JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-12-08
Herved bekjendtgjøres: at følgende under Hr. Landsdomme, Henrich Mule Hoffs Concurs-Boe registerede Eiendomme her i Jylland blive stillede til offentlig Auction 3 Gange efter hinanden paa efterskrevne Dage og Steder, nemlig: a. Hovedgaarden Aunsberg, i Lysgaard Herred, der staaer for Hartkorn frie Hovedgaardstaxt Ager, 30 Tdr. 1 Skp. 1 Fdkr., og Skovskyld 2 Td. 1 Skp. 3 Fdkr. 1 1/2 Alb., hvortil er et Areal af circa 836 Tdr., scommetrisk, Maal, Skoven iberegnet, som udgjør henved 266 TønLand, stræste Delen bevoxet med Eeg af fortrinlig Vext, i en behagelig og frugtbar Egn ikke fuldt 2 Mile i Viborg. med gode vel indrettede Vaanings- og Udhuse, samt Frugt hauger. Til Gaarden høre Sørslev Kirker med Tiender, samt nogle Huse. Auctionen, paa Raadhuset i Viborg. den 9, 10 og 31 Januari førstkode om Formiddagen Kl. 10. b. Hovedgaarden Hald 3/4 Miil fra Viborg, i Nørlyng Herred, som har en anseelig bygning med en smuk frugtbærende Hauge ved Siden at i stor fiskerig Søe, omgivet af Skov, staaer for Hartkorn. rie Hovedgaardstaxt 17 Tdr. 4 Skpr. 1 Fdkr., og Skovskyld 5 Tdr. 2 Skpr. 2 Fdkr. med et Areal af circa 1800 Tdr., og deraf 1/2 Deel Ege- og BøgeSkov, hvorpaa er 6 Afbygger=Steder, og deriblant en tækved Landeveien liggende Vandmølle, Non=Mølle kaldet, en Tegl ovn med tilhørende Bygninger, en Smedie og et Stampeværk, Til Gaarden høre Finnerup, Dallerup og Raunstrup Kirken med Tiender, matrikuleret ialt til 42 Tdr. 6 Skpr. 3 Fdkr. 1 1/2 Alb., samt noget Bøndergods i Finnerup, Vorde og Alminde Sogne, der staaer for Hartkorn 5 Tdr. 2 Skpr. 2 Fdkr. 2 Alb. og 4 fraliggende Enge. Auctionen holdes paa Raadhuset i Viborg den 9, 10 og 31 Januari førstkommende om Eftermiddagen Kl. 2.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-12-08
Kongl. Landsoverret i Viborg. Fyens Stifts testamenterende Selskab, Siden sidste Anmeldelse (see disse Aviser No. 167) ere endvidere ved Døden afgaaede: 2den Klasse No. 157, Thomas Roy, og 3die Klasse No. 251, Svend Mathiesen, begge i Assens.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-12-08
De Jnteressentere, som endnu ikke have betalt Kontingentet til ethvert især af de for dette Aar indtil den 23 Octbr. i disse Aviser anmeldte 13 Dødsfald, ville behage at erlægge det Skyldige inden den 24 d. M., da de resterende Penges Udbetaling til Vedkommende ikke længere kan udsættes. Odense den 3 Decbr. 1809. Directionen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-12-08
Ved at give Jnstitutet Døttreheld en større udvidelse saavel i Henseende til rummeligere Locale, som ved at antage flere Lærere, er jeg bleven istand til at kunne fra næstkommende Nytaar indtage i bemeldte Jnstitut nogle flere Elever end de der allerede ere antegnede; ønsker derfor Nogen deres Børn optagne i denne Lære-Anstalt, ville de behagelig melde den jo før jo heller hos Undertegnede, der tillige, hvad de udenbyes Elever angaae, vil gjøre sig Umage for at see den anbragte hos gode Folk i Kost og Logie for billig Betaling. om det maatte forlanges. Odense den 7 Decbr. 1809. C. R. Pram. 4 Stykker Jern ere fundne paa Heltengen, og anvises af Prestøe uden St. Jørgens Port.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-12-08
Birkedommer Friis giver Underretning hvor en vel indrettet og bygget Vandmølle er at bekone tilkjøbs. Den har fornødent og overfalds Vand, har eet Vandhjul men trende Qværne, foruden Privilegium, Hestemølle, har 12 Tønder. Sædeland og Slaaebund til 12 Læs Høe.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-12-08
Skipper Niels J. sen afgik fra Kjøbenhavn i Onsdags den 29 Novbr. Ved sin Hjemkomst hertil skal har strax. udning, og afgaae til Kjøbenhavn ig. som i gtgods med ham, ville uden Ophold tilkiendegive sam Rotbøll Friis. Den lige Examen i den Lahnske Stiftelse for hjelpeløse Børn, der er bestemt at holdes paa Stifterens Fødselsdag den 10 December, som i Aar indfaldet paa en Søndag, bliver derfor udsat til Mandagen den 11te og begynder og Formiddagen Kl. 10 med de sædvanlige Høitideligheder, og en Tale, der holdes af Sognepræsten Hr. Wirth. Ved denne Leilighed indbydes enhver denne Indretnings Velyndere af Stiftelsens Jnspection.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-12-08
