JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-02-27
Stockholm, den 8de Februar. Den Erklæring, som det Kongelige Commerce-Collegium under 4de November f. A. har afgivet, angaaende den Forestilling, som skal gjøres til den Storbritaniske Regjering mod de nuværende Toldafgifter, af Trævarer i England, er, tilligemed HandelsSocieteternes Erklæringer, som Commerce-Collegiet havde indfordret, bleven paa Regjeringens befaling remitteret til Statsministeren for de udenlandske Sager, og vil nu ufortøvet en Underhandling desangaaende blive aabnet med den Storbritaniske Regjering, Commerce-Collegiet har i sin Erklæring antaget de Grunde, som den Kongl. Norske Regjering har foreslaaet, hvori tillige alle Handels=Societeter have istemmet, undtagen det i Gothenborg. Efterat denne Sag i Aaret 1819. først var sat i Gang af den Norske Regjering, ere der ogsaa af flere Medlemmer i det Engelske Parlament gjorte Forslag om Nedsættelse af Told afgifterne paa Norske og Østersøiske Trævarer. Neppe gives der noget Land, hvor der hersker større Flid og Vindskibelighed end i Regjeringsdistrictet og Staden Aachen. Til alle Slags Uldvæverie ere 7800 Stole i Gang i Staden og i den øvrige Deel af Kredsen 131400. Af denne Jndustriegreen, leve 7 til 8 Tusinde, og regner man Familielemmerne dertil, 10 til 11 Tusind Mennesker, altsaa omtrent 7. Deel af hele Kredsens Befolkning, som er 612,566 Mennesker. Det aachenske Klæde og Casimir er fortræffeligt, og det sidste overgaaer endog det engelske i Finhed og Skjønhed. J Eupen ere 300 Væverstole, som levere Klæde og Casimir, i Gang, og ligesaa mange i Monjoye.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-02-27
Af Syenaale fabrikeres i Aachen for en Million Franker, og den Jerntraad, som dertil bruges aarligen, regnes for 300 Tusind Pund. Over 2000 Mennesker sysselsættes derved. Den første Synaal fabrik blev her anlagt for 300 Aar siden. (Besynderligt nok er det, at de Nationer, som eie Jern, maa kjøbe det af Fremmede, med adskillige 1000 pC. Opgield, under Skikkelse af Synaale.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-02-27
Den første Knappenaalfabrik i Aachen er oprettet 1804. Man har drevet det saavidt, at over 400,000 Knappenaale incarteres i en Time. Den største Deel Arbeidere bestaar af Børn under 12 Aar. - Messingfabrikerne, som oprindeligen fandtes i Aachen, ere vel, formedelst Mangel paa Afsætning til Frankrig og Portugal, i de nyeste Tider meget i Aftagen. Men dog ere endnu 50 til 60 Ovne i Gang i Stolberg, hvorfra de bleve forflyttede under Religionsurolighederne 1614, og de levere endnu omtrent 1,500,000 Pd. Messing aarligen. (J Sjælland har man havt et Messingværk paa Brede, men dette er nu næsten ganske standset.) Jernværkerne i Kredsen Gemund, som er Hovedpladsen for samme, leverede, tilligemed dem i Kredsen Duren, i Aaret 1818, tilsammen 6 Mill. Pd. færdigt Jern. - Blyværkerne levere et Product af 9 til 10 Tusind Centner. Læderfabrikerne, som især findes i Kredsene Malmed og St. Veith, vare tilforn 60, og forarbeidede aarligen 80 Tusind americanske Bøffel huder til Saalelæder. Nu er der kun 40 Garverier i Drivt, men som dog forarbeide 50,000 Huder, eller 2 Mill. Pd. Saalelæder. (Besynderligt nok, at vi Danske, der, ligesaa godt som andre Nationer, kunne hente Bøffelhuder fra America, maa forskrive vort Saalelæder, naar det skal være godt, fra Nederlandene.)J Jen. Lit. Zeit. f. Oct. 1820 roses Pastor C. A. Biørns Skrift: Hymni veterum poetarum Christianorum ecclesiae latinge selecti, som et med Jndsigt og Skjønsomhed udført Arbeide. Den ny Concert- og Balsahl i Skuespilhuset.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-02-27
