Politivennen, 1808-01-01
Om Overfarten mellem Lolland, og Falster. (Fortsat fra No. 505). Førend vi imidlernd gjennemgaae de Foldringer, der maae fyldestgjøres allene for en Rødbyesk Overfarts Skyld, ville vi igjennemgaae de foregaaende af os nævnte Fordringer, der egentlig sigte til, at gjøre den hele Rejse, fra Kbhun til Holsten over Lolland, antagelig, uden at bestemme hvilket Punkt i Lolland skulde være eller ikke være Overfartsstedet. 1) Gode Landeveje fra Kjøge til Gaabense. Det er bekjendt, at en ny Landevej er afstukket, og at derpaa er begyndt. Men uden paa nogen foregribelig Maade at omtale den Methode, hvorefter Vejarbejdet skal foretages, er det af Tingen selv aabenbare, at Aarhundreder høre til, inden den har kunnet udstrække sin velgjørende Virkning til alle Hovedlandevejs- Strækningerne i Danmark, og endnu vil endel Aar kunne henløbe, inden den nye Landevej fra Kjøge til Vordingborg bliver fuldkommen istand og færdig. Toges den Beslutning, at ophæve det nye Arbejd aldeles for nogle Aar, og imidlertid anvende den aarlig bestemte Sum til at gjøre de gamle Veje taalelige, saa vilde man efter et kort Arbejde komme taaleligen frem overalt, istedet for at dette nu først bliver at haabe for kommende Slægter. En gammel Vej, som er saa slet, at kaldes fordømmelig og halsbrækkende, vil dog ved Undersøgelse aldrig findes at være saadan i sin hele Længde. Men meget slem er den vist, naar alle paa een Mils Længde deraf værende Huller eller slemme Steder tilsammenlagte blive 1000 Alen. Man regne nu tillige, at disse 1000 Alen med 10 til 100 Gange mindre Arbejd, kunne gjøres til taalelig gammel Landevej, end der behøves til at fuldfærdige 1000 Alen ny Landevej, saaledes som denne bør gjøres. Man vil altsaa, i den allerlaveste Beregning kunne forbedre 100 Mile allersletteste gammel Landevej, i den Tid een Mil ny Vej gjøres, og med samme Møje og Bekostning; men i Almindelighed kan det vel antages, at af mindre og mere slette gamle Veje, kunde 300 Miles Længde gjøres taalelig, for hver ny Mil Landevej der anlægges. Naar saaledes alle Landeveje vare gjorde taalelige, kunde igjen den nu bestaaende Vejanlægsmethode træde i Virksomhed, og tør det haabes, at Landet derved vilde finde sig overmaade gavnet, da fremkommelig Samfærsel er saa ønskelig, og selv Materialiernes Tilførsel til nye Vejes Anlæg derved lettedes. Jkke heller vilde de nye Vejes dog saa langt hen i Fremtiden fjærnede Tillendebringelse derved lide nogen kjendelig Forsinkelse. Ti Aar vare i Sammenligning kun et kort Tidsrum, og i disse ti Aar kunde altsaa vist 2000 Mile gammel Landevej gjøres gode, og da saamange ikke haves, blev endda en betydelig Sum at anvende paa Broer, især hvor disse traf ind i de nye Landevejs Linier. 2) Bedre Færgeløbsindretninger ved Gaabense. Alt længe forhen og oftere ere Tanker frembragte i dette Blad desangaaende. Saalænge imidlertid Forbedring endnu kan ønskes anbragt, er det aldrig overflødigt, at fremsætte fornuftige Mænds Tanker desangaaende. De gjensidige Punkters Nærmelse er her, som ved ethvert Færgeløb, af den største Vigtighed og Nytte, og det ikke blot, som enhver vil indsee, i Krig, men ogsaa i Fred. Jntet Punkt kan være fortrinligere paa Sjællandsiden, end Sydenden af Masnø, dog lidet om østen for Pynten selv. Det store Flak, som her findes, tillader uden mange Bekostninger at indrette en liden Færgehavn for Skibe af 8 Fods Dybgaaende. Men for at kunne gjøre dette saa nyttige Anlæg og did forlægge det sjællandske Færgeløbspunkt, blev