JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1822-02-04
Den lakoniske Addresse, som Kongen af Spanien sikfra Barcellona, lyder saaledes: "Sire! Dette StedsNationalmilits, Artilleriregimentet Nr. 1, første Eskadron af samme Vaaben, Tros=Batallionen, Jnfanfanteriregimenterne Seria og Arragonien, Sveitserregimentet Wimpsen, en Deel af Regimentet Murcia, og en Mængde Borgere af alle Klasser, opløfte deres Røst til Eders Majestæts constitutionelle Throne med det eenstemmige Ønske: Væk med det nuværende Ministerium, De spanske Ministre: Feliu for det Indre, Bar da i for Udenlandsvæsenet, Salvador for Krigsvæsenet og Vallejo for Finantsvæsener, ere afskedigede. - Staden Sevilla er vendt tilbage til Lydighed.
Jyske Efterretninger, 1822-02-04
Fædrelandet. Det var at ønske at Nogen i Kjøbenhavn vilde antage det gjorte Forslag: at aabne et eget Kjær le- Magazin, hvori enhver kunde kaste sine Uhumstheder, og alle andre Blade blive frie for de unyttige præntede Nævepuf, hvoraf nu næsten alle Kjøbenhavns Blade ere opfyldte, og som saalidet interesserer Læserne i Provindserne, at de kjedes ved at holde disse Blade. Det er ogsaa en besynderlig Pirrenhed der er kommen over Folk i Hovedstaden, saasnart kund en Hund gjøer, løfte de strax Køllen, men staae til med Snavs, og troe nu de have skaaet sig til Ridder, og at al Verden lægger Mærke til deres ubetydelige Person. Næsten hver Uge optræde nye Kæmpende og slaaes for Ting, der ikke interesse, rer tredie Mand for et Havreavn. Vilde kun enhver, naar nogen paa Prent vælter sig ind paa ham, enten ansee det med Foragt, eller ifald Angrebet krænkede hans Ære, fremdrage Angriberen for Domstolen (men ikke Publici=Domstoel; thi der sidde formange Meddomsmænd, der gjøre Dommen uefterrettelig) saa hørte engang al kjedsommelig Vrøvl op at fordærve saameget skjøndt Papiir og saamange skjønne Blade. - Dagens nye Redacteur har da nu lovet, at Dagen ikke meere skal formørkes af kjævlende Kæmper. (Jversens Avis.)
Jyske Efterretninger, 1822-02-04
I Kjøbenhavns Adresseavis faldbydes for 15 Mk., en gammel Kalmuksfrakke, tjenlig til Nattevagt. Naar en gammel Nathue fik den paa, vilde den vistnok især gjøre god Tjeneste, Ved Efterspørgning efter en Huuslærerinde sees nu i Aviserne, at Vedkommende forlange foruden Haandarbeide, Fransk og Tydsk, tillige Musik og Tegning. Det er Verdens Gang, at som Lønningerne blive mindre, blive Kravene større!
Jyske Efterretninger, 1822-02-04
Hs. Majestæt Kongen har under 31te Decbr. allernaadigst befalet: at Recrutterne af Livgarden til Fods og de i Kjøbenhavn garnisonerende 6 Jnfanterie Regimenter, samt af begge Liv=Regimenternes og Prinds Christian Frederiks Regiments Forstærkningsbattailloner, skulle i Fremtiden alle møde og dresseres paa eengang, og ei, som hidtil, i 2de Afdelinger og til 2 forskjellige Tider. Som følge heraf skulle Recrutterne, saavel af Livgarden til Fods, Kongens Regiment, det 1ste og 2det jydske Jnfanterie-Regiment, som af det 1ste og 2det LivRegiment og af Prinds Christian Frederiks Regiments Liniebattailloner, ligesom af disse 3 Regimenters Forstærkningsbartailloner fra dette Aar af og fremdeles aarlig møde ved Kjøbenhavns Garnisons Exceerskole den 30te Juni for der at dresseres, istedetfor at de 3 sidstnævntes hidtil har mødt om Efteraaret i September Maaned.
