JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-03-20
Skrivelse fra det Holsteenske af 15 Marti 1810. Det nylig bekjendtgjorte Forbud imod Colonialvarers og andre Artiklers Udførsel igjennem Landets sydlige Grændse, overholdes med den største Aarvaagenhed. Hidindtil har det ogsaa fuldkommen frembragt den tilsigtede Virkning. Jkke et eneste Tilfælde er endnu indtruffet, hvor Nogen havde overtraadt det, ikke heller er engang gjort Forsøg paa at handle derimod. - Ogsaa her i Landet have vi Fredsrygter, hvis Grund eller Ugrund vi saa meget mindre kunne afgjøre, som vi kun have ufuldstændig Kundskab om det nærværende Engelske Ministeriums Tænkemaade. Som bekjendt, er dette Ministerium tildeels sammensat af det forriges Tilhængere, og den sidste Ministerial-Forandring yttrede mere sin Virkning paa Personerne, end paa Magthavernes Grundsætninger. Om man kan vente af et Ministerium, der handler i en Cannings Aand, at det omsider vildøine den Afgrund, hvortil det stedse fører den Engelske Nation, et Skridt nærmere; eller om man af det Foregaaende ikke snarere har Grund til at formode, at det vil opofre Engellands sande Vel, for personlig Jnteresse, derom vil Tiden snart oplyse os. Mange vedde imidlertid, at Freden endnu i dette Aar vil blive sluttet. Maatte deres Haab stadfæstes og den sukkende Menneskeheds Lidelser eengang finde en Grændse. – J disse Dage ere nogle Kongel. Svenske Officierer ankomne hertil. Efter Forly- Vidende agte de at gaae i Fransk Tjeneste. begynde at see Foraarets Nærmelse imøde og vente snart at det vil indfinde sig. Jkkun en Uleilighed medfører den Tidspunct, da Vinteren begynder at forsvinde, og det er ufremkommelige Veie. Jsær er det i Mærskegnene hvor man sporer denne Ubehagelighed i sin fulde Omfang. Jkke sjeldent er det at see en Vogn sidde saa fast, at 6 til 8 Heste ikke formaae at rykke den af Stedet. Dette Tilfælde indtraf iblandt andre ganske nylig med en Postvogn i Nærheden af Meldorf. - J det milde Veir er Landmanden derfor tildeels bunden til sit Hjem, og hans Kirkegang er meget fjeldnere end til andre Aarstider. Om Sommeren er den derimod hyppigere, især fra Fruentimmernes Side.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-03-20
Det er en Skik i mange Egne, at de meest anseete blandt de indfinde sig en Times Tid førend Gudstjenesten hos Præstens Kone, og af hende efter gammel lovlig Sædvane lade sig tractere med en Pibe Tobak.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-03-20
3 Dag solgtes paa Børsen, 4 Asiatiske Actier for 351 til 334 Rdlr. Stykket, uden Omkostninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-03-20
Kjøbenhavns Vexelcours. D. 19 intet gjort. D. 20de 407, 408. - a vista 411. - Spec. 392, som udgjør for, 1 Rdlr. Spec. 3 Rdlr. 88 s. D. C.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-03-20
Udenlandske Efterrerninger. Stockholm d. 2 Martii. Stænderne have besluttet at lade i Anledning af Valget af Kronprindsen præge en Medaille af samme Størrelse som Kronningsmedaillen. Efter Statscommitteens Betænkning skal det ny Laan, der gjøres i Landet selv, ikke overstige 400,000 Rdlr. - Staden Visby paa Gothland, vil formodentlig, som Foreningspunct for den Russiske og Engelske Handel, faae samme Handelsprivilegier og Friheder som Gothenborg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-03-20
Kongen har samtykket i, efter Stændernes Forslag, at den saalænge ønskede store Canal, der forener Venern, med Østersøen, skal graves paa Privat personers Bekostning og at Arbeidet med det første skal tage sin Begyndelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-03-20