i Berlin er bleven aabnet d. 10 Februari med et Bal, som indviedes ved Kongens og den Kongel. Families Nærværelse. En Trediedeel af hele Bygningen, der skal være et Mesterstykke i Bygningskonsten ", er bestemt for Concerter og Baller, og til Forsamlingsted for Hoffet og alle Hovedstadens dannede Stænder. Det Jndere af disse Sahle er ikke allene smagfuldt, men ogsaa prægtig udziret, og yder et Syn, der neppe gives Mage til. Væggene, Søilerne, Pilasterne ere af hvidt Marmor, indfattede med Guldlister og prydede med Guldrosetter, der straalede i det Tryllelys, som udbredtes fra fire stærkt oplyste Kron lamper med Trykskjærme af hvid Gaze. Paa dette Subscriptionsbal vare ialt 960 Personer. Ogsaa i acustisk Henseende har Sahlen store Fortrin. - Hovedsablen er 76 Fod lang, 44 Fod bred og 43 Fod høi.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-02-27
Storbrittanien og Jrland, med udvortes engelske Besiddelser iberegnede, havde i afvigte Aar 26,284 Skibe, som vare bemandede med 174,375 Sømænd.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-02-27
Den engelske Bank har begyndt at indvexle Banknoter med Sølv, og vil vedblive dermed indtil 1 Juli. *) Skuespilhuset bestaar af 3 fra hinanden adskilte og efter deres Bestemmelse ganske for skjellige Bygninger. Theatret og Scenen, som Hoveddele, danne den fremstaaende Mellembygning; Theateroeconomien, Paaklædnings- og Forsamlingsværelserne, Prøvesahlene, Decorationsmagazinet optage den nordlige Fløi; Fest- og Concert-Localet den sydlige.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-02-27
Kjøbenhavns Børs d. 27 Februari. Cours. Hamb. 2 M. 261, a vista 264. Amsterd. 2 M. - . Lond. 2 M. - . Spec. 262. Specier solgtes til 15 Rbmk. 11 1/2 s. a 15 Rbmk. 12 s. Oblig. (med Renter fra 11 Decbr. 1820) 71. Nationalbank-Oblig. (af Laanet d. 4 Febr. f. A.) 86 Rbdlr. r. S. eller 114 Rbdlr. Sedler pr. 100 Rbdlr. r. S. Norske Rigsbanksedler 17. Svenske Sedler 62 1/2 s. - Disconto 6 pC. Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-03-02
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. og 80000 Attende Aargang. No. 18. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 3 Marti 1821. Erindringer. i Anledning af Spørgsmaalet i Skilderiets No. 91 forr. Aar: "Er Luxus en Hovedaarsag til Fædrelandets nærværende Trang. Pastor H. Bierregaard, til Hjermind i Viborg Stift.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-03-02
Ved de Examina, som holdes i October dette Aar, i April og October 1822 og i April 1823. skulle Vedkommende prøves ogsaa i de nye tilkomne Discipliner, forsaavidt der, efter denne Forordnings Kundgjørelse, er holdt Forelæsninger over samme. c. Hvad derimod angaaer Formen af saavel den skriftlige som den mundtlige Prøve ved de under Litr. B. nævnte Examina, da bliver samme at indrette aldeles i Overeensstemmelse med denne Forordnings Forskrifter. d. Ved de juridiske Examina, som ville finde Sted i April Maaned d. A., forholdes efter de hidtil gieldende Regler. e. De, som i Mellemtiden, indtil October 1823, underkaste sig den fuldstændige juridiske Examen, skulle, med Hensyn til Characterens Jndflydelse paa Ansættelse i Embedsvei, ansees lige med dem, der efter den Tid tage bemeldte Examen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-03-02
Hvorefter alle Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette. Givet i Vor Kongelige Residentsstad Kjøbenhavn, den 26de Januar 1821. Under Vor Kongelige Haand og Segl. Frederik R. Nyekjøbing. De udi Aaret 1820 herfra Byens Toldsted udklarerede Skibe beløber sig til 353, og de indklarerede til 380. Af dette Antal sees, at Byens Handel ei er ubetydelig. At den kan formeres, naar Samfærselen lettes med Femern, Lübeck og Rostok derved, at Sundets Udløb forbiHasselde ryddeliggjøres for Steen, og ubetydelig Opmudring over Rævlen Nordmandssanden, der blot almindelig har fem Fod Vand, foranstaltedes, er udenfor al Tvivl. Da der sikkert inden føie Tid maa anskaffes og bruges en Mudderpram, hvis Skibe skal kunne losse og lade ved Broerne, vilOpmudring af et dybere Løb over Normands sanden derved blive mindre bekostelig. De i Løbet optagne Steen kunne anvendes til en Brohoved og Vinterhavn ved Nyekjøbing, hvilken Havn ei allene til Skibes Sikkerhed er nødvendig, men til Skibes Reparation og Kjølhaling nyttig. (Mariboe Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-03-02
