Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-01-15
Naar man undtager dette saa see Efterretningerne fra Rusland ikke fredelige ud. Alle Russiske Fæstninger paa de Tyrkiske Grændser blive istandsatte, og de Russiske Udrustninger ere i enhver Henseende overmaade betydelige. Bessarabien vrimler af Russiske Tropper. Den anden Hoved-Armee under Fyrsten af Witgensteins Commando overgaaer i Skiønhed og Styrke alt hvad man hidindtil har seet. Hovedqvarteret for en Afdeling af denne Armee er allerede i Kitschenev; men Fyrstens egen Hovedqvarteer er endnu i Tulczyn. Men selv ved den første store Hovedarmee ere Bevægelser forefaldne; den nærmer sig stedse meere den anden Armee, og en Division af den staaer paa den Østerrigske Grændse. Derimod ere de Tyrkiske Tropper elendigt bevæbnede, og hele Armeen har det nordentligste Udseende; imidlertid have de opstillet 150 Kanoner ved Pruth, som for det meeste ere Engelske Denne Post har bragt meget vigtige Efterretninger til Grækernes Fordeel og ingen fra Østerrigsk Side til deres Skade. Jndvaanerne i hele Over albanien have gjort Opstand, erklæret sig for uafhængige, og Opstanden strækker sig til de Macedoniske Bierge, dog uden at de have gjort fælleds Sog med Grækerne. De have sammenbragt en Flotille imellem Dulcigne og Durazzo. De søge at vinde Montenegrinerne paa deres Side. Paschaen af Scutari kommer. derved i en stor Forlegenhed, da han ikke har Magt nok til at modstaae dem. Paschaen af Bosniens Forhold er subegribeligt; Han har trukket alle sine Tropper sammen og staaer ganske ubevægelig. – Det er endnu uvist om Chorschid Pascha har erobret Fæstningen Litharitza, hvilken Erobring vil have Alis Fald tilfølge; men Grækerne interressere sig ikke for ham. Derimod er det nu gandske vist, at Grækerne have med Storm erobret den vigtige Fæstning Arta i Albanien. De Græske Anførere Rhangkos, Hyskos og Gogis havde først erobret endeel Positioner omkring Staden, hvorfra de bestøde Murene med det svære Artillerie og derpaa trængte de med stormende Haand ind i Staden. Jsmael Pascha blev gjort til Fange. Den seirende Armee deelte sig derpaa i 10 Dele, og den ene er marscheret hen for at forstærke Beleiringsarmeen ved Prevesa og den anden for Voinitza. De Østerrigske Efterretninger tie aldeles nu som Tyrkernes Seier ved Cassandra, hvorimod Efterretninger fra de Joniske Øer stemstille Sagen ganske anderledes. Paschaen havde gjort 4 forgiæves Angreb paa de Fæstningsværker, som forsvare Halvøen; han opfordrede paa nye Grækerne til at overgive sig, og tilbød dem Amnestie. Grækerne trak sig nu tilbage paa Halvøen og lod Tyrkerne rykke ind. 7000 Mand nærmede sig til Cassandra fandt Staden forladt af Jndvaanerne og leirede sig foran den; men Paschaen som frygtede for en Krigslist vovede ikke selv at passere Jordtungen; men besatte den med 350 Mand. Den 7de November kom det til et høist blodigt Slag. Grækerne omringede Tyrkerne fra alle Sider. Tyrkerne bleve endelig slagne og Retiraden afskaaren for den, hvorved de alle bleve dræbte eller fangne. Paschaen kom kun med 200 Mand tilbage til Salonich. – Fra Wien meldes, at Perserne ingen Fremskridt giøre og man troer, at denne Krig vil snart ophøre. Den Persiske Schak skal have erklæret, at Krigen var allene bleven foranlediget af Kurdernes Jndfald og han skal have afsendt en Minister for at bielægge Sagen. Derimod meldes fra Bagdad, at man hver Øieblik venter at Perserne besætte Staden. De have erobret Provinserne Kusistan og Jrak El-Ara bi, og indtaget Bassora og mange andre Stæder. J Smyrna er det endelig bleven roeligt igien, efterat mange Uordener og Grusomheder ere begaaede mod de Christne. - Jfølge Franske Beretninger skulle Jndvaanerne paa Øen Zante være i fuld Opstand imod Englænderne.