JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1813-09-05
Den paa Hofboghandler Schubothes Forlag, udkomne danske Oversættelse af det høistinteressante indholdsrige Behr manske Skrivt: Fremstilling af Danmarks politiske Forhold, anbefaler Dagens Udgiver, til enhver, der ønsker til fuldeste Tiensynlighed at overtyde sig om, hvor god en Sag, og hvilke Fiender vi have, for at kunne med andagtsfuld Tillid give vor Fædrelands Skjebne den Gud ihænde, Som splitter Egene der trygge bramme, Og vender Lynets Brand mod Hovmods Søn, Men giver tiden Spire Væxt og Stamme, Og ydmygheden Fred til Løn.
Jyske Efterretninger, 1813-09-05
Aalborg Byenyt. Døbte. Den 30te Aug., Kiøbmand Jonas Borups Dag ter, Nicoline Dorthea, Fadderne: Mad. L. Nørgaard, Jfr. A. K. Bønnelykke, Kammerraad Svanholm, Stadshauptmand Borup, Kiøbmændene O. Christensen og H. Kaarsberg. Den 31te, Kudsk I. C. Binderups Søn Jens Andreas, Fadderne: Mad. M. Galten, Jfr. L. Kaarsberg, Kiøbmændene: A. Prætsman, H. E. Hansen, P. Schytte, J. Wigelsen, P. Rasch og Fr. Kaarsberg. S.D. Koffardispitain A. Flørnes Datter Marie, Fadd. ; Mad. Kro Nr. Andreasen, Kiøbmand Fuhl, Skibskapitainerne: Berg Regensburg, Mortensen, A. N. Sværer, S. varer og Ditlefsen. D. 1ste Sept., Dreier, L. Christits Søn Andreas, Fadd. Madd. P. Schytte, Jfr. Borreschmidth, Kiøbmændene H. E. Hansen, Joh. Frisch, J. Kiellerup, J. Borreschmidth, Fr. Kaarsberg. S.D. Muursvend K. Andersens Søn Anders; Fadd. Mad. P. H. Schiellerup, Jfr. C. Møller, Kiøbmændene R. Kiellerup, J. Wigelsen, P. Resch, H. Saubeier, E. Jlum, Muurmester A. Bentzen, Handelsbetient O. K. Høst, Siminarist V. Jacobsen. D. 3die, Landsoldat P. J. Skiel huuses Datter Kirsten; Fadd. Jfr. M. Schaarup, Jfr. Jensen, Vertshuusholder M. C. Torp, Snedkersvend W. Laulund, C. Nielsen. S. D. Bødkermester Christen Doche dals Datter Giertrud Sophie Annette; Fadderne: Barnets Forældre, Jfr. Dochedahl.
Jyske Efterretninger, 1813-09-05
Copulerede. D. 3 Sept., Malermester P. Biering, Rodschou og Jomfr. Anne Beathe Morian.
Jyske Efterretninger, 1813-09-05
Begravede. D. 2 Sept., Sadelmager Lindgreens Kone, Kirstine Pedersdatter, 68 Aar. D. 3die, Friesnedter, Mads Nielsens dødfødte Tvillingbatter.
Jyske Efterretninger, 1813-09-05
Paa Torsdag prædiker i Hospitalet Hr. Klanen, paa Fredag i Frue Kirke Hr. Meden. Talletterie.
Jyske Efterretninger, 1813-09-05
Ved 895 Trækning i Wandsbek udkom følgende Rumre : Avertissements.
Jyske Efterretninger, 1813-09-05
Skuespil. Paa Mandag den 6 September 1813 Kl. 7, bliver at Familien Veitselm paa det dramatiske Selskabs Theater til Bedste for Fattigvæsenet opført: a) Greven af Burgund, af Kotzebue, b) derefter declameres, 1) den fattige gamle Mand; 2) Banden og hans Sön, og 3) en naadig Frøkens Foraarssang. c) Dernæst opføres Hertug Micheel, Lystspil i en Act; d) Forestillingen slattes med Pas de tois à la Mamelac. Billetter faaes paa Forestillingsdagen hos det dramatiske Selskabs Secretair Hr. Giödvad for 1 Rbdlr. Stykket eller for hvad enhver behager at give mere. IndganFen aabnes Kl. 6.
