JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-10-16
Under Stændernes foreløbige Behandling af Sagen om Modificationer i Provindsialstændernes Jnstitution og Skattebevillingsret fandt Hr. Brændeviinsbrænder Sidenius sig foranlediget til at opfordre de tvende andre Deputerede her fra Falster, nemlig Sognefoged Peder West og Justitsraad Friis, til at erklære om han, Sidenius, havde brugt nogen Overtalelse for at faae Underskrifter paa den her fra Stiftet sendte Petition om Skattebevillingsret, hvortil Justitsraad Friis svarede: "Det er mig bekjendt, at han (Sidenius) ingenlunde har søgt at bevirke Underskrifter ved Overtalelse, men han har heller ikke havt denne Commission for hele Falster, og de andre Agenter skulle, som jeg har hørt, have været desto virksommere." Foruden Hr. Sidenius have kun vi Undertegnede været comitterede til at samle Underskrifter paa Petitionen, og da Hr. Justitsraadens Erklæring efter vor Formening kun kan forstaaes saaledes, at vi skulle have været virksomme i at bruge Overtalelser, saa maae vi, idet vi med Bestemthed tilbagevise denne Sigtelse, opfordre Hr. Justitsraad Friis til offentlig at erklære, om hans Ord skulle tages i den her anførte Betydning, og i saa Fald, om han har sigtet til os begge. Vel har Justitsraaden kun givet sin Erklæring som noget han har hørt; men vi kunne dog ikke troe, at han i denne Sag har villet opvarte Forsamlingen med Folkesnak eller løse Rygter, hvorfor vi haabe, at Justitsraaden vil erklære sig bestemtere. Stubbekjøbing og Nykjøbing i October 1840. Wulff. J. Bergenhammer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-10-16
Gudstjeneste. Paa førstkommende Søndag begynder Gudstjenesten i Nykjøbing Kirke Kl. 10.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-10-16
AVERTISSEMENTS.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-10-16
Generalforsamling. Løverdagen den 24de October d. A., Aften Kl. 7, afholdes ordinair Generalforsamling i Selskabet Harmonien, hvortil de ærede Medlemmer indbydes. Nykjøbing, d. 15de October 1840. Directionen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-10-16
Undertegnede er flyttet fra Justitsraad Krigers forrige Gaard og boer nu i Langgaden No 4 ligeover for Apotheket. Nykjøbing den 15 October 1810. W. Feilberg.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-10-16
Skuespil i Nykjøbing. Søndagen den 18de October 1840 opføres: Valeur & Compagnie, nyt Lystspil i 1 Act, efter Bayard og Devorme. Derefter Yelva, eller Den Stumme fra Smolensk, Skuespil i Redigeret, trykt og udgivet af W. F. Laub i Nykjøbing. 2 Afdelinger af Scribe, Devilleneuve og Desvergers. Oversat af Th. Overskou. Musiken arrangeret og componeret af Muth Rasmussen. P. J. Titchen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-10-16
10 Stk. 2 a 3 Aars Væddere af ægte Dichley Race fra det Classenske Fideicommisses Schæferie kunne underhaanden erholdes tilkjøbs, naar man henvender sig til Forvalter Schon paa Bjerregaard. Endvidere bekjendtgjøres herved foreløbig, at i Løbet af næste Aars Mai Maaned ville 20 Stk. Aarsvæddere af samme Race tilligemed 20 Stk. 2 a 3 Aars Væddere af ægte spansk Race blive bortsolgte ved offentlig Auction, som nærmere skal blive bekjendtgjort. Corselitze den 10de October 1810. P. H. Classen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-10-16
Auctioner. Foreløbigen bekjendtgjøres herved, at til Bortforpagtning fra 1ste Mai 1841, vil i indeværende Aar, ved offentlig Auction blive opbuden 6 Hoved gaardes Avlinger med Meierier, henhørende til Grevskabet Hardenberg Reventlov paa Lolland. Gaardenes omtrentlige Areal er fra 400 til 750 Tdr. Land og Meierierne bestaae af 60 til 160 Stkr. Køer foruden Ungqvæget. Alt forevises nærmere naar man derom henvender sig til Forvalter Dons paa Hardenberg pr. Saxkjøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-10-16
