JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1838-08-17
Land- og Søkrigscommissair Fibiger har i sidste Nr. af Fædrelandet meddeelt nogle Betragtninger over Realskolerne og Grundtvigs Forslag til Oprettelsen af en dansk Høiskole i Sorø, og søger deri at vise, at skjøndt Skolerne vel have endeel Feil og Mangler, maa man dog ikke med Grundtvig søge Hovedondet enten i Grammatiken eller Mathematiken, men i den Forkeerthed, at Forældrene med det stadige Maal for Øie snart at see deres Børn anbragte i en fast Levevei eller et kongeligt Embede, forcere dem til at lære mere end de til enhver Tid kunne fatte, og derfor i det Hele forqvakle Børnene. Forøvrigt mener Forfatteren, at det ikke er saa ilde med vort Underviisningsvæsen, som Grundtvig i sine poetiske Kraftudtryk synes at forudsætte, og vil derfor heller ikke troe, at alle Forfatterens heftige Yttringer ere bestemte til at coursere paa Begrebernes Børs efter deres fulde poetiske Navneværdi uden nogensomhelst Rabat. Da de ovennævnte Betragtninger ere forinden de bleve trykte oplæste i Læseforeningen i Kjøbenhavn paa en af de til Forre læsninger bestemte Tider, saa yttrer Forfatteren sig i sin Indledning om Forelæsninger, og bemærker om dem, at de høre blandt de Midler til Almeendannelsens Fremme, som Læse foreningen med Held har bragt i Udøvelse.
Aalborg Stiftstidende, 1838-08-17
Ved at meddele de nyeste Communalvalg i Odense bemærker Helsingørs Avis: "Resultatet af de anstillede Valg paa 12 Skattelignings=Borgere var, at ikke en eneste Handlende, men derimod 1 Brændeviinsbrænder og 11 Haandværkere, og iblandt disse 3 Skomagere, bleve udnævnte. Her haves altsaa et nyt Beviis paa, at der i Communal=Regulativerne bør bestemmes noget nøiere, hvorledes Lignings Commissionerne blive at sammensætte."
Aalborg Stiftstidende, 1838-08-17
Frederikshavn, 16de August. Arbeidet paa det paa Hirtsholmen anlagte Lampefyrtaarn gaaer under en god Bestyrelse rask fra Haanden, og man mener, at Fyrtaarnet vil blive færdigt til at kunne tændes første Gang den 1ste Octbr. d. A.
Aalborg Stiftstidende, 1838-08-17
Aalborg, 17de August. Jgaar mønstrede Brandcorpset. for den const. Stiftamtmand, Hr. Overauditeur, Herredsfoged Lange samt Byens Magistrat og eligerede Borgere, og aflagde, under Chefen, Hr. Brandinspecteur, Capt. Boss's Commando, tilfredsstillende Prøver paa sin erkjendte Duelighed.
Aalborg Stiftstidende, 1838-08-17
Capt. Dam her af Byen, som i Søndags Morges afseilede herfra, er den paafølgende Morgen passeret Kjøbenhavns Rhed paa Touren til Riga.
Aalborg Stiftstidende, 1838-08-17
Handels- og Skibsefterretninger. Kbhvn., 13de August, Kornvarer ere i vedvarende Stigning og Varebeholdningerne smaa. J de sidste Dage er betalt for : Hvede 88 Rbd. 32 s.; Rug 5 Rbd. 61 s. - 6 Rbd.; fremmed Do. 8 Mk. 8. -11 F. Bco. uden Told; Byg mangler; Havre 2 Rbd. 72-88 s.; Raps i store Partier, tjenl. til Afskibn i Octbr. betalt med 18 Mk. Bco., i mindre Partier med 11 Rbd. Veiret er vedvarende uroligt og hver Dag medbringer Regn. (Hdt.) Onsdagen den 9de August lader det kgl. Admiralitets- og Commissariatscollegium ved Auction bortsælge Lastdragerbriggen, Falster, drægtig 123 C. Læster, med dens faste Inventarium, Takkelads, Seil og 2 Ankere.
