JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1795-05-15
Sidstafvigte 6te September, døde Mad. Charlotte Martine sal. Friderich Teilmans her i Nyekiøbing udi Ods Herred. Ved Registeringsforretningen erfares, at hun efter Kongelig Bevilling sad i uskift Boe, efter hendes et Aar forhen afdøde Mand Friderich Christian Teilman, hvis Arvinger saavelsom den sidst Afdødes blev anmeldt at være: Frøkener Anna Elisabet Hedevig Pslueg og Charlotte Dorthea Pstueg paa Mandens Side; Emanuel Reenberg, Skoleholder Rossings Kone Dorthea Maria Greenaae, Niels Sinding i Windekilde, Holger Sinding, Apoteker i Frederichstad i Norge, død og efterladt sig Børn, Morten Sinding, Skoleholder i Escheberg, Daniel Sinding, Stolemager i Kiøbenhavn, Reimert Sinding, Skolehol er i Egeberg, Johan Otts Sinding, Apoteker i Friderichshald, Anna Sophia Sinding, gift med Bundtmager Bech i Kiøbenhavn, Mette Kirstine Sinding, gift med Garderobeskræder Rasbech, død og efterladt sig Børn, Anna Sinding, gift med Proprietair Biørn, død og efterladt sig Børn, Anna Breum, Smedekone i Holmstrup, død og efterladt sig Børn, Johanne Breum, Mathias Snedkers Kone i Kiøbenhavn, i Lobholms Huus ved Kattrup, Mette Breum, gift med Hans Bødker i Escheberg, død og efterladt sig Børn, BreumsEnke i Slagelse Hospital, Maren Breum, gift med Degnen Sygninge i Qvislemark, og at der endnu var mange stere paa Konens Side. Thi indkaldes disse benævnte saavelsom de øvrigenangivne Arvinger, herved 3de Gange i de Kiøbenhavnske Berlingske Tidender, at mede den 30te Julii førstkommende, i en Skiftesamling paa Nyekiøbings Raadstue, om Formiddagen Kl. 10, for at bevise deres Arverettighed og paasee deres bedste ved Skiftet, da det af den sidste døde oprettede Testamente, dateret 12te Februarii 1793, nu i afvigte Maaned er allernaadigst confirmeret, hvorefter Proclama og Jndkaldelse til Skiftesamling i dette Stervboe saalænge har beroet. Stervboets Debi= og Creditorer indvarsles herved, at møde bemeldte Til og Sted, de første at betale hvad de til Stervboet maatte være skyldige, og de sidste at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer.
Berlingske Tidende, 1795-05-15
2875 Ved Proclama som er læst i Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret den 4de og i Siellands Landsting den 6te Maji 1795, ere alle de, som maatte have noget at fordre udi afgangne Hans Martin Heins Stervboe, indkaldede med 12 Ugers Varsel, at møde udi Kiøbenhavns Hof= og StatsRets Skifte=Commission, for at anmelde og bevise deres Fordringer; ligeledes ere og indkaldede med lovlig Varsel den Afdødes Arvinger, for at anmeld og bevise deres Arve Ret, samt at lagttage deres Tarv under Skiftet.
Berlingske Tidende, 1795-05-15
(5422) Ved Proclama som er læst i Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret den 27de April og i Siellands Landsting den 6te Maji 1795, ere alle de, som maatte have noget at fordre udi afgangne Bødkermester Hans Hammers og forhen afdøde Hustrue Anne Margrethe Hammers tilleds Stervboe, indkaldede med 12 Ugers Varsel, at møde udi Kiøbenhavns Hof= og Stads=Rets Skifte=Commission, for at anmelde og be vile deres Fordringer; ligeledes ere og indkaldede med lovlig Varsel de Afdødes Arvinger, for at anmelde og bevise deres Arveret, samt at lagttage deres Tarv under Skiftet.
Berlingske Tidende, 1795-05-15
(5725) Ved Proclama som er læst i Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret den 27de April og i Siellands Landsting den 6te Maji 1795, ere alle de som maatte have noget at fordre udi afgangne Porcellains Klinker Hans Hansens og efterlevende Enke Anne Cathrine Holstes fælleds Boe, indkaldede med 12 Ugers Varsel at møde udi Kiøbenhavns Hof= og StadsRets Skifte=Commission, for at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer; ligeledes ere og indkaldede med lovlig Varsel den Afdødes Arvinger, for at anmelde og bevise deres Arve=Ret, samt at lagttage deres Tarv under Skiftet.
