JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1797-10-16
Efter afgangne Kiøbmand Peder Mørchs Arvingers Begiæring, bliver Gaarden No. 123 i Kindbestegaden stillet til offentlig Auction 1ste Gang den 17de, 2den Gang den 24de og 3die Gang den 31te Octoter, hver Gang om Formiddagen ved Kl. 10. Slet, for til den Høistbydende at bortsælges. Gaardens Bygninger, som bestaaer af en Længde til Gaden paa 8 Fag med Port, en Sidelængde og en Baglængde, ere for faae Aar siden a nye opførte, og indrettet til Beboelse for en anstændig Familit, som med tilliggende Gaardsrum og Haugeplads, samt Jorder i Kiøbstædens Marker, nærmere ved Efterium kan erfares, og blive Conditionerne paa Auctionsstedet i bemeldte Gaard nærmere bekiendtgjort. Nestved den 10de October 1797. E. Wulse. Auctions-Directeur.
Berlingske Tidende, 1797-10-16
Directionen for det kongelige octroyerede danske adatiske Compagnie belendigiør herved: at Onsdagen den 18de October Kl. 9 og en halv Slet, bliver udi Compagniets Huus paa Christianshavn holdet Licitation over diverse Materialier og Vare, saasom: beste Vestervigs Valbræder, norske Vragbræder, barbede Huder, finsk Tiære, hollandsk Seildug, Petersborger Seildug, russisk Flamske Lærred, russisk Ravndug, Flag dug, danske eller norske Tællelys, reen risk Inup, store storske Steenkul, Smedde dito, Bögebrænde, haardt Skibs bred, Kiöbenhavns Kornbrændeviin, Rom, fransk Brændeviin, fransk Viin, Edike, Byggryn, Bankebyg, Svedsker, Byg, røget Kornstes, gronsaltet dito, ævret Smör, holsteensk evret Smör, norsk Baandsen. Emlvidere til Cargaison, Nyt Kobber af franske myntede Plader, Onsdagen den 18de October førstkommende, om Formiddagen Kl. 9 Slet, bliver ved Auction i Hr. Professor Wøldikes iboende Gaard Nr. 42 i store Kannikestræde bortsolgt endeel gode og vel conditionerede theologiske, juridiske, medicinske, chirurgiske og andre Bøger, samt nogle chirurgiske Jnstrumenter og Musikalier, afg. Magister Bredenberg, Sognepræst, Lidør, hans Stervboe og andre tilhørende, imod contant Betaling ved Tilslaget eller naar paafordres til Høiesterets Advocat Hoftved, boende paa Hjørnet af Viingaardstrædet og Reverentsgaden, paa hvis Contoir, som er i sidstnævnte Gaards Sidehuus, saavelsom paa Auctionsstedet Catalogerne derover ere at bekomme.
Berlingske Tidende, 1797-10-16
Torsdagen den 19de October, imellem Kl. 1 og 3, bliver Huset No. 235 i store Grønnegade ved Auction 30 Stk. Gang opbuden, for til den Høistbydende at bortsælges. Dets Beskaffenhed vil fres al de opslagne Placater, og Vurderingsforretningen tilligemed Auctions=Conditionerne faaes til Eftersyn hos Procurator Bronlund, boende paa Østergade No. 14.
Berlingske Tidende, 1797-10-16
NB. Procurator Weidemann er henstattet til Gothersgaden No. 2, som er anden Gaard paa høire Haand fra Kongens Nyetorv. Fra Slagelse Markere a Heste bortløbne: den ene er brunagi tig og noget slukkeret, har en Blis paa Næren og en hvid Bagsok paa det siner Been, den anden er sort med skimlede Haar imellem, har en stor Stiern, og hvide Sokker paa Bag denene. Den, som kan opdag og bringe dem til Provsten i Slagelse, eller give ham Efterretning om dem, loves en billig Findeløn. Tryksell:
Berlingske Tidende, 1797-10-16
J den i disse Aviser No. 1 A. 3de Gange indførte Cllation til Torvegaards Eiere i Fyen, for Selveierbonde Mads Hansen i Thorup, er følgende at rette : Paa 9de Linie staaer Gaardens Eier, skal være : Gaardens Eiere. Paa 18de Linie, istedet at formaae, skal læses: formene, og paa 41de Linistiedet for Horenek, skal læses: Hovenbek.
