JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-10-04
Førstkommende Onsdag den 10 Octbr., Kl. 10 Formiddag, afholdes en Skiftesamling i afdøde Kjøbmand og Gjæstgiver Christian Holger Christesens Boe i Stervboegaarden her i Byen, til hvilken Boets Kreditorer herved indbydes at tage Møde, enten selv eller ved lovligen befuldmægtigede, for at tage nogle foreløbigen nødvendige Bestemmelser Boet vedkommende. De, som udeblive, ansees at underkaste sig, hvad Pluraliteten af de Mødende beslutte. Byefogedkontoiret, Faaborg den 25 Septbr. 1832. Wiborg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-10-05
61 Aargang. No 168. Stifts Fyens Kongelig allene privilegerede. Adresse-Avis og Avertissementstidende. Forsendes med Brevposten, overalt i de danske Stater.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-10-05
Redigeres, trykkes og udgives i Odense af Søren Hempel, Kancellieraad. Fredagen. 5 October 1832. Jndhold. Om Krig og Fred. Spanien (Gienkaldelse af Efterretningen om Kong Ferdinand Vildes Død). Portugal (Miguelisternes Angreb og Bombardement paa Oporto). Jtalien (Opdaget Sammensværgelse i Neapel). Uden Odense.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-10-05
landske Blandinger. Om Krig og Fred. Atter have de truende Tilberedelser viist sig som et forbifarende Blus, og Krig eller ikke Krig, er og bliver endnu det store Spørgsmaal, hvorom Alt dreier sig. Men hvor megen Behag de engelske Torv-Blade end finde i at ængste Gemytterne, for derved at bringe Modpartiet i Forlegenhed, ligesom Man og i Wien holder det sandsynligt, at det omsider maa komme til et Brud imellem Belgien og Holland hvis Udfald dog antages at ville blive uden Jndflydelse paa det øvrige Europa, naar kuns de andre Magter ville lade være at blande sig deri, saa helder Vægtskaalen dog endnu stedse til Freds-Siden. Om Troppesamlingen paa den franske Nordgrændse tales denne Gang mindre; ogsaa modsiger den Londonner Koureer Efterretningen om, at den franske Eskadre fra Cherbourg skulde være afseilet til Spithead og Sir Malcolm (der ligger rolig med sin Eskadre ved Portsmouth, uden i mindste Maade at bekymre sig om Holland) have paataget sig Kommanden over den forenede Flaade, som den overalt i de krigerske Bevægelser kun seer Freds bestræbelser. Ligeledes erklærer Moniteuren nu de andre ministerielle Blades Forsikring om, at to franske Armeekorps paa samme Tid skulde marschere til Antverpen og Mastricht, for opdigtet, hvilken Gjendrivelse Man paa den anden Side vil ansee som en Følge af de preussiske og østerrigske Hoffens eftertrykkelige Protester imod at anvende Tvang forholdsregler imod Kongen af Holland. Det er alt langt fra, at de egentlige Underhandlinger for Øieblikket ere afbrudte, hvormeget der end strides om, enten Lord Palmersions Forslag til Kongen af Holland eller Deen nes Svar derpaa egentlig bør ansees fornærmeligt, at Konferentsen i London endnu fortsattes indtil den 28 Septbr., paa hvilken Dag Man atter ventede et afgjørende Resultat. Har Man nu saalænge givet efter, vil Man vel og fremdeles vedblive at temporisere, saameget mere, da Kongen af Holland skal have erklæret, at han ikke vil begynde Fiendtlighederne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-10-05