Berlingske Tidende, 1795-05-15
(1812) Ved Proclama som er læst udi Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret den 4de og i Siellands Landsting den 6te Maji 1795, ere alle de, som maatte have noget at fordre udi Ober Styrmand Svend Jacobsen, der paa en Reise med Skibet Dronninggaard fra Ostindien ved Døden er afgangen hans Stervboe, indkaldede med 12 Ugers Varsel, at møde udi Kiøbenhavns Hof= og Stads=Rets Skifte=Commission, for at anmelde og bevise deres Fordringer; ligeledes ere og indkaldede med lovlig Varsel den Afdødes Arvinger, for at anmelde og bevise deres Arve=Ret, samt at lagttage deres Tarv under Skiftet. i Anledning af Foreningen mellem de danske og svenske Riger, er forfærdiget en Medaille, som faaes for 1 Rdlr. hos Medailleur Hull, boende i Rosenborggaden Nr. 61 første Sahl. ligeledes hos Hr. Blankenstrin paa Østergade, paa Børsen hos Hr. Liunge. som Opfinder af den beste Sort slossede Huer, som jeg nu Shar forfærdiget i en Tid af 30 Aar og som ere bekiendte i alle danske Provindser, her for jeg ogsaa har havt den Naade af Hans Kongelige Høihed Kronprindsens egen Haand, at imodtage den største Sølvmedaille, tager jeg mig den Friehed at bekiendtgiøre: at da jeg en før kunde forfærdige saa mange som her kunde afsættes, saa har jeg nu anlagt flere Stole, og tiener des Aarsag til de Herrer Handlendes og Skippernes Efterretning, at jeg nu bestandig har et Oplag af samme Huer, a Dosinet 7 Rdlr., og tages for 100 af Gangen, svares Rabat 4 Rdlr. E. C. Ludvig, boende i Gothersgade Nr. 18.
Berlingske Tidende, 1795-05-15
I det Berlingske Contoir i Pilestrædet Nr. 93 er godt stort og i smaat Maculatur=Papiir tilkiøbs.
Berlingske Tidende, 1795-05-18
Paris, den 3die Maji. Udvortes er Alting her endnu roligt, endskiønt det er vist, at Giæringen bliver daglig større, og nye Uroligheder ere at vente, i Fald Brødet ikke bliver lettere. 2 Regimenter til Hest ere nu rykte herind. Næst General Pichegru skal ogsaa General Miranda commandere et Corps Tropper ved Paris.
Berlingske Tidende, 1795-05-18
Det er vist, at Alting sigter til, at give Regieringen nye Kraft, for at kunde holde Skrækkemændene og Roialisterne i Tømme. - Breve fra Engeland vedblive at forsikre, at Englanderne endnu bestandig have i Sinde en Landgang paa Kysterne af Bretagne, for at begynde Krigen igien i Vendes og forstærke Chouans. - Den 13de April havde en engelsk Flottille af 15 Fregatter og Corvetter ankret i Bugten af Port Brienne i Departementet des Cotes du Nord. De nærmede sig Kysten paa et Flinteskud, og afskiøde adskillige Kanoner, formodenlig for at underrette dem om deres Nærværelse, paa hvis Understøttelse de havde gjort Regning. Engelænderne have sandsynligen troet, at Chouans vare paa disse Kyster endnu stærke, men de have bedraget sig i deres Forventning. Et stort Antal republikanske Tropper forsamlede sig under General Batteauls Commando, og Nationalgarderne i Sognene forenede sig for at slaae den fælleds Fiende. Den engelske Flottille begav sig derpaa bort og gik til Jersey og Guernsen. - Fra Orient skrives under 19de April følgende: "Endelig er efter en meer end 20 Dages Blokkade af en engelsk Division i Bugten af Perpetuis den rige Flaade af 140 Skibe lykkelig indløben til Havnene i Bretagne. Den var tildeels ladet med Levnetsmidler for Nantes, Noirmoutier, Belleisle en Mer, Orient, Brestec. Denne Flaade blev bedækket af en Division af den republikanske Søemagt, som bestod af 1 Skib paa 74 Kanoner, 3 Fregatter, 2 Corvetter og 2 Kuttere. Paa Vers terne i Orient ligge 5 Linieskibe og 3 Fregatter. Om faa Dage skal det skiønne Linieskib: Den 10de August, løbe af Stabelen. Da nu Krigen med Chouans er endt, saa kan Gouvernementet disponere i det mindste over 50000 Mand Tropper til Ordens Haandhævelse i det Jndre af Landet.
