JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1836-03-30
Efter Overeenskomst med Hr. Jnstitutbestyrer Møller, og med den høie Skoledirections Tilladelse, overtager Undertegnede, fra 1ste Mai, det ved Hr. Mølbler og Kone hidtil bestyrede Pige-Jnstitut her i Byen. Ved antagne duelige Læreres Hjælp og egen Flid, skal jeg bestræbe mig for at vedligeholde og om muligt udvide det gode Renomee, Jnstitutet hidtil har havt, og vover jeg derfor at anbefale samme til de ærede Forældre, som ville betroe mig deres Børns Underviisning. 2de Pigebørn kunne ogsaa, foruden Underviisning, lerholde Kost og Logis for en billig Betaling. Aalborg, den 25de Marts 1836. Cecilie Schanddrup Tham.
Aalborg Stiftstidende, 1836-03-30
Et nyt, smukt og godt Sæt Bringtøi, med ægte Plet, til 2de Heste, samt en ny Reisevogn med 2de Agestole, at sjællandsk Facon, er billig tilkjøbs hos Kjøbmand Th. Bomholt i Aalborg.
Aalborg Stiftstidende, 1836-03-30
Steenkalk, fra det for sin Godhed bekjendte Kalkbrænderi i Skovstrup, sælges daglig til gangbar Priis. Oplagsstedet er hos Hr. Kjøbmand Nielsen paa Ny-Torv. J. R. Nørgaard.
Aalborg Stiftstidende, 1836-03-30
Paa Kjærsmøller kan daglig faaes Rugmeel, samt hele og halve Byggryn, Frederik Christian Wølfferdt, virkelig Cancellieraad, Byfoged i Aalborg p. p. Gjør vitterligt: At efter Begjæring af Kjøbmand Jsrael Henrich Levn heraf Byen, og paa Grund af den ham dertil meddeelte allernaadigste Bevilbling af 4de d. M., indstævnes herved uden Lavdag at møde inden Aalborg Kjøbstads Bytingsret, paa Bytingsstuen i Raadhuusbygningen her i Staden, den første Mandag i Julii Maaned i Aaret 1837, anordnet Tingtid, den eller dem, der maatte være i Besiddelse af en af ham under 14de August 1820 til Snedker Jens Overlade i Staven, i Farstrup Pastorat, for 1000 Rbd. Sølv udstedt og den 2de i f. M. inden Aalborg Byting læs, senere indfriet, men bortkommen, Obligation, hvorved er givet 2den Prioritet næstefter 9000 Rbd. S. i Gaarden Nr. 3 Litra B paa Aalborg Kjøbstads Algade, for der og da med samme at fremkomme og lovlig Adkomst dertil at beviisliggjøre, da Paastand om sammes Mortification til Udslettelse af Pante, bogen vil blive nedlagt. Under mit Navn og Embedssegl. Aalborg Byfogedcontoir, den 23de Marts 1836. Wølfferdt.
Aalborg Stiftstidende, 1836-03-30
Creditorerne i Boerne efter: 1) Den i November Maaned forrige Aar i Vesterhjermitslev afdøde Jndsidder Jens Nielsen Snedker; 2) den i Januar Maaned dette Aar i Hals afdøde Dorthea Kathrine Sindberg, Lods Jeppe Jversens Hustru sammesteds; 3) den i Januar Maaned dette Aar i Hals hos Bro derus Jacobsen afdøde Enke Dorthea Elisabeth Jacobi, fød Jahrn, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer for undertegnede Skifteret; hvortil Arvingerne efter fornævnte Afdøde tillige herved indkaldes, med Varsel efter Loven, at melde sig og legitimere deres Arveret. Kjær og Hvetbo Herreders Skifteret i Nørre-Sundby, den 23de Marts 1836. I Hr. Overanditeur og Herredsfoged Langes Fraværelse: Andersen, constitueret.