Efter Begjæring af Procurator Smidth som Mandatarius for Grevskabet Knuthenborg Overformynderie, agtes det Myndlingen Ane Marie Frederiksdatter tilhørende Sted s 104 paa Nakskov Gaasetorv med tvende Jordlodder paa Madeskov, bortsolgt ved en eneste Auction, som afholdes i Byens midlertidige Retslocale Mandagen den 26de d. M. Formiddag Kl. 11. Hvilket herved bekiendtgiøres. Nakskov den 8de October 1840. Hammerich.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-10-16
Jfølge Skifterettens Foranstaltning bliver et afdøde Landvæsenscommissair, forhenværende Byefoged og Byeskriver Peder Rousings Stervboe tilhørende Jordlod af Areal circa 18 Tønder Land paa denne Byes Mark tillet til Salg ved trende Auctioner, der afholdes Onsdagen den 4de og 18de November og 2den December førstkommende, Eftermiddag Kl. 3, paa mit Contoir, hvor Conditionerne, hvorefter Salget skeer, forinden ere til Eftersyn. Denne Bekjendtgjørelse tjene tillige ifølge Placat af 22de April 1817 til Efterretning for vedkommende Panthavere. Lysthavende indbydes. Stubbekjøbing Byefoged-Contoir den 11te October 1840. J. Buntzen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-10-16
Auction over Creature. Mandagen den 19de dennes, Formiddag Kl. 11, afholdes Auction paa Hovedgaarden Sæbyeholm over 116 Stk. forædlede spanske Faar, Beder og Lam, 2 dito Væddere, circa 30 Stk. Landgildelam og 80 Stk. Gjæs, samt nogle Tyre og Fedesviin.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-10-16
Jndkaldelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-10-16
Creditorerne i Stervboet efter afdøde constituerede Postfører samt Veier og Maaler Niels Benzon Bjering indkaldes herved med 12 Ugers Varsel sub poena præclusi et perpetui silentii til for mig som Skifteforvalter i Boet at anmelde og beviisliggjøre deres Krav. Stubbekjøbing Byfoged-Comptoir den 6te Octbr. 1840. Buntzen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-10-18
Lollands Falsters StiftsTidende. No 122. Søndagen den 18 October.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-10-18
Jndenlandske Efterretninger. Kjøbenhavnsposten har i Mandags fundet ny Anledning til djærvt at omtale den altfor djærve Læremethode, der skal anvendes i Husarregimentets Exerceerskole paa Jægersborg, og de uforklarligt flere Selvmord, Desertioner o. s. v.,der have fundet Sted iblandt dette Regiments Rekrutter end ved andre. Da hiin Methode og det Jndtryk samme foranlediger hos de Paagieldende er saa meget afstikkende baade fra hvad der er befalet og fra hvad der ellers vides at være Tilfældet ved Rekrutters Dressering, saa synes det vistnok at interessere selve det nævnte Regiment, at der anstilles en offentlig Undersøgelse desangaaende, samt at Resultaterne deraf forelægges Publicum. Jmidlertid er det paa den anden Side vel heller ikke ganske tilstrækkeligt betryggende i saa Henseende, at, som Kjøbenhavnsposten foreslaaer, Undersøgelsen anstilles af Officerer udenfor selve Regimentet, naar ikke tillige derunder fornemmeligen afhøres saadanne Personer, der senest ere afgaaede fra Regimentet. Slige Deponenter vide ikke blot ret god Beskeed med Forholdene, men hos dem kan man ogsaa forudsætte, at Superieur=Frygten ikke indvirket paa deres Forklaringer. (Hels. Av.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-10-18
