JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-07-24
Kjøbenhavns Børs d. 23 Juli. Cours. Hamb. 2 M. 237, a vista 240. Amst. 2 M. - . London 2 M. 10 1/2. Spec. 240. J Dag (d. 24de solgtes Specier til 14 Rbmk. 9 s. Oblig. (foruden Renter) 75. Committees. 98. Norske Rigsbanksedler 16 1/2. Svenske Sedler 60 s. - Disconto 6 PC. Nattesang. Hilser dig Naturens Aftenrøde, Stiger Natten frem blandt Stjerners Chor, Medens Himlens Taager venligt gjøde Kvægedug paa Jordens Blomsterflor O hvad taler, Pillegrim til Graven, O hvad taler Nattens Brud til dig? Aabner hun dit Blik for Himmelhaven, Eller viser hun dig Fortids Liig, Saa hun talte nylig, da min Taare Faldt med Duggen paa Kypressens Blad. Er du end, o Menneske, en Daare? Kiender du ei Himlens Blomsterrad? Og skal Jordens Dag dig fængsle stedse? "Og er Nattens Dybde dig en Skræk, "Seer du Dødens sørgende Kypresse, Men ei Himlens lyse Stiernehæk, See i Dødens Telt hiin Aandeskare "Nærme sig mod Evighedens Port "Mon sig ingen Venner aabenbare "Mellem Flokken hist, som vandrer fort Har du ingen Ven iblandt de Døde, Lyder ingen Røst fra Graven dig? O! da maa dit arme Hjerte bløde, "Og medrette skjælver du for mig! Men – jeg seer et Smiil paa dine KinderOjeg veed, at som en Natviol"Du en venlig Aand blandt Skaren finder, Som sig nærmer Evighedens Sol; "Og, ei som en Tordensky med Lynet, Blænder den dit svage Øies Skiær"Nattens Aand en Svanesang har nynnet, "Røsten svæver nu dig stedse nær. Glem da Blomstens Blad, som sank til Jorden, Græd ei mere for det faldne Løv Blomsten selv en Plyche jo er vorden, Og den flyver høit fra Blomsterstøv; Bøi din Marmorkind ei bleg til Haanden, Hæv dig mod Guds stierneklare Blaae: Hæv dig til dit Syn! - o svæv med Aanden, Ogsaa du skal Serafharpen slaae, Stir, som Svalen ei mod Kirkens Rude, Stormens tunge Vinge mod den slaaer, Lad den kun om Grav og Kirke tude: Ei til Himlen Stormens Vælde naaer: "Har du ingen Ven iblandt de Døde, Lyder ingen Røst fra Himlen dig, Jkkun da din bange Barm maa bløde Og med Rædsel stirrer du paa mig! Nattens Brud, med falmet Løv om Tinder! Evighedens Forbud, Fremtids Møl Hil mig, at jeg dig ved Graven finder, Hvor jeg Sorgens Blomster maatte strøe. Atter du mig Haabet jo forsætter, Haabet, som i Sorgens Kilde steeg, Og jeg frygter nu ei Mulmets Nætter, Eller Stormens vilde Vinterleg! Jkkun da min bange Barm maa bløde, Dødens Dronning, naar ei nogen Aand Smiler mig fra Dødens Telt imøde?" O! hvad Døden tog - gav nu din Haand! Thi jeg har jo Døde, og saa gjerne Dvæler jeg ved mine Urner hist: Natten, seer jeg nu, har mangen StjernOgsaa jeg skal boe i Natten vist. Søtoft.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-07-24
Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-07-27
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. ade omkostSextende Aargang. No. 60. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 27 Juli 1819.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-07-27
Til Sanderumgaards Hauge, den 29de Juli 1819. Med Vaarens grønne Dragt, Med Sommens Blomsterpragt, Med Høstens Abild Guld, Med Snee i Vintrens Fuld Naturen, evig rig, O Hauge, smykker dig. Din ædle Eier fra Her nyder Landets No. Ei Stadens Glands og Bram Fra dig bortlokke ham; Ved Herthas Moderbarm Han glemmer Borgens Larm, For Tusind Lampers Blus Han kaarer Solens Lius.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-07-27