Aalborg Stiftstidende, 1836-03-30
Licitation. Løverdagen den 9de April dette Aar, Eftermiddag Kl. 3, bliver, paa Kjær og Hvetbo Herreders Tingsted i Nørre-Sundby, afholdt Licitation til Opførselse af 4 Steenkister paa Landeveiene i Kjær Herred, fordeelte at ligge paa følgende Steder: 1) paa Veien over Langbro Eng imellem Gilsigbæk- og den nye Vei til Hjørring; 2) paa Veien ved Møllen i Uttrup By, 3) paa den nye Vei til Hiørring over Sulsted Mark og 4) paa Veien til Thisted, vesten for Lindholms Bro. Omkostningerne ved hver af disse Steenkisters Opførelse ere i Overslaget anført saaledes: for Nr. 1, 70 Rbd., Nr. 2, 96 Rbd., Nr. 3, 101 Rbd. og Nr. 4, 112 Rbd. Sedler. Overslag og Conditioner ville blive fremlagte ved Licitationen og ere forinden til Eftersyn herpaa Contoiret. Kjær og Hvetbo Herreders Contoir i Nørre-Sundby, den 28de Marts 1836. I Hr. Overauditeur og Herredsfoged Langes Fraværelse: Andersen, constitueret.
Aalborg Stiftstidende, 1836-03-30
J Forbindelse med tidligere Bekjendtgjørelser, og efter Overeenskomst med Auctionsdirecteuren, afholdes Torsdagen den 7de April førstkommende, Formiddag Kl. 10, Auction over Bortforpagtningen af Rønberg Teglværk under Bjørnsholms Gods, i 5 Aar, fra anstunden, de 1ste Mai at regne. Foruden den nuhavende foreløbige Teglovn, med tilhørende Tørrelade, der overleveres Forpagteren, modtager denne tillige, overleveret de fornødne brændte Steen til en ny Teglovn til 40,000 Steen, samt en Bygningshjælp af 500 Rbd. Sedler, imod at han opfører bemeldte Ovn og en dertil svarende Tørrelade. Fornøden Tørveskiær anvises Forpagteren, som tillige erholder overleveret alle ved Værket havende Reqvisiter, hvoriblandt Heste og Stude til Værkets Drift og Tørve Transporter, ligesom ham ogsaa til Afbenyttelse overdrages et ved Værket beliggende Boelsted og dertil henliggende Jorder til 1 Td. 4 Skpr. 2 Fdkr. 2 Alb. Hartkorn, og Græsningsret for 2 Heste eller 4 Stude paa Bjørnsholms Hovedgaards Mark. De efter Aarstiden, fornødne Arbeider til Forberedelse af Værkets Drift i anstundende Sommer, ville blive foranledigede iværksatte forinden Forpagteren tiltræder. Forpagtningsafgiften kan, som det ønskes, tildeels blive bestemt til at bestaae i Producter fra Værket. Auctionen holdes ved Værket, som forevises af Undertegnede, der tillige meddeler Conditionerne for Auctionen til behagelig Eftersyn. Bjørnsholm pr. Aalborg, den 19de Marts 1836. Wulff, Forvalter.
Aalborg Stiftstidende, 1836-03-30
Ifølge Bestemmelse af Directionen for Statsgjælder og den synkende Fond bliver, Onsdagen den 4de Mai næstkommende, om Formiddagen Klokken 10, foretaget offentlig Auction til Bortsalg af Hovedgaarden Skaarup gaard med Underliggende, hvilke Eiendomme, ere beliggende i Randers og Aarhuus Amter, og bestaae af: 1) Skaarupgaard med Hartkorn, frie Hovedgaardstaxt, 25 Tdr. 3 Skpr. 3 Fdkr. 2 Alb. og contribuabelt 3 Skpr. 1 Fdkr. 2) Bøndergods med Ager og Engs Hartkorn 229 Tdr. 1 Skp. 2 Fdkr. 1/5 Alb. De Eiendommen tilliggende Skove. 3 Hjorthøi Sogns Kirke-, Korn- og Qvægtiende af tiendeydende Hartkorn 136 Tdr. 1 Skp. 1 Fdkr. 5) Todberg Sogns Kirke-, Korn- og Qvægtiende og samme Sogns Konge-, Korn- og Qvægtiende af 196 Tdr. 6 Skpr. 1 Alb. tiendeydende Hartkorn. Elsted Sogns Konge-, Korn- og Qvægtiende af 139 Tdr. 5 Skpr. 2 1/2 Alb. tiendeydende Hartkorn. Elev Sogns Kirke-, Korn- og Qvægtiende og samme Sogns Konge-, Korn- og Qvægtiende af 68 Tdr. 2 Skpr. 1 Fdkr. 2 Alb. tiendeydende Hartkorn. I Kjøbet følger med Hovedgaarden en Deel Besætning og Inventarium, og anmærkes til videre Oplysning, at i dens Jorder, som ere af fortrinlig Beskaffenhed, kan aarligen, med en god Driftsmaade, udsaaes 25 Tdr. Rug, 30 Tdr. Byg og 50 Tdr. Havre, foruden Raps