Fra Cappeln ere allerede for ti Dage siden ti til tolv Skibe med Fødevarer, bestemte til Kjøbenhavn, udløbne, uden at de hidtil ere ankomne hertil. Men man formoder, at de, formedelst Jsen, ere løbne ind i een eller anden Havn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-03-02
J Holsteen skal der være indløben adskillige Commissioner til Kornindkjøb fra Holland.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-03-02
Blandede Efterretninger. Den 14de Januari døde Jens Zetlitz, Sognepræst for Hvidesøe Præstegield i Øvre-Tellemarken, under Christiansands Stift i Norge, især bekjendt i Literaturen af sine muntre Sange. Han var født d. 26 Jan. 1761 i Stavanger, deponerede fra Bergens Skole 1780, blev personel Capellan i Lye paa Jæderen i Christiansands Stift 1790, Sognepræst til Vigedal i Nyfylke 1800 og til Hvidesøe 1811. - Allerede 1788 debuterede han som Digter med Digtet Grevskabet Karenlyst, og 1789 udgav han Poesier, 1ste Samling. Det berømteste af hans mindre Digte er: en norsk Høst, Kbh. 1800. Han havde stort Hang til og ikke ringe Talent for Satiren. Hans Vise "At Slyngler hæves til Ærens Top&c., var skreven i en saa fri Tone, at man i en Trykkefrihedsprocedure endog beraabte sig paa den til Retfærdiggjørelse for en paatalt Sang. Jøvrigt roses han som en Mand, hvem Dyden var hellig, og hvis Harve altid var stemt til de reneste Toner. Den tredie Afdelings første Bind af: Vollstandig Handbuch der nenesten Erdbeschreibung, v. Ad. Chr. Gaspari, G. Hassel, J. G. Fr. Cannibich og J. C. F. Guthmuths, indeholder blandt andre Danmarks Geographie paa 236 Sider. En Anmelder i allgem. geographische Ephemeriden siger: "at Danmark er et Rige, som i de nyeste Tider har fundet adskillige gode Geographer og Statistikere, som Nyerup, Juul (Brun), Cron, Thaarup og Olufsen, og hvis enkelte Provindser næsten alle ere godt beskrevne og bearbeidede, og at altsaa Forf. har kunnet lægge stor Præcision i sin Fremstilling." Hvad Statistiken, angaaer, da har man, som bekiendt, en fuldstændig af Statsr. Thaarup, men Prof. Olufsens statsoeconomiske Skildring har et ganske andet Formaal, end at levere Geographerne Materialer. Hvad Geographien vedkommer, da er det vel saa, at man i de nyeste Tider har faaet mange gode Beskrivelser over enkelte danske Egne og Stæder, men ingen, saavidt Anm. veed, over hele Provindser. Siden Pontoppidans og Hofmanns Tid (altsaa siden 1768 til 1781), har man ingen, af officielle Kilder øst, geographisk Beskrivelse over Danmark havt, undtagen den, som findes i Prof. Begtrups Værk om Agerdyrkningens Tilstand i Sjælland, Fyen og Jylland.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-03-02
Ved Paddington i Engelland er, under Navn af Regenteanalen, nyligen aabnet en stor Forbindelsescanal, der løber under 36 store Broer med 86 Fods Fald i Themsen ved London, og er 9 engelske?) Mile lang. Dens vigtige Hovedøiemed er, hurtigen at bortskaffe svært Gods, og især den overflødige Gjødning, og derimod, uden stor Bekostning, at skaffe svært Gods, f. Ex. Steen fra Steenbrudet hen til Søkysten i det Jndere. Canalen har i det mindste en Brede af 48 Fod og en Trækvei af 12 Fods Brede. Den og Veien optage en Flade af 80 Acres. Den løber under Canalen Newriver og Staden Leslington. Paa dette Sted er den 17 1/2 Fod bred, og har en Høide af 19 1/2 Fod, hvoraf 7 1/2 optage Vandet. Denne underjordiske Fart paa en Længde af mere end 1/2 engelsk Miil, varer 15 til 17 Minuter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-03-02
