JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1812-01-31
2. Den danske Litteraturtidende indeholder i (4) Numere en meget skarp Recension over Hr. Pastor Wergelands kronede Priisskrivt om det norske Universitet. Da Bogen, som er udkommet i Kristiania, ikke hidtil har været at faae hernede, fordi de faa Exemplarer, som kom til Kjøbenhavn, strax bleve bortrevne, og den i Norge skal have havt saa stærk Afsætning, at det endog hedder, at et 2det Oplag foranstaltes, er det vanskeligt at dømme Forfatteren og Recensenten imellem. Paa den ene Side falder det vel vanskeligt at troe, at et Skrivt, der af Mænd som Bech, Rosted, Stoud=Platou, Pavels, og Wedel Jarlsberg paa det Kongl. Selskab for Norges Vels Vegne er tilkjendt en Præmie af 800 Rd. og tillagt udmærket Berømmelse for Fuldstændighed, Orden, Grundighed, Varme for sand Videnskabelighed, Tydelighed i Fremstillingen, samt et ædelt og korrekt Sprog, som i disse Mænds Bedømmelse af Skrivtet (see Budstikken for 1811 No. 3 og 4) siges at være dets tumiskjendelige Egenskabern, skulde være saa aldeles under Kritik, som det her udgives for; - men paa den anden Side lader det sig heller ikke nægte, at er Adskilligt der saaledes, som det i Rec. anføres da kan det ingenlunde billiges. At ønske havde det imidledtid været, at denne Misbilligelse var skeet med større Rolighed og Ulidenskabelighed, og i Særdeleshed, at de Udfald paa den danske Nation, som Hr. W. skal have tilladt sig, om det forholder sig saa, vare blevne revsede med den Værdighed, som saadant fortjener, men uden derved at opirre Gemytterne end mere. Sikkert vil dog vort norske Broderfolk, heller end at bekymre sig om disse to Mænds private Trætte, lytte til den høreværdige Deel af den danske Nations Broderjubel ved en for Norge saa velgjørende og glædefuld Anledning som et Universitets Oprettelse. Sin Dom om Bogen gjør da vel Enhver best i at opsætte indtil han faaer læst den. Men sikkert er det imidlertid Manges Ønske, at Norge, i det det nu begynder at faae en egen Litteratur, ogsaa maatte faae sin egen Litteraturtidende, hvilket maae synes saa meget mere passende, da Læselyst og Bogafsætning er i det hele forholdsmæssig større i Norge end i Danmark, og dette sikker, vilde have den meget velgiørende Virkning, som vi især vente os og haabe af det norske Universitet, at derved vilde opvækkes en Kappelyst, som vist nok for Videnskaberne maae blive saare fordeelagtig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1812-01-31
Odense. Nationens Glædesdag, den 28 Januar, høitideligholdtes i Aar som sædvanlig paa Gymnasiets Høresal. ved en Tale, som Cathedralskolens Overlærer i Mathematik, Physik og Naturhistorie, Hr. Bjørn, holdt i Modersmaalet for en hæderlig og talrig Forsamling, og indeholdt: Betragtning af hvad saavel Oplysning Almindelighed, som Videnskaber i Særdeleshed kan bidrage til et Folks Lyksalighed." Det udstædte Jndbydesesskrivt af Hr. Prof. og Rector L. Heiberg afhandlede Grækernes og Romernes Musik, betragtet som et Dannelses Middel i Opdragelsen, der fortjener at benyttes ogsaa i vore offentlige lærde Skoler. Aftener forud var Bal i den ældste Klub og samme Dags Aften ligesaa paa den store Raadhuussal, hvor Sange i Dagens Anledning bleve afsjungne. Paa Theatret opførtes om Onsdagen med overordentligt bifald: Fridolins Formælingsdag eller Brudesmykket, Skuespil af Frantz Holbein. Førend Stykket fremsagdes at Hr. Giron med Varme og Inderlighed en skjøn Prolog, i Anledning af Dagens Høitidelighed, hvorved Skuepladsen var prydet med transparente Dekorationer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1812-01-31
