JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1811-05-17
Armeen i Catalonien. Juntaen i Catalonien havde forskaffer sig et Partie i Barcellone, som, imod en Sum af 3 Millioner, skulde udlevere dem Forter Montjoul. Commandanten i Barcellona, Maurier Matthien, vidste der, og besluttede at betient sig af disse Rænker til sin Fordeel. Under Compo Verde bleve 8000 Mand Jnsurgentere sammentrukne ved Barcillons. 800 Mand Elite, kastede sig i Graven ved Montion; den vel underrettede Besætning modtog Fienden med en godt vedligeholdt Jld og bragde ham i den fuldkomneste Forviering. Han tabde 2 til 3000 Mand, hvoriblandt 800 Dræbte. Hovidegenten blev fangen med sine 3 Millioner i en Bye 3 Mile fra Barcellona. Ved Figuteres vare Jnsurgenterne heldigere. 2 af Proviatmagasinets Betiende havde solgt Nøglerne til Magasinet; 500 Miqvelets bleve ved Midnat indladte i Fartet, som havde 400 Mand Besætning, og bemægtigede sig Pladsen, og da disse siden bleve forstær kede med 1200 Mand, har man hidtil endnu ikke kunne fratage tem Pladsen, igien. Det fortes dem imidlertid paa Alt. Den 8de Marts har Oberst Lamarque afslaaet et engelsk Angreb til Søes paa Havnen Blanes.
Berlingske Tidende, 1811-05-17
Den 15de April kastede General Garenu, Commandant i Mønt, Louis, en Jnsurgenthob paa 300 Mand, som var trængt ind i Pucerda og der begik de største Uordener. Den største Deel blev nedsablet og 82 taget til Fange.
Berlingske Tidende, 1811-05-17
Armeen i Arragonien. Besætningen i Tarragone har vovet adskillige Forsøg mod de omliggende Forter og franske Troppekorpser, som alle ere udfaldne til deres V. nære, og have kostet dem mange Mennesker. Samme Skjebne have Jnsurgenterne i dette District fristet i flere blødige Fægtninger mod det franske Cavallerie. - General Suchet ankom den 26de April med sit Corps for Tarragona. Først i Mej kunne Løbegravene være aabnede.
Berlingske Tidende, 1811-05-17
Armeen i Norden. Den 27de Februar blev Marquisito, som med sine 3 a 4000 Mand havde bestormet den lille Havn Lignes, angrebet af 4 Compagnier Eliter, som General Bønner havde sendt Besætningen til Hielp, og tvungen til at trække sig tilbage til Biergene og adsprede sit Corps.
Berlingske Tidende, 1811-05-17
Arbeiderne i Havnen Santona udvides hver Dag. Denne Pest vil med det første være i en respectabel Forsvarstand. Contrummets Armee. Fra denne Armet berettes Jsidor Mirs forulykkede Angreb paa Forter Montalban samt at de allevegne slagne Gu tillas efterhaanden nedlægge Vaabnene og sværge Troeskabs-Eed.
Berlingske Tidende, 1811-05-17
Portugal-Armeen. Armeen har fortsat sin Marsch. Den 23de Marts forlod den Stillingen ved Almeida, og trak sig til Guarda, hvor den blev til den 28de, uden at Fienden lod sig ste. Den og derpaa Veien til Sabugal, for at marschere over Biergene. Det 6te og 8de Corps var kommen tilbage til Spanier. Ove generalen var i Cindad Rodrizo. Den 3die April erfarede General Regnier, som stod foran Schugal, at Tienden nærmede sig. Han tog sin Stilling bag ved Sabugal paa en Høi, hvorfra han kunde bemærke og hindre Fjendens Bevægelser. En tyk Taare bigunstia de Udriklingen af den 25000 Mand stærke engelske Armee, som udbredte sig paa General Regniers Venstre paa Veien fra Penemacor, og opstillede sig foranCoa, ved de Stæder hvor denne Flod let kan passeres. Gener i Reg nier, som giettede Fiendens Hensigt at naar Veien fra Alfrygtes før ham, lod fine Poster ved Con og Brigaden Handelet trække sig tilbage, imedens den paa Høien opstilte Brigade Sarrut skulde opholde Fienden. Denne Høi blev strax angreben af Fienden. Der ersted en haardnekket Fægtning, i hvilken Fiender, uagtet fine igientagne Ærgred strostbles tilbagekastet, og imidlertid indtraf det 2de Corpe i Alfavates. Vort Tid bestaaer i 200 Døde og Saarede. Vi have Grund til at troe at Fiendens Tab beløber sig til 6 a 700 Mand.