Jyske Efterretninger, 1813-09-05
Søndagen d. 5 Sept. Kl. 7 gives paa det dramatiske Selskabs Thavter, theatralske Forestillinger, med Pantomme og Dands, er Familien Veltheim. Billetter faaes Forestillings dagen a 1 Rbdlr. Stykket, i Skolegaden hos Skipper Søren Welsen.
Jyske Efterretninger, 1813-09-05
Mandagen d. 6 Sept. Kl. 7 for Fattigræsenets Bedste, Onsdagen d. 8 Sept. Kr. 7 den sidste dramatiske Forestilling, med Pantomme o. Dands, og til Slutning en Epilog. Min Kones i Dag lykkelig Forløsning med en Søn, har jeg herved den Ære at tilkiendegive Venner og Beslægtede. Bælum Nørgaard d. 2 Septbr. 1813. Meldahl.
Jyske Efterretninger, 1813-09-05
Undertegnede har af en Crocantdeig, udskaaret en konstiDeser turv, forestillende det forbudne Træe, med samt Adam og Caa 1 Parradis, hvor Adam gaaer op af Stigen, tager Frugten at det forbudne Træe; Eva staaer paa den anden Side at Træet, med en Blomst i hver Haand og en Kurv paa Armen, for at imodtage Frugten ; immern Adam, Eng og Trael er udskaaren Begierlighed. Hælge kunstige Kurv lader jeg Søndagen den 10 Octbr. Eftermiddag gen Kl. 5, bortspille i (Stædet skal nærmere lide bekiendt.) Lod et koster 2 Rigsbmk.; Kurven tilligemed Planen er fra i Dag af til Eftersyn hos mig, hvor de respective Velyndere af Kunsten, behagelig ville tegne sig. - N. B. Skulde nogle af denne Byes respective Jndvaanere finde Lyst, enten til Brylluper, Barnedaab, eller andre Høitideligheder, at have en Desertkurv med Brudeparrets, Barnets, eller Høitidelighedens Navne udskaarne i den, og om de tillige vilde have, at jeg skulde lave de dertil hørende smaae Bag værker, hvilket alt jeg med Fornøielse paatager mig, naar samme i sildigst 8 Dage i forveien bliver bestilt. Jeg forsikkrer, at en Desertkurv, udskaaren af en Crocantdeig, naar den med Forsigtighed tages af, og sættes paa Bordet, samt gjemmes paa et tørt Sted, kan den holde sig i nogle Aar. Aalborg den 3 September 1813. R. Meller, Kongelig lært dansk Kok.
Jyske Efterretninger, 1813-09-05
At min Kone Maren Andersdatter, allernaadigst er forundt samme Rettighed til at bruge Marschandiserie, som forrige Tømmersvend, men nu Marschandiser og Borger Niels Rondrup i Aalborg; dette skylder jeg, herved at bekiendtgiøre, paa det at mine Velyndere, saavelsom enhver især uden Hinder eller Tiltale, frit kan og maae forunde mig deres Næring. Aalborg d. 3 Sept. 1813.
Jyske Efterretninger, 1813-09-05
Christen Hummelhede, Borger og Marschandiser i Aalborg.
Jyske Efterretninger, 1813-09-05
Ved mit Vandsted, blev en Jerngreb bortstiaalen Natten imellem 30te og 31te August, og da formodentlig Een har taget den, som ikke kan bruge den, men enten har solgt eller vil sælge den ; i saa Henseende beder jeg at hvem derer tilhændekommet, ville mig den mod Erkiendtlighed tilbagelevere. Aalborg d. 1ste Septbr. 1813. Sigvart Lyche.
Jyske Efterretninger, 1813-09-05
Hvor trende fortrinlig gode Møllesteene af 8 Qvarteers Størrelse, samt Drev, Langjern og Seil, underhaanden er at faae tilkiøbs, anviser Kiøbmand Hr. Peder BorreSchmidth i Aalborg. N. B. Det tiener herved til behagelig Underretning for enhver, der hos mig som Commissionair for det almindelige Brand=Assurance=Compagnie paa Vahre og Effecter, agter at lade forsikre saadant, hvorunder tillige kan forstaaes indavlet Korn i Straaet, Høe, For der, samt Besætning Gaards= og Avls=Redskaber m.v. At Angivelser herom skeer i Rigsbankpenge til hvilke Angivelser Blanketter daglig hos mig k. bekommes gratis, og kan Forsikringen antegnes for en Maaneder, for de Ting, der er behøves at forsikt, heele Aaret, og følgelig koster saa meget mindre. Kiøring den 28 August 1813. Green.
