenikobet er denne Ubekvemmelighed ikke lidet forøget ved at en Kurvekælling ofte tager sit Sæde lige deroptil, saa at Fodgængere især naar Vogne fare i begge Gader, kunne komme i ikke liden Forlægenhed. 4. Paa den ene Hjørnebygning af Klareboderne ud til Store Købmagergade staaer Gadens Navn malet Klareboerne og paa det ligeoverfor værende Hjørne, heder samme Gade Klareboderne. 6. Paa Hjørnegaarden af Pilestrædet og Myntergade mangler læselige Gadenavne. 6. Paa Fortoget i Gottersgade tæt ved det sydlige Hjørne af Regnegade, ligge nogle Fortogsfliser meget hældende. 7. Hjørnebygningen af Kronprindsessegaden og Dronningens Tvergade har endnu den stygge Fejl, ud til sidstnævnte Gade, at Gadenavnet er bogstaveret Dronninggens Tvergade. Denne Fejl er alt forhen før forgæves paaanket; man tør imidlertid haabe, at Husejeren heller vil spendere de 24 Skilling, det kan koste, at lade sligt udslette, og i dets Sted det rette Navn paamale, end længere at lade sin skjønne Bygning være vansiret ved en Jndskrivt, der hos enhver Forbigaaende maae opvække, efter som hans Lune er stemt, enten Ærgrelse eller Latter.
Politivennen, 1807-01-01
Ønske i Kbhvns Porte. J Anledning af Portpengenes seneste Bortforpagtning opstaaer attet et ønske, som der ogsaa forhen var Anledning til, dette nemlig, at Publikum fik al fornøden Oplysning om, hvad der i Portene var at betale. Til den Ende vilde det være godt, om ikke allene i Aviserne indrykkedes en fuldkommen Efterretning i denne Henseende, hvori Tiden bestemt angaves, naar Portpengebetalingen begynder, men ogsaa naar den saakaldte Spærringstids eller dobbelte Betalingstids Begyndelse og Ende indtræffer, samt Taxten, under enhver af disse Tider, for de forskjællige Arter af Færsel; men at der desuden bestandig ophængtes ved hver Port en Tavle hvorpaa samme Underretning læselig var malet, og samme gaves Sted under Buerne, hvor den godt kunde holdes i Hæve, og tjene til at forebygge al Uenighed imellem Betalere og Jndkrævere. Ved denne Lejlighed kan Udgiveren ikke tilbageholde det ønske, der allerede forhen har været gjort i disse Blade, nemlig dette, at hver af Kbhvns Porte maatte være forsynet med et godt Slaguhr, hvis Skive idetmindste saaes paa den indre Side af Portbygningen. Det synes ikke allene overmaade passende at en Stads Port forsynedes med en saadan Angiver af Tiden, men vilde virkelig i mangfoldige Tilfælde være af sand Nytte, og afværge megen Ærgrelse, Utilfredshed, ja endog Klammeri og Arrestering m. v. - og det var tillige en højst behagelig Ting for alle ad en saadan Port Ud- eller Jndkommende, bestemt at kunne vide det Klokkeslet, de passerede samme. At det tillige kunde tjene til en Sirat for en Port, vil vel ingen nægte; og Kbhvns Porte ere vist ikke, i det mindste de tre, saa sær prægtige, at al videre Prydelse skulde dømmes overflødige for dem.
Politivennen, 1807-01-01
Uorden uden for Vesterport. (Efter Jndsendt). Paa gamle Kongevej er en Bro imellem Schønheders og Kattuntrykkeriet, der mangler aldeles Rekværk. Billigheden i, at denne Bro burde forsynes med et saadant Sikkerheds Middel, ligger ligefrem i den Sandhed, at enhver Bro bør paa Siderne være saaledes forvaret med Rekværk, at ikke engang Kreature, langt mindre Mennesker, kunne stedes i nogen Fare. Og endnu tilbørligere er det at anvende denne Sætning paa den her omtalte Bro, da den er for en Landevej, og end mere for en Landevej nær en Hovedstad, særdeles smal.
Politivennen, 1807-01-01
J Anledning af den anordnede nye Husnummerering i Kbyvn. 1) Denne Forandring af Husenes Nummere vil upaatvivlelig afstedkomme en Mængde Vildfarelser og selv sande Ubehageligheder, maaskee for enkelte Mennesker endog betydeligt Tab, med mindre sligt forbygges ved en offentlig Underretning. Denne burde være trykt i Lommeformat med smaae Stil, og sælges for i talelig Pris. Dersom den nemlig nyttig med to Spalter paa Siden, saaledes: aftergede, Østergade. Gl. No. 5 Nyt No. No. 30 - 24 No. 31 - 25 o. s. v. hvilket for Rummets Skyld mageligt lod sig gjøre, saa vilde man, om end 4000 Husnummere bleve forandrede, mageligen kunne rumme dem paa 40 Duodesbladeog hele Pjesen altsaa sælges for 8 ss. Men for alting maatte den være at faae strax naar den allerførste Ommaling af Nummerne begyndte, ligesom ogsaa den største Flid maatte anvendes mod Trykfejls Jndsnigelse. For alle Posterne, Fodposterne, samt for al Forsendelse til Kbhvn vil dette være aldeles nødvendigt. Ja selv i de store Gader vil sikkerst ellers mange første Gang løbe aldeles vild af deres bedste Venners Boliger. 2.) ønskedes, at der maatte anordnes en fuldkommen Ensformighed, saavel ihenseende til Farven eller Bunden af Nummerskjoldet, som ihenseende til Tallenes Farve o. s. v. Dette engang anordnet kan ikke foraarsage nogen Ulejlighed for nogen, hvorimod det afværger den Ubehagelighed, det er for Øjet, at see snart gulle, snart forte, snart forgyldte Tal, paa en ligesaa forskjællig lyddet Grund.
