JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1774-09-16
Da Rasmus Bertelsen, forrige Skipper her i Staden, under 21de Decbr. næstafvigte Aar ved Døden er afgangen, og han ved sit samme Dato oprettede Testamente haver indsat sin Broder, Skibs=Capitain Lars Berthelsen og sin Søster Side Maria Berthelsen, gift med Styrmand Jens Hansen Rieman, som universale Arvinger, saa lader fornævnte Arvinger herved med 6 a 12 Ugers Varsel indkalde alle og enhver, som skulle formeene sig at have noget Krav eller Prætention til eller efter fornævnte deres af døde Broder Rasmus Bertelsen, dermed at anmelde sig hos Guldsmed Sr. Tobias Diderichsen, boende i Friderichsberggade, og samme lovligen beviser, da enhver kan vederfares hvad Ret er, men efter saadan Tids Forløb bliver intet: 2te S. ve antaget. Kiøbenhavn.
Berlingske Tidende, 1774-09-19
Petersborg, den 26de Augusti. De store Solenniteter i Henseende til den saa berømmelig sluttede Fred skal, som det heder, først begynde efterat Feldt marechal Romanzow er her ankommen med Sultanens Ratification. Han har allerede den 1ste huj. med den største Deel af Armeen været paa denne Side af Donau Den her residerende Keiserlige Minister har faaet en Coutier fra sit Hof med Svar paa den Forestilling, som vor Keyserinde har ladet giøre Hofferne i Wien og Berlin i Henseende til deres Troppers Udbredelse i de Pohlske Districter, som ved den Petersborgske Tractat ikke ere blevne dem afstaaede. Jndholden af dette Svar er endnu ikke bekiendt. Ligesaa lidet er farer man, hvad Udfald Feldtherre Branicki Underhandlinger have haft. - Udi den den 16de huj. af alle Prædike stoele oplæste Bekiendtgiørelse om den med Porten sluttede Fred heder det iblant andet: Ved Hs. Keyserl. Msts. seyer tige Vaaben er Storvizier Mussun Sade og de andre Corps, som stode under hans Commando, saaledes blevne indsluttede, at han har seet sig nødt til at sende 2 Commissarier med fornøden Fuldmagt til Feldtmarechallens Leyr, for at forlange Fred af ham. Den Krig, som den Ottomanniske Port har forharsaget det Russiske Rige, er altsaa ved den Allerhøyestes Velsignelse, og vor allernaadigste Keiserindes vise og forsigtig ge Regiering, blevet en nye Tilvert til den Berømmelse, som skal giøre Hs. Keiserl. Majests. Navn udødeligt, og være en nye og fast Sikkerheds og Lykkens Støtte for det heele Fædre meland. Siden den berømmelige Fred i Neustad, har Rusland ingen fordeelagtigere Fred sluttet; thi foruden adskillige Fordeele og Fortrin, som samme har erholdet, er ved Crim og alle Tartarers Jndependence, som man har gjort til et fri Folk, al Anledning til Tvist og Uenighed imellem det Russiske Keiserdom, og den Ottomanniske Port reent tilstoppet. Besiddelsen af adskillige Havne aabner dernest en nye Løbebane for vore Landsmænds Vindskibelighed og Handling, da den forsikrer dem en umiddelbar Seplads i det førte og hvide Hav, og denne Artikel skal giøre Fredens Vedligeholdelse desto vigtigere. for Porten, da den tager Deel i de Fordeele, som deraf flyde for begge Nationer. Desuden har man og erholdet, at de, som under den Ottomanniske Herredømme have samme Relt gion som vi, herefter kan leve et langt roeligere Levnet end hid Paris, den 2den September.
Berlingske Tidende, 1774-09-19
J Anledning af Cantzler von Maupeaus Afsættelse og For indtil &c. viisning ventes store Forandringer, og man tvivler nu næsten ikke meere paa, at det gamle Parlement bliver igien sat i forrige Stand, da dets forviste Lemmer alle ere kaldte tilbage.