Efter den belgiske Koureer har Lord Palmerston ogsaa erklæret det Brusseler og Pariser Kabinet, at den brittiske Regjering ikke kan give sit Samtykke til, at en fransk Armee rykker ind i Belgien. Endvidere forsikres, at de preus fiske og russiske Befuldmægtigede ved Konferentsen udtrykkelig skulle have protesteret imod en væbnet Mellemkomst i de belgiske Anliggender. Endelig paastaae hollandske Blade, at deres Regjering vedvarende fortsætter Underhandlingerne med den Londonner Konferents, og ikke er afveget fra den Vei, som billighed, Retskaffenhed og Maadehold stedse betegnede den.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-10-05
Den storbrittanniske overordentlige Gesandt og befuldmægtigede Minister ved Berliner=Hoffet, Lord Minto, havde den 25 Septbr. sin Tiltrædelses=Audients hos Kongen af Preussen. Ogsaa er Grev Pozzo di Borgo nu indtruffet til Wien, for efter Forlydende at raadføre sig med Ministeriet om de nødvendige Midler til Rolighedens Vedligeholdelse i Europa. Pariser Blade omtale en hyppig Brevvexling, som for Tiden skal finde Sted imellem flere høie Personer. Saaledes har Kongen af Engelland nylig faaet egenhændige Skrivelser fra Keiserne af Rusland og Østerrig samt Kongen af Preussen; ligesom og Kong Ludvig Philip har tilskrevet Keiseren af Rusland, fra hvem Grev Pozzo di Borgo overbringer et egenhændigt Svar, hvori Kongen ønskes Lykke til den under Juni=Oprøret udviste Energie, og det haabes, at han vil være ligesaa heldig i at undertrykke den tøilesløse Presse, ogsaa med Hensyn til Udlandet. Alle de politiske Uleiligheder, hvormed franske Blade, underholdt deres Læsere i Henseende til den spanske Tron følge, bortfalde for Øieblikket, hvilken Gaades Løsning strax vil findes under næstfølgende Artikel.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-10-05
Spanien. Kong Ferdinand VII er levet op igien. Den egentlige Grund til denne nye Mystifikation ligger maaskee dybere, end Man aner. At andre Tidender saa ofte maae gienkalde deres Nyheder, er noget gammelt; men naar Man seer et officielt Blad som Moniteuren, og det ikke første Gang (Hvo har glemt Hertuginden af Berrys Fangenskab?), ogsaa at løbe med Limstangen, maa det vistnok opvække Forundring. Allerede den 24 Septbr. yttrede den selv Tvivl om Beretningens Ægthed, der blev til Vished ved en næste Dag meddeelt telegraphisk Depesche fra den franske Ambassadeur ved det spanske Hof til Udenrigsministeren, dateret St. Jldefons den 20 Septbr., saa lydende: Kongen, om hvis Liv Man den 17de syntes at fortvivle, befandt sig Morgenen den 18de pludselig bedre. Jgaar indtraadte atter de betænkeligste Symptomer; men idag har det været bedre, og uden at Faren ganske er ophørt, synes Hs. Majestæts Tilstand mere tilfredsstillende, end Man havde vovet at haabe." Hvorledes hiint falske Rygte er blevet til, veed Man ikke, men Tilbagekaldelsen i Moniteuren har naturligviis gjor stor Opsigt. Selv i Spanien var det saa almindelig udbredt, at der maatte opslaaes Plakater paa Gaderne om, at Kongen endnu var ilive. Muligt er det ogsaa, at Efterretningen blot er kommet for tidlig; thi selv den Madrider Hoftidende af 18 f. M. skildrer Kongens Sundhedstilstand, som høist betænkelig, og vist er det, at hans anden Broder, Don Franz de Paulla, var i største Hast indtruffet fra Sevilla til St. Jldefonso.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-10-05