Berlingske Tidende, 1797-10-20
Af disse Til en -es-
Berlingske Tidende, 1797-10-20
Madrid, den 18de September. Efterretningen og Contre=Revolutionen i Paris den 4de September foraarsagede her stor Glæde hos den franske Republiks Venner; men sammes Fiender skrege over Constitutionens Overtrædelse. Man vilde i Begyndelsen tvivle omdenne Tildragelse; men den franske Ambassadeur bekiendtgjorte selv Hoffet den, og Fredsfyrsten bevidnede lydelig sin Fornøielse derover. Jmidlertid gjorde Artikelen i Duverne de Presses Erklæring, hvori han gav at forstaae, at Kongen af Spanien var tilbøielig til at understøtte de udenlandske Contrerevolutionister den spanske Minister meger bedrøvet. Han bragte den franske Ambassadeur i Erindring alt, hvad Hoffet i Madrid havde gjort siden Freden, for at udrydde saadan Mistanke. J Besynderlighed erindrede han ham om den mod Engelland sluttede Krigstraktat. Han erklærede den franske Ambassadeur, at de Herrer d'Entraigues og de laVauguyon havde gjort adskillige Forsøg paa at bevæge Kabinettet i Madrid til et Slags hemmelig Coalition mod den franske Republike; men at samme altid var bleven forkastet og Hr. de la Vaugnyson nylig havde faaet Ordre at begive sig bort fra Hoffet. Fredsfyrsten forsikrede herpaa, at hans catholske Majestæt bestandig vilde vedblive det Ønske, at den inderligste Samdrægtighed maatte vedligeholdes mellem begge Magterne. - Hvad der angik Hr. de la Casas, som i Duverne de Presles Declaration bliver nævnet, saa sagde Fredsfyrsten aabenhiertig, at det Madridske Hof var utilfreds med hans Opførsel i Engelland og hans Forbindelse med de Emigrerte, for Resten forsikrede han endnu med megen Friemodighed, at alt i ommelte Erklæringer blot var Forud sættelse og Forkleinelse.
Berlingske Tidende, 1797-10-20
Venedig, den 26de September. Bryder Krigen ud igien, skal et betydeligt Corps Venetianere støde til den franske Armee. Fra det Maylandske og Venetianske ere 2 Millioner Pund Høe blevne bragte tilsammen for det franske Cavallerie. Under stor Straf tør ingen Ba Berling. von boger nu begive sig udaf Staden, saasom man ellers stod i Fare, for at ikke bekomme noget Brod. Jngen Venetianer, hvad Stand han endog maae være af, er for Fremtiden befriet fra Tieneste som Nationalgarde, om han endog i Stedet for at giøre Tieneste vilde betale anseelige Pengesummer. - Den Keiserlige Feltmarskal=Lieutenant Provera har nu i Stedet for General Colli paataget sig Commanden over den pavelige Armee. Den 22de høytideligholdte de herværende Franske deres Republiks Aarsdag. Vort Municipalitet lod uddeele iblant dem 12000 Livrer for at give et Beviis paa Taknemmelighed. - Vor Flaade, som bestaaer af 13 Linieskibe og 1 Fregatter, skal kaldes den Cisalpinske Flaade.
Berlingske Tidende, 1797-10-20
Udine, den 26de September. Afvigte Nat kom Grev von Meerselt hertil fra Wien. J Morges havde de Østerrigste Befuldmægtigede en lang Conferance med General Buonaparte, hvorpaa denne sendte en Coureer til Paris. Afvigte Natter, som man forsikrer Vaabenstilstanden imellem General Buonaparte og det Keiserlige Generalitet bleven forlænget paa 22 Dage. De Franske koste os hver Dag over 1000 Ducater. Den 27de reiser General Clarke herfra til Paris. J Morgen Aften venter man her Grev von Cobenzl.