Det nye Blad Corfaren, hvoraf i disse Dage er udkommet et Prøvenummer, og som lader til, lig det franske Charivari og andre lignende Blade, at ville slaae ud til alle Sider, indeholder efterstaaende lille Artikel, der ved sin ikke uvittige Bitterhed i en ikke ringe Grad har opbragt Officererne af vor Marine: Det er bekjendt, at vor Fregat Bellona, der er paa Veien til Brasilien, i Cana efter den senest etablerede Skik i den len har danske Marine - overseilet et Skib, og der circulerer mange Rygter angaaende den formodentlige Aarsag til denne Ulykke. Nogle sige, at Commandeur Wulff bærer Skylden, Andre sige den vagthavende Officerer, atter Andre det hele vagthavende Mandskab; men Jntet af alt dette er Tilfældet. Den, der bærer Skylden, er desvære ingen Anden end Hs. Excell. den danske Minister for de udenlandske Anliggender, Hr. von Krabbe-Charisius, thi hvorfor har han ikke i de udenrigske Havne ladet bekjendtgjøre, at et dansk Orlogskib vilde komme i de Egne, paa det at Alle og Enhver kunde sig for Skade vogte og tage vare?" Den ansvarshavende Redacteur af Bladet hedder J. Lind. Vi have idag - hedder det i Aalb. Av." seet det kobberstukne Portrait af en Stænderputeret, der har skaffet sig et Navn ved sin rasende Ultra Absolutisme i den Roeskildske Stændersal. Det ligner frappant, kun er det meget forskjønnet; men for at Ligheden skal træde endnu mere frem, er Manden foran forsynet med en Pakke, hvorpaa staaer skrevet: 100,000 Levebrød, og ud af Baglommen dingle Skattebevillingspetitioner, som gaae op i Flamme.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-10-18
Om Priserne paa Hvedebrød i London, Paris og Kjøbenhavn, har den berlingske Tidende" følgende ret interessante bemærkninger, der og i hø Grad fortjene Opmærksomhed her paa Øerne. Af Forestaaende - hedder det nemlig - erfare vi altsaa, at et Pd. Hvedebrød koster i Paris omtrent 5 1/2 Rbs. og i Londen 9 Rbs., medens Tar ten i Kjøbenhavn ansætter dette Brød til ikke mindre end 12 Rbs. Pundet. J Paris er altsaa Brødet 100 pCt. og i London 33 1/2 pCt. billigere end i Kjøbenhavn, skjøndt man her kjøber Hveden billigere end der. Vi have flere Gange gjort opmærksomme paa denne ubegribelige Forskjel i Priserne, og maae gjentage, at denne Sag bør være en Gjenstand for den alvorligste Undersøgelse. Bedst var det rigtignok, naar Borgerrepræsentanterne sørgede for at Taxten paa Brødet, især paa Hvedebrødet, uopholdelig blev hævet. Det vilde da snart vise, om Kjøbenhavns Beboere (trods Consumtion af 1 Rbs. pr. Pd. Hvedebrød) ikke vilde kunne forskaffe sig Brødet langt billigere end Borgernes legale Formyndere antage.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-10-18
Under den sædvanlige Oversigt over Kjøbenhavns Handel, som den berlingske Avis, meddeler, findes følgende og Kornhandelen i August og September Maaned: Tilførselen i begge Maaneder var kun, baade land- og søværts, 55,000 Tdr. og deraf 10,000 Tdr. Hvede, medens vor Udførsel baade til inden- og udenlandske Stæder var 32,000 Tdr.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-10-18
Vi have allerede bemærket, at Omsætningerne ikke vare synderlig store. Flere mindre Partier Byg bleve kjøbte til at modtage i Provindserne, og ra det betaltes med 5 Mk. 8 s. Bco., for Gradet 5 Mk. Bco. pr. Td. J Havre var Omsætningen ringe, og Ærter bleve betalte med 7 Mk. 8 s. Bco. pr. Td. Prisen paa Rug antages at rette sig efter de Priser, hvortil Leverancerne til begge Militairetaterne bleve overtagne, hvilke allerede ere vore Læsere bekjendte. J Slutningen af forrige Maaned blev iøvrigt Rug betalt med 25 Mk. 8 s. pr. Td. Hvede holdt sig paa 7 1/2 til 8 1/2 Rd. pr. Td., dog synes det at Priserne paa denne Kornart ville dale noget. J England betales den fremmede fortoldede Hvede temmelig høit, og det vil inden denne Maaneds Udgang vise sig om dette Land trænger til stor Tilførsel af Hvede."
