Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-05-12
Naar Vi da allernaadigst have bestemt, hvormeget der bør paaligges pr. Alen, skal saadant aarligen bekjendtgjøres, og enhver Yder fra Commissionen for Vandvæsenet tilstilles en Note over, hvormeget han har at erlægge og til hvad Tid. §. 9. De, som til deres Næringsdrift bruge meget Vand, skulle, foruden den i foregaaende §. omhandlede almindelige Skat for Vand til Huusholdningsbrug, tillige betale en særdeles Afgivt af Vand til Næringsbrug, saasom: Bryggere aarlig 20 Rdlr., Brændeviinsbrændere 20 Rdlr., Garvere. 15 Rdlr., Feldtberedere 10 Rdlr., Kattuntrykkere 10 Rdlr., Farvere 10 Rdlr., Stivelsefabrikører, 10 Rdlr. Og skal Commissionen for Vandvæsenet, i Tilfælde at der skulle være eller herefter indføres andre, end de anførte Haandteringer, til hvis Drift, behøves mere Vand, end til almindelig Huusholdningsbrug, være bemyndiget til at bestemme den aarlige Afgivt for disse, i Forhold til den mindre eller større Mængde af Vand, som til saadan Næringsdrift maatte forbruges. §. 10. De, som paa den Tid, da Vandvæsenets Participanteres Stemmer, angaaende en Forandring i Vandvæsenets Bestyrelse, bleve samlede og oplæste i Kjøbenhavns Raadstue, vare Jnteressentere enten i Vore eller de øvrige Vandcompagnier, skulle for deres Personer, og saalænge de selv forblive i Besiddelse af deres Vandportioner, ikke svare den Skat, der paabydes af Vand, enten til Huusholdningsbrug eller Næringsbrug; hvorimod de allene have at svare aarligen til Vandvæsenets Fond saameget, som de, efter et Middeltal af 10 Aar, fra 1796 til 1806 inclusive, aarligen have bidraget til Jndenværkernes Vedligeholdelse og Forbedring; og skulle disse Participantere derhos, istedet for de tilfældige Jndtægter, som Compagnierne hidtil have havt ved Jndskud af nye indtrædende Participantere, tillægges en saadan aarlig Godtgjørelse, som, efter et rundt Tal af de forannævnte 10 Aar, kan staae i Forhold til det, som de af disse Jndtægter hvert Aar have oppebaaret. Dog skal denne særdeles Bestemmelse for Participantere i de forrige Vandcompagnier ikke fritage Leierne i disse Partiripanteres Huse eller Gaarde for den i det foregaaende bestemte Afgivt, hvad enten denne finder Sted efter §. 8, som Skat af Vind til Huusholdningsbrug, eller efter §. 9, som Skat af Vand til Næringsbrug, forsaavidt de maatte drive en Næringsvei, af hvilken saadan Afgivt bør svares. §. 11. Al Skat og Afgivt til Vandvæsenet skal erlægges i 2de Terminer, nemlig til 1ste April og til 1ste October, og inddrives, i Tilfælde at Betaling udebliver, paa samme Maade, som for resterende Skatter og Afgivter i Kjøbenhavn er bestemt. §. 12. For øvrigt bliver i Henseende til Vand væsenet i Kjøbenhavn at forholde efter det Regle meent, som Vi under Dags Dato allernaadigst harve udstædt. Hvorefter alle Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette. Givet i Vor Kongelige Residentsstad Kjøbenhavn, den 21de April 1812. Under Vor Kongelige Haand og Seigl. Frederik R. Reglement for Spring- og Pompe vandets Afbenyttelse i Kjøbenhavn. Vi Frederik den Sjette, af Guds Naade Konge til Danmark og Norge &c. &c., Giøre vitterligt: At ligesom Vi under Dags Dato ved almindelig befaling have kundgjort, hvorledes Vand væsenet i Vor Kongelige Residentsstad Kjøbenhavn herefter bliver at ordne og bestyre, saa finde Videt og nødvendigt, ved et bestemt Reglement, at foreskrive enhver Grundeier sammesteds de særdeles Pligter, der paaligge ham ved Afbenyttelsen af det Spring= eller Pompevand, som er bleven hans Eiendom tildeelt. Vi befale derfor allernaadigst saaledes, som følger: §. I. Cohver Gaard eller Huuseier, som attraaer Vand indlagt i sin Gaard, har at henvende sig til Commissionen for Vandvæsenet, som ene kan bevilge, at en Arm fra en Hoved= eller anden Rende indledes til det Sted, hvor Opstanderen Anskes. Omkostningerne paa en saadan Arms Anlæg og Vedligeholdelse, udredes herefter, ligesom forhen, af den som har Nytten og Brugen af samme. §. 2. Den, der saaledes faaer Vand indlagt til en Gaard, et Huus eller en Grund, skal for Pompevand betale til Vandvæsenets Fond en Kiendelse af 10 Rdlr., dersom Vandet med Commissionens Samtykke overlades ham af nogen anden, til hvis Grund det tilforn har været ledet; men dersom en nye Birende maa indlægges fra Hoved renden, skal han til samme Fond betale en Kiendelse af 30 Rdlr. For Springvand som indlægges, betales i første Tilfælde en Kiendelse af 20 Rdlr., og i sidste Tilfælde af 60 Rdlr. §. 3. Naar nogen, efter Overeenskomst med sin Naboe eller Andre, vil lede en Arm til sin Grund fra en allerede tilstaaet Arm, da have Vedkommende ligeledes desangaaende at henvende sig til Commissionen, der maae bevilge saadant, naar Parterne derom ere enige, men ikke tvinge nogen Huus= eller Gaardeier til at lade andre benytte sig af en af ham selv anlagt Rende. Omkostningerne, Vedligeholdelsen og Kiendelsen udredes i øvrigt paa samme Maade, som i §. 1 og 2 er meldet. §. 4. De Gaard, Huus= eller Grundeiere, som allerede have Birender eller Arme fra Hovedrenderne til deres Grunde, bør fremdeles, som tilforn, holde dem ved lige paa deres egen Bekostning. §. 5. Jngen maae lade Vandrender lægge eller eftersee og forbidre, ei heller udføre noget andet Arbeide, Vandværkerne vedkommende, uden ved de beskikkede Vandmestere. Befindes nogen at handle herimod, bøder han første Gang 10 Rdlr. til Vand væsenets Casse, hvilken Mulct, i Overtrædelses Tilfælde hver Gang fordobles. Saa skal han og betale den vedkommende Vandmester, for at undersøge, og, om behøves, at omgjøre Arbeidet. §. 6. Naar der bemærkes Skade eller Læk paa nogen Vandrende, skal Vedkommende strax anmelde saadant for Commissionen, som ufortøvet bør lade Skaden ved Vandmesteren undersøge og istandsætte. befindes Brøstfældigheder paa Hovedrender, betales. Jstandsættelsen af Vandvæsenets Fond, men derimod af Grundeieren, om den findes paa Birender. Trænge baade Hoved- og Birende til Forbedring, betaler Grundeieren allene den Deel af Bekostningerne, som Birendens Jstandsættelse har medtaget. §. 7. Da det saavel for Sundhedens Skyld, som i Jldebrands Tilfælde er høist vigtigt, at der er Vand til enhvers Grund, saa maae ingen, der allerede har Vand indlagt til sit Sted, uden Commissionens Samtykke, overlade Vandet til andre.