Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1847-04-29
(See 1. i denne Stiftstidendes Nr. 57 for d. A.) Det var ikke Spørgsmaalet: er det ønskeligt, om jordløse Huse end yderligere burde formeres, men Sagen: om Huus mændenes Kaars Forbedring, der har været Stænderne forelagt til Betænkning. Heraf er det indlysende, at Regjeringens Ønske er Omsorg for, at Huusmændenes talrige Klasse ogsaa kunde nyde borgerlig Velvære i Staten under Lovenes Beskyttelse. Det er jo ogsaa ganske naturligt, først at arbeide paa, at de allerede existerende Huusmænds Stilling gjøres nogenlunde taalelig, førend der tænkes paa at gjøre Klassen talrigere. Jmidlertid har I. H. i denne Tidendes No. 44 tydelig viist, at han er en Elsker af flere jordløse Huse; men han har ogsaa viist, at han enten ikke kjender eller ikke vil kjende Sagen i dens Virkelighed, da han antager som afgjort, at dem der have Byrden af Huusmændene, ogsaa have stor Gavn af dem i den travle Tid. En Ubenævnt har i No. 55, og Hr. 913. 126 i No. 66, efter min Overbeviisning, med Sagkundskab grundig besvaret. H. S. Annonce; men da jeg anseer Sagen af stor Vigtighed, har jeg isinde endnu at underholde mig en Smule med den gode l. H. Hvad tænker Du paa min kjære l. H. at fremkomme med Opmuntring til flere jordløse Huses Opførelse i disse dyre Tider, da Trykket af dem føles dobbelt, ja da Beboernes Underholdning i dem vi allerede have næsten overstiger mange Communers Kræfter, Har du ikke hørt at Tydskerne sige: leben und leben lassent, eller troer Du at Regjeringen eller nogen dansk Mand vil hylde den Mening: at naar kun Du kan faae din Travl endt, kan det være ligegyldigt enten Arbeiderne kunne leve af Luften, eller fødes af Andres Sved, eller sulte ihiel, Vel er det sandt, at skal Danmarks Agerbrug hæve sig til den Høide, der er opnaaet i enkelte andre Lande, da udfordres flere Arbeidere; men da Folkemængden jo tiltager med over 20 Menneskeer aarlig paa hver Qvadratmiil i Danmark, saa sørger jo Naturen for flere Arbeidere, og vi behøve derfor ikke at anlægge kunstige Drivhuse for Formerelsen. En anden Sag er det om Du vil have dit Arbeide udført for Betaling eller uden Betaling, d. c. af frie lykkelige Mennesker, eller af gjeldbundne Slaver og Trælle, og er det Sidste din Hensigt, da troer jeg endda, af to onde Ting, nemlig: enten at opklække Slaverne i jordløse Hytter, eller at forskrive dem fra Afrikas Ørkener, at vilde tilraade det Sidste, for Slaverne vare da din egen Eiendom, som Du, efterat de vare afkræftede kunde behandle efter dit eget Hjertes Forgodtbefindende, og ikke som aftakkede Leiere og Fæstere overlade til Sognenes Pleie og Forsørgelse. Havde Du derfor min kjære I. H. i dit Jnserat om jordløse Huse givet Jmpuls til en Undersøgelse om: hvorledes den forøgede Folkemængde i Landet, istedetfor at begynde i Trællestanden, kunde begynde som selvstændige Borgere, havde Du f. Ex., gjort opmærksom paa: at naar Landet faaer flere Jndvaanere, faaer hver Enkelt mindre Plads og at følgelig Herregaardene have alt for liden en Befolkning; at naar hver Herregaard overlod een af dens Marker til Bebyggelse, saa kunde Mange, der nu ikke have Penge nok til at kjøbe en Gaard for, kjøbe dem en Plads efter Enhvers Evne og herved fik Godseieren flere Arbeidere i Nærheden; at disse Nybyggere vare pligtige til at arbeide for Godseieren, naar han betalte dem efter Egnens Priser; at Loven om ikke at nedlægge Bøndergaarde og indtage dem igjen under Hovedgaarden, blev iagttaget; at de Huse, der nu ligge henved 1 Miil fra Hovedgaarden og i fremmede Sogne, hvis Fattigvæsen intet Bidrag nyder fra Hovedgaarden, bleve bortsolgte til frie Eiendoms Huse &c. a. eller havde Du bragt paa Bane; om