Berlingske Tidende, 1795-05-18
Fra den sydlige Deel af Republiken har man i Dag faaet den behagelige Efterretning, at der nu virkelig ere ankomme mange Skibe med Korn og Levnetsmidler. Algierne giøre sig al Umage for, at forsyne den franske Nation med alle Nødvendigheder. Fra Ma stille skulle nu Kornforraad blive transporterte til Paris. Beyen i Tunis er ogsaa Republiken meget bevaagen. J vore offentlige Blade læser man et Brev fra Beyens Brodersøn til Folkerep æsentanten Coudroy, hvori han sværger ved Propheten Mahomet, at han ivrig vil vedblive, at være Frankrigs Ven og besørge og fortsætte Jndførselen af alle nødvendige Levnetsmidler &c. -
Berlingske Tidende, 1795-05-18
Den Deputerte Ferrand er kommen tilbage fra Rhinarmeen, og giver denne Armee det beste Vidnesbyrd om dens Tænkemaade. Han føier til, at vor Position er saa beskaffen, at vi ikke torde frygte for Fiendens Angreb. Den Armee, som nu trækker sig sammen ved Paris, skal, uden at regne den herværende stærke Nationalgade, indbefatte omtrent 25000 Mand Linietropper. Disse trækkes tilsammen i Besynderlighed af de med Tydskland staaende Armeer. - Her gaaer endnu bestandig det Rygte, at Arvestatholderen skal med nogen Modification blive indsat igien i sine Embeder. Det heder og endnu bestandig, at et Corps Preusser skal rykke ind i Holland. - Man forsikrer nu, at Freden med Stofflet er allerede saa godt som sluttet. Han har sendt Deputerte og givet sin Beredvillighed til Fred tilkiende.
Berlingske Tidende, 1795-05-18
Her i Paris rykke bestandig mange Tropper, besynderlig Cavallerie, ind. Da det første Regiment Jægere til Hest ankom hertil, hørte man mange Klager: "Hvorfor lader man, sagde Folk, en bevæbnet Magt komme til Paris, Vi ere alle bevæbnede og stærke nok til at kunne forsvare os selv. Disse Troppers Ankomst synes at give tilkiende, at et Project mod vor Frihed er i Værk. - Andre sagde deri, mod: "Just fordi alle i Paris ere bevæbnede, gives der ingen anden Magt til at holde de Jldesindede i Tømme. - Degik hidtil stærke Patrouiller af Gens d'Armes; mange af samme bleve commanderte af Officerer, som vare blevne saarede og havde et Træbeen. Dette Syn foraarsagede alle Folk, som saae det, Latter, og man murrede ikke meere for de indrykte Tropper. - Mange af de Mennesker, hedder det i Moniteuren, som hidindtil meest have klaget over den nærværende Mangel, ere just de som lide minds. - Nogle, som ere Slaver af gamle Fordomme, bilde sig ind at en Konge skulde give dem Brød, andre, som ere kiøbte af vore Fiender, for at beræge os til at slutte Fred under vanærende Betingelser, udbrede de latterligste Rygter, for at betage Conventen den fornødne Tillid. Alle disse Folk gaae i deres Galskab saa vidt, at de paastaae, at Conventen tager Deel i en Sammensværgelse mod Republiken; men aldrig skulde de patriotiske Franske troe, at de Deputerte skulle være saa feige, at de igien skulde erkiende en Konge &c.
