JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1823-08-01
Ved Mortificationssterning af 20de Juni 1823 (efr. disse Blade No. 59 for dette Aar) grundet paa en Kongelig Bevilling, indkaldes Jhændehaveren, af en Panteobligation, udstædt af Hans Nielsen i Brabrand til Jacob Nielsen i Lyngbye for 400 Rd. D. C., dateret 22de Juni 1806, tilglæst 25de August 1807, til dermed at melde sig og sin Adkomst dertil at bevisliggiøre den 1ste Onsdag i December Maaned 1824, da Obligationen i modsat Fald vorder mortificeret som ugieldende. Christian Olsen Kimestad, Justitsraad og Birkedommer paa Kiøbenhavns Amts Fytterdistricts nordre Birk; Giør vitterligt: At for mig haver Enken efter afgaagne Oberst af Jnfanteriet Emanner Holst, Frue Sophie Amalia Holst, fød Lastenskjold, af Kiøbenhavn, ladet andrage, hvorledes der, ved en Kongelig allernaadigst Bevilling af 15de Juli 1823, tillades hende, at hun ved Stævning, som 3de Gange efter hinanden skal ind lykker i den Danske Statstidende, Adresse Comptoirets Efterretninger og den Altonaiske Merkur, med Aar og Dags Varsel maae indkalde den, eller dem, som maatte have i Hænde følgende hende frakomne Obligationer, nemlig : 1) En af Gaardmand Hans Hansen af Wandløse i Brøndshøi Sogn, under Kiøbenhavns Amt i Siælland, til afgangne Oberst Holst under 21de November 1816 udstædt Obligation, ster 1600 Rbd. S. V., med 2den Prioritet i Debitor eiende Gaard i bemeldte Mandløse, Rosenland, kaldet, hvilken Obligation er læst ved Kiøbenhavns Amts Rytterdistricts Birketing den 17de November 1816, og hvorpaa der under 20de mar, 1319 er gjort Paategning, som er tilglæst den 19de April 1810, om at den i Obligationen nævnte 1ste Prioritet, stor 3900 Rbdlr. S. V. maae, ved den, under Dato 14de April 1819 udstædte nye Obligation, forhøies til 4200 Rbdlr. rede Sølv. 2) En af bemeldte Gaardmand Hans Hansen til fornævnte afgangne Oberst Holst udstædt Obligation, dareret 14de April 1819, stor 4200 Rbdlr. rede Søv, med 1ste Prioritet og Panteret i foranførte Gaard, med Jorder, Sæd, Besætning og Avlsredskaber, dermed at fremkomme og deres lovlige Adkomst dertil at beviisliggiøre, og, saafremt ingen, inden foreskrevne Tids Forløb, skulde melde sig, maae der paa meerbemeldte Obligationer erhverves Mortifications Dom. Thi indstævres herved efter forrente Frue S. A. Holsts Begjæring, og paa den i Bevillingen anordnede Maade, den eller de, som maatte have demeldte Obligat oger i Hænde, at møde for mig i Kiøbenhavns Amts Rytterdistricts rordre Bitteret, som holdes i Blaataarn i Kiøbenhavn, den første a mindelige Retsdag, som er er Onsdag, i November Maaned, Aar 1324, naar denne Sag foretages, for med forommeldte Obligationer at fremkomme, og deres lovlige Adkomst til samme at beviisliggiøre; men saafremt ingen, inden foreskrevne Tids Forløb, melder sig, vil citantinden forvente og lade paastaae, at de ved Dom fine vorde mortificerede, samt kiendt døde og magtesløse at være, i hvor de end i Fremtiden maatte forefindes. Ifølge Forordningen af 3die Juni 1796 samt den Kongelige Bevillings Jndhold, laa ingen Forelæggelse, eller videre Varsel ventes. Til Betræftelse nader min Haand og Stigl. Kiøbenhavns Amts Rytterdistricts nordre Buk, den 13de Juli 1818. Rimestad, (L. S.)