En Strøm af Aar henrandt Hos dig han Lykken fandt J Skjæbnens Storm og Strid Du saae ham stedse blid. Ved Fædrelandets Nød, En virksom Ædlings Død, Naar Flid og Vid i TrangEn haabløs Jammer tvang Da flød hans Taare mild, Da blussed Hjertets Jld, Da virked han saa god Ved Trøst og Ædelmod. Vær Hauge, end hans Ly Mod hver en rædsom Sky Alt mangen Sorrig svær Ham gaar til Hjertet nær Gid Haab og Tillid fra Betrygge maa hans Ro Gid han, som stedse gav, En fattes Aldrens Stav, At ypperst Ædlings Dy En savner Jordens Fryd! Med Vaarens grønne Dragt, Med Sommens Blomsterpragt, Med Høstens Abild Guld, Med Snee i Vintrens Kuld Naturen, evig rig, Tit Hauge, smykke dig Til Bülows Lyst og Trøst! Saa lyder Dana's Røst. Finn Magnusen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-07-27
Skrivelse til en Ven paa Landet. Nu er den endt, den store Pillegrimsvandring, ikke til Kaaban i Mekka, hvor den hellige Propher ligger begraven, men til den Kilde, som den gode danske Qvinde, Kirsten Piil, opdagede i Jægersborg Dyrehauge. Dog, ikke Blinde, Halte og Værkbrudne vandre, som i fordums Dage, mere derud, for at faae deres førlighed og Syn igjen Kilden har allerede for længe, længe siden tabt sin lægende Kraft og maattet vige for Ramløsa, Pyrmont, Dobberan, og hvad alle hine Penge kilder hedde, og man tager mere derud for at blive af med sin Sundhed end for at faae den igjen, hvis man har mistet den. Her, hvor for halvanden Aarhundreder siden St. Hans udøvede i den ham helligede Nat saa mange Underværks curer, her samles nu Kjøbenhavns og dets Omegns bon monde ligesaa meget for at sees som for at see, her er ligesom en offentlig Udstilling af de fem Verdensdeles Konst- og Naturfrembringelser.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-07-27
J et norsk Blad klagede man nyligen over Brugen af Ordet Frue og Frøken. Man foreslog at afskaffe disse Titler, hvoraf Frøken endog er plattydsk, og indføre i deres Sted det ærværdige Moer og Jomfru. Men her kunde man spørge, hvorfor kaldes ofte en Skjæv benet velbaaren, et Slegtredbarn velbyrdige, en Uædel velædel, en Uexcellent excellent, Saalænge man ikke kan bringe Orden i denne Sprogforvirring, bliver det nok bedst at lade den stakkels Frue- og Frøkentitel ubeskaaren.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-07-27
Jndenlandske Efterretninger. Mariboe, den 23de Juli. Fra en gammel Skovfoged ved Kjerstrup er i disse Dage ved Jndbrud bortstiaalen endeel Sølvmynt, bestaaende af gamle Kroner, Rigsorter o. s. v. - Efter Jndberetning til Øvrigheden vare Priserne paa Korn og Fedevare, samt Kreature i afvigte Juni Maaned følgende: 1 Tønde Hvede 6 Rbd. 3 Mk. . 7 Rbd. 1 Tønde Ring 6 Rbd. 3 Mk. a 7 Rbd. 1 Tønde Byg 4 Rbd. 3 Mk. a 5 Rbd. I Tønde Havre 3 Rbd. 1 Tønde graae Erter 6 a 6 Rbd. 1 Tønde hvide Erter 5 a 6 Rbd. 1 Tønde Kantofler 2 Rbd. 1 Pund røget Flesk 1 Mk. 8 1 Pd. fersk Flesk 1 Mk. 2 s. 1 Pd. Kjød 8. 10 sk. 1 Pd. Smør 1 Mk. 4 s. 1 Pd. Ost 6.1 Pd. Talg 1 Mk. 12 s. 1 Slagternød 26 30 Rbd. 1 Sviin 16 a 20 Rbd. 1 Faar 3 Rbd. Alt i Rigsbankpenge N. V.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-07-27
J True Bye, Brabrand Sogn, Aarhuus Stift, er opdaget at være snivbefængte Heste Øvrigheden har strax truffet anordningsmæssige Foranstaltninger imod Sygdommens Udbredelse og ladet alle Byens Heste undersøge af 2 examinerede Dyrlæger. 2 Hopper og et Fol fandtes saalede angrebne, at de strax bleve dræbte, og 5 Hest bleve som mistænkelige afsondrede fra de andre.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-07-27
