JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1827-06-20
Den nu midlertidigen ophørte Spectateur orientalsiger i et af sine sidste Nummere iblandt Andet følgende om Lord Cochranes Ankomst til Grækenland: "Hidtil har man sendt Grækerne Landofficerer, hvoriblandt der have været nogle duelige Folk; Munition og Penge lod man følge efter, men uagtet alle disse Bestræbelser blev Grækenlands Forfatning stedse slettere. Nu tager man sin Tilflugt til en Sømand, der er bekjendt ved Mod og Dristighed. Denne skal nu, saa raaber man fra alle Kanter, redde Grækenland. Men de, som raabe allerhøiest, sætte allermindst Tillid dertil, fordi de bedst kjende de hindringer, der hidtil have modstaaet alle Combinationer; fordi de vide, at de have at gjøre med et modstræbende Stof og at et Folks Gjenfødelse ikke bringes i Stand ved Hjælpetropper, Munition og Penge. De synes i deres Egenkjerlighed kunat bygge paa Hr. Pradts Udsagn, at man ikke behøver at sikre en Revolution Andet end Varighed, saa vil den tilsidst seire. Men man forglemmer, at de Mennesker, med hvilke man har at gjøre, ikke staae til at andre (?) - Hvilket Syn møder Lord Cochrane i Grækenland? En regerende Commission uden al moralsk og materiel Kraft; en Soldat, som hæver sin Anseelse over denne Commission, og kun derfor synes at skaane den, fordi han foragter den altfor meget til at han kunde frygte den; Burbakis Hoveder opstillet over Seraskierens Telt, som en frygtelig Advarsel for alle Grækervenner, der have Lyst til at foregaae Grækerne med et Exempel paa Mød; Fabrier er i største Nød indesluttet paa Akropolis, hvorhen han har begivet sig, for at skjule sin Kummer, for at søge Ro og for at tvinge sine Soldater til, i det mindste at dele Skæbne med sig; en til Plyndring bevæbnet Befolkning, uden al Orden, uden Mandstugt og Underholdningsmidler, som ikke er i Stand til at samle sig i et Armeecorps og lever som en Hob Rovfugle paa det af alle Plager hjemsøgte Lands Liig, den totale Mangel paa Penge, undtagen hos Anførerne, som selv tage og dele imellem sig dem, der sendes fra Fremmede, - dette og meget mere finder Cochrane i Grækenland.
Aalborg Stiftstidende, 1827-06-20
De fyr Joniske Øers Befolkning bestaaer fortiden kun af 149000 Jndvaanere; skjøndt den i Aaret 1750 endnu beløb sig til 230000. Aarsagen til denne stedse tiltagende Formindskelse er, at Beboerne ere gangne i Armod, deels ved Handelens Aftagelse, f. Ex. med Olie og Viin, hvori Franskmændene og Jtalienerne have rent taget Luven fra Jonierne, deels ved deres forsømte Uddannelse. Englænderne gjøre nu rigtignok igjen meget for Oplysningens Fremme.
Aalborg Stiftstidende, 1827-06-20
Fædrelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1827-06-20
Kjøbenhavn. Hans Majestæt Kongen har allernaadigst behaget ved Placat af 8de Juni at ophæve de i Toldforordningen af 1ste Februar 1797 §. 376 bestemte Ransonpenge, som vare af enhver Skippers og Styrmands Hyre en Skilling af Marken og af Matrosers Hyre en halv Skilling af Marken, naar de fare med Skibe, som vare forsynede med de saakaldte Tyrke Passe, dog med Undtagelse af de i Hertug, dømmene hjemmehørende Skibe, der vare fritagne for denne Afgift.
Aalborg Stiftstidende, 1827-06-20
Den 12te Junii. J Torsdags hidkom med Dampskibet Wilhelmine Hs D. Prinds Wilhelm af Hessen og Høikongelige Gemalinde med deres Datter Caroline, som de havde afhentet i Lybek, hvor hun under Dr. Leitorfs Kuur lykkelig er bleven helbredet, ligesom hun og nylig er bleven confirmeret. De tre høje Personer begave sig samme Dag til Charlottenlundslot, hvor de modtoges af Slotspersonalet, der ved Æresporte med Krandse af Blomster og Løv havde betegnet deres Følelser. Ogsaa Teltene i Skoven vare smykkede med Blomster og Løv.
