JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-02-19
Kiøbenhavn den 19 Februarii. J Tallotteriets 553 Trækning i Wandsbeck, den 16de Februarii, udkom følgende Nummere: Jan. Fra Pressen er nyelig udkommen paa vores Forlag, Lommebog, Topographisk og Oeconomisk for Fremmede og Jndbyggere i Kiøbenhavn, tilligemed en nye Gade-Veyviser, en forøget Fortegnelse over alle Slags Vare, hvor de findes tilkjøbs og deels til Leye, Reiserouter og agende Post-Taxer indtil Trondhiem, Stockholm og Hamborg, og en forøget Boepæls-Veyviser, koster paa Trykpapiir 64 Sk., Skrivpapiir, 80 Sk., indbunden 16 Sk. mere. Proft og Storch paa Børsen Nr. 11. 12. 13.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-02-19
Hos Hof-Bogtrykke Schulz i Skindergaden No. 36. faaes følgende Bøger, Revolutions-Almanak for 1796, 1 Rdlr. 4 Mk. Gottinger franske og tydske Futteral Calendere, 4 Mk. 4 Sk.; saa og smaae Altonaiske Calender med illuminerte, røde, blaae, og sorte Kobbere. Sammesteds faaes: Schleswig Holsteinischer, Schreib-Calender auf das Jabr. 1796 med Kobbere, røde, blaae og sorte, a 24 Sk., og med illuminerte, 2 Mk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-02-19
Den Kongelige Hof- og Stats-Calender for Aaret 1796 kan nu tilkiøbs bekommes i det Kongelige Bogtrykkerie, uindbunden for 4 Mk. 4 Sk., og hæftet 4 Mk. 8 Sk. de Et Ord i Tide til christelige Medlærere, talet ved Præste Vielser i Frue Kirke i Aaret 1795, af Dr. Nicolai Edinger Balle, faaes hos Hofbogtrykker Schulz hæftet for 24 Sk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-02-19
Rahbeks Prosaiske Forsøg, 4de Samling, er tilkiøbs hos Hof=Bogtrykker Schultz i Skindergaden No. 36 for 3 Mk. Sammesteds faaes Landsbyen Agnielas af J. B. Pollin, oversat af det Franske af Høst, for 1 Mk. Pligtankerets 3die Hefte 2det Bind, 9 1/2 Ark, indeholder: 1) Et anonymisk Brev, angaaende Repertorium med biskoppens Betænkning til Cancelliet. 2) Udtog af Biskoppens tydske Prædiken, med Besvarelse paa Recensionen derover i de lærde Efterretninger og Forsvar i Anledning deraf for evangelisk Christendom. 3) Forklaring til Cancelliet over biskoppens Forhold i Henseende til Repertorium, foranlediget ved Kritik og Antikritik, med kort Beskrivelse over den Omgangsmaade, han stedse har brugt ved alle Anfald paa Religion og Sædelighed. 4) Reperteurens Brev til Biskoppen, stykkeviis besvaret med tilhørende Erindringer. 5) Regnskab for Skoleholder Enkekassen, som nu har 4200 Rdlr. paa Rente. Heftet sælges for 2 Mk. 6 Sk. hos Hofbogtrykker Schulz i Skindergaden Nr. 36.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-02-22
Kiøbenhavns Aar No. min ankomst. Post-Tidender. pital Mandagen, den 22 Februarii. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved J. F. Schultz.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-02-22
Da Aviserne have mældet saa meget om Ludvigs friegivne Datter, ville følgende Efterretninger maaskee ikke være uvelkomne.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-02-22
Wien i Januarii. Det var nær ved, at der af Prindsessens Udvexling slet intet var blevet, da vort Hof ikke vilde slutte Contracten i Anledning af hende med den franske Republik, og derved erkiende samme hvilket først ved en Fredsslutning kan skee. Man skal da, efter Forlydende, have fundet den Udvey, at man anmodede det danske Hof, at lade Contracten slutte og undertegne ved sin Minister, og det keiserlige Hof modtog altsaa paa en vis Maade Contracten, og Prindsessen fra det danske.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-02-22
Man har fortalt, at det var af Forbittrelse og Harme mod den republikanske Regiering, at hun med Foragt tilbagesendte alt, hvad hun af den havde faaet til Udstyr. Dette er rigtig nok skikket tilbage, men ikke af hiin Grund; men i Følge en gammel Hofetiqvette, da en Prindsesse fra den ene Side vel skal herligen udstyres, men Udstyret altid fra den anden Side tilbagesendes ved Modtagelsen. Det samme fandt Sted med Prindsessens ulykkelige Moder, Marie Antoinette, der, da hun kom til Strasborg, maatte sende hendes hele prægtige Udstyr, og selv den Særk, hun havde paa Kroppen, tilbage, og forefandt alting gandske nyt. Det samme har man vildet iagttage med den franske Prindsesse, for derved at tilkiendegive, at man modtog hende, som Prindsesse, ikke, som fransk Borgerinde (!!!)