Aalborg Stiftstidende, 1838-08-17
Sluppen Karen Andrea, har paa Reisen fra Stettin til Bergen i Kattegattet mistet Masten med tilh. Rig og er indbragt til Kjøbenhavn. (S. Bl.) Det preussiske Skib Jda Mathilder Kraft, er paa Reisen fra Kønigsberg til Newcastle sjunket i Kattegattet, 2 Mile, fra Anholt. Mandskabet er bjerget. (S. Bl. Marie Elisabeth, Skipper N. Jversen, af Aalborg, er den 11te August ankommen til Amsterdam. De sex Sødskende, Skipper Jørgen Clausen, er den 10de August kommen Texel ind fra Østersøen.
Aalborg Stiftstidende, 1838-08-17
Anholt, 9de August. Den 3die Ds. kom paa Grund paa Dens østre Rev Barkskibet Allioth, Capt. Geo. Chase, af Newberryport, fra Petersborg med Lærred, Seildug, Olie, Hamp, Fiær, Jernv. m. m. best. til Newpork. Efterat have kastet noget af Ladningen overbord, kom Skibet den 5te om Aftenen igjen flot og afgik til Helsingør. (S. Bl.)
Aalborg Stiftstidende, 1838-08-17
Fallit. Hyrekudsk P. N. W. Hassenfeldt i Kbhvn. Reisende. Ank. (hos Petersen: Handelsfuldm. G. Levin son fra Hamburg. Endv. ank. med Daqv. F. Aarh.: Consul J. Herskind. F. Rand.: Forv. Obel; Secr. Hyllested; Student Simonsen.
Aalborg Stiftstidende, 1838-08-17
Døde. Forhenv. Hosekræmmer M. P. Kierkegaard, 82 A.; Jfr. J. S. Stephensen; Tracteur H. Rohweders Hustru Birgitte Elisabeth, f. Oberg, 58 A.; Justitsr. og forhenv. Casserer paa St. Thomas og St. Jean F. L. Haxthausen, 57 A.; Silke= og Klædhandler J. Unnas Hustru; Alle i Kbhvn. Stiftsoverretsprocurator N. B. Stampe, 57 3/8 A., i Christiania. Frøken Nicoline Hauch, 83 A., Conventualinde i Vemmetofte Kloster, Bankkasserer og Landsoverretsprocurator Otterstrøms Datter Erasmine Charlotte, næsten 16 A., i Aarhuus. Handelsbetj. S. P. Tange, 20 ½ A., i Odense. Jfr. J. M. H. Schonning, 21 ½ A., i Horsens. Enkefrue C. L. C. Arnemann, f. Steinmetz, i Altona.
Aalborg Stiftstidende, 1838-08-17
Frederikshavns Skibsliste. Jndk. D. 13de Aug. H. Thorbjørnsen f. Norge, best. t. Randers (udg. s. D.). B. T. Eberhardt f. Cappeln, best. t. Norge m. Korn og Fedev. H. Schmitsch, f. Neustadt, best. t. Norge m. Byg og Ærter. P. Hansen f. Horsens og Veile, best. t. Altona m. Smør. D. 14de: J. Johansen, f. Norge m. Træl. L. C. Nielsen f. Königsberg, best. t. Skotland, m. Kreaturbeen. C. C. Bang f. Odense, best. t. Altona m. Smør og Malt. N. R. Mogensen f. Søen (udgik den 10de August og indkom nu for Modvind paa sin Reise fra Kønigsberg), best. t. Norge m. Rug. D. 15de : A. C. Kromann f. Stettin, P. Clausen, f. Kolding, P. H. Rehhoff f. Danzig og H. Poulsen f. Søen (udgi den 16de og indkom nu for Modvind, paa sin Reise fra Sønderb.),Alle best. t. Norge med Kornv. - Udg. D. 13de: A. O. Foyen, f. Norge t. Horsens. - Tilankers paa Rheden for Nord gaaende. D. 16de: P. Giessing, Jnger Marie, af Randers, J. Hansen, Flora", af Korsør. C. Thesen, Providencial, at Sønderborg. - Ved Skibslistens Slutning var Vinden Vest, med stiv Kuling.
