JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-11-09
3 Jnstrektionen i Belgi en skal, efter Breve fra Haag, ogsaa have udbredt sig til Flandern, og har i det mindste været yderst farlig. Siden den 25de vare ingen Pariser Breve ankomne til Holland, fordi ingen Post kunde merepassere igiennem de oprørte Lande. Rygtet, som dog nok er overdrevent, angiver endog Insurgenternes Antal paa 80,000 Md. Det insurgeerte Waasland er det folkerigeste i hele Belgien. Jnsurgenterne udspredte Manifester og havde stort Tilløb, have myrdet adskillige Regieringskommissairet og Municipalagenter, hvilke sidste i stor Mængde flygtede til Brussel, for at undgaae deres Forbittrelse. Kiøberne af Nationalgodserne blive især mishandlede, og deres Hus og Effecter reent udplyndrede og ødelagde. Ved Scheldhave Insurgenterne oprykket adskillige Franske Militairposter, ere derpaa gangne over denne Flod, have beskudt Antwerpen og bemægtiget sig en Deel af Kanalen mellem Brussel og Antwerpen. Desuden have de afbrudt flere Kommunikationsbroer, og gjort et nyt Angreeb paa Mecheln, hvilket dog mislykkedes. Mange bleve nedhuggede og 42, som faldt i Franzosernes Hænder, strax skudte. Det samme er skeet ved flere Fanger. Jblant de Fangne befandt sig ogsaa Kapucinere, og deres Geværer vare af Engelsk Fabrik. Endnu den 25de f. M. har været nye Fægtninger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-11-09
Da imidlertid Franske Soldater saavel fra Holland, som Frankerigs Jndre og Maynzer=Armeen ilede til i forceerte Marscher, saa haaber man, at denne Opstand vil ende sig som de foregaaende, og Jnsurrektionen, andsynligviis ganske forfeile sin tilsigtede Virkning. Ved Telegrafen fra Dunkirchen havde Krigsministeren ogsaa alt i Paris Efterretning fra Divisionsgeneral Bonnard, dateret den 24de som melder, at Jnsurgenterne i Sehelde=Departementet ere adspredte, og at de i begge Net ternes Departementer snart vilde være det samme. De Franske passe især nøie paa at afskiære Jnsurgenterne Kommunikation med Engellænderne, hvilke sidste ved at understøtte disse, let kun fald i Jerland.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-11-09
Engelland. 1 Seiren over den franske Eskadre er endnu bleven fuld, stændigere ved nok 2 af de flygtede Fregatters Erobring, nemlig Immontalits og la Løive (hvilken sidste er ganske nye og en Foræring af Staden Nantes til den franske Republik). Den første blev taget efter en yderst blodig Fægtning med den Engelske Fregat Fishauard, som varede 2 og en halv Timer. Den førte 42 Kanoner og 720. Mand, af hvilke 12 obleve dræbte og saarede. Engellændernes Tab bestod i 40 Dræbte. Mellem de dræbte paa Immortalitsbefandt sig Kommandeuren, le Grand, med sin første Lieutenant og General Monge - Opfinderen af de store Flodder ved Brest, som man sidste Vinter bestemte til Brug, ved en Landgang paa Engelland. Foruden meget Artillerie Munition og Sadler havde denne Fregat endnu 7000 Flinter ombord. De udsøgte Landtropper paa samme havde grønne Standarter med en Jerlandsk Harpe afbildet paa Skroget var saa gjennemboret af Kugler, at man knap kunde holde det over Vandet, til man naaede Plymouth dermed Fregatten la Loire, paa 44 Kanoner og 664 Mk., blev ogsaa første taget af Fregatten Anson efter en mordisk Fægtning i en ryggende Storm, og havde et Tab af 50 Dræbte og 80 til 90 Saarede. Denne Fregat havde alt i Forveien udmærket sig ved 2 ærefulde Fægtninger paa de Jerlandske Kyster, Fregatter, ne Romaine og Semillante ere altsaa de eneste af den hele Brester Estadre, som endnu ikke ere tagne. Hvor dyrt dette atter mislykkede Forsøg kommer den franske Regiering, kan man slutte sig til deraf, at der endnu er fundet en Million rede Penge paa Linieskibet Hoghee, og at hele Eskadren skal have havt 50,000 Geværer og 7000 Mennesker ombord. Seiervinderen, Commodore Waren, har faaet Borgerret af Staden Dublin. - Uagtet General Starts Ordre, endnu holdes meget hemmelig, saa er dog den almindelige Formodning, at hans Hensigt er : at indtage Øen El ha ble. igien, som vilde skaffe de Engelske Skibe et sikkert Tilflugtssted i det Middellandske Hav og Vinteren. Ogsaa Si Sidney Smith er den 29de f. M. afseilet fra Ports mouth med Linieskibet Tiger paa 84 Kanoner, for at støde til St. Vineents Flaade, hvorfra han skal gaae i et vist Ærende til Keiseren af Marocco. Pichegru følges med ham i det Middellandske Hav, for efter Sigende at paatage sig Kommando over en Tyrkisk Armee, -
