JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-04-09
Lotteriesedler til 2den Classe af det Classelotteriet. de Lotterie, kunne fra nu af og indtil den i Vedkommedes ihændehavende Sedler, i Overeensstemmelse med Planen, bestemte Tid, fornyes hos Undertegnede. Ligeledes kunne de, som ei have havt Sedler til den foregaaende Classe, erholde nye Lodsedler til 2den Classe, Hele, Halve eller Qvarter, efter Behag Slagelse Postgaard den 9de April 1836. Schiøtt.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-04-09
Et Par duelige Malersvende kunne faae Arbeide for i Sommer naar de henvender dem til Maler Cantor i Slagelse. Sammesteds kan en konfirmeret Dreng blive antagen i Lære, i alle Couleurer, samt Linolie Revne Oliefarver, Fernis og hollandske Malerpendsler, bekommes som sædvanlig hos F. L. Schou, paa Slotteensgade i Slagelse. saavel fine som gromatre, Tørre Malerfarver, alle Couleurer, bekommes hos F. L. Schou.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-04-09
fra Freanckels Fabrik i Kiøbenhavn, Tapet=Papiir bekommes til Udsalgs Priis hos F. L. Schou. Sengester kjøbes sammesteds.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-04-09
Ved Wandsbecks 1251de Trækning udkom
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-04-12
22de Aarg. les No. 30. T T eller: ValFlagelse Ugeblad. Redigeret af Pastor, Ridder Bastholm. Trykt og forlagt af Peter Magnus Tirsdagen den 12. April 1836. Med Kongelig allernaadigst Tilladelse, at forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdømmene.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-04-12
Udtog af en meteorologisk Dagbog Marts 1836. Denne Maaned var de sydlige og vestlige Vindes og Stormens og den tykke Lufts, og den qvælende Taages og de uophørlige Regnskyls Maaned; man havde Vestenvind i 28 og Søndenvind i 27 Dage. begge i Forbindelse med hinanden i 25 Dage. Nordenvinden lod sig kun fornemme i 7, Østenvinden; 9 Dage, og alene til en Afvexling; sielden holdt de ved den hele Dag. Disse sydvestlige Vinde vare for det meeste stærke, ofte voldsomme, og af 11 Dages Stormveir kom de 9 fra denne Kant. Luften var indhyllet i et saadant Mørke eller Taage, at aalle Maanedens 31 Dage havde man kun en eneste heelt igiennem sølrig Dag, nemlig den 20de, med stille Veir, Fløiet stod i Sydvest og næsten med en Sommervarme, det var en ubeskrivelig delig Dag. Jmidlertid lod Solen sig dog ogsaa see i 15 Dage imellem Regnbygerne. – Ved Maanedens Begyndelse var Jorden tyndt belagt med Snee; det var en mild Frost, men Veirglasset stod lavt, den 2den og 3die faldt megen Regn; det blev overmaade mildt, al Sneen forsvandt, og Vintersæden grønnedes stærkt Til den 8de var det endnu temmelig tørt, men Luften blev ved at være tyk og taagefuld, og Veir glasset sank bestandigt dybere og dybere, indtil det den 14de og 15de faldt under Storm. Fra den 9de begyndte den rette Uveirs=Periode; Regnen skyllede ned til den 17de om Natten eller Dagen, vilde Storme reiste sig mod Sydvest, og især var Veiret afskyeligt den 14de og 17de, Luften havde i Begyndelsen været mild, og den 10de om Formiddagen havde det været det smukkeste Veir, men det blev stedse koldere, og den 15de og 16de faldt svære Hagelbyger; men man var dog frie for Frost, selv om Natten. - Fra den 17de og Veirglasset pludselig i Veiret, den 17de stod det endog under smukt Veir, Luften forblev ogsaa tør til den 23de, enskiøndt ikke klar og reen, undtagen den omtalte Dag, den 20de, da vi havde det delige Sommerveir. Veiret var i det hele taget fra nu af meget mildt, ikke alene Vintersæden voxede kiendeligt og