og Bælgsæd, ligesom at der aarligen kan holdes en Besætning af 180 Køer. Gaarden drives for største Delen ved Hoveri og har, foruden dette, 864 Arbeidsdage af Huusmænd. Auctionen afholdes paa Hovedgaarden selv, og hvorved forbeholdes Ret for Statsgjældsdirectionen til Antagelse eller Forkastelse af de Bud, som falde efterat Auctionens Udfald er denne meddeelt. Conditionerne ligge, fra den 14de April, til Eftersyn i det jydske og lollandske Landvæsenscontoir under Rentekammeret, hos Godsinspecteuren, Justitsraad Bindesbøll paa Edelsborg ved Skanderborg, Gjæstgiver Strøm i Odense, Gjæstgiver Petersen i Haderslev, Avisredaclitionen i Altona og hos Godsforvalter Storm ved Skaastrupgaard, der tillige foreviser Eiendommen og Jordebogen Aover samme.
Aalborg Stiftstidende, 1836-04-01
Om Forbruget at Steenkul. .
Aalborg Stiftstidende, 1836-04-01
Nogle meget interessante Meddelelser om dette vig tige Naturproduct ere komne for Lyset, i Anledning af Jernbaneveiene, hvis Anlæg man nu lægger Vind paa overalt, ogsaa paa Continenten. Kjørselen med Dampvogne paa Jernbaner har, som alt Nyt, fundet sine Modstandere; de stundom sanguiniske Forventninger, Entrepreneurerne have søgt at vække, har de fremkaldt Spot. Jnden man seer sig om, har man sagt, vil det komme saa vidt, at man lover de Reisende at levere dem paa deres Bestemmelsested Dagen førend de tiltræde Reisen. Men naar det Nye virkelig har sund Sands og Fordele for sig, seirer det dog efterhaanden over det Gamle. Europa synes at være overfyldt med Capitalister, som ei vide, hvad de skulle gjøre med deres Capitaler, og ethvert nyt Jernbane project finder Deeltagere nok i de store Udgifter, dettelse Transportmiddel kræver. Nu er man ogsaa i Tyskland ivrigt ifærd med at lægge Planer til et Jernbanesystem, som, hvis det skal bringe den tilsigtedenNytte, maa erholde en vid Udstrækning. En Artikel i et af de meest læste tyske Blade har søgt at vække Betænkeligheder, med Hensyn til det uhyre tiltagende Forbrug af Steenkul, som vil gjøres fornødent og dette Materials stedse stigende Priis, og end- og henledet Opmærksomheden paa den Mulighed, at lidet kunde komme til at mangle aldeles. Denne Betænkelighed har saamegen Liighed med saamange andre, man i vore Dage yttrer, naar noget Nyt vilse fortrænge det Gamle eller idet mindste gjøre sig gjældende ved dets Side, at vi ei antage det at være uden Jnteresse at følge de Modbemærkninger, som ere fremsatte mod hine Betænkeligheder, efterat vil først have meddeelt disse i deres Hoved Jndhold. seDet ansees for et slemt Varsel, at den tiltagendes Forbrug af Steenkul saa betydeligt har forøget dettes, Materials Priis, og at ingen Grube meere kan vindesse noget betydeligt Oplag, da Afsætningen er saa rivende, hvilket nogle sachsiske Grubers Exempel fremviser.
Aalborg Stiftstidende, 1836-04-01
Naar nu Jernbaner, med deres store Forbrug, komme til, ansees det uundgaaeligt, at Kullene stedse maa stige høiere i Prisen; Transportomkostningerne paa Jerbanerne maae da forhøies og Fordelen gaaer da i Løbet. For at gjøre de betænkelige Udsigter end mørkere, anføres, at man ei kan ansee Steenkulsminerne for uudtømmelige, og at man i fremmede Lande snart turde see sig foranlediget til at belægge Kullene med en Udførselstold til den indenlandske Jndustries Fordeel, og Tyskland kom saaledes, med sine Jernbaner, i et Afhængighedsforhold af Udlandet, naar det ei fandt tilstrækkelige Miner i eget Land. Det maatte derfor først og fremmest være Pligt at skaffe sig Vished om disse Forraads Størrelse og Tysklands Regjeringer vilde gjøre vel i at udsætte Præmier paa Opdagelsen af nye Kulminer. - Saavidt Betænkelighederne. - Gienstanden er interessant og fortjener at belyses fra flere Sider.