Aalborg Stiftstidende, 1827-06-20
Finantsraad Hoppe er bleven indsat i Kastellet. En kongl. Commission, bestaaende af: Statsraaderne Lange og Danckwarth, samt Justitsraad Johnsen, undersøger hans Forhold.
Aalborg Stiftstidende, 1827-06-20
Af Handelstidenden erfarer Man, at Præsten Ola fur Thorlevsen til Qviabek i Olufsfjorden, paa Jsland, der tilfældigviis fik Leilighed til at see et gammelt Nürnberger-Uhr, i Aaret 1818 begyndte med simple Jslandske Redskaber og med et næsten ubrugeligt Jslandsk Dreierlad at forfærdige et lidet Stueuhr, som lykkedes ham saa vel, at det kjøbtes af en Handelsmand for 10 Rbdlr. r. S. Siden havde han indtil 1821 forfærdiget ialt 4 Stueuhre, hvoraf 3 med og 1 uden Slagværk, men fra den Tid af maatte han, af Mangel paa Midler og Værktøi, indskrænke sig til at udbedre gamle Uhre. Det Uhr, Præsten selv besidder, er, naar tages Hensyn til de Redskaber og Materialier, som han er i Besiddelse af, ifølge Amtmandens Erklæring, over al Forventning smukt og hensigtsmæsigt. Menigmand i Jsland bestemmer Tidens Udmaaling efter visse Solemærker paa Fjeldenne m. m.;men, allerede ved sig selv upaalidelig, bliver saadan Tids Bestemmelse endnu meere uanvendelig i et Land, hvor der ofte er tyk Taage, og hvor Solen ikke sees om Vinteren. Uhrmagere findes heller ikke paa Jsland. Det er derfor saa meget mere ønskeligt, om Uhre kunde blive forfærdigede paa Øen, og blive almindelig udbredte. Det kgl. danske Landhuusholdningsselskab har desaarsag iaar sendt Hr. Olafur Thorlevsen endeel nødvendige Redskaber, et Dreierlad m.m.
Aalborg Stiftstidende, 1827-06-20
Fredericia, den 9de Junii. J den glade Forventning, at Hs. Kongel. Høyhed Prinds Christian Frederik til Danmark vilde beære vor Bye med sin høje Nærværelse og bivaane det Fyenske Jnfanteri Regiments Revne, havde Stiftets Overøvrighed og mange af Omegnens Embedsmænd og Beboere, indfundet sig her, da de pludselig bleve skuffede ved det sørgelige Budskab, at Hs. Kongel. Høyhed var bleven upasselig i Assens, og som Følge deraf ikke kunde komme. Den commanderende General i Nørrejylland, Generalmajor v. Castonier, Commandeur af Dannebrog og Dannebrogsmand, lod imidlertid sit skjønne Regiment passere Revne for sig, og de Tilstædeværende saae med Fornøielse dette brave Regiments fortræffelige Holdning og beundrede den Præcision, hvormed det udførte de befalede Evolutioner. Om Middagen gav den commanderende General en Diner, hvortil Byens civile og geistlige Embedsmænd, de tilstædeværende Fremmede og Regimentets Officerer vare indbudne. Skaaler for Kongehuset, den værdige General Castonier og hans skjønne Regiment, bleve udbragte, og Selskabet skiltes ad med de varmeste Ønsker for Hs. Kongelige Høyheds Bedring.