Berlingske Tidende, 1795-05-18
Foruden det, som man laser i Moniteuren om de nyeGiøringer i Lyon, indeholder samme endnu følgende 2 Breve fra Schweiz. Det første er fra Wegay af 24de April, og melder følgende: "Landeveiene ere bedækkede med Sværm af Emigrerte, hvilke have ført Vaaben mod deres Fæd ene land, og som driver tilbage af samme Aand og samme Had med hvilke de vandrede udaf det. Dersom den franske Regiering ikke standser samme vil heraf opkomme stor Ulykke.
Berlingske Tidende, 1795-05-18
Paa nogle Dage have de Emigrerte igien reist Hovederne i Veiret. De udbrede, at Ludvig 16des Søn skal blive udnævnt til Konge, og at hele Frankrig skal paastikke den hvide Cocarde. Jngen Uorden skal forefalde, og ingen skal, som de føie til, blive straffet, undtagen nogle Militairch for, nemlig Pichegru og nogle andre." - En anden Skrivelse fra Sitten af 26de April indeholder følgende: "Den franske Republik trues af de største Farer. Af den Tone at slutte, som Contra-Revolutionairerne bruge, maae deres Projecter være komne til en høi Grad af Modenhed og Consistence. Om en kort Tid vil en stor Bevægelse paafølge i Paris. Departementerne, som ligge omkring Lyon, skulle lade, som de ilede Conventen til Hielp; men Jndbyggernes sande Hensigter, at marchere til Paris, for med Magt at oprette Kongeværdigheden igien. Vore Foranstaltninger ere følede saa got, sige Contrarevolutionairerne, at vi blot have at anlægge Proces imod nogle Militair Chefer, besynderlig mod Pichegru. Jeg tilstaaer min Bekymring. Frankrige vil neppe undgaae en blodig borgerlig Krig, dersom Conventen for siide føier eftertrykkelige Anstalter. En Mængde Emigrerte ere vendte tilbage til Frankrige. Nogle af samme plage Bønderne, som ikke understaae sig at sige noget, da de ikke veed, hvorledes det staaer til med Conventen og man indbilder dem, at samme staaer i Forstaaelse med de Emigrerte.
Berlingske Tidende, 1795-05-18
Over begge disse Breve giør Moniteuren følgende Anmærkninger: Vi publicere disse Breve ikke i den Hensigt at give Commissionerne Efterretning, disse have allerede føiet Anstalter mod de Complotter, som vi her kortelig have talt om; men vi giøre tvertimod disse Breve bekiendte, for at opvakPatrioterne den hele Republik af deres Slummer, for indskiærpe de sande Repulikanere den vigtige drivende Sandhed, at Terroristernes Fakler og Dolke ere forflyttede til Royalisternes Hænder, og at det er een og den samme Sammensværgelse, enten at Skrække= eller Kongedømmes vende tilbage. Jver, Virksomhed og Hengivenhed for National Repræsentationen. - og Republiken skal for bestandig blive organiseret og triumphere. - Vor Rhin= og Mosel Armee har, som det heder, faaet Ordre, at trænge frem over Rhinen, men vor Armee for Maynz skal lide stor Mangel paa mange Fornødenheder.
Berlingske Tidende, 1795-05-18
Brüssel, den 4de Maji. Efterat et Corps af 10 til 12000 Mand af Sambret og Maas=Armeen er ankommen for Luxemborg, er man nu beskiaftiget med at aabne Løbegravene for denne Plads; me Jordbunden er saa haard, at de Franske ikke kunne graa samme. Jmidlertid ere de fleste Batterier færdige. Gouverneuren i Luxemborg, Felimarskal von Bender, er atte bleven opfordret til at overgive sig, men han har afslaaet det Om en Tid af 8 Dage skulle nu 150 Kanoner og Mørsere, spille paa Staden.