Aalborg Stiftstidende, 1836-04-01
Steenkullene udgjøre paa en vis Maade det Fundament, paa hvilket i de sidste 2 Aarhundreder en stolt og mærkværdig Bygning har reist sig, som vel kan kaldes den menneskelige Aands Triumph. Uden Steenkul vilde hverken Landbruget eller Handelen, hverken de industrielle Frembringelser eller Skibsfarten have naaet den overraskende Høide, paa hvilken vi nu see dem. Hvo vilde formaae at udkaste blot en Skizze til at skildre de Forandringer, som maatte foregaae i Menneskehedens Tilstand, hvis Kulminer line paa eengang ophørte at yde deres Forraad; thi i hvilken Frembringelse spille de ikke en Rolle, Da Londons Huusmødre, for et Par Aarhundreder siden, med berømmelig Udholdenhed havde gjort sig fortrolige med dette Brændselmaterial, og vare komne efter dets eiendommelige Fordele, opsteeg vel allerede hos dem en stille Bekymring for, at det kunde slippe op, thi Forbrugets Størrelse forekom dem vel endog dengang at maatte udtømme Forraadet. Nu har vist Jngen mere denne Frygt. Da Kullenes Forbrug udvidedes, da man i Smeltehytterne begyndte at anvende dem, da vakte denne umaadelige Forbrug maaske hiin Bekymring paany, men med Fornødenheden formeredes Opdagelserne af nye Gruber og Udbyttet tiltog. Atter gjordes nye Fordringer til Gruberne. Skibsfart og Manufacturer krævede nye meget forøgede Forraad og Minerne tilfredsstille ogsaa disse, Fordringer. Jernbaner og Dampvogne paa Lande, veiene ere Kulminernes nyeste Kunder; ogsaa deres Krav tilfredsstilles. - Saaledes gaaer det stedse vil dere og Jngen kan sige, naar Fordringerne ville ophøre, eller naar Kulminerne ville sige: Stop! Hvis man havde nøiagtige Efterretninger om Kuludbyttet af de Gruber, som først forsynede Londons Kjøkkene med dette Brændselmaterial, vilde man vel smile over de Quantiteter, som dengang vakte Menneskenes Forhauselse. Nu i vor Tid maae det vel vække Jnteresse og Forhauselse at erfare, at alene af Kulgruberne ved Hetton paa Jernbanen til Floden Wearved Sunderland transporteres aarlig 30 Mill. Centner Steenkul, men det er ei urimeligt, at vore Efterkommere ville smile over et Qvantum, som nu vækker vor Forundring. Havde Steenkullene aldrig fundet nogen anden Anvendelse end den, at afhjælpe Brændemangelen i Londons Kjøkkener, vilde England vist ikke være steget til den Magt og Styrke, det nu har naaet: det vilde ikke have formeret sin Nationalrigdom i en Grad, som grændser til det Fabelagtige. England har for en stor Deel Steenkullene at takke for disse Resultater. De høiere Priser vareliingen Ulykke. Hverken Klein, eller Grovsmede, eller nogen af de Haandværkere, som bruge Jld ved deres Haandtering ere blevne forarmede, fordi de have ombyttet Trækul med Steenkul i deres Værksteder.
Aalborg Stiftstidende, 1836-04-01
Steenkullene spille en Hovedrolle i den brittiske Jndustri og man kunde benytte Tallene, som betegne deti aarlige Udbytte af Kul, som en Slags Tabel overden brittiske Verdenshandels successive Tiltagelse og Udvidelse. Hundredetusinder af flittige Hænder, og Tusinder af Familier, finde Beskjæftigelse og Brød i L. Englands og Skotlands Kulgruber, og saaledes vilde det ikke have seet ud, hvis Kullene nu stode i samme Priis som 200 Aar tilbage. (Fortsættes i næste Nr.) Grundtræk at et Lotteri, bestaaende at 31 Sal.
