Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-11-17
Aarhuus, den 13de Novbr. Man har i disse Dage seet flere af Communalbestyrelsens Medlemmer opmærksomt betragte Træerne i den smukke lille Lund, der saameget bidrager til at gjøre Jndkjørselen gjennem Frederiksport til den smukkeste her ved Byen. Hvo skulde vel troe det almindelige Rygte, naar det hedder, at det saaledes optagne Syn skal gaae ud paa hverken Mere eller Mindre, end at lade alle de smukke Træer omhugge, for at give Plads for de Kreaturer, der fra Landet fores herind til Salg. Hidtil, naar man paa Markeds- og Torvedage af Veien bag og Byen passerede Frederiksport, har det næsten været umuligt at trænge sig igjennem Mængden, af det der sammenhobede Kvæg og at ælte sig igjennem det derved fremkomne Søle. Betænker man nu, at her ikke blot er Tale og en Genne for de Spadserende, men at det er midt paa Jyllands Hovedlandevei, dette Marked har været holdt, saa at Chausseen aldeles tilspærres (og vel desuden lider Skade), saa fortjener det vistnok Paaskjønnelse, at den constituerede Politimester for nylig har udstedt Forbud mod denne muligviis meget gamle, men derfor ikke mindre forkastelige Uskik Det er ikke let at indsee, hvad der skulde kunne tale for Bibeholdelsen af en saadan Uskik, med mindre det skulde tjene istedetfor Argument, at dHrr. Kjøbmænd ved Frederiksporten muligviis ellers kunde komme til at lide en ubetydelig Formindskelse i deres Vare-Afsætning. Vi kunne dog endnu ikke Andet end troe, at Pluraliteten af Borgerrepræsentanterne vil holde sig for god til at samtykke i en slig Urimelighed; imidlertid tillade vi os herved at anføre, hvad der især taler imod en saadan Foranstaltning: bemeldte Lund, i Forening med Plantningen i den ligeoverfor værende Kirkegaard, danner for nærværende Tid en af de smukkeste Jndkjørsler til Byen. Hvis Lunden desuagtet skulde borthugges, vilde dette have en skadelig Jndflydelse paa Vegetationen paa Kirkegaarden, da de skarpe Nordveststorme derved faae fri Adgang, og gjøre det end mere utaaleligt for dem, der i den strænge Vintertid ledsage Slægt og Venner til det sidste Hvilested. Meget uhyggeligt maa det ogsaa være for Liigfølget, som er stemt til alvorlige Betragtninger, ligeoverfor paa Markedspladsen, under Præstens Tale, at maatte høre de Handlendes Støien og Eder, hvorved naturligviis alle religicuse Betragtninger forstyrres. – Jødernes Kirkegaard, som ligger meget smukt ved Enden af Lunden, vil ogsaa komme til at støde op imod Markedspladsen, og rimelig viis ville Bønderne binde deres Kvæg ved Stakitværket, hvilket ikke synes saa aldeles passende; de Dødes Grave bør være hellige og ikke molesteres for en smaalig Fordeels Skyld. Forøvrigt udgjor Plantagen, som bekjendt, kun en meget smal Strimmel, der ikke er rummelig nok for Kreaturerne; Grøfterne og Hegnene ville derfor, uden at det kan forebygges, ideligen blive nedtraadte; ja, man vil naturligviis endog fremdeles, af Mangel paa Plads, afbenytte Veien saaledes, at det forrige stygge Søle paany vil finde Sted. Men selv og Pladsen, hvad nu ikke en Tilfældet, var nødvendig til det anførte Brug, saa ligger der dog altid noget Ubilligt i at ville ødelægge en Plantage, som med megen Møie, Omhu og Bekostning er bleven opelsket og fredet, især da denne tilligemed de øvrige Anlæg omkring Byen virkelig udgjør et smukt Ensemblesom overordentlig meget bidrager til Egnens Forskjønnelse og til Jndvaanernes Recreation. Endelig indsee vi ikke nogen Nødvendighed af, at der ved Aarhus udlægges anden Markedsplads for Kreaturer, end den udenfor Vesterport. Denne er nemlig fuldkommen rummelig, er derhos nylig bleven indbegnet og planeret og desuden er det da unægteligt bekvemmere, baade for Kjøbere og Sælgere, at Falholdelsen skeer paa eet Sted, istedetfor at man skal løbe omkring til alle Por tine, Kjøberne have da et større Udvalg og Sælgerne flere Liebhavere samlede. Mod disse Fordeele og Bekvemmeligheder for alle Byens Jndvaanere bør vistnok ikke Enkeltmands private og tildeels indbildte Jnteresse komme i Betragtning. Vi maae derfor paa det Bestemteste protestere imod den omhandlede Lunds Omhugning, og vi haabe, at den til Byens og Omegnens Forskjønnelse nedsatte Comitee ret alvorligt vil tage sig af Sagen og i fornødent Fald andrage den for Cancelliet, som vi ere overbeviste om ikke vil tilstede en slig Vandalisme. Flere os tilstillede Jnserater, ang, ovenberørte Sag, troe vi, ved Jndrykkelsen af OvenstaaRedact. ende, at kunne udelade som overflødige.