J Slagelse Avis af 24 Juli læses følgende under Overskrivt: Jndsendt. "J det hele regnet, kan man desværre vel antage, at de til Fjerdedele af vore Landmænd (Bondestanden inclusive) ikke drive deres Jord efter en systematisk Orden; men aarligen bestemme deres Brakjord efter Møddingens vilkaarlige Størrelse. Det af altsaa indlysende, at disse Landmænd, ved eet eller flere paa hinanden følgende uhældige Aar, maa komme saare langt tilbage, og at dette maae have en uberegnelig skadelig Jndflydelse paa Landet lokale Forfatning. - En uangiven Forpagter Præstøe Amt, er af den Formening, at ikke Gjødningens Qvantitet, men sammes Qvalitet – grundende sig paa det Antal Kreaturer man har overvintret – almindelig burde antages, som Basis i denne Henseende. Han anbefaler saadant til Vedkommendes synderlige Opmærksomhed, i det han anseer Gjødningens rette Anvendelse, som det meest virkende Middel til Bondestandens, Opkomst."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-07-27
Blandede Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-07-27
Norge. Onsdagen den 30te Juni sidstleden noget over Middag slog Lynilden ned i en Skorsteens pibe paa Gaarden Dværgsteen i GranEn Deel af Lynstraalen brød Hul paa den vestre Side af Skorsteenspiben over Taget, og rev endeel Tagsteen op; paa det øverste Loft brød den ligeledes igjennem Muren, hvoraf nogle Stene bleve udrevne, slog midt over Hanken paa en Kurv, fuld af Uld, foer ud igjennem en Gluge paa den nordre Side og slog ned i et i Nærheden staaende Huus, hvori hængte en Madklokke, Klokkehuset blev søndersplittet, uden at Klokken blev beskadiget. Lynstraalen for længere ned i Skorsteens piben og brød atter igjennem Muren paa to Steder i et Overværelse, hvor 6 Vinduer bleve sønderslagne, og Alt hvad der laae i Vinduet nedrevet, deriblandt en Kasse med et Citrontræe, hvis Grene og Blade bleve sønderrevne, og fiint Støv deraf seet i Vindues-Grindene; derfra gik Straalen ned i Kjøkkenskorstenen, hvor 3 Pigebørn sad, som vare blevne vaade, og tørrede deres Klæder; disse faldt alle omkuld og paa En af dem blev det høire Strømpebaand afbrændt paa 4 Steder, et lidet Huul brændt paa Strømpen ved Baandstedet og et noget større Hul ved Hælen, Benet paa den indre Side ligeledes noget brændt ligefra Strømpebaands Stedet til Hælen, dog til al Lykke uden betydelig Skade! Derfra tog Lynstraalen deels Veien igjennem et Værelse nær ved Kjøkkenet rev et Brev i mange Stykker ud af Haanden paa En, som stod og læste det, og slog ud en Vinduesrude, deels foer den ned ved Skorsteensrammen under Gulvet og brød ud igjennem den underste Muur paa den vestre Side, hvorfra temmelig store Stene bleve kastede henved 30 Alen. Hele Bygningen blev opfyldt med svovlagtig Røg Alle disse Begivenheder skede i et Øieblik. Til al Lykke gjorde Lynstraalen ingen videre Skade hverken paa Folk eller Huse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-07-27