Jyske Efterretninger, 1822-02-04
Efter et solid Handels=Huses Priis=Courant paa Vare i Partier findes følgende Priser noterede paa Brændevine og Vine i Kjøbenhavn den 26de Januar 1822. For 1 Oxehoved eller 30 Viskler, circa 230 potter, i Sedler og med Tolden: Barcellona Brændeviin ikke noteret. Bourdeaux 120 a 150 Rbd. Dito Cette ikke notreet. Fransk Viin-Edike 48 a 55 Rbdlr. Kjøbenshavns Ziver 22 Rbdlr. Dito Øl 9 Rbdlr. Jamaica Rom ikke noteret. St. Croix 103 a 110 Rbd. Nordamerikansk ikke noteret. Madera Viin 300 a 380 Rbd. Mallaga 170 a 180 Rbd. Margeaux 150 a 160 Rbd. Medor 120 a 140. Rbd. Gammel Fransk 120 Rbdlr. Ung. Dito 90 a 100 Rbd. - Af hvad qualite den Viin som sælges, for under det halve, ved Auctioner, eller underhaanden, kan Vedkommende ventelig gjøre sig Begreb om, men godt Kjøbs Kræmmers Vare, er sielden funden gode
Jyske Efterretninger, 1822-02-04
Aarhuus, den 28de Januar. Vor allernaadigste Konges 54de Aars Fødselsdag. høitideligholdtes her, som sædvanligt med danske Hjerters uskrømtede Følelser. Om Formiddagen var stor Militairparade af Hs. Høihed Prinds Fredrik Ferdinands Regiments lette Dragoner og den hele i Borgerbevæbning, hvorved Regimentscommandeuren, Herr Kammerherre Oberst von Flindt, Ridder af Ordenen haar le nirite, udbragte et tredobbelt Hur fra for den elskede Konge, og den hele Kreds istemte Jubelraabet. - J Selskabet Polyhymnia havde om Aftenen et talrigt Selskab samlet sig i den smagfuldt decorerede Dandsesal, hvor det danske Vaaben, omgivet af danske Flag var anbragt over Indgangen og ligeoverfor denne Hs. Majestæt Kongens Brystbillede opstillet under en Hvelving af løvfulde Grene, behængte med Lamper. Høitideligheden aabnedes med den kronede Nationalsang. Derpaa besteeg Hs. H. Dr. Theol. Biskop Birch, C. af D., den i Midten, opreiste Talestoel, og fængslede aldeles Tilhørernes Opmærksomhed ved en faare skjøn Tale, hvori han, ved Fremstillingen af den Modsætning, hvori den nærværende Tidsaands og Tænkemaade staaer til Fortidens, saavel med Hensyn til religiøse som borgerlige Anliggender, samt ved en kort Skildring af Danmarks Forfatning i lykkeligere Dage og de Uheld, hvorunder det i de sidste Decennier har sukket, viste hvorlunde Dannerskalden Thomas Thaarups Ord til vor nuværende Konge, dengang Thronens Arving: " Kronens Vægt er tiing at bære, Arbeid er det at regiere" som en Spaadom ere gangne i Opfyldelse, naar Hensyn tages til de mærkelige Tildragelser, som have fundet Sted i Europa, og den Jndflydelse disse have havt, paa Danmarks politiske Tilstand. Talen endtes med de varmeste Ønsker for Kongens, Kongehusets og Fædrelandets fremtidige Held. Aalborg, den 4de Januar 1822. Kyndelmissedag havde vi uafladeligt Bygeveir og Regn. Om Aftenen begyndte det at blæse en Storm, som fra Midnat til Dagbrækningen igaar, rafede med ørkanagtig Voldsomhed. Vinden var S. V. og bar fra Byen, saa at her i Havnene og paa Fjorden ingen synderlig Skade kunde finde Sted.