Aalborg Stiftstidende, 1827-06-20
Odense, den 15de Juni, Vort almeenelskede Fyrstepar har atter forladt os, og Savnet føles saa meget større, som Høistsammes Nærværelse hvergang giver fornyede Prøver paa den ædleste Vel ville og utrætteligste Bestræbelse for at udbrede Glæde og Velsignelse, der igjen har fuldeste Krav paa vox hjerteligste Hengivenhed og Kjerlighed. - Af de flere Gjenstænder, som værdigedes høje Opmærksomhed, anføres her nogle Saaledes passerede Fredagen den 1ste Dennes hele Borgervæbningen Revne for Hs. Kongel. Høihed Prinds Governøren, der ydede sammes Vaabenøvelser sit naadigste Bifald. Hs. Kongel. Høyhed Prindsessen beviste ogsaa Borgerskabet den Ære at være tilstæde. Den 5te Juni afreiste de høie Herskaber til Faaborg, hvorfra Hs. K. H. Prindsessen begav sig til et Besøg hos sin høje Familie paa Als. Hs. K. H. Governøren fortsatte sin Jnspections reise til Assens, og hvorfra Reisen var bestemt til Middelfart; men en tilstødt Upasselighed, som dog til Lykke snart igjen ophørte, bevægede Høisamme til at vende tilbage til Odense Onsdag Aften den 6te. J Fredags behagede det derpaa Hs. K. H. paa Raadhuset at lade sig forevise Embeds=Protocollerne og de offentlige Regnskaber, Arresterne m. v. Derefter toges Brandvæsenet i Øiesyn, hvorved siden i Fjor er anskaffet 6 store Vandtønder af et nyt Slags med 2 Heste for hver. J Hospitalet blev Pladsen udseet til en foreslaaet ny Bolig for Vanvittige, overensstemmende med de Krav, som Menneskelighed og Omhu for de Ulykkelige tilsiger. J Løverdags holdtes Revne over Fyenske Dragon-Regiment, hvorefter Reisen gik for sig til Middelfart samme Aften. Herfra vendte Hs. K. H. tilbage Søndag Aften, bivaanede i Mandags det Fyenske Literære Selskabs Møde, og afreiste Tirsdag Morgen til Skaarup Seminarium. Herfra vilde Hs. Høihed glæde Svendborg med sin høje Nærværelse, hvoriblandt flere Festligheder et stort Skib ved denne Lejlighed skulde løbe af Stabelen. H. K. H. begiver sig derpaaa til Augustenborg, hvorfra han med høje Gemalinde skal have bestemt at tiltræde Hjemreisen over Nyborg den 21de Junii. Reise til Brasilien fra 1815 til 17. Maximilian Prinds af Wied Neuwied. (Et Værk, ligesaa udmærket ved dets udvortes som ved dets indvortes Værd, der gjør den tydske Literatur Ærek),er Frugten af denne Fyrstes Undersøgelser i dette lykkeligt beliggende Land som længe har været Gienstanden forNaturforskerens fortrinlige Granskning, og som lover Videbegjerligheden et saa rigt Udbytte. Dette kostbare Værk in 4to, med Kobber in Folio, har i Danmark kun2 Subscribenter, hvoraf den ene er Hs. Maj. Kongen. Til 1ste Deel hører 20 Kobber, 19 Vignetter og 3 Kort. Værkets interessanteste Jndhold vil Tid efter anden vorde meddeelt i disse Blade, og man vil umage sig for at gjøre enhver Meddelelse til et heelt for sig bestaaende Stykke, saa at Læserne ikke ville afskrækkes ved Fortsættelser. Denne Meddelelsesmaade har ogsaa den Fordeel, at naar Læseren ikke har kunnet overkomme at læse ethvert Stykke, han da ligefuldt har noget Fuldstændigt, ved kun at læse de enkelte Brudstykker.)
