Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-10-18
Belgisk hollandske Anliggender. Kongen af Holland har nu indvilliget i, at Vaabenstilstanden med Belgien forlænges indtil den 25de October, og Breve fra London yttre den Formodning, at Stilstanden derefter endydermeere vil blide forlænget paa ubestemt Tid. Der tales meget og nye Forslag, fra Conferentsen til Udsoning mellem Holland og Belgien; men man vil ogsaa vide, at de ere ingen af Parterne tilpass. - Medens Brusseler Blade tale om den agtbare Forfatning, hvori den belgiske Armee, nu befinder sig, paabyrder den preussiske Statstidende, Publicum i Antverpen den Formodning, at de belgiske Regimenters dvalske Stemning og deres Forbittrelse over de mange indskudte franske Officerer ville bringe dem til hobeviis at gaae over til Prindsen af Ocanien, ja det fjendske Sindelag mod disse gaaer saa vidt, at de vel i den første Fægtning turde naae Enden af deres Løbebane. Samme Tidende vil ogsaa vide, at Kong Leopolds Modet og Broder havde, det Ærinde i Belgien, at overtale ham til at opgive den belgiske Trone og at ombytte den med det yndige Landliv i Claremont; men den formener dog tillige, at Leopold vanskelig vil lade sig bevæge til anden Gang at renoncere paa en allerede modtagen Krone, hvilket, sandt at sige, ogsaa vilde give Anledning til en Deel nærgaaende Folkesnak, især i Engelland. - J Repræsentant-Kammeret fremlagde Hr. Gendebien d. 4de en af 79 Artikler bestaaende Anklageact imod den forrige Bestyrelse, i hvilken han forlanger, at en nøie Undersøgelse skal anstilles om Alt, hvad hidtil er skeet og navnlig om det sidste Feldttoge Udfald. Dette Forslag skal prøves af en Commission. Frankerig. Pairssagen har atter i flere Dage været Gienstand for Forhandlingerne i de Deputeredes Kammer, hvor Stemmer for og imod Værdighedens Arvelighed, for og imod Kronens Ret til at udnævne dem, der skulle beklæde den, endnu i Mængde lode sig høre. Publicum imodeseer nu med spændt Forventning Resultatet, hvorom imidlertid slet Jntet med nogen Vished lader sig bestemme. Ex Deyen af Algiet er en meget flittig Tilhører og ledsages af en Tolk, som med stor Færdighed oversætter Talerne, for ham. Hvad der især synes at interessere ham, er de Talendes Miner og Gebærder, hver Gang Afbrydelse og Tumult finder Sted. - Nordarmeen er nu saaledes forstærket, at der ved Givet og Sedan for Øieblikket befinder sig 70,000 Md. Det hedder, imidlertid at Ministeriet har efter lang Ovælen fundet sig i, efter Londoner-Conferentsens Forlangende, i Tilfælde af Fjendtlighedernes Fornyelse mellem Holland og Belgien, at overlade Jnterventionsretten til Preussen, hvis Tropper da skulde betræde belgisk Grund paa samme Tid, som Hollænderne. Paa Børsen i Paris troer man, at det belgiske Spørgsmaal kun vil blive løst ved Kanontorden; dog venter man ingen almindelig Krig. - Qvotidienne forsikkrer, at Casimit Perrier har uddeelt befaling til at afvæbne hele Vende og ei en Gang lade Beboerne beholde deres Jagtgeværer. Alvorlige Forholdsregler synes og at kunne gjøres Behov; thi Chouanerne drive endnu bestandig deres Uvæsen der, og have nylig myrdet en Maire, 3 Mile fra Bourbon-Vender. - En Mængde carlistiske Flyveskriftet circulere for Tiden i Paris. Omkostningerne ved deres Udgivelse skulle, siger man, bestrides af et Udskud, hvis Medlemmer forsynes af forskjellige Agenter med Penge, som inde komme ved frivillige Bidrag fra den styrtede Families Tilhængere i Provindserne. Ministeriets skaansomme Adfærd imod Carlisterne har hævet dette Parties Mod. Hvor kjephøiede de Godtfolk ere, kan man vide deraf, at da Carl d. 10des forrige Betienter forleden feirede Hertugen af Bordeauxs Fødselsfest, gave de sig af med at slaae oprørske Plakater op paa Gadehjørnerne, hvilket imidlertid ikke havde andre Følger, end at Plakaterne bleve nedrevne, og at de selv bleve fængslede. - J Marseille hersker saadanne Uordener, at næsten Jngen vover at gaae ud ubevæbnet. Hver Nat opslaaes Oprørsplakater mod Ludvig Philip og Juli-Revolutionen, fulde af de grueligste Trusler mod sammes Deeltagere. - Man erfarer nu, at Beretningerne om spanske Troppers Sammendrag. ning ved den franske Grændse vel have været overdrevne, men at dog 12,000 Mand staae paa Grændsen af Navarra, foruden et Regiment Frivillige, og at Hospitaler indrettes paa den hele Linie. Ved den spanske Grændse finde ogsaa hyppige Forsamlinger Sted mellem franske Udvandrere.