Berlingske Tidende, 1823-08-01
Proclama. afgangne Commandeer Sergeaar Sevaldsen af det dervære de Artilde, som maatte have Noget at fordre i Stervboet efter den ved Døden lerie=Detaschement, indkaldes derved med 12 Ugers Varsel, til at anmeles og beviisliggiøre deres Fordringer for undertegnede Skifteforvalter. Frederiksværk, den 22de Juli 1823. P. Budde, Justitsraad og Birkedommer.
Berlingske Tidende, 1823-08-01
Ved Proclama af Dags Dato, hvilket vil blive læst inden vedkommende 2 Retter, ere alle de, som formene sig at have Noget et fordre i Stervboet efter afdøde Materialforvalter Jacob August Mulff ved Gisselfelde Kloster indkaldede med 12 Ugers Varsel, til for mig, som Skifteforvalter at anmelde og beviisliggiøre saadant deres havende Krav ; hvilket herved enddrivere bekiendtgiøres. Draabye ved Gisselfelde, den 22de Juli 1823. J. C. Jensen. I Føire Kongelig allernaadigst Bevilling af 12te Mai sidstleden, som en last for Aarhuus Byetingsret den 22de f. M., og ved den Kongel gorandsoverret i Viborg den 23de d. M., indkaldes herved sub poena præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, alle dem, som formene sig at have Noget at forørt i Stervboet efter den her i Byen afdøde Kiøbmand Peter Henrich Jordan, med deres Paastand at fremkomme og saadant deres havende Krav inden foreskrevne Tids Forløb for os, som Skifteforvaltere, at anmelde og beviisliggiøre. Aarhuus, den 30te Juni 1823. Fleischer. Olsen.
Berlingske Tidende, 1823-08-01
Ved Proclama, som i Dag er bleven læst i den Kongelige 113 - 1122 4 23. Lands Over= samt Hof= og Stadsret der i Staden, ere Alle og Endver, som maatte formene sig at have Noget at fordre efter afdøde forhenværende Mægler Jacob Daniel Meyer, der har faret som Bouteller, med det asiatiske Compagnies Skib Kronprindsessen, med 12 Ugers Varsel indkaldede til for og, som behandte den Afdødes Boe, at anmelde og bevise, saadant deres havende Krav. Ligeledes ere den Afdødes Arvinger med lovlige Varsel indkaldede til for os at anmelde og legitimere deres Arveret, samt til at lagttage deres Tarv under Skiftet; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres Den Kongelige Lands Over- samt Hof= og Stadsrets Skiftecommission i Kiøbenhavn, den 23de Juli 1813. Jacobsen. Svandet.
Berlingske Tidende, 1823-08-01
Ved Proclama, som læses ved vedkommende Over= og Underret, ere Aal og Enhver, som maatte have Noget at fordre i Stervboet efter afg. Enke efter Kroemand Peter Jessen, Anne Sophie Jessen i Herrested, i Overeensstemmelse med Placat af 2den Juni 1819, indkaldte med 12 Ugers Varstil at anmelde og beviisliggiøre deres Krav for undertegnede Skifteforvalter, hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Wandinge Herredscontoir i Nyborg den 5te Juli 1823. G. H. Moltke.
Berlingske Tidende, 1823-08-04
Udenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1823-08-04
London, den 25de Juli. J Onsdags Aftes ankom den Spanske Courer, Vego, bertimed Depescher af 15de dennes fra Sir W. A Court. Man siger, at denne Minister har faaet Ordre til endnu at blive hos Hs. Mabestæt, Kongen af Spanien, og rette sig efter, hvorledes man behandler denne Monark.
Berlingske Tidende, 1823-08-04
Tvende herværende Commissairer fra det Madridske Regentskab have advaret mod Deiltagelse i et nyt Laan, som den constitutionelle Regjering agter at optage, og som Regentskabet er vil anerkjende.
Berlingske Tidende, 1823-08-04
Med hver Post indløbe nye Efterretninger om de slemme Stener, som den 12te Juli have fundet Sted paa forskellige Steder i Jrland.
Berlingske Tidende, 1823-08-04
Dampskibet Royal-Georg blev den 1ste dennes viist tilbage fra Cadix af de der krydsende Franske Skibe, men Postsækken og Pashagererne fik Lov at komme i Land.