Jyske Efterretninger, 1813-09-05
Hovedgaarden Thiele, staaende for Hartkorn Ager og Eng 58 Tdr. 6 Skpr. 2 Fkr. 1 1/2 Alb., beliggende i Sønderlyng Herred, Viborg Amt, bliver førstkomm: de 15 December 1813 om Formiddagen Kl. 11 paa A. borg Raadhuus, ved offentlig Auction opbuden til dø forpagtning paa 5 Aar fra 1ste Mai 1814 til 1ste M. 1819. Bemeldte Hovedgaards Jorder der indeholdomtrent 800 Tdr. Agerland, inddeelt i 12 Tægter, hvi aarlig saaes 60 Tdr. Byg, 114 Tdr. Rug og 230 Td. Haure, drives ved 58 Hoverlegiørende Bønder; Gaarden avles 2 a 300 Læs Høe, den derpaa holde Besætning har hidtil været 120 a 130 Stude, 16 a : Kiør og 80 a 100 Faar med deres Yagel. Jorderne, fortrinlige Godhed vil Liebhaberne behageligst erfaved at tage samme i Øiesyn. De Conditioner hvorefter Bortforpagtningen skeet er fra 11 Septbr. d. A. til Eftersyn i Odense, Rid Aarhuus, Randers, Aalborg og Viborg, paa ethviSteds Sogtrykker=Contor, ligesom ogsaa paa Grus det ved Weile og hos Undertegnede. De Lysthavende ville behageligst give Møde bestemt Tid og Sted. Thiele Mølle, d. 29 August 1813. Lund.
Jyske Efterretninger, 1813-09-05
Da mit anlagte Ell Bryggerie, sidst i September er ler først i October Maaned d. A., ventes at komme Gang; er min ærbødige Begjæring til denne Byes ære de Jndvaanere, at de som maatte ønske Øl leveret fra samme, enten i Tønder, Fierdinger, Ankere, eller Hal ankere, inden medio September førstk., vilde lade det antegne hos min antagne Brygger, der i nogle og try Aar har forestaaer Bryggerier i Kiøbenhavn, og med de beste Attester om sin Duelighed er mig rekommands ret fra det Kongelige Bryggerhuus i Kiøbenhavn, fa jeg endog fra den Side tør indestaae for reel Behandling. Da Træer til Øllet ere saa kostbare, og enhver Huusholdning forventes at have samme, eller letter end jeg vilde kunde anskaffe dem, er det mit Ønske, at de der beærer mig med deres Søgning, vilde anskaf2de Træer, paa det at min Vogn, naar den tilføre den der fulde Træe, kunde medtage det tomme tilbage de billigste Priser paa Øllet kan ventes, Aalborg den 13 August 1813. Andkier.
Jyske Efterretninger, 1813-09-05
Tvende Karle, som er fritaget for militair Tieneste, kan paa meget fordeelagtige Conditioner vorde antage ved mit nu anlagte Bryggerie her i Byen, naar de saa hastig mulig melder dem. Aalborg d. 13 August 1813. Andkier.
Jyske Efterretninger, 1813-09-05
En habil Møllersvend kan til dette Aars 1ste Novb. erholde en fordeelagtig Condition, ved en hollandt Meel= og Grubemølle i Nærheden af Aalborg, naa han understøtter sin Duelighed, Troeskab og Opførse med paalideligt Vidnesbyrd. Bogtrykker Wandal Aalborg anviser den Søgende. Forsynets Styrelse, Beskiermelse og Varetægt over Unversiteter og lærde Skoler, forestillet udi en Tale holde ved Universitet i Halle, den 1ste Juli 1702, i Anledning i Rectoratets Redlæggelse, af J. F. Buddeus, da været de Professor i Philosophien; oversat af det Latinske med Anmærkninger ved Hans Christian Clausen, Sognepræst for Nordbye Menighed paa Fanøe, faaes hos Bogtrykker Wandall, heftet for 1 Mk. i Rigsbankpenge.