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-10-18
Aalborg Avis indeholder følgende humoristiske Opsats, som vi ville anbefale Læserinderne til nøiere Overveielse: J Hovedstaden skal i den senere Tid være opdaget en ny revolutionair Propaaganda, skjøndt forhaabentlig ikke af den Slags, som vil sætte Professor Sibberns opslidte Penne i Bevægelse eller foranledige Magister Lindberg til at reise og blandt Bønderne, uagtet denne nye revolutionaire Stræben rigtignok ogsaa angaaer en fuldstændig Ophævelse af Pressetvang og en Løsnelse fra trykkende Baand, og uagtet det ingenlunde er i det lavere Folke-Element, men netop i de mere dannede Kredse, Revolutionen søger sit Stof og allerede skal have grebet stærkt om sig. Det gjælder nemlig intet mindre, end – en Afskaffelse af Snørlivet (Hør, Hørl. – Afskaffelsen af Snørlivet høre vi allerede de unge Læserinder udbryde – det er jo umuligt; saa faaer man jo slet ingen Figur, saa kan man jo ikke være bekjendt at gaae paa Bal, saa gaaer man jo maaskee Glip af alt Cour mageri o. s. v. Meget grundede Jndvendinger! men det forholder sig dog saa. Vor dissolute Tidsalder har virkelig faaet det bragt saavidt, at selv det aristokratiske Snørliv, den eneste skjønne Levning fra den romantisk-glorværdige Middelalder, ogsaa maa vige for Nutidens frie Begreber, og maaskee snart, ligesom saa mange andre Traditioner fra Fendalalderen, vil blive overantvordet til Forglemmelsen eller endnu kun fæste Bo hos Tjenestepiger og andre Damer minorum gentium. Ja, saavidt gaaer det virkelig med Ultraismen. Hele Formens skjønne Kunstværk trues med Undergang og kun den qvindelige Skjønhed, Naturen selv har dannet – og som Kunsten nu ikke meere tør faae Lov til hverken end meer at forskjønne eller at forqvakle – vil herefter blive fremtrædende for Øiet. Antinational bliver imidlertid denne Revolution ikke, thi da de fleste Snorliv, naar de skulle due noget, forfærdiges i Paris, saa vil hos os hverken Skræderen under Taget eller andre Jndustrielle i høie og lave Regioner lide noget synderligt Tab herved. Det forstaaer sig ogsaa af sig selv. Damerne emanciperes i dette Punct aldeles og kunne slaae sig til hvilket Parti, de ville, til Friheds= eller Snørlivspartiet; thi at Spørgsmaalet og Snørlivsbaandets Løsning skulde foranledige Forslag indgivet til Stænderforsamlingen og Emanation af nogen Lov desangaaende: er vel ikke at vente. Udentvivl gjør man vist ogsaa rettest i, at overlade til Damernes tusindtungede Organer i deres forskjellige Stænders Forsamlinger at udpladere denne Sag. Referenten skal dog imidlertid ikke lade ubemærket, at en af Hovedstadens skjønneste Damer og af dens Sce nes første Prydelser skal have stillet sig i Spidsen for den revulutionaire Propaganda mod Snørlivene, hvorved det antisnørlivianske Parti allerede skal have erholdt mange Tihængere."