Berlingske Tidende, 1774-09-19
Det nu værende Parlement har vel faaet Ordre af Kongen, at fortsætte sine Forretninger, men man formoder at de Vacancer, som med første vil skee, skal reent ophæve samme. Man taler meget om en Lit de Justice, som Kongen vil holde, og der meenes, at den skal holdes den 7de hujus. Man er at den Tanke, at Hensigten deraf skal være, at bevidne de nu værende Parlements Lemmer Hs. Majestæts Fornøyelse med deres Underkastelse og Jver, og derpaa at indsætte dem i det store Conseil og Cour des Aides, som man siger igjen at skal oprettes. Saasnart Hr. Maupeaus Fald og Retirade til Roncherolles, et elendigt Landgods, som tilhører een af hans Sønner, blev bekient, løb hele Paris til Palaiet. Om Aftenen var i een af Gaardene et Fyrværkerie, og man hørte bestandig raabe: Kongen leve, det gamle Parlement leve! ved denne Leylighed havde nær reyst sig en Tumult. Ved Cantzlerens Afreise fra Compiegne blev han offentlig udpibet. Det Embede af en Jntendant ved Commercien, som Hr. von St. Prest hidindil beklædte, er givet Hr. von Allert, en Raadsherre i det gamle Parlement. Bemeldte Hr. von St. Prest har her et meget prægtigt Hotel, som i Almindelighed kaldes Korn=Hotelet, fordi bemeldte dets Eyere, som ved sin Ankomst til Paris levede i meget maadelige Omstændigheder, forbedrede dem ved Kornhandel saa meget, at han har kundet lade bygge dette Hotel. Om denne rige Handelsmands Frue fortæller man, at da hun nyelig spillede Wisk, og ville sætte enhver Wisk paa en Louisd'or, men man ville ikke antage saadant, har hun sagt: Jeg agter Guld som Straae. Sandt nok Madame, svarede een af Selskabet, siden hun har tærsket Kornet deraf. Denne Satire erindrede Damen om hendes forrige Omstændigheder, og bragte hende i Forlegenhed og til Taushed. - Udi Kongens Gemak til Compiegne blev nyelig holdt en hemmelig Conserence, hvorudi skal være blevet talt om, at man ville betale nogle Millioner Livres af de til Sverrig resterende Subsidier.
Berlingske Tidende, 1774-09-19
Den 5te Sept. Hs Majestæt har udnævnt sin nu værende Ambassadeur i Lissabon Hr. Clermont d'Amboise til Ambassadeur i Neapolis, Ambassadeuren ved det Kongel. Danske Hof Hr. Blosset til Ambassadeur i Lissabon, Hr. von Veracsom nu er i Cassel, igien til Kiøbenhavn, og Hr. Nicolai til Cassel.
Berlingske Tidende, 1774-09-19
Den 9de Sept. Dronningen i Frankrig er i Henseende til sin medfødde Mildhed, muntre Humeur, Naade og Ømhed endog mod den ringeste af sine Undersaattere, hele Nationens Glæde og Forundring. Man beretter, at hun efter sin Formæhling, som Dauphine, troede, at kunde gaae, hvor hun ville, men havde fundet det langt anderledes, og var saasnart bemeldte Princesse ikkun lod sig merke med at ville gaae ud, stedse ved Hoffet tilspurt: Hvor gaaer J hen Madame, at besøge Kongen min Fader, svarede Dronningen Det gaaer ikke an Madame, hvorfor ikke, Det er ikke Etiquetten. Hver gang hun ville besøge Mesdames, Kongens Søstre eller Tanter, sagde man altid, at det ikke var Etiquetten. Kongelige Personer maatte, naar de gik ud, have deres Hofstaat og Livvagt med sig, lade sig anmelde &c. &c., man maatte iagttage Etiquetten. Da høyst bemeldte Prinsesse talte med et fattigt Barn, som Hendes høye Opmærksomhed faldt paa, blev sagt: man maatte ikke fornedre sig saa meget, det var imod Etiquetten. Den gode og ædelmodige Princesse blev altsaa stedse besværet med det Ord Etiquette. Da nu det Franske Academies Lemmer indfandt sig for at Lykønske Hende i Henseende til Formæhlingen med Dauphin, sagde Hos K. H., at hun elskede meget det Franske Sprog, og ville giøre sig al Umage for at kunde tale det fuldkommen vel, men at hun allene ønskede, at Lemmerne af dette berømte og lærde Academie ville forene sig i at udslette et Ord af deres Sprog, som hun ey kunde forstaae, og som foraarsagede Hende megen Tvang. Præsidenten udbad sig at faae at vide, hvad det var for et Ord, hvorpaa Hs. K. H. svarede: Etiquette, Etiquette, Etiquette. Lemmerne toge deres underdanige Afskeed, og gik bort.