Berlingske Tidende, 1795-05-18
London, den 5te Maji. Lord Hood har den 1ste hujus bekiendtgjort Officererne paa sin Flaade, at han ikke skulde gaae med dem til det midde landske Hav. – J hans Sted har Admiral Dickson faaet Commandoen over denne Flaade. - Den Kongelige spanske Gesandt skal, som man hører, have erklært vort Kongelige Cahmette, at Kongen, hans Herre er findet at giøre endnu et nye Feldttog mod de Franske. - Af de Jordegodseiere, som have Sæde og Stemme i Parlementet, er i Fredags bleven holdt en Raa slagning angaaende Prindsen af Wallis Gield. Deres Mening er falden ud dertil, at det vilde være nødvendigt, at undersøge denne Gields nøie Beskaffenhed ved en hemmelig Commission. - Den romersk keiserlige Gesandt skal have erklært vort Kongelige Ministerio at liseren vilde antage Laanet. - Formedelst Mangel paa Livnetsmidler ere hist og her opkomne Uroligheder igien paa Landet. – J Fredage er det først for 5 Aar siden nyebygte og af Capitain Grey førte Krigskib the Boye paa 98 Kanoner, geraadet uden at man veed hvorfra, i Brand i Portsmoul- og gandske bleven et Rov for Lugene. De ladte Kanoner gi løs af Jldens Hede, og nogle Kugler fløi endog indtil Straf bredden; tilsidst antændtes Krudikammeret og sprang i Ly ten, hvilket foraarsagede i Portsmouth en Rystelse, som Jordskjælv. - Forliiset regnes for 100000 Pdstil. Adskillige Personer have derved mistet Livet. - Ved de Bevæge ser, som for kort siden have været i Bury hvor Militien herskuller skyde paa det uroelige Folk, have 2 Regim ner stiaket Geværene. – J Løverdags ere 5 Linieskibe og 2 Frigater afgaaede under Admiral Waldgraves Commando til Vi indien.
Berlingske Tidende, 1795-05-18
Wien, den 6te Maji. Directeuren ved Departementet for de udenlandske Sager Grev von Lihrbach, er i Gaar afreist herfra til Bürchen. Man siger, at han maaskee skal begive sig derfra til Bysel. J Gaar var i Keiserens Nærværelse stor Conference, hvilken den russiske Ambassadeur og Gesandterne fra Dannemark og Sverrig hivaanede. - Fra vore Commanderende i Vallicier, ere i tore Tid ankomne mange Courerer efter hverandre, og siden her man mærket, at meget Skyds og Munition er bragt derhen. Erkehertug Carl skal i disse Dage afreise til Rhinarmeen.
Berlingske Tidende, 1795-05-18
Frankfurt, den 9de Maji. Ogsaa fra Egnen ved Mannheim ere mange Divisioner franske Tropper marcherte mod Maynz. Overhovedet tager deres Antal bestandig til; men at de skulle allerede være over 100000 Mand stærke, synes overdrevent. Merlin af Thionville befinder sig nu igien ved Armeen for Maynz Efter en tilforladelig Liste bestaaer den keiserlige og Rigvarmeen ved Rhinen nu af 137 1/2 Bataillon, 119 Compagnier og 251 Escadroner. Lige over for Mannheim oprette de Franske mange Redonter. - Churfyrsten af Colln befinder sig nu i Maynz. - Efter Deserteurers Udsigende, var General Pichegri i Begyndelsen af denne Maaned endnu ikke afreist til Paris.
Berlingske Tidende, 1795-05-18
Helsingøer, den 18de Maji. Fra den 15de hujus til i Dag ere 62 Skibe passerede Sundet. De sidstmeldte China og Ostindiefarere ere i Dag gaaet her fra Reden til Søes.
