JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-07-11
Endnu flere Breve hvorom en Specification er indført i en anden Bog i Pergamentsbind og udskreven af Jac. Nielsen, Notarius Publicus 1608. Kong Christian den 5tes, Trondhjem forundte, Friheder efter Jldebranden, af 7 Martii 1682. Sammes originale Brev af 7 Martii 162. Om Hielp til vor Frue Kirke i Trondhjem. Anordning om Skriverpenge m.v. 6 Martii 1686. Extenderet Frihed for Skat og Contribution og den halve Consumtion endnu i 3 Aar med videre anordnet; der fastsat, at Staden skal have i Præsident, 1 Borgermester, 4 Raadmænd og 1 Skriver, 6 Martii 1686. Kopie af Kong Christian den 5tes Anordning om Handelens Jnddeeling mellem Borgerne i 14 Klasser, 20 Martii 1686. Kongens originale Brev om Tolden af Rug, 30 Junii 1691. Sammes Ordre om Liqvidation at gjøres mellem Bergen og Nordlandene i Trondhjems Stift, givet paa Jægersborg 1698. Frederik den 4des originale Brev om Ølbryggerie, 21 September 1699. Denne Konges Confirmation paa Trondhjems Privilegier 21 Maji 1700. Ko pie af Brev til Privilegiernes Forbedring, 7 Junii 1701. Originalt Brev om 2 Skil af hver Læst til Elvens Opmudring, 7 Junii 1701. Brev om Fisketienden i Namdalen af Fremmede 20 Dec. 1704. Om en Trondhjem meddeelt 1/2 Aars Oplagsfrihed, 3 Julii 1705. Om Forstaden Baklandet 28 Januarii 1710. Breve om Hielp for det afbrændte Trondhjem af 2 Julii 1717. Commission om Privilegiernes Haandhævelse, foreslaaet af Stiftsbefalingsmand Bentzon 1730. Breve om de nye Privilegiers Erhvervelse 1731, af J. Hvid. En Byldt Papirer og Christianssunds og Moldes Kjøbstæds Privilegier. Trondhjems Privilegier, confirmerede af Kong Christian den 6te den 5te Februarii 1732, og af Kong Frederik den 5te den 21 August 1747. Bevilling for Trondhjem til i 4 Aar med indenlandske Skibe at maatte indføre Svenskt og fremmet Jern, af 30 Junii 1758. Christian den 6tes originale Privilegier for Trondhjem, confirmerede den 21 August 1731. Kong Christian den Syvendes Confirmation af de Trondhjemske Privilegier, udstedt d. 5 Junii 1771. (Fortsættes)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-07-11
J Tirsdags blev der holdt en Paaviiselseseller Undersøgelses forretning ved Kongeveien imellem Kjøbenhavn og Helsingøer, hvor en Slave fra Kronborg Fæstning, ved Navn Rusoli Gregoreskisom sidder arresteret paa Esserum for et intenderet Mord paa een af sine Kammerater, foregav, at han for fem Aar siden havde dræbt et Menneske, der den Gang havde villet anholde ham som Deserteur. Stedet, hvor det skulde være skeet, var inde i Skoven lige bag ved Halvtrediemiilspolen fra Kiøbenhavn. Men nu fandtes der naturligviis, efter saalang Tids Forløb, intet Spor af den foregivne Dræbte. Mueligt er det og kun en Opdigtelse, da den Misgierning, Forbryderen sidder arresteret for, skal være begaaet af ham af Lede til Livet. Jmidlertid opnaaede han ikke sin Hensigt derved, da den Slave, han havde villet myrde, og som han til den Ende havde bibragt et Knivstik, blev lægt igjen. Han er dømt til Kat for denne Misgierning, og mueligen har han haabet at kunne forandre sin Straf ved at erklære sig skyldig i en foregiven skjult Forbrydelse. Han er en Polak af Fødsel, og inddømt i Slaveriet for fjerde Gang begaaet Desertion.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-07-11