Berlingske Tidende, 1774-09-19
London, den 2den September. Hverken Hoffets Depecher, eller de beste private Breve, melde det ringeste om en Krigs Erklæring imellem Spanien og Portugal, som efter Rygtet skal være udstædt. En anden Efterretning siger, at det Spanske Hof vil endelig have Krig med Engeland, og at det kom allene an paa, at erholde Frankrigs Samtykke. J 2 Maaneder skal desaarsag Courierer bestandig have gaaet imellem Madrit og Paris, men de Spansk Bestræbelser skal dog stedse have været frugtesløse. Med det Franske Hofs hidtil saa fredelig synende Sindelav, skulle det dog ikke ret vel harmonere, dersom det var sandt, hvad man her siger, at samme har besluttet at foretage en stærk Formeerelse ved sine Tropper, og at vor Ambassadeur, Lord Stor mont ingen Opvartninger giør i Comptegne. Endnu en anden Nyehed, som staaer ingen lang Vedvarenhed af Fred, et det, at man her forsikrer, at Hertug de Choiseul er igien beskikket til Raads=Præsident ved det Franske Hof. Der vise Copie af et Brev, som Græven af Vergennes, i Henseende til dette Embede skal have skrevet til bemeldte Hertug. For faae Dage siden er Lord Manssield afreyst herfra til Paris Denne Reyse synes at have noget overordentligt til Grund, thi næst Lord North er Lord Mansfield ligesom Kongens anden Haand.
Berlingske Tidende, 1774-09-19
Den 9de Septbr. Man taler om en Alliance imellem visse Magter og Engelland, i Følge hvilken de første skulle paa visse Vilkaar levere Engelland 60000 Mand af deres Tropper.
Berlingske Tidende, 1774-09-19
Fra Jtalien, den 28de Augusti. Man skriver fra Niza, at Kongen af Sardinien vil en klære den der værende Havn for en Frie Havn, og give Engelænderne og Hollænderne adskillige Privilegier, paa det af Handelen der, og ved Hielp af denne Havn tillige i de øvrige Sardiniske Stater, maatte bringes meere i Flor. Der skal og oprettes et Compagnie Militz. Disse Breve melde tillige at Udførsel af Korn og andre Levnetsmidler skal i bemeldte Stater fremdeles være forbuden. - Formedelst den ved holdende Tørke, som stedse har foraarsaget flere Sygdomme, er Comoediehuset i Mayland blevet lukket, og en General=Procession med det Allerhelligste, nemlig Alterens Sacramente, blevet anstillet.
Berlingske Tidende, 1774-09-19
Fra Holland, den 6te September. Vor Provinz lider nu meget ved Qvægsygen. Den ha paa et halvt Aar begyndt omkring ved Zyrphen og Utrecht, og udbredt sig i den hele Strækning millem Rhein og Yssel. Den grasserer i sær ved Zytphen, Campen, Arnheim, Doesburg, Zwoll, Utrecht, Deventer a. Magistraten i sidstmeldte Stad har gjort den gode Anstalt, at alt Qvæg af de omliggende Egne, hos hvilket yttre sig endog de mindste Spor til Sy dommen, skal bringes hen paa nogle uden for Staden liggende og dem tilhørende skiønne Enge, for om mueligt, at curere det, i det mindste at hindre, at det funde Qvægen skal blive anstukket.
Berlingske Tidende, 1774-09-19
Neder=Rhin, den 7de September. Ludwig den 16de skal i Hast have faaet krigerske Tanker, Marschallen af Broglio staaer i stor Gunst hos Hs. Majestæt, og man veed allerede, heder det, hvad det har at betyde, naa Krigs Helte ere omkring Kongerne. Man skriver ellers fra Paris, at Cantzler von Maupeau vil, uagtet sin Forviisning ikke nedlegge sit Cantzler-Embede, og at en Cantzler i Frankrig kan virkelig ikke afsættes, uden en Proces først er anlagt mod ham, og han dømt fra Livet.