Man har arbeidet paa denne Canal fra 1813 til 1 Aug. 1820, og den har kostet 60,000 Pd. St. J Nordholland anlægges nu ogsaa en Canal, der ikke har sin Lige i Europa. Den faaer en Dybde af 26 Fod og Sluserne blive 80 Fod høie, saa at de største ost og vestindiske Skibe af over 60 L. Drægtighed ville kunne passere den, og uden Ophold, ved Modvind, strax fra den store Havn Het Newe Diep, seile til Amsterdam, uden at de behøve at losse. - Denne Havn har en saadan Dybde, at Skibe med 56000 L. Ladning kunne lægge an tæt ved Kaierne, og i den stærkeste Storm næsten ingen Bevægelse i Vandet spores. Den ny Canal vil i Længden gaae igjennem hele Nord Holland over Alemaar, Purmerende &c., 12 Mile, og koster med alle Anlæggene adskillige Millioner Gylden Hollandsk.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-03-02
J J. A. Gourbillons critiske Reise til Etna, Paris 1819, læses følgende om Neapel. "Neapel vilde være den skjønneste Stad i Verden, dersom de, som reise derigjennem, vare døve, eller de, som beboe den, vare stumme. Jeg tvivler intet Øjeblik paa, at det var her hvor Dante kunde tage Mønster til Spektaklet i hans Helved! Thi naar den store Trompet lyder, vil Neapel være den sidste, der hører den, og Engelen vil forgjeves støde deri. Paris er unægteligen ikke stum; men i den Henseende, og sammenlignede med Neapel, ere London og Paris sande Heder og Ørkener. - Hvad Videnskaberne angaaer, da savnes de fleste gode Bøger, og Boghandlerne vove ikke at sælge dem, uden til Folk, der forskaffe sig Tilladelse fra det hellige Officium.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-03-02
Listen over de forbudne Bøger udgjør allene et Værk. De sære Jndskrænkninger angaae ikke blot Kjøbet af Skrifter, men Forbudet læses endog paa Ryggen af de fleste Bind i alle Bibliotheker. Det er ikke uden med den største Forsigtighed, og efter langt Bekjendtskab, at Bibliothecaren betroer Nogen, i sin Overværelse, nogen Bog, som den hellige Jnquisition ikke har tilladt at læse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-03-02
Efter det her Anførte, vilde det være overflødigt at spørge, hvorledes det er bevendt med Pressefriheden; og jeg troer, Navnet selv er ubekiendt her. Med fornøden Tilladelse trykker man heruden Vanskelighed ascetiske Afhandlinger &c. Censurens Jndskrænkninger og Formaliteter ramme. uden Forskiel alle Slags Skrifter, lige fra ABe bøger af. Jeg har i dette Øjeblik et Catalog for mig, paa hvis Titelblad læses følgende: De Bøger, som indbefattes i den romerske Censurs Fortegnelse, maa ikke sælges uden til dem, der kunne forelægge Boghandlerne en pavelig Tilladelse. Dette Catalog er ikke fra det 15de Aarhundrede, der findes i samme Rubriken Neapel og Aarstallet 18191. Men det er endnu ikke Alt, førend den stakkels Boghandler kan faae Tilladelse at bekjendtgjøre sit Catalog, og sælge sine Bøger til Læsere, som selv have erholdt Tilladelse at læse, har han endnu at banke paa mange Døre. Han maa henvende sig til alle høje geistlige og verdslige Autoriteter, og endog forføje sig til den pavelige Censor, for at overlevere Enhver et i tilbørlig Form forfattet Bønskrift, om at bevirke det ønskede Permis. Er Bogen nu trykt, saa finder den egentlige Revisions- og Censur fremfærd Sted, ganske under de anførte Formaliteter. Bogen og Manuskriptet collationeres Ord for Ord af enhver af disse Autoriteter, og nu først giver man Boghandleren Permis til Bogens egentlige Salg, vel at mærke til Kjøbere, der i Forveien have udvirket hos Hans pavelige Hellighed et Permis til at læse Bogen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-03-02
Efter Huselands Journal er det Hahnemannske Middel mod Skarlagensfeber, nemlig Belladonna, i mange Tilfælde fundet prøvet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-03-02