Under d. 19 Julii er udkommen en Forordning, som nærmere bestemmer hvilke Documenter Skippere og inrollerede Motroser skulle, med Hensyn til Søe-Jnrolleringen, være forsynede med, samt Betalingen for deslige Documenters Expedition &c. - Den samme Forordning er ogsaa udfærdiget for Hertugdømmene. Den Deel af det ny Domhuus, som vender ud til Mikkel Bryggersgaden, er nu færdig. Det er en særdeles smuk og smagfuld Bygning af til Fags Længde, og to Etagers Høide, foruden Kielderen. Ogsaa Slutteriesbygningen er næsten aldeles færdig, og ikke mindre smagfuld end Domhuset.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-07-11
J Følge en Skrivelse fra H. K. H. Kronprindsen, have Huuseierne i Kjøbenhavns Forstæder og Frederiksbergby faaet Ordre til at holde sig beredte at modtage hver især 2 til 4 Ryttere i Jndqvartering.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-07-11
H. Majestæt har under d. 26de f. M. allernaadigst tilladt, at det Norske Landcadetcorps maa modtage den af Hr. Kammerherre Peter Anker tilbudne Foræring af hans afdøde Broders Kammerherre Bernt Ankers hele betydelige Bibliothek og sjeldne Jnstrumentsamling. Kammerherre Peter Anker er, efter H. Majestæts befaling, bleven tilkjendegivet H. Majestæts Tilfredshed med denne Gave, og bemeldte Corps beordret, at opstille saavel Bibliotheket som Jnstrumentsamlingen paa et særskilt Sted i Stiftelsen, under Navn af: Ankers Gave.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-07-11
Hr. Pastor J. Junge har nu udgivet Anmærkninger ved Hr. Prof. Treschows ugrundede Recension i lærde Efterretninger No. 23, 22 Sider stor. Det egentlige Vehikel for denne lærde Strid er Tid og Rum: to Ting, som just hindrer Anmelderen, at meddele Læseren nogen udførlig Efterretning om Skrivtets Jndhold.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-07-11
Den Gyldendalske Boghandling udgiver nu Fortsættelsen af Schjønnings Norske Reiser, med betydelig Understøttelse fra en Norsk Videnskabs ynder, som lader de til Værket hørende Kobbere stikke paa sin Bekostning. Udgaven besørges af Hr. Bibliotheksecretair Verlauff og Hr. Prof. P. C. Müller efter Forfatterens Manuskript paa det Kongelige Bibliothek.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-07-11
Statsefterretninger. Ligesom Keiseren af Østerrige og den Franske Keiser strax efter Slaget ved Austerlitz holdt en Sammenkomst og aabnede Fredsforhandlingerne med et varmt Haandslag, saaledes har nu ogsaa Keiser Alexander, efter Slaget ved Friedland, givet den store Napoleon Haanden, og med et Favntag aabnet den Fred, de begge ere i Begreb med at slutte og Europa saa længe har sukket efter. Palladsets Stormarchal Duroe var Dagen tilforn reist den Russiske Keiser i Møde, for at hilse paa ham. Begge Monarker mødte d. 25de f. M. om Eftermiddagen Kl. 1 paa en Tømmerflaade midt i Niemen, hvor der var opslaaet et Troneelt for Majestæterne og et andet for deres Følge. Keiser Napoleon var ledsaget af Storhertugen af Berg, Førsten af Neuschatel, Marchal Bessieres, Stormarchal Düroe og Stor staldmester Coulaincourt; Keiser Alexanders følge bestod af Storførste Constantin, Generalerne Benningsen og Juwaroff, Førsten Labanoff og hans første Adjutant Grev Lieven. Paa hver Bredde af Floden laae et Skib i Beredskab for hver af Keiserne. Deres Samtale varede i to Timer. Da den var tilende, bleve begges Følge indladt. Keiser Alexander sagde det Franske Militair, som fulgte med deres Keiser, mange smigrende Ting, og Napoleon underholdt sig med Storførste Constantin og General Benningsen. Strax efter denne Samtale ankom Førsten Labanos til det Franske Hovedqvarteer, og