Berlingske Tidende, 1811-05-17
Sydarmeens Arrondissement. Hertugen af Trevisemarich, 2de strax efter Badaj 13 Jndtagelse mod Campo Major, Albuqueque og Valencia, for at indtage disse Pladser, ødelægge der Værker, og saaledes derøve de Corpser som udsendtes imod ham fra Lissabon, disse Støberunkter. Denne Plan er fuldkommen lykkes ham. General Latour Manbourg tog Albuquerque den 15de i samme Maaned ved Kopu ation. Dens Besætning, som udgjorde 800 Mand, blev ført til Bagis. Paa samme Tid over umplede er Derasch ment Valence, og bemægtigede sig 7 Metalkanoner, som man søndersløg, da maa ikke havde Leilighed til at faae dem transporterte. Jmidlertid lod Hertugen af Treviso Løbegravene aabne for Campo Major, en ne ere Plads, som Besætningen vilde forsvare. Den 21de, da Breschen var procticabe, lod han Fæstningen opfordre 2den Gang, hvorpaa den overgav sig. Den 25de var den franske Armee ved Floden Cano, og hele Bieringsparken igien bragt ind i Bad jeg, Geeral Latour Manbourg var bleven tilbage i Campo Major med 500 Ryttere og 2 Batailloner af det 100de Liniregiment, for at holde Øie med Fienden, da man havde bemærket Fortraven af den engelske Dertsfortske Armee, der bested af 15000 Engellæ dere og Portugisere, og havde et Cavallerie af 2000 Mand. Genrel Latour Mauboura trak sig derpaa med megen Condutte tilbage til Bød joz, holdt med sine 500 Rytter den hele eng sk Armer i Respect, og giorte endog adskillige lykkelige Angred. Jmidlertid havde et Partie flendtlige Ryttere, i Tillid til deres Overlegenhed, angrebe det 100de Regimer, men dette formerede Quarree og bedækkede Vilpladsen med engelske dræbte Dragoner. Denne hæderlige Kampkasted os omtrent 20 Døde og 100 Saa ede. Blandt de Drædte var Oberst Chamorin, en meget fortient Officeer. Engellændernes Tab er meget stort. 800 Spanier under Zayas og Ardig bel ere blevne transporterede til Vands til Mundingen af Tinto. De havde sluttet sig til Levningen af Ballasteros Corps og rykkede mod Mogner. General Monrassiadspredte dem saart med 3 Regimenter og Hertugen af Ahrembergs Chasseurregiment. Ballasteres re irtrede til Gebraleon. 3ves og Ardjadal lode deres Topper indskibe, men Arriergarden plev endnu paa Bredden angreben af det 27de Regiment, Juntaens Eliaarde nedsøblet og mange gjorte til Fange. Tillige toges 280 Luxus=Heste, der vare blevne reqvirerede i Cadix for dette privilegerede CorpsVeleiringen for Cadix. Medina Silonia blev taget igien af vore Tropper nogle Dage efter Slaget ved Chiciane. Beleringserbeiderne ere igien begyndte med fordoblet Virksomhed. Vore Batterier, have nødt Skibene et lægge hen paa en slet Ankerplads, og her ere 150 af disse forliist i den sidst skrækkelige Okan.
Berlingske Tidende, 1811-05-17
J Staden hersker Misforstaaelse mellem Engellænderne og Spanierne. Hine paastaae, at disse er tilst ækkelig understøttede dem, ved deres forgieves Foretagende for at faae Beleringen hævet; disse det Modsatte. Men sandt er det, at Spanierne have slaaedes meget godt, og tabt 2000 Mand og mange Faner. Man maa ikke troe Engellændernes Fortællinger - end ikke dem de udgive for officielle; Alt fremstilles i det Lys politiske Grunde byde, for at dølge for Folket Faren af den Kamp, hvori Engelland befinDen 8de Maji. I Gaarefter Liver erholdt Hs. Excellents den russisk Ambassadeur Grev Kurakin Audients hos Hs. Majestæt Keiseren, for at overrække Allerhøistsamme en egenhændig Lykønsknings Skrivelse fra hans Souverain, i Anledning af Kongen af Rom Man forsikkrer at Keiseren har bevilget 200000 Franker til Reparation for Notte Damekirken, 300000 til samme Brug for St. Genevieve Kirken, og 500000 for den Keiserlige Kirke i St. Denis, der er bestemt til Keisernes Begravelser.
