JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Københavns Adresseavis, 1766-08-26
En fremmed Reisende var kommen til at logere i et Værtshuus næst op til 2 rige Jøder, som hver Dag havde at bestille med at tælle deres Penge; Og som Kamrene kun ved et Bræde=Skillerum vare adskilte, saa borede den fremmede et Hulle derpaa, hvor igiennem han kunde see disse Jøders Foretagende. De mange Guld- og Sølv=Penge, som disse Jøder ideligen handlede med, opvakte hos ham, som en fattig Karl, Lyst til at faae nogle deraf. Han udtænkte til den Ende saadan en List, som den allerforsigtigste ikke kunde tage sig vare for, og den alleruskyldigste lætteligen kunde bedrages ved. Han skar nemlig en Flip af sin Stiorte, og ved den Leylighed at han verlede nogen Penge hos Jøderne slengte han den afskaarne Skiorte=Fliphen i en Krog paa deres Kammer, indbilden, de sig det som rigtig paafulgte, og som han tilforn igiennem Hullet havde seet at være skeet ved anden Leylighed, at Jøderne i Nødsfald toge hvad der var nærmest ved Haanden til at gjemme deres Penge i. Just forefaldt det og, at da een af dem nyeligen havde indvexlet og modtaget et par 100 Ducater af en anden Person, og var, efter at have talt dem, forlegen for noget at gjemme dem i, da, som han i det samme blev den af skaarne Klud vaer, optog han samme af Gulvet, og knyttede Ducaterne derudi, samt derpaa slengte dem i sin Kuffert, hvilket alt den Fremmede igiennem Hullet paa Væggen havde observeret. Om Morgenen derpaa gjorde han strax Allarm, raabte Værten og Huusfolkene sammen, beklagende sig at han var skammeligen bestiaalen og berøvet sine Ducater, som han til desto større Sikkerhed havde knyttet i et Hiørne af sin Skiorte, som man om Natten, medens han sov, havde afskaaret, viiste dem den afskaarne Skiorte, som han havde paa, og angav Tallet paa Ducaterne, samt begierede, at der maatte skee Huussøgning; hvilket ikke kunde nægtes ham i slige Omstændigheder, alle Huusets Folk erklærede sig ogsaa meget des- villigere dertil, som ingen af dem havde nogen Aarsag at frygte. Rettens Middel blev hentet, og indfandt sig. Man begyndte paa det næste Kammer ved den bestiaalne, hvor Jøderne vare. Disse lukte godvillig deres Kofferter op; men saasnart fik den Fremmede ikke Øynene paa Kluden, førend han raabte: der er mine Penge, Kluden blev optagen, Ducater, ne talte, Kluden passede til Skiorten, og begge deele befundne at have sin Rigtighed. Jøderne maatte sige hvad de vilde de troedes ikke, dem blev gjort en kort Proces, hvorefter de bleve hængte. Dette er taget af Hr. Krigsraad Hedegaards Juridisk Practiske Anmerkninger 2den Deel, som sælges hos Boghandler Rothe i No. 8 paa Børsen for 3 Mk.
Københavns Adresseavis, 1766-08-27
Som det ikke er almindelig, At offentlige Stiftelser som tinere sig i ønskelig Tilstand uden Gield eller Mangel paa udfordrende Jndtægter, saa meddele vi med desto mere Fornøyelse, en os given tilforladelig Efterretning om Fru Abel Cathrines Hospital. Af hvis Fundatz vi i disse Efterretningers No. 118, have indført Extract om dets første Stiftelse.