man blev nu enig om, at den ene Halvdeel af Staden Tilsit skal betragtes som neutral, og at Keiser Alexander tager med sit Hof Qvarteer i denne neutrale Deel. Næste Dag Kl. 12 1/2 begav den Franske Keiser sig atter til Teltet paa Niemen, hvor Keiser Alexander og Kongen af Preussen ankom paa samme Tid. Alle tre Souverainer forbleve her en halv Time. Kl. 5 1/2 begav Keiser Alexander sig til den venstre Bredde, hvor han, da han steg i Land, blev modtagen af Napoleon. Begge Keisere satte sig nu til Hest, rede igjennem Stadens store Gade, hvor den Keiserlige Franske Garde til Fods og til Hest var opstillet. Den Russiske Keiser tog nu ind i Napoleons Pallads, spiste der med samme, saavelsom med Storførste Constantin og Storhertugen af Berg. - Den første Frugt af dette Keisermøde var: at Keiser Alexander har sendt et egenhændigt Brev til Arveprindsen af Meklenborg i Altona, med en af Prinds Neuschatel udfærdiget Ordre fra Keiser Napoleon til General Laval, at tilbagegive den regjerende Hertug af Mecklenborg-Schwerin alle hans Lande og Al hvad der af hans egen eller hans Undersaatters Eiendom maatte være tagen under Beslag, eftersom det er den Franske Keisers Villie, at Hertugen fra nu af skal betragtes som en Sonverain, han fortrinligen interesserer sig for. - Ogsaa Preussen har sluttet en Vaabenstilstand med Frankrige, - Medens Fredsunderhandlingerne saaledes ere begyndte, og Alting vidner om, at Fastlandets for nemste stridende Magter nu for Alvor ville opfylde Europas almindelige Ønske, stoler man i Engel land dog endnu bestandigen paa Coalationen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-07-11
Kongen af Engellands sidste Tale, som nylig oplæstes i Overhuset, hedder det, at Hs. Majestæt Bestræbelser hidtil gik ud paa, at knytte sin Forbindelse med Fastlandmagterne endnu nøiere, understøtte deres Anstrængelser mod Frankriges Ærgjerrighed og Undertrykkelse, slutte Overeenskomster som kunne befæste deres gjensidige Medvirkning, og under alle Omstændigheder bidrage til at skienke Europa Fred. Men tillige beklager Kongen, at hans Mægling imellem Rusland og Porten har været frugtesløs, at hans Escadres Foretagender i Søen Marmora ere mislykkede og hans Tropper i Ægypten have liidt et Nederlag. - Ogsaa arbeides der paa den længe omtalde Expedition med største Jver, og den Tydske Legions anden Afdeling indskibes nu i dette Øiemeed. Naar denne er afseilet, skal den tredie Afdeling, som bestaaer af Britter, indskibes. Man optager endnu bestandig alle Skibe, der findes brugelige til Transporter, Den Magt, der skal afsendes, anslaaes til 30,000 Mand. Det synes, at Alexandrien skal forsvares saa længe som mueligt, og General Moor sendes det med en anseelig Magt til Undsætning. Der føies ogsaa Anstalt til at bøde paa det i Æsgypten lidte Tab, hvis Betydelighed sees deraf, at tre Regimenter Høilændere næsten ere blevne nedsablede. Marine-Commissionairerne have sluttet en Contract angaaende en overordentlig Livrance Levnedsmidler, og Oberst Hammilton gaaer til Fastlandet i et særeget Ærinde, som har Hensyn til Expeditionen. - Ogsaa Kongen af Sverrig bliver sit System tro, og har d. 3 d. M. ladet General Grandjean vide, at Vaabenstilstanden inden 10 Dage ophører. Saaledes ere Engelland og Sverrig nu de to eneste Magter, der endnu ikke have taget Deel i det store og saa heldig begyndte Fredsværk.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-07-11