Sverrig. Stockholm, d. 8de Juli. En ulykkelig Hændelse har i disse Dage opvakt en almindelig Deeltagelse. Jforgaars Aftes kastede den herværende Grosserer Philipson sig ud igjennem Vinduet, og døde derefter igaar Morges. Endnu i sine bedste Aar havde denne fortiente Mand draget sig tilbage fra Handelen med en meget betydelig Formue, levede i de sidste 6 til 8 Aar af sit Liv alene for det Offentlige, og anvendte, uden mindste Løn eller personlig Emolument, sin hele Tid for Stockholms Fattigvæsen. Alle denne Stads offentlige Jndretninger havde ved hans utrættelige Virksomhed og den Bestemthed i Beslutning, som er saa nødvendig for at udføre store Ting, under hans Administration faaet en ny Skikkelse, og modtaget Forbedringer af alle Slags. Det saakaldte store Børnehusets nuværende fortræffelige Indretning er især et Monument af hans Virksomhed. Stadens offentlige Bygninger og dens Forskjønnelser gik ligeledes under hans Opsyn fremmed en utrolig Hurtighed. En almindelig Kirkegaard udenfor Stadens nørre Port var et Arbeide, som under hans Direction fuldendtes 6 Maaneder efterat det var besluttet, endskjøndt det var forbundet med den store Vanskelighed, at oprydde en heel Skov og at omgive den med en stor og bred Jordvold. - Aarsagen til den ulykkelige Sindsstemning, i hvilken han fattede den Beslutning at forkorte sine Dage, kjender man ikke ret. Han havde i de sidste 8 til 10 Dage været sygelig og nervesvag, men en Time, førend han kastede sig ud igjennem Vinduet, havde han været nede i en til hans Huus hørende Hauge og med Venlighed takket Arbeidsfolkene for deres Flid i at udføre, hvad han havde givet dem at bestille. Hans Kone, med hvem han levede særdeles lykkelig, stod i samme Værelse, da han styrtede sig ud, men det skede saa hurtigt, at hun ikke kunde redde ham. Jngen Dødelig er uden Misundere, og Philip sons Efterstræbere bebreidede ham, at han maaskee gik forvidt i de Bekostninger, han gjorde af de offentlige Midler, naar han troede derved at fremme Stadens Bedste. Maaskee iagttog han ikke altid ved saadanne Leiligheder de foreskrevne Former, og udsatte sig derved for et større Ansvar. Om han i sit Livs sidste Stund maaskee selv har gjort sig Forestillinger af denne Natur, er en Gisning, som ikke af de Efterlevende kan afgjøres.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-07-27
Den 6te Juni var en skrækkelig Dag for Sognet Bryarum i Landet Jonkoping, hvor 4 til forskjellige Tider opkomne Skovbrande, i den stærke Tørke havde taget Overhaand og forenet sig i een ødelæggende Jld, som fortærede de skjønneste Skove, Kornmarker og Enge. 2 hele Gaarde og nogle Huse, med Creature og Huusgeraad, gik op i Røg, og over 14000 geometriske Tdr. Land Skov ligger i Aske, hvilken Skade er taxeret for 90,000 Rd. Bco., og i bevægelige Eiendomme er brændt for 4500 Rdl. Den stærke Tørke og derpaa følgende Nattefrost, har derhos givet os sørgelige Udsigter for det næste Aar.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-07-27
Det vil være Publicum magtpaaliggende, at blive underrettet om Resultaterne af de trufne Forholdsregler til den borgerlige Ordens Vedligeholdelse, siger Berliner Avisen af 20de Juli.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-07-27
De Fængslede er for det meste Udlændinger, hvilke tildeels ere komne til os for at udsprede den demagogiske Gift iblandt os. Man behøver ikke at give den Forsikkring, at det har virket saalidet paa det forstandige, brave, trofaste preussiske Folk, at hine selvgjorte Apostler for en foregiven Frihed, flere Gange i deres Breve have klaget bitterligen over, at det Preussiske Folk var saa lidet undfangeligt for de af dem medbragte nye Lærdomme. Saavidt som Sagen hidtil ligger aabenlyst, er ingen rolig Statsborger angreben af denne Gift, og dette er vel ogsaa Grunden, hvorfor Publikum i Begyndelsen neppe vilde troe paa Rænker og Grundsætninger, hvis Muelighed dets retskafne og sunde Tænkemaade ikke formaaede at begribe, og om hvis Forvorpenhed der kun hersker een Stemme i det Preussiske.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-07-27