Jyske Efterretninger, 1822-02-04
Udgiveren har herved den Fornøielse, med Vedkommendes Tilladelse, at meddele Avisens Læsere følgende. Cantate, afsjungen i Aalborg musicalske Forenigi Anledning af Hs. Majestæt Kongens høje Fødselsdag den 28de Januar 1822. Chor. Held Danmark, Held, saa glad i Jubel-Chor Det lyde højt i Skye fra danske Jord. Have, Høie, Dale, Hytter, Marmor=Sale, Dig Frederik sjunge, Dig, bedste Drot i Nord Vi saae Din Dag, vi bad: gid Danmarks Sol Vor Fredrik, vor Hæder, vor Lykke og Glæde Omstraale længe, og seent først Dit Sæde Hist Du henflytte til Alfaders Stol. Arke. To Stemmer. Ol Du, som Kronen gier og tak Du Kongers Konge, Du Skjærm med Din Varetægt, bevar Vor Fredriks ædle Hull. Du skjærme, værne om hans Fjed, Ak, tidt de torned var, Skjøndt til sit Folk han Kjerlighed Trofast i Hjertet bar. Chor. Du skjærme, værne om hans Fjed, Ak, tidt de torned var, Skjøndt til sit Folk han Kjerlighed, Trofast i Hjertet bar. To Stemmer. End bløder mangt et Saar i Løn, Almægtige, o Du Hør naadefuld vor varme Bøn Velsign vor Fredriks Hul Og Fredriks Daad skal faae sin Løn, I Dannerfolkets Vel, Thi han, vort Danmarks bedste Søn, I dets kun seer sit Held! Chor. Og Fredriks Daad skal faae sin Løn, I Dannerfolkets Vel, Thi han, vort Danmarks bedste Søn, I dets kun seer sit Held! ToStemmer. O! Kongers Konge, skjærm vor Drot, Vor Fredrik Eiegod! Din Naade være Borg og Slot Maria Dannebod! Du Fredriks Døttre huldrig led, Skjærm Dem med Fader=Arm! Og Dannerfolkets Trofasthed, Bevar i Tidens Larm! Chor. Du Fredriks Døttre huldrig led, Skjærm Dem med Fader=Arm! Og Dannerfolkets Trofasthed. Bevar i Tidens Larm! Slutnings=Sang. Een Stemme. Urokkelig Troskab, usvækkelig Kraft, Skal Danmark med Fredrik forbinde, En bedre Drot Danmark har Ingentid havt Ei bedre kan Nogentid finde. Thi lyde det vidthen i jublende Chor Omkrandset af lysende Stjerner Saa trygt er Dit Sæde paa Skjoldungers Stok Som selv Du ved Gjævhed omværner; Hvor Fyrsten er Dyd og Retfærdigheds Tolk, Fast der og stander Throne og Folk. Chor. Ja Fredril! Du Dyd og Retfærdigheds Tolk, Fast skal staae som Din Throne Dit Folk. Een Stemme. Dig Troskab skal sværges i Lykke og NødDig Søn af Rolf Kragernes Stamme, End ulmer hos Danske i Hjertet den Glød, Der blusser hos Viggo i Flamme, Og vidt det skal lyde paa Land og paa Søe Ham vil vi leve, Ham vil vi døe. Chor. Ja højt lad det lyde fra Land og fra Søe, Frederik leve vil Fredrik vi døe! Allectemmer. Ja Troskab vi sværge i Lykke og NødDig Søn af Rolf Kragernes Stamme, Hos hver af os ulmer i Hjertet den Glød, Der blussed hos Vigge i Flamme; Thi lyde det vidthen paa Land og paa Søe Dig vil vi leve, Dig vil vi døe! Ja vidthen det lyde paa Land og paa Søe Fredrik leve vil Fredrik vi døe!
Jyske Efterretninger, 1822-02-04
Bekjendtgjørelser. Dybt nedbøiet af bitterste Kummer, maae jeg med en Smerte, som kun kan føles, men ikke beskrives, vermodigt tilkjendegive mine deeltagende Slægt og Venner, at min inderlig elskede Mand, Skipper Christen Kliim, er i Dag Kl. 9 1/2 Formiddag ved Døden afgaaet, efter 10 Ugers Sygeleie. Aalborg, den 3die Februar 1822. Anne Marie, sal. Kliims.
