Berlingske Tidende, 1770-04-16
Af de Svenske Rigsdags Tidender 1765 og 1766. Den 15de October 1766. Hos Rigets Stænder er kommen under Overveielse, hvorledes de udi Aarene 1731. 1734. 1739. og 1748 udkomne Forordninger og Herredagsmænds Valg ud Stæderne i Almindelighed, findes meget utilstrækkelige til at afgiøre de Tvistigheder, som ved deslige Valg ofte forefalde, i sær efterdi i dem ikke er fastsat hvorvidt caracteeriserede Magistrats Personer eller Borgere, eller de, som tilligemed deres Embeder eller Borgerlige Næringer, ogsaa have saadanne Betieninger eller Haandteringer, som ikke synes vel at kunne lempes med Borgerlige Næringer, eller med samme stemme ind i lige Jnteresse, hvorvidt de maa udsees og vælges til Electorer eller Herredags=Mænd, eller ikke. - Rigets Stænder have herved eftertænkt: At mange ofte, mere ved yndest end ved velfortiente Recommendationer, tragte efter og bane sig Vey til deslige glimrende Æresteder: At disse ikke sielden veylede til en mindre Agtelse for en retskaffen Borgers sande Værdie, som bestaaer derudi, at han i sin Stand redeligen og troelig opfylder sine Borgerlige Pligter: At de saaledes snarere skulle forvilde Sindet, og forføre til ubehørigen at efterabe de fornemmere i Sælskabet, samt med deres egen Forfængelighed og Overdaadighed i Klæder og Levemaade at fordærve Sæderne og fra Vuggen af indprente hos Ungdommen Blodagtighed, Letsindighed og Attraa efter forfængelig Ære, hvilket trækker Pengene ud at den Borgerlige Næring, svækker Standens Styrke, og jo længer jo meere forjager den forrige alvorlige Ærbarhed, Flittighed og gode Huusholdning, paa hvilke alene en værdig Svensk Borger bør kiendes. Saasom og stundom saadanne Befordringer og Forbindelser treffe ind, som ere aabenbare stridende imod de Borgerlige Næringer og Jnteresse, saa have Rigets Stænder i Underdanighed anholdet om, at det maatte behage Hs. K. M. i Naade at forordne: "At efterdags, ved forefaldende Herredags Mænds Udvælgelse i Stæderne, maa ingen udvælges til Elector eller Herre, dags Mand, som enten haver eller forhen har haft og nedlagt nogen Embeds Mands Caracter, af hvad Navn og Etat den være maatte, naar den er eller har været af den Beskaffenhed, at den virkelige Embede, hvorpaa Caracteren lyder, er adskilt fra og ikke virkelig medfører noget virkeligt Magistrats=Embede, eller saadant Borgerligt Navn og Næring, for hvilke man retteligen som Borger i en Stad maa antages, og i Stadens Bog efter Eed og Caution indskrives; og at alle de Stemmer, som kunne falde paa en saadan caracteriseret Magistrats=Person eller Borger, skulle være aldeles ugyldige, saa at han ikke maa antages til Sæde og Stemme i Standen. Under hvilket Forbud ogsaa efterdags vorder at indbegribe alle for Contrabanderier dømte Personer; alle de Magistrats=Personer og Borgere, som, tilligemed deres Embede eller Borgerlige Næring, besidde nogen anden saadan virkelig Forretning, som Magistrats Personer eller Borgers ikke sædvanlig maa tillige besidde, efter Forordningen ; og alle saadanne Borgere eller Jndvaanere i Almindelighed, som paa Landet eye Verier, Fabriker eller andre deslige Handteringer, og som tillige ikke have LavAlder, samt ere Edsvorne, boefaste og sig i Staden stændig opholdende Borgere." - J ovrigt, og saasom ofte har tildraget sig adskillige Urigtigheder og Tretter ved de Valg, som have ganget for sig med Voterings Sedler, maatte det tillige behage Hs. K. M.i Naade yderligere at erklære: "At hvad enten et Valg forrettes af Electorer eller anderledes ved skrevne Voterings Sedler, saa maa, efterat Valg=Forretningen er holdet, Voterings Sedler hverken indgives eller imodtages; men hvad deres Stemmer