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-02-22
Wien, den 6te Februarii. Det femte Feldttog synes nu gandske vist besluttet, og Engelland at have den meeste Jndflydelse paa denne krigerske Stemning, da det brittiske Ministerium endnu stedse bliver ved sit Yndlingsproject, aldeles at ødelægge de Franske ved den langvarige Kriig. Vel paastaaer man, vort Hof for nogen Tid siden havde været gandske anderledes stemt, men vore nyere Seire, og den derved frembragte Fristelse til at erobre Nederlandene igien, eller faae dem tilbage ved Fredsunderhandlinger, synes at have forandret dette System, og siden Triplealliancens Ratification ankom fra Petersborg, skal Stemningen være bleven erklæret krigerisk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-02-22
Den franske Regiering bebreider man her, at den ved alle sine Forsikkringer og Redebonhed til Fred, dog hverken vil, eller kan have nogen, da det endnu er den nødvendigt at underholde 3400000 Soldater langt borte, der i Frankerigs Jnderste i mere end een Henseende torde være den til Byrde. Midlertid tilstaaer man, at Frankerig ved dette femte Feldttog vover meget mindre, end de Allierede. Falder den ulykkelig ud for disse, kan det have de sørgeligste følger for Jtalien, og en Deel af Tydskland. Blive derimod de Franske slagne tilbagne, er det værste, der kan hændes dem, at de drage sig bag ved deres tredobbelte Kiæde af Grændsefæstninger, som ethvert Forsøg at giennembryde, vel vil være unyttigt imod. Ogsaa har Clairfait taget sin Afskeed. Frankfurt om Mayn. Til de endnu upaalidelige vienske Rygter hører, at ved Krigens Fortsættelse saavel preussiske som hannoverske Tropper igien ville træde frem paa Krigens Skueplads. Den wezlarske Tidende vil, efter Foregivende, fra en sikker Kilde vide, at med det første 30000 Preuser ville indfinde sig i den frankiske Kreds, og at der alt var bestilt Qvarterer for dem. Derimod mælder den neuwiedske Avis fra Basel: at 3 neutrale Gesandter incognito vare ankomne der, og inden 14 Dage vilde man høre noget behageligt, i Henseende til Freden. Dette sidste synes desværre uden Grund.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-02-22
Jtalien, den 29de Januarii. De to i engelsk Sold staaende Emigrantregimenter, Royal Etranger, og Gemmingen, ere fra Tydskland ankomne til Roveredo, og formodentlig bestemte til Corsica. Begge udgiør 1600 Mand, og 100 Officerer. Kaag, den 9de Februarii. Den femte have Hollands Stater besluttet et nyt Laan paa 18 Millioner Gylden til 2 1/2 Procent aarlig Rente.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-02-22
En af vore Couranter (Aviser) mælder, at i Bremen er oprettet et Centralcorrespondancebureau for de af Holland udvandrede Oranisksindede, hvor 6 Commis arbeidede i Spidsen, for hvilke Generaladjudant Bennting, General Spengle, og Foureermajor Schutter befandt sig. Ogsaa skulde en vis Robert Barclay være ankommet fra London til Bremen med Adresse til den derværende Viceconsul, og den 27de reist derfra til Holland.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-02-22
Admiral Vanstabel er kommen til Antverpen, og holder Conferencer med de franske Regieringscommissarier, for at betrygge Scheldens uindskrænkede Skibs J Belgien er det vigtige Abbedie Grim fart. bergen af de Franske forseglet, og givet under Administration, fordi det ikke har efterkommet en befaling fra Dyledepartementet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-02-22
Paris, den 5te Februarii. Directoriet har den 30te Januarii gjort den første udmærkede offentlige Foræring, da det har taget en Beslutning: at den til Commandeur en Chef ved Sambre- og Maas-Armeen General Jourdan, for de lange og udmærkede Tienester, han havde viist Revolutionen og sit Fædreland, som en national Belønning gjorde en Gave af sex Heste, der af de bedste i Nationalstaldene vare at udsøge, med samt deres Eqvipering, og at Fuldbyrdelsen af denne Beslutning overdroges Krigsministeren. Hans Collega Pichegru denonceres midlertid uafladelig af Jacobinerne, der ikke kunne tilgive ham Prairialdagen, ikke blot for Uduelighed og Uheld, men end- og for Uredelighed.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-02-22