Ved Tallotterets 878 Trækning i Altona udkom No. 18, 29, 60, 45, 39.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1812-01-31
Paa Søndag prædiker Hr. Pastor Wirth til Høimesse i St. Knuds Kirke, som samme Dag først begynder Kl. 11.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1812-01-31
Avertissements. Fredagen den 7 Februar førstkommende Formiddagen Kl. 5. slet bliver i Huset No. 49 her i Bogense offentlig Auction foretaget over afgangne Enkefrue Bønnithsens efterladte Eiendele af Løsøre, saasom: Sølv, Tin, Messing og Kobbertøi, Meubler, Senge og Linklæder, Fruentimmer Gangklæder, Kjøkkentøi m. m. - Forinden Auctionen begynder over Lys, eret opraabes Stervboehuset til 1ste Gangs Auction, 2den Gangs Auction bliver foretaget den 12 Februar, og endelig 3die Gangs Auction i og over samme fremholdes Mandagen den 17 Februar Kl. 10 slet Formiddag, alt efter de Konditioner som paa Auctionsstedet vil blive bekjendtgjorte. Bogense den 28 Januar 1812. Friis.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1812-01-31
Onsdagen den 5 Februar d. A. sælges ved Auction nogle Bøge=Træer, hvoraf Toppen er bortskovet, og nogle paa Roden, staaende Dito, udi Sanderumgaards tilhørende Skove. De Lysthavende behage at møde ved Gaardens Mølle om Formiddagen Kl. 10. I. Eybye.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1812-01-31
Fredagen den 7de Februar førstkommende om Eftermiddagen Kl. 2 bliver efter Forlangende af Dom og Udlægshaveren, foretaget Auction hos Johan Hansen, boende i Skoemager Walterstorffs Huus paa Odense Heed over nogle Sengeklæder, Lagener, Dragkister, Stole, Borde med videre, hvilket herved bekjendtgjøres. Odense den 30 Januar 1812. Bendz.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1812-01-31
Pr. Kommission udsælges i min Tobaks=Butiqve i Vestergade lige over for Raadhuset Bøge=Aske fra Torsing, i Tønde- og Skjeppeviis, for 16 Mk. Skjeppen, og fiin reen Bomuld for 10 Mark Pundet. Ørnstrup.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1812-01-31
Da jeg har Grund til at formode, at Vaccinations-Forordningen at 3 April 181e enten ei er almindelig bekjendt, eller er bleven glemt, saa maae jeg herved bringe i Erindring, at bemeldte Forordning befaler, at saavel alle baade militaire og civile Læger, som Andre, der afgive sig med Vacciationen, skal ved hvert Aars Udgang indsende til vedkommende Districtschirurg Liste over de af dem vaccinerede, hvilke igjen skal tilstilles mig. Beiesen, Odense den 30 Januar 1812. Stifts-Physicus. En ugivt Person af fat Alder, frie for Krigs=Tjenesten, og som har lært Bødker=Professionen, samt tillige kan forestaae ubetydelig Maling paa en Hestemølle, kan faae en fordeelagtig Tjeneste paa en Herregaard enten strax eller til 1 Maj, naar han, forsynet med Beviser og et got Forhold samt Duelighed i Professionen, snarest henvender sig til Forpagteren paa Faareveile ved Rudkjøbing paa Langeland.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1812-01-31
For en duelig og ædruelig Møllersvend til en NB. Zeirmølle anviser Adressecomtoiret en god Tjeneste, til næstkommende 1 Maj.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1812-01-31
For en 3 Dags Tid siden er her i Odense fra sin Eier bortkommet 2 Klasselotteriesedler No. 25192 og 25193. De, som have fundet bemeldte Sedler, bedes, mod en billig Findeløn, at aflvere dem paa Adressecomtoiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1812-01-31