Kjøbenhavns Børs d. 27 Juli. Cours. Hamb. 2 M. 247, a vista 250. Amst. 2 M. - . London 2 M. - . Spec. 250. Specier solgtes til 15 Rbmk. Oblig. (foruden Renter) 75 a 75 1/2. Committees. 98. Norske Rigsbanksedler 16. Svenske Sedler 60 a 61 s. Disconto 6 PC. Rational-Sang. For Dig, Ol elskte Fødeland, J denne Kreds vor Sang skal lyde; Gid hver i lovligt Kald og Stand, Sin Flids fortjente Frugter nyde! Held Kongen, Held vort Fødeland, Held hver retskaffen Dannemand! Det Heeles Vel med stadigt Meed At fremme Danske vigtig være. Thi Brødre, kun ved Enighed Kan Staten vinde Kraft og Ære, Saa hædres Konge - Fødeland, Saa hædres hver brav Dannemand.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-07-27
Vi agte her den gieve Mand Fra fremmed Egn, som blandt os findes; Vi hædre hos ham i sin Stand Fortjenester, som bør at mindes: Meest elsker dog en Dannemand, Sin Konge og sit Fødeland.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-07-27
J Kampens Heede Kriger-Aand, J Freden sande Borger-Dyder, Besiele Hver udi sin Stand, Saalænge Blod i Aaren flyder: Da elskes Konge - Fødeland, Først værdig af en Dannemand. Hver stræbe til saa ædelt Maal, Som Navn af ærlig Dansk vil bære. J sindigt Mod - i Daad - og Taal Han sætter da den sande Ære. Held Konge, Held det Fødeland, Som tæller mangen saadan Mand. For Dig, Ol elskte Fødeland, J denne Kreds vor Sang har lydet, Gid Hver iblandt Os fremmed Mand Maae selve blive overtydet, At Stemplet paa en Dannemand, Er Pligt mod Konge - Fødeland. ere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-07-27
Rettelser. Side 933, Lin. 15, istedetfor, synes at fremlyse ved de i Thiede a. læs, synes at fremlysom de ved Thiede &c. - Side 934, Lin. 2 istedetfor fordi deres læs, fordi dens Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-07-31
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. ads Joothos Her Sextende Aargang. No. 61. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 31 Juli 1819. End et Forsøg, en Dansk Folkesang. (Jkke indsendt for at søge den lovede Belønning.) Difficile et proprie communia digere. HOEAT. Skjolds og Frodes Fyrstestamme, Throner end i Dana's Lund, Troskabs rene, milde Flamme Blusser klar til denne Stund; End paa Jord og Hav som Helte, Spænde Danske Sværd ved Belte; End ved Fredens Flid og Ro Fryd og Held i Danmark gro. Høit til gamle Danmarks Ære, Lyde da vor Høitidssang; Snese Sekler Vidne bære. Jngen end det undertvang. Her som Møer og Mødre finder Stedse Tider Danneqvinder, Ungersvenden vinde kand Fædres Navn som Dannemand. Dannebrogens Fane følge Mod og Daad og Seiers Glands; Høi den zire Havets Bølge, Hædret vare den til Lands! Aldrig fremmed Voldmands Lænke Dannerfolkets Hæder krænke; Egen Konge, eget Land Elske tro hver Landets Mand. Herlig pryde Danske Slette Markens Rigdom, Agrens Guld; Os og flere Folk at mætte Moder Jord os unde huld! Møen Uskylds Ynde smykke, Frugtbar Qvinde Moderlykke! Ungersvenden modnes kjet, Mand han vorde Fiendens Skræk! Fædreland, dit Scepter rækker Nordens Js og heedest Sol, Dine Arme ud du strækker Moderhuld fra Pol til Pol; Dine Børn vi alle ere, Alle Danskes Navn vi bære, For vor ædle Drot og dig Virke, leve, segne vil Leve gamle Danmark. Dannerkongen leve!