Jmidlertid kunde Journal des Debats endnu have sparet sine Betragtninger over de vigtige Spørgsmaal, som Ferdinands uventede Død vilde bringe paa Bane. Man læste ogsaa allerede fra Madrid udførlige Skildringer og de frygtelige Krampeanfald, som Hs. Majestæt havde havt for sig Endeligt, der angaves lige paa Minuttet. J Mellemrummene havde han ladet bringe sin Datter, som han betragtede med stumme Taarer, havde en lang Samtale under fire Øine med Don Carlos, og fortalte ham Dronningens Svangerskab, hvorover Jnfanten brast i Taarer; imidlertid havde Denne, paa de Apostoliskes Anmodning, strax efter Broderens Død ladet sig udraabe til Konge af Spanien, under Navn af Carl V m.m. Andre Efterretninger lode strax den gamle Mina optræde i Cadix. Man vilde ogsaa vide, at Armeen, paa den opdigtede Efterretning om Kongens Død, havde proklameret Dronning Christina. Alt i Paris betegnedes Marskal Molitor som Anfører over et Observationskorps ved Pyrenæer=Grændsen. Disse og alle lignende Rygter have nu viist sig som blotte Fostere af Jndbildningskraften, hvorved det Moersomste er den Trøst, som Messager finder over Gienkaldelsen af Dødsbudskabet i den Paastand: "at var Kongen ikke død den 20de, var han det maaskee den 21de, Portugal.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-10-05
Ved Oporto har det ligefra den 8de til 21 Septbr. været varme Dage, uden at endnu noget Afgjørende havde fundet Sted. Miguelisterne begyndte den 8de deres Angreb paa Villanova, og de Konstitutionelle maatte om Natten forlad deres opkastede Skandser, paa Klosteret Serra nær, hvorpaa alle gjentagne Angreb i de følgende Dage vare strandede, og den lille Besætning, bestaaende blot af 900 Md. med 10 Kanoner, holdt sig vedvarende med mageløs Tapperhed. Fra den 8de til den 17de kjæmpedes daglig med afvexlende Held og under stor Blodsudgydelse paa begge Sider. Miguelisterne kastede ogsaa fra deres Batterier Bomber og Raketter ind i Oporto, hvilke dog endnu ingen betydelig Skade havde gjort, og Officererne have svoret, ikke at lade Steen paa Steen i Oporto; "de havde oplevet 17 Revolutioner, dette skulde blive den sidste." Ved at tage flere af deres opkastede Batterier, vare endeel Kanoner faldne i de Konstitutionelles Hænder. Da Villanova stod Fare for at blive skudt i Gruus fra Oporto, hvilket vilde drage Ødelæggelsen af alle engelske Viin=Oplag, til 1 Million Pd. Sterl. Værdie, efter sig, havde Engellænderne ved en Deputation anholdt hos den miguelistiske Anfører og at skaane deres Eiendom, hvilket var lovet, saavidt Omstændighederne tillode det." De Konstitutionelle vare fremdeles ved godt Mod, endskjøndt de nu siges kun at have 6000 stridbare Mand, da Antallet af de Frivillige var meget overdrevet, og Engellænderne vare størstedelen flygtede ombord paa deres Skibe. Ligesom den spanske, vare ogsaa de Forenede Staters og den pavelige Konsul bortviste fra Oporto. J Fægtningen den 8de fik Gouverneuren i Oporto, Don BernardeSa, et Skud i den høire Arm, som siden maatte afsættes, og flere Officerer vare dræbte eller saarede. Don Pedro viste personlig det største Mod og stillede selv flere Gange Kanonerne. Ogsaa paa den nordlige Side aabnede Miguelisterne, under Sta. Martha, en Kanonade paa Staden, men bleve med Eftertryk tilbageslaaede. J Klosteret Serra kommanderede Major Brave, og i General Povoas Sted anførte Brigadieren d'Abren de fiendtlige Tropper. Nogle Kanonbaade understøttede de Konstitutionelles Bevægelser; men den 17de bleve 2 af dem ilde tilredte og Krigsluppen Terceira boret isænk, Flere Jndvaanere i Oporto bleve denne Dag dræbte af Kartætskerne. Ved Bombardementet paa Staden sigtede Fienden især efter et Krudtmagazin, som derfor maatte bringes i Sikkerhed paa et andet Sted. Jøvrigt bemærkes det som noget sælsomt, at Bomberne meest faldt i Miguelisternes Huse; ogsaa nogle Kongreveske Raketter bleve kastede ind i Staden. J Villanova havde de miguelistiske Guerillas bemægtiget sig flere Magaziner og solgte Vinen til Spotpriis. Paa flere Punkter flød Purpurstrømme af Portviin i Gaderne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-10-05