Aalborg Stiftstidende, 1838-08-17
Hals Skibslifte. Jndk. D. 15de Aug.: H. Hansen f. Newc. m. Steenkul. C. Madsen f. Skagen og A. Sørensen f. Kbhvn., ball. - Udg. D. 14de: J. Theilmann t. Kbh. m. Muursteen. P. Jensen t. Kbh. m. saltede Sild. S. Holm t. Østersøen, ball. D. 13de. C. Blitz t. Aasgaardstrand, ball. C. Davidsen, t. Randers m. Tobak. D. 16de: L. Nisted t. Amsterdam m. Uld C. Cortzen t. Arend. m. Korn og Fedev. S. Willumsen t. Kbh. m. Havre og Passagerer. H. F. Pettersen t. Kbh. m. Muurst. og Klude
Aalborg Stiftstidende, 1838-08-17
Bekjendtgjørelser. Formedelst anden Bestemmelse agter jeg at sælge mit her i Byen for 2de Aar siden af Nyt opførte og grundmurede, Sted paa Torvegaden. Dets Beliggenhed egner sig fortrinlig til en Handlende eller Haandværker. Af Kjøbesummen kan det Halve blive staaende i Eiendommen. De herpaa Reflecterende ville snarest muligt henvende sig til Undertegnede. Hiørring, den 16de August 1838. Chr. Jfversen.
Aalborg Stiftstidende, 1838-08-17
Forordningen angaaende Told- og Skibs-Afgifterne i Danmark 1830, heftet 5 Mk., faaes hos Rottbøll Sadolin.
Aalborg Stiftstidende, 1838-08-17
Formedelst anden Bestemmelse ønsker jeg underhaanden at bortsælge min iboende Gaard, beliggende midt paa Byen, Havnevei. Gaarden er 11 Fag og indrettet til 2 Familier Ved Gaarden er en meget stor Have med 80 Frugttræer gode og af forskjellige Sorter, alle Havens Gange og Ra batter ere besatte med gode Rips- og Stikkelsbærbuske; til lige findes i Haven 5 Aspargesbede, som første Gang er stukket i Aar. Til Gaarden hører et Stykke indhegnet Jord, hvori der avles 25 Tdr. Kartofler. - Det Nærmer aftales med. J. Eggert, Enke efter Garnisons- og Districtschirur, Eggert. Frederikshavn, den 16de August 1838. Leieværelser kan faaes hos Hunderup i Hjørring til 1ste November. Efterslet.
Aalborg Stiftstidende, 1838-08-17
paa Restrup Fjordenge bliver parcelviis bortleiet Mandagen 20de August førstkommende. Samlingstedet vil som sædvanligt, blive paa den saakaldte Gaasebanke, Kl. 10 om Formiddagen. Restrup, den 16de August 1838. Hvilsom.
Aalborg Stiftstidende, 1838-08-17
Et Linnedskab ønskes til Kjøbs. Stiftsbogtrykkerie, anviser.
Aalborg Stiftstidende, 1838-08-17
Condition til 1ste November d. A. for en duelig Avlsforvalter og Meierske anvises.
Aalborg Stiftstidende, 1838-08-17
Hvor et ungt Menneske, der ønsker at lære Landvæsenet og tillige at gjøre sig bekjendt med Godsadministrationen, kan blive antaget, anvises.
Aalborg Stiftstidende, 1838-08-17
Hvid og graa Rakitsker=Hør, hegl. og uhegl., kan faaes billigt hos Chr. H. Sødring.
Aalborg Stiftstidende, 1838-08-17
Onsdagen den 5te September førstkommende, Formiddag Kl. 10, bortsælges paa Thisted Byes Raadstue ved 4de og sidste Auction følgende Kjøbmand A. Griishauger Bo tilhørende Eiendomme: 1) den paa Thisted Byes Stor gade under Brand-Nr. 68 beliggende Gaard med tilliggende deels Bindingsværks deels grundmurede Side- og Udhuse, Gaardsrum og Haugeplads; 2) et paa samme Gades søndre Side under Brand=Nr. 63 beliggende Magazinhuus paa 11 Fag, og 3) circa 43 Tdr. Sædeland paa Thisted, Bymark. - Conditionerne ere til Eftersyn paa Byskriver, contoiret hersteds. Til samme Tid og Sted indkaldes i Overeensstemmelse med Placaten af 21de April 1824 bemeldte Boes Creditorer at møde, for at erklære dem over de ved Auctionen gjørende Bud. Thisted, den 15de August 1838. Faye. Rotvitt. Commissairer i bemeldte Bo.
