Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1782-05-24
Nordamerika er saa vidtløftigt, at der, for med Eftertryk at kunne føre Krig snart i dets nordlige, snart i dets Nr. 324 R. R. sydlige, Provinceer, og at forsvare det Erobrede, vilde behøves en Krigshær af 2 til 300000 Mand. Saa stor en Krigshær kan Storbrittannien ikke sende derhen; lad være, at den var ved Haanden, saa ere dog Kysterne saa vidt udstrakte, og Havnene for smaa Fartøier ere saa mange, at det vilde være umueligt, saaledes at besætte og indslutte alle Tilgænge, at ingen fremmede Skibe kunde tilføre Jndvaanerne deels Krigsnødvendigheder og Vare, deels Tropper, og ved disse sidste at sætte de Storbrittanniske Tropper, imellem tvende Jld. Altsaa maatte Storbrittanniens Flode først være Mester over Søen, førend Krigshæren kan udvirke noget til Lands, og naar hiin er ulykkelig, kan man ikke forlange noget af denne. Men dersom den Storbritanniske Flode har Herredømmet til Søes, saa kan man under sammes Beskyttelse tilføre Krigshæren Rekruter og Proviant, forhindre en fiendtlig Landgang, og bringe Tropperne over Søen til adskillige Egne. Dette er i Henseende til et Land, der er igiennemskaaret af store Floder, har ingen baned Landevei, ingen Overflødighed paa Levnetsmidler, og har hverken Havre eller tilstrækkelig Høe for Heste, af hvis Jndvaanere man hverken kan vente Bistand, eller Troeskab, og hvis Militze overalt giør Førselen til Lands usikker, og kan sætte den i Fare, af stor Vigtighed, og Uundværlighed. En commanderende General maae her til Lands først oppebie store Begivenheder, førend han kan foretage sig noget, han maae ogsaa lade mange gode Udkast fare, efterdi han uden en Flodes bistand ikke kan udføre dem, et Foretagende kan ogsaa, hvortil en Søefart behøves, ved Ebbe og Flod, Stormveier og andre Hindringer, blive gjort tvivlsomt og vist. De i London stukne Landkorte om de besynderlige Nordamerikanske Provintser, og Districter ere i Nordamerika saa sieldne og saa dyre, at de ikke lettelig kan anskaffes af Generalerne og Officererne. a 325 Rd. Der er ei heller liden Mangel paa tilstrækkelige og paalidelige Spioner for Engelænderne, derimod maae de frygte for, at enhver, som i Landsmands Klædedragt bringer, Levnetsmidler i deres Leier, er en Spion, der, naar han har opdaget eller erfaret noget, sætter sig paa sin Hest, og giver Fienden det tilkiende. Endelig maae ogsaa de gemeene Soldater her lade sig meget befalde, hvilket de i Europa ikke ere vante til, saasom: ofte at gaae til Skibs, og deret koldt i et varmt, Clima. Altsaa maae nu værende slet behielpe sig, at komme af et varmt i et koldt, og af Krig i mange Stykker ganske anderledes bedømmes end den curopæiske. Fortsættelsen om Urters og Rødders Tørrelse. (See No. 16. 18 og 19.) Tredie Hovedstykke. Om at forvare de tørrede Urter og Rødder. Her til hører først dette, at man har et Kar, hvor udi de kan forvares. 2) Efterdi Afsigten af denne Tørring, til Søes, til Feldts, og paa lange Reiser, saa udfordres gaaer meest der ud paa, at Urterne kan komme til Nytte indpakkes udi et lidet Rum. 3) At hverken Støv, Fiære, for Beqvemmelighedens skyld, at en Mængde af dem bør Æderkopper, Spindelvæve, Fluers Ureenlighed, eller Orm kan komme til dem. 4) At de ikke bliver fugtige eller mulne. Og 5) at der ikke kommer Midder til al avles udi dem. At indpakke dem udi Karduser skaffer strax Karret til veye, der kan mange komme udi et lidet Rum, og der ved giøres de beqvemme til Forvaring, Jndpakning og Fortbringelse fra et Sted til andet; Støv, Fiære, og Finer bliver der ved holdte fra dem, Fugtigheden kan heller ikke trænge ind til dem, og just af den Aarsag, da hverken a 326 R. R. Fugtighed eller Luft kan komme der til, saa kan heller ingen Midder avles eller bliver der. - Det Slags Værter, som forhen ere afkaagte, tørres fastere sammen, og trække Fugtigheden mindre til sig, som: Blomkaal, Brokoli, Friskkaal, Roer, Petersillie, Portulak, Pastinakker, Havre=Roed, Skortzoner, Gulerødder a. Jmod Midder og Mullenhed hielper og desforuden, at man kommer iblant de indpakkede Urter, noget stødt Peber, samt Rødløg, Kummen, hvis Løg, Enebær, pulveriseret Pimpinelle=Rod a. Til Skibs kan man forvare Karduserne udi lodede Blik=Kister, eller tilbegede Tønder, naar Reisen er lang, og kanskee til Indien. Hiemme forvares de udi Stuen ved en Væg, udi et med Rum eller Hylder afdeelt Skab. Men kanskee jeg gaaer alt for vidt med den Forsigtighed saa nøye at forvare de udi bemeldte Karduser, indpakkede Urter, thi jeg fornemmer at af alle Slags tørrede Urter fra forrige Efteraar, som jeg med Flid og Forsæt ikke har omgaaes synderlig forsigtig med, at Fugtigheden ikke kan skade dem saa meget, naar man, saa snart en Karduse med de der udi indpakkede Urter, enten udi et fugtigt Kammer eller og saa Kielderen, er bleven saa fugtig, at Urterne lade sig bøye uden at brækkes i to, lægger den igien paa Ovnen, og lader den vel igiennemtørres. Fierde Hovedstykke.