Aalborg Stiftstidende, 1827-06-20
Jndledning. Stræben efter at udvide Jordbeskrivelsens og Naturvidenskabernes Rige ved Reiser i fremmede Verdensdele, a) Udkommen i Frankfurt a. M.. hos Brønner. har i en lang Række af begivenhedsfulde Aar, havt mange Hindringer at kæmpe imod; og det ved disse hindringer mindre indskrænkede England var det, der næsten allene leverede Berigelser til denne Deel af videnskabelig Granske ning. Den endelig igjen indtrufne Fred forunder os blandt saa mange glædelige Udsigter ogsaa denne, at Mænd der ere beggeistrede af Længsel efter nye Opdagelser i Naturen, igjen kunne foretage sig betydelige Reiser, som love heldigt Udfald, og saaledes kunne de fundne Skatte meddeles deres Landsmænd, som af Forhold, Tilbøielighed og Kaldsforretninger ere fængslede til Hjemmet. Gid at en vedvarende Fred maae sikkre os disse glædelige Udsigter. Ved min Ankomst til Brasilien fandt jeg det meest hensigtsmæssigt, at vælge den endnu ikke fuldkomment bekjendte Østkyst. Her leve flere Stammer af Ur-Jndbyggerne endnu i deres Originalitet, uanfægtede af Europæiske Skikke, og adskillige af disse ere selv af Navn ubekjendte hos os i Europa. Hvi skulde da nu saadan Egn ikke have meest Tillokkende for den Reisende der ikke havde til Hensigt, at henleve mange Aar i disse vor Jords hedere Regioner. Den portugisiske Regjerings Liberalitet og oplyste Tænkemaade har jeg fornemlig at takke for, at jeg seer mig istand til at kunne forelægge mine Landsmænd disse Efterretninger som en Reise langs med Østkysten fra 23de til 13de Grad sydlig Brede. To tydske Lærde der agte endnu i flere Aar at reise i Brasilien, have fundet en ædelmodig Understøtter i Hs. Maj. Kongen af Portugal og Brasilien. Beskrivelse over et høist besynderligt Dyr blandt Blødormene (Molusca) kaldet Physalis.
Aalborg Stiftstidende, 1827-06-20
(Af ovennævnte Reise.) Under 22 17 nordlig Brede saae vi den første Physalis, en særdeles besynderlig Blødorm, som herfra og til Æquator lader sig stedse hyppigere see, saa at man længere syd paa kan tælle flere hundrede paa een Dag. Den større, over Vandet svømmende Deel af Dyret er en med Luft opfyldt Blære, som synes blot at tjene til at holde Overdelen over Vandet. Underdelen bestaar af 8 til 10 Bunter lange Kjødtrævler, som i Roden ere sammengroede i tykke Stammer og her ved Blærens Basis udgjøre et Heelt. J denne Deel ligger Dyrets Liv; Trævlerne have Følelse, men Blæren ikke. Trævlerne forlænge og forkorte sig, fange Rov, og ere bedækkede med en Mængde Suekar og Suevorter. Blæren synes at være uforanderlig: jeg har ingen Canaler fundet, som aabnede sig i samme. Blæren falder ikke sammen med Dyrets Død, thi selv om den sættes i Viingeist beholder den sin Form. Dyrets Bevægelses Evne er kun svag; det krummer sig i Form af en Halvmaane. Berører man Underdelen da forvolder den brændende Smerter, men Blæren har ikke denne Egenskab. Nærmest mod Æqvator formindsker sig Antallet af disse Molusker; her fandt vi derimod meget hyppigt den saakaldede Medusa Pelagica. Jndseiling til Rio de Janeiro.
Aalborg Stiftstidende, 1827-06-20
Efter en kort Replik af Herr Pinnet, tager Her von M. Ordet; "En Mand der, jeg veed ikke hvorfor, hænger paa mig som en Burre, forfølger mig overalt, og anklager mig for store Forbrydelser.
Aalborg Stiftstidende, 1827-06-20
Her fremstaaer Herr Paulmier blandt Tilskuerne, stiger op paa en Bænk og raaber: "De er en Bagvasker. Jeg skal bevise Dem det for Retten. De skal selv høre Vidnerne" - Præsidenten. Politibetjent, jag dette Menneske paa Døren (det skeer). (En anden Tilstedeværende reiser sig i samme Øieblik og raaber) Bort med den nedrige Politispion,
Aalborg Stiftstidende, 1827-06-20
Herr p. M. Man har anklaget mig for et Tyverie af Diamanter og jeg blev frikjendt. Jmidlertid er det dog fandt, at man har røvet Diamanter og forødt dem. Man spørge Roustan. Med Guldsæk kene er det gaaet ligesaa. Afvexlende har man beskyldt mig for Tyverie og Mord. Slaget ved Waterlog, kom, man har gjort en liden Omvei, og paany beskyldt mig for et Diamantrov. (Præsidenten afbryder Herr v. M., og giør ham opmærksom paa, at der kun afhandledes et foreløbigt Spørgsmaal.) Retten hæves og opsættes til 15de Juni, til hvilken Tid Herr v. M., forskaffer sig alle fornødne Forsvarsmidler. Joachim Conrad Ochlenschlager. (Digtene Wildewelt og Vahl af vor uovertræffelige Ochlenschlager ere alt for dybt prægede i Hjertet af enhver som ynder dansk Poesie, at man skulde kunde undlade herved at meddeele disse Digtes værdige Sidestykke.)