Den 19 Septbr. gjorde Miguelisterne atter et almindeligt Angreb paa Linierne ved Oporto, men bleve tilbageslagne med stort Tab. De Konstitutionelle beklage Tabet af den tapre Major Staunton, som faldt den 16de. Om Morgenen den 20de forlod næsten det hele minellistiske Militair Villanova, men konentrerede sig igjen paa viden ved St. Qvidio. Et nyt Angreb var derpaa begyndt, og M., frugtede meget for hele Flodegnen, da Kanonbaadene vare re ud af Stand til at virke. General Sta. Nartha havde lovet, saavidt muligt at beskytte de brittiske Undersaatteres Eiendom, dog kunde han, i Tilfælde af en Storm, ikke indestaae for sine Tropper. Alt lavede sig til et fortvivlet Modværge, og skulde Miguelisternes Angreb mislykkes, haabede Man, at det vilde frembringe god Virkning paa hele Landet, ligesom Man stolede paa, naar Man blot endnu kunde holde ud i 10 Dage til, at den indfaldende Regntid vilde tvinge den miguelistiske Armee til Afmarsch. De seneste Efterretninger naae til den 21 September. Jndtil den Tid var endnu intet Afgjørende forefaldet, men Man ventede hver Time et nyt almindeligt Angreb. Paa Søen tegnede det sig bedre. Don Miguels Flaade forlod vel den 13 Septbr. Tajo, men blev strax saaledes hjemsøgt af en Storm, at et Dampskib med en stor Deel Skyts og 190 Md. forgik og en Brig mistede sine Master. Den forsøgde derpaa at vende tilbage, men forhindredes heri af Admiral Sartorius, hvorpaa den, forfulgt af ham, styrede sydlig, formodentlig til Cadix, da den er seet paa Høiden af Cap St. Vincent, og Sartorius endnu kun 4 Søe mile skilt fra den. Det for Don Pedro indkjøbte Skib, Lord Wellington, laae endnu den 26 Septbr. ved Woolwich, og vilde om nogle Dage afseile til Portugal. Det har vel og lange Udsigter med det Sagn, at 40 Medlemmer af den forrige pohlske Rigsdag have været forsamlede i Paris, for at handle om en Kontrakt med Don Pedro, hvorefter en pohlsk Legion af 5000 Md. skulde skikkes ham til Hjelp. Miguelisternes bedste Hielpetropper ere Munkene, som overalt staae i Spidsen for Folket og ophidse det til den frygteligste Hævn imod Don Pedros Tilhængere. De anprise saaledes i offentlige Skrifter den berygtede sicilianske Vesper til Mønster, og tilraade, ikke at skaane Barnet i Moders Liv For desbedre at vinde dem for sin Sag, har Don Miguel ogsaa ved et høitideligt Dekret af 30 August befalet Jesuit Ordenens Gjennindførelse i Portugal.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-10-05
Jtalien. J Reapel er opdaget en ny Sammensværgelse, som havde til Hensigt at proclamere Konstitutionen af 1821. En Mængde Fængslinger have fundet Sted, og ved en Bekjendtgjørelse af 9 Septbr. har Politiepræsekten sat en Priis af 400 Dukater paa en vis Klosterbroder Angelo Pelusos Paagribelse, som har gjort sig skyldig i de groveste Forbryde ser." Efter Forlydende har denne Munk været Hovedstifter for de oprørske Bevægelser, som nylig fandt Sted i og ved Nola. J Wien holder Man det for en stor Lykke, at Regjeringen saa snart fik Bugt med dette Oprør, da en Revolution i Neapel under nærværende Omstændigheder vilde have været en af de beklagelsesværdigste Tildragelser, fordi det franske Bevægelses=Partie vilde have benyttet