J Berlin forevises i Directeur Shadows Konstværksted Dr. M. Luthers Brystbilled af Malm, mod en Godtgjørelse af 4 Groschen til det store Waisenhuus.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-03-02
Den svenske Major A. J. Granner har paa en Reise fra Valparaiso til Bengalen opdaget i Sydhavet en Gruppe af Øer, hvoraf han har kaldt den største Oscar-Øen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-03-02
J Madrid Avisen læses under Theaterbekjendtgjørelser anmeldt: Jnquisitionen, en Nationalballet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-03-02
En forhenværende Forpagter, Conducteur Gerke, i det Hannoverske, eier Bonapartes Livhest, som 1812 paa hans Flugt fra Rusland, kom til Bomforte. Det er en Hoppe, som Schachen af Persien havde foræret Bonaparte. Den var just med Fol, og da Staldkarlen, i den store Skynding ikke kunde føre den med sig, forærede han den til Gerke, som har kunnet faae 34,000 Rd. S. for den. Men han vil ikke sælge den under 38,000 Rd.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-03-02
Efter Chaptal var, for den franske Revolution, Frankrigs Handel med Danmark af følgende Beskaffenhed: Jndførsel. Aar.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-03-02
Udførsel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-03-02
Følgende Tabel viser de store Staters Størrelse og Befolkning for den franske Revolution, og efter Kongressen i Wien: De EJ. S. to ca C OOmen O
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-03-02
Kjøbenhavns Børs d. 2 Marti. Cours. Hamb. 2 M. 260, a vista 263. Amsterd. 2 M. - . Lond. 2 M. - . Spec. 261. Specier solgtes til 15 Rbmk. 10 s. Oblig. (med Renter fra 11te Decbr. 1820) 70 1/2 a 71. Nationalbank-Oblig. (af Laanet d. 4 Febr. f. A.) 86 Rbdl. r. S. eller 112 1/2 Rbdl. Sedler pr. 100 Rbdlr. r. S. Norske Rigsbanksedler 17. Svenske Sedler 62 1/2 s. - Disconto 6 pC. Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-03-06
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. a 400 Roms Attende Aargang. No. 19. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Pr. Overlærer Fogtmann siger i Forerindringen ved femte Udgave af sal. Prof. Jac. Badens Grammatica lating: At Badens Grammatik er god og hensigtsmæssig, derom vidner mange kyndige Skolemænds paa lang Erfaring grundede Dom. Og af de mangenyere og ældre Grammatiker, jeg har giennemlæst, har ingen i det Hele Fortrin for denne, endskiønt de visse Henseender kunne have noget forudforden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-03-06
Hans Recensent i dansk Litteratur=Tidende for 1821 No. 3 paastaaer derimod, at der skyldes de saare agtværdige Mænd, der have paataget sig, at forbedre og berigtige Badens Grammatik, megen Tak for de res ikke lidet besværlige Arbeide, og slutter, efterat have angivet de ikke faa Mangler, der endnu skulle være ved Badens Grammatik, Recensionen med disse Ord, Recensenten haaber ved disse Exempler, hvis Antal uden Vanskelighed kunde fordobbles, tilstrækkeligen at have gjort Enhver, der fordomsfri og upartisk vil undersøg Sagen, opmærksom paa Trangen til en ny latinsk Grammatik, hvori man kunde mærke Afbenyttelse af de senere Undersøgelser om den almindelige eller philosophiske Sproglære, og fornemmeligen et grundigt Studium af ældre og Tirsdagen den 6 Marti 1821. nyere Hovedværker om Reglerne for det latinske Sprog. Jngen har endnu tvivlet om, at Baden forstod det latinske Sprog fra Grunden af. Tydsklands første Humanister omtalte berømmeligen hans latinske Afhandlinger og Lovtaler. Han byggede sin Grammatik paa den gode Grundvold, som Gesner, Ernesti og Scheller havde lagt. Men den blev ligesaa lidet, som Rom, bygger paa een Dag. Han havde i syv Vintere holdt theoretisk practiske Privatissima over det latinske Sprog, førend han offentligen fremtraadte med andet og meget forbedrede Oplag, som indeholder Resultatet af de ved hine Privatissima foranledigede Grandskninger. Baden ønskede, at ogsaa denne liden Bog maatte blive et Middel til at studere de Gamle med Smag. Hvis der ere saa mange og saa store Mangler ved Bogen, som Recensenten vil, at der skal være, saa har Baden ikke erholdet sit Ønske. Men det har ingen Nød med ham. Recensenten vanskaber Bogen ved sine Rettelser. Jeg vil anføre en og anden til Beviis herpaa.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-03-06
