Norske Intelligenssedler, 1808-05-17
Den virksomme og kyndige Agerdyrker Hr. Glad paa Grefsen har meddelt mig 2de Enfaringer, om at plante Kartoffelskrællinger, og støbe (bløde) Kornet, førend det saaes. De de begge ere grundede paa Erfaring, der vil blive Trang paa Sætte-Kartofler og endel Korn vil komme sildig i Jorden, saa skylder jeg baade denne dristige Mands gavnlige Erfaringer, og den gode Sag, offentlig at bekjendtgjøre det. Hr. Glads Ord, ere: om Kartoffelskrællingers Plantning Mange Aars Forsøg har overbevist mig og flere om, at Kartoffelskrællinger kan lægges i Stedet for hele Kartofler; Fremgangsmaaden er denne, man tager de største raa Kartofler, ingen mindre end omtrent et almindeligt Hønseng, disse blive med en Kniv afskrællede den udvendige Deel saaledes at Øinene eller Kimene, som altid sidde i smaa Jndhulninger, maa ei udskjæres tyndere end at Kniven gaaer omtrent en Pennefiærs Tykkelse under Hulheden hvori Kimen sidder: af disse Skrællinger sættes omtrent 1/2 Haandfuld paa hvert Sted, hvor man ellers sætter de hele Kartofler, i øvrigt er Behandlingen siden een som med disse; man faaer herved omtrent den Halveddel til Føde, og i Jndavlingen og Høsten har jeg herved aldrig formærket noget Tab ligesom ogsaa den indvendige Deel af Kartoflerne ere spiselig, om endog Spirerne ere fremskudte. Den store Mangel paa Patetes til Sæd, kunde noget lindres, naar de af Stadens og Omegnens Beboere, der forbruge Patetes til Madlavning, og som selv ingen Jord have at bruge, ville overlade saadanne Skrællinger til fattige Jordbrugende, og opmuntre disse til at lægge dem. om Sædekornets Støbning, hvorved dets hurtigere Vext fremmes. Med Sædefrøets Støbning har jeg i mange Aar gjort forskjellige Forsøg, uden dog at kunne tilraade nogen Art Støbning der meddeler Udsæden nogen forøgende Kraft til Frugtbarhed eller befrier den fra Sygdom og Jnsecter; men ved disse forskjellige Forsøg er fundet det Resultat: at Sædekorn der er støbt i Regnvand eller opspædt Gjødselvand, hastigere opgroer og følgelig før modnes, hvorhos anmærkes: 1) Sæden maae ligge i 1 a 2 Dage i Støbet, og bliver deraf optaget, et Døgn for den skal faaes, udbredes en tverhaand tykt paa et Gulv og ofte omrøres. 2) Den støbte Sæd maae, ligesom den er udsaaet, uden Henstand, strax nedmuldes. 3) Skulde der indtræffe Omstændigheder, at Sæden ei kan den bestemte Dag blive udsaaet, maae man lade den blive liggende noget længere i Støbet, eller og udsprede den tyndere over Gulvet for at ingen Spire eller Gropig udskyder. Da Tilfældet denne Vaar vil blive at der er megen sildigsaaet Sæd, hvorefter man og kan vente svangt eller bortfrosset Korn, saa tilraader jeg dette Middel herimod, hvilket jeg ofte med Held har forsøgt. Betænker man, hvor mange Kartofler, der kan blive efter een, hvor trang Tid der er paa gode Sætte-Kartofler, og hvor vigtig og sund disse ere til Føde for alle Klasser af Mennesker, tør man med Grund haabe, at Jngen i denne Vaar, for Fremtiden, spiser Kartofler, uden først at have skrællet dem paa anførte Maade, for, enten selv at benytte Skrællingerne, eller overlad dem til de, der ere i Trang. Mine Erfaringer, hvilke ere blevne bekræftede flere Aar; ihenseende til Sædekornets Støbning (Blødning stemme aldeles overens med Hr. Glads, saa jeg kan desto sikrere anprise denne Methode. J. Collett. Dibling. Dornplantningens Fremme og min Overbeviisning og Varme for Alt, hvorved dette Gode bliver mere almindelig, fordre, at jeg offentlig anmelder: 1. At Hr. M. Anker paa Frogner har udsat en Præmie af een Rdlr. for hvert Maal. af det første et hundrede Maal Jord i Aggers Sogn, som dette Foraar opgives beplantet med det af mig offererede Byg. 2. At Hr. Commerce-Jntendant Hage har skjænket 20 Diblings-Jnstrumenter, (den have de senere, af mig opfundne Forbedringer, hvorved 3 Huller paa eengang, gjøres i nøiagtig Afstand, til Selskabet for Aggers Sogns Vel; for at udlaanes til Brug for de, der ville benytte Kornplantning. Ved fælleds Virksomhed og Hielpsomhed overvindes, endog de største Vanskeligheder; lad os derfor hielpe hinanden, saalænge det er