Aalborg Stiftstidende, 1827-06-20
Den unge Mai udspringer atter fra, Og Sangfuglskaren vender glad til Nord; Med Græsset dækker sig den skjøre Jord, Og spæde Blade frem af Knuppen groe; Og regnhuusarvet Blomsterskaren staaer. Alt sig fryder, Alting tyder.
Aalborg Stiftstidende, 1827-06-20
Paa et nyt, livsaligt Aar. Paa Bakken hæver sig den sunde Borg, Med sine ranke Fløie, som tilforn; Men Klokken kimer hist fra Kirkens Taarn, Den lille, stille Skare tyder Sorg. En Kiste bæres hen paa sorten Baar, Gjennem Haven, Ned til Graven, Paa den øde Kirkegaard. Hvo bringes did? - Ak, savner du ham ei Den Olding, som saa til med muntre Blik, Med sneehvidt Haar imellem Blomster gik, Selv en Decemberrose, - frisk i Mai Som ene, med sin Stok, sin lille Hund, Var at møde. I den søde Aftenklare Sommerstund?
Aalborg Stiftstidende, 1827-06-20
Haandværkeren, med Kalk og Kosten her, Oppudser flittigt end den smukke Muur. Der kneiser kongelig i fri Natur, Men Borgens gamle Foged savnes der. Han passer længer ei opmærksomt paa; Lyse Øie. Maatte bøie Sig i Dødens skumle Vraa. Du derve Gubbe, som blev aldrig træt, Som slog dit Orgel, sang med stærket Røst, Tilsidst dog isnet Døden har dit Bryst, Betale maatte du Natur sin Ret. Halvhundred Aar paa Bakken ung du gik, Saae de andre Heden vandre, Kraftig end, med stærke Blik. Da Døden blev fortørnet, for den ei Dig kunde saare langsomt med sin Lee; Din Kind kun rødmed meere frisk i Snee, Og Høsten saae dig stærk paa gyldne Vei; En Feberalf til Hielp den kaldte frem; Dine Kræfter, Seent gav efter - Og din Gud dig kaldte hjem. Nu sidder du ei meer ved Vintertid, Nær Buegangen, i den lune Krog, Og stirrer tausopmærksom i din Bog, Mens Storm og Skyer larme vildt i Strid. Fra Vindvet glimter ikke meer dit Lys. Det er slukket, Øiet lukket, Brustet af i Dødens Gys! De Træer, du planted i din Urtegaard For mange Somre siden, savne dig; Naar Gravenstenen atter pynter sig, Og hvid af Blomster, guul af Æbler staaer, Du paa det skjønne Træ ei henrykt seer, Jngen Sommer, Naar den kommer, Glæder dig paa Bænken meer. Og naar jeg digter et begeistret Qvad, Da bringer jeg dig ikke meer min Sang, Da gjør den dig ei meer - som mangengang Saa stærktbevæget og saa faderglad. Og dine Børnebørn, den hulde Flor, Skal ei trykke - Tabte Lykke! - Dig til Hjertet, modenstor. Men glemmes vil du ei paa Fredriksberg, Saalænge Slottet kneiser, Kirken staaer; Thi virket har du der halvhundred Aar, Bergelmer, for det hulde Fredens Bjerg! Og mangt et Sagn om dig der høres vil, Naar i Kammer Maanen flammer, Og ved helligt Orgelspil. Om Aftnen til, naar Skyggen falder lang, Vil Pigen gyse, naar hun troer, din Aand Staaer bleg, med Hovednøglen i sin Haand, Og skynder sig henad den dunkle Gang. Hun troer, du sysler end paa kjære Borg, Paa de Steder, Hvor med Glæder Stundom blandte sig din Sorg. O frygt kun ei, thi saligt er hans Liv Høit over Luften blaa i Englebo, Der finder