Berlingske Tidende, 1774-09-19
Warschau, den 3die September. Det er nu upaatvilelig vist, at den Rebeller Pugatschew er bleven fangen, og altsaa har begyndt at spille den sidste Deel af sin Rolle. Han blev af sin beste Ven, som alt for meget havde ladet sig indtage af den udsatte Premie paa 100000 Rubler, lokket hen til et Sted, hvor Russiske Cosakker stode, anden det Foregivende, at disse og ville slaae sig til hans Partie. Men der satte hans Ven ham Pistolen for Brystet, tog ham sangen og overleverede ham til de tro forblevne Cosakker, som allerede ere paa Veyen med ham til Hovedstaden.
Berlingske Tidende, 1774-09-19
Stutgardt, den 3die September. De ringe og slette Presents, som den Tyrkiske Gesandt har gjort i Wien, har anlediget en her værende Lærd Mand, derover at yttre sine Tanker, som ere grundede paa mange Erfabringer i Omgang med Tyrker, og det paa følgende Maade: En Tyrk fra den ringeste til den største er af Naturen lige saa gierrig som misundelig. Derfor maa ingen undre sig over, at Gesandtens Douceurer have været saa smaae. Da samme tillige have bestaaet i sær udi Tyrkiske Medailler, saa troede Gesandten formodentlig at man skulle tillegge disse Tyrkiske Rariteter den samme Værdie, som man under Tyrkerne pleyer at tillegge endog de Christne Europpers ringeste Kunst Producter. Han maae desaarsag have meent, at han havde gjort sine Sager meget vel, og han føler maaskee og en hemmelig Glæde over, at han med saa ringe Omkostninger har forhvervet sig hos Frankerne Berømmelse af en meget gavmild Mand. Hans Forhold reyser sig vist i det mindste ikke af nogen Foragt, da man kan være fuldkommen overbeviist om at Tyrkerne bær den største Agt for Frankerne. Enhver, som bærer en Ha og snævre Buxer, bliver af Tyrkerne anseet som et overmaade dueligt Menneske, der besidder alle Kunster, Videnskaber og ganske overnaturlige Gaver i den høyeste Grad, og ligesom et Arvegods, ja endog det tydeligste Modsatte kan ikke betage dem denne Fordom. De beklage ikkun Forskiellen af Religion, og ere stolte deraf, at de besidde den eeneste sande Troe; i alle andre Stykker indrømme de gjerne Franterne Fortrinet, og ere, uagtet deres Stolthed, tilfulde overbeviist om deres egen Ufuldkommenhed. De skulle og aldrig begynde nogen Trætte og Strid med en christelig Fiende, dersom det allene skulle skee paa deres Tapperheds Regning og formedelst Fiendens Foragt. Jkkun Mahomeds forundringsfulde Fahne, og det visse Haabihiin Verden, som Troens Forfægtere, ganske fulde af Fortienester, i det Tyrkiske Paradies at kunde paa vingede Heste ride efter den stegte Due giver dem den Fyrrighed, den hidsige Rasenhed, som de paa nogle Øyeblik lade see udi ethvert første Anfald, endog ved et ringe Antal mod en overlegen Fiende Jblant alle Europæiske Nationer frygte de i sær for de Tydske og Russerne, og dernæst agte de og Engellænderne og Hollænderne formedelst deres Behiertighed. Derimod begegne de Franzoserne med den største Foragt, og det af den Aarsag alle ne, fordi disse paa en hoflig og smigrende Maade søge deres Venskab, thi Høflighed og Smigren anseer en Tyrk som Tegn paa Svaghed og Modløshed. Han ydmyges allene ved Trods og Stolthed. Et modsat Forhold tilskynder ham ofte til en udsvævende Hidsighed og Mishandling.
Berlingske Tidende, 1774-09-19
Wien, den 3die September. Den Tyrkiske Gesandts Afreise er fastsat til den 9de hujus, Det Rygte, at han inden faae Uger igien skal komme her som Gesandt, holdes ikke for at være meget troværdigt. Det er nuber saa stille om Krig og Fred, at man ikke engang erfarer noget meere om den imellem Rusland og Porten sluttede FredsTractat. Det heder allene, at iblant denne Tractats Artikle vare 7, som skulle blive hemmelige.