Paris d. 6 Martii. Efter et Keiserl. Decret. skal der i Fremtiden være 8 Statsfængsler i Frankrige. - Gener. Touverrer er udnævnt til Gener. Gouverneur i Biscaia og Gener. Defour til Gener. Gouverneur i Navarra.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-03-20
Paris d. 8 Martii. Moniteuren indeholder en Skrivelse fra Hertugen af Castiglione til Krigsministeren, dat. Girona d. 23 Febr., hvori Hertugen underretter ham om det lykkelige Udfald af et Slag, som er forefaldet d. 20de i Egnen af Vich. Den ny Jnsurgentgeneral havde siden nogle Dage forsamlet en betydelig Menneskemasse i Mora for at tilintetgjøre Divisionen Souham. De Spanske Lmietropper bestode af 12,000 Mand, 1200 Heste og adskillige tusinde Miquelets og Soumatins. Fjendens Forlis var 3500 Mand Døde og Saarede, hvoriblandt mange Overofficerer, 3200 Fangernere paa Marchen til Frankrige, og deriblandt 125 Officierer af alle Grader. Egnipager, Ambulancer, 100 Muulæsler, 500 Heste ere faldne i de Franskes Hænder. De Franskes Tab var paa alle Puncter kun 143 Døde og 272 Saarede. -J Lunden ved Compiegne opslaaes 3 Telte. Den unge Keiserinde vil i det Øieblik, hun ømer Keiserens Vogn, træde ind i eet af disse Telte. Keiseren vil gjøre det samme og begge de høie Forlovede have deres første Sammenkomst i det mellemste Telt. - Den Aften, den geistlige Ceremonie ved H. M. Keiserens Formæling finder Sted, skal i Tuileriernes Skuespilsal gives et stort Maaltid. Paa Tuileriernes Terrasse oprettes et Orchester, hvorpaa Formælingsdagen opføres en Concert. - Det skjønne Landgods Novarra i det forrige Normandie er bestemt for Keiserinde Josephine.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-03-20
Keiser Napoleons tilkommende Gemalinde ventes d. 10de til Braunau og d. 17de til Strasburg. Amsterdam d. 10 Martii. Det hedder her almindeligt, at der med det Russiske Hofs Samtykke vil foregaae en stor Forandring med et Naboland.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-03-20
Breve fra Amsterdam af 10 Martii tale om Fredsrygter. Men disse Rygter synes ikke at grunde sig paa andet end den Formodning, at den nøie Forbindelse mellem det Franske og Østerrigske Keiserhuus vil foranledige ny Fredsforslag. – Fra Paris skrives under d. 9 Martii, at man erfarer, at i Forbindelse med det Østerrigske Hof vil man fra denne Keiserstad natificere Kongen af Engelland Keiser Napoleons Formæling, og at man ved denne Leilighed paa ny synes at ville gjøre Fredsforslag.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-03-20
Den 14 Februarii var Kongen af Spaniens Hovedqvarteer i Beres, 4 Lieus fra Sevilla. Mont Marsan d. 28 Febr. Efterretningen om Cadix's Jndtagelse er endnu ikke officiel stadfæstet. Men i Følge en Efterretning fra March. af Dalmatien, skal det første Armeecorps d. 6te besætte San Lucar de Barramede, Rota, Puerto de Sta Maria, Puerto Real, Chiclana og Tedina Sidonia, hvorved Cadix ganske afskiæres fra Landsiden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-03-20
Et Rygte siger, at Erkehertug Franz, den Østerrigske Keiserindes Broder, skal formæles med Kongen af Sachsens Datter, og blive Konge af Polen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-03-20