prydede Jorden med sin livfulde Grønhed; men ogsaa Jorden begyndte lidt at grønnes og Buskene at udspringe. Men nu sank Veirglasset dybt, selv ned under Storm, og Stormen og Regnen og Mørket indfandt sig paa nye. Sydost- og Sydvestvindene stormede afvexlende. Det blev et skrækkeligt Uveir om Natten imellem den 24de og 25de. Maanedens sidste Dag var Veiret græsseligt. Uagtet det vilde Veir og den overflødige Væde kom dog ikke Vegetationen vidt, paa Vintersæden nær, thi Sollyset manglede. Marts Maaned i Fior var ikke saa mild og saa regnfuld; Regnen faldt dengang oftere om Natten, og man havde flere gode Dage. Uagtet Maaneden var dengang meere vinterlig, brød dog Foraaret stærkere frem, og Naturen var mere fremmelig end i Aar. Plato. (Den sorte Røver.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-04-12
Resultaterne af Kaptain Backs Reise til Nordpolen. Han blev, som man veed, afsendt for at oplede Kaptain Ross, hvis lange Udeblivelse foruroligede, og for med det samme at fortsætte Undersøgelserne af Amerikas Kyster ved Jishavet. Han vil udgive en Beskrivelse over denne sin Reise. Han har udfundet at den store Slavesøe er meget større end man hidindtil har troet; den er sikkert een af de største Vandflader i det nordlige Amerika Han har ogsaa opdaget en Række af Søer, som strækker sig i en nordostlig Retning til Havet fra den store Slavesøe af Han har endvidere opdaget Kilderne til, og Mundingen af en stor Flod, som giennemskiærer disse Søer, og ofte har en heftig Fart, om hvilken Flod man havde tilforn kun hørt fortælle Noget af de Vilde. Han er endelig stødt paa Havet, 90 engelske Mile sydligere end det Punkt som Kaptain Ross holdt for at være Nordkysten af det amerikanske Fastland. Han føler sig overbeviist om, at det Land som Kaptain Ross opdagede og kaldte Bootthia, er en Øe. Om Napoleons Moders Død. (Af Mery.) I denne stille Uge, som har gjort Ende paa Karnavalets Forlystelser, midt under de politiske Fordomme, de ministerielle Kriser og de blodige Møder i Luxemborg, overraskede os en Efterretning, som har bekymret vort Sind; det blev fortalt at Napoleons Moder var død. Hvad kan mere være skikket til at minde os om vor Forgiængelighed end det Budskab, at den Kone er død, som har født en Napoleon. De fromme Følelser bleve snart opvaagnede; Vendommepladsen saae paa nye de Valfarter, hvortil den havde været Vidne i sin Herlighed. Mænd og Qvinder stege ned af deres Vogne for at bringe Keiseren deres Hylding ved hans Mindemærke, og pryde Piedestalen med Blomsterkrandse. Napoleons Moder levede 22 Aar i Rom. Denne Stad var hendes St. Helen. Hvert Aar bragte hende et Sørgefler; Døden syntes kun at skaane hende for at hun kunde bære Sørgedragten for sin hele Familie. Hun begræd her den Søns Død, som staaer i Udødelighedens evige Aarbøger, skildret med saamange Laurbærkroner. (Men som ogsaa efter en engelsk Admirals Udtryk, voldte sine Medmennesker saamange Taarer, at et Orlogskib kunde seile i dem naar de vare samlede paa et Sted) Hun begræde her sin Datter, sin Svigersøn, den dristige Murat; sin Svigerdatter, den høimodige Prinsesse Montfort, fire unge Børnebørn, hvoriblandt Hertugen af Reichstadt, som hun elskede saa høit, som kun et Øieblik var Konge i Rom for at overlade dette til en Begravelselplads for sin Bedstemoder. - Lætitiaførte et afsondret Liv i Paladset Rinuccini. Naar man gik ind i Rom af Porto deels Popolo, saa kom man igiennem den lange Gade bag ved Obelisken til hendes Residents. Den prægtige Promenade paa Monte Pincio, Pyramiderne, de kolossale Statuer, alt var Napoleons Værk. Man kan sige at hendes Dødskamp varede i 3 Aar. Da jeg saae hende i Aaret 1834, lignede hun en Mumie; man kunde ikke forlade Paladset uden at være inderlig rørt. Nogle faae og redelige Venner modtoge hendes sidste Sukke; hun døde, 87 Aar gammel, den 2den Februar.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-04-12