Københavns Adresseavis, 1766-08-27
Frue Adel Cathrines Hospital, som fra først af Anne 1675 blev bygget og indrettet med 7 Vaaninger til 7 fattige trængende og tillagt en Fond af 20,000 Rdlr. hvoraf hver af disse 7 Fattige skulde nyde 1 Rdlr. Ugentlig til Underholdning, (hvilket omstændelig er indført i disse Blade for 1760 No. 94.) har ikke allene til Dato conservere, sig vel uden Aftagelse; men endog ved Guds Velsignel, og de Foresattes derved lykkelig dragende Omsorg, formeret sig saavel, uden nogen anden tilkommen Hielp, at den givne faste Fond 20,000 Rdlr. ved oplagde Renter for nærværende Tid er voxen til 40483 Rdlr. 2 Mk., hvilke ere udestaaende i suffisante Huus=Panter for at drage Renter, Og des uagtet (foruden smuk Capels Opbyggelse) er Hospitalet saaledes udvidet og formeret med Vaaninger og fattige Lemmer, at der nu underholdes 23 Fattige som nyde hver 1 Rdlr. Ugentlig i Penge, og have hver for sig deres egne Værelser i Hospitalet; bestaaende af en Stue, et Kiøkken, et Spise=Kammer, et Brændeskuur, og de i underste Etage hver et lidet Gaardsrum, saa at den ene ikke haver nogen Communication med den anden. Og da denne Stiftelse til Dato har havt saa god Lykke og dens Fundatz, som eftertrykkelig og hellig bestemmer de Personers Tilstand som allene hertil skal være berettigede at indlegges, saa ønskes billig af enhver retsindig, saavel over Hospitalet al Guds Velsignelse, som og over dets Foresatte al Velsignelse og Lykke baade i at vælge de rette Trængende hertil, saaog i øvrigt at bestyre fremdeles denne saa gode og rare Stiftelse. Om Handelen.
Københavns Adresseavis, 1766-08-27
Handelen, som har beriget Borgerne i Engeland, har hiulpet til at giøre dem frie, og denne Friehed har igien udstrakt Handelen, og derved er det, at Staten har gjort sig stor og anseelig. Det er Handelen, som Tid efter anden har oprettet den Søe=Magt, som giør Engelsmander, til Herre af Havet; de har for nærværende Tid næsten 200 Krigs=Skibe. Efterkommerne vil maaskee læse med Forundring, at en lille Øe, som ikke har af sig selv uden en smule Korn, Bly, Tin, Valke Jord, og grov Uld, er ved sin Handel blevet mægtig nok for at udskikke Aaret 1723 tre Floder paa engang i tre Yder-Dele af Verden: den ene for Gibraltar, erobret og bevaret ved dens Vaaben; den anden til Portobello for at forbyde Kongen af Spanien at nyde de Jndiske Skatte, og den tredie i Øster=Søen, for at hindre de Nordiske Magter at slaaes. Da Ludwig den 14 kom Jtalien til at skelve, og da hans Krigs=Hære som allerede beseyrede Savoyen og Piemont, vare ferdige at indtage Turin, maatte Prinz Eugenius rykke op fra det inderste af Tydskland for at komme Hertugen af Savoyen, til Hielp. Han havde ingen Penge, uden hvilke man dog hverken kand tage eller forsvare Byer; Han tog sin Tilflugt til nogle Engelske Kiøbmænd. Paa en halv Times Tid til han alt 5 Millioner laant, dermed befriede han Turin, slog Frantzmændene, og skrev til dem, som havde laant ham denne Summe, følgende faa Linier: Mine Herrer: Jeg har bekommet eders Penge, og jeg smigrer mig med at have brugt dem vel og til eders Fornøyelse. Alt dette gjør en Engelsk Kiøbmand en billig Stolthed, og giør, at han tør ligne sig, ikke uden en Slags Aarsag, med en Romersk Borger. En yngre Broder af en Pair i Riget undseer sig ikke heller ved at give sig i HandelsStanden. Paa samme Tid Mylord Oxford regierede Engeland, var hans yngste Broder Factor i Alep, hvor har forblev til sin Døde=Dag. Mylord Townshend, StatsMinister, har en Broder, som lader sig nøye med at være Kiøbmand i Staden. -¬
Københavns Adresseavis, 1766-08-27
J Frankrig er enhver Marquis, som til være det, og enhver som kommer til Paris fra en af Provinzerne med brav Penge at øde og med et Navn paa at eller ille, kand sige: En Mand, som jeg, en Mand af min Stand og i høyeste Grad foragte en Handels=Mand; Handels=Manden hører selv saa t ofter tale med Haanhed om sin Stand, at han tilsidst bliver saa taabelig at skamme sig ved den. Jeg veed dog ikke, hvem der er meest nyttig for en Stat, enten en vel andret Herre, som veed nøyagtigt, paa hvad Tid Prinzen staaer op eller gaaer til Hvile, eller en Handels=Mand, som beriger sit Fæderneland, lader udløbe fra sit Cabinet Ordre til Snratte og Caro, og hielper til at gjøre Verden lyksalig. Nr. Ved denne Oversettelse af M. S. Nyborg, som en efter et Stykket Voltaire, som findes i den anden Tome af hans Værter i en Dresdener Udgave 1752 paa. 72 kand man erindre sig No. 58, af den Patriotiske Tilskuer, med andre af hans Blade, denne Sag angaaende.