To fremmede Gjæs, hvidbrogede men i øvrigt uden Mærke som for nogen Tid siden ere indkomne i min Gaard kunne af deres beviisligge Eier afhentes imod dette Avertissements Bekostning og videre Udgivters Erstatning. Peder Larsen, i Hjallese ved Odense.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-12-08
De af Kjøberne ved Auctionen i Allested Præste NB. gaard den 24 og 25 October 1809, som endnu ikke have betalt de dem tilstillede Auctions-Regninger. bringes herved Auctions-Konditionerne i behagelig Erindring. Jkke til Svar paa Friderik Postes beskyldning mod mig i Hr. Hempels Avis No. 186, men til Efterretning forde Reisende, meldes herved: at Veien over Grevskabet Mucadell fra Odense til Faaborg i ingen Henseende er daarligere end den altid ved denne Aarstid pleier at være, - at Althvad jeg i dette Efteraar har ladet foretage ved denne Vei, er skeet i Overeensstemmelse med Districtets første Veiofficeers. Hr. Oberstlieutenant v. Heides Ordre, - og at de Reisende uden mindste Fare kunne reise denne Vei. - Derimod meldes til Friderik Postes Efterretning, at han er langt under de Personer, som jeg troer at skylde offentligt Svar, men, da hans trættekjære Forhold mod mig i hans Bekjendtgjørelse alt er indklaget, vil jeg trøste ham med, at han inden føie Tid i disse Aviser vil kunne læse det Rettens Svar til ham som den 20 i Forordningen 27 Septbr. 1799 befaler at bekjendtgjøres i Aviserne. Søeboe den 4 Decbr. 1809. Riber.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-12-08
Formedelst de raae Materialiers vedvarende Stigen i Priserne, har Kommissionen for Fattigvæsenet her fundet fornødent, atter at forhøie Priserne paa de i Fattigvæsenets Kartefabrik forfærdigende Karter, saaledes at samme herefter af Kassereren udsælges saavel i enkelt Par som dofinviis til følgende Priser: 1 Par af de fine Karter for 8 Mk. 1 Par af de grovere dito - 7 1 Par Farve-Kradsere - 7 - 8 s. og 1 Par Hattemager dito - 4 - Hvilket herved til alle og Enhvers Efterretning bekjendtgjøres. Odense Fattigvæsens Kommission den 5 Decbr. 1809.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-12-08
Den 13 November er uden Tilladelse bortgaaet fra Kantonnementet i Faaborg Tambour Lars Hansen Kjøng høirup af Hans Majestæt Kongens Regiments 3die Bataillons 1ste Kompagnie. Ved Undvigelsen var han klædt i en graae Trøie, blaae Transer og Skoe samt graae Klædes Monderingshue paa Hovedet. Han er maadelig af Størrelse, har sort Haar, og er fyldig af Ansigt. Enhver, som maatte antræffe benævnte Lars Hansen Kjønghøirup, anmodes tjenstligst om, at lade ham anholde og indbringe enten til Faaborg, Odense, da ikke allene alle havde Omkostninger herved, men tillige de reglementerede Opbringervenge vil vorde godt gjorte. M. Bulom, Bataillons-Kommandeur.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-12-11
Krigs Efterretninger. Engellænderne skulle nu have besluttet, utvungne at rømmeWalcheren. De skulle endog efter en Skrivelse fra Antverpen have tilbudt en Kapitulation desangaaende, og atter hjemme udskibet nogle Tropper, der vare bestemte til denne Øes Forsvar. Jmidlertid have de Franske indskibet en Mængde Tropper for at angribe Walcheren, saa at man snart, ifald intet mindeligt Forliig kommer i Stand, fra denne Kan kan vente interessante Efterretninger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-12-11