Jyske Efterretninger, 1813-09-09
Trykkes og
Jyske Efterretninger, 1813-09-09
Udenlandske Efterretninger.
Jyske Efterretninger, 1813-09-09
(Af Hamb. og Alt. Aviser.) Tydskland. Fra Krigsskuepladsen har man foreløbige Efterretninger fra Leipzig og Hannover om de vigtige Operationer d. 19de, 21, 26 og 27 August, hvori den franske Stor=Armee har tilvunden sig nye Seiervindinger: Ber. Over=Commandanten i Leipzig, Bertrand, har bekiendtgjort en Dags=Ordre af 24de, at Keiser Napoleon har slaaet Russerne og Preusserne ved Lauhani Sørlitz=Kreds i Over=Laufitz, og at Marschal, Hertug, at Regio (Onding) har havt saadanne Fordele, som give Grund til at troe, at han d. 23de vil være indrykket i Berlin. Ligeledes har Major Generalen, Hertug, af Neuschatel (Marschal Berthier), i et Brev tilmeldt: Keiser Napoleon er ankommen til Løvenberg (i Fyrstendommet Jauer i Neder=Schlesien ved Boberfløden), har angreden Flenden, som var paa den høire Side af Boder, og fordrevet ham af alle sine Stillinger. Fyrsten af Moskau (Rey), Hertugen af Ragusa (Marmont) og Hertugen af Tarent i Macdovald) have gjort den samme Beværelse, og have drevet Flenden paa hiin Side Bo ber. Man vil falde i Forundring, at Keiser Napoleon d. 19de forjog Fienden bort fra Gabel ti Bunzlau=Kreds i Bøhme.) og d. 21de slog ham ved Bober. Keiseren, befinder sig vel.
Jyske Efterretninger, 1813-09-09
Om de blodige Slag ved Dresden d. 26 og 27 August har man fra Leipzig følgende officielle Efterretning: Napoleon har ved Dresden d. 27de tilfærtet sig en afgiørende Seier over den østerrigske og russiske Armee, som vare trængte frem fra Bøhmen, hvorved d. 28de befandtes, at allerede vare 30000 Mand giorte til Fanger, hvoriblandt 3 østerrigske Generaler, og vare 20 Kanoner og 14 Fahner tilbyttede. Keiseren forfølger Fienden noghørlig, og man forventer endnu nærmere Efterretninger. Om disse 2de Dages Slag ved Dreiden, meldes fra Hannover d. 31te saaledes: En Coureer har medbragt den officielle Efterretning, at d. 26de var foran Dresden forefalden en blodig Fægtning, hvori Fienden, blev dreven tilbage. De 27de angreb den franske Keiser den fiendtlige Arme ved Drerden, og tilfægtede sig en glimrende og afgiørende Seler over den allierte Armee. Resultatet af begge disse Selslag, hvori Fienden, er bleven bragt i en skrækkelig Uorden, bestaaer af 40,000 Fangne, 30 til 40,000 Døde og Saarede, af 5 fiendte lige Generaler og 600 Officerer, som ere sangne, af 60 erobrede Kanoner og 5 Faner, Fienden, som hæftig eftersættes, trækker sig paa alle Puncier tilbage.
Jyske Efterretninger, 1813-09-09
Østerrig. Feltmarschal, Fyrsten af Schwartzen bergs Hovedqvarteer var d. 17 August i Melnick i Buus lauer Kreds i Bøhmen. Paa den Dag, som den 7de efter den fra de Allieredes Side paafulgte Opsigelse af Vaabenstilstanden, udgik sammesteds den Armee=Befaling, som de østerrigske Blad, meddeele. Til Prag kommer der stedse nye Tropper, der arbeides med Virksomhed paa Forskandsningerne. Efter Forlydende skal det almindelige Opbud ikke finde Sted i de egentlige østerrigske Provindser, som i de andre Dele af Monarkiet. Ungarerne lade sig være magt paaliggende at forsvar Armeen med let Rytterie og med Heste, hvoraf flere tusende staae i Beredskab.
Jyske Efterretninger, 1813-09-09
Den commanderende General i Indre=Østerrig, Baron Hiller, har, efterat have undersøgt Garnisonen i Klagensurt, taget sin Station i Over Steyer.