Københavns Adresseavis, 1766-08-27
Adskilligt Nyt. I Dags Formiddag værdigede Hans Majestet vor allernaadigste Konge at besøge gammel Holm, og derefter at begive sig over Vandet til Doeqven.
Københavns Adresseavis, 1766-08-27
J Anledning af den i disse Blade No. 126. anførte tykke Røg i Tronhiem fra 19 til 23 Julii, meldes følgende Efterretning fra Hedemarken, som ligger noget over 40 Norske Mile fra Tronhiem. Næstafvigte Søndag (den 20 Julii) formeredes saadan en Røg i Luften at Solens Skin ey kunde trænge sig derigiennem, og at man ikke kunde see næste Gaard (en Distantz af 400 Skridt, og lugtede ligesom Røgen af en Kulle=Mille der brændes af feedt FyrreTræ, og vedvarede endnu den 22 Julii da dette skreves.
Københavns Adresseavis, 1766-08-27
J Dag Formiddag er en Matros optrukket af Vanden ved Storm Broen; da han først havde staaret sig i Halsen, og siden sprunget ud i Søen.
Københavns Adresseavis, 1766-08-27
Fra London berættes, at en Ostindisk Capitaines Enke navnlig Marie Lughorne, som for 40 Aar siden var i den alleryderste Trang, haver nu efter sin Død efterladt sig 40, 100 Pd. Sterl. i Actier, foruden en overmaade stor Mængde af Guld, Sølv, Juveler, og andre Klenodier, og desuden en stor Sum i rede Penge. Jmidlertid maatte man kaste hendes Gang= og Sænge=Klæder ud paa Møddingen, da de vare saa fulde af Utøy, og saa slette, at ingen kunde have nogen Nytte deraf. Hendes Karrighed og Gierrig, hed, hvorved hun havde samlet saa store Midler, var end ogsaa gaaet saa vidt, at hun i 13 Aar ikke har havt Ly eller Jld paa sit Kammer, og at hun har samlet endog de mindst betydelige Ting sammen.
Københavns Adresseavis, 1766-08-27
Fra Ebersbach ved Gørlitz skrives, at de have der i Egnen havt et af de allerstærkeste Skybrud den 12 Julii. Folk have maattet rædde Livet oppe under Hanehielkerne, hvor de dog have været i Frygt at Husene skulde skylles om Vandet har staaet 6 til 10 Alne høyt, saa at alting er fordærvet og ødelagt, 2 ve Huse i Edersbach nedrevne, hele Træer oprykkede med Rod, ja en 4re Alen høy Muur dreven over en Fierdingsvey bort. Frannien skrives, at man er til Sinds at forpagte Veye, ne bort, og derved forebygge paa det beste alle Forpagterne Plagerier.
Københavns Adresseavis, 1766-08-27
J Calmers Sund er fundet en Metal=Kanon paa 2 Al. 15 Tommers Længde, og veyer 7 Lpd. 13 Pd. Der me des at det er den samme som er brugt i Slaget mod de Danske den 20 Julii 1679, paa det Svenske Skib Nyckeln, hvilket der i Sundet forulykkedes.