En stor Jern Gryde paa en Tønde Rums Størrelse og derover, tjenlig til at indmure, ønskes tilkjøbs a Regiments bøssemager Erichsen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1812-01-31
Fiin Kongothee, Kørender, Kanariefrøe, Rosiner, Orange kager, Lemon Asier, Caperser, Soya, fiin Kaneel, Sagogryn, Sirup, gammel Rom 20 Mk. Potten, fiin Raffinade i smaae Toppe a 14 Mk., hvide Tallerkener a 9 Rd. Dosinet, med mere, bekommes hos J. L. N. Sonderburg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1812-01-31
I Adelgaden No. 62 ere 2 Værelser i 2den Etage at faae til Leie til førstkommende Paaske Fløttetid. Man melder sig paa Adressecomtoiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1812-01-31
Fyens Stifts testamenterende Selskab, Onsdagen den 12 Februar førstk. om Eftermiddagen Kl. 3. holdes den sædvanlige aarlige General=Forsamling for dette Selskab paa Odense Raadstue, i hvilken en nye Directeur bliver udnævnt i Hr. Pastor Lunds Sted, der formedelst sin Beskikkelse til Sognepræst for Tommerup og Brylle Menigheder nu forlader Odense. Odense den 30 Jan. 1812.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1812-02-03
retninger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1812-02-03
(Af Hamborger og Altonaer Aviser.) Nu har man da den vigtige officielle Beretning fra Spanien, at ogsaa Valencia den 9 Jan. d. A. ved Kapitulation har maattet overgive sig. De nærmere Omstændigheder ved denne vigtige Begivenhed efter Marskal (nu tillige Hertug af Albufera) Suchets derom indsendte Rapporter af 8de, 12te og 13 Jan. ere i Korthed, følgende: Blake havde engang forsøgt ved Nattetider afmarschere ud af Valencia med 12000 Mand for at naa aaben Mark, men af denne Kolonne slap blot 2 til 300 ved Hielp af Nattens Mørke ind imellem Bjergene, over 400 dræbtes eller druknede i Kanalerne og Rester dreves tilbage. Fra denne Tid var Overløberiet saa stærkt, at i 4 Dage henved 1500 Spanier gik over til de Franske. Den 26 December vare de Sidstes Bevægelser, saa hurtige, at Fjenden maatte trække sig tilbage til sine befæstede Linier. Den 29de rykkede Avantgarden ind i Saint Phillip, 15 Mile fra Valencia, hvor den gjorde et Bytte af en Million Patroner og et stort Forraad af Riis.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1812-02-03
Natten mellem 1ste og 2 Jan. aabnedes Løbegraven- og Ingeniører, Artillerister samt Jnfanterister virkede her, uagtet de hindringer heftig Regn og afskyelige Vei lagde dem i Veien, saa uforfærdet og standhaftigt, at Fjenden maatte forlade sine med 81 Kanoner besatte fast Linier, der have 6000 Favne i Omkreds og have koster Valencia 12 Millioner Reater at opføre.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1812-02-03
Den 5te begyndte Marskallen Bombardementet og efter dette strækkelige Forspil foreslog han følgende Dag en ærefuld Kapitulation, for at undgaae en Storm. J sit Brev til Blake desangaaende beder han ham betænke, at hvis han lod det komme dertil, vilde det ikke staae i hans Magt at sætte Grændser for Soldaternes Raserie. Det Svar, som han forlangte om 10 Timer og ogsaa fik, lød at var dette Forslag bleven ham gjort den forrige Dags Formiddag, vilde han have rømmet Staden men da de første 24 Timers Bombardement havde viist ham Folkets standhaftige Beredvillighed til at bringe ethvert Offer for at hævde det spanske Navne Ære, saa kunde Hr. Marskallen kun fortsætte sine Operationer da Ansvaret for et Bombardements Rædsler, som for al den Ulykke Krigen medfører, aldrig vilde falde paa ham. Nu fordobledes Jlden, og i 3 Nætter og Dage kastedes 2700 Bomber ind i Staden, hvor