Nyeste Post Efterretninger. Der meldes fra Paris under 5te April: Fra tre Punkter i Spanien ere i Gaar og i Dag indløbne vigtige Efterretninger. J Madrid have de Prokuradores kompletteret deres Bureaux efter Regieringens Ønske; i Saragossa ere nye Uordener forefaldne og paa Krigsskuepladsen have de engelske Tropper begyndt et Slags bevæbnet Jntervention. De Prokuradores Kammer havde provisorisk valgt, Hr. Jsturiz, som var Præsident under den forrige Session, til sin Præsident; men da de forberedende Møder vare tilendebragte og Fuldmagterne vare verificerede, saa valgte Kammeret fem Kandidater, ifølge Konstitutionens Bydende, nemlig de Herrer Antonio Gonzales, Arguelles, Ferrer Ortez, de Velasco og Jsturiz. Den førstes Valg, som havde faaet de fleste Stemmer, blev den 26de stadfæstet af Dronningen; hans Grundsætninger ere de samme som Hr. Jsturiz. Gonzales foreslog strax at Kammeret skulde votere en Taksigelse til Hr. Jsturiz fra den provisoriske Bestyrelse, som Præsident, hvilken ogsaa Kammeret voterede med en stærk Majori. tet, uagtet Hr. Flores Calderons Jndsigelser. Og saa har de Prokuradores Kammer udnævnet en Kommission, som skal opsætte Takaddressen, og blandt dennes Medlemmer er kun et som ikke harmonerer med Ministerne.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-04-12
Den franske Moniteur beretter følgende om Tumulten i Saragossa: Den 25de have Uroligheder, fundet Sted i Saragossa, fordi tre Karlister bleve dømte til Deportation. Folket fandt at denne Dom var ikke streng nok. Administrationen blev tvunget til at revidere den, og de tre Karlister bleve dømte til Døden og henrettede den 26de. Journal des Debats siger, at denne Begivenhed er ikke bleven tilstrækkeligt opklaret; den staaer i Forbindelse med en politisk Proces, hvori Ærkebiskoppen af Saragossa, Greven af Fuentes og Generallieutenant Villemur, tilligemed flere Tilhængere af Don Karlos, vare indviklede. Den Langsomhed, hvormed denne Sag blev behandlet, opvakte Folkets Fortørnelse. De tre Personer, som bleve henrettede, vare Don Manuel Villar, Don J. Robires og El Aguado; Dommerne vægrede sig ved at underskrive Dødsdommen. Saaledes, tilføier Journal des Debats, ere de Rædselsscener beskafne, som i Spanien dagligen fremgaae af disse Tumulter, og som Hr. Mendizabal har ladet Regentinden i sin Throntale kalde ubetydelige. Endelig melder den franske Moniteur fra Krigsskuepladsen, at en Parolebefaling fra General Kordova forkynder for hans Tropper, at en engelsk Escadre vil operere mod Jnsurgenterne. Denne Efterretning blev optaget af Dronningens Tropper med Enthusiasme, og har udbredet en stor Modløshed blandt de karlistiske. En Korrespondence fra Grændsen angiver denne Jntervention af de engelske Tropper at være foranlediget af at nogle Folk fra den brittiske Krigschaluppe Saracen ere blevne myrdede af Karlisterne; en Fornærmelse mod det engelske Flag, hvorfor Don Karlos nægter al Satisfaktion. De brittiske Tropper, som ere landede paa Kysten af Biscaia, skulde der foretage Streife tog for at rense Landet fra Karlisterne, og saaledes understøtte Generalerne Kordova og Evans, hvis Plan gaaer ud paa at omringe de karlistiske Tropper fra alle Sider og afskiære dem al Tilførsel.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-04-12