os muligt, J. Collett. Tabte Breve. under 10de d. M., har jeg, i No. 38 af disse Blade, anmeldt: At der var tabt paa Gaden her i Byen en Tegnebog, hvori var Breve til nogle af de i Feldten liggende Officerer. At Tegnebogen er funden, derom bærer jeg ingen Tvivl, men endnu er den dog ikke her indleveret og jeg kan ikke indsee hvorfor Finderen vil beholde den Endnu engang beder jeg altsaa, at den som har fundet berørte Tegnebog, uopholdelig vil bringe den til mig, for at Brevene kunne blive sine Eiere tilsendte. Bestemt veed jeg, at der i Bogen var Breve til Hr. Major v. Haffner og til de Herrer Capitainer Wulff og Schiøth. Skulde Finderen, imod al Formodning, tilbageholde Bogen og Brevene, af Ondskab eller Egennytte, saa betaler jeg en Douceur af 2 Rdlr. til den der vil opdage mig saadant. Politiekammeret i Christiania den 17de Mai 1808. J. Wulfsberg. Jagtet enhver Dansk og Norsk som har læst Hamburger Correspondent No. 1883, dateret 29 April, sikkert med fortjent Uvillie anseer den deri indrykkede svenske Declaration imod Danmark, saa finder jeg det dog ei overflødigt nærmere at oplyse de mange historiske og politiske Urigtigheder, som bemeldte diplommatiske Stykke indeholder. Jeg agter derfor at udgive en Oversættelse af Sverrigs Erklæring, med oplysende Commentær og, foruden at give samme Plads i mit periodiske Skrift Politik og Historie, at lade den aftrykke fær skilt, da muligen et saadant Arbeide vil finde flere Læsere end Antallet af de Exemplarer som hidtil trykkes af Politik og Historie, (hvoraf desuden enkelte Nummere ei overlades, belöbe sig til. De som maatte önske Afhandlingen særskilt behage at subscribere hos mig selv paa Moss, hos de Herrer Inspecteur Engelbart paa Strømsøe, J. Møller i Holmestrand, Kjöbmand Th. Thorsen i Frederikstad, P. Prints paa Frederikshald, og Bogtrykker Berg i Christiania. Subscriptionens Udfald vil bestemme om Skriftet skal aftrykkes særskilt eller ei. Morgenstjerne, Bestyrer af Opdragelses Institutet paa Moss. Budstikken, Num. 14 og 15, et officielt Blad, udgivet af Etatsraad Falsen, sælges i Bogtrykkeriet for 4 sk. Forskjellige Sorter godt Post- og Skrivpapir, beskaaret; Skrivbøger in 8vo, 4to, bred, lang og smal Folio, til forskjellige Priser; samt Contrabøger til 4 s., 6 s., 8 s., 12 s. og 16 s.; alt paa godt Papiir, sælges hos A. Diurendahl. Gang om Vagtmester Thore Hovland af Cancellieraad B. Prahl. Denne Vagt, mester opmuntrede sin tydske Oberst til at angribe en overlæggen Fiende, paa Gaarden Steen, paa Ringerige, selv i egen Person lærte han med sit arvede Slagsværd, Svensken at skjælve for de Norske Vaaben. Dette, og meere af denne kjække Vagtmesters Bographie, findes, som Jndledning til denne Sang. Nylig har en KystværnsMand, Peder Hovland, viist sig kjæk mod vor Røverfiende, og omtales med Berømmelse i Budstikken No. 13. Man skulde snart troe, at Thore Hovlands Blod flyder endnu i Peder Hovland. Denne Sang (1 Ark stor) sælges for 4 sk. hos J. Lehmann i Christiania. Forordninger, Placater, Reskripter og Collegialbreve, henhørende til Forligelsesvæsenet i Danmark, Norge, Jsland og de danske Øer i Vestindien, samlede i Cronologisk Orden af Sveistrup, 2den Udgave, Kbh. 18066; heftet 76 sk. Et Cart over Hedemarken, Toten og Mjøsen 48 s. Sælges hos A. Diurendahl. i nogle Exemplarer af Jntelligents-Sedlen Nr. 39, 8de Side Stykket, Meel af Moss o. s. v. 4de Linie nedenfra er indsneget sig den grove Feil, at der staaer Ben istedetfor Bark, denne maatte behagentlig rettes. (For 10 a 12 Dage siden er af et Huus her i Byen bortstiaalet en fiin grøn Mands-Frakke med grøn Fløiels Krave og er tillige Slaget paa Frakken foret med grøn Fløiel. Af et andet Huus er senere bortstiaalet en Øxe med nyt Skaft. For Tyvens Opdagelse vil jeg betale en anstændig Belønning. - Paa Gaden er fundet et Messing Signete med Træskaft og Bogstaver D. F., hvilket her kan faaes tilbage. - Derimod er tabt en Hovednøgel, som bedes her indleveret. - Tre forskellige Nøgler ere fundne, og kan her af Eierne afhentes. Politiekammeret i Christiania den 17de Mai 1808. J. Wulfsberg. Flere, naturkyndige