Berlingske Tidende, 1797-10-20
Venedig, den 27de September. Vi have nu her et Revolutions=Tribunal, som skal føre det Navn: Øverste Justits=Tribunal. Man er bange for Skrække=Systemets Herredømme. Paa 1500 franske nær ere alle brækkede op herfra til Armeen. General Buonaparte har forlangt 1500 Mand af vore Linietropper, dog uden Officerer, hvilket man ikke kunde nægte ham. Et Corps af 15 til 1300 Venerianere skal desuden blive oprettet for den franske Tieneste. Vort Municipalitet har faaet Ordre at tilbagekalde den befaling, at enhver Venetianer uden Undtagelse skulde giøre Tieneste som Nationalgader. Man fandt det upolitisk at bevæbne Folk, som ingen Lyst havde dertil, og derimod kunde undvære 50000 Livrer, hvilke de skulde betale, som hidindtil ikke tiente som Nationalgardere.
Berlingske Tidende, 1797-10-20
Genua, den 27de September. Det heder nu, at ogsaa den Liguriske Republik (Genua, skal blive forenet med den Cisalpinske. Allerede under 10de hujus skrev Buonaparte til den herværende franske Gesandt : Jeg holdt for, at indsigtsfulde Personer skulde søge at forbedre den Liguriske Constitution. Jeg troer, at adskillige Artikler i samme ere ikke passende for Republiken Genua, Sørg De for, at Regieringen intet offentlig bekiendtgiør, førend jeg har nærmet mig Genua. Mayland, den 30te September.
Berlingske Tidende, 1797-10-20
Paa Congressen i Edolo er Ventilinernes Skjebne bleven afgjort. General Murat erklærte, som Deligeret fra Bunaparte, at dette lille Land skulle være frit, og blive forenet med den cisalpinske Republik. General Berthier er, efter erholdt Revile over de sardiniske Hielpetropper, vendt tilbagetil det franske Hovedqvarteer. Jmidlertid troer man, at det Mantuanske og Bresseianske skulle nu ogsaa med det første blive forenede med den cisalpinske Republik. Ogsaa Herskabet. Bormid skal blive forenet med den cisalpinske Republik, og bekomme Navnet Over og Nedre Adda Departementet. Ved Ventilinerlandets Forening med vor Republik ere de Franske nu Herrer af Commer Søen og den italienske Handel med Schweitz. Fortet Furentes ved Jndløbet af Adda i CommerSøen er bleven besadt af franske, og Morbegno og Sanders af cisalpinske Tropper.
Berlingske Tidende, 1797-10-20
Fiume, den 1ste October. Formedelst Krigens Uroligheder ligger Handelen saavel hersom i Triest ganske stille. Søen er fuld af franske og venctianske Fartøyer. J Venedig blive mange Kapere udrustede. Fra Carlstadt ere mange Krudt-Transporter og Kanoner under ves til Dalmatien. De faste Pladser skulle provianteres, og Værkerne sættes i Stand. General Rucavinas Corpobliver forstærket til 120,000 Mand.