Ex. plosioner og Jldsluer anrettede de skrækkeligste Ødelæggelser. Allerede havde det kjekke Artillerie faaet et Batterie af ti 24 Pundere opkastet, færdigt til at skyde Bresche; allerede havde de virksomme Ingeniører anbragt Miner under Stadens tvende Hovedporte, og Alt var færdigt til en Storm, da Blake antog følgende Kapitulation, hvis Punkter væsentlig indeholde: Staden Valencig overgives til den keiserl. franske Armee; Religion og Eiendom agtes og beskyttes; det Forbigangne skal være glemt i Henseende til dem som have havt virksom Deel i Krigen og Revolutionen; de som inden 3 Maaneder ville drage bort, kunne dette ubehindret; Armeen drager ud med Krigshonneur og Officererne beholde deres Kaarder, Heste og Eqvipage, ligesom og Soldaterne deres Randsler. Da General en Chef, Blake tilbyder sig at udlevere de franske eller franskallierede Fanger, saa skal et lige stort Antal spanske Fanger blive tilbage i de af Franskmændene besatte Pladser. Kapitulationen undertegnes strax den 9de) og Søeporten og Citadellet besættes af Franske, og de afskedigede Officerer, som befinde sig i Valencia, kunne, om de ønske det, forblive der. Resultatet af denne Stads Overgivelse var: 374 Artilleriestykker, 180,000 Pund Krudt 3 Millioner Patronet 16,131 Mand fangne Linietropper tilligemed 1950 Syge i Hospitalerne, 1800 Artillerie= og Kavallerie heste, 21 Faner, 893 Officerer og 22 Generaler, hvoriblant Miranda Marco deel Ponte, Sea, Marquis af Rocca, General en Chef O'Donne, og General=Kapitain Blake. Fjenden taber ogsaa ved denne Leilighed 50 gode Artillerie=Officerer, 385 Minører og Sappører, 1400 gamle Artillerister, hvoriblant 4 skjønne Kompagnier ridende Artillerie. Ved den 4de Punkt af Kapitulationen har Marskallen søgt at opfylde Keiserens velvillige Hensigt, i det han ved samme har bevirket 2000 franske eller allierede Fangnes Tilbagekomst og har endnu Haab om en betydeligere Udvexling.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1812-02-03
Den 10de destleerte Jnsurgentarmeen forbi de franske Ørne; deres Marsch varede ligge til Natten. Blake med hans 6 Adjutanter ere allerede bortsendte under Eskorte til Pau. Den 1ste Kolonne af 7000 Fangne er afmarscheret henad Terruel; en anden af samme Størrelse tager Veien af Tortosa, 20000 ere sendte til St. Phil lippe, for at udvexles mod Franzeser paa Majorka og i Cadix.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1812-02-03
General Robert var af Marskallen udnævnt til Kommandant i Valencia. Man opdagede efter Overgivelsen, daglig nye Magasiner af Vaaben og Munderinger, som Engellænderne havde leveret. Disses saakaldte Konsul, Tapper havde Jntet, sparet for ved Penge, Løfter og Nidskrivter, at opirre Gemytterne. Spanierne beklage ret levende, at Engellænderne uophørlig drive dem til fortvivlede Skridt, og siden lade dem i Stikken.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1812-02-03
Medens man i Bucharest er af ulige Meninger om Grunden til den herskende Stilhed i Fredsforhandlingerne, skal der efter Beretninger fra Semlin af 1 Januar, som læses i Rigsjournalen, have været en blodig Kamp mellem Russerne og Tyrkerne til de Førstes Fordeel. J det mindste havde Serviernes General, EierniGeorg, derom villet være underrettet, og i den Anledning skudt Glædessalver. Tingen skal være denne: Storviziren, som tilligemed sine 23000 i Rustschuck indsluttede Tyrker manglede baade Levnetsmidler og Fourage, vovede et fortvivlet Udfald, for at hugge sig igiennem Russernes Forstandsninger. Det maae have gaaet varmt til, da 10000 Mand fra begge Sider ere blevne paa Valpladsen. Viziren skal, forklædt som gemeen Janitskar, lykkeliger være sluppen gjennem de fjendtlige Linier og allerede være indtruffen i Schumla. - Man kan da vel snart vente sikrere Efterretninger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1812-02-03