Københavns Adresseavis, 1766-08-27
Følgende er indsendt: Min Herre! Væyrliget her i Egnen har siden sidstleden 10 May og Høsten igiennem været saaledes beskaffen, at vi Mennesker, ikke have kundet ønske os det bedre, til at befordre Jordens Afgrøde til Frugtbarhed. Vi har ofte havt Regn, jal undertiden overflødig og stærk Regn, dog uden at være geleydet med Hagel eller andet Uveir, hvorved Jordens Frugter kunde beskadiges; Sæden er derved, Gud være lovet, hvad de fleste Steder anbelanger, saaledes fremvoxet, som man mange Aar ikke har havt Lige til; thi lad være at Sæden ikke er falden saa got for en Bye som for Hundrede andre, eller for en Bonde saa got som for en Snees andre, saa er det noget som kand have sin gode Grund i Naturen, hidrørende af Bondens Vanvittighed og Egensindighed og ingen lunde land tilskrives Veyrliget. Sæden er paa mange Steder omfalden, saa at man har seet hele Marier ligesom overdragen af en Trumle, men Eierne klager ikke derfor over noget Tab, ligesom det er et gammelt Ordsprog, at Leyde Korn ikke gjør nogen fattig Bønde. En Byes Bønder har vel ogsaa maattet vade i Vand for at omhugge sin Sæd, men de beklager sig ikke derfor, saasom de ved Himlens Forsyn har faaet det bragt til Tørre og vel bærget. Paa adskillige stide Enge er Høet, endogsaa det som var opstakket, ved stærk Jling sat under Vand, dog derfor ikke blevet spildt, men af Eierne arbeydet op paa høyere Grund, hvorved det er tørret og kommen til Nytte, saa at man kand sige at omVeyrliget har været i Høstens Tid noget vanskeligt, saa har Gud dog dirigeret alting til et got Udfald. Det som har meest liidt ved et ustadigt Veyrligt er Tørven, thi da den ofte er bleven vaad og ligge saa ofte igien tør, saa er det skeet at den paa mange Steder er bleven skiør og falder udi smaa Brokker eller vel ogsaa bliver til slet intet.
Københavns Adresseavis, 1766-08-27
Hvad en particulair anbelanger min liden Avling af : og en halv Tønde Hartkorn, da er den af alle Slags Sæd udfaldet til saa stor en Guds Velsignelse, som jeg ikke kunde have ønskeet eller formodet, men i sær er Bygget som noget merkværdigt, saa godt fremvoret, at jeg efter 10 TdrsUdsæd har avlet 184 Traver, der fylder 12 Fag Lade=Huus af 10 Alens Brede, altsaa noget rummeligere end ordinair Bonde=Bygning, og naar jeg giør Regning paa at faae af hver Trave 1 Tønde, bliver det omtrænt 20de Korn efter Udsæden, som er noget overnaturligt og usædvanligt. Mine tvende Naboer paa 17 og en halv Tønde Hartkorn, følgelig Brugere af 3 Gange saa megen Jord som jeg, har ikke Aarsag til andet end at takke Gud for en riig Høst, men de har dog begge af det Slags Korn ikke saa meget i Tal eller Lade som jeg, hvilket ikke lidet vil forøge min Længsel, efter at see om ikke denne Forskiel kunde lokke og drage dem eller andre ud fra deres gamle Jndbildning og prøve min Dyrknings Maade.
Københavns Adresseavis, 1766-08-27
Jeg forbliver min Herres ærbødige Tiener, Kollekolle den 26 Augusti 1766. H. J. Dahl.
Københavns Adresseavis, 1766-08-27
Oeconomiske Efterretninger. Hr. Hadelich, Professor i Erfurth, og Secretaire ved Videnskabernes Academie sammesteds, haver anmeldt for de Herrer General Stater, at han haver fundet Middel til at forædle visse raa Materier i Gevært=Riget; og indsendt Prøve paa nogle deraf forarbeydede Ting, neml. 1) Paa et Slags indenlandsk Bomuld, hvoraf en stor Mængde kand haves i Besynderlighed i Provincen Holland; saasom dette Træe faaer en særdeles god Fremgang paa moradsige Stader. 2) En Prøve af et Hvat af denne Bomuld, hvilket ikke giver Silke=Hvattet noget efter. 3) En Prøve af Garn deraf, som er spundet af et 9 Aars gammelt Barn. 4) En Prøve af blaat Klæde uden Jslæt. 5) En Prøve af Cotton, Huer, Strømper og Baand af samme Bomuld. 6) En Prøve af alle Slags Carduus=Papirer og Pap, forarbeydet uden sædvanlige Papiir=Qværne, i en nye Maskine, ved ordinaire Haandværks=Folk, og af en vis Jord=Art. 7) En Prøve af blaat Papier som ligeledes er forarbeydet, men endnu ikke fuldfærdigt. 8) En Prøve af Pergament, af samme Materie, og tienligt til Kort og Tapisserier, m.m. 9) En Prøve af Æsker af samme. Og kand maalgeledes forfærdige alle Slags Daaser, Speyl Rammer, Kopper, og meere deslige deraf. 10) En Prøve af ordinair indenlandsk Olie, tillavet saaledes, at den i Smag ligner den Marselliske, og kand giøres langt bedre.
Københavns Adresseavis, 1766-08-27
Ind= og Udpasserede.