Forf. af de patriotiske Annaler meddeler en Samtale om Freden, hvori han kalder den med Hannover, en sand Sammenrottelse mod Holland og Frankerig, dadler den med Toscana, paastaaer, ved et Angreb paa Storhertugen, vilde man svækket Keiseren, og nødt ham at hielpe sin Broder, og at, om end Sardinien nu forlangte Fred, og vilde afstaae Frankerig, Savoyen og Nizza, maatte den ikke bevilges, da Frankerig nu var paa Nippet, at bemestre sig Jtaliens Nøgler.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-02-22
Paris, den 9de Februarii. J Gaar sendte Directoriet et nyt Budskab til 500s-Raadet, med Anbefaling, saaledes at sysselsætte sig med den parisiske Armods Understøttelse, at Republikens Jnteresse ikke derved kom i Fare. Tillige anmældte samme: at fra 20de Februarii af Brød og Kiød i Paris ene vilde blive uddeelt til de Trængende, og det uden Betaling, og at der alt var taget Forholdsregler til at holde de offentlige Embedsmænd skadesløse.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-02-22
Søeministeren er vel paa Directoriets Forslag bleven bevilget 12 Millioner rede Penge; men paa Rouners Anmærkning: at slige Fordringer kom hyppige, og inden man bevilgede nye Summer, maatte man dog have Reede for, hvorledes de foregaaende vare anvendte, nedsattes en Commission til at undersøge Ministerens hidtilværende Regninger.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-02-22
Efter tre Dages Debatter over Maaden, hvorpaa man skulde bestemme Forholdet med dem, der anholdt om at udstryges af Emigrantlisten, og efter at Ramel havde formanet 500s-Raadet at være knap med sin Tid, og ikke endnu opoffre denne Sag flere Møder, der kunde været Finantserne helligede, decreteredes den slette paa Audouins Forslag, at overlade Directoriet at afgiøre alle Ansøgninger herom i Fremtiden.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-02-22
Da nu Rewbells 3 Maaneder at præsidere i Directorio ere forbi, har Letourneur de la Manche afløst ham i Forsædet. De af Directoriet udnævnte 12 Municipaliteter ere indsatte den 4de. Disses særdeles Politie vil nu vel blive noget mere afhængig af den almindelige, end tilforn, og overalt stemme overeens med Regieringens Forholdsregler, for at hæmme den overdrevne Dyrtid.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-02-22
London, den 9de Januarii. Vore Dagsblade indeholde det Rygte: at i det Kongelige Cabinet er besluttet et Laan til Keiseren paa 3 Millioner Pund Sterling, hvoraf dog en Deel skal leveres i saadanne engelske Manufacturvare, som den østerrigske Armee kan have fornøden. Boyd, Benfield, og Compagnie skulle som keiserlige Agenter besørge dette nye Laan, hvorom man i Dag taler med al Vished, og tillige som et sikkert Tegn til Krigens Fortsættelse, og det nye Feldttog. Oppositionsbladene paastaae endog, disse Penge bogstavelig gives Keiseren, for at kiøbe ham fra at slutte Particulairfred. Bancodirectørerne, der i Begyndelsen vare herimod, har Ministeren lykkelig vundet, men Oppositionen bebuder ham en stor Storm. Det hedder, de ville andrage paa en Undersøgelse om Nationens nærværende Tilstand, for at sammenligne de 3 sidste Aars Handelsbalance med de tre foregaaendes, bestemme Beløbet af det i hine 3 Aar udførte Sølv og Guld, og andre vigtige Gienstænder.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-02-22
Kiøbenhavn, den 22 Februarii.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-02-22
Meteorologiske Observationer. Barom.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-02-22