Paa Sicilien skal Lord Bentink, efter en Samtale med Kongen have faaet Kommanden over den ficilianske Land= og Søemagt, hvilket ved en dobbelt Proklamation fra Kongen og den engelske Minister derpaa er bleven bekjendtgjort som Resultatet af en Overeenskomst mellem begge Hoffer. Forresten tales herfra endnu om Fængsling og Henrettelser, endogsaa paa Dronningen hengivne Personer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1812-02-03
Frankerig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1812-02-03
(Af ovennævnte Blade)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1812-02-03
I Dekretet angaaende Reunions-Ordenen bestemmes sammes Dekoration saaledes: Storkorsene bære Korsen i et bredt himmelblaat Baand over Skuldren fra Høire til Venstre, samt Ordenstegnet broderet i Sølv paa Siden af deres Kjole; Kommandererne bære et lige saadant men mindre Kors om Halsen i et himmelblaat Baand, og Ridderne bære Korset i et himmelblaat Baand. Ved samme Dekret ophæves alle andre Ordener i de Lande, som fra Begyndelsen ere forenede med Riget; men derimod have alle Undersaatter, som med samme have været beklædte, Adgang til denne nye Orden og kunne henvende sig til sammes Storkantsler, for ved ham at anholde om denne keiserlige Naade.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1812-02-03
Keiseren har under 24 Jan. udnævnt Marskal Suchet til Hertug af Albufera (saa laldes en Søe i Kongeriget Valencia), hvilket Hertugdom er en af de skjønneste Domainer i Europa og skal have en Jndtægt af 400,000 Franes. Et Dekret af samme Dato bestemmer, at af de i Valencia liggende Godser skal henlægges til en Værdie af 200 Millioner under de Keiserlige Domainer, for deraf at belønne udmærkede Tjenester af Generaler, Officerer og Soldater i den arragonske Armee.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1812-02-03
Blandede Efterretninger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1812-02-03
(Af samme Blade.) Frankerig. Landeveien imellem Carlstadt og Fiume, der Keiserinden til Ære hedder Louises Vei, er nu fuldendt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1812-02-03
Hr. Ferrier, Douane=Direkteur i Rom, er udnævnt til General-Direkteur for Douanerne i hele Riget.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1812-02-03
Et Dekret af 19de d. bestemmer i 36 Artikler Troppernes Klædning. Staden Paris's Kontingent til Konskriptionen for 1812. er 990 Mand.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1812-02-03
Alle til Observations-Korpset ved Elben indkaldte Bagere, Slagtere og øvrige Arbeidere skulde den 20de d. afgaae fra Naney.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1812-02-03
J det en Jæger i Mosel-Departementet vilde optage en Ravn, han havde skudt, slog en stor Øyn ned paa han og greeb hans og Livet. Selv kunde han ikke komme til at forsvare sig, men ved hans Skrig ilede man ham til Hielp og dræbte Ørnen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1812-02-03