nu hans varme Hjerte Ro, Hos sine Døttre, hos sin Venneviv. Hans Søn, med Hustru, Børn ved Graven staaer - Taaren flyder! Ønsket lyder: Skjænk os, Gud hans Kraft, hans Aar! Men ikke vi blot røres ved hans Savn! Han var sin Konge kiær, en ærlig Svend; Han glemmes ei af vakkre Dannemænd, Thi i sin lille Kreds han stifted Gavn. Og til afhialp han arme Broders Nød, Virked Glæder, Derfor græder. Ærlig Troskab ved hans Død. Ja, Somren selv, med et bevæget Sind, Farvel ham sagde, Dagen før hans Død! Du lille Nattergal, din Stemme lød, Tæt ved hans Vindver, i den grønne Lind. Jeg aldrig før har hørt dig synge der, Jkke siden; Kun i Tiden. Af hans Aftens sidste Skjær. O altfor skjønne Vaar, ved Gubbens Grav, J dig ei skumle Mismod trives kan. Hist smiler Tidens Segl med blegen Rand, Og Solen synker i et Rosenhav. Men Haabets Grønt selv farver Skyen varm. Jngen Klage! Kun tilbage. Sank han, i sin Skabers Arm.
Aalborg Stiftstidende, 1827-06-20
Adam Ochlenschliger.
Aalborg Stiftstidende, 1827-06-20
Skibsefterretninger. Sandham. Den 1ste Juni indkom Capt. N. P. Rasvel, Tvaa Vanner, fra Aalborg med en Ladning Kride.
Aalborg Stiftstidende, 1827-06-20
Døde. Enkefru Fr. L. Schleppegrell, 40 Aar; Malermester C. C. Juul, 76 Aar; Fru A. M. Kratzenstein, f. Thuun, Enke efter Professor Kratzenstein, 74 Aar; Fru H. C. Rath sach, f. From, 67 Aar ; Anders Poulsen, 91 Aar, Alle i Kjøbenhavn. Cath. Chr. Jürgensen, Amalielund ved Svendborg, 35 Aar; Candidat C. D. Knudsviig, Holløse Mølle, 34 Aar; Madam M. D. Muller, f. Viborg, i Gram Prad.; Pensionisk S. N. Bramdrup i Kolding, 63 Aar; Frederikke Ostenfeld i Odense.
Aalborg Stiftstidende, 1827-06-20
Berigtigelse. Om Kaalormen skulde der have staaet, at Sommerfuglene lægge deres Æg i tætte Dynger paa den nederste, mod Jorden vendte Side af Kaalbladene, istedenfor under Kaalbladene paa Jorden.
Aalborg Stiftstidende, 1827-06-20
Bekjendtgjørelser. Natten mellem 12te og 13de Juni blev 2de Stykker Lærreder bortstiaalne fra Blegen paa Wolstrup Kirkegaard; det ene, fiin Hørgarn, var 47 1/2 Alen lang og 1 Alen bred, havde lagt 3 Dage paa den ene Side, og 2 Dage paa den anden, uden at have været kogt, hvilket vil gjøre det kjendeligt: det andet Stykke var 26 1/2 Alen lang fiin Blaarlærred og næsten 5 QvarAlen breed, for det meste afbleget. Da det formodes ovenmældte vil blive solgt i Aalborg, bedes enhver Retskaffen, enten i Byen, eller og i nærliggende Sogne, til hvem disse skulle salbydes, at mærke paa Kiendetegnet, og imod en passende Douceur anmælde den Mistænkte til Hr. Cancellieraad Brorson, eller og hertil. Wolstrup Degneboelig den 16de Juni 1827. D. Thornschou.
Aalborg Stiftstidende, 1827-06-20
Til Reisendes Efterretning bekjendtgjøres, at Søndagen den 24de Juni d. A., bliver Færgen ved nordre Aggersund sadt paa Land for at digtes og tjæres, og næste Søndag den 1ste Julii bliver den sadt ud igjen. Aggersborggaard den 15de Juni 1827. Kieruls.