Samme Dag, da begge Keisere holdt deres første Sammenkomst, sluttede Fæstningen Glatz en Capitulation.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-07-11
Tydske Blade fortælle, men dog kun som Rygte, at Keiseren af Rusland har forviist alle Engellændere fra sine Stater.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-07-11
J Lissabon indtraf den 6 Junii Kl. 4 om Eftermiddagen et Jordskjelv, hvis første Stød var frygteligt og kunde sammenlignes med det i Aaret 1755, der paafulgte imidlertid kun et eneste meget ubetydeligt Stød. Adskillige Tage, Mure og Lofter, styrtede ind, men kun 5 - 6 Mennesker omkom, fordide havde styrtet sig ud af Vinduet. Jndbyggerne tilbragte hele Natten under aaben Himmel, og endeel flygtede ud paa Skibene. Begge Stød skulle have varet 10 til 12 Secunder. 52 Personer bleve saarede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-07-11
Prindsen af Ponte Corve er reist til Marienburg, for der at nyde den Ro og Pleie, hans Saar gjøre saa nødvendig. Man haaber, at han snart atter vil kunne paatage sig Commandoen over sit Corps, som nu anføres af Gen. Victor.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-07-11
J de Svenske Blade hedder det, under Artiklen Stralsund d. 28 Junii, Marchal des Camps. hos Hans Majestæt Kongen af Frankrige, Greve. de la Chapelle, samt Obersten i høibemeldte Herres Tjeneste, Chevalier de Franval, som fra Engels land er hidkommen, blev i Gaar H. K. Majestæt forestillet. Dagen førend Glat capitulerede erobrede de forenede Tropper i den Preussiske forskandsede Leir, 9 Redouter med Bajonetten. J mindre end et Korteer mistede Preussen i dette Myrderie 1500 Døde og 500 Saarede; Resten blev tilbagedreven. Hele Schlesien er nu tabt for Preussen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-07-11
I en Skrivelse fra Tilsit meldes, at Russerne i det sidste Slag ved Friedland for største Delen have mistet Dræbte og kun faa Fanger. De Døde laae i store Hobe paa Valpladsen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-07-11
Efter den ved Fredsforsten ny indførte Indretning ved den Spanske Armee bestaaer den i Fredstider af 78,590 Mand og i Krigstider af 117,000 Mand, hvortil endnu komme 7300 Mand. af Kongens Huustropper. J Krigstider bruges ogsaa Provindsial- og Landmilitsregimenterne, som bestaae af 32,000 Mand. Siden den ny Organisation er hele Armeens Lønninger blevne forhøiede, og disse ere nu, næst de Engelske, de største i Europa¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-07-11
Videnskabeligger og Konstefterretninger. Bomuldsfabricationen i Frankrige har nu naaet en høi Grad Fuldkommenhed, deels ved Jndførelsen af ny Spindemachiner, der for det meste ere anlagte af Engellændere og Jrlændere, deels ved Væverstole, som enten ere ganske ny, eller af en saa forbedret Sammensætning, at et eneste Barn paa 6 til 8 Aar kan fabricere derpaa Netteldug, Cannefas, Pikke, Pirkale og andre saadanne Varer. Saaledes gives der hidtil blot i Staden St. Quentin over 8000 deslige konstige Stole, som bestandig ere i Gang. Efter en Beretning fra Ministeren for det Jndre, gik endnu for nogle Aar siden for en Sum af 150 til 160 Mill. Franker Bomuldsvarer ud af Landet. Arbeidslønnen spares altsaa nu i det mindste.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-07-11