Vinden. Therm. 15 Februar. Varme. O. S.S. V. S. V. N. V. N. N. V. Kulde. N. V. S. S. O. Varme. Fra Pressen er nyelig udkommen paa vores Forlag, Lommebog, Topographisk og Oeconomisk for Fremmede og Jndbyggere i Kiøbenhavn, tilligemed en nye Gade-Vey viiser, en forøget Fortegnelse over alle Slags Vare, hvor de findes tilkiøbs og deels til Leye; Reiserouter og agende Post-Taxer indtil Trondhiem, Stockholm og Hamborg, og en forøget Boepæls-Veyviser, koster paa Trykpapiir 64 Sk., Skrivpapiir 80 Sk., indbunden 16 Sk. mere. Proft og Storch paa Børsen Nr. 11. 12. 13. Hos Hof-Bogtrykker Schulz i Skindergaden No. 36. faaes følgende Bøger, Revolutions-Almanak for 1796, 1 Rdlr. 4 Mk. Gottinger franske og tydske Futteral Calendere, 4 Mk. 4 Sk.; saa og smaae Altonaiske Calender med illumierte, røde, blaae, og sorte Kobbere. Sammesteds faaes: Schleswig Holsteinischer, Schreib-Calender auf das Jahr 1796 med Kobbere, røde, blaae og sorte, a 24 Sk., og med illuminerte, 2 Mk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-02-22
Den Kongelige Hof- og Stats-Calender for Aaret 1796 kan nu tilkiøbs bekommes i det Kongelige Bogtrykkerie, uindbunden for 4 Mk. 4 Sk., og hæftet 4 Mk. 8 Sk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-02-22
Et Ord i Tide til christelige Medlærere, talet ved 4 Præste-Vielser i Frue Kirke i Aaret 1795, af Dr. Nicolai Edinger Balle, faaes hos Hofbogtrykker Schulz hæftet for 24 Sk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-02-22
Rahbeks Prosaiske Forsøg, 4de Samling, er tilkiøbs hos Hof=Bogtrykker Schultz i Skindergaden No. 36 for 3 Mk. Sammesteds faaes Landsbyen Agnielas af J. B. Pollin, oversat af det Franske af Høst, for 1 Mk. Pligtankerets 3die Hefte 2det Bind, 9 1/2 Ark, indeholder: 1) Et anonymisk Brev, angaaende Repertorium med Biskoppens Betænkning til Cancelliet. 2) Udtog af Biskoppens tydske Prædiken, med Besvarelse paa Recensionen derover i de lærde Efterretninger og Forsvar i Anledning deraf for evangelisk Christendom. 3) Forklaring til Cancelliet over Biskoppens Forhold i Henseende til Repertorium, foranlediget ved Kritik og Antikritik, med kort Beskrivelse over den Omgangsmaade, han stedse har brugt ved alle Anfald paa Religion og Sædelighed. 4) Reperteurens Brev til Biskoppen, stykkeviis besvaret med tilhørende Erindringer. 5) Regnskab for Skoleholder Enkekassen, som nu har 4200 Rdlr. paa Rente. Heftet sælges for 2 Mk. 6 Sk. hos Hofbogtrykker Schulz i Skindergaden Nr. 36. Predigt uber die Frage: Wie duncket euch um Christo, gehalten om zwolften Sonntage nach Trinitatis in der Petri Kirche zu Kopenhagen, von Dr. Nicolai Edinger Balle, Bischof in Seeland, er tilkiøbs at bekomme for 8 Sk. hos Hof- og Universitets=Bogtrykker Schultz i Skindergaden Nr. 36.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-02-22
Hos Hofbogtrykker Schultz i Skindergaden Nr. 36 faaes: De Kongel. Forordninger i Samling fra 1730 til Dato. Andet Hefte af Forsøg til Psalmer, heftet 24 Sk., indbunden 2 Mk. 4 Sk. Bøn og Texter i Anledning af Branden, i Kiøbenhavn imellem den 5te og 7de Junii, 4 Sk. Præken i samme Anledning af S. T. Hr. Biskop Balle, 6 Sk., heftet 8 Sk. Tilligemed danske og tydske Connossementer, 4 Mk. Bogen. Passeer=Sædler til frie og fremmede Steder, 4 Mk. Bogen, Arket 4 Sk. Qvartals=Sædler til samme Priis. A. C. og Evangeli=Bøger til sædvanlig Priis. Kong Christian den 6tes og Frederich den 5tes Laugs=Artikler. Toldrullen. Herslebs syv Passions-Prædikener. Rostoks Huus- og Reysepostil. Monsens Søebog. Wolfens mathematiske Videnskaber. Thornings 1ste og 2den Deel af Kirkehistorien. Forstmans Passions-Prædikener. Dantzi, Grammatica. Analysis Geneseos, Catechismus Integer. Donat og Aurora. Holbergs Jntroduction til de europæiske Rigers Historier. Anhang til samme Jntroduction.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-02-22
Holbergs danske Comoedier udi 7 Tomer. Wolsens Tanker om den menneskelige Forstands Kræfter. Wolfens Tanker om det, som Menneskene have at giøre og lade. Sielens Lyst og Trøst af Crondahl. Fortsættelse af samme. Lütkemans Forsmag paa Guds Godhed. Gotschedens verdslige Viisdom. Hübners bibliske Historier af det gamle og nye Testamente. Heitmans Sieleroe. Dancels Discourser om Menneskets Siel. To Hundrede danske Konge- og Kiempeviser. Arnstrops Regnebog. Efterretning om Canariefugle og deres Pleye. Historie om en Grækinde i de nyere Tider. En nye og fuldstændig Kaage, Bage= og Syltebog. Juletanker af Rosenkrants. Sielens aandelige Lysthauge, Ortons tre Taler om Evigheden. Den Bedendes aandelige Kiede. Kors frugt, som indeholder 20 