Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-05-16
hedder det angaaende de mange Penge, som Napoleon, skal eie: "Ønske J at lære at kjende Napoleons Skatte, som ere meget betydelige? De ligge aabenbart for Dagen, de bestaae i det smukke Bassin i Antwerpen, i Viessingen, der kunne rumme de talrigeste Skibsescadrer, og beskytte mod Jsen og Søen. Det er Vandværkerne i Dunkirchen, i Havre, i Nizza, Kjæmpe-Bassinet i Cherbourg, Søværkerne i Venedig, de skjønne Landeveie fra Wesel til Hamborg, fra Antwerpen til Amsterdam, fra Maynz til Metz, fra Bourdeaux til Bayonne, Huulveiene paa Simplon, paa CenisBjerget, paa Genevre Bjerget, Cornichen, der aabner Alperne i fire Retninger (der allene ville J finde over 80 Mill.), Huulveie, der i Dristig hed, i Storhed og i konstfuldt Arbeide overgaae Romernes, Landeveiene fra Pyrenæerne til Alperne, fra Parma til Spezzia, fra Savona til Piemont; Austerlitz-, Konsternes, SeverresTours, Rouane, Lyons=, Turins=, Jsere, Durance-, Bourdeauxs=, Rouens=Broen o. s. v. Canalen, som igjennem Doubs forbinder Rhinen med Rhodan, og paa denne Maade Hollands Vande med Middelhavet, Scheldes med Sonne, altsaa og Austriens med Parises, Rances med Vilaines, Artes's, Pavias og Rhinens; Udtørringen af Moradserne ved Bregonin, ved Cotentin, ved Rochefort; Gjenopbyggelsen af de fleste siden Revolutionen ødelagte Kirker, Opbyggelsen af mange nye, Opførelsen af en stor Mængde Arbeidshuse, til Betleriets Udryddelse, af Louvres, de offentlige Kornmagaziner, Børsen, Ouracanalens Anlæg, Fordelingen af dens Vand i Staden Paris, Kummernes Afløbsrender, denne store Hovedstads Forskjønnelse og Mindemærker. Forskjønnelsesarbeiderne i Rom, Lyons og dets Manufacturers Gjenoprettelse, adskillige 100 Bomuldspinderiers og Væveriers Skabelse, i hvilke Millioner Hænder arbeide. Skabelsen af adskillige Hundrede Runkeirosukkersyderier, til Brug for en Deel af Frankrig, der, opmuntrede i fire Aar, vilde have været tilstrækkelige til Rigets Fornødenhed, og leveret Sukkere til samme Priis som Jndien. Opfindelsen, at skille Stivelsen fra Waiplanten, og uddrage en Jndigo til lige saa let Priis og af samme Godhed som den fra fremmede Verdens deele. De mange Anlæg til Konstsagers Forfærdigelse os. v. Halvtredsindstyve Millioner for Udbedringen og Forskjønnelsen af Kronens Palladser, tredsindstyve Mill. for Møbler til Kronpalladserne i Frankrig, Holland, Turin og Rom sexten Millioner for Kronjuveler, alle kjøbte for Napoleons Penge, da kun endnu Diamanten Regenten var af alle Frankrigs Kronjuveler tilovers, og selv denne, pantsat hos en Kjøbmand i Berlin, først blev indløst. Det Napoleonske Konstkammer, vurderet for mere end fire Hundrede Millioner, og blot indeholdende retmæssigt erhvervede Gjenstande, det være nu ved Kjøb eller ved Betingelser i offentlige Fredstractater, som Erstatning for Landes Afstaaelse eller for Krigsskatter. Mange paa Opmuntringen af Agerdyrkningen, Frankrigs første Erhvervaren, anvendte Millioner, Jndretningen af Hesteveddeløb, Jndførelsen af Merinos, o. s. v. Alt dette tilsammen udgjør en Skat af adskillige Tusinde Millioner, som vil leve Aarhundreder igjennem og tilintetgjøre Bagvaskelsen, Historien vil sige, at alt dette har fundet Sted midt under store Krige, uden Laan, ved den offentlige Gields Formindskelse og den offentlige Jndkomst Tilbageførelse til mindre end halvtredsindstyve Millioner. Meget betydelige Pengeforraad vare derhos stedse i hans Huusskat, der tilstodes ham ved Fordraget i Fontainebleau, som Besparelse ved Civillisten, og andre egne Jndkomster. Disse bleve deelte og fløde hverken ganske i den offentlige Skat eller ganske i Frankrig!!