Berlingske Tidende, 1811-05-17
Den franske General-Consul i Macedonien har, til Fordeel for Handelen, etableret en Post-Coureer fra Salonich til Trawn c.
Berlingske Tidende, 1811-05-17
Madrid, den 16de April. General de Bermuis, som Kongen har afsendt for at fordrive Røverne fra Alberches Bredder, har lykkelig udført sin Sending. Natten fra den 10de til den 14de engreb han Fernande; Garridos bevæbnede Hob og ødelagde den næsten aldeles. 30 Mand, hvoriblandt adskillige Officerer, bleve paa Valpladsen. Fornanden Goerido, tolv af hans Tilhangere, og 50 Heste bleve tagne og førte til Norol ComtroFrankfurt den 5te Maj.
Berlingske Tidende, 1811-05-17
Natten til den 1ste Maj blev 2 Cheiser med Kiøbmænd fra Schwsom vendte tilbage fra den herværende Misse, angrebne af Røvere meum Miir helm og Hrøvenheim. De første Chrise kom lykkelig igien at nem, da Kiøbmændene i samme vare saa resolverte et fyre paa Røverne; v. men den ander med 2 Kiøbmænd fra Winterthue, som sørst indtraf en 2 halv Time efter paa samme Sted, blev angreben af 12 Karle. Postillionen blev reven af Bukken og Passagererne ud af Chalsen, og alle 3 - bleve de saa skrækkelig mishandlede, at man næde Dags Morgen fandt i dem liggende paa Veien svømmende i deres Blod; de vare vel ikke ganske døde, men man tvivler om deres Liv. Vognen var ganske udplyndret paa Hambure, den 11te Maji. Den 6te dennes fore oldt en lille Trefning mellem 2 Canonschalupper af og 2 Canonbaade, der ere stationerede paa Jahde, med 11 engelske Krigsfartøier, hvoriblant 3 større befandt sig. Denne Trærning giør i den kommanderende Søe=Lieutenant Buys megen Ære, da han efter 1 Times Bataille tvang Fienden til at retirere. Engellændernes Tal maa have været betydeligt; er Krigsfartøi sank tilligemed Mandskabet. Engellænderne vare under hele Fægtningen udsatte for en Kartælskilaf vort svære Skyts. Søe=Lieutenant Buus blev paa det Bedste understøttet af Officeererne og Mandskabet paa de 4 under hans Com mande staaende Krigskibe. Han melder i sin Beretning, at Fiendens i Jld var rettet meget slet, og ikke giorde mindste Skade. Paa Flotilten hersker den bedste Aand, saa at den, naar Leilighed frembyder sig, 1 vil haandhæve det franske Flags Ære og fortiene Admiral Verhuuls Bifald.
Berlingske Tidende, 1811-05-17
Dredden, den 29de April. Mid Nedbrydningsarbeiderne paa de herværende Fæstningsværker har man igien gjort Begyndelse for 14 Dage siden, og daglig ardeide i det mindste 1000 Mand paa 3 forskellige Puncter. De Stene derved vindes anvendes deels til Torgaus befæstning, og deels til en stor Afledningssluse i Forstaderne her.
