JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-03-24
Krigskuepladsen. indeholder, efter de nyeste Efterretn., foruden Tillæg, Berigtigelser og Formodninger, intet af Betydenhed. Of i ficielle Beretninger mangle aldeles. J Tydskland, veed man paa denne Tid intet interessantere, end at den store Generalqvarteermests, store Rideheste have opvakt alle Hestekienderes Beundring i Frankfurt, hvor de ere indtri 5 - i ønskelig Velstand. Mack selv, som meestendeels vil opholde sig ved Nederrhinen, bereiser Armeens venstre Fløien førend han gaaer til Manheim, hvor han allerede skulde sit indtreffe den 16de d. M. Latour beholder den hidtil havte Kommando over Armeen ved Overrhinen, og Staaden, i skal kommandere Rigstropperne. - Uagtet de truende Udsigter ved Rhinen, marschere dog endnu stedse kris. Troppe, til Jtalien. Saaledes gaaer nu Cuirasseerregimentet Lob i kowitz samt begge Generalerne von Kollovrath derhen. Republik, have, siden Hoches Ankomst, holdt inde med alle deres forrige Bevægelser, som ogsaa deres befæstnings arbeider ved Nederrhinen. Tømmermændene i Egnen om Koblenz ere blevne satte i Reqvisition til Broebygning, og man vil af denne Forholdsregel slutte sig til Feldttogets nærforest. Aabning og til en Overgang over Rhinen. - Den Brester=Kyst=Armee ventes daglig ved Nederrhinen. Hoche, som paa nærv. Tid bereiser Forposterne, har begyndt sin Kommando=Post med megen Strænghed. Han har alt kasseret flere Officerer ved Sambre= og Maas Armeen og ladet over 100 Kommissairer afsætte eller arrettere.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-03-24
Moreau er afreist fra Kølln til Rhin= og Mosel=Armeen. Nu - da Tiden, hvori deres Spaadom skal gaae i Opfyldelse, er for Døren - troe de vigtige Herrer (i de tyde ske Aviser - see Nr. 19) at Feldttoget ved Rhinen først skal blive aabnet i Begyndelsen af tilkomm. Maaned. Ogsaa denne, atter ikke meget lange, Termin kan man endnu oppebie med Taalmodighed. -J Jtalien har endnu hidtil alt sit Forblivende med Forstærkninger, Posteringer og ubetydelige Skiærmydsler.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-03-24
J Tyrol er Liptavs Hoveqvart, endnu i Salurn. " en Tid af 8 Dage, hedder det i en Skrivelse fra Bogen d. 7 Mart., have Franzos. paa alle Punkter gjort gientagne Forsøg, paa at trænge frem til vores Stad, men ere hvergang blevne med Tab tilbageslagne. I disse Dage have vore Skarpskytter gjort 17 Officerer og 71 Gemene til Fanger. Den 2den var atter en Forpost=Fægtning ved St. Micheel, hvor 100 Franz, bleve paa Pladsen og 100 Md. med 13Offic. bleve gjørte til Fanger. Tabet, som Fran have havt i de forrg. Fægtninger ved Monte=Corona, bliver, foruden Saarede, angivet til 800 Md. De i disse Fægen, dræbte, saarede eller til Fanger gjorte Østerriger, har Hr. Bogner=Korrspondent ikke funden for got at tælle. J Friaul voxer paa begge Sider Hærenes Antal ved Piave. Medens de Keiserl. tænke, snart at bringe deres til 120,000 Md., er Blokade=Armeen fra Mantua, næst de 32,000 Forstærkningetropper fra Rhinen og Frankerigs Jndre, allerede ank. til den fr. Armee ved denne Flod. -¬
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-03-24
J de erobrede Provindser af Kirkestaten, bliver ikkuns en halv Division under General Vaubois tilbage. Jo mindre der imidlertid forefalder i Gierningen selv desto flittigere ere de politiske Brevskrivere. En Skrivelse, af Verona f. Er. tillægger Franzos, den Hensigt, at ville erobre Underkanthen og bispedømmet Brixen, for derved at skille de østerr. Tropper i Tyrol fra dem, som befinde sig i Friaul. En anden fransk Kolonne, som man pil lade understytte af en Flotille paa det adriatiske Hav, skal til samme Tid trænge frem imod Friaul og Triest a. a. - De berygtede Bogner=Breve fra den 7de, lade Franzos, atter slaae ved Plave og miste 1000 Md. Fanger; derimod ere de Viener=Breve dennegang oprigtigere, og tilstaar under den 11te: at i Dag er en Koureer ank. fra den keiserl. Armee i Jtalien med den Efterretn., at samme, for at konsentrere sig meere, frivillig har - trukken sig tilb. fra Plave floden. Nogle franske Blade tale om en Seier, som Massen har tilfægtet sig, men bestemt veed man intet herom.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-03-24