Jyske Efterretninger, 1822-02-04
J Anledning af den 18de Januar har en veldædig Borger, skjænket et særdeles godt Middagsmaaltid til samtlige Lemmer i Vesterfattighuus, som disse nøde med den inderligste Taknemmelighed. Aalborg Fattigvæsens-Commission, den 25de Jan. 1822.
Jyske Efterretninger, 1822-02-04
Til Leie. Overværelserne til Gaden med Kjøkken, Spisekammer og øvrige der tilhørende Beqvemmeligheder hos A. Philipson paa Gravensgade No. 109, ere at faae for en billig Betaling til næste Paaske Fløttetid. En Tyr holdes til Leie hos Lars Bøggild. Bøge, Birk, Eeg= og Elbrænde, Klov og Knippel, faaes daglig tilkjøbs hos Lars Bøggild.
Jyske Efterretninger, 1822-02-04
Nye røgede Sild bekommes hos Broder Møller. Flensborger Kornbrændeviin og Aqvavit faaes til meget billig Priis hos Henningsen & Rybsahm.
Jyske Efterretninger, 1822-02-04
Paa Veien fra Vesterport igjennem Algaden til Kiolstøbergyden, er i Løverdags (den 2den Februar) tabt en liden Kartuns-Lomme, hvori var 2de Røgler, en stor og en mindre, hvem som maatte have fundet samme, bedes at aflevere den Bogtrykker Wandall, der anviser Eieren.
Jyske Efterretninger, 1822-02-04
Nylig hjemkommen frisk og godt Haugefrøe, er at bekomme hos Podemester Lars Levisen, uden Aalborgs Vesterport.
Jyske Efterretninger, 1822-02-04
Proclama. Creditorerne i Stervboet efter Frue=Commerceraadinde Bergh paa Kjersgaard, indkaldes herved, med 12 Ugers Varsel, for mig, som Skifteforvalter, at anmelde og bevise deres Krav.
Jyske Efterretninger, 1822-02-04
J bemeldte Stervboe foretages en Samling paa Raadstuen, her i Byen, Tirsdagen den 26de Februar førstkommende, Kl. 10 Formiddag. Hjøring, den 27de Januar 1822. S. Poulsen.
Jyske Efterretninger, 1822-02-04
Auctioner. Løverdagen den 9de d. M., Formiddag Kl. 9, bliver paa Aalborg Byetingsstue afholdt offentlig Auction over en Deel for Skatterestancer udlagt Gods, saasom: Sengeklæder, Gangklæder, et ottedags Stueuhr, noget Snedker=Værktøi, et stort Salterkar, en stor svensk Baad med Redskab og Segl, noget Kobber=Brændeviinstøi, en Billard med Boller og Instrumenter m.v.; alt imod contant Betaling ved Hammerslaget, og kan det som skal sælges forinden Auctionen blive paaviist af Politiebetjent Griishauge, eller af ham Anviisning givet, hvor det staaer til Eftersyn. Aalborg, den 4de Februar 1822. Schmidt, Auctionsdirecteur.
Jyske Efterretninger, 1822-02-04
Det afgangne Madame Preetzmann og forhen afdøde Mands fælleds Boe tilhørende og i Skolegaden under No. 347 beliggende Huus, med tilhørende Frugthauge, bliver ved 3de derover i Stervboestedet afholdende Auctioner, opraabt til Bortsælgelse, nemlig: 1ste Gang Tirsdagen den 19de Februar, 2den Gang Tirsdagen den 26de Februar og 3die Gang Tirsdagen den 5te Marts næstkommende, hver Dags Formiddag Kl. 10. Alt efter de paa Auctionsstedet nærmere bekjendtgjørende Conditioner. Aalborg, den 31te Januar 1822. Schmidt.
Jyske Efterretninger, 1822-02-04
Tirsdagen den 12te Februar d. A., Formiddag Kl. 10, opbydes ved Auction paa Tingstedet her i Byen, til Salg, om antageligt Bud skeer: 3de Huse, hver 4 Fag og sammenbygget med murede Vægge og Straatag, beliggende i Mellemaaden heri Byen under No. 136, hvortil ere Haugepladse; tilhørende Dødsboet efter afgangne Mogens Nysum- Conditionerne erfares paa Auctionsstedet. Nibe, den 31te Januar 1822. Bassesen.