Berlingske Tidende, 1797-10-20
Paris, den 6te October. Redacteuren for i Gaar indeholder følgende: Efterstaaende Actstykke vil bevise, hvormeget Directoriet lader sig det være magtpaaliggende, at gribe alle Midler til at fornye med Engeland en Underhandling, som det oprigtig ønsker at dringe til en hastig og lykkelig Ende. Lille, den 1ste October, i Republikens 6te Aar. Den franske Republiks befuldmægtigede Ministre, til hvilke det er bleven overdraget at handle og Fred med Engeland, have den Ære at give Lord Malmesbury tilkiende, at, efterat de havde sendt en Afskrift af hans sidste Note af 23de September 1797 til deres Regiering, har det fuldbyrdende, Directorium foreskrevet dem at erklære i dets Navn: "At det aldrig aflod at ville Freden, at det har givet et utvetydigt Beviis paa den Tænkemaade, som bestæler det, da det har besalet Republikens befuldmægtigede Ministre, at forlange er cathegerisk Erklæring, i Henseende til de Fuldmagter, som det engelske Gouvernement havde givet dets befuldmægtigede Minister, og at dette Skridt ingen anden Hensigt havde og kunde have, end endelig et bringe derhandlingen til en hastig og lykkelig Ende; at den befaling, som var bleven given Republikens Befuldmægtigede, at forblive i Lille efter LordMalmesburis Afreise, er et nyt Beviis paa, at Directorier, har ønsket og forudseet hans Tilbagekomst - og det med Fuldmagter, som ikke vare undvigende eller illusoriske og hvis Jndskrænkninger ikke videre vare et Paaskud til at forhale Fredens Slutning; at dette vedvarende er det fuldbyrdende Directoriums Hensigt og Haab, der har beordret Republikens befuldmægtigede Ministre, at ikke forlade Lille, førend i det Øieblit, da den engelske Underhandlers forlængede Fraværelse ingen meere Tvivl lod tilbage om Hans brittaniske Majestæts Hensigt at afbryde ganske Freds Underhandlingerne. - J Følge heraf er den 16de October den bestemte Termin, paa hvilken den franske Republies befuldmægtigede Ministre skulle blive kaldte tilbage, i Fald Hans brittiske Majestæts befuldmægtigede Minister ikke til den Tid var kommen tilbage til Lille. - Det fuldbyrdende Directorium vil meget berlage, om en allerede 2 Gange foretaget Nærmelse itte har kunnet blive bragt i Stand, men dets Selvbevidsthed og hele Europa skulle give det det Vidnesbyrd, at den engelske Regiering allene har bragt Krigens Onde over begge Nationerne. - Den franske Republiks befuldmægtigede Ministre bede Hans brittiske Majestæts befuldmægtigede Minister, at antage Forsikring om deres Høiagtelse. Treilhard. Bonnier. Dersche,
Berlingske Tidende, 1797-10-20
Legations Secretair.
Berlingske Tidende, 1797-10-20
(Dette Svar fra de franske Fredsbefuldmægtigede i Lille er det, som Coureren de la Clue den 3die overbragte til London, hvorfra han den 5te afreiste, i Følge med det engelske Stads bud Shaw, med Svar paa ovenstaaende Erklæring til Lille igien. Dette engelske Svar vil nu afgiøre det videre).
Berlingske Tidende, 1797-10-20
Paris, den 8de October. Planen til det næste Feldttog er bleven aftalt med Spanien, og Holland, saasom de skulle tage Deel i sammes Udførelse. -
Berlingske Tidende, 1797-10-20
En Broder af General Buonaparte er ankommen hertil, Man formoder, at han har overbragt Keiserens Svar paa Directoriets Ultimatum. - General Angerenu skal forstærke den tydske Armee med en stor Deel af Nord=Armeen, i Besyn, derlighed med sammes Rytterie. - Directoriet har tilladt Spanien, at faae fra Republikens Magasiner 400000 Centner Krudt til Marinens Tieneste. 2de Courerer ere i disse Dage ankomne fra Buonaparte til Directoriet. Det Rygte, at Keiseren allerede havde antaget det ham forelagte Ultimatum, er endnu ikke officiel bleven bekræstet. - GeneralDeveaur melder under 27de Sept. fra Udine, at dersom Freden ikke snart kom i Stand, vilde han om kort Tid skrive fra Wien. Til Buonaparte er atter bleven afsendt en Coureer herfra.
Berlingske Tidende, 1797-10-20
Wehlar, den 9de October. J Eftermiddag ere 2 Courerer ankomne hertil fra Paris til General Lefevre. Directoriet har nu overdraget ham Commanden over den franske Nedre=Rhinarmer i Tydskland. Angereau commanderer Over=Rhinarmeen og den hele tydske Armee som Chef.
Berlingske Tidende, 1797-10-20
Wien, den 9de October. Hoftidenden for i Dag indeholder følgende Efterretning. fra Ciørt af 29de September: De Keiserlige Kongelige Tropper, som vare befalede at rykte frem mod Grændserne at Krain og Friaul, have faaet Ordre den 28de at giøre Holdt og ere siden vendte tilbage til deres forrige Stand Qvarteer. Hovedqvarteret er ogsaa bleven forsløttet fra Gibrg til Lanbach, igien. - J bemeldte Hoftidende anføres ogsaa under Artikelen Tydskland, at Hans Keiserlige Majestæt har behaget at udnævne Grev von Metternich Winneburg til befuldmægtig get Reiserlig Ambassadeur ved Rigs=Fredscongressen.