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-11-09
Siden Nelsons Seier ere de offentlige Fond stegne og Procent, hvorfor, saavelsom for Franzosernes mis tykkede Forsøg paa at understøtte Jerlænderne, Hs. Majestæt ha fastsat en almindelig Taksigelsessest for Kongernes Konge, som har givet ham saa mange udmærkede Beviser paa sin Naade og Velsignelse. Parlamentet er atter prorogeret til den 20de November, og Pitt bliver ikke færdig med sin nye Finantsplan, før efter Juel. Afgivten paa Skibskonvoyerne som han sidst satte igiennem, skal aarlig indbringe 10 Millioner Rigsdaler.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-11-09
Jrland bliver nu eengang aldrig roeligt mere. Midlertid er atter den virksomme Rebeichef Hacket faldet de Kongelige Tropper i Hænderne, og Holt haabede man ogsaa hver Dag at blive færdig med. Planen og at forene Jor land med Storbrittannien erklæres nu endog i de DublinerMinisterialblade for Hiernespind. Lord Cornmallis, som Drange=Logerne eller Blodmændene vedblive at forfølge for hans Menneskelighed, har af Utilfredshed nedlagt sin Kommando over et Jerlandsk Miliz=Regiment. Den Nordamerikanske Gesandt skal have frabedet de Jerlandske Stats fangers Deportation til Nordamerika, som ikke skiøttede om dette Slags Folk.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-11-09
Tydskland. Den 20de besatte Østerrigerne ogsaa Reichenau, den anden Stad i Granbunden, hvorfra den franske Residen, forføiede sig bort. Man længes nu meget efter at see, hvad Franzoserne ville sige til denne raske Fremgangsmaade af de Keiserlige, der kom dem saa heel uventet, hvorfor ogsaa General Schanenburg, der slet ingen Ordre havde for dette Tilfælde, først maatte skikke Koureerer til Paris. Nogle Dage førend Østerrigernes Ankomst, skal det være kommen til alvorlige Optrin imellem Partierne selv i Granbunden, og og ver 600 Franskindede flygtede ved deres Ankomst til Schweiz; En stor Deel af den Keiserlige Armee i Tyrol rykker endnu frem til Granbunden ligesom ogsaa Franzoserne bestandig rykke nærmere til Grændserne fra Schaffhausen af. Paa Marschen til Granbunden skal en af de Keiserlige Kolonner, være marscheret igjenne Veltelin, for derved at tilkiendegive, at Østerrig ikke erkiender Veltelinerlandets Forening med den Cisalpinske Republis. I Vien seer og hører man nu i gien intet andet end om Anstalter til den uundgaaelige Krig, og har derfor alt sendt Kourerer til de Russiske Tropper, for at lade dem komme foreerede Marscher, Erkehertug Karls høire Haand, General Bellegarde, er selv ankommet til Braubunden, hvilket Land, i Tilfælde af en nye Krig, er at største Vigtighed for de Keiserlige, da de Østerrigske Stater, derved ere dække de fra den Sydlige Side.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-11-09
Uagtet de franske Gesandtere i 2 nye Noter den 28 Octbr. har bebreidet Rigsdeputationen, at den kun snakker om Freden, men ikkevil den, og erklæret at der ikke bliver gjort den flere Tilstaaelser, samt afslaaet Forlangendet og EhrenbreisteinsProviantering, saa smigrer man sig dog endnu i Rastadt med, at det franske Direktorium nok vil give efter. - Det vil nu snart vise sig :
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-11-09
Jtalien. Strax efter en overordentlig Koureers Ankomst fra Paris, afreiste Lemmerne af den Franske Kommission og Konsulatsekretairen fra Rom til Maland, uden at man veed Aarsagen. Mange gjette endog, at den Rommerske Republiks Existence er i Fare. Alle Geistlige, som synes farlige for den offentlige Rolighed i Rom, skulle deporteres over Søen. Franzoserne i Egypten.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-11-09