Recensenten siger, at Badens Grammatik mangler Plan, fordi der, istedet for eengang for alle at bestemme, hvad Analogie er, da dog alle Regler grunde sig derpaa, anføres S. 5, at Analogie eller Ordenes Lighed tiener til at bestemme Retskrivningen, og S. 9 forklares vidtløftigen, i en egen Paragraph, at Analogie er at mærke i Henseende til Deelineren og Conjugeren, ligesom om den der alene kunde findes. Ved Reensenten da, hvad Analogie er, Nogle kalde den veritas er ratio, quæ a fimilitudine oritur, Qvinctilian proportio, andre similis ratio o. s. v. Man kunde ligesaa got sige, at Analogie er Analogie. Thi den er saa mangeslags, at den ikke lader sig bestemme. End ikke Votz, som en professo har skrevet de Analogia, bestemmer den. Baden siger: Analogie er, naar Ordene rette sig efter de almindelige Regler om at delinere og conjugere; og saaledes har Varro sagt før ham: Analogia eet verborum similium Emilis declitio. Thi deelinere siges ligesaavel om verba, som om nomina, pronomina og participa. Baden henfører indeclinsbilig til §. 47, som handler om Substantivernes Kiøn i Henseende til bemærkelsen. Recensenten siger: Det vedkommer ikke bemærkelsen, at Ord ikke declineres. Jo vist vedkomme fas, gummi &c. Bemærkelsen, eller det logiske Kiøn, som Scheller udtrykker sig. Baden forklarer Ord, som sættes materialiter, ved Ord, som betragtes alene efter Bogstaverne, hvoraf de bestaae, som: pater et dissyllabum. Recensenten paastaaer, at Definitionen er aldeles urigtig, men sætter ingen bedre i Stedet. Han faaer at afgiøre Sagen med Scheller, som baade Forklaring og Exempel skyldes. Baden siger: Adjectiva partitiva, de. som give en Deelingien vidtløftig Forstand) tilkiende. Recensenten spørger, Mon nogen ved denne Definition kan lære, hvad Adjective partitiva er, Jeg svarer: Man skal lære af Exempler, ikke af Definitioner. Og Badens Definition er sat i det herligste Lys ved en Skov af Exempler. Baden siger, at Superlativer kunne udtrykkes i Latinen ved Positivus, Comparativus eller Superlativus, saavel singulariter, som Pluraliter, med det Tillægsord quisque. Dette, siger Recensenten, er ganske urigtigt, om man ikke lægger til, naar de antyde en Almindelighed. Men denne antydes noksom ved quie que, som er et pronomen universale, og kan derfor construeres med Pluralis.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-03-06
Baden omtaler alle de verba, som komme fra Sindet. Recensenten siger: Hvad det vil sige, er svært at giette for et vorent Menneske, og vist umueligt for et Barn. Man seer, at Recensenten aldrig har hørt tale om verbe sensuum, affectuum, mentis &c.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-03-06
Ved det, som Exempel, af Baden brugte lupanaria gjør Recensenten den Anmærkning: Overhovedet var det velatønske, at Exempler, som adulter, lupanar, scortum, prostibulum o. s. v., der ikke gjerne høres i anstændigt Selskab, og hvis Betydning det er vanskeligt at forklare for Børn, ikke forekom i en Skolegrammatik. Rigtig nok høres de ikke i danske Selskaber. Men Baden skrev sin Grammatik for de latinske, eller, som de nu kaldes, lærde Skoler, som, saasnart de have nogen Grund i Sproget, faae at høre disse Ord paa Forum, i Senater, og ellers ofte. Jeg havde endnu ikke Duun paa Hagen, da jeg tydede: Quod si in vino et alea comissationes solum et scorta qværerent &c.