Berlingske Tidende, 1797-10-20
London, den 10de October. I Gaar Morges blev følgende Efterretning om den hollandske Flaades Udselling opslaget paa Fløyds Kaffehuus : Varmouth, den 9de October.
Berlingske Tidende, 1797-10-20
I dette Øieblik kom her en Kutter med den Efterretning, at den hollandske Flaade er gaaet i Søen. Admiral Duucan, Flaade har derpaa strax lettet Anker, for at seile den i Møde.
Berlingske Tidende, 1797-10-20
En anden Skrivelse fra Parmouth af 9de October. melder følgende: Efterat der var given det Signal, at en fiendtlig Flaade, var i Søen, gik Admiral Dunkan med sin hele Flaade af 13 Linieskibe strax til Seile. 3 andre Linieskibe ere endnu i Søen. Hans hele Magt bestaaer af 16 Linieskibe tilligemed 2 til 3 Fregatter. Den hollandske Flaade bestaaer derimod af 15 Linieskibe, 12 Fregatter og Kuttere. Admiral Dunkan har anvendt den største Flid paa at forsyne Flaaden med alt det Nødvendige, og lader Dag og Nat Forraad af Levnetsmidler o. s. ve bringe om Borde. Han og Officererne under ham besidde Søefolkenes Agtelse, hvilke han har vidst at holde got i Orden. Vi see nu med det første vigtige Søe=Efterretninger i Møde. Mandskabet paa Admirat Duncans Flaade er, uagtet den lange Tid det har opholdt sig i Søen, dog meget frisk, og man tilskriver Admiralitetets Omhue dette, da Flaaderne blive nu bedre forsynede end forhen med friske Levnetsmidler. Fra Alderne skriver man, at Sir Richard Strachan ventes der med en Eskadre af 3 Linieskibe til Bedækning. J Havre have de Franske aftatlet deres Fregatter og sendt Matroserne til Brest. J Begyndelsen af September satte ikke mindre end 25 Kanonbaade, som løbe ud fra Cherbourg, denne Øe i Frygt; men de toge Coursen roelig til St. Malo, og siden den Tid har man erfaret, at de have bragt Matroser, til Brest, hvor man i største Hast udruster sig til en Expedition imod Engeland eller Jrland. - Mange troe, at den hollandske Flaade skulde søge at forene sig med Bresterflaaden. For at bemande denne Flaade, have de Franske ogsaa hidindtil ladet komme mange Søefolk fra deres sydlige Havne. - Kysterne ved Esser, Suffelk, Norfolk o. s. v. ere nu satte i fuldkommen Sikkerhed ved Kanonbaade. - Langs den nordre og østlige Kyst vaage Dag og Nat de dertil bestilte Folk paa Vagt Taarne, for at give Signal ved en fiendtlig Nærmelse, hvilket om Dagen og i klart Veir skeer ved ophidsede Flagge, men i taaget Veir ved Kanonskud, og om Natten ved ReflectionsLamper, hvilke Signaler i en Tid af en halv Time kan udbrede sig 15 til 22 Mile langt. – Lord=Lieutenanten i Jrland har selv bereist alle Kysterne, og ladet dem befæste, hvor der syntes at være den mindste Muelighed til en fiendtlig Landgang. - Nogletroe, at den hollandske Flaade torde være bestemt til Portugal, for at tage Havnene ved Lissabon og Oportoo sov i Besiddelse, og derved at nøde Lord St. Vinen til at ophæve Blokkaden for Cadix, og at give den spanske Flaade, Leilighed til at løbe ud.