det ikke var naturligt og billigt at saavel de Godseiere som Selveiere, der fandt det fordeelagtigere, at udføre deres Arbeide ved gifte Folk end ved faste Tjenestefolk, skulde selv paatage sig Forsørgelsen, naar Arbeiderne vare ødelagte eller opslidte; at Godseieren af Fæstegodset i det Mindste gratis burde overlade Communen de fornødne Fattighuse til de aftakkede Leiere eller Fæstere: at hvert Huus med eller uden Jord, der ikke blev afhændet som reen Eiendom, burde bortfæstes, men aldrig bortleies &c.: da vilde jeg og vist Mange med mig have glædet os ved dit Jnserat; men istedetfor med Dig at opmuntre til flere jordløse Huses Opførelse, eller som Hr. 913. 12. kalder dem, "Communernes Pestbylder, da vil jeg bede enhver Fader og Moder, enhver Skolelærer, enhver Præst, kort enhver Menneskeven, at tilraabe Ynglingen og Pigen paa deres Confirmationsdag, eller ved deres første Udflugt fra Fødehjemmet: vogter Eder for at slænge Eder hen i en jordløs Hytte, Speiler Eder i de Mange, der nu forsildig begræde, at have glemt denne Advarsel! Derfor elskede unge Mennesker, lader Eder ikke af I. H. Omsorg for Mængde af jordløse Hytter forlede til Usædelighed! Slid først Eders Børneskoe førend J tænke paa Giftermaal, og anvend Eders kraftige og glade Ungdoms Aar til at lære noget og til at tjene noget: thi hvad hjelper det J kan faae Huuslye, naar J hverken have noget at sidde eller ligge paa, ja knap Klæder paa Kroppen. Det er jo heller ikke af Omsorg for Eders Vel I. H. ønsker Overflødighed af Huse, nei, han angiver jo selv Hensigten: at faae Travlen endt og siden at være fri for Eder, og naar han sammenligner Eder med Bondens Heste og fortæller Eder, at Bonden sørger for dem, ogsaa naar han ikke bruger dem op i de unge Aar da de intet kunne bestille, giver han da Eder Løfte om, at J og Eders Børn skulle faae det ligesaa godt, nei mange Tak, og naar han vil bilde Eder ind, at J, som ere fødte af fattige Forældre og kun ere ubemidlede Tjenestefolk, aldrig vilde opnaae det huuslige Livs Goder, uden i en saadan Hytte, da troe ham for Guds Skyld ikke. J ere ikke skabte til Trælle, men bygget af samme Leer som han, og naar I ere troe, flittige, sparsommelige, sædelige og bruge Eders Fornuft, da kunne J blive agtværdige, nyttige og velhavende Borgere i Staten. Der findes flere fattige Børn, der have arbeidet sig frem til Ære og Velstand, end der findes Rigmænds Sønner, der have endt som Rigmænd. Og nu vil jeg til Slutning spørge Dig min kjære I. H., om Du ved dine anførte Grunde for Nødvendigheden af flere jordløse Huses Opførelse, agter at neddysse Samvittigheden hos dem, der hidtil har fundet det betænkeligt at bebyrde deres Standsfæller eller deres Bønder med flere af disse Elendighedernes Hjem, eller om Du har en ædlere Hensigt? Jeg anseer det som et almindeligt, uegennyttigt og glædeligt Træk i den danske National-Characteer, at saa Mange endnu ikke have langt an paa denne Vinding. Maa Du ikke selv tilstaae, at det er en ublu Huusleie af en liden have og en Bolig, der sjelden er opført af Eieren selv, ofte indtaget fra Gadepladsen, at fordre indtil 64 Dages Arbeide aarlig paa Arbeiderens egen Kost og med hans egne Redskaber, ofte 1 Miil fra Hjemmet, altsaa 128 Miles Gang for at komme til Arbeidsstedet, ja ofte kun med Aftensvarsel, Ja, hvorledes kan der siges, at der sørges for Huusmændenes Kaars Forbedring, naar de nu, da en Tønde Rug koster henved 12 Rbd., skulle præstere Arbeide in natura istedetfor som hidtil, efter Accord, der sluttedes medens 1 Td. Rug kostede 11 a 12 Mk., at betale 1 Mk. for hver Dags Arbeide. Sandelig enhver Huusmand og enhver Fattig Commune maae med Gru see Fremtiden imøde. Saltofte den 18 April 1847. H. Dinsen.