Om Buonaparte haves ingen nyere paa idelige Efterretninger. De Venetianske Aviser ere ham nu saa haarde at de lade ham blive reent slaget ved Damlette af Tyrker, A. raber og Mamelukker; og sende alt Heltens Hoved til Konstantinopel, det samme skal en Koureer, som passerede gjennem Tydskland, ogsaa have bekræftet. J Petersborg vilde man ogsaa have Kourerer baade og Bunapartes kritiske Stilling og de franske Transportskibes Opbrændelse, hvorved man sammesteds forsikrer, at 4 Linieskibe, 8 Fregatter, og 150 Transportskibe ere blevne et Rov for Luerne. (Da Nelson den 6 Octbr. seilede fra Neapel og der truede med at tilintetgjøre den franske Konvoy, naar han igien naaede A. lexandrien, hvis det ikke alt var skeet, har han dog intet vidste af dette at sige.) Paa den anden Side har det Ostindiske Kompagnie i London Efterretninger fra Alleppo i Syrien til den 17 Septbr., hvorefter Buonaparte var sysselsat med at organisere Egypten paa fransk Fod, hvortil han især betiente sig af to anseete Jøder og en Kopter. Nye officielle Efterretninger som nu snart kunne ventes, vil nok sætte Sagen i klarere Lys.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-11-09
Blandede Efterretninger. Frankerig. Republikens Agentere i fremmede Stater, ere af Direktoriet gjorte ansvarlige for enhver trykt ArtikelsPublicitæt som kunde være øst af deres Privatkorrespon. dents, om Politiske Gienstænder.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-11-09
De Pariser Borgere have nu igien faaet 15 Kirker indrømmede til deres Brug. Disse ere tilhobe omdøbte, og hedde nu det høieste Væsens Tempel, Fredens Tempel a. a. Molieres, Fabeldigteren Lasontaines og alle berømte franske Mænd Aske skal nu opgraves af de Kirker som bortsælges, og sættes i Skolehusene.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-11-09
Nylig blev en emigreret Marqvis henrettet, som før sin Endeligt skrev et Brev til Ludvigrg, hvori han beder om Tilgivelse for sine mislykkede Anstrængelser og anbefaler sin Fangefoged i Hans Majestæts Naade.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-11-09
Efter Breve fra Øen gante, have de Russiske Tropper virkelig taget denne Øe i Besiddelse, efterat de franske Tropper havde rømmet samme. Buonaparte beklager sig over, at man ikke kiender til Møller Egypten, hvorover hans Folk ofte have tilbragt hele Nat. ten paa Dynger af Korn, uden at kunne faae Meel. I Dunkirchen har man gjort Forsøg med, at anbringe Artillerie paa en Hest. Man afskiød flere Gange en lille Kanon, som var anbragt paa en Sadel=Lavette; men den flerde Gang havde man ladet saa meget Krudt i, at Hesten styrtede til Jorden. Man søger herved at faae et let Artillerie, som ganske bliver betient til Hest.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-11-09
Ved de Hieriske Øer er alt den 10de October seet en fiendtlig Flaade paa 25 Seil, som tog 10 franske Kanonskalupper ved at forsøge en Landgang. Man troer, at dette er den Flaade med de i Lissabon indskibede Tropper. Ex=Gesandten Truquet er ikke meere bange for at blive sludt som en erklæret Emigrant, end at han har fortsat sin Reise til Paris.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-11-09
Direktoriet har ved det Turiner Hof misbilliget nogle franske Officerers Opførsel, som vare Skyld i de sidste Optøier i Turin.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-11-09
Man har paa Seinefloden gjort et gientaget nyt Forsøg med at lade Soldater gaae over samme og manøvrere paa Vandet, og lover sig store Fordeele af denne Maskine.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-11-09
Engelland. En fransk Kaper paa 20 Kanoner og 140 Md. er den 15de f. M. opbragt til Plymouth. Den 30te f. M. har man erfaret i London, at Fregatten, Sirius har erobret en stor Hollandsk Fregat i Nordsøen. Admiral Nelson er - efter Breve fra Jtalien - atter gaaet under Seil fra Neapel med 7 Linieskibe - kom altsaa hverken til Vien eller London endnu for det første. Den i Jerland fangne franske General Humbert er med sine Officerer reist tilbage til Frankerig, paa deres Æresord.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-11-09