Berlingske Tidende, 1795-05-18
Kiøbenhavn, den 18de Maji. Under 25de Martii d. A. er den ved Garnisonen i Tranqvebar staaende Second=Lieutnant, Friderich Wilhelm Kaas, udnævnt til Capitainlieutenant af Jnfanteriet; Lieutenant Jost Henrich von Scholten til virkelig Premierlieutenant, samt Lieutnanterne a la suite Gerhard Schulz og Peter St. weld, Volontairen Leopold Lutter og Fri Corporal Johann Ludwig Christian Helmich beskikkede til virkelige Secondlieutenanter ved bemeldte Garnison. Den anden Secretair ved det Kongelige Gouvernement i Tangerbar, Christian Tullin Boalt, er under 22de April d. A. allernaadigst udnævnt til Casserer og Materialforvalter i Tranqvebar; og Gouvernements=Fuldmægtigen Mathias Øvre er under samme Dato beskikket til Regimentsqvarteermester ved Garnisonen i Tranqvebar. Under 29de April d. A. ere Copiisterne ved det Kongelige General=Land=Oeconomie og Commerce Collegio udnævnte og beskikkede, Peter Petersen til Fuldmægtig ved bemeldte Collegii tydske, og Johan Daniel von Bergen til Fuldmægtig ved Commerce Collegii ostindisk Secretariat, ligesom og til Fuldmægtig von Bergen allernaadigst ere overdragne Secretairens Forretninger ved den Kongelige General=Fabrik Direction; Volontairerne Carl Frederich Fortenay og Conrad Henning Georg Prinzling, ere under samme Dato beskikkede til Copiister udi Commerce=Collegii ommeldte Secretariat. Under sidst anførste Dato er Capitain lieutenant, Dagobert Carl Dahldorff, allernaadigst udnævnt og beskikket til 3die Midlem af det Kongelige Raad paa Loger, Frederichsnagor, og Landmaaler Johann Hennings ligeledes udnævnt og beskikket til Secretair ved bemeldte Kongelige Raad, samt til Bye= og Skifteskriver, Casserer, Tolder og Eqvipagemester paa Logen Frederichsnagor.
Berlingske Tidende, 1795-05-18
I Dag lagde Fregatten Frederichsværn under Kammerjunker Capit. Billes Commando ud paa Reden.
Berlingske Tidende, 1795-05-18
At den agende Post, der ikkun hver 14de Dag gaaer til Jylland, skal, formedelst Omslags=Termin, gaae 2de Postdage efter hinanden, nemlig den 13de og 20de Junii førstkommende, herfra Kiøbenhavn lige til Jylland, og lige til Wiborg medtage, Penge, Bancosedler, Pakker og Reisende; saavelsom at den agende Post i samme Henseende afgaaer fra Aalborg og ligeledes over Wiborg den 16de og 23de Junii, det bliver herved til alle Vedkommendes Efterretning bekiendtgjort. Generalpostamtet d. 16 Maji 1795. "Onsdag Morgen, den 27de Maji, afgaaer den Kongelige Erpresser til Norge, Passagerer, Pakker, Prætiosa, Penge og Bankosedler anmeldes og modtages Dagen, "før, fra Kl. 1 til 5 Eftermiddag, paa Kiøbenhavns Norske"Postcontoir.
Berlingske Tidende, 1795-05-18
Vacance, Nedre Qvinedals Sognekald i Christiansands Stift, 247 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1795-05-18
Barom. Therm. Vinden. 11 Maji. 27. 8 o 7, Varme. V. N. V. 13 - - 28. 16 6 - - N. N. O. N. V. 28 2. 6. 7 1/2 - - V. N. V. NV. 17 - - 128 4 8 i 7 1/2 - - V. AVERIISSEENTS.
Berlingske Tidende, 1795-05-18
Alt det har behaget den alvise Gud den 8de Maji d. A. ved Døden at bortkalde herfra til bedre Egne vores elskede Søn Hercules Weyer, i en Alder af 7 Maaneder; det bekiendtgiøres herved for fraværende Slægt og Venner. Weyle, den 12te Maji 1795. P. Brun, Primierlieutenant.
Berlingske Tidende, 1795-05-18
Den 30te April sidstleden, døde efter en 8 Dages Sygdom min inderlig elskte og uforglemmelige Kone Johanna Alberg fød Lasson, i sit Alders 63de Aar; dette for mig smertelige Dødsfald bekiendtgiøres herved for den Salliges og min Familie, frabedende mig skrivtlig Bevidnelse om Deeltagelse i min billige Sorg, der kuns vilde fornye den; men i dets Sted udbeder jeg mig enhvers Bevaagenhed, Venskab og Yndest. Greenaae, den 4de Maji. 1795.
Berlingske Tidende, 1795-05-18
Herman Ponech Alberg, Apotegøer. Het vores Broder, Cancellie=Assessor Hieronimus Langsted, i den 10de i d. M. er død i Odense, bekiendtgiøres herved for Slægt og Venner, hvorhos al skrivtlig Condolence fra bedes, af hans efterladte Sødskende.