Staden Regensburg med tilhørende District afstaaes til Bayern og Førstprimas faaer en Skadesløsholdelse i Egnen af Aschaffenburg. - Et Rygte siger, at Bayern endvidere skal have Salzburg, Berchtesgaden, Jnqvarteret, den afstaaede Deel af Overøsterrige og en Deel af Bayreuth; derimod afstaaer det et District af 180,000 Jndvaanere til Kongen af Würtemberg, der paa sin Side igjen afstaaer et District af 80,000 Siele til Storhertugdømmet Baden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-03-20
Frankfurt, d. 8 Martii. J hele Kongeriget er det Kotzebueske Tidsskrift: die Biene, bleven forbudet. - Det hedder, at den største Deel af Grevskabet Hanau og Førstendommet Fulda forenes med vort Storhertugdomme.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-03-20
Feodosia, d. 17 Jan. Vor Stad har nu en ganske anden Skikkelse. Hvor man ellers kun saae Hobe af Ruiner og enkelte adspredte Jordbytter, der fremstaaer nu de største Bygninger; ogsaa ere til alle Sider lige Gader trukne, der for størstedelen ere brolagte, og i hvilke der overalt findes Trettoirs. For 5 Aar siden saae man her endnu intet Huus paa 2 Etager, nu gives hele Gader af saadanne Huse; Antallet af Jndvaanerne beløb den Gang sig kun til 300 Mennesker, nu ere de over 5000. J de sidste 2 Aar var vor Stads Udvidelse især mærkelig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-03-20
London, d. 25 Febr. J Følge Efterretninger fra Portugal synes den Engelske Armee at have besluttet at ville forsvare dette Land. GeneralCraufurds Brigade har desaarsag trukket sig til Egnen af Pinhel. Paa denne Maade dækkes Fæstningerne Almaida og Cindad Rodrigo. - Et Brev fra en Engelsk Officier i Portugal, dat. Visen d. 24 Jan., melder, den Engelske Armee har sit Hovedqvarteer i denne Stad. Man befrygter et Angreb fra den nordlige Side af Spanien. Vor Armee har liidt meget af Sygdomme. Hunger og Sygdomme have tvunget os til at forlade Egnen af Combra. Den Engelske Armees Avantgarde er rykket frem indtil Salvaterra og bestaaer neppe af 8000 Mand. Reserven staaer i Egnen af ThomarUnder General Hills Befaling, der har taget, sin Stilling paa den høire Bredde af Tajus. De Portugisiske Tropper have gjort gode Fremskridt i Krigstugten. Vi haabe, at de ville giøre Fienden god Modstand. Den Portugisiske Armee er fordeelt paa to Linier. Den ene staaer lige for den Engelske Armee og den anden langs med Kysten. Vi vente endnu en Forstærkning af 10,000 Mand fra Engelland. Jfald Sagerne tage en slem Vending, er en Transportflaade beredt til, at optage os alle saavelsom alle Portugisiske Tropper, der staae i vor Sold. D. 30te er tre Regimenter ankomne tilligemed deres Artillerie. D. 31te landede 120 Husarer og 2 Regimenter Jnfanterie. D. 2den kom 200 Husarer og 1060 Mand Jnfanterie. Lord Wellington og Marchal Beresford have undersøgt Stillingerne ved Morcella. Cavalleriet staaer i Agolgan. Abrantes befæstes. Lord Wellington og Marchal Beresford ere meget fornøiede med de Portugisiske Tropper. - Efterretningerne fra Cadix gaae til d. 6te. En Mængde Personer vare flygtede til denne Stad. Man var omsider nødt til at lukke Portene. Mange af de ankommende Flygtninger bleve til Søes bragte videre, og seilede tilGibralter. Fæstningsværkerne i Santa Cathrina, Maltagorda og St. Louis bleve d. 31te sløifede. Man havde i Cadix mange Øvrighedspersoner mistænkte. Denne Mistanke bestyrkedes derved, at man fandt et uhyre Forraad Klædebon opdyngede, som Engelland havde afsendt for de Spanske Tropper. - Corunna befinder sig i en skrækkelig Oprørstilstand. Gouverneuren beskyldtes for at være en Ven af Juntaen. Man myrdede ham desaarsag og slæbte ham omkring i Gaderne. Pøbelen havde opfordret alle Jndbyggerne til at gjøre fælles Sag. - D. 14de var Cadix endnu ikke i Fransk Vold. 4000 Mand Engelske Forstærkningstropper vare ankomne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-03-20