Berlingske Tidende, 1811-05-17
Colberg, den 30te April. De Tropper, man fra det Indre af Landet ventede til at forstærke Kystbesætningen langs Østersøens Kyster i Pommer, fra Bistpreussen, til Pinnemünde, ere ankomne paa forskellige Punkter; tillige er noget Skyts afgaaet fra Berlin til Hovedpunkterne, som Stolpmunde, Ragenwalde, Losschen, Kamin og Svinemande, for med Kraft at afslaae et muligt Angreb af de Engelske paa disse Punkter. Ogsaa anlægges paa adskillige Punkter ved Stranden endnu forskandsninger, foruden de alt anlagte Strandbatterier, paa det ikke de Engelske ved en Landgang med overlegen Magt, skulle kunne bemestre sig disse Batterier. Da Col bergs Besætning blot er tilstrækkelig til, naar den engelske Flaade laden sig see, at besætte Forskandsningerne ved Østersøen i en Strækning af en tydsk Miil langs Stranden, saa have Colbergs velsindede Jndbyggers frivillig meldt sig hos Commandantskabet, til strax at besætte Vagterne i Byen, saasnart de Engelske lade dem see. Og for at giøre denne Post klæde endnu frygteligere, oliver i Fortet Münde, efter Kongens befaling bygget en Rist, for at kunde beskyde de Enge ske, naar dekomme paa Kanonskud nær, med gloende Kugler.
Berlingske Tidende, 1811-05-17
Philladelphia, den 15de Februar. Den 20de Januar forttoges Banksagen i Senatet. Den forslagne Bill, hvorefter de forenede Staters Bank skulde bevilges en ny Octroigik ikke igiennem, og denne vigtige Stiftelse, som nu i 20 Aar med en Capital af 10 Millioner Dollarer betydelig har bidraget til Handelens Udbredelse, vil saaledes ophøre at være til, den 3die i næste Maaned. Begyndelsen er allerede gjort med Bancosedlernes Jndløsning og Actiehaverne faae deres Jndskud tilbage. Man frygter, at adskillige betydelige Virkninger paa Handelstanden ville vorde en følge af Bankens Nid æggelse. Handelsforbudsakten mod Engelland traadte i Kraft den 2den d. M., og nogle Skibe fra Engelland, som siden efter ankom til Nevyork og til andre Havne, bleve strax anholdte af Toldvæsenet.
Berlingske Tidende, 1811-05-17
Denne Vinter har været meget ubehagelig og strængere en sædvanlig. En Søestorm her efløst den anden og anrettet utrolig megen Skade paa Kysten her. Det synes ikke at et eneste Skib, i det mindste fra denne Havn, i dette Foraar vil afgaae til Østersøen.
Berlingske Tidende, 1811-05-17
Blandede Efterretninger. Badet i Staden Baden ved Rastadt har i dette Aar erholdt Bade Giester tidligere end sædvanlig, og deri lagt endog nogle fra fien Lande. For Deres Majestæter Kongen og Dronningen af Baiern ere Værelser bestilte for et Par Maaneder fra 1ste Junii af.
Berlingske Tidende, 1811-05-17
Af en fornem Russer, som reiste i Hs. Majestæt Keiserens Følge til Finland, er nyeligen i Petersborg udgivet en kort og interressant Beskrivelse over denne Reise. Blandt Andet fortæller Forfatteren føgende tragiske Begivenhed: Paa Wargøen, en af de Øer, hvoraf Fæstningen Speaborg bestaaer, tildrog sig efterstaaende Begivenhed: Nogle Maaneder efter Svenborg, Jndtagelse lod en Arbeider en Bomde falde, som han skulde være til et andet Sted; Kuglens Fald frembragde en Gaist, og Gnisten antændte en Krudemasse paa 120000 Pund. Explosionen var frygtelig, dens Følger skrækkeligere. Søen, som beskyller Værkerne, trængtes tilbage væltede sig i Bølger, som Bierge mod en Granitmuur, og strømmede høit over samme. Skibsværfterne brændte; J den faldt paa Kan nerne som stode ladte paa Voldene, og disse udskiøde Kugler og Kartætsker; Kendtvognene, Bomberne, Kartætskerne, Kuglerne, Stenene, afsprængte Jern og Granitstumper, store Bielker a. pred igiennem Luften trindt omkring, og i Gaderne, paa Voldene, ja i Garnisonens fierneste Vagninger falde Mænd, Koner og Børn som Dødens jammerlige Offert. Actillerie-General Woronoff befandt sig just paa et Batterie, da Explosionen skedte; han kastedes til Jorden, og styrtede, uden at være sig bevidst, fra Volden i en Grav. Kuns de Døde reddede hans Liv. To Liig bedækkede nemlig hans Legeme, og de Bielker som rullade ned, og de fra alle Sider nedsprængte Stene og Træestumper &c., traf de Døde, saa Generalen kom uskabt derfra. Over 100 Mennesker, tilsatte Livet, er Skiberærft blev til en Askehob, et heele Fæstnings værk blev udru bart, og udelig meget Krigsmunition gik i Løbet. Et andet Krudtmagten brændte allered; men blev lykkelig reddet. Reperetionen kastede 72000 Rugler og et heelt Aars Arbeide.