Jyske Efterretninger, 1813-09-09
Til Hol i det Bayreuthske ankom d. 22de en Patrouille af 250 Kosakker og østerrigske Husarer, under Anførsel af en Husare Ofstter; men trak sig o. 24de igien tilbage, efterat have boget adskillige Excester, som Anføreren selv ikke kunde forhindre.
Jyske Efterretninger, 1813-09-09
Den østerrigske Regiering har befalet alle Tydskere og Fremmede, som opholde sig i Carlsbad, Toplitz og Eier, ufortøvet at begive sig børt.
Jyske Efterretninger, 1813-09-09
Bayern. Gen. Grev Wredes Hovedqvarteer er i Vimbach ved Braunnau i Over=Bayern; hans Armeekorps bliver ufortøvet forstærket med 6 til 8 Linie=Batalelioner, som hidtil have befunden sig i Garnisonerne, og nu transporteres paa Vogne til Braunnau. Den fra Regensburg afgaaede Postoogn er bleven tilbageviist fra den østerrigske Grændse, da Jndgangen i dette Land er forbudt alle Fremmede. Kronprindsen af Bayern med sin Gemal og Prinds er fra München d. 22de ankommen til Augsburg for en Tidlang der at opholde sig paa det Slyt, som forhen Churfyrsten af Trier har beboet. Alle bayerske Fæstninger sættes i Forsvarsstand; man arbeider paa Besæstningen af Augsburg og opretter Broehoveder ved Jun. Foruden Gen. Grev Bredes Armeekorps har Bayern 6000 Mand i Sachsen og 1 Regiment i Danzig.
Jyske Efterretninger, 1813-09-09
J Würtemberg skal af ugifte Mandspersoner fra 23 til 28 Aar i Kongeriget dannes 5 Landværns=Batailloner.
Jyske Efterretninger, 1813-09-09
Sachsen. D. 26de afreiste fra Dresden den østerrigske Gesandt Grev Bubuas Gemalinde med Legationsraad Neumann tilbage til Prag. D. 17de forlod Kongen af Neapel Staden for at begive sig til den franske Armee. Hertugen af Vicenza (Coulincourt), den franske Befuldmægtigede ved Kongressen, ankom d. 18de fra Prag, og reiste strax til den franske Keiser, som d. 15de om Eftermiddagen havde forladt Dressen, og havde begivet sig til Lystslottet Sedlitz, og derfra til Bantzen.
Jyske Efterretninger, 1813-09-09
Det hødte i Dresden d. 20de, at Fyrst Poulatinsky var med 3000 Franske brækket ind ved Sabel, og GrevDuvernøie med 16000 Franske ved Rumburg i Bøhmen, Fra Lilienstein anlægges en nye Militairvel til Bautzen. Kongen af Sachsen befinder sig vel i sin Residenz, og giør sig undertiden Bevægelse til Hest til den Plauenske, Grund.
Jyske Efterretninger, 1813-09-09
Tyrkiet. Fra Bosnien af skal Tyrkerne d. 6 August atter have forsøgt at sætte over Drina ovenfor Stueketz og Røvosetra, og fra Flødsiden af vare med deres Kanonbaade Eschtiker) komne Schabatz temmelig nær Servierne havde i den omliggende Egn, alle tilhobe, forsamlet sig, for at standse Tyrkernes Fremtrængen, indtil Serviernes Hovedmagt, som er forsamlet ved Løsuitza, og forventede ikke den hosniske Krigsmagts Angred fra den Kant, var rykket videre stem. Serviernes føleligste Tab i Fægtningerne d. 21 og 24 Juli var en Besætning af 200 Mand med 4 Kanoner, da Tyrkerne bestort mede et Batterie. Storv ziren forlod d. 1ste Adriano. vel for at begive sig til Widdin, Sophia og Rissa, og der at mynstre den tyrkiske Leir, hvoraf man slutter til et alvorligt Angreb imod Serrierne endnu i dette Aar.
Jyske Efterretninger, 1813-09-09
Porten har ellers nok at bestille med andre Rebellere, som imodsærte sig brus Befalinger. Saaledes har den tilLands og Vands maattet angribe den mægtige Bey af Tekke og Satalia i Anatolien, og har indsluttet ham i Satalia fra Landsiden af, og fra Søesiden beskyder Ka padan Pascha hans Fæstning, for at vinge ham til Overgivelse. Ogsaa i Syrien ere udbrudte nye Uroligheder imod Dschelaleddin Pascha.