gudelige Sange. Enkens Skierv i Templet. Den aandelige Dues Turtelrøst, Kyhns altid vel tilfreds. Ejusdem aldrig vel tilfreds. De Troendes Salighed i Tid og Evighed. Dødens Dag er bedre end Fødselsdagen. Forældre= og Borne=Confect, over det Spørsmaal, om det agtes for større Lyksalighed, at have aldeles ingen, eller og at have mange Børn. Danske og tydske Connossementer, samt Friesedler til Land= og Søesteder. Danske og tydske Evangelier, samt danske og tydske Catechismer, Forsøg til Christian den 5tes Historie af Riegels. Bondepractica, og Planet bogen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-02-22
Den af sal. Hr. Biskop Hersleb skrevne ypperlige Bog: Livets Ord i Dødens Stund, eller de syv Christi Ord paa Korset, udi syv Prædikener forklarede, og en Prædiken over det første Christi Ord efter Opstandelsen, er tilkiøbs at bekomme i det Kongelige Bogtrykkerie for 2 Mk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-02-26
Kiøbenhavns No. Aar. nuun. Jamtmand, linen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-02-26
Juli. Post-Tidender. Allingstuen. paa Fredagen, den 26 Februarii. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved J. F. Schulz.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-02-26
Wiens Hoftidende, den 10de Februarii. Hans keiserlig kongelige Majestæt har efter hans adskillige Gange indstændig yttrede Forlangende besluttet, at entledige Feldtmarschal Grev Clairfait fra hans hidtil førte Commando over Hæren ved Nederrhiin, og til forbemeldte Commando udnævnt Hs. Kongel. Høyhed Erkehertug Carl.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-02-26
Wien, den 10de Februarii. Man smigrer sig her, at hvis (?) vore Armeer igien skulde trænge frem i Belgien, vilde den nærværende Generalcommandants Erkehertug Carls Nærværelse der være af god Virkning. Den fortiente General Grev Bellegarde er af Hs. Majestæt medgivet Erkehertugen. Samme er een af vor Tids største Taktiker, en Ven af General Wurmser, og formedelst sine store Egenskaber saavel af Monarken, som Armeens Overbefalingsmænd hidtil stedse brugt i de vigtigste Anliggender.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-02-26
Regensburg, den 11te Februarii. Da det er kommet i Forslag, at tildeele Grev Clairfait Rigs-Generalfeldmarschals Værdigheden, ønskes fra keiserlig Side, at samme Værdighed ligeledes maae tildeles Feldmarschal Wurmser. Derfor ere fra Wien afgange Rescripter saavel til den churbøhnske Gesandt, Grev Breuner, som til den østerrigske Hr. von Fahnenberg, at anbefale dette Anliggende. Begge Gesandter have og allerede yttret sig herom for adskillige Rigsdags Gesandte, og man venter, at den churmaynziske Gesandt von Straus saart vil foredrage Sagen. Man troer, at ved denne Begiering især Religions Liighed ligger til Grund (en Skrupel, der er saa meget mærkeligere, da Wurmser er Protestant.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-02-26
London, den 9de Februarii. Expeditionerne ad Vestindien drives til største Jver. Med første skulle 5 Regimenter Infanterie afseile til Barbados. Generalmajor Morshead skulde commandere den; men han har faaet Podagra. Bliver han syg, skal General Dun das tage Commanden. General Abercrombie gaaer med Admiral Christian, og Marqvis Bouille til Vestindien paa Fregatten Arethuse. Admiral Gardner ledsager med sin Eskadre Transportskibene ned af Canalen. Ogsaa Emigrantregimentet Choiseul er alt indskibet med nogle andre, for at gaae til St. Domingo. Den endnu øvrige Deel af de til Vestindien bestemte Tropper bringes for det første i Barakker. Fra Barbados mældes, at alt 3000 Negere ere samlede der, som Pioniers, og 40 Skibe til de ventede Troppers Brug. Næsten al Communication mellem Barbados og de øvrige engelsk vestindiske Øer var afbrudt ved de franske.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-02-26
Skibet Stanley, som den 15de November seylede med Admiral Christians Flode, er med 280 Soldater virkelig ankommen til Barbados. Man troer, at 5 ostindiske Skibe, tilligemed nogle andre, der havde henimod 600 Mand om Bord, skulde være ankomne did (?)