J Portugal er man ikke synderlig fornøiet med de Engelske Venner. I det mindste klager en Lissaboner Skrivelse bitterlig over, at disse, siden Napoleon forlod Spanien, ikke have vundet een eneste Tømme Land. De kantonnere paa Grændserne; Jngen veed, hvad de ville gjøre, og de videdet neppe selv. Seieren ved Talavera, hedder det, blev alt for dyrt betalt, og beviser blot, at vi (Engellænderne, Portugiserne eller Spanierne?) med lige Styrke ere de Franske overlegne. Skal Spanien og Portugal reddes, hedder det videre, maae det skee hverken ved Engellænderne eller ved Jndvaanerne, men ved en eller anden gunstig omstændighed, som kalder Fjenden derfra, thi Engellænderne ere ikke talrige nok; Spanierne, indbyrdes uenige, uden Officerer og Disciplin, due ikke til Krigen. Ogsaa Portugiserne ere gode Mennesker, men i Krig kan man ikke regne stort paa dem. Den 11te f. M. angreeb Marskal Neyls Armee, som er omtrent 11000 Mand stærk, og i Marskallens Fraværelse anføres af General Marchand, med største Tapperhed, en Spansk Armee paa 18000 Mand, som under Hertugen deel Parqve stod paa Høiene ved Tamames i Nærheden af Salamanca. En Deel af det Spanske Kavallerie veeg strax i Begyndelsen, og var derved Skyld i, at 6 Kanoner bleve tabte, som dog siden tilbagetoges. Spaniernes Tab angives i Fransk-Engelske Beretninger, hvoraf denne Fortælling er tagen, til 300 Mand. Fra Bilbao skrives under 12te f. M., at Franske Tropper der igjen ere indrykkede, og fra Cadix meldes, at Marqvis Romaner gaaet til Armeen i la Mancha, for atter at indføre Subordination ved samme, samt at General Eqvia er afsat af Juntaen, der ogsaa har forkastet Forslaget, at oprette en Kommittee for den udøvende Magt. Samme Junthar været saa forlegen for Grunde til en Krig med Danmark, at den fylder sin Krigserklæring med Beskyldninger, hentede fra Romanas og Spaniernes Ophold her i Landet 20 J Tyrol slaaes de Franske atter med Jnsurgenterne i Wintschau og i Passener-Dalen, som den troløse Hofen paa nye har ophidset. J sine desangaaende udstædte befalinger tilstaaer han, at han vel havde raadt dem til at nedlægge deres Vaaben, men var selv bleven bedragen af Geistlige og Andre, han holdt for sine Venner. Nu skulde hans kjære Medbrødre kuns modig gribe til Vaaben, dersom de ikke vilde see deres Kirker, Klostere og hele Religionen forstyrrede. Tilsidst siger Hofer, han ønskede gjerne af veltænkende Mennesker at erfare hvad Schweitz vel foretager sig Virkelig skal i Kanton Lucern være udbrudt nogle Uroligheder, og man vil have opdaget, at saavel religiøse som politiske Sværmere have vidst, at skaffe sig Jndflydelse hos dette Folk. Regjeringen har desaarsag ladet adskillige Personer arrestere, og nogle Tropper opbyde. Ogsaa har Staden, Lucern den 18 Septbr. faaet en lille Garnison.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-12-11
Af den sidst meddeelte Relation om Wagramer=Slaget sees, at Erkehertug Johans ubegribelige Udeblivelse var Hovedaarsag til Østerrigernes Ulykke. Allerede den 4de om Aftenen afgik en Koureer, som den 5te om Morgenen, overbragte denne Erkehertug i Presburg Ordre at støde til Hoved-Armeen. Østerrigerne havde i dette Slag 4 dræbte og 11 saarede Generaler, blant hvilke sidste Erkehert. Kar selv. De gjorde 7000 Fanger, og erobrede 12 Ørne og 11 Kanoner; derimod tabte de 9 demonterede Srykker og 1 Fane. Et besynderligt Tilfælde, at Seierherren tabte flere Trofæer, end den Overvundne, De Franske mistede Gen. La Salle og Adjutant-Kommandant Duprat, som bleve dræbte, de havde desuden 15 saarede Generaler. Østerrigerne, hedder det, besjæledes i dette Slag af samme høie Mod, som ved Asparn, deres Anførere foregik dem med Exemplet, og Chefen for Generalstaben, General Baron Wimpsen, saavelsom Kommanderen over Artilleriet, Gen. Rouproy, erhvervede sig atter udødelige Fortjenester.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-12-11
Den Portugisiske Bataillon, som har ligget i Garnison i Hannover, skulde den 6te bryde op til Regensburg. Frankerig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-12-11
