Berlingske Tidende, 1790-03-19
17. Skjønt Priismaterier, som i forrige Aars Lister vare udsatte, findes igien i denne med den her tilføiede Forandring af Tid og Bestemmelse, æskes de dog ligefuldt, naar de for flere Aar ere udsatte, til den Tid og efter de Vilkaar, som forrige Lister ere bestemte. 18. Modeller, som af Selskabet belønnes, bliver det berettiget imod billig Betaling at beholde, eller uden Betaling at lade tage Tegning af. 19. Tegninger, som belønnes, beholder Selskabet uden Betaling. 20. Af andre Arbeider leveres Prøverne Eieren tilbage, om han det forlanger; uden saa er, at Selskabet ved Premiens Udsættelse har forbeholdt sig Prøver. 21. Enhver beholder saaledes sit eget Arbeide, endskjønt Premie vindes. 22. De skriftlige Afhandlinger, som vinde den beste Priis bliver derved Selskabets Eiendom, og trykkes blant dets Skrifter, maae ei heller af Forfatteren oplegges. De Afhandlinger derimod, som vinder de andre Priser, maae Autor selv lade trykke, hvis Selskabet ikke inden to Aar efter Tildømmelsens Datum indrykker dem i sine Skrifter. Vil Selskabet allene deraf lade trykke Udtog, da beholder Autor og saa Frihed, at lade hele Skriftet trykke. 23. Paa enhver Afhandling, som indleveres, skal være tegnet en Devise, og dermed følge en forseglet Seddel med samme Devise uden paa, men inden i med Forfattererens Navn og Opholdsted. Jngen saadan Seddel aabnes, med mindre Afhandlingens Forsatter vinder en Premie. De andre Sedler kunne tillige med Afhandlingerne af vedkommende udi en ved Aviserne bekjendtgjort Tid fordres tilbage. 24. En Devise bør af samme Forfatter ikke bruges meere end een Gang, og maae de Afhandlinger eller theoretiske Materier, som til Selskabet indsendes for at æske Premier, være skreven med en Haand, som ikke tilsorn er bekjendt i Selskabet, og, naar flere Afhandlinger til samme Tid fra een Person indsendes, da med forskjellige Hænder. Jkke heller maae nogen Forfatter i sin Afhandling hævne sit Embede, sin Boepæl, Stand eller nogen særskilOmstændighed, hvorved han fra andre adskilles og kjendes. Handles derimod, da udelukker han sig derved selv fra al Ret til de udsatte Premier. 25. Dog maae Priisskrifterne være leseligen skrevne og indsendes sammenheftede, ikke i løse Ark J samme ønskes helst det danske Sprog, men de, som er forfattede i de andre meest bekjendte europæiske Sprog modtages dog ogsaa. 26. Da der i Norge ere oprettede adskillige konomiske Selskaber; saa finder dette Selskab fornødent at fordre, at de norske Premie=Søgende skulle være forpligtede til paa deres Æskninger skriftlig at tilkjendegive, om de hos noget norskt Selskab have forlangt eller agte at forlange nogen Belønning for samme Ting eller Handling. Og i Fald de for somme udtrykkeligen at melde dette, tager Selskabet ikke deres Æskninger i Betragtning. 27. Skulde nogen, hvilket især biskes af de Herrer corresponderende Medlemmer, behage at Jndlevere en eller anden ei alt for vidtløftig Afhandling til Selskabet, dets Hensigter angaaende, vil slige blive bedøm ste og efter Omstændighederne til Trykken befordrede. 28. Alle Premier og Materier, som ere udsatte i denne Liste, be dommer Selskabet som sine egne og efter enhvers Fortjeneste; dog har Selskabet nu tillige maattet giøre sig det til Lov, Følge Mængden af de indkommende Æskninger og Selskadets allerede bevirkede Forbedringer, nemlig: At naar tvende sker Premie for en og samme praktiske Priismaterie med lige Mængder, saa vil Selskabet have besynderlig Hensigt til Eghene, hvori Vedkommende boer, og foretrekke den, som boer en Egn, hvilken meest trænger til Opmuntring i det, hvorfor Premien æskes. 29. Naar nogen om et eller andet, i hvad Flid, Kunst eller Materie det endog er, hvorfor Selskabet. har tilkjendt eller uddeelt Premie eller Belønning, ønsker at bide nærmere Underretning om samme, da, naar den henvender sig umiddelbar til Selskabet, vil det med megen Fornøielse give Oplysning derom, men agter ikke derfor, meget mindre nogen anden Henseende, at indlade sig i nogen offentlig Brevvexling. 30. Vil nogen Medlem eller anden ædelmodig Borger fremdeles udsætte en eller flere Premier i Penge eller Selskabets Medailler, som Selskabet herefter allene tillader private Premier udsatte i, saa tillades det gjerne, naar Selskadet derom betids underrettes, Nytten deraf indsees, og Bekommelsen overlades det: dog haver det gjort det til en Rege for Fremtiden, at vedkommende Patrioters Navne, til Exem sel for andre, altid i Listen bliver trykte, med mindre det anderledes forlanges paa saadanne Grunde, som Selskabet ikke an negte sit bifald. 31. Selskabets Love underretter for Resten om hvad videre ved Premierne maatte være at merke. 32. Jøvrigt anmoder Selskabet alle geistlige og verdslige Embedsmænd, at de ved forefaldende Leilighed, og hvor de troer det best kunde behøves, vilde betage Almuen de urigtige Begreber, som den hist og her, især paa Landet, kunde have om Selskabets Hensigter, og at overbevise den om, at samme sigter ene og allene til, at Almuen vilde med større Flid, end hidtil skeet er, arbeide paa sin egen Velstands Befordring, i hvilken Hensigt Selskabet og, efter Kongelig allernaadigst Tilladelse, nu har begyndt at meddele Land Almuen især en og anden nyttig Huusholdings=Regel, eller anden Oplysning, saavidt Rummet vil tillade det, i de aarlige udkommende Almanakker, hvorfor Selskabet tillige ved denne Leilighed ønsker at enhver, som haver nogen Jndflydelse hos Almuen ogsaa vilde see Almanakkens Brug i denne Henseende paa beste Maade til den anbefalet, og saa meget mere for Aarene 1786 og 1787, som Selskabet atter blant de praktiske Materier i denne Liste udsætter Premier for den der fremdeles opmuntrede høifornødne Flid, Engenes Vanding angaaende. (Fortsættelsen følger i Tillægget.)¬