En Møller, navnlig Hall, i Kings Bringe, Dover, havde for ikke længe siden en Slagter hos sig, som stak nogle Grise for ham. Medens Mølleren var fraværende vilde fire Børn, der havde været Vidne til Slagtningen, legge Slagtere. Det yngste forestillede Grisen, og eet af de andre, der agerede Slagter, stak det i Struben og dræbte det paa Stedet. De tre bleve nu forskrækkede over, hvad de havde gjort, skjulede sig ved Møllen, som ikke var i Gang paa den Tid, men da den næsten umiddelbar derefter begyndte at gaae, bleve de alle knuste ihiel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-03-20
Opløsningen af Charaden i forrige Numer, er: Dyrtid.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-03-20
Subskriptionen paa dette Blad, som udgives og forlægges af Boghandler Salomon Soldin, modtages hos Bogtrykker Höeckes Enke, i store Helliggeiststrædet No. 144. Prisen er 4 Rdlr. for Aargangen paa Trykpapir, som betales hvert Fjerdingaar med 1 Rdlr. at
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-03-24
Da vor utrættelige Nyerup, hvis Fortienester af det videnskabelige Norden Fremtid vil see i fuldt Lys, er til Sinds at give en fuldstændig Beretning om alt hvad der hører til denne Steen og dens Læsning, saa være følgende nok om dens Udseende og Historie. Af Skikkelse er den ikke gandske almindelig, tilspidset, med fire tilhugne Sider og paa tre af disse Jndskriften i 7 Rader, fra Foden til Spidsen "). Den er omtrent 5 Alen høi og hvor den er bredest 1 3/4 Alen bred. Ud*) Hvad man af denne Jndskrift hidtil har været i Stand til tydeligen at læse, lyder i vort nærværende Tungemaal omtrent saaledes: Ragnhild, Ulfs Søster, satte denne Steen og giorde denne Høi og denne Vei efter Gunulf sin Mand mærket er den ogsaa ved 5 runde Huller, borede i Stenens yderste Rand, 3 paa den ene og 2 paa den anden Side *). J den fierne Oldtid var den reist paa en Høi i Egnen af det fordums Tryggevælde Slot, Keiserhøien (eller vel rettere Keise høien) kaldet **); og stod der urørt indtil (efter Oldgrandskeren Ole Worms Beretning) en Lehnsmand paa dette Slot tog sig for omtrent 1566 at slytte den ind paa Borgegaarden ved Slottet. Her stod den henved et hundrede Aar, indtil en anden Lehnsmand paa Tryggevælde, Eier af Valløe, Christen Scheel til Fusing (som døde 1659), fandt for godt atter at flytte den, og for at skaffe sit Herresæde en Prydelse, som intet andet eiede, lod den føre fra Tryggevælde og sætte ved Enden af den forreste Bro ved Jndkiørselen til Valløe Slot, et temmelig ubeqvemt Sted, da den ei var uden Fare for at kunne ved Jordskrid falde ned i Graven. Den fik atter Lov at staae urørt omtrent et Aarhundrede, til henved A. 1760. Da behagede det Hendes Høifyrstel. Durchlauchtighed Abbedisse Lovise Sophie til Valløe, der, efter Legangers Forsikkring, satte stor Priis paa dette Mindemærke, at lade Stenen illuminere med rød Farve i alle dens Runer, hvilket har givet et saare opbyggeligt Syn for en Oldgrandsker. At Hs. Excellence Hr. Geheimeraad Grev J. G. Moltke i Aaret 1806 gav befaling til at lade Stenen omhegne med et Gitterværk ***), hører ogsaa til dens Historie, og maa vække mere Deeltagelse end Jllumineringen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-03-24