Københavns Adresseavis, 1766-08-27
Kiøbenhavn. Hans Excellence Hr. Vice=Stadtholder, af Bentson fra Jylland, Hr. Kammer=Raad Collet fra Landet, Hr. Justitz=Raad Lykke, Kiøbmand Falkenberg fra Jylland, Hr. Flygel=Adjutant Destinon fra Jylland, Kiøbm. Knorch fra Hamborg, Consumtions=Forpagter Sr. Ølgaard fra Warde, Hr. Mynster=Skriver Aagesen fra Fyen. Hr. Oberst von Trumbach, Hr. Ritmester Stahl, Hr. Lieutenant Bruun til Colding, de Herrer Kiøbmænd Langemark og Foborg til Callundborg, samt Gæde til Middelfart og Lind til Nykiøbing, Hobert til Roeskilde, Riesen og Olsen til Odense, og Casserer Weise til Helsingøer. Hadersleben. Hr. Greve af Moltke, og Hr. Kammer=Herre af Bernstorf til Ærøesund. Hans Durchlauchtighed Printsen af Bevern, Hr. Major af Schack, til Apenraade. Hr. Ritmester af Drechsel til Colding. Hr. Hald til Arril, og Hr. J. B. Grot til Ballum.
Københavns Adresseavis, 1766-08-27
Gravskrifte. Her gjemmes til Opstandelsens Haab de dødelige Levninger af den i Livet Velædle Hr. Gotfried Henrie Klein, velfornemme Borger, Uhrmager og Borger=Officier. Livets Lys fik han den 25 Augusti No. 1713., det brændte indtil den 14 Augusti No. 1766., da Dødens Bud kaldte ham fra dette Timelige, fra sine bedrøvede Efterladte. Sit ce neste Ægteskab indgik han den 20 September No. 1743. med sin endnu til Sorg levende og for sin Dyd for ham dyrebare Hustrue Madame Dorothea Birgite Kroll, de elskede og glædede hinanden ved Herrens Velsignelse med 5 Sønner og 3 Døttre, 3 Sønner og 2 Døttre begræde Faderens tilige Bortgang, de andre modtage ham i Ævigheden. Fortiener Flid og Kunst og Dyd og Ærlighed, Et Æreminde, see, saa hold det her bereed Du Efterslægt for ham, hvis Støv er nedlagt her, Betænk hans Liv, døm saa, om han det ey er værd.
Københavns Adresseavis, 1766-08-27
Bekiendtgiørelse. Bure=Møllen uden Nørre-Port beliggende, som Jnteressenterne har havt under Reparation, er nu ferdig og i god Stand; Hvem som begager paa samme Mølle at lade mahle, behager at levere deres Accise=Seddeler i Mr. Dahls Kielder det Laalandske Vaaben kaldet i store Grønnegade, da Møller=Vognene Ruggen afhenter.
Københavns Adresseavis, 1766-08-27
Efterretninger for Publico. Foranderlige Bestemmelser. Stadens Porte. Landsting. De agende Poster, Den Kommende er Hr. luk. og aabn. holdes Nørre P. Kl. 10, i Sædland d. Postmester Berends. Vester = 12 17 Sept. Den Forventende er Hr. de i Jylland den, Postmester Boelius. ØsterChrh. 9 o. 1 h.) Og den som den 30 Aug. 10 Sept.
Københavns Adresseavis, 1766-08-27
i Augusti Maaned. i Fyen og Lan afgaaer til Hamborg, geland den, er Hr. Postmester Jacobsen.
Københavns Adresseavis, 1766-08-27
27 Aug. Den 6 Sept. falder Touren tillige til Jylland. Lotteriet. Paqvetbaad. Hof=Retten Tamper=R. 5 Classe trække afgaaer til Lye holdes den 17 holdes den 12 Sept. kes den 20de bek d. 30 Aug. Sept. Oct.
Københavns Adresseavis, 1766-08-27
Efterretninger for de Handlende. Den berømte Banquier Godskofsky i Berlin skal nu anden Gang have gjort en Banqueroute af omtrænt 400, 100 Gl., hvorved den Amsterdamske Børs er vorden temmeligen forlegen.