Buonaparte ventes paa sin Reise til Hovedarmeen først til Maylland. Massena kommand imidlertid samme provisprisk, og Republik. Hovedstyrke befinder sig i Cismone (vedBrentafloden, 4 Mile fra Piapa). - Feltre ved Plave floden er endnu besat af Østerrigerne. - Paa Søen. blive de videre Efterretninger om den som mageløs foregivne Seier af Engellænderne stedse meere indviklede og tverydige. Breve fra Madrid og Aranjurz af 23. Febr. forsikre at det har været Spanierne, som d. 14, med en roesværdig Kiekhed have angrebet Engell. Flaaderne sloges i 3 Dage med største Forbittrelse, og endnu d. 18, da de sidste Efterretafgik derfra, skal Slaget have vedvaret. Alt skulle paa begge Sider 15 Skibe være afmastede, 2 engelske sunkne og 5 andre skrækkelig tilredde. Det spanske Admiral=Skib, la Trinidad paa 130 eller 136 Kann., er ganske gjennembore af Kanonskud og afmastet, men skal, forend sin Afg. fra Flaaden have boret 2 engel. Skibe i Sænk. - Adm. Cordova var fra sit Skib gaaet og Bord paa Fregatten Diana. Engell. havde nærmet sig Kysterne, og, hvor ilde Spanierne end vare tilredte, saa sloge de dog rasende og til deres Fordeel. V forvente, hedd. det i Skrivelsen fra Aranjue, vi forvente ethvert Minut det sidste Resultat; alt lader os haabe, at den heele engelske Flaade bliver taget eller opbrændt. - J en Note til dette Brev føies endnu til, at, da den engelske Flaade har gjort Mine, at trække sig tilbage til Lissabon, saa har den spanske Regiering givet befal., til at forfølge den og at opbrænde den, selv i Havnen. En Division af 4 Liniesk., hvilken laae i Kadix, er strax udseillet, for at forstærke den spanske Flaade.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-03-24
Da den bekiendte engel. Official=Beretn. af Adm. Jervis fra d. 16. Febr. er dateret fra Lagos Bay (i den portugisiske Provinds Algarbien), hvor han med samt de erobrede 4 spanske Skibe var indløbet, saa maatte, ifølge ovenmeldte Ef retning Søeslaget igien være bleven fornyet efter de engelske Beretningers Afgang. Andre Breve fra Spanien melde imidlertid, at den heel Flaade under Adm. Cordova er kommen tilbage til Kadix, og at intet videre Sørslag med Engell. er forefaldet siden d. 14. Febr. - Formodentlig ville de næste engelske, eller ogsaa franske Poster oplyse denne yderst interessante Sag. -
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-03-24
Ved Rochefort, Havre a. krydse nu igien mange engelske Krigskibe. - - J en Tid af faa Dage bleve de 5 fran ske Kapere: Buonaparte, Fornet, Flibastier, Tartan og la jenne Emilie tagne og opbragte i de engelske Havne. De førte tilsammen 70 Kanoner og 377 Mand. -
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-03-24
Frankerig. Lodkastningen har bestemt den 3die Deel af Medlemmer, som d. 21. denne skulde afgaae af begge Raadene. Mellem de Afgaaende befinde sig mange Tilhængere af det forrige Biergaartie og mange, hvis Tab vilde endnu meere beklages af Republikens oprigtige Venner, dersom man ikke havde Haab, at de igien torde blive valgte ved det nye Valg (hvorved de igien kunne være Kandidater). De berømteste af de Afgaaende ere: Boissyd Anglas, Cambaceres, Camus, Daunou, Defermont, Delamarke, Drouet, Dubots Crance, Dumas, Andre Dumont, Goupilleau, Jsnard, Lakanal, Lanthenas, Louvet, Mailhee, Mercier, Qui nette, Real, Tiband og Treilhard af de 500des Raad, og Corent=Fustier, Dücands Maillane, Delmas Foureroy, og Landinais af de Gamles Raad. - Denne Forandring, er falden rolig ud og af de slemme Spaadomme ere ingen blevne opfyldte. Direktoriet har skikket Listen paa de ved Lod udgaaede Folkerepræsentanter til de nye Valaforsamlinger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-03-24