I den handespenerske Tidende læses følgende Anekbote: Da Keiser Napoleon paa sin Hjemreise fra Holland skulde igjennem Givet, var Maasbroen der kort tilforn faldet ned. Mairen befrygtede, Keiseren torde blive misfornøiet, hvis han skulde blive forsinket ved dette Tilfælde. Af denne Aarsag betjente han sig af 50 fangne Engelske Matroser, som da i kort Tid satte Broen i saadan Stand, at Hs. Maj. kunde tage over den uden Fare. Da Mairen forestilte Keiseren disse Matroser, der med saamegen Duelighed og Jver havde skilt dem ved det, der var dem overdraget, takkede han dem, gav dem deres Frihed, og lod dem udbetale 20000 Franes. J samme Fæstning var og en krigssangen Engelsk Geistlig indspærret. Han kommer, og siger til Keiseren: "Sire, i dette Øieblik erfarer jeg, jeg er udnævnt til en Bispestoel. Naar D. M. vilde have den Naade at tillade mig, at tage bort i nogen Tid for at blive indsat, og omfavne min Kone og mine Børn, giver jeg mit Æresord paa, strax at vende tilbage i mit Fangenskab." "Gaae De, svarede Keiseren, tag De Deres Embede i Besiddelse, om savn De Deres Kone og Børn, og gjør det daglig, saa længe De lever. Paa dette Vilkaar skjænker jeg Dem Deres fuldkomne Frihed.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1812-02-03
Engelland. For at erholde omstændelig Kundskab, om Linieskibet Herols og Korvetten The Grashopers Tab har Transportamtet sendt Breve til MarineMinisteren i Paris, fra hvem man venter Svar om en Maaneds Tid. Kongen faaer igjen Lyst til at klæde sig net, og har forlangt en nye blaae Kjole, som han har gaaet med i nogle Dage Man fremviser i London den største Smaragd, som nogensinde er seet. Den er funden iblant Tippo Saibs Skatte og veier 505 Gran.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1812-02-03
Bankerotterne i Engelland og Skotland, som i October, Maaned f. A. vare 96, steeg i November Maaned til 220.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1812-02-03
Østerrig. Der tales om en Konvention imellem Hofferne i Paris og Vien, efter hvilken det sidste, vil levere de illyriske Provindser Korn for nogle Mill. - Franes
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1812-02-03
Under Straf af Konfiskation har Keiseren forbudet Salg af indenlandske Vine, som ikke kunne drikkes, før de ved en Tilberedning ere efterlignede fremmede Vine, og skal dette Bedragerie ansees lige med Viinforfaltning.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1812-02-03
Spanien. Paa Veien imellem Aranda og Ro hørtes den 8 Juli om Aftenen Kl. 8 ved klar skyefriHimmel 4 Knald efter hinanden, hvoraf det sidste, der varede omtrent 1 Minut, lignede en Lobeild af Musketter. Nogle paa Marken arbeidende Bønder, der ved disse Knald bleve ganske forhausede, hørte noget efter en Piben i Luften, som af en Kugle og saae Noget falde ned, der i Faldet reiste en stor Sterseye. Da de dristede sig til at undersøge Sagen, fandt de i en Dybde af 8 Tommer, en brændende Steen, omgivet med hed Jord; i en Afstand af 60 Skridt vare endnu 2 eller 3 andre Stene af samme Slags nedfaldne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1812-02-03
Preussen. Den 24 Jan. var det netop 100 Aar siden Frederik den Steres Fødsel. En for alle preussiske Undersaatter saa mærkværdig Dag høitideligholdtes af et Antal af Børshallens Medlemmer, som dette skjønne Lokale gav et Middagsmaaltid for de 121 i Jnvalider Huset endnu værende Jnvalider af hvilke dog 13 maatte for Sygdoms Skyld blive hjemme og fik Ma og Drikke tilsendt. Den ældste af disse Oldinger, Martin Hein, mangler kun 9 Maaneder i 100 Aar, og besidder endnu en høi Grad af Ligemskraft og Munterhed, Tydskland. Natten imellem den 12te og 13 Jan. forsøgde en Hob væbnede Personer at trænge ind igjennem Stadsportene i Aschaffenburg, hvorved en Soldat blev saaret. Banden flygtede af Veien henimod Nedermain, J et offentligt Blad hedder det om den Holsteen, ske Kanal, at den gaaer fra Kiel ved Østersørn til Rendsborg i Eideren, der, efterat have gjennemløbet en Deeaf Schlesien, falder ved Peningen i Donau. -At Schlesien er forbyttet med Schlesvig, lader sig let forklare; men at Eideren istedetfor at tøbe ud i Nordsøen, falder i Donauen, hører til de geografiske Extramærkværdigheder. -
