Berlingske Tidende, 1779-08-01
Fortsættelse af Efterretningerne og Chur=Pfalz. J en store Carl Theodor lod det ikke blive ved at indføre alle de skiønne Konster i sine Stater, han var ligesaa ivrig beskjæftiget med at anlægge Fabriqver og Manufacturer, og derved at forskaffe sine Undersaatter Velstand, og Rigdom. - Den Anmærkning, jeg allerede har gjort, finder. finder her Sted igien: næsten alle Fabriqver og Manufacturer ere stiftede under nærværende Regiering. Disse have været den vigtigste Gienstand for mine Jagttagelser, og jeg vil opholde mig noget længere ved dem. - Den vigtigste Manufactur-Stad i Pfalz er nu Frankenthal, en artig liden Bye, 1/4 Miil fra Rhinstrømmen. Regieringer, har i sex Aar gjort sig Umage for, at indrette denne Bye til et Hoved=Sæde for Manufacturerne, endskiønt Manheim og Heidelberg ved første Øyekast bedre synes at passe sig dertil, eftersom begge disse Steder have Neckar, og den første Rhinen ganske nær ved sig, følgelig lettere ved at afsætte deres Vare. Men uden Tvivl haabede man rettelig, at have i en liden Landsbye Arbeidslønnen lettere, og altsaa bedre Priser paa Manufacturerne, end i de store folkerige Stæder, Manheim og Heidelberg. J Steden for at overvælde begge disse Stæder med konstlede Midler, holdte man det for bedre, at anskaffe en tredie nye Stad, og i samme at give Manufacturerne en egen Re siden. - Denne Jdee synes mig er meget viis, og dens Udøvelse maae have vigtige Fordeele til følger. Foruden det Vigtige ved en lettere Priis, regner jeg i Særdeleshed dette hertil, at Fabrikanterne, som allene ere samlede i en Stad, sikkerlig befinde sig bedre, arbeide slittigere, og meere spare det Erhvervede, end i Hovedstaden, hvor saa mange Adspredelser lokke fra Arbeide til Forlystelse, og Efterabelse af de Fornemmere til Ødselhed. Jeg meener vist, at en vis ædel Stolthed hos Konstnere (der er fornøden til enhver Konstes Floer) snarere yttrer sig i en Landstad, hvor Fabrikanten kun hilser sine Lige, end i Residenzen, hvor han allene møder de Store, der ey vide at sætte Priis paa hans Talent, og som han dog ey tor tiltale, men allene maae bukke sig for. Jntet Talent vurderes oprigtig, uden af dem, som kiende det, og selv besidde et ligedant; saaledes finder den beqvemme Fabrikant ingensteds meere Tilfredsstillelse for sin Ærgierrighed, ingensteds erhverver han sig en betydeligere Anseelse iblandt sine Medborgere, end i den Stad, hvor Fabriqverne ere. Her opliver en roesværdig Jver Arbeiderne; her omvexles og læres Kundskaber og Arbeider; her gaaer den saa nyttige For deeling af ethvert Slags Arbeyde ind i mange Greene; kort, ingensteds kommer Fabriquerne til større Fuldkommenhed, end der, hvor de allene ere samlede. Saaledes har Genf de dygtigste Uhrmagere, efterdi saa mange af dem ere tilsammen; saaledes ere de vigtigste Engelske Manufacturer en i London, men i Birmingham, Manchester o. s. v. Jeg meener just ikke, at man aldeles skulde udjage Fabrikanterne af Hoved Stæderne. Man kan gjerne her roelig imodtage alle dem, som af sig selv tilbyde sig, som med egne Penge og Fliid vilde befordre sig selv. Disse lokkes og sættes altid i Virksomhed ved Stedets sædvanlige Nødvendigheder eller dets udenlandske Handel. Saaledes har Paris en Mængde Fabriqver, men Colbert drog dem rettelig meere til Abbeville og Lyon. Det bedste, er, at man lader Friheden herske; man føye ikke ficere konstlede Behageligheder til de naturlige, som findes i Hovedstaden; man afvise ingen Fabrikant, men man indbyde heller ingen. Friheder for Afgifter, Forskud, Paalæg paa fremmede ligedanne Manufacturer: disse og andre Fordeele forbeholde man allene de Fabrikantere, som vilde nedsætte sig i de særdeles til Fabriqver bestemte Steder. Paa denne Maade bringes Fabriqverne sikkerst til den Høyde, som det er mueligt, at de i et Land kan naar. Hovedstaden skal formedelst den lettere Afsætning have de Fabriqver, som ere muelige i den, men Regieringen maae intet Forskud tabe, o. s. v., hvilke den vil anvende paa saadanne Fabriqver, som ey af sig selv havde indfundet sig. Dens Understøttelse skal have den kraftigste Virkning, naar den anvendes paa de Steder, hvor de konstige Fordele støde sammen med de naturlige. - Man tillukke ey, for igjen at komme til Plalz, Manheim for Fabriqverne, men man indbyde dem til Frankenthal, og anvisee dem samme, som deres egentlige Boepæl. - Den grundigste Jndvending, som man har gjort imod visse Manufacturers (nemlig alle de Slags, som arbeyde for Overdaadigheden) deres Forlæggelse i Landstæderne, angaaer ikke Frankenthal. Denne Jndvending er følgende: Kiøbere af Manufacturer leve fornemmelig i Hovedstæderne, og af disses Forlangende, Smag og Lune hænger Vahrenes Afsætning: Arbeiderne maae altsaa kiende dem, og ledes af dem. J en liden Landstad, langt borte fra deres Lovgivere, Hoffet og den store Verden, ere Fabrikanterne altid i Fare for at arbeide for længe i en Mode, at fornærme Kiøbernes nyeste Phantasier, og altsaa forlede dem til at give fremmede Vahre Fortrinet. Langt lykkeligere, siger man, kommer Fabrikanterne sort, naar de stedse dannes ved deres Kiøberes fiine Raisonnement, selv ansee alle Smagens Afvexlinger, og ere underrettede omden nye Mode, medens den endnu er i Flor. Jeg tilstaaer, denne Jndvending har ved de Fabriqver, som at beyde for Overdaadigheden, meget sandt i sig, og disses alt for lange Fraliggenhed fra Hoved=Stæderne, synes ikke fordeelagtig, endskiønt der kan forekomme visse Tilfælde, hvor det er uvist, om Moden regierer Fabriqverne, eller Fabriqverne Moden, Har kun en Fabriqve erhvervet sig en meget stor Berømmelse, saa bliver en vis Fason af Vahre blot derover Mode, fordi den kommer fra dette Sted. Hvad som her er forfærdiget, eller synes at være det, bliver Mode. - Dog denne Jndvending maae træffe ind i det Hele, eller ey, saa træffer den dog eyden Psatziske Fabriqve=Stad. Frankenthal har et af de prægtigste og smagfuldeste Hoffer i Tydskland saa nær hos sig, at den meget let kan nyde dets Underretninger i Manufacturer for Pragten, og tillige er saa langt fraliggende, at Fabrikanten ey forføres til selv at forøge Overdaadigheden. - Stedet kunde virkelig aldrig blive valgt fordeelagtigere; allerede i det sextende Aarhundrede forekom Frankenthals Beliggenhed Flamlænderne saa fordeelagtig for Handelen og Manufacturer, at de 1562 under Churfyrste Frederich III. anlagde her en Colonie, som og ved en Canal bragte Frankenthal Rhinen nærmere. Denne Colonie blev ved at tage til, indtil Begyndelsen af den tredivte Aars Krig, og Frankenthal tælde da over 1800 Borgere, meest Fabrikantere og Konstnere. Men denne ulykkelige Krig, som kuldkastede saa meget Godt i Tydske land, tilintetgjorde ogsaa Frankenthals Vindskibelighed, og nedsatte Antallet af dens Familier til 324. Efter Freden kom Stedet sig igien, men Pesten 1666 forhindrede dets Opkomst. Den grumme Franske Ødelæggelse og andre Krige kom hertil, og da blev Staden ganske ødelagt, og en Tid lang ey beboet af Mennesker, som først ved Begyndelsen af dette Aarhundrede indfandt sig igien. Men den nu værende Regiering var det forbeholden, ey allene at sætte Frankenthal i sin forrige Floer, men endog at give den langt større Velstand, end den nogensinde havde seet. Regieringen har hermed beskjæftiget sig siden 1758, men fornemmelig siden 1771. J dette Aar bleve nye Jndvaanere, og især Fabrikantere, indbudne til Frankenthalunder store Friheder og Fordeele; Priserne paa Levnets midler blev formedelst Accisens og andre Afgifters Nedsættelse lettere; de ankommende Fabrikantere bleve forsikkrede om Afsætning derved, at Hoffet, Tropperne og alle Landets Dikasteria bleve forpligtede, allene at betiene sig af indenlandske Klæde=Manufacturer. Der blev og sørget for Uldens nyttige Sortering, og den fri Udførsel af den raa blev indskrænket. Store Huuse, som udfordres til Fabriqver, bleve af Churfyrsten opbygte, og han overloddem til almindelig Brug, han anlagde og et fortræffeligt Uld- og Silke=Farverie; han lod forfærdige Maskiner til at glatte med for Fløyel- og Silke=Tøys=Fabriqverne; og fuldendte endelig alle disse nyttige Anstalter for Franken thal ved at istandsætte den forrige Nederlandske Canal. Allerede havde man i et Aarhundrede ønsket dette, allere, de havde det ofte været i Forsøg, ved Aarets Ende 1777. befalede Carl Theodor at udføre dette Forehavende. Hensigten heraf var ikke saa meget at istandsætte den gamle, som at indrette en nye. Jeg har allerede i May 1777 seet den fuldbragt til 3/4 af dens bestemte Længde. Den holder i lige Linie fra Byen til Rhin 1/4 Miil, og et Par meget duelige Mænd, de Herrer Dyckerhof, Fader og Søn, ere de, som have udført dette Foretagende, som hører til de største og berømmeligste i Pfalz. Ved denne Canal forbindes Frankenthal med begge Hoved=Stæderne i Landet, og kan sikkert afsætte sine Vahre til de længst bortliggende Stæder.