Berlingske Tidende, 1774-09-19
Fra Weichselen, den 7de Septbr. J Følge en vis Efterretning er i Danzig allerede samlet en Commission, som inden en fastsat kort Tid skal afgiøre Stadens Tvistighed med det Kongel. Preussiske Hof. Bemeldte Commission bestaaer, som det heder, af den Russiske Minister, den Keiserl. Kongel. Agent, den Kongel. Preussiske, 2 Pohlske Delegerede og 4 Danzinske Raadsherrer.
Berlingske Tidende, 1774-09-19
Fra Pohlen, den 5te September. I Podolien, Volhynien og Ciorien have Russerne, af hvilke 20000 Mand skal ligge i Vinter Qvarteer her i Pohlen, ladet udskrive 600000 Maader Hvede, hvorfor de betale den forlangte Priis. De Østerrigske Tropper have trukket sig udaf Wallachiet, de der opsatte Keiserl. Kongel. Vaaben Pæle ere og borttagne. Dette Millioner, som Kongeriget Gallicien nu skal indbringe Keiserinde Dronningen, finder man at være for lidet, og formoder derfor, at Landgodsernes Besiddere have angivet sammes Værdie alt for ringe. Saadant torde give Anledning til at fordre af dem en nye og nøiagtigere Angivelse.
Berlingske Tidende, 1774-09-19
Neder=Elven, den 14de September. J Følge sikre Beretninger skal i Kraft af Freds=Tractaten de tilkommende Fyrster af Moldau og Wallachiet, som Nationerne selv vælge, betale hver ikkun 150 Punge aarlig Tribut til Porten ved deres Gesandtere, som skal residere i Constantinopel. Al deres Correspondence med Porten skal gaae igiennem den Russiske Gesandts Hænder. J Jasse og Bucharest skal og residere Russiske Ministre; men Tyrkerne skal uden Pas og Tilladelse ikke redse i disse Lande. Alle Fæstninger, Revenner a. staae allene i Fyrsternes Hænder, og først efter Tractatens Opfyldelse skal bemeldte Fyrstendommer forlades af Russerne.
Berlingske Tidende, 1774-09-19
Hamborg, den 14de September. Nogle Efterretninger fra Constantinopel af 3die Aug. melde: Endskiønt Rygtet og Freden her er almindelig, paastaae dog nogle, at hverken Mufti ved en Fetfa havde giver sit Samtykke dertil, eller at freds=Præliminarierne af Storherren, vare underskrevne. Alting holdes hos Divan meget hemmeligt, saa meget er dog vist, at en Vaabenstilstand imellem vor Armee og Russerne maae være sluttet, saasom man siden den 30te Junii intet har havt om de sidstes videre Progresser.
Berlingske Tidende, 1774-09-19
Assens, den 3die September. I Dag Formiddag havde vi her et Tordenveyr, hvorved det blev saa mørkt, som ingen kan erindre sig at have været om Dagen. Den 4de Klokken 10 om Aftenen lod sig see en Jld kugle i Sydost med en lang Hale. Strax derefter begyndte det at lyne, som vedvarede heele Natten.
Berlingske Tidende, 1774-09-19
Corsøer, den 18de September. Udgaaet: Den 16de hujus Sr. Braun og Begbye fra Kiøbenhavn til Amsterdam, Hr. Lieutenant Hindenberg, Landmaalere Torm Smidt og Weissenberg til Fyhn, Mr. Christensen fra Nestved til Odense. J Dag agende Postmester Hr. Huus med 2 Læs og Forvalter Willemose til Fyhn. - Jndkomne: Den 16de hujus agende Postmester Mr. Brønsted med 3 Læs. Den 17de huj. Hr. Kammerjunker Bierregaard til Borrebye, Hr. Junker Sehested, med Hofmester til Kiøbenhavn, Hr. Procurator Schiøtt med Jfr. Datter til Lolland, alle fra Odense. En Estaffette fra Hamborg, til Kiøbenhavn. J Aften Kammer=Junker Buchwald, Mr Schiøtt fra Holsteen og Schaaning fra Nyborg, alle til Kiøbenhavn.