Striden imellem Frankerige og Amerika er tilendebragt ved en Ordonance af 19de Marts, hvorved de Franskes Konge dekreterer Udbetalingen af den skyldige Pengesum til de forenede Stater.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-04-12
Fra London har man faaet Efterrringer af 3die April, de indeholde: at Karlisterne havde paa en eensom Landevei oppasset tre engelske Officere og myrdet dem med Dolkestik, hvorpaa Lord John Hay havde aabnet Underhandlinger med Don Karlos General Seraso. Denne Karlists Svar vare ikke saa undskyldende og undvigende, som hidtil; men trodsigt og frækt, hvorved den Forsikkring blev givet, at de ville vedblive med saadanne Angreb; herpaa gav Lord John Hay Chefen for de brittiske Krigskibe paa Revieret ved Bilbao Ordre til at skyde med Kardætscher paa alle de Karlisthobe, som lade sig see og som de kunne naae med deres Kanoner. Prins Ferdinand af Portugal har ikke kunnet fortsætte sin Reise formedelst Uveir. Om Natten d. 1ste April maatte Dampskibet Manchester, efter at det havde udstaaet en frygtelig Storm, løbe ind i Plymouth, hvor Prinsen iagttog den strengeste Jnkognito.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-04-12
Man har faaet nye Efterretninger fra Mexiko.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-04-12
St. Anna var paa Marschen til Teias kommen med sine Tropper igjennem Saltillo; det hedder, at de Camanches og andre indianske Stammer, og som kunne stille 10,000 Krigere, ville tage Partie med St. Ana.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-04-12
Jfølge Efterretninger fra Konstantinopel var et Svar fra Mehemed Ali indløbet paa Sultanens Fir man imod Paschaens Monopolsystem i Syrien; det skal være undvigende; men til Sultanens Forbauselse skal Lord Ponsonby have erklæret sig fuldkomment tilfreds dermed, men fra russisk Side skal der være blevet erklæret derimod. Hr. Thevenin, fransk Officeer i Portens Tieneste, har begivet sig til Dardanellerne for at forestaae Arbeidet paa Fæstningsværkerne der. – Man siger at den russiske Regiering vil lade Silistria rømme; det sikkreste Beviis paa at Freden imellem de østlige og vestlige Magter ikke vil blive forstyrret.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-04-12
Jndenlandske Efterretninger. Kiøbenhavn den 9de April. Fra Generalpostdirectionen er den 29de Marts udkommet følgende Plakat: Hs. Majestæt Kongen har paa Generalpostdirectionens allerunderdanigste Forestilling under 25de d. M. allernaadigst resolveret: at Vognmandstaxten for Danmark for April, Mai og Juni Maaneder, 1836 i Almindelighed skal forblive uforandret, nemlig, for Siellands samt Laalands og Falsters Stifter, for et Par Forspandsheste eller stemplet Postvogn med to Heste, 5 Mk. 4 Sk. Sølv pr. Miil, og for en mindre Vogn med to Heste eller enkelt Hest til Estafette eller Forspand, 4 Mk. 4 Sk. Sølv pr. Miil, og for Fyen og Jylland respective 5 Mk. 2. Sk. Sølv pr. Miil, dog for Thisted og Ringkiøbing. Amter for de der benyttede mindre Vogne med to Heste eller en enkelt Hest til Estafette eller Forspand 4 Mk. 8 Sk. Sølv pr. Miil. Hvilket herved kundgiøres til Efterretning og allerunderdanigst Efterlevelse for enhver Vedkommede.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-04-12
Det har behaget Hs. Majestæt Kongen under 28de Marts d. A. allernaadigst at tillade Oberst ved Jngenieur-Korpset Frederich Ernst v. Prangen Ridder af Dannebrogen og Dannebrogsmand, at anlægge og bære den ham af Hs. Majestæt Kongen af Preussen tildeelte Deforation, som Ridder af den preussiske røde Ørns Ordens tredie Klasse.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-04-12