Jyske Efterretninger, 1822-02-07
Nyeste Postefterretninger.
Jyske Efterretninger, 1822-02-07
Spanien. Uagtet de fire Ministres Fald ophøre Spaniens Jacobiner, eller som de selv kalde sig, de Skjørtels se, dog ingenlunde at strige og støje, og lade sig ikke nøje med denne første Triumf. De synes at ville benytte Øjeblikket og gaae frem Skridt for Skridt fra Sejer til Seier. Nu forlange de ogsaa de øvrige tra Ministres Afsættelse, og naar de først have tilkæmpet sig denne, ville de vel stile deres Angrebe imod Statsraadet, og Enden er ikke endda J Provindserne hersker vedvarende megen Uorden. J Murcia og i Granada har atter været Tumult Militsen i de fleste Stæder i Andalusien har grebet, til Vaaben. J Barcellona have 8000 Militser væbnet sig og indtaget Citadellet, hvor den kongelige Governør havde taget sin Tilflugt hen. J en Proclamation, som i samme Stad er udkommen, hedder det blandt Andet: "Barcellona er stolt af at være den store Nations Avantgarde. Det afskyer de hidtilværende Ministre og deres Drabanter, ligesaavel som den løgnagtige Beskyldning, at man havde i Sinde at oprette en Republik." - Der ere nu i Spanien tre forskelligartede Partier: det ene for Bibehold af den nuværende Statsforfatning uden nogen Forandring : det Andet vil have den forandret, og det Tredie vil have det uindskrænkede Kongedømme gjenindført, saaledes som det var i forrige Tider.
Jyske Efterretninger, 1822-02-07
Et heelt Regiment Dragoner i Madrid var, kort før Ministrene afsattes, i Begreb med at drage bort og forene sig med Jnsurgentern i Andalusien, men uagtet Hestene allerede vare sadlede, blev Anslaget dog dengang tilintetgjort og 30 Dragoner bleve arresterede. Flere Regimenter i Madrid vare ligeledes tilbøjellige til Opstand.
Jyske Efterretninger, 1822-02-07
En af Oprøreranførerne i Nordspanier, Ladroner flygtet ind over den franske Grændse, og da han stærkt eftersattes af spanske Tropper, var det paa et hængende Haar nær kommet til Haandgribeligheder imellem disse og de franske Grændsevagter, hvilke det dog lykkedes at bringe ham i Sikkerhed. Riego er stedse Folkets Afgud, og hvor han viser sig, nyder han en Modtagelse, saa jublende, som som han var et mere end menneskeligt Væsen. - J England vilde man vide, at han skulde være tagen af Dage ved Forgift, men det kommer nu an paa om denne Efterretning stadfæstes. - Mina gifter sig i Galicien med en Frøken paa en Million Realer, og agter at nyde Privatlivets Rolighed.
Jyske Efterretninger, 1822-02-07
Spansk Amerika.
Jyske Efterretninger, 1822-02-07
J Mexico er Jnsurgenternes Hær saa svækket ved Overløbning, Sygdom a., at den igjen har maattet rømme Vera Cruz, der strax blev taget i Besiddelse af de kongelige Tropper, hvilke spille Mesterloveralt i Kystlandene. Guatimala (imellem Mexico og Columbien) har den 15de September erklæfret sig uafhængigt af Spanien. J Peru synes Jndvaanerne ikke stemte for den Frihed, som General San Martin skienker dem. De nære et gammelt indgroet Had til Chilierne og Buenos=Ayrierne, som de see ned paa med Foragt; og de kunne ikke udstaae, Tanken og at være overvundne og at blive beherskede af disse. Callao er endnu i de kongeliges Hænder, og har nylig faaet Undsætning af Brigadeer Canterat, men indsluttes tillands og tilvands og skal ikke være ynderlig godt provianteret. J Bugten der udenfor har Lord Cochrane ladet angribe en spansk der liggende Eskadre og har erobret tre Orlogs=Corvetter, samt ødelagt nogle mindre Skibe. - Kongen af Portugal har anerkjendt de Regeringer i de spanske Colonier, som Folket adlyder, og sendt Ministre eller diplomatiske Agenter til dem, samt indbudet dem til at sende dixlematiske Agenter til Hoffet i Listidon og mercantile Agenter til de brasiliske Havne.