J Anledning af den formedelst Galeislave=Expeditionen, af 500des Raadet besluttede Budskab til Direktoriet sagde Dumolard blant andet: "En saadan Forholdsregel er, efter mit Tykke, imod Folkeretteen; den er umoralsk. Engelland maae tillade sig imod os, hvad det vil, saa forbyder, den franske Nations Værdighed sligt et Skridt. Nogle Medlemmer vilde skride til Dagens Orden over dette Andragende. Neil raabte Doulcet - en saadan Dags=Orden vilde blive et sandt Attentat paa det lovgivende Korpses Ære. Jed veed, hvilke uhørte Ting Engelland har tilladt sig imod os. Endnu denne Dag forhindrer det ved sine Emissarier Keiseren, som siden vore Seire i Jtalien var stemt til Fred fra at indgaae samme. Men lader og handle ædelt. Engellands Banke, Regieringens eneste Støtte, synker nu dybere og dybere; og Alt forkynder os den brittiske Stoltheds Ydmygelse og dets Magtes Ruin.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-03-24
Virkelig vil man i Paris af tilforl Londoner=Breve vide, at Banken har vel, dreven dertil ved de skrækkeligste Trudsler af Folket, igien begyndt at betale, men har ikke Penge not, til kuns at holdt 3 Dage ud. Ligeledes er sammesteds den for Engelland ulykkelige Efterr. udspredt: "at - Trods den nylig skeete offie Erklæring i London - hvorledes nu alt var igien roligt i Ostindien - har den af 12,000 Engellænder og 60,000 Seapons bestaaende engelske Armee i Bengalen erklæret sig for uafhængig af det brittiske Aag og vil sammesteds oprette en egen souverain Regiering med en Fen dal Konstitution, hvorefter Landet skal fordeles imellem Officererne, som skulle repræsentere Nabobs.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-03-24
Efter de sidste fordeelagtige Efterr. fra St. Domingo, har man nu ogsaa erholdt fordeelagtige Official=Beretn, fra Gupana. Negerne forholde sig rolige; med Landets Dyrkning gaaer det meget got og alt lover den skiønneste Fremtid - J Toulouse er Roligheden igien fuldk. tilveiebragt. Forslaget om at udvid Neutralitæts=Linien i Tydskland, er, som man forsikrer, ikke antaget af Direktoriet. J en Beretning af Finanz=Kommissionen blive General Udgivterne for dette Aar fastsatte til 1000 Mill., hvoraf 450 Mill. for de ordentl. og 550 Mill. for de overord. Udgivter. Den hell. Faders Gesandter ere allerede ank. til Paris, og have, efter Forlydende, medbragt den pavelige Ratifikation paa den med Buon aparte sluttede Fredstraktat. J en d. 2 d. affattet Beslutning erklærer Direktoriet, at alle fra Engelland i Traktaten af 1794 for Kontreband er, klærede Vare paa nordamerikanske Skibe, ogsaa fra fransk Side skulle betragtes som saadanne, Fremdeles skal enhver Amerikaner, som har et fiendtl. Kaperbrev, ligesom enhver paa fiendtl. Skibe tienende Amerikaner, alle Undskyldn. om Borttagelse med Magt a. Uagt., behandles som en Søerøver Jtalien.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-03-24
Freden med Paven, der nu er ganske officiel bekiendtgjort, og, i det Væsentlige, stemmer tilfulde overeens med de i de 2 sidste No. meddeelte Efterr., har opvakt en vældig Glæde i den beskaarne Kirkestat. Vore Dages Romere see nu ikke saa meget paa Æren, som paa heelt Skind. - Det hedder, at Kongen af Neapel har ved sine alvorlige Forestill ikke bidraget lidet til, at Fredsberingelserne ere udfaldne saa lempelige. I ethvert Tilfælde havde den hell. Fader alt indpakket sin tredobbelte Krone, sine Juveler, Kirkekar a., næst Prætiosa af Laanehusene, Skatten fra Engelsburg og Lorette og Fonden i den hell. Aands=Banke og flygtet sin Vei. Nu bliver vel alt i Rom, paa den største Deel deraf nær, som spadserer i Fred til Frankerig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-03-24
Nu ere Venetianerne i Angest for, at naar Franzoserne beholde Overhaand, Raden skal komme til dem, og deres Gebert paa den høire Etschbredde, Verona, Bergamo, Bre fria og Peschiera bleve den nye Transpadanske, og Rovige- og Trevise den Cisaadanske Republik til Deel.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-03-24
