Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-04-03
Blandede Efterretninger. (Meddeelte. Bør Shakespears dramatiske Arbeider opføres uforandrede? – Goethe har i sit Skrift uber Kunst und Alterthum V. 3 fremsat nogle interessante theatralsk critiske Bemærkninger over Shakespear. Denne, siger han, hører nødvendigen til Poesiens Historie; i Theatrets Historie fremtræder han kun tilfældigen. Fordi man der ubetinget maa ære ham, saa maa man her overveie Betingelserne og ikke anprise disse Betingelser som Dyder eller Laster. De theatralske Fordringer synes ham intet, og saaledes tager han sig det mageligen, og man tager det, aandigt betragtet, mageligen med ham. Nøie seet, er intet theatralsk uden det, der tillige er symbolisk for Øjet, en vigtig Handling, der tyder paa en endnu vigtigere. At Shakespear ogsaa har vidst at fatte denne Pynt, viser hiint Øjeblik (i 2 Deel af Henrik IV A. IV. 4.) hvor den dødsyge, slumrende Konge fratages af Sønnen og Efterfølgeren Kronen fra hans Side. Men disse ere kun Momenter, udsaaede Juveler, som, ved meget Utheatralsk, holdes fra hverandre. Shakespears hele Fremgangsmaade finder noget Modstræbende i den egentlige Skueplads. Hans store Talent er en Epitomators, og da Digteren overhoved viser sig som Naturens Epitomator, saa maa vi ogsaa her erkiende Shakespears store Fortjeneste; kun nægte vi derhos, hvorvel til hans Ære, at Skuepladsen har været et værdigt Rum for hans Genie. - J Romeo og Julie tilintetgjør han den tragiske Gehalt ved to comiske Figurer, Mercutio og Ammen. Vetragter man Stykkets Oeconomie nøie, saa bemærker man, at begge Figurerne og hvad der grændser til dem, kun fremtræde som pudserlige Jntermezzister, hvilke, ved vor Tænkemaade, der under en følgerigtig Overeenstemmelse, er os paa Skuepladsen utaalelig. "Hvorved erhvervede da Schrøder sig den store Fortjeneste, at bringe Shakespears Stykker paa Skuepladsen, uden ved at vorde Epitomatorens Epitomator, Schrøder holdt sig ene og allene til det Virksomme, bortkastede alt andet, ja endog meget Nødvendigt, naar det syntes ham at forstyrre Virkningen paa hans Nation, paa hans Tid. Saaledes er det sandt, at han, ved Udeladelsen af den første Scene i Kong Lear, har ophævet Stykkets Characteer; men han havde dog Ret, thi i denne Scene fremtræder Lear saa absurd, at man siden ikke kan give Døttrene saa ganske Uret. Det gjør os Ondt for den Gamle, men Medlidenhed har man ikke med ham, og Medlidenhed vilde Schrdder opvække, ligesom Afsky mod de vel unaturlige, men dog ikke aldeles lastelige Døttre. indsneget sig i Tydskland, at man maa opføre Shakespear paa den tydske Skueplads Ord forOrd, om end Skuespiller og Tilskuer skulde qvæles derved. Forsøgene, ved en fortræffelig nøiagtig Oversættelse foranledigede, vilde ingensteds lykkes, hvorom den Weimarske Skueplads, ved redelig og gjentagen Bestræbelse, kan give det bedste Vidnesbyrd. Vil man see et Shakespearsk Stykke, saa maa man igjen gribe til Schrøders Bearbeidelse; men den Talemaade, at ogsaa ved Forestillingen intet Jota af Shakespear maa blive borte, hører man saa ofte gjenlyde. Beholde da denne Menings Forfegtere Overhaand, saa vil Shakespear om faa Aar være ganske fortrængt fra den tydske Skueplads, hvilket da heller ingen Ulykke vilde være, thi den ensomme større Glæde. Den urigtige Ligkiste. boer i Keminstreet, i Dublin, og hvis Kone var kommen i et af Hospitalerne for Febersyge, fik nyligen fra Hospitalet den Efterretning at hans Kone var død, og at han skulde sende en Kiste til hende. Manden indfandt sig uden for Syge En fattig Mand, ved Navn Macbride, der eller selskabelige Læser vilde da føle i ham desto Men nu har siden mange Aar den Fordom huset med en Jernkiste, som man tog imod ved Døren, og snart derefter vendte han tilbage med Liget. Han og adskillige Lemmer ledsagede samme til den saakaldte Kaalhave i Kewinstreet, hvor det blev jordet. Neppe var en Time forløben førend at han, medens han sad ensomt i sit Huus, pludseligen blev forskrækket ved en velbekjendt Røst. Ved Dørens Aabning sank han næsten til Jorden, idet han saae noget, som han troede at være hans afdøde Kones Aand, men i Gierningen var hende selv. En Misforstaaelse havde fundet Sted, i det Efterretningen fra Hospitalet var Svenske Sedler. Species 228. a vista 226.