Berlingske Tidende, 1774-09-19
Hesingøer, den 19de September. Fra Østersøen ankom den 12te hujus 21 meest Engelske Skibe fra Petersborg og Riga. Den 13de huj. 54 meest Engelske fra Petersborg med Jern, Bræder, Hør og Hamp, og Hollandske fra Narva med Tømmer. Den 14de huj. 36 Hollandske og Engelske Skibe, de fleste fra Petersborg, Riga og Narva, og den 15de huj 18 meest Hollandske Skibe fra Narva og Riga, hvilke alle igjen ere afseylede. Den 16de huj. indkom fra Nordsøen 8 Skibe, hvoriblant Skip. Alling af og til Kiøbenhavn fra Straat David. Den 17de huj. ankom fra Østersøen 36 meest Engelske og Hollandske Skibe hvoriblant 1 Fransk Skib, og Skip. Rom af og fra Kiøge til Dramen, hvilke laverede i Gaar ud af Sundet med O. N. O. Vind.
Berlingske Tidende, 1774-09-19
Af Havnen udgik i Gaar Skip. Jacob Madsen her af Byen til Randers med Møllesteene, og her er nu mtet Fartøy med nogen Slags Proviant. Paa Torvet kommer lidet af Kornvahre, men slet intet af Fedevahre, som her dog nu er begiærligt, i sær Smør. Ved Postens Afgang passerede her igiennem Sundet med god Vind af N. N. O. Capit. Hielte fra Bengalen og Tranqvebar, som i 10 Dage har ligget til Ankers uden for Cronborg.
Berlingske Tidende, 1774-09-19
Kiøbenhavn, den 19de September. Under 10de Jun. a. c. haver Hs. Kongel. Majestæt udnævnt Carsten Anker til at være Commerz=Secretair ved General Land=Oeconomie og Commerce=Collegio.
Berlingske Tidende, 1774-09-19
Under Dato Fredensborg den 14de Septbr. har Hs. M. allernaadigst udgivet en Forordning, angaaende en nye og bedre Indretning i Danmark, samt om Rytter, Hestes Anskaffelse. (Da samme formedelst dens Vidtløftighed ey kan finde Rum i disse Tidender, ville vi i næste maanedlige Tidender meddeele vore Læsere dens Jndhold).
Berlingske Tidende, 1774-09-19
I Dag ankom her paa Rheden Capitain Hielte, førende Skibet Rigernes Ønske med en Ladning Ostindiske Vahre, som den 9de Novbr. ved Auction skal bortsælges. Ved det K. Tal Lotteries 19de Trækning i Wandsbeck den 15de Septbr. udkom følgende Nummere: Ved det Kongel. privilegerede Tal=Lotteriets 68de Trækning. i Kiøbenhavn udkom i Dag følgende Nummere: Landhuusholdings Selskabet.
Berlingske Tidende, 1774-09-19
Næstkommende Tordag den 22de Septbr. holder det Kongelige Landhuusholdings Selskab paa det sædvanlige Sted et ordentlig Fierdings=Aars=Møde Kl. 4 Slet, til hvilken Tid de Herrer Medlemmer behagelig vilde indsende deres Stemmer til 3die Vice=Præsident Val. Kiøbenhavn, den 16de Septbr. 1774. C. Martfelt, Selskabets Sekretær.
Berlingske Tidende, 1774-09-19
Ved Døden ere afgangne: J Odense den 10de Septbr. Sr. Dreyers yngste Søn, Hans Peter Jacobsen Dreyer, 2 Maaneder gl. J Faaborg den 7de Septbr. Bager=Enken. Mad. Roesen, 72 Aar. J Balslev Præstegaard i Fyhn, Præste=Enken Mad. Stork. J Helsingøer den 14de huj Mad. Elisabeth Schebye, fød Lindegaard, 19 Aar. Den 16de Dito Mad. Lovise Kreiberg, fød Fisker, Stempel Forvalter ved Øresunds Toldkammer, Hr. Kreibergs Kiør 1ste, 66 Aar. Her i Staden Cabinets Courier Mads Petersen, 52 Aar.
Berlingske Tidende, 1774-09-19
Den 16de Septbr. ankom Skipper Christen Pihl fra ColoniGodhavn paa Disco i Grønland med 60 Fade Spek. Den 17de Dito Skip. Mogens Samsing Alling fra Colonierne Christiansha- og Claushavn i Grønland; med ham ankom Kiøbmand Jonas de Svanenhielm.