Tydskland. Kardinal=Erkebiskoppen i Vien har udskreven en 3 Dages alm. Krigsbededag, ogsaa ere i Prag bleven holdte 3 Dage lange Bedetimmer, hvorved man har udsat det Allerhelligste og anraabt Fredens og Kierlighedens Gud om Vilsignelse og bistand til at dræbe sine Brødre. - Freden, som den hell. Fader har sluttet saa hastigt, har i det Keiserlige ikke fundet meget bifald.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-03-24
Nu skal ogsaa i Karnehen og Krain formeres et Reserve korps paa 25,000 M., som, i Nødsfald, skal marschere paa C. H. Karls første Ordre. Det stadfæstes i øvrigt at denne Prinds er Generallissimus over allekris. Armeer, af hvilken Aarsag alle Beretn. fra Nyderthinen først maae afgaae til ham. - Den 8de d. er Vurmser ankommen til Vien.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-03-24
Sverrig. Ved Gustav 3 Liigs høitidelige Hensættelse i Domkirken, i Udsal skal den samme Musik opføres, hvilken blev komponeret ved den døde Katharina 2. Begravelse. Man taler nærv, i Stokholm om en mærkv. Forandring, som skal foregaae ved den ganske svenske Søemagt. Fordums Polen. For sidste Gang, thi nu er dette engang saa mægtige Rige Deeling paa den høitideligste Maade endt. De3 delende Magters Vaaben, som Sym bolet paa denne Deeling - Ørnen, blev d. 6 d. opslagen i Niemirow - hvor de 3 mægtige Delendes, Østerrig, Preussens og Ruslands Grændser støde sammen, og det under en frygtelig Kanontor den - som man dennegang foretrak de Deeltes glade Frydeskrig. - Denne festlige og rørende Handling endte sig dermed, at de østerr. og preuss. Kommissarier under Udtryk af det varmeste og uden Tvivl oprigtigste Venskab ønskede hinanden til Lykke med Tilendebringelsen af denne prisværdige Forretning, som i Nationernes Aarbøger (ganske vist 1) vil blive evig mærk. værdig. - - -
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-03-24
Blandede Efterretninger. Siden E. H. Karls Afreise fra Vien, fortælle Vienerne blant andet følgende Anekdotte med Beundring. Ved et afde sidste Hof=Diners en Famille, bleve 2 store Posteyer fremsatte paa Bordet, hvoraf den ene forestilte en Fæstning. E. Hde. Christine sagde til Karl: "De tage saa gjerne Fæstninger; giør de ogsaa et Angreb paa denne. Prindsen adlydte med Glæde, anfaldt Fæstningen af Dei, og fandt ved Laagets lykkelige Aabning en Portefeuille med 9 Bankobligationer, hver paa 50,000 Gylden, næst en Seddel med de Ord paa : "Tillæg til den unge og almindelig elskede Heltes Reiseomkostninger. Mundtlig skal den gamle Erkehertuginde endnu have opmuntret Karl til, kuns at giøre rask Gield i hendes Navn; hun vilde med Glæde betale det altsammen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-03-24
Om den store (i Nr. 20 ommeldte Forandring i Ludvigs den 18 Store Statsministerium, og om hans forrige Kantslers, Stats=Krigs= og Finants=Ministers, Hertug de la Vaugsions pludselige Afskeed, vil man nu med Vished vide, at denne Herre har gjort sig skyldig i saa mangfoldige Troeløsheder imod det Blankenburger Kabinet, at Monsieur (Ludvig 18 ) ikke kunde have beholdt ham længer, uden at sætte sin Stat (det til Leie beboede Slot i Blankenburg.) i den øiensynligste Fare. Jmidlertid synes det ikke urimeligt, at Ministeren er styrtet ved nogle Misunderes Hof=Jntriquer, hvoraf en eller anden alt længe maatte have havt Appetit, paa selv at erholde denne saa vigtige og indbringende Post.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-03-24
De for kort Tid siden udspredte Efterretninger om den nye (tossede, 11) Religionssekt i Schvaben see No. 20) skulle som det nu hedder, være meget overdrevne. Det Ganske bestod deri, at et Par Geistlige af Sværmerie eller Egennytte (hvorfor ikke heller af Kierlighed til Fornuft og Sandhed,2) havde ivret imod hemmelige Skrifte, Messehøren og deslige og forskaffet sig nogle hundrede Tilhængere, hvilke trykkede hinanden den venstre Haand, naar de mødtes, og havde denne Helseformular: "Den hellige Aand (d. r. Lysets og Sandhedens Aand) være med dig. Den oplyste biskop i Kostanz har ladet begge de Geistlige paagrib og deres Tilhængere skulle nu igien ved forstandige Mænds (Hykleres og Fanatikerøl Hielp, udsones med det Hierarkiet saa fordeelagtige hemmel. Skriftemaal og Messelæsning i Den russiske Gesandt, Grev Stackelberg, befinder sig for nærværende Tid i Vien, som man siger, i vigtige Anliggender Freden angaaende. Flere Efterr. fra Frankerig stemme overeens deri, at Pichegri er af Direktoriet, i Gen. Klarkes Sted, overdragte den Forretning, ved Underhandlinger at indlede Freden imellem Republiken og Østerrig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-03-24