Den bekiendte Jerlænder og Parlaments=Lem Grattan er nu saa almindelig foragtet for sin Forbindelse med de fornemmeste Insurgentere, at man endog vil kalde Galge pladsen, Grattan pladsen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-11-09
Paa et Theater i London blev den 25de f. M. opført en Skuespil paa Nelsons store Seier, som hedder Nilens Munding, og er deels Opera, deels Pantomme, deels Ballet, Jsamme vises ogsaa det franske Admiralskib Orient i det samme flyver i Luften. En halvtosset Mand har mistet den Smule Forstand han endnu havde over Nelsons Seier, og vilde for faa Dage siden med Magt tale Kongen, foregivende at have et Brev fra Admiral Nelson. Han naaede Dronningens Værelse, inden man fik ham standset. Der tales nu om en Off, og Defensiv=Alliang, som skal være i Værk mellem Engelland og Nordamerika. Admiral Lord St. Vincent har ved et Parlamentair=Skib, oversendt den Spanske Admiral i Cadix den glædelige Efterretning om Touloner=Flaadens Ødelæggelse: I Cork har været en blodig Tvist mellem de Jerlandske og Hessiske Soldatere, som reiste sig af en Hessers Voldsomhed, mod en Pige.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-11-09
Den 29de f. M. fandt man i London Sværdet af Edwards 11 Statue med samt begge de forgyldte Kroner nedstyrtede paa Gaden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-11-09
Det franske Linieskib Hoche overgav sig først efter 1 1/2 Timers Fægtning med 3 Engelske Linieskibe. Da det endnu ikke er ankommen i nogen Havn (saavelsom den tagne Fregat laBellone, paa 40 Kanoner), saa har man talt og et Oprør imod den Engelske Besætning paa samme, men nu hedder det dog, at det er seet liggende for Anker ved en liden Øe under Jrland.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-11-09
Spanien. Breve fra Madrid tale ogsaa om en Kanonade, som den 22 Septbr. er forefaldet mellem de Spanske Kanonbaade og et Engelsk Linieskib, hvorved intet Afgiørende blev udrettet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-11-09
Som Beviis paa Kongens vedvarende Mildhed mod Fredsfyrsten maae det anføres, at Hs. Majestæt har skiænket ham 240,000 Realer, til en Privathauges Anlæg. Jtalien. Beyen af Tunis har været saa menneskelig at misbillige den Sardinske Øes St. Pietros Udvlyndring, ladet Anføreren for denne gruesomme Expedition (en CorfirRenegat) halshugge og de bortslæbte Slaver sætte i Frihed.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-11-09
Regieringen i Genua har anmodet den Engelske Gesandt, om, at lade Vaabnet sidde over sit Huus saa længe, indtil 2 Deputerede, som man har sendt til London, ere komne tilbage.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-11-09
General Mark er endelig med 14 Officerer ankommen til Napel. Kongen sammesteds vil nu sælge sine Patrimonialgodser til Afdrag paa Gielden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-11-09
Helvetisk Republik. Direktoriet skal siden de Keiserliges Jndrykkelse i Granbunden være betænkt paa at oprette en Armee, men seer ingen Udve til de fornødne Penge.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-11-09
Batavisk Republik. Endeel Jndvaanere vise stor Lyst til at forplanteden Brabantske Jnsurrektion ogsaa til Holland, og udsprede desaarsag mange foruroeligende Rygter.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-11-09
J Tilfælde af at man vil foretage nogen voldsom Hverving, er det ikke at lide paa, hvorfor man ogsaa paastaaer, at Direktoriet har opgivet sit Forsæt desangaaende.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-11-09