J afdøde Konsul Fengers Sted er Hr. August Frederich Kriegsmann, Associe af Handelshuset Kriegs mann & Bulmering i Riga, allernaadigst udnævnt til dansk Konsul sammesteds, og i denne Egenskab anerkiendt af den Keiserlige russiske Regiering.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-04-12
Kadet Korvetten Naaden er bestemt til, som sædvanligt, i Begyndelsen af næste Maaned at afgaae herfra paa et Krydstogt. Kommanden over samme er overdragen Hr. Kaptain Blom. - Til de 3de Næstkommenderende paa Linieskibet Skiold ere udnævnte de Herrer Kaptain Garde og Kaptainlieutenanterne Rathsach og Steen Bille. (Kbhvnsp.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-04-12
Den af Hr. Prof. Thiele ved Konstakademiets Aarsfest oplæste Beretning indeholdt ogsaa en Udsigt over Tilværten af den i 1821, efter Forslag af Hr. Prof. Møller oprettede Understøttelsesfond for Akademiets gamle og trængende Konstnere, eller afdøde Medlemmers Enker, og dernæst tillige over Akademits oekonomiske Status. Dette Fond, som i 1821 grundlagdes med en Kapital af 1000 Rbd., var ved Begyndelsen af indeværende Aar voxet til 25,789 Rbd., og da dets sædvanlige Tilvært ved Udstillingen lader formode, at Summen af 25,000 Rbd. vil kunne opnaaes iaar, vil, ifølge den tagne Bestemmelse, iaar det egentlige Reglement for Akademiets Understøttelseskasse blive udarbeidet. Foruden det Moltkeske Legat med et Rentebelød af 400 Rbd. og det Amsel-Meyerske, stort 10,000 Rbd., med et lignende Rentebeløb, har Akademiet det Neuhausenske, efter en af Akademiets tidligere Elever, afg. Malermester Neuhausen, der testamenterede Akademiet sin hele Formue, til Beløb 22,000 Rbd., hvoraf Renten dog for Tiden, ifølge Testators Bestemmelse, udbetales en efterladt Slægtning. Saavel ved en extraordinair Kongelig Gave af 20,000 Rbd., som ved at benytte passende Konjunkturer og at anvende klog Sparsommelighed, har Akademiet seet sig istand til efterhaanden at erhverve en rentebærende Fond til Beløb af 37,500 Rbd., hvis Renter tiene til en Forøgelse af dets aarlige Jndtægter med omtrent 1500 Rbd. Foruden disse faste Jndtægter har Akademiet ved dets Udstillinger aarligen modtaget mellem 3 og 4000 Rbd.; for Adgangen til dets Skoler indkommer omtrent 1200 Rbd., og seer sig med disse og nogle flere Jndtægter, i Alt til Beløb af noget over 15,000 Rbd., istand til, foruden de Gager dets Professorer nyde, at lønne dets Lærere og Betiente, opmuntre og belønne de meest udmærkede af dets Elever med Præmier, vedligeholde og jevnligen forøge dets Konstsamling og Bibliothek, samt afholde alle de Udgifter, dets oekonomiske Forhold udkræve.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-04-12
Blandt det afvigte Aars interessante Konstanliggender nævntes Akademiets Berigelse med et stort Antal af Thorvaldsens Arbeider, saavel i Marmor som i Gibs ialt 55 i Tallet); iblandt disse 10 af Apostlerne i Frue Kirke, udførte i Marmor, og 32 forskiellige Basreliefs; 4 Statuer, henhørende til Monumentet over Pius den 7de og Modellerne til Monumentet over Copernikus og til en Hest, henhørende til Poniatowskys Statue, hvorhos bemærkedes, at Hs. Majestæt har tilladt at en Suite af dertil passende Værelser i Kristiansborg Slot maa afgives til disse Arbeiders midlertidige Opbevaring.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-04-12