Porcellainsfabricationen har ligeledes vundet meget. Tilforn turde kun den Kgl. Fabrik i Sevres sælge Porcellain udenlands. Derfor gaves der indtil 1789 ikke flere end 4 saadanne Fabriker, i Paris, og kun ved rige Folks Bord spistes paa Porcellain. Men siden Revolutionstiden, da det blev enhver tilladt at forfærdige Porcellain, existere i Paris allene 33 Porcellainsfabriker. Den Keiserlige har ved sidste Udstilling offentlig udsat det for Keiseren forfærdigede Taffel=Service, der kaldes det Olympiske, fordi der paa hvert enkelt Stykke deraf forestilles en hedensk Guddom, eller en Gjenstand af den Hedenske Gudelære, og uden Undtagelse ere tegnede efter Antiker (Mynter, Gemmer, Basreliefer a) Ogsaa en kostbar Vase, der vurderedes for 800 Rdlr., fandtes deriblandt. To Tydskere, Gihls og Gerhards Porcellainfabrik, havde stillet fortræffelige Sager til Skue. Denne Fabrik udmærker sig især ved to Ting. Den leves rer skjønnere Malerie end man ellers er vant til at see endog paa det smukkeste Porcellain, fordi den, naar den vil levere Pragtstykker, formaaer Konstnere af første Rang til at levere den af deres Arbeide for udmærket god Betaling; dernæst har man i denne Fabrik opfunden den Konst, at anbringe paa Porcellainet Farver, der ikke, som hidtil har været Tilfældet med alle Smeltefarver, forandre deres Nuancer i Jlden, men de blive saaledes som Konstneren maler dem. Denne Gang havde Dihl og Gerhard blandt andet ladet Keiserens Portrait, malet af Drolling, udstille, der blandt alle existerende, Jsaby's selv iberegnent, var det meest lignende. J Henseende til Materiens Godhed kan det Franske Porcellain ikke sammenlignes med det Sachsiske, men i Formen, og Maleriets Skjønhed overgaaer det samme, og sælges forholdsmæssigen for bedre Kjøb. Det vilde faaes for endnu ulige lettere Priis, dersom Frankrige havde større Forraad af Porcellainsjord. Men hidtil findes den i dette store Rige kun paa et eneste Sted, nemlig St. Yrier, af fornøden Godhed. Vel er dette Sted af en betydelig Strækning, men desuagtet vilde den, der kunde opdage Jord af samme Godhed, kunne gjøre Fordring paa store Belønninger. (Fortsættes)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-07-11
J det skandinaviske Litteraturselskabs Møde den 27de Junii oplæste Etatsraad Tønder Lund en Undersøgelse om Ordet Diervs rigtige bemærkelse af Jørgen Mandix, Assessor i Trondhjems Stifts Overret. Capitain Abrahamson forelæste antikvariske Undersøgelser og Anise Kalk, et i Nyborg fundet russiske Messing-Reisealter og nogle paa St. Croix opgravede Oldsager.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-07-11
Til Hovedstaden er ankommen: Kjøbmand Tode fra Helsingborg, Kjøbm. Lipman, Controlleur Lindgren, Kiøbmand Triest, Mad. Holm, Jfr. Landen og Cancellieraad Friis fra Helsingøer, Nadop og Annesley fra Tønningen (logere hos Møller); Kjøbmændene Nohring f. Riga, Bujard f Hamborg, Schwartz og Skevid fra Petersborg, Krig, og Domaineraad Urbani og Kjøbmand Reinholdt fra Konigsberg, Kjøbm. Jongt fra Stokholm, Grev Nassau fra Amsterdam, Kjøbmændene Brandt og Gottschalk fra Lübek (logere hos Løbel); Capitain Grøn, Kjøbmand Kolby med Søn (logere hos Sorterup, Kjøbmændene Rosenfeldt med Kone, Didrichsen med Kone, Carlsen og Balthasar fra Finland, Kjøbmændene Ernstlich fra Petersborg og Arendt fra Kiel Hollandsk Minister Huygens og Branden stein fra Kiel, Engelsk Officier C. Temple fra Memel, Prof. A. Hamilton fra London, Kjøbmændene Troisdorf, Klimen og Langidorf fra Hamborg (logere hos Ran & Schmetzer)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-07-11