Aalborg Stiftstidende, 1838-08-17
Efter Begjæring af vedkommende Forligs- og Udlægshaver bliver det af Thøger Jacobsen paaboende Sted. Kjeret i Taars Sogn med Jorder af Hartkorn, Ager og Eng 3 Skpr. 1 Fdkr. 1/4 Alb. og Skovskyld 1. Alb. af Tidemannsholms ufrie Hovedgaardstaxt opbuden til Salg ved 3de Auctioner, der afholdes Onsdagen den 22de og 29de August samt 4de September førstkommende, hver Dags Formiddag Kl. 10, og de 2de første Gange her paa Contoiret, men 3die Gang paa selve Eiendommen, og hvor endvidere samme Tid bortsælges nogle Sengeklæder, og andet Jndbo samt noget Udbo. Borglum Herredscontoir i Hjørring, den 13de August 1838. Spürck.
Aalborg Stiftstidende, 1838-08-17
Hr. Secretair Mørchs Meddelelser om Nationaldragter skulle udtogsviis blive benyttede. - Sonnetter kunne vi ikke bru
Aalborg Stiftstidende, 1838-08-18
efter Trinitatis prædiker til Høimesse i Budolphi Kirke Hr. Pastor Boesen; til Aftensang Hr. Pastor Fogh. - J Sønder-Tranders Kirke Kl. 9 Hr. Pastor Foght, I Nørre-Tranders Kirke Kl. 2 Hs. H. Hr. Provst Hertel,
Aalborg Stiftstidende, 1838-08-18
Udlandet. Spanien. Gen. Narvae; har i Mancha statueret, et skrækkeligt Exempel. Han havde i en By reqvireret 3000 Rationer Viin; snart erfoer han, at denne Viin, der lykkeligviis endnu ikke var bleven brugt, var forgiftet af carlististe Agenter. 15 Personer, der overbevistes om at have forsøgt at udføre denne Plan, bleve øieblikkeligt skudte. - Fra San Sebastian berettes, at Munagorri, der har faaet Tilladelse til at øve sine Navarreser paa den franske Grændse, kun venter paa Angrebet paa Estella for at marschere ind i Spanien. Paa Penge havde han bestandigt Overflod. - Senere Beretninger stadfæste Baron de Meers Jndtog i Salsona efter en blodig Træfning, og at Byens Garnison, 1000 Mk. stærk, havde maattet strække Vaaben. - Espartero synes ganske at have opgivet Angrebet paa Estella Frankrig. Moniteuren erklærer, at den priser sig lykkelig ved at kunne gjendrive de om Kongens Sygdom udspredte Rygter. Kongens befindende er ganske fortræffelige og har i lang Tid ikke været forstyrret af den ringeste Upasselighed.
Aalborg Stiftstidende, 1838-08-18
Det diplomatiske Tyveri hos den hollandske Gesandt Hr. Fabricius vedbliver at vække stor Opsigt. Om Sammenhængen hermed berettes heelt forskjelligt af de forskjellige Blade, men Resultatet er, at Hr. Fabricius, der ellers roses som en klog og charakteerfast Diplomat, har faaet Reisepas. - Den franske Blocade af Mexico fortsættes med største Strænghed og har allerede ved bortviste Koffardiladninger tilføiet. Mexicanerne betydelige Tab. Det var Blocadecommandantens Hensigt at angribe Fortet St. Juan d'Ullog, Nøglen til Landet, og Mandskabet brændte af Begjerlighed efter at maale sig med Mexicanerne; men efter afholdt Krigsraad opgav man denne Plan, da det viste sig, hvor forvovent det vilde være med 2 Fregatter og 4 store Brigger at angribe en Fæstning, der, beliggende paa en steil Klippe, som 1/2 Miil fra Kysten hæver sig af Havet, er den colossaleste i Amerika, et beundringsværdigt Værk fra Spaniernes høieste Glands periode, og som næsten er utilgængelig ved de talrige Klipper, hvormed Naturen har omgivet den. J Mexico hersker stor Gjæring, Garnisonen er utilfreds, og man kan hvert Øieblik vente Udbruddet af en Revolution. Det mexicanske Folk - hedder det i Beretningen - er det bizarreste, man kan tænke sig; det har alle Spaniernes Feil, uden at besidde deres gode i det Egenskaber, er dovent, uvidende, umoralske, forfængeligt, stolt, pealerisk, phantastisk, fuldt af Had og Unoder og istand til for en Personligheds Skyld at sætte sin hele Fremtid paa Spil Man taler om en Forbindelse af Capitalister og høitstaaende Personer, som have den Plan, ved Hjælp af 50 Mill. Franes at civilisere Afrika. J Spidsen for Foretagendet nævner man Marschal Soult, og som coordinerede: Jbrahim Pascha, Hertugen af Sussex, Sir J. Hob house og Hr. J. Lafitte. Man regnet paa Understøttelse fra alle Europas Nationer til dette colossalske Foretagende, der paa eengang skal iværksættes fra 3 Puncter, nemlig, fra det gode Haabs Forbierg, fra Cairo og Toulon. 3 paa disse Steder oprettede Jnstituter skulle, under Generalconseilets Overbestyrelse, efter bestemte Jnstructioner, for hvert Aar, befordre Øiemedet.