Jyske Efterretninger, 1813-09-09
Blandede Efterretninger. J Constantinopel har atter flere Tilfælde af Pesten yttret sig, saavelsom i de omliggende Landsbyer, som synes at være bleven foraarsagede ved et befængt Koffardieskib, som er kommen dertil fra Alerandrien.
Jyske Efterretninger, 1813-09-09
Fra Grunsvig berettes, at det danske Hielpekorps, som befinder sig ved Neder=Elben, erholder endnu anseelige Forstærkninger. Et Corps dansk Cavallerie, som befandt sig i Siælland, er afgaaet til det Holsteenske.
Jyske Efterretninger, 1813-09-09
Ved dette Corps befinder sig det skiønne fyenske DragonRegiment.
Jyske Efterretninger, 1813-09-09
I Paris har Hr. Degen d. 15de atter giort en Luft fart med sine Vinger: han hævede sig næsten perpendskulair til en Høide af 900 Toiser, og fulgte Seineflydens Løb; Kl. 5 1/2 kom Tronanten igien ned paa Sletten af St. Mande, og var Kl. 8 i Paris.
Jyske Efterretninger, 1813-09-09
Indenlandske Efterretninger. (Af samtlige Danske Aviser, samt Udg.)
Jyske Efterretninger, 1813-09-09
Som en følge af de nu mellem Danmark og Sverrig udbrudte Fiendtligheder, (hvis Deklaration, fuldstændig skal vorde indført i næste Avis, har Hs. Majestæt den 3die September, ved Parolen allernaadigst tilkiendegivet, at Krigen med Sverrig er udbrudt, ligesom Allerhøistsamme i Dag har befalet, at alle svenske Undersaatter som maatte befindes paa opbragte eller opbringende Skibe, skulle behandles som Krigsfanger.
Jyske Efterretninger, 1813-09-09
J Følge ankommen Beretning fra Chefen for den Glückstadske Søe=Eqvipage, Capitain og Ridder Kruse, har en Fægtning den 25de f. M. havt Sted paa Elben mellem 1 danske og 11 engelske Kanonbaade. Omstændighederne derved ere som følger: Samme Dags Morgen Kl. 4 afgik Lieutenant O. Lütken med 4 Kanonschalupper til Brunsbuttel, for at recognoschere Fienden, der laae til Ankers for Neufeldt, 1 Brig og 11 Kanonschalupper stærk. De fiendtlige Kanonschallupper lettede og stod med stiv Kuling af N. V. over Ebben mod Brunsbittel. En halv Time efter Flødens Begyndelse lettede Lieutenant Lütken for at retournere. Kl. 10 1/2 saaes Lieutenant Lütken fra Glückstadt med vaiende Signal for fiendtlig Forfølgelse. Lieutenant, Ridder Hedemann, der laae med 3 Kanonschalupper for Glückstadt, lettede og søgte at roe mod Floden og den stive N. V. Vind til Assistance. - Kl. 11 1/2 dreiede Lieutenant Lütken til med de 4 Kanonschalupper under Batteriet ved Ibenfleth, ankrede og nedlagde sine Master. Omtrent paa samme Tid bleve de engelske Kanonschalupper beskudte fra Batteriet, som de besvarede, men trak sig syd efter ud af Batteriets Skudvidde, og en heftig Jld begyndte mellem de 4 danske og 11 engelske Baade. Kl. 12 1/2 kom Lieutenant Hedeman, efter overordentlig Anstrængelse, i Linie med de andre Kanonbaade, som han løb lette og søgte med Kraft at nærme sig Fienden, der holdt sig paa langt Kanonskuds Distance. Den aftagne Kuling saavelsom Strømmen satte 5 af de engelske Kanonbaade 1 1/4 Kanonskud, nær under Vatteriet, hvorfra den sammesteds nærværende Capitain Kruse lod give 3 Lag, da de, uden at besvare disse gieblikkelig kastede syd over igien. - Kl. 1 1/2 kom en af Fiendens Kanonbaade paa Grund under Sydsiden, 2 andre lagde sig hos den til Assistance, og de øvrige 8 formerede en uordentlig Linie imod vore til Beskyttelse for den i Ulempe værende Kanonbaad. - Vore Kanonschalupper vare under