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-10-18
Magister Lindberg beretter i Kirketidenden, at Gjendøberne, som ifjor Efteraar stiftede en lille Menighed i Kjøbenhavn paa 11 Personer, har i Aarets Løb formeret sig betydeligt. Den kjøbenhavnske Menighed er ikke alene fordoblet i Tal, men har faaet sin egen Præst i Graveur Mønster, og baade paa Langeland og i Jylland finder man nu Giendøbere. Antallet paa de Forvildede, der have ladet sig overtale til at forlade den hellige almindelige Kirke og slutte sig til dette Kjætter Parti, udgjør for Tiden omtrent 33 Personer, der paa en Maade Alle ere Missionairer. Ogsaa i Norge vil man snart see den i Virksomhed. Sluttelig lover Magisteren nærmere Oplysning om, hvorledes Secten i de sidste Maaneder, hvor Politiken har tildraget sig Alles Opmærksomhed i Danmark, flittigt har benyttet denne Leilighed til ufortrødent og ubemærket at udvide deres Opmærksomhed i Landet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-10-18
J Kieler Corr. Bl. hedder det, at Talen gaaer i Kiel om, at den russiske Regjering skal have forespurgt hos den danske, om en russisk Flaade kunde overvintre ved en dansk østersøisk Havn, og at Kiel i saa Tilfælde smigrer sig med at blive udseet dertil.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-10-18
Som man seer af Missionsbladet er det et indvortes Kald til at blive Missionair, der har bragt Pastor Hass i Medolden til at nedlægge sit Præsteembede, forlade Hjemmet og med Kone og Børn drage til Lande, hvor den christelige Religions Lys endnu ei har skinnet eller er blevet fordunklet. Han skal have udseet Lilleasien til sin tilkommende Arbeidsplads.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-10-18
J denne Tid har en Hr. Hansen, der skal være Opsynsmand paa Kyholm, bereist Fyen, for rundtomkring at stifte Filialselskaber til et paatænkt Moderselskab, hvis patriotiske Øiemed er, ved frivillige Bidrag at afbetale den danske Nationalgield. Foretagendet skal hos adskillige Præster i Fyens Stift have erholdt bifald. (Hemp. Av.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-10-18
En Jordbruger i Frederiksberg Sogn, i hvilket Magister Lindberg boer, fortæller i Kjøbenhavnsposten, at Hs. Majestæt Kongen havde gjennem Geheime-Etatsraad Adler frabedet sig det af Magisteren paatænkte Fakkeltog.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-10-18
Det nye bornholmske Blad den Selvstændige er igjen gaaet ind. Aarsagen hertil skal være, at det, formedelst dets selvstændige og frisindede Tendents, skal have mødt megen Modstand hos EmbedsAristoratiet i Rønne, ja der skal endog være bleven holdt Taler derimod fra Prædikestolen (!), i hvilke Samme betegnes som en Vederstyggelighed i Guds og Menneskenes Øine. (Aalb. Av.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-10-18
Nykjøbing. Onsdagen den 14de dennes afholdt den nykjøbingske Afdeling af Selskabet for Trykkefrihedens rette Brug sin halvaarlige Generalforsamling. Formanden, Hr. Catechet Schierning, fratraadte og i hans Sted blev Hr. Adjunct, Hansen valgt til Formand, og i den fratrædende Secretair, Bogtrykker Laubs Sted valgtes Amtsveipiqueur Jessen. Tillige blev foretaget Valg paa tvende nye Repræsentanter og paa 2 Suppleanter. Tre Medlemmer meldte sig ud af Selskabet og 3 Nye bleve optagne, saa at Afdelingen nu tæller 68 Medlemmer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-10-18