Københavns Adresseavis, 1766-08-27
Siden 24 December afvigte Aar, da det første med Risengryn ladede Skib afgik fra Carls Town i Syd=Caroling, er sammesteds fra udført 67958ve Fade Riis, nemlig 37036 til Engelland, 21092 til Cap Finis Terræ, 1934 til Nord=America, 6947 til de Stoer=Brittanniske Øer i Vestindien, og 989 dito til andre Stæder. Paa samme Tid er og 297133 Pd. Jndigo udført. Skotterne tage i Aar meget nøye vare paa den Bank som for kort siden er opdaget til Torske=Fangst ved Cambpell. Deres Forsæt er at hindre de Hollandske Fiskere fra at deele en saa lykkelig Opdagelse med dem. Beboerne af Minorca have foretaget sig et Slags meget fordeelagtig Handelskab, ved at forskrive en Hob god Uld fra Barbariet, hvilken de spinde og sælge til Kiøbmændene i Marseille.
Københavns Adresseavis, 1766-08-27
Kiøbmændene i Galskov og Grenock har i Aar udmynstret 1200 Skibe til Silde= og Torske=Fangst, og de har over200de som ere bestemte til Sæl=Fangsten i Strædet ved Clyde. Conditionerne, hvorefter de Chinesiske Vahre ved Auction bortsælges næstkommende 3 Sept. paa det Kongl. Danske Asiatiske Compagnie, ere trykte paa Tydsk, saa lydende. Die zu biethende Pressen find zu verschen in Dinische Cronen. Es wird niemanden erlaubet, das ihme zugeschlagene, Qvantum entweder gantz oder auch zum theil an anderes uber zutragen, søndern mas ein jeder auf seinen Nahmen, gekauft, soll daraf stehen bleiben, und weder bey, noch naader Auction gandert werden. Ein jeder Kauffer, der sig for 500 Rbdlr. und darsberan Wahren zuschlagen lasset, und nach den Conditionen die Bezahlung prompt leistet, soll 4 pro Cento for gote Bezahlung in Rechnung rabbattirt werden. Che und bevor die gekauften Guther in Empfang genom men werden konnen, soll deren villiger Belant, den Zoll &c. inclusive an den Compagnie=Cassirer in Danischen Cronen, oder mit 6 1/4 pro Cento in gut Courant oder Banco=Zetteln bezahlet seyn.
Københavns Adresseavis, 1766-08-27
Wenn von jemanden bey der Auction Sicherheit for seinen Both verlanget werden mochte, soll ein jeder von dem es verlangt wird, besonders von solchen welche ihre alte undvoxichrige Rechnung bey der Compagnie noch nicht bezahlt uno liquiddiret haben, die begehrte Sicherheit zur Stelle lei steen, widrigensals, mus ein solcher bey Verwegerung derverlangten Sicherheit von seinen Both abstehen, und die Güther werden von neuen aufgeruffen. Alle die auf dieser Auction erhandelte Wahren, sollen ohnfehlbar 3 Monathe nach Endigung der Verkauffung bezahlet und abgeholet, auch die einge etzten Hypothequen cingelset werden, weil die itzigen Consuncturenes nicht verstatten wollen langer Credit zu geben, oder die Bezahlungen, anszusetzen. Sollte aber, diesem ohngeachtet, 3 Monathenach Endigung der Auction, sich nog Wahren, oder Hypothequen bey der Compagnie unbezahlt befinden; Sonsoll die Direction berechtiget seyn, ohne weitere Warnung, dergleichen Guther, gleich, unter der Hand, oder durch offentliche Auction, nach eigenen Gutbefinden, vor des ersten Kauffers Rechnung, wieder zu verstussern, unter Reservation allerUnkosten, Jnteressen, geringere Preisen, c. oder bis zu derginzlichen Schadloshaltung der Compagnie; auch unternehmlicher Vorbehaltung durch Gesetzmatzige Mittel die Beahlung der Hypothequen zu suchen. Es kan gleichsals nicht ersaubt werden, die Wahren bey der Compagnie als aufs spateste bis ultmo December 1766. stehen zu lassen, sie mogen beahlet seyn oder nicht; also das die Compagnie berechtiget seyn søll, diesenigen Güther, welche, wiergedacht, nicht abgeholet worden, for des Kauffers Rechnung und Risico, und auf dessen Unkosten nach andere Buden und Gelegenheiten zu transportiren und zu verlegen, ohne dag die Compagnie im geringsteen for den darans zukommenden Schaden und Nachtheiliemstehen undangesprochen seyn will und kan. Alle Güther die vor der Auction gesfnet, und zu jeder manns Untersuchung frey gestanden, sollen empfangen werden i dem Zustand wielste sind, ohne das einige Einwendung, oder Ausnahme for gultig soll und kan angenommen erden. Was die uneröfnete Thee=Kisten somohl als andre Güther in Packen und Bindte betrift; som foll ein jeder Kuffer solche ehe er selbige empfangt nachsehen, und im Fall solche vorhin uneröfnette Kisten, Pakken und Bundte, sollten vor dem Empfang nat, beschadiget, verdorhen over mit andern Sachen angefüllt befunden werden, so soll der Kuffer nicht verbunden seyn, solche zu empfangen, doch kan er keine andre an dessen Stat erlangen, menn aber die Guther einmahl empfangen sind, oder zu der dagn bestimten Zeit nicht empfangen werden, so bleiden solide for des Kuffers Rechnung und Risico, und derselbe soll nicht das geringste Recht haben Forderung auf der Compagnie zu machen, unter mas fur einen Nahmen und ans was for ci nem Grunde er immer seyn kan, weil ein jeder verbunden, seyn sol, nachjusehen, ehe die Guther vom Compagnie=Platz gebracht werden.