2 Hollandske Fregatter, Furie og Vaaksamheid, have nu virkelig benyttet sig af den staaende Østenvind, og ere udløbne af Texlen med 600 Md. franske Tropper og Bord, som bleve indskibede i al Stilhed, og sandsynligviis ogsaa skulle gaae til Jerland - for at annammes af Engellænderne. Forlises af disse 2 Skibe vil smerte meget, da de ere gode Seilere. Tydskland. Af den store Røverbande i den Frankiske Kreds er siden dens Opdagelse en af Hovedmændene og over 1000 Personer indhentede og fængslede.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-11-09
Jndenlandske Efterretninger. Fregatten Najaden afgaaer den 18de d. M. fra Kbhavn til Flekkerøe, for at tage de dertil qvalificerede Skibe under Konvoy.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-11-09
Af en Jndberetning fra Kapitainen paa det danske Skib Juliane Marie, som i Aaret 1796 brændte op i Søen, sees, hvormeget Ont Mandskabet maatte døie, som næsten nogne frelste Livet i en Baad, Sluppe og Jolle. Fra Sluppen, som kom de Andre af Sigte om Natten, har man siden ingen Efterretning havt. Tilsidst maatte de 7 Mand, som vare i Jollen, tages over i Baaden, hvorved Antallet i denne steeg til 60. Først efter en lang besværlig Seillads saae man Land ved Coringo den 7de Septbr. Da Brødet var bleven vaadt og bedærvet af Søevandet, og det udmattede Skibsfolk nu slet ingen Levnetsmidler havde meere tilbage, traf det til al Lykke et Fartøi, bemandet med Sorte, af hvis Eqvipage det fil halvanden Sæk Riis og nogle saltede Fisk. Siden landede de ved Vizapatan, hvor den Engelske Resident Hr. Malcolm, viiste dem al muelig Hielp og Understøttelse, forsynede dem med Mad og Drikke, lod uddeele 80 Skjorter og 80 Par lange Buxer mellem dem, og gav tillige hver af Officererne et Stykke Linned til Skjorter a., hvis Syening han ligeledes betalte for. Med samme ædle Omhue sørgede han for deres Reise til Bengalen. Den 27 Septbr. ankom de til det danske Faktorie Friderichsnagor, hvor dem blev givet al den Understøttelse, de trængte til af det daværende Kongelige Raad, og især af Oberstlieutenant Bie.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-11-09
Forbudet mod Udførsel af Tømmer og Træelast fra Petersborg træder først i Kraft med næste Aars Begyndelse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-11-09
Paa Geheimeraad Knuths Alvsgaard i Mørkhøi Bye i Sielland er indkommen en liden sort Dreng af omtrent 10 Aars Alder, som efter sin egen Forklaring skal være bragt til Lande af en Engelsk Kapitain, fra hvem han formodentlig er undvigt Kandidaterne fra Odense=Skole have ved dette Aars ExammerArtium faaet følgende Karakterer: Begge Brødrene Riber. Hansen, begge Brødrene Thune, Steenbuch, Holm Landabilem; Hess, Winth, Pingel, J. Fog, B. Fog D. Fogh. Gieding, Schier, Clausen, Ploug Handillandabilem.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-11-09
Odense. Førstkommende Søndag prædiker Hr. Achen til Høimesse og Hr. Wirth til Aftensang i St. Knuds Kirke. et Ved Tallotteriets 648 Trækning i Altona udkom: No. 48, 67, 11, 75, 59.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-11-09
AVERTISSEMETS. At det physikalske Selskab har bestemt hver Onsdag Aften fra Kl. 6 Slet (om ei Hellig= eller andre Festdage paa samme skulde indtræffe) til sine Operationer i nu begyndte Saison, bekiendtgiøres herved fraværende respective Medlemmer. Odense den 8de November 1798.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-11-09
Med høie Øvrigheds Tilladelse bekiendtgiøres: at Mekanikus og Borger fra Kiøbenhavn Hr. Cetti, er hertil ankommen, og foreviser et Underværk i Naturen, som ei før i noget Kunstkabinet er blevet seet; nemlig et Barn af Qvindekiønnet, som er født i Neapolis i Jtalien; og som har 2de Hoveder med lange Haar, Hovederne ere adskildte, og det ene er større end det andet, det har 4 Hænder, 3 Arme, og kun2 Fødder som et andet Barn, ders Høide er 1 Alen. Enhver Liebhaver og Kiender af Naturen, vil finde Behag i at se dette Underværk, der er blevet seet af Høie Kongelige Porsoner med største Tilfredshed. Herskaber betale efter Behag andre Personer 8 s. og Børn 4s. Det er daglig at see, hver Eftermiddag fra Kl. 2 til 6 Slet, i Hr. Cettis Logie hos Jomfrue Gad paa Vestergade i Odense.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-11-09