samme til dets Planer, og søgt at forstyrre den gode Forstaaelse imellem de store Magter." Endskjøndt Roligheden i de forskjellige italienske Stater tilsyneladende nu er sikret, glimter Gjæringsstoffet under Asken, ikke heller ere de mindre souveraine Fyrster rolige, men have truffet en Overeenskomst om at meddele hverandre alt hvad der angaaer Liberalernes Planer. J Hertugdømmet Modena, hvor mange Franske opholde sig under Legitimisternes Maske, skal Bevægelses-Parkiet især være i Virksomhed, og Man tilskriver nu samme ginden af Berrys mislykkede Expedition. Efterat disse. saa her forter ere komne til Regjeringens Kundskab, er og Over Paris adskillige Hæftelser. hvorefter Pavehoffeks endnu en anden Nyhed fra Rom, Medlemmerne af Bong politiske Grunde skal have befalet sig, for at lukke deres Stakkes Familie, som havde indfundet der som bekjendt hidtil var et moders Øine, at forlade Kom, saasom i sin Tid Stuarterne, ilflugtsted for de faldne Store, og netop det, som var Aarsag Carl IV a. Blot eet Hof, St. Helene, skal ingen Deel til Keiserens Martyrdom paa ave i denne befaling. "Jeg vil ikke – skal den engelske Gesandt have sagt - paadrage mig den Bebreidelse, at have forviist Børn fra deres Moders Dødsseng."
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-10-05
Udenlandske Blandinger. Storbrittannien. Den overordentlige russiske Gesandt, Grev Matuschewitz, har havt det Uheld, paa Jagten at faae et Skud i Benene. Saaret er i Bedring; dog kunde han ikke bivaane Konferentserne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-10-05
Den 21 Septbr. har Walter Scott endt sin lange Dødskamp paa sit Landsted ved Abbotsford. De sidste Uger af sit Liv tilbragte han i en bevidstløs Tilstand. Denne frugtbare og berømte Romanskriver var fød den 15 August 1771, og opnaaede altsaa en Alder af lidet over 61 Aar. Frankerig. I Paris er nu Cholera saaledes aftaget, at den 26 September udkom indtil videre den sidste officielle Sundheds-Bulletin.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-10-05
Om Ministervexlingen synger Man den gamle Vise, Journalerne strides endog om, enten Hr. Dupin er i Paris eller ikke, Belgien. Den 27 Septbr. feiredes med stor Stads Revolutionens Aars-Minde i Brussel, blandt andet ved Æresfaners Uddeling til de forskjellige Menigheder, som havde udmærket sig. Fra disse havde indfundet sig 100 Deputationer, hvorimellem den fra Paris dog savnedes. Paa Kongepladsen var reist et smagtfuldt Stillads med et prægtigt Telt i Midten, hvori Kongens Trone var anbragt, og paa begge Sider to kolossalske Løver og to Statuer, forestillende Kraften og Forfatningen; derfra løb to store Gallerier, som endte hver med et prægtigt Altar. For Dronningen, det diplomatiske Korps og Ministrene var oprettet særskilte Tribuner. Af de fremmede Gesandtere havde kun den brittiske, nordamerikanske og franske indfundet sig. Hertugen af Orleans ledsagede Kongen, som var tilhest og i Borgergarde Uniform. Som Præsident for Kommissionen holdt Hr. Gendebien en Tale til Monarken om Nationens udviste Tapperhed, hvorpaa Hs. Majestæt iblandt andet svarede: "Eders Tapperhed har tilkjæmpet sig den fuldstændigste Seier. En fiendtlig Hær af regelmæssige, velorganiserede og i Antal langt overlegne Tropper har maattet vige for Eder. J have trængt dem tilbage i deres eget Land; kun Eders eget Maadehold standsede Eders Skridt." J Toget faaes ogsaa de Saarede fra September=Dagene (1830). Til de Fattige uddeeltes 8000 Brød &c.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-10-05
