Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1834-08-21
Politiske Nyheder. Stanien. Med Hensyn til de spanske Cortes, da kan man sammenligne de Procereskammer med Parernes Kammer i Frankerig, og de Procuradoreskammer med de Deputeredes, De Proceres have til Svar paa Dronningens Throntale overet en Adresse, som næsten er en Gjentagelse af Talen, og med Hensyn til de financielle Forhold, hedder det deri, De Pro ceres troe, ligesom D. Majestæt, at Overeensstemmelsen, mellem Statens Fornødenheder og dens Hielpekilder, ved Orden og Svarsomhed og ved de Cortes Mellemkomst, ville igjenoprettes Til dette forønskede Øiemeed, vil en Regulering af den samtlige udenlandske Gield, og en Forbedring i Bestyrelsen af den Jndenlandske, kunne medvirke betydeligt. Anderledes lyder de Procuradores Adresse-Forslag Strax i Begyndelsen glæder man sig ved at have betraadt en Bane, der leder til Nationens Vel, hvilket i længere Tid ved en feilagtig Legislation er bortfjernet, og derpaa anføres der Deres Majestæt siger os, at Skildringen af vor indvortes Stilling, ikke er saa god, som vores Patriotisme maatte ønske den. Kammeret maae tilføie, at hiin Skildring, i Virkeligheden seer mørkere ud, end D. Majestæt skulle troe. De mange Aar af et grusomt Regjerings Systen en forblindet Administration, en skrækkelig Re at action mod Principerne i enhver god Stats Arganisation., have sat os i en sørgelig Elændig heden og Fornedrelsens; skam, syn til Finantserne, anføres det 116 af vi have erholdt en nøie Kundskab om Midler. Forpligtelser, ville vi beskjeftige os, med meret. ertid tig. til at opfylde dem i Jmførste at maatte yttre den Formening: 1. Sparsomhed, maae indføres, og at det under tilken Byrden af de utaalelige Contributioner, de Folks Skjæbne, maae forbedes. Adressen, ongelige Statur. slutter med følgende Orden. har, som D. Mobemærke, afgivet Grublasig. staae tilles at fuldende gene, og gen. Ved at følge denne aabne Indbyde Kammeret, strax, i Dag, angive Omridset, af dets Grundsætninger, og dets Overbeviisning, hvilken er, at alle peigle Rettigheder maae inde lige Beskyttelse. Hvides, Avantgarde forgalle øvrige borgerlige Resig der, trænger til at de Jndskrænkninger bortfjerne som for Tiden næsten har reduceret den til et Jntet; gode Love ville være tilstrækkelige til at forhindre de mulige Misbrug. Det er, hverkes, retfærdigt, eller Klogt, at opofre dens Lemidstelige Fordele, for en Frygt om indbildt Fore den Frihed at kunne meddele sine Tanker, kan umuligt lade sig forene med Censuren og andre at til den regler, di lis. dets hele Hefang, til Sikkerhedsfor den her sonlige Frihed, og Domstolenes Uafhængighed. Ligeledes maae Stats-Officianterne paalægges Ansvar og en Jury indføres, denne Skytsgudinde for den forfulgte Uskyld, Maatte alle disse bre bes Afve forbundne tilf oc Glementar-Ca der, som bleven Lov, for alle borgerlige Pligter og Rettigheder, og hvis Opretholdelse an betroes i alle Statsbestyrelsens, Grene til de værdigste og dueligste Mænd. Da vil Nationens Tilstand snart faae en anden Skikkelse, og da vil D. Majestæts Folk pelsigne Deres Navn, og lære at kjende den Forskjel, der er mellem en alt undertrykkende absolutistisk Regiering og et faderligt System, som kun gjør Brug af sin Anthoritet til det almindelige Vels Bedste. Egiereillom dennentengelske Regjering har faaet Krig i Osten dien med Rajahen af Coorgi Myserensen Proclamation fra den engelske Generalgouverneur til de imod Coorg bestemte Tropper, der bestaae af 6000 Md., angiver Følgende, som Aarsag til den indiske Regjerings Forholdsregler: at Rajae af Cong, en uafhængig Fyrste, hvis Forfædre stode i venskabelig Forbindelsened Compagniet, havde gjort sig meget upopulained Undertrykkelser og Uretfærdighederimod sit Folkene hans Opførsel havde tvungen hans Søster og Svoger til at søge Beskyttelse paa brittisk Territorium, for at redde de res Livajahen tilskrevn derpaa Generalgouverneuren et høist fornærmeligt Brev, antognen fiendtlig Stilling, og ophidsede den engelske Regjerings Fienden mod samme. Efter lang Overbærenhed har engelske Generalgouverneur tilkjendegivet ham at engelske Tropper ville overskride hans Territorium, og erklæret at han ikke længere vil betragte ham som Rajah af CoorgDe engelske Tropper, der have sat sig i Bevægelse mod ham, have funden liden Modstand, paa Veien til Coorg, men rundt om denne Stad, havde Rajahen samlet sine Stridskræfter, og forsynet den med Pallisader, saa at Britternes første Angreb var uden synderlig Virkning og de tabte 10 Md. og 4 Officerer; men man anseer das Saighens Nederlag for viist., et engelske Corps staaer under Oberst Lindsns Commands.