Aalborg Stiftstidende, 1827-06-20
Da den paa min Eiendom værende saakaldet St. Hans Kilde tildeels af sig selv er faldet sammen, og altsaa ikke i Aar, som de forrige Aaringer, kan besøges af Aalborg Byes Jndvaanere, saa advares herved Alle og Enhver at afholde sig fra Gang over min Eiendom, hvis de, naar de antræffes, vil undgaae mødende Ubehageligheder. Øster-Sundbye den 20de Juni 1827. Anders Jensen, Gaardmand.
Aalborg Stiftstidende, 1827-06-20
Albechsmølle i Saltum Sogn, hvortil efter anstillet Undersøgelse det fornødne Vand til alle Aarets Tider uden betydelig Bekostning kan ledes, tilligemed en Parcel, er underhaanden at faae tilkjøbs, og hvorom accorderes med Procurator Jensen i Aalborg.
Aalborg Stiftstidende, 1827-06-20
Hos Hr. Skræddermester Winding er indlagt et Par fiine sorte Caschemirs Pantalons, aldeles ubrugte, som kan faaes til billig Priis.
Aalborg Stiftstidende, 1827-06-20
En brugt Bilægger Skippunds Kakkelovn, ønskes tilkjøbs af L. C. Nørgaard.
Aalborg Stiftstidende, 1827-06-20
Auction. J Stervboet efter afdøde Mariane Jensdatter af Staae, vorder paa Herredscontoiret her i Byen afholdt offentlig Auction, Fredagen den 6te Julii næstkommende, Kl. 3 Eftermiddag, over en Boet tilhørende Panteobligation, stor 400 Rbd. Sedler, udstædt af Lars Pedersen Søndergaard i Meelholt; hvilket herved bekjendtgjøres. Nørre-Sundbye, den 18de Juni 1827. Spies.
Aalborg Stiftstidende, 1827-06-20
Ved de tvende Bogtrykkeriers Forening her paa Stedet var det de nye Eieres Plan at udvide Avisen betydeligt; til dette Øjemeds Opnaaelse var det imidlertid nødvendigt, først at udvide Trykkeriets Locale. Da dette nu er skeet, seer man sig istand til, ei alene herefter at kunne levere alle Nyheder af Jnteresse uden Ophold; men vil ogsaa søge at berige Bladet med en stor Deel andre literaire, almeennyttige, lærerige og interessante Meddelelser.
Aalborg Stiftstidende, 1827-06-20
Med Julii Maaneds Bedyndelse vil Artikelen "Literatur i Danmark, ogsaa erholde betydelig Udvidelse, idet der nemlig vil meddeles et kort Jndhold af de over de vigtigste udkomne Skrifter forsattede Recensioner.
Aalborg Stiftstidende, 1827-06-21
Blandinger. Den Spanske Hertug af San Carlos, som man nys havde Tanker og skulde blive Premierminister i Spanien, er nu udnævnt til Ambassadør ved det Parisiske Hof, og afreiser som snarest til denne sin Post.
Aalborg Stiftstidende, 1827-06-21
J de Baskiske Provindser i Spanien sætte Jndbyggerne sig paa Bagbenene i Anledning af den Kongelige befaling om Oprettelse af saakaldte "Kongelige Frivillige, og de erklære rent ud, at hvis Kongen med Magt vil søge at sætte sin befaling igjennem, da ville de bruge Magt mod Magt.
Aalborg Stiftstidende, 1827-06-21
J Aragonien og Catalonien vedbliver det at være meget uroligt, og omstreifende Gueriller brandskatte ideligen Byer, og Stæder og begaae alskens Hærværk.
Aalborg Stiftstidende, 1827-06-21
Det er vedtaget i det Britiske Parliaments Underhuus i Committee med stor Flerstemmighed, efter Foreslag af Lord John Russel, at Flekken Penryn i Cornmallis mister sin Valgret. Manchester søger derimod og Ret til at vælge Repræsentanter til Parliamentet.