Udenlandske Efterretninger. England. Et engelsk Blad, Morning Herald, erklærer, at det efter officielle Meddelelser, seer sig istand til at berette, at der mellem Rusland, Østerrig og England er truffen en bestemt Overeenskomst om, samtlige at ville erklære Frankrig Krig, dersom denne Magt skulde angribe en enkelt af de angivne. Preussen har derimod endnu ikke tiltraadt denne Overeenskomst. Parlamentet skal nu samles i Begyndelsen af næste Maaned, og man venter, at vigtige Begivenheder ville forestaae. ForTiden ere de engelske Blade næsten ene opfyldte med Beretninger og Bombardementet paa Bairut, hvilke naturligviis mere ere til Englændernes Fordeel, end de, som de franske Blade meddele, skjøndt de ikke i nogen væsentlig Henseende afvige fra dem; dog omtale de aldeles ikke, at noget Sammentræf har fundet Sted mellem de landsatte Tropper og Ægypterne, men udbrede sig derimod meget vidtløftigen om den almindelige Misfornøielse, der skal herske i Ægypten mod Mehemed Ali. Med Hensyn til Spørgsmaalet om at begynde Krig med Frankrig, da ere Bladene endnu stedse enige i at fraraade denne, skjøndt de ministerielle Organer, søge at vælte hele Skylden for den nærværende Krisis over paa det franske Ministerium.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-10-18
Frankrig. Den almindelige Uro, som de orientalske Anliggender i den seneste Tid har fremkaldt overalt i Europa, kan man nu maaskee vente endt, da nemlig de Franskes Konge har udstædt en Ordonnants, hvorefter Kamrene ere sammenkaldte til den 28de dennes, og saaledes vil Frankrig først komme til at debattere det vigtige Spørgsmaal, om Europa skal have Fred eller Krig. Samtidig med Efterretningen om, at Kamrene vare sammenkaldte, udbredte tillige det Rygte sig, at man ved gjenstdig Eftergivenhed vilde søge at ordne de orientalske Anliggender, og dette Rygte vandt endog Tiltro paa Børsen, Forøvrigt ere utallige Rygter i Omløb i Paris, og skjøndt man ikke kan fæste nogen synderlig Lid til dem, saa synes det dog at være uden for al Tvivl, at en Ministererisis har fundet Sted, og at den endnu ikke fuldelig er endt. De forskjellige parlamentariske Partier synes nu og at ville vise sig til de forestaaende Kampe, og saavel Odilon Barrot som Mole have havt Sammenkomster med deres Tilhængere. Eftersom de forskjellige Blade, hverken udtale det ene eller andet Parties Anskuelser, udtale de sig naturligviis og Anliggenderne, og medens nogle spaae Thiers Fald, love andre ham en fuldstændig Triumph. J een Henseende ere dog alle Bladene enige, og det er i deres Beretninger og den krigerske Stemning, som skal herske i hele Frankrig, der og paa mange Maader udtaler sig, dog paastaae de conservative Blade, at Republikanerne ville benytte denne Stemning til at fremkalde indvortes Uroligheder, og raade derfor Regjeringen til Forsigtighed. Thiers har havt en Conference med Østerrigs, Englands og Ruslands Gesandter og strax efter samme begav han sig til Kongen, men og hvad her er forhandlet er man ganske uvidende. Efterretningen om at den franske Flaade skulde være seilet til Dardanellerne eller Alexandrien, har ikke bekræftet sig, hvorimod Flaaden endnu den 19de f. M. laae ved Nauplia. Den 9de dennes udbredte det Rygte sig paa Børsen, at Regjeringen fra Toulon havde modtaget Efterretninger af et ligesaa betydningsfuldt Jndhold som dem, der meldte Beiruts Ødelæggelse; imidlertid nærede man dog Forhaabninger og Freden. Den gamle polske General Duernick opfordrer den franske Regjering til at kalde de landflygtige Pode lakker under Vaaben og at proclamere Kongeriget Polens Gjenoprettelse. Fra Prinds Joinville, har man faaet Efterretninger ifølge hvilke han ventes med Napoleons Liig i Midten af November.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-10-18