Berlingske Tidende, 1774-09-19
Til den i de sidste Blade givne Efterretning om General Forsamlingen paa det Asiatiske Compagnie maae endnu tilfeyes: at Directionens Proponenda naturligviis gik ud paa, at understet, og secondere den particuliere Handel paa Ostindien, da samme tildeels selv entreprenerer den, men om Forsamlingens Pluralenten var fornøyet dermed, eller med Directionens videre Handlinger, vil best kunde dømmes af den Villighed, hvormed nogle faae underskreve Selskabets Protocoll. Kiøbenhavn, den 19de Septbr. 1774.
Berlingske Tidende, 1774-09-19
Hos Mad. Godiche er nyelig fra hendes Bogtrykkerie udkommen og paa hendes Forlag trykt: Supplement til den Danske Atlas eller Beskrivelse over Kongeriget Dannemark, dens Anden og Tredie Tome, for Siellands, Lollands og Fyhn, Stifter, hvorudi den nærværende Tilstand og de historiske Omstændigheder i alle 3 Provinzers Kiøbstæder, Kirker, Slotte og Herregaarde, med videre, ere udførte, med fuldstændige Registere, over Kiøbstæderne, Sognene og Herregaardene, til forommelte af sal. Hr. Procanceler Pontoppidan forfattede tvende Tomers særdeles Forøgelse og Forbedring, med overmaade Flid, Møye og Nøyagtighed samlet og forfattet af S. T. Hr. Etats=Raad Hans de Hoffman, Amtmand over Coldinghuus Amt. Værket, som indeholder 110 Ark med 3de Kobberstykker, koster for de høye og respective Subscribentere paa Skrivpapiir 20 Mk. og paa Trykpapiir 14 Mk., for de andre Liebhavere, som ikke have subscriberet, paa Skrivpapiir 22 Mk. og Trykpapiir 16 Mk., og faaes til Kiøbs hos bemeldte Madame Godiche i hendes iboende Gaard No. 141 paa Gammel Torv. NB. De Herrer Liebhabere vilde behage, naar de lade deres Exemplarer paa Skrivpapiir afhende, at tilkiendegive, enten de vil have dem paa Postpapiir, Fransk eller Biekub Papiir, som alle ere til een Priis. Hos Vice Brand=Directeur og Hof=Kobbersmed Jsaac Adrian, A. i Nyegade Nr. 139 bekommes færdige store og smaae Sprøyter med Læder=Slanger, Stykket til 24, 36, 60 og 170 Rdlr. og efter Forlangende forfærdiges alle Slags Sprøyter til forskiællige endog høyere Priser. Udenbyes Liebhabere kan paa Anmodning tilsendes Tegninger heraf, stukne i Kobber. - Sammesteds er bestandig alle Slags Kobber Kiøkkentøy færdigt for billige Priser af bekomme.
Berlingske Tidende, 1774-09-19
Enhver som haver spunden Hørgarn eller Blaargarn at afhænde, enten det er groft eller fiint, i store eller smaae Partier, endog enkelte heele eller halve Pund, kan hver Onsdag Formiddag paa det Kongel. Christians=Pleyehuses Contoir faae det til billighed betalt. Man formoder at mange flittige Kiøbstæd- og Landsbye Folk kan være tient med at deres Flid forvandles til Penge saa hastig, som muelig, og at de faae Leylighed til at opsætte deres spundne Garn i smaae Partier, da det er besværligere for dem at oppebie Tiden, indtil de have Garn nok til at væve Lærred af. J. den Henseende vil man lempe sig efter Vedkommendes Leylighed, og i Fald mange Personer her af Staden, af Forstæderne, af de nærmeste Bønder=Byer, eller og lang Veys fra maatte indfinde sig, da endnu at bestemme en Dag meer om Ugen til at imodtage det tilKiøbs hidbragte Garn.
Berlingske Tidende, 1774-09-19
Udi Liig=Societetet af 23de Aug. 1747 ere nogle Portioner vacant, hvorom Bogholder Smith i Borgergaden Nr. 87 giver Efterretning.