Berlingske Tidende, 1811-05-17
J politisk Journal for Apri læses Følgende i Slutningen af en meget interessant Artikel, med Overskrivt Ny-Hellas (Nygrækenland). Ogsaa her udbrede det attende Aarhundrede Oplysningens Straaler, paa de tydsk. U iversite er, navnligen i Leipzin og Jena, studerede mange Græker, og alt spurgte Kiøbmænd af denne Nation paa leirziger Messe atter og Skrifter og Minder fra deres Fædrelands blomstrende Alder: mange mere dannede Udlændinge, som Prindsen af Würtemberg, der nu klamper i den russiske Armer mod Tyrkerne, ønskede at bidrage noget til at vække dette Land, Menneskeslærtens Stolthed, af den to Aartusindes Dvale, det laae begravet i; og paa Øerne, som ved deres mere eenlige Beliggenhed stedse vare mere beskyttede for fiindtligt og ødelæggende Anfald, viiste sig mange Spor af giroplevende Følelser for Forfædrenes Fortienester. Disse betydende Tegn skrækkede Strailets Kadsnet; med Despotismens Jernhaardhed søgte det at nedkue en nye Culturs fremspirende Blomster. Det forlangde af det østerrigske Hof en Græker udleveret, som i Wien oversatte Anacharsis Reiser i sit Modersmaal, og det lod ham halshugge i Constantinopel. Dog forgiæres gre det osmanniske Riges Padischab med afmægtig Haand i Tidens Hjul; disse Despotismens trandhiertige Bestræbelser forøvede de betrængte Grækers Enthusiasmus. Paa de joniske Øer søgte man, under Napoleons lykkelige Veiledning, igien at vække den gamle hellasske Aand; man oprettede Academier for græsk Litteratur, tegnede igjen efter Oympinder, og høitideligholdt offentilge Lege. Paa Panthos og de omliggende Øer blev en Nationalaarde oprettet af 20000 Græker, som, klædte i matedonisk Dragt, sang Tyrtæi Krigssange og Pindars olympiske Seiershymner. Ogsaa spartanske Skarer i den gamle lacedæmoniske Klædning satte den overraskede Tilskuer tilbage i forgangne Aartusinde, og disse nye Helleners Sindbillede var deres Fone, en Phænix, der stiger op af fir Aske. Disse Efterretninger skrækkede Porten saameget, at den sendte 3 Commissarier til Peloponne, for at gribe de skarpeste Forholdsregler mod dem, der søgte at afryste det gamle Aag. Men Osmanernes aldrende Throne, rystet ved Russerne i Norden, ved Wechabiterne i Syden, undergravet ved sine mægtige Stadtholderes indre Oprør, er maaskee nødt til her forgiæves at søge en Støtte.
Berlingske Tidende, 1811-05-17
Man regner Professor Robertsons Fortieneste ved hans sidste Luftreise i Wien for over 30000 Gylden.
Berlingske Tidende, 1811-05-17
Indenlandske Efterretninger. Mariboe, den 9de Maji. Den 30te April bleve 5 danske Skibe tagne under Møen af en fremmed Kaper, og opbragte til en svensk pommersk Havn, men til hvilken vides ikke.
Berlingske Tidende, 1811-05-17
Odense, den 14de Maji. J Søndags Efermiddag hørtes her ved Odense fra Søen af en svær Kanonade, som holdt ved temmelig længe. Skuddene fulgte hestig paa hinanden. Vinden var Sydost. Samme Dag var den første skiønne, sande Somme dag med stille vestlig Vind, 15 Gr. Varme i Middagsstunden i Skygge, indtil Vinden om Eftermiddagen gik til S. O. da det igjen begyndte at blæse. Om Aftenen Kl. 10 lynede det ofte, og siden har vi havt den fatale gamle Østen Storm igien. En Lykke for Sæden, Løv og Græsset har det ellers været, at vi ved ofte omspringende Vinde have havt meget Væde, og i mange Aar mindes derfor ikke saa skiønt og frugtbart tidligt Foraar som dette har været, naar kun ikke nu de tørrende kolde Østenvinde maatte vedholde forlænge.
