Berlingske Tidende, 1773-07-01
(Søe Maaneds=Tidenden for Junii Maaned sidstl.)Man maae ufortøvet fastsætte nogle Anordninger, som standse den hastige og hidtil uhørte Maade at samle sig store Rigdomme paa; Rigdomme, som give vore Betientere en vis Foragt for Handelen, som dog er den eeneste Hensigt hvorfor de ere blevne sendte til Indien. Overdaadighed og Ligegyldighed have alt for meget indsneget sig udi vore Establissements; Skiødesløshed og Uagtsomhed have der alt for meget faaet Overhaand. Unge Mennesker, som have ikke meget større Jndsigt og Kundskab end den, som de have bragt med sig fra Engeland, ere efter ikkun meget saa Aar at have opholdt sig i Jndien, avancerede til vigtige Embeder, hvor, naar der indfalde uformodentlige Hændelser, eller vanskelige Omstændigheder møde, de maae tage Resolutioner, og bestyre de vigtigste Sager, uden at være i Stand til at dømme derom, og uden nogen Erfarenhed til at gouvernere samme. - Disse unge Mennesker ere dog ikke saa meget at laste, som de, der sende dem, uden at anordne de fornødne Jnstructioner i Henseende til deres Forhold; en Omsorg, som er uforbigiængelig nødvendig, og som man i ingen Henseende kan tilsidesætte. - Denne Forsømmelse er Aarsag til, at de saa snart forglemme, i hvad Henseende de ere traadde i Compagniets Tieneste, og at de styrte sig i de Galskabs og Ødselheds Excesser, som giøre de meest skinnende Naturens Gaver ganske unyttige for Compagniets Sager, og som ofte foraarsage deres Fædreneland virkelig Tab. - Tallet paa de civile Betientere er langt større udi disse 3 Gouvernements end Sagerne udkræve. Af Kiøbmænd og fri Søefarende ere langt flere end Handelen saavel til Lands som til Søes kan underholde. Jeg seer ikke, hvortil den tredie Deel kan bruges, i hvor flittige de end kan være; men Mangel paa Forretninger og Sæderne udi disse Østerlandske Egne giør Mennesker uduelige til at arbeyde. Den eeneste Forandring, som endnu kan skee, dersom man ikke vil forsømme Compagniets sande Fordeele, er enten at oprette Colonier eller formindske Tallet paa Compagniets Betientere. - Den Handel, som disse Betientere og particuliere Kiøbmænd føre paa adskillige Stæder i Jndien, er drevet meget over sine Grændser, og svækker følgelig dens egne Kræfter. J gtalet her om den udenlandske Handel, modsat den, som føres inde i Landet. Naar man undtager de Skibe, som seyle langt med Kysterne, er der næsten ingen Reyse, som jo sigter til Compagniets Skade. Den største Deel af Betienterne eller Kiøbmændene strækker deres Handel over det, som deres Capitaler formaae, og Fordeelen er der sat til en alt for høy Priis, hvoraf er klart, at Midler til at understøtte Handelen er langt under det, som Nødvendigheden udkræver. - J Madras har den fornemste Handel i de seenere Tider været drevet med Nabob, ved at laane ham Penge for en meget høy Jnteresse paa hans Løfte, hvilket har foraarsaget, at en betydelig Eiendoms Summe er bleven sat ud af Handelen, som eller havde kundet circulere i Indien til Negotiens almindelige Fordeel. - Man maae med al Flid vedligeholde en god Forstaaelse imellem de Embedsmænd, som have den civile Magt, og dem. som have den militairiske Commande. Armeen maae at tid være være under den verdslige Magtes Opsyn, undtagen i det som angaaer de militairiske Manseuvres, Operationer og Disciplin. Alt det, som angaaer samme Sagers Fuldførelse, bør ligeledes derfra være undtaget. Disse Sager bør ganske være under en Ober=Officiers Direction; thi det er urimeligt, at en Civil Gouverneur besatter sig med ethvert lidet Reglement, og med de Sager, som det er umueligt at han kan have en tilstrækkelig Kundskab om, og hvorledes skulle han forlange det, saasom han ved at blande sig i alle smaae Sager, forøger aldeles ikke sin Jnfluence, saa længe han svækker den ved Tropperne commanderende Chefs Myndighed, og udbreder overalt en almindelig Afskye. Misundelse tager alt for ofte Overhaand imellem disse 2 forskiellige Departements, og foraarsager Fiendskab, som tillig eller silde bliver skadelig for Compagniets almindelige Jnteresse. (Fortsættelsen følger.)