J Paris hedder det, at Spaniens Fiendtligheder imod Portugal vilde snart udbryde, for des hastigere at tvinger Hoffet i Lissabon til Fred.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-03-24
Man regner, at henved 6,000 Østerrigske Krigsfanger, ere undkomne fra det Maylandske gjennem Granbunden og tildeels ankomne i Tyrol. Den franske Gesandt Barthelemy i Basel fordrer derfor ogsaa stræng Fyldestgiørelse for denne, især ved den Schveizer Amtmand i Lugano beganstigede, Desertion, og skal i manglende Fald have truet med at besætte Lugano. Til de mange Forsvarsanstalter, som i Engelland giøres imod en Landgang af Franzoserne, hører ogsaa Bygningen, af mange platte Fartøier, hvilken skeer saa tilfærdig, at man arbeider paa samme endog om Søndagen; disse skulle bruges til i Nødsfald og Franzoserne skulde lande, at transportere Engellænderne fra en Flodbredde til den anden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-03-24
J Anledning af den for nogen Tid siden meldte 90 aarige Keisers i Kina Overgivelse af Regieringen til sin Søn, bemærker man, at Kina er det Land, som i vore Tider har de fleeste gamle Mennesker at opvise. Da i Aaret 1725 Keiser, Pontchins Gemalinde blev udnævnt til Keiserinde, og i Følge sin Stand, skulde giøre en Foræring til alle over 70 Aar gl. Koner i sit Rige, talte man i den eneste Provinds Canton 98,220 Koner over 70 Aar, 40, 893 over 80 Aar, og 3453 fra 90 til 100 Aar.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-03-24
En af de forskiell. Frankfurter=Aviser melder: at Kongen af Sardinien skal have ladet sin Broder, Hertugen af Aosta, arrettere, fordi han har havt Deel i den bekiendte Sammensværgelse, og har i Spidsen for den misfornøiede Adel villet opkaste sig til Regent."
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-03-24
Haandværksfolkenes Uroeligheder i Frankfurt vedvare. endnu. Den 13de d. M. have Bødkerne slaaet endeel Kai Stykker for Kiøbmændene, fordi de havde ladet samme giøre udenbyes og indføre i Staden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-03-24
Omendskiønt engelske Varers Jndførsel i Spanien er forbudt saa kan dog den engelske Stokfisk endnu som hidtil blive indført paa neutrale Skibe i Spanien. Cataloniernes Misfornøielse, som er saa vant til denne Stokfisk, synes at have været Grund til hiin Tilladelse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-03-24
J Madrid skal Fredsfyrsten, Hert. af Alkudia, ligge farl. syg
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-03-24
Jndenlandske Efterretninger. Foruden Kammerherre, Baron von Guldenkrone har, efter Forlydende, den 3die Deputerede i General=Toldkammeret, Etatsraad Trant, ansøgt om sin Afsked.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-03-24
Formedelst Kronprindsessens Frugtsommelighed vil Kronprindsen opsætte, den i Begyndelsen af næste Sommer bestemte, Reise til Norge og det af ham endnu ei besøgte Bergens Stift. Som en bizar Mærkværdighed ved vores oplyste Tidsalder fortiener det at anføres, at i Kbh. firkulerer paa nærværende Tid imellem Borgerne til Underskrift en Ansøgning til Kongen, hvori bedes, at han, ifølge den bekiendte Kongelov, vil holde den angsborgske Konfession overende og ikke tilstæde, at samme anfægtes. Saasnart Subskribenternes Antal, som alt beløbe sig til 300 er voxet til 1000, skal Suppliken overrækkes Kongen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-03-24
Den Kongel Preussiske Gesandt, Baron Senft von Pilsaach med Frue er afreist fra Kbh. (og allerede i Gaar Nat passeret herigiennem Odense til Holsteen).