Aalborg Stiftstidende, 1838-08-18
England. Ministrene kunne ikke længere udrette Noget imod Overhuset. Den irske Municipalbill have de maattet opgive og have desforuden ved deres forrige Ven Lord Brougham lidt et føleligt Nederlag. J Overhuset har nemlig allerede i længere Tid været ivret heftigt imod Ministeriet for Lord Durhams af Ministrene sauctionerede Misbrug af sin Myndighed i Canada ved Deportation af de 14 Jnsurgenter og Dødsstrafs Kiendelsen for det Tilfælde, de skulde vende tilbage til Canada. Jsær lod Brougham i sin rivende Veltalenhed al sin Harme udstrømme mod Ministrene, der forgiæves opbøde deres Styrke til at forhindre den af Brougham frembragte Motion fra at trænge igjennem, hvilken dog understøttet af Lord Ripon og Hert. af Wellington, med en Majoritet af 54 St. mod 36 gik igjennem til anden Læsning. Lord Meelbourne havde under Dedatterne bebreidet Lorderne, at de, uden at erklære sig mod Hensigtsmæssigheden af Lord Durhams Gouvernement, dog paa alle mulige Maader søgte at chicanere ham og lægge ham Snarer, at dette ikke var at handle som en høihjertet og høimodig Adelsforsamling, men som et lavt, uopdragent Demokratie (Lordernes Latter afbrødes kun ved Raadet: nei, nei ). Premierministeren drog ogsaa heftigt tilfeldts mod Juristerne, idet han yttrede, at den juristiske Profession, om man end besidder nok saa megen Aand og Forstand og ædel Tænkemaade, til Slutningen dog kun fremkalder en Sammenkrympning af Forstanden og en Slappelse af de aandig Evner, og at denne Virkning næsten altid og især ved de sidste Debatter havde viist sig.
Aalborg Stiftstidende, 1838-08-18
Ostindien. Den med Sind ved Oberst Pottinger afsluttede Tractat medfører overordentlige Fordeele for den engelske Handel og Skibsfart, idet den gjør en Ende paa det af Perserne hidtil udøvede Monopol i Bombai. - En Lieuten. Pottinger af det bombaiske Artilleri havde, forklædt som Hestehandler, udforsket Passene og Ørkenerne paa begge Sider af Jndus, og var trængt frem til Herat, der beleiredes af Schahen af Persien. Han tilbød strax Veziren af Herat sin Tjeneste og henholdt saaledes Beleiringen i 7 Maaneder, indtil endelig Schahen med stort Tab maatte trække sig tilbage.
Aalborg Stiftstidende, 1838-08-18
J Anledning af en bemærkning i et hollandsk Blad erklærer Fyrsten af Ligne, den belgiske Gesandt ved Kronningen i London (see d. Av. Nr. 127, i Hourn de la Belgiquck, at han ved Forbiseilingen for Vlissingen, paa den hollandske Lodses Anmodning om, at nedtage det belgiske Flag, som ikke anerkjendt i disse Farvande, havde svaret, at han vilde blive staaende paa Dækket under Flaget og før lade sig bore i Sænk end stryge det, og at de belgiske Farver saaledes havde vajet lige for den nævnte Fæstnings og de hollandske Skibes Kanoner. Hans Familievaaben, der, saaledes som det tilkom ham som overordentlig Gesandt, vaiede fra Stormasten ved Siden af det belgiske, vilde han ligesaalidet have ladet tage ned, thi dette havde siden Philipp den 2dens Tid indtil nu endnu aldrig sænket sig for Nassauernes Banner, Amsterdammer=Handelsbladet søger i sit Svar at ydmyge Fyrstens Stolthed over sine Forfædres Bedriftet og meddeler en Erklæring fra Blissinger=Lodsen, efter hvilken Skibet ved Ankomsten i det hollandske Farvande virkelig havde strøget Flaget, som siden blev heiset under det Engelske, hvorved Lodsen tillige havde gjort Fyrsten ansvarlig for alle Følgerne. Der Freischut, indeholder følgende Anskuelse af den crusenstolpiske Sag: Den adelige Hr. von Erusenstolpe har ikke altid været Oppositionsmand, tvertimod redigerede han tidligere den ministerielle Tidende Fædrelandet, som gik ind formedelst Mangel paa Subscribenter. Fordi den ministerielle Side ikke vilde hjælpe ham, gik han over til Oppositionen, udgav adskillige Brochurer, og deriblandt een, som overvældede Justits=Cantsleren Nermann og hele Ministerraadet med Jnjurier paa Grund af en formeentlig ulovlig Udnævnelse. Da han, efter Manges Mening med Rette, blev dømt af Hofretten til treaarig Fængselsstraf, opstode der alvorlige Uroligheder; men disse synes at have en dybere Grund, end Jnteressen for en saadan Mand, som Crusenstolpe; Pøbelen lader derimod til at være misbrugt til at rage Castanierne ud af den hede Aske i et ganske andet Øiemed, end for en saadan Urostifters Skyld. Tiden vil oplyse Sagens Beskaffenhed.