Berlingske Tidende, 1795-05-18
Den 15de Maji 1795, behagede det den alvise Gud ved Døden at bortkalde fra mig og 3 smaa uopdragne, Børn min elskte Mand Niels Juul, forhen Kongel. Skov Jnspecteur, i hans Alders 47de Aar, hvilket herved forSlægt og Venner bekiendtgiøres, forsikret om enhvers Deeltagelse i min haarde Skjebne, frabedes Condolence. Anna Birgithesal. Juuls. Tra den 11te til 16de Maji 1795 have Asseurance=Premierne for al Fare paa Danske, Norske og Holsteenske Skibe og sammes Ladninger, ved det Kongelige octroyerede Gee=Asseurance-Compagnie i Kiøbenhavn været saaledes som følger, naar ellers særdeles Omstændigheder ikke have foraarsaget andre Bestemmelser: Casque. Ladning. Paa Paa Procent. Procent.
Berlingske Tidende, 1795-05-18
Fra Kiøbenhavn til Christiania = =- dito til Bergen = = = = 1 - dito til Tronhiem = = = 1 3/4 - dito til Øfiord i Island = =- dito til Hopsaas Havn i Island og Ret. 6 - dito igiennem den holsteenske Canal til Hamborg = = =- dito til Mallaga = =- dito til Tranquebar = = =- dito til Corommandelkysten og Bengalen =- dito til St. Petersborg = =- Lübeck til Kiøbenhavn = =- Tronhiem til dito = =- Bordeaux til dito = =- Sønderborg til Danzig og Lissabon 5 1/2 - Christiania til London & Retour = 4 - Tronhiem til Brest .- Hamborg til Cadix og Mallaga = =- Bremen til Cadix, St. Lucar og Mallaga = = = = 5 1/2
Berlingske Tidende, 1795-05-18
Da Arvingerne efter den for kort Tid siden her ved Døden afgangne Oberst og Chef for det Holsteenske Jnfanterie=Regiment Jürgen v. Müller have declar ret ikkuns lud en ficio le gis & Inventarii at ville antræde Arveret, og vi undertegnede ere beordret, som Skifte=Commissarier, at tage dette Stervboe under Behandling; saa indkaldes herved i allerunderdanigst Følge al en Kongelig Bevilling, dateret Kiøbenhavn den 25de April 1795, den forbmævnte Oberst v. Müllers Credi= og Debitorer sub pæna præclusi & perpetui silentii, og ved det dobbeltes Erstatning, de indenlandske inden 3 og de udenlandske inden 6 Maaneder, at melde sig hos den undertegnede Auditeur Flor i Rendsborg, som Actuario Commissionis, de i Hænde havende Documenter inoriginali at forevise, troeværdige Gienparter at lade tilbage og at bestille de fornødne Befuldmægtigede, hvorefter Vedkommende sig haver at rette og for Skade at tage vare. Rendsborg den 12te Mai 1795. Tellequist, L. v. Randel, P. C. Flor, Obrist Lieutenant. Capitaine. Auditeur. Samtlige ved det Holsteenske Jnfanterie Regimen.
Berlingske Tidende, 1795-05-18
J Følge Kongel. allernaadigst Bevilling af 17de April 1795, læst ved Aarhuus Byetings Ret den 23de Ejusdem og ved Raadstue Retten den paafølgende 27de, bliver alle og enhver, som formene sig at have noget til Gode hos Apotheqver, Ole Severin Bøggild her i Aarhuus, herved 3de Gange efter hinanden, med Aar og Dags Varsel, sub poena præclusi & perpetui silentii, indkaldede til at anmelde og beviisliggiøre saadan deres Krav for Aarhuus Byes civile Skifte Ret, til hvilken bemelte Anotheqver Bøggild har overleveret fl. Boe. Aarhuus, den 2den Mai 1795. C. Westergaard, Curator bondrum.
Berlingske Tidende, 1795-05-18
J Følge Hs. Kongel. Majestæts allernaadigst Bevilling af 10de April sidst, bliver herved Kiøbmand Rasmus Jensen Da run her i Horsens, hans Opbudsboes Creditorer sub poena præclusi & perpetui ulentii med Aar og Dags Varsel, indkaldede, for os at anmelde og beviisliggiøre deres havende Krav. Horsens Raadstue, den 28de April 1795. Borgermester og Raad.