Aalborg Stiftstidende, 1836-04-01
(Af den Berlingske Tidende.)
Aalborg Stiftstidende, 1836-04-01
1) Lotteriets 31 Tal udtrækkes alle paa een Dag, i fem Afdelinger, nemlig i 1ste, fire Nr. af det 31, i 2den, otte Nr. af 27, i 3die, syv Nr. afg. 19, i 4de, syv Nr. af 12, og i 5te, de sidst fem Nr.
Aalborg Stiftstidende, 1836-04-01
J 1ste Afdeling vindes 2996 Amber, 108 Terner og 1 Qvaterne. I de andre fire Afdeling 145 Qvaterner. 3) Hver Seddel, der har fire af de 31 Tal, bet les med 4 Rbd. 4) En Seddel vinder ikke mere end een Gevinst, og af flere, altid den største i Pengeværdi. 5) Alle Sedler faae Gevinster: Amben betales med 10 Rbd., Ternen med 50 Rbd. Ovaterner, betales forskjelligt, nemlig: 1 med 16000 Rbd. 1 med 700 Rbd. 6) Alle Sedler, som ikke vinde Amber, Terner og Qvaterner, vinde 2 Rbd. 3 Mk., hvoraf følger at en Seddel ikke kan tabe mere i en Trækning end 2 Rbd. 3 Mk. 2) Alle Gevinster betales fuldt ud, uden Afkortning 8) Fornyelser, Frilodder, og hvilketsomhelst andet Baand, finder ikke Sted i dette Lotteri, det er aldeles tvangfrit. For dem, som ikke sky Talberegninger, fremsætte kjeg en Udvikling af Lotteriet, hvori vinde: J 1ste Afdeling, ved 4 Nr. af 31. 142096 Amber a 10 Rbd. 20,960 Rbd. en 108 Terner a 50 - 15,400 - 1 Qvaterne . . . 10,000 - 36,200 Rbd.
Aalborg Stiftstidende, 1836-04-01
J 2den Afdeling, ved 8 Nr. af 27.1 Qvaterne ved de første 4 Nr. 600 Rbd.
Aalborg Stiftstidende, 1836-04-01
ved de sidste 4 Nr. 700 - 68 - ved de øvrige com. binerte 4 Nr. a 100 Rbd. 6800 - 8100 Rbd. I 3die Afdeling, ved 7 Nr af 19.1 Qvaterne ved de første 4 Nr. 900 Rbd. ved de sidste 4 Nr. 1000 - 36 - ved de øvrige combinerte 4 Nr. a 200 Rbd. 6000 - 8500 Rbd.
Aalborg Stiftstidende, 1836-04-01
J 4de Afdeling, ved Nr. af 12.1 Qvaterne ved de første 4 Nr. 1000 Rbd. ved de sidste 4 Nr. 1500 - 3 - ved de øvrige combinerte 4 Nr. a 250 Rbd. 8250 -- 10, 250 Rbd.
Aalborg Stiftstidende, 1836-04-01
J 5te og sidste Afdeling, ved de 5 sidste Nr. 3) ) Det er værdt at lægge Mærke til, at de fem Nr., som senest udkomme, vinde afgjørende alle Qvaterner og i Qvaterne ved de første 4 Nr. 2000 Rbd. ved de sidste 4 Nr. 2000 - ved de øvrige combinerte 4 Nr. a 9000 Rbd. 2700 -- 600 Rbd. 29, 115 Sedler, som ikke have vundet Træknings=Gevinster a 2 Rbd. 3 Mk. 72, 187 1/2 Rbd. Summa 31,465 Sedler og Gevinster 143, 196 1/2 Rbd. Brutto Overskud 14,127 1/2. - 31, 465 Sedler a 5 Rbd. Indskud 157, 325 Rbd. Naar man vil tage Hensyn til: a) at da dette Lotteri er tvangfrit, hurtigt afgjørende og fatteligt for Enhver, der vil tænke derover, at det er ukunstlet, at Jngen er udsat for at tabe i en Trækningsgang meere end Hælvten af sit Jndskud, hvorimod han paa en Seddel har Adgang til at vinde fra 10 Rbd. til 10,000 Rbd., saa synes det rimeligt, at en stor Mængde vil deeltage deri, og en betydelig Andeel af Seddelmassen vil blive afsat, endog til Nabo staterne: b) da dette Lotteries enkelte Trækning ikke kan medtage en længere Tid end 1 til 2 Timer, saa kan, det ved Gjentagelser trækkes saa til Omstændighederne ville tillade det, paa et eller forskjellige Steder, især da Revisionen er simplere end Tallotteriets indviklede Regnskaber og nok saa simpel som Classelotteriets; c) at, naar man vil trække dette Lotteri 10 Gange, om Aaret paa eet