Berlingske Tidende, 1823-08-04
Den 26de Juli. Nogle troe i Dag, at Corunna den 19de er gaaet over til Franskmændene, skjønt et Skib, som samme Dags seilede derfra, og er ankommet til Plymouth, har berettet, at SiMobert Wilson med den tapre Garnison endnu holdt sig ; og at den constitutionelle Fane vaiede fra Fæstningen, saa længe man kunde see den fra Skibet.
Berlingske Tidende, 1823-08-04
Paris, den 23de Juli. Præsectur, Jouraalen i Agen bekjendtgjør de Grundsætninger, efter hvilke Underviisningen bliver driven i den derværende Friskole, af "den christne Læres Brødre.". En af dem er, at Underviisningen kun drives til en vis Grad.
Berlingske Tidende, 1823-08-04
J Catalonien synes der et herske en stærk Tildøielighed til at er kiære denne Provinds aldeles uafhængig, i det Tilfælde, at Cortes bukker under.
Berlingske Tidende, 1823-08-04
Man havde sagt, at Oberst Alex. ODongell i St. Sebastian, ikke var utilbøinlig til at træde over paa det eyalistiske Parti, men han har nylig i en Proclamation be tydet Jndvaanerne og Tropperne i St. Sebastian, at de ikke maatte tærke paa Overgivelse, før de ikke havde andet at spise, end Græsset paa Voldene. Cadix vil - i det mindste fra Landsiden - ikke saa snart have nødig at frygte for et Bombardement, da Skytset ikke kan vække dertil. Da Franskmænden i sidste Krig allerede havde taget Fortet Matagorda, ligefor Castellet Puntales, maatte de dog opgive Tanken om et Bombardement, uagtet de nye udtrykkelig dertil forfærdigede Mørsere. Om en Beskydelse fra Søstden kunde det dengang ikke være Spørgsmaal.
Berlingske Tidende, 1823-08-04
Den 26de Juli. Moniteuren for i Dag indeholder en Circulair=Skrivelse fra Ministeren for de udenlandske Anliggender til de ved det Franske Hof accreditterede fremmede Gesandte, hvori Ministeren klager over, at adskillige Skibe under forskellige Flag havde forsøgt paa at løbe ind til de beleirede Pladser, Catix, Barcelona, Santona og St. Sebastian, og beder desse Gesandte at underrette deres Regjeringer om, at disse Pladser er i Blokadetilstand, og at ethvert Skib, som vilde forsøgt paa at snige sig ind i nogen af dem, r kunde blive anholdt og condemmeret. En lignende Circulaire er udstædt angaaende Ferrol og Corunna.
Berlingske Tidende, 1823-08-04
Man melder fra Madrid, at de sæculariserede Munke bevise sig meget opsælsige, da de ikke ville gaae tilbage i Klosterne, og det skal nylig i et Kloster være kommet til formeligt Slagsmaal mellem 150 Munke.
Berlingske Tidende, 1823-08-04
J Marseille er den derværende offentlige Skole bleven ophævet, fordi der var udbredt falske Lærdomme derfra, og man troer, at Localet vil blive inddrømmet til Troens Fædre.
Berlingske Tidende, 1823-08-04
Armeen i Spanien. Moniteuren indeholder en Skrivelse fra een af vore for Cadix liggende Soofficerer, hvori det hedder: "Vi anholde daglig Fartøier, som ville snige sig ind til Cadix. Jsær gjøre vore armerede Roebaads derved god Nytte. Jgaar har Admiral Hamelin forbuden Baadene, fra Cadix at fiske, fordi de byttede den dem dertil givne Tilladelse, til at indsmugte Kornvare.