Dagen og Politivennen ere to løierlige Karle, og udmærke sig iblandt Andet ved, daglig at kagpidske Sproget og dog fortælle Folk, det er deres Kæledægge. Deres fælles Hr. Fader har jeg længe skyldt en Erklæring, og ved denne Leilighed skal han faae den. Hans Ros og Tak frabeder jeg mig herved eengang for alle; har han derimod stundom nogle gamle Ukvemsord tilovers, eller nogle ny, som han ønsker at se paa Prent, maa han gerne bruge dem til mig, men jeg siger ham forud, at de ere spildte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-03-24
Hvad nu hin Revselse angaaer, da seer Man let, at Uartigheden der er Hovedsagen, men dog vil jeg om de to Staveseil kundgøre, at jeg i dem har saare liden Deel. Jeg har intet Opsyn havt med Jndgravningen, at Thostrups Navn skulde staa paa Stenen, vidste jeg ei engang da jeg forfattede Jndskriften, og jeg skrev Dallerup, fordi jeg ei veed rettere end at Navnet stavedes saa i Collegial=Tidenden. At det ene Navn har faaet det Bogstav det andet mangler, kan jeg ei gøre ved. Grundtvig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-03-24
Charade. De tvende Første, sammenlagte, møder Du, destoværre, tit paa Livets Vei; Du vogte Dig, at ei De hilde Dig, helst de med fire Fødder, Min Sidste mesterlig kan føres ved En Skræders Haand; men hvis mit Hele Du ei kjender, Ei veed Dets Opholdsted, Da varsom vær hvorhen Du Foden vender.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-03-24
Jnden- og udenlandske Efterretninger. Jndenlandske Efterretninger. H. D. Abbedissen til Valløe, født Prindsesse af Holsteen Glücksborg, er i disse Dage afgaaet ved Døden i en Alder af henved 64 Aar. Under 23de Februarii d. A. har det behaget Hs. Majestæt at udstede følgende allernaadigste Parolbefaling. "Da den militaire Aand, som Vi fordre og forlange at Vore Søe= og Landkrigere, skulle være besielede af, ei lader sig, uden Skade for Vox Tjeneste, forene med mercantilske Forretninger og Speculationer, saa er det Vor Villie, ligesom Vi herved byde og befale, at intet Jndivid af Vor Søe= eller Land-Etat, som i denne Krig er udkommanderet til Tjeneste, maa, paa det Sted hvor han har sin Post, give sig af med eller tage Deel i Kaperudrustninger, privat Skibsfart eller Handel, hvo som i Fremtiden handler herimod, skal straffes som den, der modtvillig overtræder Vox befaling.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-03-24
J Morgenblatt af 4 Sept. f. A. læses for gende: At Madona og Helgene kom Oldtidens inspirerede Malere tilsyne i Drømme, fortælle Legenderne. Hvad vi her ville berette er meer end Legende, er Sandhed uden de Uforklarlige mystiske Slør. Grøger i Kiel, een af vor Tids bedste Tydske Portraitmalere, besøgtes nylig af en Dansk Officier og hans Søster. De foreslog ham bønligen at male den førstes afdøde elskede Ægtemage, efter den nøieste Beskrivelse over hendes Træk, de lovede at gjøre ham. Grøget havde aldrig seet Konen, intet Portrait af hende existerede; han forestillede derfor de Bedende den fuldkomne Umuelighed i at kunne opfylde deres Ønske. De bleve ved deres Paastand, be, ve den Afdødes Skikkelse og Træk og sendte Konstneren, der bestandig vægrede sig ved at male Portraitet, Aftenen efter dette frugtesløse Besøg, samme Beskrivelse skriftlig. Den humane Konstner, bevæget ved Mandens Sorg over sin elskede Kone, læser Beskrivelsen og læser den atter; hans Deeltagelse bliver levende, hans Phantasie sysselsætter sig næsten uvilkaarlig dermed, thi roligt Overlæg frarander Forsøget. - Han falder i Søvn; i et Drømmebillede lader den Afdøde sig see med alle de beskrevne Træk; han vaagner, falder igjen i Søvn; han seer det samme Syn og det endnu mere levende. Han reiser sig hurtig op af sit Leie, tegner Conturen af Drømmebilledet og maler nu à la prime Portraitet selv. - Konstnerens, Phantasie havde gjort det Umuelige mueligt; Portraitet var truffet. Begge deri interesserede Personer overraskedes af den store Lighed; andre derpaa uforberedede Bekjendter af den Afdøde kjendte det.