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-02-26
Da Spanien mod den utrechtske Tractat har afstaaet St. Domingo til Frankerig, frygter man endnu bestandig, at det skal tilsidst komme til et Fredsbrud med Spanien. Alle Emigrantcorps skulle indskibes, for igien at erobre Domingo.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-02-26
Paris, den 9de Februarii. Commissarierne Reverchon og Freron ere hiemkaldne fra Lyon, og Aix; den sidste siges, at skulde sendes som Regieringscommissair til Colonierne. Puisaye, der commandeerte Emigranterne paa Qviberon (og forraadde Girondisterne i Calvados) er den 11te Januarii skudt i Spidsen for en Division Chouans, han anførte, til Gers, tilligemed 4 andre Chouanshøydinger. Denne Tidende indeholdes i et Brev, General Lemoine har skrevet til Hoche, fra Vannes. Fægtningen skal have varet 6 Timer. Chouannerne bortførte 10 Vogne med Døde og Saarede. Døende, sagde Puysaye, i Kamp for min Konge kunde jeg ingen anden Belønning vente. Siden Charette er drevet i Knibe, saa han umuelig kan holde sig længe, have Stofflet og Sapineau slaaet sig til Chouannerne. General Hoche er utrættet; men der behøves herkulisk Kraft til at hugge alle Hoveder af Borgerkrigens Hydra.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-02-26
Fra Madrid, mældes, at man troer, det spanske Hof vil forbinde sig endnu nærmere med Portugal, for at kunde antage et desfriere System mod Engelland. Man vil paastaae, at de Aftaler, der i denne Henseende skulle giøres, ere en Hovedanledning til det spanske og portugisiske Hofs Sammenkomst. Spanien lader sin Armee sætte i complet Stand, saavel som sin Søemagt.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-02-26
Regieringen har igien afsat 200 Jacobiner, der vare blevne ansatte i offentlige Embeder. Jngen offentlige Embedsmænd maae besøge Jacobinerclubber. Den, der hidtil samledes i Pantheon, holder nu sine Møder i en Kjælder hos Tracteur Cardinaux, da Salen i Pantheon, hvor de hidtil samledes, er bortleiet til Baller. Dens Sammenkomster ville vel ikke vare stort længere.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-02-26
London, den 12te Februarii. Nogle Stokjøbbers faldt her den 12te Februarii paa, at lade trykkeen foregivet parisisk Aviis, under Navn af l'Eclair, hvori fandtes Efterretning om en Tractat, der den 5te Februar i Basel skulde være sluttet mellem Keiseren og Frankerig; hvilken Tidende strax begierlig grebes af Oppositionsbladene; ligesom og Stoks derved pludselig steeg, hvorved og Opfinderne skulle have vundet 40000 Pund. Mod Ophavsmændene og Medvirkerne heri skal være anlagt lovlig Forfølgelse, og Præmier udsatte paa deres Opdagelse. (Samme Rygte havde og udbreedt sig her i Kiøbenhavn; men blev alt derved mistænkeligt, at en aldeles falsk Kilde angaves dertil.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-02-26
J Gaar var i Underhuset den mærkværdige Scene, da Grey gjorde sit bebudede ny Fredsforslag. Efter alle Kongens og Ministrenes Løfter og Erklæringer, sagde han - at underhandle med den nu negotiationsdygtige franske Nation, var man endnu saa langt fra Freden, som nogensinde; Ministrene havde slet intet gjort, for at naae dette ønskelige Maal, medens Europa blødte af alle Porer. De havde talt om Fred, men fortsatte Krigen.