Da Broen i Sallinge Bye af nye skal opbygges, saa bekiendtgiøres herved at der over dens Opbygning, vorder foretage Licitation udi Grevskabet Muskadels Tingstue, udi Østerhainge, Torsdagen den 22de Novbr. d. A. om Formiddagen Kl. 10. Slet, og Broens Opbyggelse, hvortil den som paatager sig Arbeider, selv forskaffer alle udfordrende Materialier, tillagen den Mindstbydende, efter de Conditioner, som paa AuctionsStædet vorder oplæst, og forinden kan faaes til Eftersyn hos Forvalter Harde paa Braabyegaard. - Toftgaard Svendborg den 5te November 1798. Auctions=Directeur. Fra Adressekomtoiret gives Anviisning, hvor en god Tieneste kan faaes til 1ste Mai 1799 for en midaldrende Pige som forstaaer at føre en borgerlig Huusholdning; havde hun tillige nogen Erfaring i Hollænderievæsenet, da var det desbedre: men uden gode og paalidelidelige Skudsmaal nytter det ikke at melde sig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-11-09
Natten mellem Fredag og Løverdag den 3die November er stiaalen en sort Hoppe med mørkebruun Mund og Ly skeer samt en hvid Bagfod fra Hans Hansen i Fangel Hvo som bevislig kan opdage dette Tyverie, kan af Eieren vente en raisonabel Douceur, naar han melder sig enten hos ham selv eller her paa Adressecomtoiret. Forsvarlig Loftrum til en 3 a 400 Tdr. Rug forlanges imod billig Leie, jo før jo heller. Leieren anvises her fra Adressecomtoiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-11-09
Formedelst ved Vellinge Broe forestaaende Reparation, kan samme ikke længere passeres, hvorimod de, som eller skulle passere samme paa Landeveien fra Faaborg til Odense imidler. tid tager af Veien fra Bellingebroe Huus igiennem Svendstrup, og Steenløse Byer forbi Dalum; hvilket herved til alles Efterretning offentlig kundgiøres. Odense den 9de Novbr. 1798. J. J. Mylius. 300 a 400 Rdlr., forlanges til Laan, til førstkommende 11te December imod tilstrækkelig Sikkerhed. Adressecomtoiret giver Anviisning.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-11-09
Udi Eybye Bye, ved Odense, under Hollufgaard og Blangstedgaards Godser, er den 25de Septbr. 1798 bortdød Ungkarl Hans Pedersen, som tiente Gaardmand Morten Jensen. sammesteds; hans ringe Efterladenskab er strax efter Dødsfaldet taget under lovlig Behandling. Efter hans Jnroullerings=Pas skal han være født udi Hemmerslev Bye, Særslen Sogn, Odense Amt. Da hans Arvinger ei vides, saa indkaldes disse, saavel som Credi= og Debitorer, i Overeensstemmelse med Placaten af 26de October 1792, med 6 og 12 Ugers Varsel at møde ved Skiftets Foretagelse i Stervboestædet. den 26de November og 7de Januarii førstkommende for at legitimere deres Averet og Fordring og sidste til Stervboet af betale deres Skyld. Clausen. Frangdegaard den 12te October 1798. Forvalter.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-11-09
Da Gaardfæsteren Rasmus Hansen Haun i Lundbye, under Thorsinge Stamgods ved Svendborg, er kommen i den ubehagelige Forfatning, at han ikke kan tilfredsstille sine Creditorer til belovede Tider for deres fulde Tilgodehavende, saa har han til Skifteforvalteren S. T. Hr. Kammerherre Juetil Thorsing, overantvordet sin Boe, for samme at distribuere paa sine Creditorer, saavidt tilstrække kan; Thi bliver Følge heraf, alle og enhver som noget haver at fordre hos bemelte Rasmus Hansen Haun, herved indkaldede og anmodede, at de behagelig inden 6 Uger fra Dato vilde anmelde og saavidt muelig beviisliggjøre saadan deres Fordring for mig underskrevne, som paa høibemelte S. T. Hr. Kammerherre, Juels Vegne haver denne Boe under Behandling, Thorsinge Slot den 29de October 1798. C. C. Leth, Fuldmægtig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-11-09
Da vores Væredreng Johann Liebendant ei er mere vores Tieneste, saa bekiendtgiøres samme herved af Odense den 23 Octbr. 1798. Lorent en 8 Jürgensen,
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-11-12
Franzoserne i Egypten.