den bestandige Attaqve drevne syd efter; for igjen at vinde Høide til et nyt Angreb, lod Lieutenant Hedemann roe op under Nordlandet. Da dette lykkeligen var udført, lavancerede han igien ind mod Fienden og nødte ham til at forlade sin Stilling ved den paa Grund værende Schaluppe, hvorpaa de 10 fiendtlige Kanonschalupper igien samlede sig og formerede en ordentlig Linie til Ankers paa 1/2 Skuds Distance Vest fra den paa Grund værende. Da Krudtet til de forreste Kanoner næsten var bortskudt, Elbstrømmen tillige tiltog, lod Lieutenant Hedemann ankre og bruge de pagterste Kanoner; men da han saae, intet at kunne udrette med disse, gik han tilbage og ankrede mellem Støren og Glückstadt. Kl. 6 Eftermiddag ankom en engelsk Orlogsbrig og næste Dags Formiddag atter een, som tilligemed den første ankrede ved Kanonbaadene. De arbeidede hele Natten mellem den 25de og 26de paa den landsatte Baad, som de omsider fik flot og buxerede den til Briggerne - Vore Kanonhaade have aldeles intet lidt; derimod har Fienden efter egen Tilstaaelse til Blankeneser Fiskere endeel Døde og Saarede. Seilene paa deres Kanonbaade vare forskudte og den ene Baad maatte landsætte for et bekommet Grundskud. De havde kastet Kanonerne overbord, hvilke de dog igjen have opfisket.
Jyske Efterretninger, 1813-09-09
Den 27 August døde i Kiøbenhavn Helsingøers ældste Borger, Grosserer Ephraim Magnus Ruben, i en Alder af henved 82 Aar. Han har i 4 Kongers Tid været dansk Borger, og i hele sin lange Levetid udmærket sig ved sen sielden Retskaffenhed og Redelighed i al sin Vandel. Foruden en Enke, med hvem han i 57 Aar har levet det lykkeligste Ægteskab, efterlader han 10 Børn, 31 Børnebørn og 5 Børnebørnsbørn.
Jyske Efterretninger, 1813-09-09
Aarhuus Byes nye Kirkegaards Jndvielse i Onsdags skeete med megen Høitidelighed, som især forøgedes ved at den første Afdøde som nedlagtes her, var Byens forrige Stadshauptmand og Borgmester, Justitsraad Hviid. Hele Borgervæbningen paraderede paa Pladsen omkring en zirliganlagt Høi, der var prydet med en Blomsterstøtte hvorpaa passende Jnskriptioner, da det egentligen dertil bestemte Monument endnu ei var færdig. Under Overværelse af Stiftets høie Øvrighed, adskillige høie Fremmede, de fleste at Byens Honoratiores og en utallig Mængde Tilskuere, aabnedes Forhandlingen ved Ligets Nedsættelse i Kredsen, ved den af en stille Sørgemusik ledsaget Sang af den lærde Skoles Desiple, hvorpaa H. H. Hr. Stiftsprovst Bechmaann ved en Tale indviede hiin Plads til dens Bestemmelse som Hvilested for Byens Afdøde. Efter Ligets Nedsænkning ga hves trende Geværsalver af en Kommands fortklædte Borgere, og en af Alle istemt Slutningssang forkyndte at Sørgefesten var tilende, hvorpaa Alt skiltes med taknemmelige Folelser for hiin gode Indretnings Fuldførelse.
Jyske Efterretninger, 1813-09-09
Prædiken paa 13de Søndag efter Trinitatis. Høimesse i Budolphi Kirke Hr. Henneberg, i Frue Kirke Hr. Stiftsprovst Schierup, i Hospitalet Hr. Klauen Kl. 11. - Afensang i Budolphi Kirke Hr. Brasch. Indsendt.)
Jyske Efterretninger, 1813-09-09
En vis Bonde ønsker at Hr. Substitut Gregersen der har skrevet om Aarsagerne til Bondens sieldne Kirkegang i vore Tider, ogsaa vilde skrive noget om Aarsagen hvorfor saamange Fornemme næsten aldrig komme i Kirken eller gaae til Alters, da man synes disse burde foregaae Bonden med gode og følgeværdige Exempler.