Sted, saa vil man med 25 Rbd. (som 1 Seddel i Classelotteriet nu koster), kunne spille deri de 10 Gange, og have Adgang til circa 28,000 Gevinster fra 10 - til 10,000 Rbd., og Statskassen, ved Seddelmassens stadige totale Afsætning, have et Brutto Overskud, af over 140,000 Rbd. i Aaret med langt mindre Risiko, end Classelotteriet er udsat for, og tillige have i Aaret de samme Netto Jndtægter, som Classelotteriet nu afgiver, men endog tjene til at Tallotteriets lønnede Personale faae dets nuhavende Jndtægter, Collecteurerne ved Colli gering faae en Fortjeneste, uden forøgede Byrder, og dets Byrde for Statskassen, i det Tilfælde, at Tallotteriet efter Forventning ophører; d) at de Filourerier, som saa let kunne finde Sted, ved Classelotteriets Hjul og mange Nr. og Ge spiller i Classelotteriet, fordi jeg ikke under det Baand, samme paalægger en Gevinsthaver, at han nemlig skal tage et Nr. og betale det med Jndskudet foralle foregaaende Trækninger, samt at jeg for 25 Rbd. Jndskud faaer 1 Frilod til 2 Rbd. Vil man derimod trække anførte Lotteri 10 Gange om Aaret, er jeg tilsinds at sammensvare 25 Rbd., og derfor i 10 Trækninger at tage en Seddel og at tildeele mine 5 trængende Børnebørn, hvad jeg paa Sedlerne muligen kunde vinde. Jeg vilde bruge Lotteriet, som en mislig Forsørgelses Anstalt. Winkel=Horn, Justitsraad.
Aalborg Stiftstidende, 1836-04-01
Efter en kort Udflugt ned af Vestkysten vendte jeg fra Skagen tilbage til Liimfjorden og gjennemseilede denne fra Hals til Agger, idet jeg ikke blot besøgte de interessante Steder i Fjorden, men tillige gjorde Sidetour til Bolbjerg, Klitmøller o. s. v. Som bekjendt, er det fordum saa vigtige Fiskeri for Øieblikket aldeles tilintetgjort, med Undtagelse af Aalesiskeriet. Nibe og adskillige af Landdistricterne ere bragte til den yderste Armod, Løgstør seer sin Undergang imøde, og selv Aalborg føler stærkt Savnet af Fjordfiskeriet. Mismodighed yttrer sig overalt, og i det man udkaster den ene Plau efter den anden til Aggercanalens Lukning, klager man over, at ingen af dem iværksættes. Den, der har seet Aggercanalen, som den nu er, og tillige kjender Vesterhavets Voldsomhed, vil let kunne skjønne, dersom ellers Privatinteresse ikke blinder ham, at en Dæmning vilde fordre uhyre Bekostninger, og dog maaskee og faa Maaneder, ja maaske blot faa Dage være tilintet. gjort. *) Desuden synes det ikke urimeligt, at Fiskerierne af sig selv og uafhængigt af de projecterede Dæmninger ville reise sig igien; Ferskvandsfiskerie, langsomt, alt eftersom Helten og de andre Ferskvandssiske vænne sig til det saltere Vand; for Sildefiskeriets Gjenkomst kan ingen Tid bestemmes, da man ikke kjender betingelserne for Sildens Vandringer.) Jmidlertid har man, saavel i Liimfjorden som udenfor, bemærket store Stimer af Sildeyngel; selv har ) Berndt Arnæsen taler (i Bogen om Danmarks frugtbare Herlighed 1656) om et Gjennembrud, som paa hans Tid havde fundet Sted og havde ødelagt Liimfjordens Fiskeri. Maaske vil Historikeren, saavelsom Geognosten kunne eftervise flere saadanne Gjennembrud, Naturen har lukket, ligesom den har aabnet, og Forhaabninger og en stadig Søfart gjennem Agger canalen hører rimeligviis til de meget sangniniske. 