Berlingske Tidende, 1797-10-20
De sidste Pariser Tidender, hvilke indeholde begge de franske Commissariers Trailhards og Bonniers nyeste Official Note fra Lille af 1ste September til Lord Malmesbur, giver paa engang Oplysning om den saa hemmelighedsfulde Correspondenes Underhandling ved Courerer. - Endskiønt denne Note er forfattet med usædvanlig Hoflighed, og LordMalmesburg har berammet den 16de October til at vende tilbage til Lille; saa er det dog høist usandsynligt, at vort Hof vil indlade sig paa den Betingelse, at give tilbage alle fra Frankrig og dets Allierte gjordte Erobringer. Borgeren de laClue, fransk Coureer, er afreist med det sidste afgiørende Svar fra vor Regiering til Lille, og vi tvivle ikke paa, at samme jo ligeledes er meget hosligt, men tillige forfattet i en Tone, som svarer til den brittiske Nations Værdighed og Jnteresse. - Vi kunne altsaa ikke smigre os med Haab om en nær forestaaende Fred, saalænge den franske Regiering ikke afstaaer fra sine overdrevne Fordringer.
Berlingske Tidende, 1797-10-20
Haag, den 10de October. Den hollandske Flaade, under Admiral de Vinters Command er forrige Løverdags Morgen løben ud fra Texel. Den bestaaer af følgende Skibe: Frieheden paa 74 Kanoner, Vice=Admiral de Winter; Jupiter paa 74, Vice-Admiral de Reinties, Staaten General paa 74, Contra=Admiral Story, Bruus paa 72, Contra Admiral Bloys, van Treslong, Cerberus paa og, Harlem paa 68, Leiden paa 68, Ligheden paa 68, Admiral de Vries paa 68, Wassenraan paa 64, Hercules paa 64, Delst paa 56, Alkmaar paa 56, Batavier paa 56, Beskiermeren paa 56, Mars paa 44, 2 Fregatter paa 44, 2 paa 36, 1 paa 32, 1 paa 24, 4 Skibe, paa 18 og 2 paa 12 Kanoner, tilsammen 17 Linieskibe, 12 Fregatter og Kuttere. Den har en Deel af den 7de Halv brigade om Bord, som er bestemt til Souriname, de øvrige Tropper ere marcherte tilbage til Provinserne. De Franske i vor Republikes Sold staaende Tropper have virkelig til traad Marchen til Rhinen. - Man vil her vide, at Pariser Directoriet ikke ganske har afviist det nye Freds Forslag, som Engeland efter Lord Malmesburys Tilbagekomst har ladet giøre.
Berlingske Tidende, 1797-10-20
Amsterdam, den 15de October. Følgende officielle Beretning er i Aftet bleven overbragt hertil ved en Expresser fra Wyk op Søe: "J Forgaars den 11te October er den bataviske Flaade, under Admiral en Chef det Vinters Commando geraadet i en Fegtning med den enningen begyndte Kl. 11 om Formiddagen ved Egmond og See, gelske Flaade, som den 10de lod sig see igien for Helder. Fegt og blev fortsat med største Heftighed indtil om Eftermiddagen Kl. 3, da den engelske Flaade paa Høiden af Wyk op See flygtende endte den, og overlod Valpladsen til den bataviske Flaade, som beholdte den, sor i Fald Engelænderne maatte finde det for godt at vove endnu et Angreb, at imodtage dem paa samme Maade; men da den bataviske Flaade havde ventet indtil i Gaar Morges Kl. 11, og mærkede intet til den engelske Flaade, tog den Coursen til Texel tilligemed 2 Skibe, som den førte med sig mastløse i Slæbetoug. Om samme hørte til vor Flaade, eller ere tagne fra Fienderne, er endnu uvist. Saavidt gaae denne officielle Beretning: I Gaar Aftes indløb fra en sikker Haand den Efterretning hertil, at 2de engelske Krigskibe, the Bedsort og the Admirable, ere blevne indbragte i Texel som Priser.
Berlingske Tidende, 1797-10-20
Helsingøer, den 20de October. Fra den 13de hujus til i Dag ere 113 Skibe passerede igiennem Sundet. Den 18de afseilede den sidstmeldte engelske Convoy til Nordsøen.