Angaaende det efter Fundatsen nu stedfindende Direkteur=Valg anførtes: at da de Grunde, som i 1855 giorde det ønskeligt for Akademiet at udvælge Etatsraad Thorvaldsen til Direkteur, endnu ere tilstede ved den hidtil uopfyldte Forventning om hans Ankomst, har Akademiet under 22de Marts d. A. forelagt Hs. Majestæt dets Ønske, at et nyt Valg for denne Gang maatte forbigaaes, hvilket Allerhøistsamme ved Resolution af 27de Marts allernaadigst har bevilget. De Artister, Elever og Lærlinger, som nøde den Ære, af Akademiets høie Præses egen Haand at modtage de dem tilkiendte Præmier og Opmuntringer vare: Af Modelskolen: Adam August Müller, den mindre Guldmedaille, af Bygningsskolen: Theophillus Hansen, den store Sølvmedaille og den mindre Guldmedaille, af Modelskolen: Georg Chr. Hilker, Anders Chr. Lunde og Chr. Fr. Holbek, den store Sølvmedaille, af Bygningsskolen: Johannes Nic Scholdan den store Sølvmedaille, af Modelskolen: Adolph Tidemann, Peter Scholer, Chr. Emil Andersen, Peter Julius Larsen, Otto Ludvig Lehmann og David Jensen, den lille Sølvmedaille; af Ornameniskolen, for Tegning, A. T. Juul, for Modelering, A. Jacobsen og P. Petersen, Fortegninger for Haandværkere.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-04-12
Aarhuus den 7de April. Den Kgl. Kommissarius, ved Stænderforsamlingen, Hr. Konferentsraad Ørsted, modtog her, paa sin Gennemreise til Viborg, et Beviis paa hvor høit ogsaa Jyderne paaskiønne hans Værd som Kongens og Folkets Mand. Aldrig saasnart havde man i Gaar Eftermiddags erfaret hans Ankomst hertil Byen før endeel Embedsmænd og Borgere strax, som besielede af een Aand havde forenet sig om offentlig at bevidne ham deres Høiagtelse. J denne Hensigt samlede sig om Aftenen, som ved et Trylleslag, en Mængde Mennesker paa Torvet, og begav sig i en Procession, med Fakler, og Borgermusiken i Spidsen, til Bisperesidentsen, hvor den høitagtede Giæst logerede. Efter at en Deputation havde tilkiendegivet ham Forsamlingens Hensigt, ved følgende Tale af sammes Ordfører: Deres Høivelbaarenhed ville gunstigst tillade, at jeg, efter Opfordring af mine Medborgere, i deres og eget Navn beder D. H. at bevidne vor gode faderlige Konge Alles dybe Ærefrygt, Alles allerunderdanigste og inderligste Hengivenhed og den hierlig ste Taknemmelighed for alt det Gode, Hs. Majestæts Faderhierte i mere end et halvt Sekulum har viist det Ham saa kjære Folk – for alle Hans utrættelige Bestræbelser for dette Folks Vel – Gud velsigne derfor Hs. Majestæt! – Med dybt rørte Hierter erkiende vi alle dette tilfulde, og ikke mindre, at Hansaa naadig bønhørte Nationens stille Ønsker ved at sende D. H. til at frembære og tolke Kongens Befalinger til Folket, og Nationens allerunderdanigste Ønsker og Petitioner til Hs. Majestæt. Vi vide Alle, at De kan - og vi vide Alle, at De vil handle efter Pligt mod Konge og Nation, vi erkiende Deres dybe Kundskaber – vi have seet Deres Klogskab og Sindighed – og derfor byde vi alle D. H. et saa glad, et saa hierteligt Velkommen i det gamle Cimbrien. Gud velsigne D. H. Han, den Algode, lade Deres og Stændernes fælles Bestræbelser geraade vor gode Konge til Glæde, og Fædrelandet til Held og Lykke!" blev der med Kfr. Tilladelse afsiunget en Sang, og derefter af hele den talrige Forsamling udbragt er fleregange gientaget Hurraraab, som atter blev udbragt da den Hædrede selv var traadt ind i Folkeforsamlingens Kreds og med den ham egne Hiertelighed havde aflagt den sin Tak for den ham beviste Udmærkelse ved bl. A. følgende Yttring: "Mine Medborgere. Denne Modtagelse og denne Velvillie, overrasker mig. Jeg har den bedste Villie, men Deovervurderer mine Evner, De sætter for høi Priis paa dem. Jeg gientager det: De har overrasket mig, jeg føler mig dybt bevæget, og der mangler mig Ord for tilfulde at kunne udtale mine Følelser. Hvorpaa Forsamlingen atter adskiltes i den største Orden.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-04-12