Berlingske Tidende, 1823-08-04
Bourmont og Bordesoult berette, at ved Hjælp af det i Apamonteforefundne Skys, som man strax lod bringe til Sevilla, vilde Bombardementet af Cadix kunne begynde den 25de. Grev Borde soult roser den Jver, hvormed han bliver understøttet af Marinen a. Samme Blad har følgende Beretning fra Marskalk Moncey, Monseigneur, Garnisonen i Cardona bestaaer af en Fransk Ba i taillon af det andet Linitetgiment og 400 Spaniere af Baron Eroles's Division. Den brave Bataillon Siguenza, som lade Caroona, og dens værdige Chef ere nu i Mantesa. Dette 90 Mand stærke Corps skal bestaae af gamle og gode Soldater, Can dona var forsynet med 62 i Batterie opstillede Kanoner og med Munition og andre Fornødenheder næsten for et Aar. Feg erfarer i Dag, at den Kongelige Kanonbaad Grenade, under Hr. Segrelier, som krydser ved Kysten, den 13de dennes har taget en Spansk Kaper ved dens Udløb fra Calasugua efter syv Timers Jagt. Kuns Capitainen og to Mand ere komne i vor Magt, den øvrige Besætning naaede Landet, og flygtede ind imellem Bjergene. Chefen melder, at han har frataget Kaperen en Fransk Tartane, som den just havde bemægtiget sig. Gen. Lieut. Baron Damas beretter mig, at Medas=Øerne den 15de dennes have capituleret, og at de Franske Tropper den 16de have taget dem i Besiddelse. Man fandt der 17 Stykker Skyts, er nemlig Deel andre Krigsfornødenheder og Livnedsmidler for 40 Dage. Garnisonen bestod af 77 Mand. Denne Besiddelses Tagelse vil gjøre vor Skibsfart gandske fri, og tillade os, at anvindnogle af vore lette Fartøier til at blokere Barcelona." Endelig indeholder samme Blad følgende Telegraphiske Depeschs fra Major Generalt :"Madrid, den 21de Juli. Fienden har med 900 Mand, og biskyttet af alle fiin, Batterin, den 16de gjort et Udfald fra Øen Leon og Troe dero. Haugen kan stet til begge paa alle Puncter med et Tab af 1590 Mand; vort Tab, i er ubetydeligt. Gen. Molitor har den 13de indtaget Fæstningen Lorca, og forsætter nu sin Marsch mod Granada.
Berlingske Tidende, 1823-08-04
Gen. Bourke har, efter en meget levende Affaire, den 15de bloke, tet Corunna."
Berlingske Tidende, 1823-08-04
Badalona, den 20de Juli. Milands og Lloveres Corps, henimod 6000 Mand stærke, have ikke bortfjernet sig fra Villascanca, og der er kuns gaaet et stærkt Ditaschement mod Jgnalada. - Gaarisonen i Barcelona har i Morges gjort et Udfald mod Hespitalet; den greb rask an, men blev endnu mere levende slaaet tilbage.
Berlingske Tidende, 1823-08-04
Den Kongel. Corvette Victoriense, Capit. Cheffontaine, har den 13de dennes i Regentskabets Navn opfordret Peniscola. Denne Plads er snevert in sluttet af Spanske Royalister, og slet forsynet; men Commandanten er een af Eiols Dommere, og venter derfor i ingen Pardon, hvorfor han ikke vil høre noget om Overgivelse, Plymouth, den 22de Juli.
Berlingske Tidende, 1823-08-04
Briggen Augusta ankom hertil i Aftes fra Corunna med adskillige Passagner, som synes at have forladt Pladsen i største Hast ifølge et pudseligt Angred den 15de og 16de af 8900 Franskmænd. Udsalg det er ikke bekiendt, men det synes ikke, at man har nødig at være dange for, at Pladsen skal blive overgivet. Det hedd r. at 7 til 800 Franske er faldne ved Angrebet, og at Tabet paa Spaniernes Side har været uforholdsmæssig ringere, uagtet 5 eller 6 Spanske Offinere er saarede, og een falden. Oberst Ligt skal være farlig saaret og Sir R. Wilson er hellerikke bleven gandske frie.