Den Pragt, hvormed den 3 og 4 Decbr. skulde høitideligholdes i Paris, skal overtræffe alt, hvad man hidtil har ning, hvilke det uventede Engelske Angreb end mere havde seet sammesteds. Den 3die skal Seieren ved Austerligi Forbindelse med Kronings= og Fredsfesten høitideligholdes. Men angaaende hvad der skal skee den 4de, er man endnu i den meest spændte Forventning. Man veed blot, at Høitiden denne Dag skal begynde Kl. 10 i Kirken, og at Keiseren efter Gudstjenesten vil begive sig i det lovgivende Korps's Forsamlingssal. Paa alle Paris's Hovedtorve ere oprettede 4 Stelladser, hvorfra Pariserne skulle opvartes med Musik, Fuglevildt og andre Lækkerbiskener; ogsaa skal Viin til de Drikkelystnes Glæde springe i Fontainer til over 6 Fods Høide. Fyrst=Primas, der allerede var reist til Regensburg, har ved Estafette faaet en Jndbydelse at komme til Paris, hvoraf man slutter, at vigtige Ting, Rhinforbundet betræffende, der skulle forhandles.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-12-11
Østerrig. Den 27de f. M. bekjendtgjorde General Wibra for Viens Jndvaanere, at Keiseren samme Dag var ventendes. Denne Efterretning udbredte en almindelig Glæde; Gaderne fyldtes af Mennesker, og, da Hs. Majestæt Kl. 4 om Eftermiddagen ankom, blev hans Vogn standset af denne glade Vrimmel, som Borgervagten med stor Møie hindrede i at spænde Hestene fra Vognen, den de selv vilde trække. Under et høit, Vivatraab i Ordets egentlige Forstand (som Hoftidenden udtrykker sig) blev Keiseren baaren ud af Vognen til sine Værelser. J mindre endeen Time var Hovedstaden, lige til det ubetydeligste Huus i de vidtløftige Forstæder, illumineret. Den 29de bivaanede Hs. Majestæt et høitideligt Te Deum i Hovedkirken.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-12-11
J alle Skuespilhuse var Entreen om Aftenen fri, og Jlluminationen begyndte paa nye, Monarken var over denne Folkefryd rørt indtil Taarer. J en Haandskrivelse til de Nedre=Østerrigske Stænder bevidnede han sin Tilfredshed over en Modtagelse, hvori det troe hengivne Sind, der i Aarhundrede var Østerrigernes Arvedeel, viiste sig i det allerskjønneste Lys. Til at berigtige de nye Grændser saavel med Rusland, som med Warschau, ere af alle Parter Kommissairer udnævnte. Med første Magt torde det imidlertid komme til alvorlige Discussioner, saasom Rusland blant de 400,000 Sjæle, der skulle aftrædes, blot vil have regnet de mandlige, Østerrig tillige de qvindelige.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-12-11
Sachserne have d. 29 s. M. forladt Presburg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-12-11
Holland. For Kongens Afreise havde det lovgivende Korps en høitidelig Audien; hos Hans Majestæt, hvori Præsidenten Hr. van de Poll udtrykte Nationens inderlige Ønske, at Forsynet til sildigste Alder vilde befæste Regjeringen i Monarkens Hænder, og lindre hans Bekymring over de ulykkelige omstændigheder, som droge Holland imod dets Villie ind i fremmede Tvistigheder. Tillige nedlagde Præsidenten Lovgivningens Forsikring for Tronen, at den var beredt til, af al Kraft at understøtte Hs. Maists. Bestræbelser for Rettergangens Forbedring og Finanternes Ophielpforværret. J Anledning af Kongens forestaaende Afreise sagde Hr. van de Poll. Jntet, Sire, trøster Nationen herover uden den Bevidsthed, at dens Vel, hvor De end befinder sig, vil udgjøre den vigtigste Gienstand, for Deres Omsorg. Forsynet føre snart tilbage til os en Monark, den vi ære som vor Konge og elske som vor Fader. Hs. Majestæt behagede at svare, at han fandten Trøst uagtet de forøgede Krigsomkostninger, dog at have fundet et Middel til at blive inden for den sidste Budgets Grændser; at det smertede ham, at have været nødt til at foretage Forandringer og Nyheder, mod hvilke Hollænderen, af Tilbøielighed til sine Sædvaner, og af Agt for sine Forfædre, havde Modbydelighed. Til disse Forandringer kunde blot Statens sande Jnteresse bevæge ham. Ogsaa var det kuns i det Haab, at en kort Fraværelse kunde være Nationen nyttig, at han føiede sig i sin Broders Keiserens Ønsker, og besøgte ham. Til 1 Februar haabede han at være hjemme igjen, og den Forestilling, at denne Reise skulde gavne Landet, formindskede de Ubeqvemmeligheder, han ellers vilde føl ved at være fraværende i den sig nærmende slette Aarstid.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-12-11