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-03-24
Den Kongel. danske Generalleutnant, Prinds Vilhelm af Vurtemberg er afreist fra Berlin til Leipzig. Efterretningen om den i Søen opbrændte Ostindiefarer see Bidr. No. 23) er desvære sand Skibet var Juliane Marie under Kommando af Kapt Chr. Madsen, som afgik fra Kbh. d. 20 April f. A., destineret direkte til Bengalen. Kapitainen med 60 Personer af Mandskabet ere biergede i Storbaaden og ankommen til Vizagapatnam paa Kysten den 10 Septbr. (Skibet. brændte den 23de August), anden Styrmanden med 8 Mand biergede sig i Jollen og bleve optagne af et Skib i Søen. Fra Kapitainen selv haves endnu ingen Efterretning.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-03-24
J de Aalborger=Aviser oplyses en paa Skriverens Forstrand, Raaberg=Sogn, under Hiøring Amt, uden levende eller døde Folks Medfølge, inddrevet Skibsbaad, grønt malet paa Esfingen, forsynet med et lidet Dæk foran, og bag paa med det Navn CLAAS BE.ERS.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-03-24
J Mandags ere Vagtskibene lagde ud paa Kiøbenhavns Rhede, nemlig Vagtskibet i Sundet Fregatten St. Thomas, under Kapt. Vessel Brauns Kommando; paa Kbh. Rhede Schebecken Lindormen, under Kammer. Kapit. Stampes Kommando; i Beltet Kongejagten Søeormen, under Kapt. Leut. Harboes Kommand.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-03-24
Fra den 13 til 20 huj. ere 131 Skibe passerede igiennem Sundet ved Helsingøer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-03-24
Hs. Kongel. Maj. har under 3die d. allernaadigst forundt den i Ingenieur=Korpset forhen staaende Ingenieur=Kapit. v. Kauffmann Prædikat som Major.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-03-24
Ved Tal=Lotteriets 572 Trækning i Wansbech udkom: No. 82, 17, 34, 16, 70.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-03-24
Avertissements. Tredagen den 31 Mart førstkommende bliver General=Forsamling, 2 paa Kluhbeni Olsens Gaard, da det halvaarige Contingens erlægges tilligemed Bidraget til Concerten, og anmodes de respektive udenbyes Medlemmer med første at besørge deres Contingent og Tilskud førend den nuværende Direction fratræder. Samme Aften bliver ogsaa foretaget Votering. Odense den 23 Mart. 1797. Directionen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-03-24
paa Fiellebroe er til Kiøbs meget gode Kaar af det Engelske P. Slags, for det meste hver med 2 Lam, nogle Sviin, og 2 rødblæsede Vognhopper, 4 Aar gamle.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-03-24
Skulde nogen behøve Piletop enten til Sættere eller til Gier Sider, vilde de henvende sig til Adressecomtoiret, hvor nærmere Oplysning gives.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-03-27
Krigskuepladsen. staaer endnu ved det gamle : endnu slet intet, uden ubestemte, modsigende Privat=Efterretninger - endnu aldeles ingen Official=Beretning. J Tydskland, nævner Nogle den 20de d. M. som den for hele Rhinegnen vigtige Dag, hvorpaa de Keiserl. ville opsige Franzos. den hidtil v. Vaabenroe. Andre forsikre herimod, at Østers. nærv. Krigs=Forfatning i Tydskland var langt fra ikke af den beskaffenhed, at man kunde formode sig sligt fra dem. Virkelig skulle atter o,000 Md. af deres desuden ikke meget stærke Rhin=Armee bryde og til Italien, hvortil skulle tages en Deel af det Kondeiske Korps og Grændse=Husarerne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-03-27
De franske Tropper skulle have faaet befaling at holde staaer ligeledes Alt stille. J Jtalien.