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-07-31
Jndenlandske Efterretninger. Jgiennem General Postdirectionen i Kjøbenhavn er, under 5te Juli d. A., for Hertugdommene Schleswig og Holsteen udfærdiget følgende Placat: "Til større Beqvemmelighed for det reisende Publicum har Hs. Majestæt Kongen paa Generalpostdirectionens derom nedlagte allerunderdanigste Forestilling, ved allerhøieste Resolution af 18de f. M. allernaadigst behaget at fastsætte følgende Bestemmelser i Henseende til Retourbefordringer. I. Et Steds Jndvaanere ere berettigede til af det Steds Postmester, hvor de boe, at reqvirere en Retourvogn fra den næste Station, naar samme kan erholdes, og tillige at betinge sig at kunne lade sig befordre med en Retourvogn fra denne Station til deres Hjemsted. - 2. For enhver af disse Befordringer med Retourvogne, betales det halve af den taxtmæssige Fragt til det Steds Postmester, hvorfra Befordringen skeer. - 3. Fremmede Reisende skulle, naar de forlange Befordring til et Sted, være berettigede til at forlange, at den samme Postillion som har bragt dem derhen, igjen skal befordre dem tilbage, forhvilke Retourbefordring de tillige ved at bestille Befordringen have at betale den halve Fragt for Henveien, og skal Postillionen i saa Fald opholde sig i 2 Timer hos den Reisende uden derfor at kunne gjøre Fordring paa nogen videre Godtgjørelse. - 4. Derimod ere de i No. 3 ommeldte Reisende ikke berettigede til at reqvirere. en Retourbefordring fra Afgangstedet, og selv i det Tilfælde at Postmesteren giver dem en Retourbefordring, maa de betale den fulde Fragt, hvorhos det dog staaer dem frit for, at modtage Retourbefordringen eller at forlange en Befordring fra den Station hvorfra de afreise. - S.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-07-31
Det staaer Postillionerne frit for om de ville overtage Retourbefordringer eller kjøre ledige tilbage, men det skal i intet Tilfælde være dem tilladt at antage en anden Fragt, end den, som anvises dem af vedkommende Postmester, da de i modsat Fald skulle straffes efter Postanordningerne. - 6. Postillionerne skulle desaarsag strax efter deres Ankomst til en Poststation melde sig hos Stedets Postmester, og erklære om de ønske Retourbefordring eller ikke, hvorhos de dog ikke i første Tilfælde tør tiltræde nogen Retourbefordring tidligere end 2 Timer efter deres Ankomst, og ikke opholde sig længere end 6 Timer med Jndbegrebaf forommeldte 2 Timer paa en Station, dog Natten fraregnet i Fald denne indtræffer efter bemeldte 6 Timers Forløb. – 7. Naar Retour befordringer afbenyttes til den almindelige Pakkeposts Befordring, betaler Postvæsenet kun Retour eller halv Fragt – 8. Ved alle Retourbefordringer betales Postillionerne fulde Drikkepenge.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-07-31
Det Kongel. Kjøbenhavnske Skydeselskab og Danske Broderskab foretog i Torsdags og i Gaarden aarlige Fugleskydning. Kongegevinsten, se store Sølv Lysestager, tilfaldt Hs. Kgl. HøihelPrindsesse Wilhelmine, for Hvis Skud Brystpladen blev nedskudt af Hr. Justitsraad og Assessor Jacobsen. Hs. Durchl. Landgreve Carl til Hessen fik Gevinsten en Sølv Sukkerskaal, for Hvis Skud ved Hr. Viinhandler Schou høire Vinge blev nedskudt. Gjenpart af en Skrivelse fra Commandanten paa Fæstningen Christiansøe, dateret 7 Juli d. A., til det Kongelige Admiralitets og Commissariats-Collegium. - J Morges Kl. 5 1/2, Vinden S. O. lader Bramseils Kuling, disig Luft, observeredes i N. V., omtrent 1 Miils Afstand, herfra, 6 Vandhoser eller Skyestøtter, hvoraf 4 passerede Sønden om Fæstningen, en tæt forbi nordre Broehoved, og den sjette tørnede