J Formiddags Kl. 10 afreiste Konferentsraad Ørsted, herfra over Randers til Viborg. (Aarh. Av.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-04-12
Vi have nu oficielt faaet den glædelige Efterretning, at Hs. Majestæt Kongen atter i Sommer vil besøge Jylland. Der skal, som sædvanligt, først i Juni Maaned holdes en Troppesamling ved Aarhuus, men dennegang kun af Kavallerie og Artillerie, hvorimod Jnfanteriet, det fyenske og tredie jydske Jnf. Regiment, skulle forblive og exercere i deres Standqvarteer indtil Hs. Majestæt ankommet dertil for at holde Specialtvue over disse Regimenter, nemlig over det tredie jydske den 19de Juni ved Aalborg, over det fyenske den 23de ved Veile.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-04-12
Tropperne skulle indtræffe i Kantonnementet ved Aarhuus den 5te Juni, og exercere og maneuvrere der indtil den 15de Juni inkl.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-04-12
En Granitblok, 6 Fod lang, funden i Sielland, og bestemt til at sættes i Jægerspriis som Mindesmærke for Tordenskjold, fortiener Opmærksomhed. Efter Slibningen viser den sig mørkebrun, spættet og har stor Lighed med Porphyr.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-04-12
Ribe. Torsdagen d. 24de Marts tidlig om Morgenen afbrændte Peder Andersens Gaard i Roager, Bye, omtrent 1 Miil herfra Byen. En Lykke, at Veiret ved samme Tid var stille, da Branden ellers letteligen kunde have udbredt sig til de nærligende Gaarde og foraarsaget megen Ødelæggelse. Da Gaarden kun var assureret for en ubetydelig Sum, vil Eieren neppe uden Tab erholde den opbygget igien, ihvorvel han var saa heldig at faae Kreature og Jndboe reddet. – Ved anstillet Forhør blev det oplyst, at Jlden var paasat af en der tienende ukonfirmeret Dreng, der samme Morgen havde lagt Jld i Tørveladen i det Haab, naar Gaarden var afbrændt, da at kunde forlade sin Tieneste, hvormed han - vistnok uden Føie - fandt sig utilfreds. Ved samme Forhør blev ogsaa opdaget at et Par Drenge havde i et af Naboesognene forhen udøvet lignende Udaad, og antændt deres Huusbondes Gaard, hvorved den Brandlidte var bleven udsat for Mistanke og Anklage, men Anstifterne slupne frie, hvormed ogsaa den unge Forbryder havde smigret sig. Han blev Dagen efter ført til Haderslev, hvortil efter Sigende de 2de af ham navngivne Drenge ogsaa ere afhentede. (Ribe Av.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-04-12
Ledige Embeder. Under det danske Kancellie. Kobberup, Feldingberg og Gammelstrup Sognekald i Viborg Stift, 400 Rd. – Dalbyneder, Raabye og Sødring Sognekald i Aarhuus Stift, 279 Rd. – Allested og Veile Sognekal i Fyens Stift, 224 Rd.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-04-12
Selde og Aasted Sognekald i Viborg Stift 278 Rd.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-04-12
Befordringer og Afgang. Under det danske Kancellie: Den 26de Marts er Sognepræst for Kobberup, Feldingberg og Gammelstrup Menigheder i Viborg Stift, H. J. Bøttcher, beskikket til Sognepræst for Sevel Menighed i Ribe Stift; Kand. Jur. C. M. Weiss til Kopiist i Revisions=Kontoiret for Skifterne og de offentlige Stiftelsers Midler under Kancelliet; Kand. Chirurg. S. C. Larsen til Reservemmedicus ved det chirurgiske Akademie.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-04-12
Under General-Toldkammer- og Kommerce=Kollegiet: Den 10de Februar er Kammerskriver under bemeldte Kollegium, H.C. L. Pflug, udnævnt til Kontrolleur i Lemkenhafn paa Fehmern.