Politivennen, 1807-01-01
Ønske angaaende Helsingørs Kirkegaard uden Porten. (Efter Tilsendt.) Ligesom Værgen for St. Olai Kirke har allerede ladet Træerne afkappe paa den denne Kirke tilhørende Andeel, saa tør man ogsaa haabe, at den nidkjære Værge for St. Mariæ Kirke, ogsaa lader det samme foranstalte paa den anden, nysnævnte Kirke tilhørende Andel; hvilket baade vil nytte, og for Enshedens Skyld, ogsaa pryde.
Politivennen, 1807-01-01
En slem Hund paa Kongens Nytorv. Paa Kongens Nytorv løber en slem Hund, som ikke allene bider andre Hunde; men endog overfalder Heste for Vogne, den er meget kjendelig, da den er gul af Farve med afskaarne Øren, og har et Halsbaand besat med Jernpigge, den hører til i den Gaard ved Hovedvagten hvor Slagterboderne ere; man haaber af Ejerens Godhed at han lader den binde, da Mennesker ikke ere sikkre for den.
Politivennen, 1807-01-01
Uorden ved Slottet. Søndagen den 29de Marts blev der. i det En gik ud af Løngangen, ud til Slotsgaarden, kastet Sne ned fra Taget, lige over Udgangen, som faldt ham saa nær, at han blev ganske overstænket, og der manglede kun lidet i, at han havde faaet det i Hovedet. Det var ønskeligt, at Vedkommende vilde give Arbejderne de fornodne Forholdsregler i slige Tilfælde, da man af den Klasse Mennesker ikke kan vente, at de skulle skaane de Forbigaaende af sig selv. Man haaber, at denne Uorden, som oftere har fundet Sted ved offentlige Bygninger, vil blive paaseet, og hæmmet for Fremtiden.
Politivennen, 1807-01-01
Bog Uvæsen. Ligesom Bog-Anmælderne ere forbundne til at opgive, hvor mange Ark et Verk bestaaer af, saa var det og ønskeligt, om de, frivillig eller tvungne, mældede, hvad Aar den anmældte Bog er udgivet; thi hvo erindrer Titlerne paa alle de Bøger man har læst, og det hænder undertiden, at en Bog, 2 Aar gammel, fremkommer med Tillæg. J Dag er fra Pressen udkommen. Dem, som udstede After for Betaling, er paalagt, at give 26 Linier paa hver Side og 24 Bogstaver i Linien; men for den som udstede Bøger paa Tryk, gives ingen saadan Lov; man saae derfor nylig en Bog, hvis mest besatte Oktavsider havde 11 a 12 Linier og undertiden 6 a 8 Bogstaver i Linien; Enhver Ting, som overdrives, harmer eller opvækker Latter. H. Paludan.
Politivennen, 1799-01-01
Spørgsmaal om Karetheste. Var det ej nyttigt at Karetheste om Vinteren ligesaavel som Kaneheste bleve forsynede med Bjælder, skjøndt ej i saa stor Mængde? thi Kudsken som kjører Kareten kan ligesaalidet see dem han skal advare? som de der advares kan retirere sig?
Politivennen, 1807-01-01
J Anledning af hvad der skrives mod Hestekjødspisning. J Anledning af et Maaltid, som blev holdt her i Byen d. 30 Marts, hvor Hestesteg var den første og bedste Ret, ved hvilken alle havde udsædvanlig god Appetit, ligesom man og havde til denne Højtidelighed en dertil forfattet Sang, og drak derpaa den højtagtede Hr. Professor Viborgs Skaal, for hans heri udviste store Menneskekjærlighed, maae jeg vel spørge, om man skulde lade sig binde længere af gamle Fordomme? Nej enhver fornuftig vil vist glæde sig ved, at ogsaa vore arme Medmennesker kunde faae et saadant behageligt Stykke Kjød, som i sig selv er saa velsmagende, som noget andet, for billig Pris; thi et saa kjødrigt Dyr, hvoraf saamange tusinde aarlig henkastes som Aadseler, bør man troe ej kan komme højere end 2 ss. Pundet. Jkke burde man behandle en saa ypperlig Handling med saadan Foragt, meget mindre at tillade sig offentlig at imodsige det; var det ikke mere ønskeligt, at et Udsalg heraf maatte blive tilladt, hvilket man haaber; thi det er Guds Godhed, lader os ikke foragte den; den Tid kunde maaske komme, at Almagten fandt for godt at tilsende os, ligesom vore andre Medmennesker, hvilket vi daglig see og høre, Hunger og Krig, hvilket alt kommer fra ham. Jens Lund, Tilskærer hos Skomagermester Lund ved Kanalen.