1) Ved Sildens Vandringer forstaaes ingenlunde dens Reise fra Nordpolen til sydligere Have, saaledes som man tidligere har drømt om, men blot dens Gang fra de dybere Steder i Havet til Kyster og Grunde. jeg en Miils Vei sydvest for Skagen seet utallige Millioner unge Sild staae saa tæt inde under Land, at de fra Land kunde gribes med Hænderne. Det Eneste, der for Tiden kunde gjøres til Fiskeriernes Gjenopkomst i Liimfjorden, indskrænker sig sandsynlig viis til Beskyttelse af de forskjellige Fiskes Yngel som flere Steder ødelægges ved Kratvaad, Sand vaad og lignende fordærvelige Redskaber. Ved Agger og Harboøre fanges, siden Gjennembrudet, en stor Mængde Flyndre, der fra Vesterhavet gaae ind i Liimfjorden, og disse to Sognes Beboere have snarere vundet end tabt ved Gjennembrudet. Dog, ogsaa for den omkring boende Landmand og de nærmeste Kjøbstæder er dette Fiskeri vigtigt, da den nødvendige Fisk til Huusforbrug derved kan erholdes til lav Priis.
Aalborg Stiftstidende, 1836-04-01
Fra Liimfjorden begav jeg mig langs Kysten nedse til Nissumfjord, og dernæst til Ringkjøbing. lige fra Skagen til Rom drives overalt ved Vesterhavet det samme Fiskeri, Bakkefiskeriet; Kystensk er omtrent eens overalt, og Havets Voldsomhed er den samme; ikke destomindre bemærker man stor Forskjellighed i Baadenes Form og Indretning, og paa ethvert Sted mene Fiskerne, at de hos dem brugelige Baade ere fuldkomment hensigtsmæssige. Med Dæksbaade har man først i de sidste Aar gjort Forsøg et eneste Sted i Nærheden af Hanstholmen, og do synes disse i alle Henseender at fortjene Fortriner paa hele denne Strækning.
Aalborg Stiftstidende, 1836-04-01
Sildefiskeriet i Ringkjøbingfjord turde muligen i Fremtiden blive af større Vigtighed, end det hidtil har været, da der i de to senere Aar er begyndt med at salte Sild til Udførsel. Vaaddragningen i Nymindegab, der for ikke længe siden havde foranlediget Klager og Stridigheder, er, som bekjendt, bleven reguleret ved Regjeringens Bestemmelser. At tilveiebringe Madding til Krogene udgjør ved alt Krogsisteri den fornemste Vanskelighed; nogle Steder regner man endog, at en Femtedeel af Fiskernes Fortjeneste medgaaer hertil. Enhver Lettelse i saa Henseende synes derfor hensigtsmæssig, forsaavidt ældre Rettigheder ikke derved krænkes. Fra Hjerring, hvor Fiskeriet er i Tiltagende, gik jeg over til Fanø, og derpaa, efter en Sidetour til Ribe, ned til Rom, Sylt, Føhr, Pelworm og endeligen af Elben ned til Altona. Jo længer mann, kommer mod Syd, jo mere finder man Fiskeriet i Aftagende; paa Fanø er det endnu betydeligt, dog del næppe som i ældre Tider; paa Fohr er alleredes næsten hvert Spor til Fiskeri forsvundet. Paa den nordlige Øer eller Geestøerne lider Fiskeriet Afbræk ved Søfarten, som er mere indbringende, hvorfor kun udlevede Sømænd og Bønder beskjæftige sig med at siske. Paa de sydligere Øer eller Marskøerne, hvor Agerdyrkning og Qvægfodring sysselsætte Alle, hører, Afviis lie mig nærmest. Disse modige Fiskene, Eiere af henimod 200 Everter, indskrænke sig ikke tilElofiskeriet, men gaae i Nord lige til Fans og i Vest til de hollandske Kyster, og trodse i deres saadne Fartøier ethvert Veir. Det er ikke alene Altona og Hamborg, som afkjøbe dem deres Fangst; og saa de mindre Byer ved Elben, Øerne i Vesterhavet, adskillige hollandske Steder forsynes ofte af dem.