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-03-24
J forrige Uge blev for første Gang et Liig begravet paa Frederiksberg Kirkegaard i en Kiste af Vidie. - Fra Aalborg skrives, at man ogsaa der i Egnen begynder at benytte sig af saadanne Kister. J Vam Sogn blev nylig et Almisselem begravet i en Kiste af Langhalm.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-03-24
Til det nylig aabnede Kongel. Laan i Banco er allerede tegnet 1,800,000 Mk. Banco. Et af vore første Handelshuse tegnede sig for 300,000 Mk., et for 230,000, et for 206,000, to for 175,000, afd. Consul Pingels Masse for 200,000 Mk., og flere for mindre Summer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-03-24
Den 21 d. M. døde her i Kjøbenhavn Cancellieraad og Revisor Halvor Andersen: en Mand, der uagtet han ikke ved trykte Skrifter har gjort sig bekjendt i vor Literatur, dog længe vil nævnes med Hæder i vor Literærhistorie. Han besad en Samling af næsten alle i det Danske Sprog udkomne ældre og nyere Skrifter, og lagde fortrinlig Vind paa at forskaffe sig gode Udgaver og velconditionerede Exemplarer. Denne Samling var i hans Hænder ingen død Capital, men han søgte paa forskjellige Maader at gjøre den frugtbringende. Deels findes der næsten ikke en eneste Bog i hans Bibliothek, han jo har beriget med skrevne Anmærkninger, Berigtigelser og Henvisninger, som 40 Aars fortrolig Bekjendtskab med den Danske Literatur saa meget lettere satte ham istand tildeels udlaante han med den fjeldneste Tienstvillighed enhver af sine nok saa kostbare Bøger og Haandskrifter, til enhver, som henvendte sig til ham, deels kunde enhver, som vilde udarbeide noget Værk i det Danske Sprog, finde Veiledning hos ham. Han eiede en Rescriptsamling, som han i mange Aar har samlet paa, og som er langt fuldstændigere end den Fogtmannske, ja man har endog fundet Documenter hos ham, som man forgjeves søgte i Collegiernes Archiver. Hans eneste og kjereste Syssel i de Timer, han var fri for Embedsforretninger, var Læsning og Excerperen. Han skal have legeret det Deichmanske Bibliothek denne ypperlige Samling, ved hvis Udvandring Hovedstadens Lærde ikke tabe lidet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-03-24
Placat. - Vi Frederik den Sjette, af Guds Naade Konge til Danmark og Norge 26. gjøre vitterligt, at, da Directionen for det almindelige Brandassurance-Compagnie paa Vare og Effecter, i Overeensstemmelse med den 8 §. i Octroyen af 4 April 1798, allerunderdanigst har ansøgt om Forhøielse i de ved bemældte §. allernaadigst bevilgede Præmier, saa have Vi, paa Grund af de Oplysninger og Beregninger, som af Voxt General Landoeconomie= og Commerce-Collegium ere Os allerunderdanigst forelagte, fundet for godt, allernaadigst at tillade dette Compagnie, fra næstkommende 1ste April af, at beregne sig følgende Præ mer. - 1ste Classe. For Assurance i een Risico indtil 5000 Rdlr. 2/3 Procent; fra 50000 Rdlr. til 10,000 Rdlr. 1/2 PC., fra 10,000 Rdlr til 15,000 Rdlr. 3/4 PC. 2den Classe, indtil 5000 Rdlr. 1/2 PC., fra 5000 Rdlr. til 10,000 Rdlr. 3/4 PC. fra 10,000 Rdlr. til 16,000 Rdlr. 1 PC. 3die Classe, indtil 5000 Rdlr. 3/4 PC., fra 5000 Rdlr. til 10,000 Rdlr. 1 PC., fra 10,000 Rdlr. til 15,000 Rdlr. 1 1/4 pC. - Jøvrigt har det uforandret sit Forblivende ved Octroyen. - Hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette. Givet i Vor kongelige Residentsstad Kjøbenhavn, den 12 Martii 1810. Under Vor kongelige Haand og Seigl. Frederik R. (L. S.) Schestedt. Evald. Ejungberg. O. P. Holm.