Berlingske Tidende, 1774-08-01
Den Deel af Provinzen, som fører Navn af Grævskabet York, eller det faste Lands Provinz har en meget kold Jordbund, og en stor meget biergagtig Deel af samme mod Quebeck, er gandske ubeqvem til Agerdyrkning. Mod Søen er Landet; lavt, og, Egnen ved Strandkanten undtagen, skiult med hvide fyrre Skove, hvide og gule Grannetræer og nogle Egetræer. Ved Floderne, som i stor Mængde løbe ned af Biergene, ere anlagte mange Saugmøller. Ved sammes Strandkanter, findes. findes og en Mængde Espe=Birke= og Egetræer, og ved mange af disse Strandkanter er Landet mange Mile i Rekke temmelig got; der skulle uden al Tvivl endnu være bedre, dersom ikke Jndvaanerne i saa mange Aar vare stedse blevne foruroligede af de Vilde, ja endog ofte blevne fordrevne fra deres Plantager. Langs med Søekisterne finder man mange sikre og beqvemme Havne, hvoriblant den fornemste er Bayen Casco, ved hvilken ligger den fornemste og betydeligste Stad af samme Navn, som aarlig bortsender en stor Mængde Master for den Kongelige Flode. - Man har og anlagt nogle Fiskerier paa denne Kyst; men hidindtil ere de endnu ikke meget betydelige. Men vildt Kiød og vilde Dyr har denne Egn i Overflødighed, og bortsender meget Foerverk og Dyrehuder. J den anden Deel af denne Provinz er mange Slags forskiellig Jord: paa nogle Steder er den meget maver, men paa andre Steder meget frugtbar, og frembringer Jndiansk Korn, Rug, Havre, Byg Hør, Erter a. i Overflødighed. Hvede avles ikkun i de vestlige Egne. Dette Lands Overfløde er mestendeels klippragtig og ujevn, undtagen ved Floderne, hvor de behageligste Slette findes. De Træer, som voxe her, ere især Eeg, hvid Fyr, Valnød= og Castanietræer. Man har og her en Mængde Frugttræer, saasom Æble=Pære=Fersken Blomme= og KirsebærTræer af de fleste Slags. Floderne ere vel forsynede med Fiske, og den næstved liggende Søe giver en stor Mængde Cabliau, Makrel &c. der blive og med stor Fordeel drevne adskillige Fiskerier fra disse Søekyster til Sandbankerne af Nye=Founland, Zobel=Øen, især fra Staden Marblehead hvor det allerbetydeligste Fiskerie i Nye=Engelander. Kongen af Stor=Britannien beskikker Gouverneuren, Vice Gouverneuren og Secretairen, som og Admiralitets Officererne i denne Provinz. Friegods Eierne (Freeholders) udvælge deres Deputerede til Underhuset, og disse igien en Talemand, og Personerne i Raadet (Council) eller Oberhuset. Gouverneuren har dog Magt til at forkaste saadant et Val, men han og alle Kongelige Betientere i Provinzen, undtagen Ober Jnspecteuren over den Kongelige Told, faae deres Løn ved en Beslutning af begge Huse, som aldrig have kundet bringes til at bestemme visse og faste Summer til Lønninger, endog ikke for Over=Gouverneuren selv, uagtet han har udtrykkelig Befaling af Kongen, at paastaae, at saadant skeer. Gemeenlig bliver ham aarlig bevilget 1000 Pd. Sterl. J denne Provinz er en Mængde Gudshuse af den høye Engelske Kirke, men endnu langt flere af de saakaldte Dissenters, saasom de Congregationalister, Jndependenter, som have ingen fastsat Plan til et Kirke=Regimente, i det mindste ingen geistlig Ret, som kunde afsige nogen endelig Dom og staaer i nogen Anseelse. Men jeg maa og tillige sige at man der bærer stor Omsorg for Børns Opdragelse. Friskoler ere ved offentlige Love oprettede i de fleste Steder, blive og vedligeholdte og gemeenlig besatte med meget duelige Lærere. J Cambringe, omtrent 6 Mik fra Bosion, er et offentligt Academie eller Collegium, som fører det Navn Harvard, hvor man bringer unge Mennesker saavidt i de høiere Videnskaber, at 50 til 60 af dem aarlig kan udnævnes til Baccalaurer og Magistre. 3) Den Provinz Nyehamsphire. Denne Provinz grændser mod Sønden til MassachusetsBay, mod Vesten til Nye York, mod Norden til Canada, og mod Nord=Ost til Grævskabet York, eller Provinzen af det faste Land. Langs med Søekysterne strekker den sig ikkun henimod 30 Engelske Mile. Den Stad Portsmouth, Hovedstaden i denne Provinz, har omtrent 700 Huse til at boe udi, og 4 Forsamlings Huse. Dens Beliggende er meget behagelig ved Piscataqua, som giør en sikker og beqvem Havn, hvori de største Skibe kan ligge for Anker. Af denne Havn udseyle aarlig henimod 200 Skibe, især med Tømmer, Fiske og deslige til de Engelske Vestindiske Øer, og naar de der have afsat deres Vahre enten ved at borttuske, eller