Aalborg Stiftstidende, 1838-08-18
Fædrelandet. Et Brev fra det Holstenske i Leipz. Allg. Zeit. gjør opmærksom paa, hvorledes Bondestanden i Holsteen er ligesaa ilde faren, som i Damark. Jeg vil kun minde - hedder det - om den uforholdsmæssige Beskatning, Værnepligten, Friægterne med deres Misbrug, Fourageleveranceerne med deres Chicaner, Klapjagterne med deres Hoveritjeneste og Vildtets Ernæring for de Fornemmes Ganer, fremfor Alt og Bøndernes Behandling fra Embedsmændenes Side. At Bønderne ere blevne bedragne i Henseende til Sportler, Gebyhrer og Afgifter, er constateret ved mange Exempler. Adelen giør sine udelukkende Fordringer, paa Amtmandsposterne, Forstembederne, nylig endog saa paa Skovridertjenesterne; og puurunge Embedsmænd af adelige Familier tiltale Bønderne i deres Amter med et bydende Han og Duk, selv om de graahaarede og agte værdige vise sig paa deres egen Grund med forstandig, skjøndt ikke ziirlig, Tale. Efter Ocidentens Convenients tyder det Sidste enten paa et fortroligt eller despotisk Forhold, og er derfor en Fornærmelse, naar det anvendes mod Voxne uden at turde giengiældes. Der skulle gives Embedsmænd, som langt meer, end nodvendigt er, bortkalde Bonden fra hans Arbeide, lade ham vente hele Dage ved deres Dør eller i Gangen, forhaane og udskjælde ham, naar han ikke vil rette sig efter deres Villie, som endelig føie lange ærerørige Taler til deres Domme, hvilket de i intet Tilfælde ere beføiede til Bondestanden i Hertugdommerne er vel dannet nok til at indsee det Urigtige og Krænkende i en saadan Adfærd; men den mangler Mod til at frabede sig enhver utilbørlig Talle og Handling; den frygter vel ogsaa for, at overskride Grændserne, hvilket vilde drage en svær Straf efter sig. J vor Regierings Villie og System ligger denne Tilstand ikke, Regieringen (de høiere Collegier, vil aabenbar have en dannet og selvstændig Bondestand. Den har beviist dette ved sin, skjøndt ikke tilstrækkelige, Omsorg for Landsbyskolerne, ved mangen Beskyttelse, som er tilstaaet Bondestanden gjennem Administrations- og Justits=Collegier, og ved den fuldstændige Repræsentation, som er bleven den til Deel paa den almindelige Landdag. Herpaa grunder sig det Haab, at den i Forbindelse med Stænderne vil efterhaanden løse de Baand, som fængsle Landmandens Kræfter, at den vil lette de Byrder, som trykke hans retskafne Sind ned til den Jord, han bearbeider, og hindre ham i at hæve sig til almindelige menneskelige Interesser, hvorunder hele Statsselskabet lider ligesaa meget som den enkelte Stand. Men een Ting skulde skee strax, at anbefale Landmandens retfærdige og humane Behandling fra Embedsmændenes Side, saaledes som det allerede formelig er skeet i andre Stater. Ved den forhenværende Behandling bliver kun Hadet til Embedsmændene stedse meer udbredt blandt Folket og tillige med det Misfornøielse med hele Statsorganismen. - Endeel af det her Sagte kunde maaskee ogsaa lade sig anvende paa Bondestanden i det egentlige Danmark.)