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1812-02-03
Hamborg d. 2.3 af dsk. Bes. 765 k. S.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1812-02-03
Spørgsmaal. Hvorledes kunne vedkommende Præst og Kirkeværge tause see paa, at man berøver Trøstrup Korup Kirke sin skjønne Lund af Æsketræer, der tillige gave Kirkebygningen et saa nyttigt Lye, Uvidende herom kunne hine Kirkens nærmeste Opsynsmænd dog neppe være, da man allerede for Nytaar af huggede tvende af hine ranke Æske, og nu i denne Uge har fortsat denne Ødelæggelse, hvortil Kirketiendens Eiendom dog nok ikke berettiger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1812-02-03
Avertissements. Med dyb Smerte maae jeg anmelde for fraværende Venner og Velyndere, at min inderligelskede Mand, Lars Trølle, Forvalter ved Rødkilde og Flintholm, blev Fredagen d. 17 d. M. efter faa Dages Sygdom bortkaldt fra mig og 4 endnu uopfødtBørn i sit 43de Aar. Hvad han var for mig og dem, formaaer jeg ikke at udtrykke, men tungt føler jeg Savnet af den kiærligst og omhyggeligste Mand og Fader, og kun 2 af vore Børn ere gamle nok til at skjønne paa at de have tabt saa trofast og god en Fader. J kun mit Haab til Gud, og den Overbeviisning, at de Bode, som kiendte den Salige, have undet ham og af Godhed for ham ville med Ømhed og Deeltagelse tænke paa hans Efterladte, kan berelige mig noget ved at see den mørke Fremtid imøde. Min Trøst herneden er Haabet at samles med ham hisset. Fiintholm den 25 Jan. 1812. Sal. Trolles Enke. Efter langvarige Lidelser, den hun med kristelig Taalmodighed udholdt, behagede det Alherren i Dag ved en rolig Død at bortkalde fra det Timelige min eiegade, retskafne Kone, Sophie Elisabeth, fød Lihme, i sit Alders 38te Aar hvilket for mig og vort eneste Barn smertelige Tab herved sørgeligst bekjendtgjøres Slægt og Venner, om hvis oprigtige Deeltagelse jeg uden al Bevidnelse er overbeviist. Odense den 2 Februar 1812. S. H. Konnesen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1812-02-03
Mandagen den 10 Februar 1812 Kl. 11 bliver paa Nyborg. Raadsine ved offentlig Auction bortsolgt, dersom antagelige Bud skeer. circa 350 Tønder beste Smede Kul som herved til Liebhaverne Efterretning bekjendtgjøres. Prøverne af Kullene forevises af Kjøbmand N. Møller i Nyborg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1812-02-03
Formedelst Bopæls Forandring agter jeg at sælge min Gaard No. 222 i denne Byes Klostergade. Gaarden, der er beqvem indrettet til et Brænderie, bestaaer af 6 Fag til Gaden med Qvist, paa 3 Fag; en Sidebygning, hvori er et Hattemager=Værksted, paa 3 Fag og Loe samt Tørvehuus paa 5 Fag ; en Tverlængde, indrettet til Stald for 4 Køer og 2 Heste; en Vognport paa 2 Fag samt en Kornloe paa 5 Fag. Bygningerne ere næsten nye. - Her er beqvem Jndkjørsel, rummelig Gaard og Hauge. Tillige er ved rette en Tofte, som kan græsse 2de Køer det meste af Sommeren - Gaarden kan tiltrædes 1ste Mai - og 1000 Rd. kan blive staaende paa 1ste Prioritet. - Sælges Gaarden ikke underbaanden til Midten af næste Marts Maaned, stilles den til Auction hvis Foretagelse da nærmere skal blive bekjendtgjort. Faborg den 31 Jar. 1812. Lars Ploug Nissen.