Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1814-05-10
Følgende er det i næstforrige Avis belovede Brudstykke ud af Chateau Briands Pete som Buonaparte, Bourhonnerne og Nødvendigheden for Frankerigs og Europa Held at holde dissen: J Feldttoget til Moskan maatte de Saarede af Mangel paa Charpie, forbindes med Høe, naar dette ogsaa fattedes, lod Man dem døe. J Snee=Ørkene faaes her Europas Seierherrer og Frankerigs Stolthed, 600,000 Krigere omvanke, uden Styrke til at bære deres Vaaben, blot indhyllede i de blodige Huder af de nys fortærede Heste. Hele Eskadroner fandtes om Morgenen ihjelfrosne, i deres opreiste Stilling til Hest som Spøgelser i Jissletterne Klokke af Krager og halvvilde Hunde vare de eneste Vidnet til vore Soldaters Lidelser. Det følgende Foraar talte Mar over 160000 riig, og opbrændte paa eet eneste Baal over 24,00. Pestagtige Sygdomme avledes af Konskriptiden, af Armeer paa Millioner Sold. blod. Men grusømt afmelede Franken, til Thuillerierne og ved sagde: der et det dog vel Hiin Smigeryngel for intet havde mindste 11 Førstring afin- og Strømme af Menneske varte, dengang han saa ster. Han fløi tilbage. omgivet af sit Ho kryb. hoved Berezings Bredder, at Feiseren havde lidt det emmelse gientagne. hydrat stor Mand, Den Høimodighed, som karakteriser er en Alerander, en Cæsar en Henrik 4de, en Ludvig 14de, som især udgiør Helter og den sande Konge, fattedes ham aldeles Naturen nægtede ham enhver menneskelig Følelse. Hans temmelig omfattende Hoved er Mørkhedens og Forvirringens Sæde Alle 3deer, selv de gode, kunne finde Jndpas, men forsvinde strax igjen. Det meest fremragende Træk i hans Karakteer er en ubøielig Stivhed, en Jernvillie; men som allene er bygget paa Vold og Undertrykkelse. Jndbildningsskraft. behersker ham; af Fornuften lader han sig ikke styrre. Hans Planer ere Virkninger af en pludselig Bevægelse, en øieblikligJndskydelse. Ustadig som hans Landsmænd, har han noget af en Histrio og Charlataa i sin sarakteer. Han spiller alleslaas Røller; i Cairo er han Renegat, i Paris den kristelige Religions Gjenstifter. Hans Roller ere forudindstudeerte. J eet Nu bestemmer han Kongers og Portbetjenters Skjæbne, daterer fra Kremlin en Theater forordning og lader den Dag et Slag holdes nogle Pariser Fruentimre hæfte Født til Ødelæggelse, bærer Bonaparte det Onde i sig med samme stolte Fryd som en Moder sit koster. Menneske Lykke er ham en Vederstyggelighed, saaledes sagde han en Dag: der gives endnu nogle lykkelige Folk i Frankerig, nemlig Familier, som ikke kjende mig, som leve paa deres Landslotte af 30 til 40000 Livres Renter; men jeg skal nok vide at finde dem, og han har holdt Ord. Da har engang saae sin Søn legge, sagde han til en Biskop, som var nærværende: Nin Hr. Biskop, troer De at saadan en Ting har en Gjæl. Men nu Ulykkens Mand, ville ved spørge dig med dine egne Ord, hvad har Du gjort af det saa herlige Frankerig, jeg vil ikke sige af de hundredetusind men af de fom Millioner Franzoser, som vare vore Paarørende, vore Venner, vore Brødre? Hvorhen har nu ikke udbrediØdelæggelsen, Gives der i nogen Jordens Afkrog vel en Familie, som følgerne af dine ødelæggende Tog ikke rammede, Spanieren paa sine Bjerge, Jllyreren i sine Dale, Jtalieneren under sin skjønne Himmel, Tydskeren, Russen, Preusseren kræve af Dig under deres Stæders Gruus deres Sønner, som Du myrdede, deres Telte, Hytter, Slotte og Templer, som Du gav Luerne til Priis. Du har nødt den at komme til Os, og i dine Palaier oplede deres bortranede blodbestænkte Eiendomme. Hele Verdens Stemme anklager Dig; thi midt i Civilisationen og i et oplyst Aarhundrede myrdede Du med en Attilas Sværd og en Neros Grundsætninger. Giv endelig Slip paa dit Jernscepter, stii, ned af den Ruindinge Du havde samlet om Dir Trone. Vi forjage Dig, som Du for og Direktoriet. Bort Jstedetfor anden Straf være Du Vidne til den Glæde dit Fald foraarsager i Frankerig, og med Raseriets Taarer, i Øie skue Du den atter fremspirende Almeenlykke. Med disse Ord give vi den Fremmede Løbepas; men hvo skal da erstatte ham, Hvo - Kongen.