Aalborg Stiftstidende, 1838-08-18
Helsingørs Avis beretter under 13de Aug. Særdeles behageligt er det at erfare, at den Sætning kommer til at gjøre sig meer og mere gjældende, at Danmark besidder hidtil næsten skjulte Skatte, som, rigtigen benyttede, kunne afhielpe mangt et Savn og sagtne mangen Klage. - Da vi ifjor paa denne Tid paatalte i dette Blad, at Sildefiskeriets daværende Rigdom i Sundet gik tabt formedelst den locale Mangel af større Salterier, da vare der vel Adskillige som meente, at Sligt lod sig ei afhielpe, at det der rissikeredes, oversteeg let det, som kunde ventes i Udbytte m.m., som de altid vide at anføre, der nynne dagligt paa de gamle Klager, som om disse vare Favorit-Melodier; men - den fattedes til Lykke ei heller paa Mænd, som vare af anden Mening, og som indsaae, at hvad her og andetsteds var gjort opmærksom paa, kunde og burde realiseres. Paa flere Puncter af den nordøstlige Kyst af Sjælland er man iaar belavet paa at komme Fiskerens Flid og ofte møisommelige Arbeide til Hielp ved at aabne ham Adgang til gunstigere Afsætning af sin rige Fangst, og at tilberede denne til Udskibningsartikel til fremmede Lande. At de saaledes trufne Foranstaltninger skyldes ene Pressen, ere vi ligesaa langt fra at paastaae, som at de nu indrettede Salterier alt iaar ville svare Regning; men kjært bør det være Enhver, som har er havt Leilighed til at bemærke, hvad Jndustrie kan udrette, at Aalborg, der for var det danske Sildefiskeries Stapelstad, er i den senere Tid afgaaet flere Tilførseler af Tøndestaver til Nedsaltning af Sjællands Nordkyst. En sørgelig Tidens Omvexling.)¬
Aalborg Stiftstidende, 1838-08-18
Hr. Cancellieraad Hempel opfordrer i sin Avis de Beboere i hans Valgdistrict, der ved ham maatte ønske Petitioner forelagte den østifteriske Stænderforsamling, at tilstille ham disse snarest muligt. Det Titchenske Skuespillerselskab giver fortiden Forestillinger i Veile. J Stykket Dobbeltgjængeren" saae Publicum for sidste Gang sin Yndling, den talentfulde Jfr. Andersen, der nu har forladt Selskabet, for i en anden Stilling endmere at uddanne sine heldige Anlæg. J mange og saare forskjellige Roller skjænkte denne Kunstnerinde Publicum en behagelig Nydelse, men i høiere Grad forøgedes denne ved den Reenhed i Sæder i det daglige Liv, Alle vare enige i at tilkjende hende. Det var derfor ei Andet, end et Udbrud af den almindelige Agtelse, da Kunstnerinden efter Tæppets Fald blev fremkaldt og modtaget med lydelige Bifald. - Aftenen iforveien henrev den blinde Valdhornist Gettel Publicum ved sit sjælfulde Foredrag. (Veile Av.) Det Hoffmannske Selskab er ank. til Randers. (Rand. A.) Aalborg, 18de Aug. Vor Stadsphysicus, Hr. Justitsr., Ridder Hansen, er efter en kort Udenlandsreise igaar retour neret hertil.
Aalborg Stiftstidende, 1838-08-18
Det Werlighske Skuespillerselskab kan nu med Bestemthed, ventes hertil i Slutningen af denne Maaned og vil i October blive afløst af det Mullerske Selskab, der agter at dvæle hos os hele Vinteren.
Aalborg Stiftstidende, 1838-08-18
Handels- og Skibsefterretninger. Den 12te Septbr. afholdes paa Børsen i Kbhvn. Licitation over Leverancen af 10500 Tdr. Rug, 2100 Tdr. Lradet Byg, 350 Tdr. Gradet Byg og 600 Tdr. hv. Ærter, til Søetatens Brug i Kbhvn. samt 16880 Tdr. Rug til Landmilitairetatens Brødbagning, hvoraf 15,000 Tdr. alene til Citadellet Frederikshavn.