sælge dem, saa seyle de til Europa, hvor Skib og Ladning sælges, men Søfolkene gaae som Reysende tilbage paa andre Skibe. De andre i Henseende til Handelen betydelige Steder, ere: Hamp ton, Cochecha og Exeter. Londonderv, en indenlandsk Stad omtrent 35 Mile fra Portsmouth, er berømt formedelst sin Linned=Fabriqver, og mestendeels beboet af Jrlændere. Jndvaanernes Antal tager meget til, da hvert Aar nye Establissementer og nye Steder blive anlagte der, hvor man til forn af Frygt for de Vilde ikke torde vove det. Jord Arterne, denne Provinz ere i adskillige Egne ogsaa af forskiellig Beskaffenhed, og ligne fuldkommen det allerede beskrevne Grævskab York, især i de nordlige Egne, som ere biergaatige og mavre De anseeligste Bierge i denne Provinz, og virkelig i hele Nye Engeland kaldes de hvide Bierge, saasom de seer ud, ligesom de vare skiulte med Snee, men man holder for, at de bestaa af haarde hvide Stene. Og da de tillige ere overmaade høye saa kan man see dem meget langt borte. Jeg har ikke kundet erfare, at noget Menneske har nogen Tiid været paa Toppen af disse Bierge. De Vilde have og forsikret mig, at de vel ofte men altid forgieves havde forsøgt at komme derop, saasom Luftens Forandring var bleven dem utaalelig; og jeg tvivler er heller herpaa, da jeg selv merkelig følte Luftens Forandring, paa den Tiid, da jeg endnu ikke havde naaet den halve Høyde, og Dalene under mig laae skiulte under Skyerne. Der finde og virkelig i denne Provinz endnu andre Bierge, hvis Spidse gaaer høyt over de sædvanlige Skyer, og som altsaa sielden, jo maaskee aldrig blive vædede af en frugtbar Regn. Den Grund, hvorpaa de hvide Bierge staae, er en Landstrækning, omtrent 53 Mile i Qvadrat, hvorfra de med gjevne Toppe gaae stedse høyere i Veyret uordentlig, det en Bierg over det andet. De første 4 af 5 Engelske Mile, som man stiger op, finder man Bøgetræer, Skarntyder, og nogle hvide. hvide Grannetræer. Høyere oppe voxer intet, uden en sortagtig Lyng af Grannetræer, indtil 6 a 7 Miles Høyde, og Siderne ere begroede med gandske hvidt Mos. Men gaaer man endnu høyere, treffer man neppe nogen Vext mere, og derfra skulle det være meget panskeligt at klavre op, saasom Høyene ere meget steile. Af Siderne bryde mange vilde Be frem, som med et hastigt Løb flyde ned af Biergene de største og nyttigste Floder i Nye Engelland have deres brung fra disse Bierge. Den Flod Sacco har sit Udsalg paa de sydlige Bierge, af adskillige smaae Bække, som et Løb af saa Mile forene sig sammen. Denne Flod gaa ivertigiennem Grævskabet York, og har ved sine Aabroder nogle skiønne jevne Marker, som den aarlig, naar Sneen smelter, oversvømmer og derved giør meget feed. De Bække, som skyde ned fra den sydvestlige Side af Bargene, falde, efterat de have gjort mange Vendinger, i en Søe, som kaldes Winnipisiokee. og har sit Udspring af den Flod Merrimack, som af andre der løbende Floder bliver saaledes forstærket, at den snart kan ansees for en anseelig Strøm. Ved dens Aabredder ligge og hist og her frugtbare Marker, hvilke den, ligesom Sacco oversvømmer, og meget got giøder. Denne Flod løber igiennem Nye=Hamsphire og endeel af Massachusets Bay, og giver mange smaae Stæder og Byer ved dens Anbredde den behage ligste Situation. Men ingen af dem alle ligger fornøyeligere, end den liden Landsbye Pennecook udi Hamsphire. Den Flod Connectient udspringer fra de nordlige og vestlige Sider af de hvide Bierge; dens Løb dreier sig mod Sønden, igiennet løber Nyehamsphire, Massachusets=Bay og Connectient, indtil den styrter i Sundet mellem Connecticut og den lange Øe. Den oversvømmer, som alle de andre, aarlig sine Aabredder, giøden de langs med samme adspredte dyrkede Marker, som paa visse Steder strækker sig meget vidt, men ingensteds gaae længere end i Hamsphire paa et Sted, som kaldes Cohas, en Landstrekning af 20 Mile i Længden, og 6 i Breden, hvilken man formedelst dens Frugtbarhed, med Rette kan kalde Nye Engelands Hauge. Den Flod Kennebeck, en meget anseelig Strøm, har sit Udløb fra de østlige Sider af de hvide Bierge, løber giennem den Provinz Nye=Pork, og har samme Egenskab som de forrige. Nok en anden Flod, som udspringer fra den nordlige Side af disse Bierge, tager sit Løb igiennem den Provinz Qucbeck, og løber ud enten i den Strøm St. Lorenz eller i St. Frantzens Søe. Endeel af Floden Chedoir