theoretisk practisk Forfattere lære om Kartoffelplantning. Kartoffel Natskygge (Solanum tuberosum) Potatos, Poteter, Pateter, Poteser. En Slavehandler (Misundelsesværdigt, at en saadan - . . .) skal have havt den Ære først i Aaret 1565 at bringe dem til Europa, og imellem Aarene 1726 og 1743 skal de være komne til Norge, Denne Rod er sikkert een af de, for hvilke vi, saa ofte vi nyde den, takke Gud, og den, der har gjort vort Land, Norge, bekjendt med den. - Gid vi havde Forraad til at udplante i denne Vaar, da denne Rod synes at blive os meere nødvendig, end ellers. Midlertid kan man ved Oekonomie bringe det vidt. J en Jordbund, der er Muld, og meget blandet med Sand voxe de bedst; ellers komme de frem i enhver Jordbund, vanskeligst i Leer, ja selv i Flyvesand kan det voxe. Og som Særsyn fortjener at anføres, at de kan veget ere og formere sig i rostet og udludet Alunskiver, hvilket er forsøgt af Mesteren paa Alunværket, Hr. Helliesson. Kartofler behøve til en taalelig Vext 10 12 Tommer bearbeidet Jord. Mergel, Sod, Aske, Sæbesyderaske, Garverlud, Bregner, Tang o. s. v., endog Spaaner af Horn, Kul og Kulsmul befordre Frugtbarheden. Ved Sammenligning af fleres Mening om, hvad enten det er mest fordeelagtigt at sætte hele eller Stykker af Kartofler, faaes det Resultat: at sætte Kartoffelstykker er en Fordel af 20 40 Procent. Derimod er det stort Tab, at lægge de mindste og sletteste Kartofler. Men naar man ikke har bedre, takker man Gud for noget, og bruger det vel. Naar der er stor Mangel kan man skjære Kartoffeløinene ud, 4 til 5 Linier dybt og lægge dem. Den Ende, hvor Kartofler har været heftet til Stenglen er kun lidet nyttig til Udplantning; disse Øine maa lægges nogle Dage i Luften, før de plantes; thi ellers raadne de let. Gropiggen (Kimen) som Kartoflerne skyde, kan brækkes af og lægges, og tillige Knolleren hvoraf de ere brækkede. Naar Steenglerne ere 56 Tom. høie, kan de brækkes af og plantes, i Førstningen dækkes de mod Solen, og Roden formerer sig desuagtet. J Aaringer hvor der er Mangel, bør man gjøre Forsøg med dette, da det allerede, efter praktiske Botanikers Udsagn, har viist sig, som noget meget nyttigt. Spades Jorden, faaer man mange flere Fold, end naar den pløies. Sædvanlig lægges i Kartoffel i hvert Hul, og 1 Al. imellem hver Rad, i Triangel-Form, som, . Naar Kartoflerne ere 1 Qvt. høie hyppes de; hvilket gientages, og hvorhos de holdes vel rene for Urud (Ugræs).De der vide noget bedre, ville ikke lægge Skjul paa det !!!! hos de holdes vel rene for Utrud (Ugræs, De der vide noget bedre, ville ikke lægge Skjul paa det !!!!J Følge Hans Majestæts allernaadigste Bevilling, der er læst for vedkommende Over- og Underretter, saa lydende: i Christian den Syvende, af Guds Naade Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug i Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmarsken og Oldenborg; Giøre vitterligt: At Vi efter Tosten Jørstad af Gaarden Lunde i Gulbrandsdalen, udi Vort Rige Norge, hans herom allerunderdanigst gjorte Ansøgning og Begjering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at han ved Proclama sub poena præclusi & perpetui silentii med Aar og Dags Varsel i de Kjøbenhavnske Berlingske Aviser, Christiania Jntelligentssedler og den Altonaiske Merkur, 3de Gange efter hinanden maae indkalde alle dem som maatte formene sig at have noget at fordre hos ham i Anledning af den af ham som Commissionair for endeel Tømmerhandlere førte Handel, med deres Paastand, hvad enten samme maatte hidrøre fra Tømmerets Jndkjøb eller fra dets Mærkning, Hugst, Kjørsel eller Flødning m. m., at fremkomme, og saadant deres havende Krav, inden foreskrevne Tids Forløb, for ham at anmelde og beviisliggiøre, og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven. Dog skal denne Vor allernaadigste Bevilling, som ordlydende bør at indføres i ovennævnte Aviser, læses for vedkommende Værneting, samt den Overret, hvorunder samme hører. Hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Givet i Vor Kongelige Residentsstad Kjøbenhavn, den 19de Januar 1808. Under Vort Kongelige Segl. (L. S.)