Tydskland. Man hører endnu intet om Carl Xs Afreise fra Altona. For nogle Dage siden tog Grev v. Chambord (Hertugen af Bordeaux) det almindelige Sygehuus samt Straf= og Forbedringsanstalterne i Hamborg i Øiesyn. Østerrig. Det gamle hertugelige Slot i Grätz, som Carl X har valgt til sit Opholdsted, er kuns maadelig indrettet, men skal have faaet Fortinet i Betragtning af den Mængde Vildt her i Egnen, da Kongen, som bekjendt, er en lidenskabelig Jæger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-10-05
Odense. Den unge Simonsen stadfæstede ved Koncerten i Mandags Aftes fuldkomment den vakte Forventning om den for hans Alder sjeldne Færdighed, hvormed han veed at behandle sit Jnstrument. Han agter nu at foretage en Kunstreise, i Jylland, hvor hans Talent sikkert vil høste det samme udmærkede bifald som her. Det Gode kommer, om ogsaa seent, dog engang, Saaledes have Vi nu, ovenpaa den langvarige kolde Temperatur, faaet en lummervarm Michaelis Sommer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-10-05
Kjøbenhavns Børs-Kours den 2 Octbr. 1832. Hamb. 2 M. - k. S. 215. Spec. 211. solgt til 12 Mk. 10 1/2 s. Norske Spec. Sedl. pr. 100 Sp. 151 1/2 a - Rbd. Sedl. Sv. Sedl. pr. Rd. 44 1/444 1/2 s. T. 4 pCt. Kongel. Obligationer (u. Rente) 90 a 99 1/2 R. Sedl. Dito over 2000 pr. Stk. - S. Dito .... dito 84 1/2 a 85 Bco.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-10-05
Nation. Obl. af Laan 4 Febr. 1820) 102 a - Rbd. r. S. Dito 107 1/4 a - Rbd. Sedl.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-10-05
4 pCt. uopsigelige RigsbankOblig. 100 a 100 1/2 Rbd. r. S. 6 PCt. norsk Laan 101 1102 B. 4 pCt. dito dito 97 a - Bco 4 pCt. nye norske Oblig." dende paa r. S. 97 1/2 a 98 r. S. 4 pCt. uopsigel. norske Stats Obligat. 60 1/2 a 61 Rd. Bco. 3 pCt. nye danske Oblig. (1 L. St. 14 Bcomk.) 66 1/2 a 67 L. St. Asiatiske Arrier - 4 - i Sedl. Bank-Disconto.... 4 pCt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-10-05
Ved Tallotteriets 1190 Trækning i Wandsbeck udkom: No 17. 30. 22. 34. 1.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-10-05
AVERTISSEMENTS. Natten imellem sidstafvigte 29 og 50 Septbr. berøvede Døden os vor trofaste, kjærlige Moder, Ehrengard Ludomilie Melosine sal. Fabricius, fød v. Mutio, i hendes 70de Aar. efter flere Dages Sygdom. Dette bekjendtgjøres herved for fraværende Slægt og Venner Tranekjær den 2 Octbr. 1832. aff den Afdødes efterlevende sørgende Børn. Paategnede Planer til Hansens Forsøg til en hensigtsvarende Agerdyrkning for den dristige Bonde", bedes behagelig snarest muligt tilsendt Forfatteren.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-10-05
Selskabet for Naturlærens Udbredelse lader i Vinterhalvaaret, ved Undertegnede hver Søndag fra 3 1/2 til 5 1/2 og Mandag fra 6 til 8 Aften foredrage den praktiske Maskinlære, med særdeles Hensyn paa Konster og Haandværker. Begyndelsen skeer Søndagen den 14 Octbr. De, som ville benytte denne Underviisning, ombedes at melde sig inden den 11 huj. hos Odense den 2 Octbr. 1832. J Sattorph.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-10-05