imod Sydvestpynten af Græsholmen. J en Tid af 8 Minutter faldt Vandet tre Gange, saa meget, at Havnen var næsten tør, og steg igjen hvergang indtil 2 1/2 Alen over daglig Vande; hvilket foraarsagede et saadant Rendevand, at Overgangs broerne kantrede, og de tvende Kjættinger, som holdt begge Broerne sammen, brækkede i Stykker Fiskergarn, Sildekurve, og Alt hvad der laae paa Broerne, blev skyllet overbord. Fartøierne ved Broerne blev kastede op paa Broeklapperne. En Lykke var det, at ingen af de mange Mennesker, som paa samme Tid vare paa Broen, misted Livet. Den med Vandhoserne fulgte Storm af N. N. V. varede omtrent 10 Minutter, hvorefter Vinden forandrede sig til Østen, med samme Veirlig og Kuling som forhen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-07-31
Mariboe, den 26 Juli. En Flaske Kirsebærviin kan i Aar kjøbes her i Mariboe for 8 Mk. Et Knippe røgede Flyndre for 1 Mk. 4 s. Et Knippe Aal 1 Mk. 8 s. Et Pd. sorte Kirsebær 6 s. Af Jordbær, Ribs og Hindbær gives i Aar ikkun meget Lidet, da de ere bortskollede af den trykkende Hede, under hvilken vi næsten daglig gifver, sveder og tørster. Jgaar havde vi 20 Graders Varme. - J Dag brød et frygteligt Uveir løs hen paa Eftermiddagen med Torden, hvorved 2de sammenbyggede Huse, der laae i Alleen imellem Fuglse og Søeholt, bleve antændte. Den største Deel Jndboe blev reddet, hvortil den Omstændighed især bidrog, at Loftet var belagt med Leer. Ved Tordenveiret faldt slet ingen Regn her ved Mariboe, men destomere ved Nyested, hvor det i Søndags haglede saa stærkt, at en Mands Bygmark næsten blev ødelagt. - Rug høsten er nu fuldendt paa de fleste Steder. En stor Deel Hvede er allerede afmeiet. Den næsten utaalelige Hede vedbliver. Jdag havde vi 22 Graders Varme. (Mariboe Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-07-31
Odense, d. 27 Juli. Enhver, som kan gjøre Vers, gjør nu i danske Blade Noget, som de kalde Nationalsange, Fædrelandssange, Fødelands sange, Folkesange &c. &c. - og neppe vil nogen af dem Alle blive sjunget saa tit af det danske Folk som fordum Gestern Abend war Vette Michel dar &c. &c. Høsten er nu overalt i fuld Gang her i Fyen, tilligemed Høebjergningen og Tørven, som Alt iaar kommer paa eengang, hvortil Veirliget meget favoriserer; men den skræktelige Hede er trykkende for de Høstfolk der ikke tage Nætterne til Hielp, og Kornet falder meget af derved. Vandmangelen viser sig tidligere end ifjor, og det tidlige Løvfald bebuder en tidlig Vinter, ifald det ikke er en Følge af den dræbende Tørke, som henvisner Løvet paa Træerne og Kaalplanterne m.m., og endda er det kun 14 Dage siden vi i 4 Uger havde næsten hver Dag Regn med Tordenbygger, som hialp saa kjendeligen paa Korn og Græs. - J Søndags er Ladegaarden paa Hvidkilde afbrændt ved Lynild, og skulle til Uheld Rugen have være indkjørt, som er at formode, bliver Tabet saa meget beklageligere. (Jversens Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-07-31
Odense, d. 27 Juli. Høsten er her overalt i fuld Gang og Rugen for det meste indkjørt. Det er et sjeldent Syn at see Markerne tildeels afklædte endnu i Juli Maaned. Rugen er meget fuldkjernet; derimod har Byg og Havre taget Skade af den nye langvarige Tørke. Kløvermarkerne have og iaar slaaet meget feil. Af Træe og Havefrugter kan ventes en overordentlig Mængde; men Vandmangelen er atter saa stor, at Man paa flere Steder lider Ondt ved at bjerge Kreaturene. Den trykkende Hede foraarsager endeel hastige Dødsfald. Saaledes faldt forleden Dag ved Rønninge en Mand død ned paa Høstageren. J Hunderup druknede en Karl, i det han med sine Kammerater vilde bade sig i Aaen. (Hempels Av.)