kommer og fra disse Bierge og flyder giennem Canada, indtil den 12 Mile over for Quebeck forener sig med St. Lorenz Strøm. Ved alle disse Floder udbrede altsaa de hvide Bierge, hvis Spidse ey kan bestiges, Velsignelse og Frugtbarhed over alle omliggende Provinzer. Nyehamsphire har en stor Mængde og mange Slags levende Skove. Skovene ere opfyldte med alle Slags vilde Dyr, som pleye at opholde sig under denne Himmel Egn, og Floderne vrimle, aax, Tantheier, Aal, Foreller og deslige. Nogle Fisker blive vel og drevne i Søen, men deres indskrænkte Jldser paa Kysterne hindre Jndvaanerne at drive denne be delige Handels Green saa høyt som deres Naboer. Jordens Frugter ere her mestendeels Jndiansk Korn, Rug, Havre, og Ærter, thi Grunden er alt for kold. Man avler og noget Hamp og Hør, og tillegger sort Horn=Qvæg, Heste og Faar, men ikke i Mængde. Gouverneuren, Vice=Gouverneuren, Raadet, Secretairen og Admiralitets=Betiente i denne Provinz blive indsatte af Kongen, som har et uindskrænket Herredomme over al Grund og Jord. De adskillige Stæder og Landskaber udvælge deres Deputerede. Under=Betienterne ved Retterne, som skal fuldbyrde befalinger, beskikkes af Gouverneuren med Raadets Vidende og Samtykke. 4) Den Colonie Connecticut, Denne Colonie indbefatter det i sig, som den gamle Connesticuts Colonie, eller Hartsord i Førstningen besad, og hvormed Nyehavns Colonie i Aaret 1692 er bleven forenet. J Kraft af et da erholdet Friheds Brev eller Chartre, besidde de endnu alle de gamle Rettigheder og Friheder, som i de gamle Breve ere bevilgede, og have virkelig siden deres Forening, oprettet sig et Regimente i de to Stæder, Hartford og Nyehavn, hvor deres fælles Parlement vexelviis forsamler sig, for at besørge Coloniens Beste. Den grændser mod Norden til Massachusets=Bay mod Vesten til Nye=Pork, mod Sønden til Sundet, og mod Østen til Rhodeisland og en Deel af Massachusets=Bay. Den har mange skiønne Stæder i behagelige Enge saavel ved den Flod Connectient, som ved Sundet, hvoriblant, formedelst deres Handel og Handtering de fornemste ere Nye=London, Nyehavn og Hartford. Denne sidste ligger ved Nyehavns Bayen, og er anlagt meget ziirlig, lige, med regelmæssige Gader, og en skiøn jevn Plads i Midten. Den har ikkun omtrent 200 Huse, foruden de offentlige Bygninger, hvoriblant og for de Studerende er et Collegiuun, som har en meget smuk Anseende, og udi hvilket Videnskaberne virkelig skal blomstre. Her blive næsten giorte lige saa mange Graduerede, som i Harvard i MassachusetsBay. Jorden er i denne Provinz ligeledes meget forskjellig og paa mange Stæder njevn, kold, klippeagtig og ufrugtbar; men andre Egne, især ved Connecticut Floden, ere meget frugtbare, og frembringe i Overflødighed alle Slags Kornvahre og Frugter, som voxe i denne Himmel=Egn, bedrage sielden, men overgaae ofte Landmandens Haab. Man tillegger og her en stor Mængde sort Hornqvæg, Heste og Sviin, trækker en stor Fordeel af Hamp- og Høravling; og den liden Stad, Weathersfield ved Floden, er bekiendt formedelst sine gode Zibler, af hvilke den aarlig sender nogle Skibsladninger til de omliggende Provinzer. Men deres udenlandske Handeler virkelig meget ubetydelig, og de saae deres fleste fremmede Vahre enten fra Boston, eller fra Nye York, hvor de tiltuske sig samme mod Øxne, Sviin, Hørfrøe, Zwibler og deslige. J dette Land ere og nogle Jernverker i Drift, hvilke indbringe meget. Man sender og herfra Heste, og alle Slags Meubler af Træ til de Vestindiske Øer, og alle Slags Sassafras Træ, som de Vilde kalde Pavame, til Holland. Men desuagtet, er dog en vis Herres Anmerkning, som for nogle Aar siden reyste igiennem disse og de omliggende Colonier, meget rigtig Den Colonie Connectient er en Tønde med to Tapper udi, at den ene tapper Bossion, og af den anden Nye York, indtil det bliver intet tilbage uden Bærme og Bundfald. Denne Colonie har altid viist sig meget omhyggelig, for ikke at overtræde de Friheder og Fortrin, som i dens BevillingsBrevere den givne, paa det den ikke maaskee skulle miste dem. Den udvælger, i Kraft af dette Brev, hvert Aar en Overfor stander, en Underforstander, dens Medhielpere og Tilforordnede, af hvilke alle Underbetientere beskikkes og dependere. Den forsørger sin Overforstander med en anstændig Løn, og det fattes den ikke paa tilstrekkelige Kilder til de offentlige Udgifter.