Berlingske Tidende, 1823-08-04
Cadix, den 26de Junii. De Franske Blokadeskibe, Colosse paa 74 Kanoner og to Fragatter, afviste igaae tvende Svinske Skibe, som vilde løbe ind, og anholdt ogsaa en Engelsk Tremaster, som de endnu ikke have ladet fare. Jmidlertid vide smaa Skibe at komme ind og ud, og for ta Dage siden lykkedes det endogsaa ved god Maneuvre for tvende rige 14dt Spanske Coffardieskibe at slippe ind, efterat de vare blevne jagede i alle Retninger. Med den første Østenvind venter man ogsaa en stor Deel Baade med Livnedsmidler fra Gibraltar. Først for faa Dage siden ankom ogsaa, da de Franske havde styret for lange øste paa, en Convoi af 50 Baade med en Deel af Gen. LoperBannoss Olvision. Den i Balen værende Spanske Marine bestaaer af Asia paa 6 1/4 Kanoner, een Fregat, to Corvetter og ta Brigger, men der mangler Bisætning. Fra igaar har Fienden udstrakt sin Linie indtil Pto. Real, og ladet recognoscere Punctet Trocadero; men vore Batterie skrækkede ham tildage. Man anslaaer Franskmændenes Antal til i det høieste 900 Mand, hvoraf der er meget Rytteri og mange Tydske Soldater, som før have tjent i England. Man siger, at der i denne Uge under Rilgos Anførsel skal gjøres en Diver sion med en Deel af de herværende Tropper, hvis Antal man i det hele, Milizen Geregnet, anslaaer til 12000 Mand. Alle vore Forbindelser med Fastlandet ere afskaarne, undtagen mod Østen med Sibraltar og Malaga, og vi vente gode Efterretninger fra General Ballesteres, Blokaden har allerede foraarsaget en stor Stigen i Prisen paa alle Fornødenheder, for hvilke dog ethvert Indførselsforbud er ophævet. Vor Befolkning er bleven henved 40,000 Sjæle større ved Appandringerne fra Madrid og Sevilla. Uordener sparer man ikke til.
Berlingske Tidende, 1823-08-04
Lissabon, den 6te Juli. Vor Tidender meldt, at tvende paa vort Sedet indtrængte Spanske constitutionelle Guiller ere blevne slagne af Portugisiske Tropper, som have gjort 180 Mand til Fanger.
Berlingske Tidende, 1823-08-04
Perpignan, den 18de Juli. Der bliver bestemt meldt, at General Mina er uden al Fare, og at hans Blod=Opkastning ikkuns har været et Onde, som han ofte før har lidt ef, og som nu var blevet værre ved Strebadserne paa Marschen imellem Bjergene. General Manso skal ikke som man havde sigt - være død, men lide af en Brystsygdom. J Barceloner nu over 180,000 Sjæle, og endnu en saadan Overfispighed af Levnedsmidler, at de ikke ere dyrere ind i Fredslider. Vore Tropper holde alle Landsbyer om Baredlona besatte. Milans staaer med sin Division paa Bjergene, som omgive SletinSmaa Hode gjøre daglig Udfald, for at drille vore Forposter.
Berlingske Tidende, 1823-08-04
Spra, den 21de Mai. Den 11te dennes kom 11 Græske Krigsfartøier hertil, for at hæve 40,000 Piastre i Skat, (hvis Udbetaling saavelsom Erkjendelsen af den Helleniske Republik de standhaftig har vægret sig ved Admiralskibet affyrede tre Kanonskud, efter at det havde kastet An ter; denne Salut blev besværet af en herværende Østerrigsk Krigsdrig, hvis Commandant gik ombord hos Grækerin, for at forestille ham, at han ikke maatte tillede sin Besætning at gaae i Land. Paa denne Forestilling gav Navarchen en dertil svarende befaling, som Matroserne just ikke meget strængt fulgte; men imidlertid have be som gik i Land, ført sig godt op; Syrioterne betalte de 40,000 Piastre, og den 12te afseilede Escadern igjen. Nu vente vi en Helles nisk Commandam.
Berlingske Tidende, 1823-08-04
Vien, den 22de Juli. Den Østerrigske Jagttager melder under Constantinopel, der 254 Juni "Storadmiralen har - efterat have indskibet Tropper og Livnedsmidler ved Mitylene, Chos og Tochesme - begivet sig til Negropont, og der udskibet 5000 Mand Landingstropper, just i det Øieblik, da Jnsurgenterne vare ifærd med at demægtige sig den rige Høst; ligesom han ogsaa har forsyner begge de forste Pladse paa Øen, Negropont og Karpstos (som altsaa ikke var i Jnsurgenternes Besiddelse) med Krigsforraad. Derfra har han stilet Coursen mod Sydspidsen af Moren, for at proviantere Koron, Modon og - om muligt - ogsaa Patra. For Øieblikket ville altsaa Plarioternes og Hydrioternes uhøre Forsvarsanstalter ikke blive satte paa Prøve. Samme Blad tilføier derhos : Efter Beretninger fra Corfu et der den 19de Juni indløbet den officielle Efterretning, at Capudan Pascha den 17de var bleven seet for Anker ved Patra med 14 Fregatter og 25 Transportskibe."