Sverrig. Jblant de Forslag til Besparelser for Statskassen, som Bondestanden har gjort den hemmelige Kommitter, ere: at Præsident= og Vicepræsident-Embederne i alle Kollegier skulle afskaffes; ei heller skulle Stænderne have nogen Justitskanzler, da dette Embede ret vel kunde forvaltes af den Kgl. Kanzler. Videre skulde alle Domainer, som af de forrige Regentere vare bortskjænkte til Private, igjen inddrages. Men intet af disse Forslag har hidtil fundet Medstændernes bifald. Borgerstanden har foreslaaet, at Adelige og Præster, der ere boesatte i Kjøbstæderne, skulle dele Jndqvarterings Byrderne med Borgerne. Dette har Adelen ubetinget tilstaaet, men Præsterne ligesaa bestemt afslaaet!
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-12-11
Blandede Efterretninger. Tydskland. Den store Armees Hovedqvarteer bliver indtil den 4 Jan. n. A. i Linz. En Mængde Jøder, som fulgte den Franske Armee, i Tyrol meest for at skakre med stiaalne Sager, opspores nu, og arretteres.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-12-11
Den første Transport af Østerrigs Krigs-Kontribution, bestaaer af 13 Millioner Gylden, og er alt afgaaet fra Vien.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-12-11
Den 1ste Bataillon Viener-Frivillige, som i Krigen, har holdt sig saa brav, at af 1000 Mand omtrent 200 ere tilbage, kommer nu som Garnison til Vien, hvis Borgerskab og har modtaget dem festligen. Det hedder nu ogsaa, at Erkehertug Karl, tilligemed Keiseren kommer til Vien. Hans Adjutant er der allerede. Gen. Andreossy er reist derfra.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-12-11
De Franske Emigrantere, som opholdt sig i Østerrig, skulle nu efter Forlydende atter udvandre.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-12-11
Landeveiene i Nedre og Øore=Østerrig ere saaledes fyldte med Tropper, Kanoner a., at Reisende have ondt ved at komme frem.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-12-11
Den 22 f. M. høitideligholdt Storhert. af Baden sin 32 Fødselsdag.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-12-11
En Hr. Mahlmann har forpaatet Journal- og Avis Væsenet i Sachsen, saa at Alle og Enhver, der agter at udgive nogen Tidende, desangaaende maae henvende sig om Tilladelse hos Hr. Forpagteren.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-12-11
Efter Forlydende skal med det første ogsaa oprettes er Vestphalsk Ridderorden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-12-11
Den 3 d. M. forkyndte en Artillerie=Salve Hamborgerne Keiser Napoleons Kronningsdag. Kl. 11 blev i det Franske Gesandtskabs Kapel siunget Te Deum. Mod Middag manøvrerede de Hollandske Tropper, og om Aftenen gav Hr. Bourienne et stort Diner.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-12-11
Napoleons Lovbog skal indføres i Storhertugdømmet Berg 1 Jan. 1810.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-12-11
Den Bayerske Gen. Wrede er, ligesom Moreau et Beviis paa at Jurister i en Hast kunne forvandles til store Feldtherrer, naar Omstændighederne begunstige Udviklingen af deres Talenter. Han var indtil 1797 Landskriver i Overamtet Heidelberg, og blev i dette Aar ansat som Major ved den Bayerske Armee til Løn for den Tjeneste han havde gjort ved Landstormen, da Jourdan 1796 maatte retirere, Frankerig. Keiseren og Kongen af Sachsen forlyste sig undertiden med Jagtvartier. Den Sidste skjænker alle Konst-Mærkværdigheder i Paris største Opmærksomhed.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-12-11
Jblant de nye Baroner befinder sig den fra første Nationalforsamling som Forsvarer af Kongens Retti heder bekjendte Hr. Malouet, samt den forrige Jakobiner og Medlem af Konventet, Jean Bon St. Andre - Kriser Napoleon forstaaer at amalgammere endogsaa de heterogeneste Dele til et varigt Heelt!