Berlingske Tidende, 1811-05-17
Randers, den 10de Maj. J Onsdags kom 7 engelske Krigsfanger hertil fra Udbyehøi. Disse vare, tilligemed en Prisemester af en engelsk Fregat, i Kattegat satte ombord paa Skipper Henrichsens Skib fra Stavanger, kommende fra Kiøbenhavn, for at føre samme til England. Beruset af Glæde over at komme til deres Hiem, satte disse Engellændere strax saa stærke Seil til, at Skibet blev læk; men da de saaledes saae sig i Nød, tabte de Mødet, gik alle ned i Kahytten og overlod Skibets Førelse til Skipperen og hans Folk, som ved at formindske Seilene, bragte Skibet ind til Udbyhøis Batterie, hvor han forkyndte dem Ankomsten i en dansk Havn, istedet for til Engelland.
Berlingske Tidende, 1811-05-17
Callundborg, den 14de Maj. Den fiendtlige Convoi tog den 12te dennes en Stilling, omtrent tvers for Asnæs, hvor den siden er bleven liggende. Vinden har ogsaa siden forgaars Aftes været sydøst lig med frisk Kuling.
Berlingske Tidende, 1811-05-17
Corsøer, den 15de Maj. Den fiindtlige Convoi er endnu ikke passeret Beltet; men ligger siden den 12te roers for Asnæs.
Berlingske Tidende, 1811-05-17
Helsingøer, den 14de Maj. Afvigte Nat have nogle Barkasse- og Slupper fra de under Kullen krydsende fiendelige Fortøier bortsnappet ud for Dronningemøllen 2de danske, men tomme Galeaser; maa forsøgte ogsaa paa at tage en tredie, men ved de aarvaagne Militaires Raskhed maatte de opgive dette Forsøg og vende derfra tilbage med Tab. Galeaserne skulle være bragte hen under Anholt. J Dag ere baade Fre garten og Kutterbriggen ude af Sigte. Et Skib kom syd fra og seilede strax nord ud.
Berlingske Tidende, 1811-05-17
Den 16de Maji. Den svenske Forer i Sundet i Dø f. er 1 Gallep og 1 Canonbaad ved Helsingborg, samt 2 Canonbaadt, som sees at maneuvrere imellem Landskrone og Hveen. De øvrige de Canonbaade og Galeyer, som i disse Dage have været tilsyne, ere i Nat gaaet ind til Landskrone. - Herfra ere i Dag ingen fiindtlige at Seilere i Sigte.
Berlingske Tidende, 1811-05-17
14 Batteriet Trekroner, den 14de Maji. Fra i Gaar til Dag ere indpasserede 11 og udnasserede 17 Skibe.
Berlingske Tidende, 1811-05-17
Den 15de Maji. J sidste Etmaal ere indpasserede 5 og uder passerede 36 Skibe. En svensk Canonchaloup observeredes i Gaar at at langs med Kysten fra Landskrone til Malmøe, hvor den indrette da forblev. - En Finlapper Skude kom nord fra til Ankers under Parteriet.
Berlingske Tidende, 1811-05-17
Den 16de Maji. J afvigte Esmaal ere indpasserede 9 og udassuede 27 Skibe.