Berlingske Tidende, 1823-08-04
Den Østerlandske Tilskuer melder under 13de f. M., at Capudan Pascha paa hans Fart havde modtaget Besøg af Franske, Engelske og Østerrigske Skibschefer, og at den Franske længe havde corfereret med ham. Dette Blad, som allerede for længe siden have meldt Negroponts Overgivelse til Grækerne, siger ikke, saaledes som vor Jagttager, at Capudan=Pascha skulde have forsynet denne Fæstning med Mandskab og Forraad, og angiver ei heller Antal af de Tropper, han skal have landsat paa Øen, til mere end de Mand. Hans væsentligste For tagende skal være, paany at tilbyde Grækerne Amnestie. Disse havde ladet en Escadre paa 14 Stilere. følge ham i en Afstand af 20 Mile.
Berlingske Tidende, 1823-08-04
Constantinopel, den 23de Junii. Fredsunderhandlingerne mid Hersien ere afbrudte, og Porte har erholdt Efterretning om en over dem vunden Stir. Dand Pasches Kiaya rykkede i Spidsen af 5000 Mand imod FortuMendeli, omtrent tre Mile fra Baghed, hvilket Perserne havde bemægtiget sig. Garnisonen gjorde et Udfald, og blev med et Tab af 1000 Mand Døde slaaet tilbage. Deres Befalingsmand, en Khan blev taget til Fange, og ventes hvert Øieblik til Constantinopel, Fortet indtoge de Tyrkiske Tropper, som her gjorde et stort Bytte. Jante, den 12te Junii.
Berlingske Tidende, 1823-08-04
Fyrst Maurokordatos har givet efter for fine Landsmænds Ønsker, og paataget sig at være første Minister, (for de udenlandske Anliggender) efterat han flere Gange havde afslaaet at imodtage denne Post. Statssecretairerne for Finanzerne, Krigsvæsenet, Justzen og det Indre kunne, da Forvaltningen endnu befinder sig sin Barndom, ansees for gandske afhængige af ham, og saaledes har denne Maade, at gjøre Forretningerne mindre sammensatte, allerede beviist dens nyttige Følger; ingen Minister arbeider mer for sig selv, og lader sig lede af fine egne Grundsætninger, som oft er skadeligt for Forretningerne. Alle Rænker ere paa denne Maade tilintetgjorte, og der er tilveiebragt Harmonie imellem Præstdenterne Mauromichalis og Conturiotis, saa at den kostbare Til ikke bliver bortødslet med unyttige Discussioner. Man taler om, at man snart vil faae en Tyrkisk Escadre under Capudan Pascha at see. Den skal medbringe en udmærket Underhandler, der forhen har været Muftis Secretair, en Søn af et Mølle fra Forbjerget Jenitscher i Lille Asien, som hans Høihe, allerede forlænge siden har udmærket formedelst hans Religions Jver. Hidtil have Grækerne, til hvilke han har henvendt sig, for at formaae dem til at underkaste sig - ikke givet noget Svar paa hans Firmaner, og det er sandsynligt, ja vist, at Morcoterne naar han meddeler dem samme, ville blive lige saa stumme, som de andet.
Berlingske Tidende, 1823-08-04
Corfu, den 17de Junii. En Græsk Parlamentair=Barke, som kom her den 14de, bragt vor Regjering Underretning om, at en Græsk Escadre af 12 Skib, var ankommen til Mesolongi, og vilde komme i disse Forvandefor at krydse ved de Albaniske Kyster, Virkelig saae man herfra Forgaars allerede to Græske Krigsbrigger, som laae i Havnes Murtos.