Krigsraad Mann og Prof. Fichte fra Memel, L. Hartz med Kone. - Afreist Overfinantsraad Westphal og Krigsraad Küster til Berlin, Kjøbmand Grewerus til Hamborg, Directeur Berlin til Stokholm, Admiral Winterfeldt og Lieutenant Fantain til Fredensborg, Grev Moltke med Familie paa Landet, Kjøbmand Rosenfeldt til Sverrig, Roupel, Maillar og Wellneck til Helsingborg, Roorell, Chirurg Petersen, Kjøbm. Bøchter, Jfr. Schulzen, Jfr. Meyer, Mad. Reimer, Jfr. Lø. beck, Maler Witmann, Preussisk Lieutenant P. Berregaard, L. Lüdiche, Simon Levi M. Marck, Mad. Neumann, Kjøbm. Bartheels og Mad. Hiersch til Kiel, General=Krigscommissair d'Aqueria med Kone til Aarhuus, Kjøbmand Kruse til Stokholm.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-07-11
Bekjendtgjørelse. De, som ville beære Skilderiets Udgiver med Efterretninger, der i een eller anden Henseende kunne interessere Almeenheden, behage at indsende dem til Bogtrykker Höeckes Enke, i store Helliggeiststrædet No. 144. De skulle da ikke allene ufortøvet og uden mindste Betaling blive indrykkede, men Udgiveren vil endog være Jndsenderne særdeles forbunden derfor. Efterretninger, der fra ve en hastig Bekjendtgjørelse, kunne, naar de indsendes inden Kl. 11 hver Tirsdag og Løverdag Formiddag, blive aftrykte i det Numer, som udgaaer samme Dags Eftermiddag.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-07-11
Med dette Numer sluttes fjerde Aargangs tredie Qvartal. Bladet udkommer to Gange ugentlig; det tilbringes Subscribenterne og betales qvartaliter med 6 Mk. Subscriptionen modtages hos Bogtrykker Höeckes Enke, i store Helliggeiststrædet Nr. 144.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-07-14
Nyeste Silderie af K. enha- og hos HerskaFjerde Aargang. No. 79. Udgivet og forlagt af J. Wersel, trykt i Kjøbenhavn, hos P. H. Höeckes Enke. Tirsdagen den 14 Julii, 1807.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-07-14
Forfatteren af disse Linier har i det foregaaende vist, hvorledes to Partier i dette Selskab raisonnere. Endnu flere Meninger kunde han anføre, dersom han ikke befrygtede, at den Sagen Uindviede vilde lade dem blive aldeles ulæste, og at den Kyndige derimod ved hver anden Linie vilde harmes over, at saa stort et Antal Medborgeres og Medborgerinders Vel skal være en Bold for planløse Foretagen der. De arithmetiske Exempler, der angaaende Cassens Tilstand og Ophielpelse have været anførte, er tagne af to Pjecer, som Hr. Prof. Kall. nylig har udgivet, men anden Hjemmel har sig ei. Hr. Professorens Paastand, at man ved at følge de ny Love, men rigtig forstaaede, end og beholder et betydeligt Overskud, er fremsat uden Beviis, og i Tilfælde af den Natur er mathematiske Beviser dog saare nødvendige. Kyndige vide, hvor vanskelige saadanne Beregninger ere, og notorisk er det, at vi i dette Øieblik kun eie en eneste Mand - Hr. Etatsraad Teten som forstaaer dem til Bunds Han har, som bekjendt, ikke villet give sig af med Selskabets Beregninger. Han gav det Anviisning paa de for den Kongelige Enkekasse udregnede Tabeller, som de eneste paalidelige; skjønt efter den Plan eller rettere Uplan, Selskabet var indrettet, disse neppe kunde være det til nogen Nytte. Men det er endelig Tid, at kyndige Mænd, besselede af varm Jver for Enkers og Faderløses Vel, ville aabne Medlemmernes Øine, og vise dem den farlige Lygtemand, der fører dem længere og længere udi Mosen. Det er let at blænde en Forsamling af Mænd, hvoraf den største Deel ikke engang har noget Begreb om saadanne Beregninger, men derfor burde ogsaa de, der have Kald og Ævne til at bedømme