Berlingske Tidende, 1811-05-17
Kiøbenhavn, den 17de Maji. Nytligen var Sørkapitain Holm med 5 danse Krigsbrigger indøbm i Egnensund. Uvidende herom sendte 3 engelske Brigger 5 armede Fretøier ind i det vestre Jndløb af Eggensund. Omstændighederne tillod elke de danske Brigger, som laae i det østre Jndløb, at kunne i Girke, men deres Fartøier bleve afsendte 1 a 2 Mile forbi Eggerøen, 6 for at modtage Fienden. Briggernes Soldatesque blev skjult paa en er liden Øe, og samtlige Fartøier havde posteret sig bag et Skiær. Paa engang bleve de engelske Fartøier, i det de dristigen roede ind, angreden af Haubitz= og Musketild. De vendte strax om, men bleve forfulgte af a de danske Fartøier under en levende Jld, indtil de kom paa Skraaeskudsistance fra de flindtlige Brigger. Tilsidst blev en af de fiendtlige Chaloupper indhentet, og overgav sig til Lieutenant N. Grove. Dens Besætning bestod af 1 O ficeer og 17 Mand, af hvilke 1 var død og 3 saarede, tilhørende Briggen Bellette, den samme, fra hvilken 2 Officerer og 12 Mand i en Chalouppe nyeligen blevne tagne under Næsset. Flere fiendtlige Fartøier vare upaatvivlelig blevne tagne, dersom ikke en Krudikasse var sprunget paa et af vore Fartøier, det foraa sunde megen Confusion. Man saae mange falde paa de engelske Fartøier, paa dansk Side haves ingen Døde, men 5 Saarede, hvoraf 2 farlig.
Berlingske Tidende, 1811-05-17
Søndagen den 19de Maji anlægges Hofsorg for den afdøde EnkeFyrstræde Amalie Eleonore af Anholt Bernburg Schumburg, som bæres 4 Dage.
Berlingske Tidende, 1811-05-17
Under 24de April er udkommen en Forordning for Kongerigerne Danmark og Norge, angaaende den ved Forordningerne af 8de Februar 1810 mabudne Jndkomstskars forlods Udredelse af de Priser, som giøres af Kapere.
Berlingske Tidende, 1811-05-17
Under 24de April er udkommen en Forordning for Hertugdommene, Slesvig og Holsteen, at den ved Forordningen af 8de Februar 1818 paabudie Jndkomstskat forlods skal udredes af Auctionsbeløbet af de Priser som giøres af Kapere.
Berlingske Tidende, 1811-05-17
Det under 24de April d. A. udfærdigede Rentekammerpatent, en gaaende nogle næ mere Bestemmelser i Henseende til den under 8de Februar 1810 paabudne Afgift af 1/2 Procent ved faste Eiendommes Afbændelse og af Arv, af hvilket Patent den vedtrykte danske Oversættelse er indført i Colliegialtidenden No. 18 for indeværende Aar, er allene udstedt for Hertugdømmene Schlesvig og Holsteen.
Berlingske Tidende, 1811-05-17
Hs. Majestæt Kongen har allernaadigst i tvende Aar skienket antligen 100 Rdlr. til Præmiers Udsættelse for Bicaal i Aarhuus Amt, en aller maadigst overdraget detoeconomiske Selskab sammesteds at besørge Præmierne udsatte, hvilket dette ogsaa har gjort, ved at udlove 50 Rd. til den Landmand, der i Aarene 1813 og 1814 har den største Mænge vel overfødte Bier, dog ikke mindre end 40 Bestader, og 30 Rd. til den, der har 25 dito, samt 20 Rd. for 15 Stader.
Berlingske Tidende, 1811-05-17
Ved Auctionen paa Børsen den 16de Maj paa Viine blev betalt røde Vine 600 til 750 Rd. pr. Oxhoved, hvide Vine 401 til 501 pr. dito, Frontignie 542 Rdlr. pr. dito, rød Portviin 700 Rd., Propper 70 Rd. pr. 100de, Cognac 651 Rd. Contimation af den Kongl. Priserets Domme i Kiøbenhavns No. 31819. Kammer=Advocaten med flere, contra Skibs-Capt. Pelig Almp, Skibet Weshington.
Berlingske Tidende, 1811-05-17
(Paakiendt den 14de Maji) Kiendt for Ret. Det i nærværende Sag omhandlede af Skibs-Capt. Pelig Altar førte Skib, Weshingion kaldet, tilligemed sammes Ladning, tilkieners herved Hs. Majestæt Kongens Kasse, og Kaperfører Lars P. Robert for lige Andeel som god Prise; og at vedkommende Militaire forbeholdes deres Ret til den af den Kongelige Kasses Andeel tilkommende Procenter. Retsomkostningerne, blandt hvilke Kammer=Advocatens Salarium bestemmes til 150 Rd., af Prisen at udrede No. 319-20. Kaperfører Koefoed, contra Skibs-Capt. Bødicher, Skibet William.