Berlingske Tidende, 1823-08-04
Triest, den 14 Junii. Jfølge Efterretninger fra Corfu af 30te f. M., skulle OmBrioni og den til Provisa afseilede Jussus=Pascha fra Patra stridet om Commandoen i Preves. Albaneserne have afbrudt Underhandlingerne med Grækerne, og holde atter med Tyrkerne.
Berlingske Tidende, 1823-08-04
Allerede den 19de Juni bleve de endnu tilovers værende Fæstningsværker af Suli gandske ødelagte ved et Jordskjælk.
Berlingske Tidende, 1823-08-04
Odessa, den 7de Juli. nerten har endelig taget Hensyn paa Lord Strangfords gjentagne og truende Erklæringer, og igjen frigivet de fire Russiske Skibe Kuns maae de, istedet for at gaae til Archipelagus, vende tilbage hertil. Maasker har Grev Nesseltodes Svar til Reis Effendi di draget hertil. Dette har Porten nemlig allerede erfaret paa inddirecVel.
Berlingske Tidende, 1823-08-04
Et Skib, som den 2den dennes har forladt Constantinopil, beretter, at Portens Fredsunderhandlinger med Perstaa ere gandske afbrudte, og at Fiendtlighederne atter ere begyndte.
Berlingske Tidende, 1823-08-04
Indenlandske Efterrettminger¬
Berlingske Tidende, 1823-08-04
Kiøbenhavn, den 4de August. J Eftermiddags Kl. 5, kom Hs. Majestæt Kongen, Hs. Majestæt Dronningen og Deres Kongelige Høiheder, Prindsesse Caroline og Wilhelmine, igjen tilbage hertil i allerhøist Velgaaende.
Berlingske Tidende, 1823-08-04
Skjøndt Hs. Majestæt ikke vilde modtages med nogen Høitidelighed, var det dog umueligt at tilbageholde den tilstrømmede Mængdes Jubelraad, som et svagt Beviis paa den almindelige Glæde ved dehøie Reisendes lykkelige Hjemkomst.
Berlingske Tidende, 1823-08-04
Det Kongelige Herskab kjørte igjennem Staden til Fredriksberg Slot.
Berlingske Tidende, 1823-08-04
Ledige Embeder. Under det danske Cancellier Skolelærer, og Kirkesanger Embedet i Svanike Kjøbstæd paa Bornholm, Løn 300 Rbd. Sølv, foruden Offer og 30 Rbd. Sølv til Huusleie attlig. - Det residerende Capellanie ved Domkirken i Roeskilde, 400 Rbd. - Stadager og he Nørre Kirkebye Sognekald paa Falster, 330 Rbd.
Berlingske Tidende, 1823-08-04
De, ved det Kongelige octroyerede Søe=Assurance-Compagnie, 1 Julii Maaned 1823 til Udbetaling deciderede Søeskaber ere : 1) For Skibet Minerva, ført af Skipper Torger Larsen, bestemt fra Bordeaux til St. Udes og derfra til en Havn i Christiania Fiord. - Dispachen er indleveret den 10te Mai d. A. 2) For Skibet Dowre, Skipper Christ. Simonsen, fra Scheen til Bordeaux. - Decumenterne, angaaende dette Skibs Havarie, ere Tid efter anden indleverede, og det sidste deraf den 26de Juni d. A. ) Erstatningen for disse 2 Havarier er anviist til Udbetaling den 7de Juli. 3) For Skibet Curbulent, Skipper M. Mathiesen, fra Messina til Kiøbenhavn - Documenterne, angaaende dette Skibs totale Forulykkelse, ere indleverede den 10de Marts og 3die Juli d. A., hvorefter Etstatningen er anviist til Udbetaling den 14de dernæst. 4) For Skibet Laurentia, Skipper Hans Broch Kruse, fra Kiøbenhavns Rhed til Port i Port. - Documenterne, angaaende dette Skibs Havarie, ere indleverede den 4de April og 8de Juli d. A. 5) For Ladningen i Skibet Hanne 4 Marie, Skipper Jesper Peter Holm, fra Amsterdam til Kiøbenhavn. - Dispechen, er indleveret den 31te Mai d. A. Estetningen for disse 2 Havarier er anviist til Udbetaling i den 28de Juli. Kiøbenhavn, i Søe=Assurance-Compagniets Contoir, den 2den August 1823. Blad.