Prinds Louis Napoleon er tilligemed Grev Montholon og flere af hans Medforbundne dømt til Fængsel paa Livstid i en af Frankrigs Fæstninger.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-10-18
Spanien. Da man meente, at et Partie i Spanien skulde have til Hensigt at tvinge Dronning-Regentingen til at forlade Spanien og proclamere Espartero som Keiser, saa skulle nu Frankrigs, Englands, Belgiens, Hollands og Portugals Gesandter have tilsendt Seierhertugen en Note, hvori de underrette ham om, at de af deres Regjeringer have faaet Ordre til at forlade Spanien, saa snart der blev foretaget den mindste Forandring, i Dronning Christinas Regentskab. Hvad Virkning denne Note har gjort, veed man endnu ikke. Espartero har i Madrid holdt et Par Taler til Folket; men hvad han har sagt, har man ikke forstaaet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-10-18
Jtalien. Jfølge Efterretning herfra skal der overalt herske megen Gjæring i Smaastaterne og Neapel, og efter hvad man i Almindelighed antager, vilde Franskmændene ikke være uvelkomne Gjæster.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-10-18
Med Neapel har Holland indledet Underhandlinger om at indgaae en væbnet Neutralitet i Tilfælde af at den nuværende Krisis skulde ende med en Krig. De andre Søemagter af anden Rang vil man opfordre til Deeltagelse, og Hensigten skal være at beskytte neutrale Skibe for Visitation af de krigførende Magters Skibe.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-10-18
Holland. Efterretningerne herfra melde kunat man aflægger den nye Konge, Wilhelm den 2den, Troskabseden. J en Proclamation, som Kongen har udstedt, opfordrer han Nationen til at vise sig den Tillid, som den har skjænket ham som Feldtherre.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-10-18
Tyrkiet. Den 23de f. M. blev det ved Kanonskud fra alle Constantinopels Batterier forkyndt Byens Jndvaanere, at den regjerende Sultan var født en Søn, der erholdt Navnet Murad, og i 8 Dage skal der nu finde Lystigheder Sted i Constantinopel. Efter hvad man nu hører, skal det alene være Lord Ponsonby's bestemte Forlangende, der har bevæget Sultanen til at afsætte Mehemed Ali fra Besiddelsen af Ægypten, hvorimod saavel Østerrig som Preussen paa det bestemteste have misbilliget dette Skridt, og man venter derfor at det vil blive omgjort og nye Underhandlinger indledet med Mehemed Alt paa de af ham gjorte Betingelser. Saaledes ville Diplomaterne atter faae nye Forretninger; imidlertid synes det ikke, at man derfor vil opsætte de begyndte Tvangsforholdsregler mod Vicekongen. Blokkaden af hele den syriske og ægyptiske Kyst skal saaledes være bestemt at begynde den 14de dennes, men den franske Gesandt, hvem denne Beslutning er notificeret, har erklæret, at førend han bekjendtgjorde den for de franske Skibe, maatte han først have nye Jnstructioner fra Paris. Om Operationerne mod Syrien berettes denne Gang Jntet; dog var det Rygte i Omløb, at den allierede Flaade havde begyndt Angrebet paa St. Jean d'Acre.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-10-18
Blandinger. To Forbrydere, Brown og Bardsley, som ere dømte til Døden, holdes fangne paa Slottet York, og vente Fuldbyrdelsen af deres Dom, som et sælsomt Tilfælde har forsinket otte Dage. Jack Bloates, Skarpretteren, som, for en Forbryde ses Skyld, selv sad i Fængslet, er nemlig flygtet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-10-18
Gouverneuren paa Slottet York er nu, ifølge sin Bestalling, forbunden til, enten at hidskaffe en anden Skarpretter, eller, samme Dag, den sidste Frist, udløber, egenhændig at hugge Hovedet af de to Forbrydere.