saadanne Ting, opløfte deres Stemme mod et saa farligt Onde i Staten. Neppe gives der nogen Understøttelsescasse, der kunde give større Stof til et tragicomisk Lystspil end netop denne Casse. Den blev projecteret, uden at Stifteren vidste hvad han projecterede *); den blev realiseret af et stort Antal Deeltagere, uden at de selv ret vidste hvad de toge Deel i; den blev i adskillige Aar bestyret, uden at de fleste Bestyrere syntes at have vidst hvad de bestyrede. Jnteressenterne bleve bestandig lokkede ved glimrende Løvter, og vare troskyldige nok til at lade sig lokke. Selska) Hr. Prof. Kall siger selv i Jndledningen til sit lille Skrivt: "Skade var det, at Stifteren af denne Casse begyndte en saadan Jndretning, uden at have mindste Begreb om Enkecassers rigtige Indretning, og aldeles uden at kjende de Beregninger, hvorpaa disse skal grundes, saafremt de skal kunde have nogen Varighed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-07-14
Hvad skal man nu tænke om et Selskab, der realiserer et Project, om hvis Indretning Stifteren selv ikke har havt noget rigtige Begreb I. dets idelige Omkalfatringer og Referatiener ere alt for bekjendte til at man behøver at anføre dem her, og de vidne alle om, at det hidtil har ravet i Mørke. Det er ved første Øiekast klart, at dette Selskab er bygt paa et urigtigt Princip. At samle en særskilt Fond i den Hensigt, at lade den henligge evig urørt, strider ganske imod enhver Enkecasses Natur. Beregningerne bør fra Begyndelsen af være saaledes, at der, naar alle nu levende Enker ere uddøde, heller ikke er nogen Fond mere; thi en Enkecasse er ingen Tontine. Den Kongelige Forsørgelses casse, som grunder sig paa mathematisk rigtige Principer, samler ingen Fond i det Øiemed, at lade den evig henligge urørt. Naar den behøver Tilskud tager den det af Fonden; denne var i afvigte Aar ikke større end 330,000 Rdlr. 3)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-07-14
Efter min individuelle Mening vilde man handle rigtigst og retfærdigst i, ufortøvet at slutte Selskabet, og lade kyndige Mænd beregne, efter et Middeltal, til hvilken Tid, alle Pensionisterne ville være uddøde. Pensionerne maatte da i hvert Tilfælde nedsættes, og Enkerne vilde med Glæde samtykke deri, naar man beviiste dem, at de efter ti Aars Forløb eller maaskee inden en kortere Tid, ikke ville kunne faae 18 Deel af det, de nu, efter en saadan Overeenskomst, med Vished vilde komme til at *) Dens Indtægt var i samme Aar 65,000 Rdlr., og dens Udgivter 41,000 Rdlr. Havde det været omvendt, saa havde den taget det Manglende af Fonden. nyde. Endog den Enfoldigste maa jo kunne indsee, at denne Casse, dersom den grundede sig paa rigtige Prinsper og var saaledes indrettet, at den kunde holde sig i Tiden, umuelig kunde forsikkre Pensioner for billigere Contingent end Kongens Enkecasse. Atter at gjøre nyt Tilskud er den lige Vei til Ødelæggelse. Jeg forudseer, at Adskillige ville kalde Alt det jeg her har anført, ugrundet Raisonnement. Men det kan være mig ligegyldigt. Gud er mit Vidne, at intet mueligt Slags Privatinteresse har ledet min Pen. Jeg har villet gjøre et stort Antal af mine Medborgere opmærksomme paa en Misbrug, der progressionsviisskiller dem ved deres Penge, og skuffer dem med tomme Forhaabninger. Endnu er det Tid at redde sig ud af denne Malstrøm. Om faa Aar vil det være for sildig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-07-14
Om Laxesiskeriet og Laxens Behandling. (See No. 77.)