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-03-24
Auctioner. D. 4 April: Archiv. Eller, Løsøre i store Kongensg. p. Chavn. D. 5te: Proc. Delbanco, Løsøre i No. 148 paa Hjørnet af Admiralgaden og Fortunstrædet. D. 6te, Proc. Brønlund, Løsøre i Viingaardstrædet. D. 7de Copiist Brask, Løsøre i Ulkegaden. D. 9de Løsøre efter afg. Mægler Gandil. Capit. Lund, ledige Styk fade i No. 56 paa Hjørnet af Skindergaden og Kjøbmagergaden. D. 10de, Proc. Bierring, Løsøre hos Bogtr. Møller i Raadhuusstr. D. 12te: Justitsr. Klingberg, Vine og Brændevine hos Agent Klingberg i store Kongensgade.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-03-24
Kjøbenhavns Vexelcours. D. 23de 407 a 408, hvortil meget kjøbtes. D. 24de intet synderlig gjort. Spec. noterede 403, som udgjør for 1 Rdlr. Spec. 4 Rdlr. 3 s. D. C. - J Hamborg var d. 16 ingen Cours noteret paa Kjøbenhavn. Til 408 begjert. Bancosedler noteredes 405.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-03-24
Udenlandske Efterretninger. Frankrige d. 2 Martii. Der er nu givet befaling til den unge Keiserindes Modtagelse, som vil skee paa en høist glimrende Maade. Keiserinden betræder 8 Dage efter sin Afreise fra Wien Fransk Bund og holder sit høitidelige Jndtog i Strasburg, hvor hun opholder sig i 2 Dage, og fortsætter derpaa sin Reise over Nancy og Chalons. Stærke Detachementer af Tropper opstilles paa Veien fra Strasburg indtil i Nærheden af Paris, for at tjene hende til Escorte og Æresvagt. Hun vil, som det hedder, begive sig ligge til Compiegne, hvor Keiseren venter hende og hvor Formælingen. paa det høitideligste skal fuldbyrdes. Først nogle Dage sildigere vil da Jndtoget i Paris finde Sted. Paa de Stæder, hvor hun underveis opholder sig, foranstaltes store Høitideligheder. Blandt de høi førstelige Personer, der reise hende i Møde, nævnes ogsaa Dronningen af Holland, som formodentlig vil modtage Keiserinden i Strasburg. - Man taler om nogle forestaaende vigtige politiske Forandringer, især om en nær Considolation af de til det Franske Foederationssystem hørende Stater. - Siden nogle Dage har der udbredt sig et Rygte om en nærforestaaende Alliance med Østerrige. Ogsaa et Forbund mellem Frankrige og Sverrig skal være nærved at sluttes. - Nogle Afdelinger af den Keis. Garde, som allerede stode i Begreb med at marchere til Spanien, have faaet Contrabefaling, og man slutter heraf, at der ikke bliver noget af Keiserens Reise.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-03-24
Wien d. 7 Martii. Natten d. 4 Martii indtraf Førsten af Neuschatel. Paa Grændsen blev han modtagen af Førsten Esterhazy. D. 5te om Morgenen fandt det høitidelige Jndtog Sted.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-03-24
J Wien har man sendt Courerer til alle Egne af Monarkiet, for at tilveiebringe den uhyre Mængde af Madvarer, især Fjerkræ, til den forestaaende Formælingsfest. Man behøver allene 600 Kalve, og Gjæs, Ænder, Capuner, Høns i Tusindetal. Et Par Fasaner koste allerede 20 Fl.