Udpantning. for den resterende Fattigskat for Juli Qvartal d. A. bliver foretaget Tirsdagen den 9 Octbr. førstk., hvilket herved bekjendtgjøres til Restancedragernes Efterretning. Odense Byefogedkontoir den 1 Octbr. 1832. G. Klauman. Sidst i denne Uge afgaaer Undertegnede med Jagten Møllers minde til Amsterdam, derfra ønskede jeg mig Retour-Ladning til Fyens øvrige Kjøbstæder, og anbefaler mig i saa Henseende til Dhrr. Handlende eller Andre, der herpaa maatte reflettere, med Anmodning, at de i saa Fald ville henvende dem til Dhrr. J. N. Woldsen i Amsterdam eller Er. Brandt i Svendborg. Svendborg den 1 Octbr. 1832. Lars Claussen, Skipper.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-10-05
Skipper Joh. Anderskou fra Odense ankom til Kjøbenhavn den 2 October, afseiler derfra snarest muligt, og medtager Fragtgods og Passagerer til Odense. Ligger i Nyhavn udfor Nr. 25.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-10-05
Nye tydske Kirsebær og Brunsviger Pølse af fortrinlig P. Petersen jun. Godhed bekommes hos Vestergade No. 296.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-10-05
Af Middelfart Kjøbstads Havnekasses Midler vil en Sum af 7 til 800 Rbdlr. Sedler i anstundende 11 Decbr. Termin d. A. kunne erholdes til Laans, imod lovbefalet Sikkerhed. Middelfart den 3 Octbr. 1852. Stabell.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-10-05
Hos Rasmussen & Schjerbeck paa Overgade faaes af de bekjendte gode Schelenborg Avrets- og Sommeroste; ligeledes faaes sammesteds valtset Blye i Ruller og Zinkplader til billigste Priis.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-10-05
Af Kjersgaards bekjendte gode Sveitzeroste haves fremdeles. Oplag hos P. Petersen jun. Vestergade No. 236.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-10-05
Gjemmeæbler og Madæbler faaes i Klaregaden No. 315.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-10-05
En stor Kakkelovn, bedst tjenlig til en Skole, er underhaanden at faae tilkjøbs for billig Priis. Adressekontoiret anviser.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-10-05
Nye smukke Kakkelovne, bestaaende af 1, 2 & 5-Etages, samt smaae og store Kjølleovne, bekommes paa Nr. 27 i Overgade til billigste Priser hos Th. Thrane.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-10-05
En meget smuk nye holstensk Vogn med tre lakerede Stole er at faae hos Kjøbmand Brodersen & Tychsen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-10-05
Løsøre Auction. Fredagen den 12 Octbr. førstkommende, Formiddag Kl. 9, bliver i Gaarden Nr. 689 i Nedergade afg. Stiftsdyrlæge P. Michelsens Jndboe offentlig forauctioneret, bestaaende af Senge og Sengeklæder, Linned, Kakkelovne, Chatoller, Speile, Borde, Stole, et 8 Dages Uhr, Sopha, alle Slags Kjøkkentøi, Porcellain, Glas, Steentøi, en Rulle, Brygger=Redskaber, nogle Malerier og Kobbere m. m. og som Dagen før Auctionen af Liebhavere behagelig kunne tages i Øiesyn. Odense den 4 Octbr. 1832. Reimuth.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-10-05
Efter Begjæring af Brændeviinsbrænder Niels Høibye, bliver Løverdagen den 13 d. M., Formiddag Kl. 9, afholdt offentlig Auction i Gaarden Nr. 104 i St. Jørgensgaden over nogle Meubler og Effekter, bestaaende af Chatoller, Dragkister, Stole, Borde, Stueuhre, Kobber og Messing, endeel Tønder og Foustager, 5 Køer m.v.; hvilket herved bekjendtgjøres. Odense den 5 Octbr. 1832. Reimuth.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-10-05
Onsdagen den 10 dennes, Formiddag Kl. 10, bliver, ifølge Reqvisition fra Hr. Kjøbmand H. Teisen, afholdt offentlig Auction ved Odense Kanalbassin over cirka 475 Tylter Fyr og Gran Brædder. Solide Kjøbere gives 6 Ugers Kredit. Hvilket herved bekjendtgjøres til Lysthavendes Efterretning. Odense den 5 Octbr. 1832. Reimuth.