Berlingske Tidende, 1797-10-20
Kiøbenhavn, den 20de October. Admiral Winters Commando, og den engelske, under Ad Imellem den hollandske af Texelen udløbne Flaade, undermiral Duncan, er den 11te d. M. forefalden en meget haardnakket og afgiørende Træfning, hvori Engelænderne have til segtet sig Seieren. Saavidt, i Følge de hidindtil indløbne, ikke fuldstændige Efterretninger, vides, have Engelænderne taget 7 Skibe og skudt 2de af de bedste i Sent. Den øvrige Deel af den hollandske Flaade har været sadt udaf Stand til at fortsætte Slaget. Jblant de tagne Skibe befindes Admiralen Winthers og Vice=Admiralen Reintiels, der begge ere faldne i Fangenskab. Slaget skal have været meget morderisk, og paa Admiralens Skib, der har tabt alle Master, skal over Halvparten af Besætningen være bleven dræbt. Efterretningerne om den engelske Flaades Tab, der ogsaa skal være betydeligt, synes endnu at være upaalidelige, ligesom de Data, der endnu haves om Antallet af de hollandske Skibe, der have kunne redde sig tilbage til Texelen.
Berlingske Tidende, 1797-10-20
Førstkommende Søndag den 22de October bliver anlagt Hofsorg for den afdøde Prinds Christian Frantz af Sachsen. Koburg-Saalfeld, som bæres i 4 Dage.
Berlingske Tidende, 1797-10-20
Under 4de October d. A. har Hans Majestæt allernaadige behaget at udnævne Kiøbmand Johan Rudolph Tietjens i Marseille til Consul i den franske Havn Cette, og forundt ham Titel af Agent. Ober=Præsident, samt Borgemestere og Raad i den Kongelige Residents=Stad Kiøbenhavn, giøre vitterligt: At det allernaadigst har behaget Hans Kongelige Majestæt ved Rescript til os af 22de i f. M. at bevilge, at Spekhøkerne heri Staden maae, ligesom det allerede er Landboerne tilstaaet, hos Landmanden paa hans Boepæl kiøbe, hvad han af Smør, og andre Føde=Vare maatte have at sælge, og en selv vil bringe til Torv, men at det i øvrigt bør have sit Forblivende ved de om Spekhøkernes Handel og Torve Kiøb gieldende Anordninger. Hvilken Kongelige allerhøieste Resolution til alle vedkommendes Efterretning herved bekiendtgiøres. Kiøbenhavns Raadstue den 16de October 1797. Ober=Præsident, samt Borgemestere og Raad i den Kongelige Residents=Stad Kiøbenhavn, gjøre vitterligt: At os ved Skrivelse af 17de dennes fra det Kongelige Vestindisk Guineiske Rente= og General-Toldkammer er tilmeldet, at det paa sammes allerunderdanigste Forestilling allernaadigste har behaget Hans Majestæt at befale: At Rom fra det Danske Vestindien, efter at deraf strax, eller i det seeneste 14 Dage efter Udlysningen, er bleven betalt 1/2 s. pr. Pot efter den 5te f. i Forordningen af 3die Maj. d. A., maae tilstaaes Credit paa Consumtionen saaledes, at af den fulde debiterte Consumtions=Sum afskrives ved Qvartals=Afregningerne Consumtionen for hvad der beviisliggen, og i den for Credit Oplaget foreskrevne Orden er udført til fremmede, og frie Steder, og hvad der ved Losse=Attest bevises at være udført til andre indenlandske Steder, og der at have erlagt den der paabudne Consumtion; og at Consumtionen da erlægges for hvad endnu mangler i Beholdningen.
Berlingske Tidende, 1797-10-20
Hvilken Kongelige allerhøieste Resolution til alle Vedkommendes Efterretning herved bekiendtgiøres. Kiøbenhavns Raadstue den 19de October 1797.
Berlingske Tidende, 1797-10-20
Fregatten Havfruen er lagt ind igiennem Bommen, og en Russisk Reiserlig Brig er kommen her paa Reden fra Østersøen.
Berlingske Tidende, 1797-10-20
Ved Tallotteriets 332 Trækning i Wandsbeck udkom: No. 83. 12. 3. 44. 63.