Københavns Adresseavis, 1766-08-27
Efterretning fra Øresund. Den 23 Augustigst 160 til 170 Skibe under Seil, deriblant alle de som laae for Mod=Dind. Nu ligge der igjen 25 Skibe for Mod=Vind som til Nord=Søen ere bestemte. Havnen er Prisen; Jyd Rug 17 a 17 Mk. 8 Sk. Td. Laalandsk Byg 13 Mk., dito Ærter 14 Mk., Holsteensk Smør 8 Rdlr. Fierding, dito Ost 3 Mk. 8 Sk. a 4 Mk. Lpd., røget Flesk 7 Mk. Paa Torvet kommer endnu ingen Kornvahre. Ved Stranden gielder Jydsk Bøge=Brænde 1 Alen langt 22 Mk. Favnen, og Pommersk 21 Mk.
Københavns Adresseavis, 1766-08-27
Til Kiøbenhavn ankomne Skippere. Den 25 og 26 Augusti. Pommern. M. Bugdahl, C. Amsterdam. S. Mathiesen. Bugdahl, M. Schrøder, J. Bornholm. L. Gommeløs, H. Olsen, J. Rask, P. Boyesen. Bugdahl, C. Smed, C. For, J. Møller, C. Gou, M. Ca Cappel. H. Haach. stensen, C. Bugdahl, H. Wil Christiansund. C. Hansen.
Københavns Adresseavis, 1766-08-27
Dantzig. J. Spanke. helm, F. Møller, N. Jborg, A. Kettelbøtter. Ekkernførde. C. Geertsen. Flensborg. H. Ahrut, P. Olsen. Præstøe. P. Øster. Gulland. P. Colander. Rostock. C. Toppe. Sønderborg. F. Richelsen. Langesund. O. Grube. Svendborg. N. Nielsen. Nakschou. P. Nielsen. Weyle. J. Hermand. Petersborg. H. Jessen. Ykermynde. J. Machmand. Pillou. P. Lind.
Københavns Adresseavis, 1766-08-27
Udgaaede. Rørvig. M. Hansen. Cappel. J. Siemsen. Sønderborg. H. Lytgesen, J. Christiania. C. Holm. Johansen, N. Nielsen. Neustadt. C. Wittenhagen. Pommern. C. Mitzner, C. Blograt.
Københavns Adresseavis, 1766-08-27
Segliærdige Skippere. Skipper Phitt Holst agter sig sidst i denne Uge at afgaae til Rostock, hvorhen han medtager Fragt Gods og Reysende. Vedkommende have at melde sig paa Skibet ved Toldboden, eller og hos Mægler Jacobsen.
Københavns Adresseavis, 1766-08-27
Øresund passerede Skippere. Fra den 23 til den 25 Augusti. Ole Grubbe, fra Langesund til Kiøbenhavn, med Jern, Arne Olsen, fra Kiøbenhavn til Ahrendahl, med Stykgods. Johannes Bache, fra Kiøbenhavn til Mos, med Rug. Niel Christian Hansen, fra Kiøbenhavn til Frederichshald, med Stykgods.