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-12-11
De Svenske Krigsfanger i Naney drage nu hjem. Den Telt, som Johan Sobirsky i Slaget ved Vien, forrige Aarhundrede fratog Storviziren, skal være paa Veien til Frankerig. De Franske Stæder, som ønske sig Vaabenmærker, kunne ansøge om og gjøre Forslag til samme, dog at hverken Ørne eller Bier bringes i Forslag, saasom disse høre til Rigsvaabenet, ei heller Kroner, som ere et Symbol paa Sonveraineteten, e heller nogle saadanne Mærker, som det forrige Franske Dynastie har brugt i sit Vaaben, eller som kunde erindre om noget fremmet Herredømme, f. E. i de nye Departementer &c. Gen. Dupont, der, som bekjendt, var saa heldig i Spanien, opholder sig nu paa Landet ved Paris paa sit Æresord.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-12-11
Den 16 f. M. kom 42 af Schills Bande til Toulon, for der at smeddes til Galeierne. Man venter ialt 360 af disse Ulykkelige.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-12-11
Østerrig. J Østgalizien, især i Leopold, skulle alvorlige Uroligheder være udbrudte.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-12-11
Danzig. De Franske bortføre nu 300 herlige Metalkanoner, hvoriblant især 8, som forskrive sig fra denne Stads blomstrende Tider, da hver Borgmester ved Embedets Tiltrædelse maatte forære Staden i Kanon. Danzigerne beholde dog endnu en 300 Stykker tilbage.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-12-11
Preussen. Endeel Fæstningskommandanter og andre Officerer, som for deres Forhold i sidste Krig vare satte under Tiltale, have nu faaet deres Dom. Oberst v. Jngersleben skal skydes, men har salveret sig ved Flugten. Gen. Lieutn., Grev v. Wartensleben erdømt fra sine Charger og Ordener til Fæstningsstraf paa Livstid. Hans Formue konfiskeres, men desaarsag udsættes daglig 4 Groschen, til hans Underholdning. Gen. Lecog er dømt til Kassation og 20 Aars Fæstningsstraf. Obersterne Boumann af Artilleriet, v. Albert af Mineurkorpset, og v. Caprice ere ligeledes dømte til Kassation og Fæstnings straf, de to første paa 10, den 3die paa 3 Aar. Samme Dom er falden over mange ringere Officerer. Oberst v. Massenbachs Proces er endnu ikke til Ende. Fra Colberg maae ingen Skibe for det første afseile. Deres Papirer skulle nok engang strængt undersøges.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-12-11
Rusland. Ved Høitiden i Anledning af Seleren over Tyrkerne saaes den Svenske Ambassadeur i Keiserens Suite.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-12-11
J Moscau og Petersborg skulle oprettes saakaldte Adres=Komtoirer, til hvilke alle Udlændinge skulle aflevere deres Passer, hvorimod de bekomme skrivtlig Tilladelse til at opholde sig i disse Stæder, som maae fornyes hver 6te Maaned. Disse Komtoirer staae under Krigs-Gouvernementets umiddelbare Opsyn.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-12-11
Sverrig. Her venter man den valgte Tronarving saasnart Freden med Danmark kommer i Stand. Bondestanden skal især have modsat sig KonskriptionensJndførelse i Sverrig. Denne Stand havde foreslaaet, at de Geistlige, der have fri Bolig, i Fremtiden skulde sørge for sammes Vedligeholdelse, samt, at de Embedsmænd, der havde Deel i den forrige Regjerings Handlinger, skulde drages til Ansvar; men disse Forslage fandt ikke de andre Stænders bifald. Disse have imidlertid bevilget Bondestanden Stemmerettighed Banken angaaende, hvilket vel under Gustav III allerede var tilstaaet denne Stand, dog saa, at naar 2 af de ældre stemmeberettigede Stænder vare enige, kunde Bondestandens Forbindelse med den 3die uenige ikke standse de tvendes Beslutning.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-12-11
Hamborg den 8 Decbr. - Vexel 2 M. 400.