det nødvendigt, ved en Bro eller Dæmning at forene Masnø med Sjælland selv. En Dæmning blev det mindst kostbare og, naar den engang var gjort, fordredes ingen Vedligeholdelse mod Søen, der selv efterhaanden, ved den omskiftende Strøm i Smaalandsbeltet, vilde gjøre den bredere ved deroptil at afsætte Sand, Tang, og Slik. Ved denne Forening, ved en Vej over Masne og ved hin Havn nær sammes Pynt blev Overfarten fra Sjælland til Falster forkortet til 3, i Afstand, og til 1/4, om ikke mere, i Tid. 3) Bedre Landevej fra Gaabense til Guldborgsund. Man veed, at Falsterske og Lollandske Veje om Sommeren ere herlige, men Foraar, Vinter og Efteraar afskyelige. J hint korte Tidsrum afgiver den lerede Bund en fast og haard Bane, og i de andre Tider en Ælte, som er hestedræbende, tidspildende, og meget hinderlig for Færsel. Men med langt mindre Umage, end i Sjælland, var det muligt der at frembringe den fortræffeligste Kørevej. Der behøves nemlig ingen Stenbund, der er ingen høje Bakker at sløjfe, og meget saa Dybder at højne. Kun een Ting er nødvendigt, og det er: Sand og Grus paaført Vejen. Paa mange Steder af disse Øers Kyster er der Sand i Mængde, og naar man da, fra sligt Sted ved Strandet, strax begyndte, ved Hielp af Sanden, at gjøre Vej ind i Landet til Hovedvejen, vilde denne, der aldrig paa disse smaae Lande kommer over to Mile fra Søen, let erholde sit Udbedringsmiddel. Det forstaaer sig, at Vejen maatte gives Sidegrøvter, hvor disse mangle, og at Hjulsporene, hvorved den paaførte Sand nedtryktes i Leret; fra Tid til anden maatte ved Tromle udjævnes. J denne korte Afstand fra Gaabense til Guldborgsund ligger Vejen igjennem en Arm af Kippingefjord. Det er ubegribelige, at man ikke for længesiden, ved en Dæmning derover har paa engang frembragt tør Vej GGaaende maa paade derover, og vundet et betydeligt Grundstykke. Dog, det er først nylig at vore Landboere have begyndt at sætte Pris paa Grunde. Naar Agerdyrkningen har gjort større Fremskride. vil den Tid komme, da den hele Kippinge Fjord vil blive inddiget og forvandlet til frugtbart Marskland. Men, om ikke for andet, bør for Vejens Skyld, ikke opsættet at gjøre Dæmning over hin Arm af denne Fjord. 4) Bedre Færgeløbsindretning ved Guldborgfund. Landingsstedet paa Falsters Side er ikke saaledes som det kunde ønskes. Færgerne see ud som Suppefade, hæve sig kun lidet over Vandet, regjeres vanskeligt, og ofte kan dette lidet Vand gjøre adskillige Timers Ophold. Det maae tilstaaes, at det er dybt og Strømmen ofte stærk. Men at Færgefarten derover kunde tage mod store Forbedringer vil ingen omtvivle, som har prøvet den. Naar Danmark og Norge engang i Styrke, Velstand, Virksomhed og Kundskaber have gjort mægtigere Fremskridt, vil der blive bygget en Jernbro over Guldborgsund. 1) Bedre Landeveje fra Guldborgsund Jeg har ovenfor berørt Loltil Rødbyglands Veje og viist deres Forbedring. Langs Lollands sydlige Strandkant findes i største Mængde Sand og Gius. Tage vi nu derfor den sjette Fordring med: 6) God Vej fra Rødby til Draxminsaa vil med denne gjøres Begyndelse fra Draxminde af, og Sanden efterhaanden, paa dermed udbedret Vej, naae gjennem Mariebo og Saxkøbing til Guldborgsund. Ved denne Vejforbedring i Lolland bør dog ej undlades at fordre, at de skrækkelige Stykker Stenvej, belagte med alenstore Stene, som hist og her forekomme, i den omtalte Strækning, burde opbrydes, Stenene borttages, Jord eller Ler paaføres til at give Højde, Ryg og Vandfald, for Sanden paaførtes. (Fortsættes).