angaaer, som ved Valgene ere fraværende, da forbliver det ved forige Forordninger, at de udelukkes fra at give Stemme. Dog undtages her de i Finland og omkring den Bottniske Viig beliggende Stæders Borgerskab, som af lange Søe Reyser kunne være forhindrede fra Valg=Forretningen, hvis Stemmer, ikke mindre end de nærværendes, maa herefter ansees for gyldige, naar den Fraværende har, førend sin Afreise, for Magistraten og selv i Protocollen anmeldet paa hvem han med sin Stemme falder ; eller og at den indgivne forseglede Voterings Seddel er af den Fraværende selv med egen Haand skreven og underskreven, eller at det med nogen Magistrats Persons eller andre troværdige Mænds Underskrift findes stadfæstet, at den, paa hvilken Seddelen lyder, er for dem frivillig vorden udnævnet. S. D. Til at understytte den for Riget gavnlige Flors Linned Fabrik, hvilken i de seenere Tider er vorden Directeuren sammesteds, Thomas Bennet, overladt til Forpagtning, have Rigets Stænder i Underdanighed anholdet om, at det matte behage Hs. K. M. at give bemelte Directeur naadigt Privilegium paa at trække et maanedlig Lotterie i 10 Aar. Og paa det at Publicum maa have fuldkommen Sikkerhed ikke alene for sine indsatte Penge og faldende Gevinster, men ogsaa for Forskudets rette Anvendelse til Almuens Opmuntring at legge Vind paa den fiinere Spinding, til Fabrikernes Brug, men i sær til at oplære og ove de ved Fabriken værende fattige Fabrik=Arbeyderes Børn i Spindingen, da bør det opdrages en Lem af hver Stand, som boer nærmest ved Stedet, tilligemed Directeuren at have Tilsyn og Omsorg herfor ; Og paaligger det dem siden, ikke alene aarligen at give Hs. K. M. og Rigets Commerce=Collegium Kundskab om Verkets Drift, samt om hvad Virkning og Nytte denne saaledes erholdte Capital kommer afsted, men ogsaa herom at give Beretning til Rigets Stænder, ved hver deres Sammenkomst. Og skal denne Direction have Frihed til, saa ofte det eragtes fornødent, at rette og forandre Lotte riets Plan efter Publici Tykke, dog saaledes, at Gevinsterne altid betales med færdige Fabrik=Vahre, og at Lotteriets Beholdning vorder uforrykket ene og aldeles anvendet til den fiinere Spindings Opkomst, og det paa den Maade, som kan befindes nærmest og sikkerst at stemme overeens med Maalet. S. D. Paa den af Jnteressenterne udi en paa Øster=Rekarnes Alminding i Sødermanland optagne Agat Grube, gjorte Ansøgning, at de ved dette Verk maatte erholde visse Fordeele, have Rigets Stænder i Underdanighed tilskyndet, at samme Jnteressen, tere maa i Naade tillegges Privilegium paa alle der optagne Sorter, Agat deres Slibning og Tilberedelse, samt af Manufactur Forden 600 Daler Kobbermynt Reyse Omkostninger for hver af 3de Arbeydere, som de Udenrigs fra hidind forskrive, hvilke lige ved andre Manufactur=Arbeydere, komme til at erlegge alle Personelle Skatter og Rettigheder. S. D. Til at befordre den Angoriske Gede=Avling, hvilken trives vel her i Riget, men har endnu ikke synderlig udbredet sig have Rigets Stænder fundet for got, at den ikke maa være indskrænket til nogle faa Personer, men at enhver Landmand, som dertil har Lyst og Leylighed, maa, legge sig efter den. J Anledning deraf have Rigets Stænder tilskyndet, at det K. CommerceCollegium, med en eller flere udi hvert Høvdingdom, som besidder nogen Kongsgaards Eiendom med Forbindelse derpaa at underholde Skæfferie, maa saaledes betinge, at de i Steden for et vist Antal Faar, holde et lignet Antal Angoriske Geder, og deraf aarligen, imod en fastsat billig Priis, sælge et vist Antal til de Landmænd i samme Høvdingdom, som forlange dem, i sær paa de Steder, hvor Faar=Avlingen Tiid efter anden ikke har ville trives.