Jyske Efterretninger, 1822-02-07
Tyrkiet. De tyrkiske Tropper i Fyrstendømmerne vedblive at trække sig tilbage til Donau, og Russerne nærme sig Grændsen, dog kuns yderlig langsomt, hvilket især tilregnes de ufremkommelige Landeveie. Med Udsigter, til Fred eller Krig staaer det endnu ved det samme, som før. Mange Aviser ere fyldte med lutter Krigspaaende Udsigter; men Andre lyde derimod heel fredeligen.
Jyske Efterretninger, 1822-02-07
- J Constantinopel drives Sørustninger med megen Jver, og Grækerne paa Øerne i Arkepelaget ruste ligeledes fra deres Side af alle Kræfter, men de klage stærkt over Pengemangel. Grækerne paa Halvøen, Morea mangle ligeledes Penge og tillige Vaaben og Krigsfornødenheder. Der skal ingen ret Enighed, herske imellem Grækerne indbyrdes, og uagtet Demetrius Opsilanti er bleven Overanfører, ville de andre græske Anførere dog raade sig selv, og de føre hver for sig paa egen Haand etslags Guerillekrig.
Jyske Efterretninger, 1822-02-07
J den sydlige Deel af Grækenlandt Livadien og Morea) ere Grækerne seirende og have fordrevet eller slaaet de, fleste Tyrker, men i Macedonien, Albanien og Thessalien ere Tyrkerne mægtigst. Al i Pascha af Janina er ved denne Feide kommen ret godt afsted, thi da Tyrkerne ikke have med ham allene, men og med Grækerne at gjøre, er det ham ikke vanskeligt i en lang Tid at kunne holde dem Stangen, allerhelst han ved sine mange Penge kan kjøbe Forbindelser i Tyrkernes Leir, som kunne være ham af overordentlig Vigtighed. Statholderen af Egypten, forbittret paa Grækerne, fordi de have opkapret og priisdømt nogle ham tilhørende Skibe med Kornladninger, agter at sende en Expedition til Øen Candia for der at dæmpe Grækernes Oprør. Keiseren af Tyrkiet har henvendt sig til Keiseren af Marocco om Hjelpetropper og en offensiv og defensiv Alliance, men denne har nok at gjøre med at bekæmpe Oprørere i sit eget Land, og kan liden eller ingen Hjelp give, uagtet han erkjender Keiseren i Constantinopel for sin Overherre, fordi samme i lige Linie nedstammer fra Profetten, og ovenikjøbet er den sidste Spire af dennes Efterkommere paa Mandslinien.
Jyske Efterretninger, 1822-02-07
Fædrelandet.
Jyske Efterretninger, 1822-02-07
Kjøbenhavn, den 1ste Februar. Søndagen den 3die Februar anlagdes Hof=Sorg forden afdøde Prinds Clemens, Hertug af Sachsen, som bæres i 14 Dage. Cavalliererne bære sorte Klæder, blank Kaark og Spænder, og sorte SilkestrømNo. 4, findes indrykket: J Anledning af Hs. Excellence Herr Overhofmarskal von Hauchs Jubilæum for 50 Aars Virksomhed i Kongens og Fædrelandets Tjeneste, besluttede Unversitetet at give denne vor berømte Landsmand et Beviis paa dets Høiagtelse for hans bekjendte videnskabelige Fortjenester, ved at meddele ham Æresdiplom, som Doctor i Philosophien.
Jyske Efterretninger, 1822-02-07
Efterat man hertil havde erholdt den fornødne kongelige Bemyndigelse, blev Diplomet udfærdiget, og Hs. Excellence overrakt af Universitetets Rector og det philosophiske Facultets Decanus.
Jyske Efterretninger, 1822-02-07
En Bondepige fra Hadsherred er bragt til Aarhuus 1 i Arrest, som mistænkt for at have født i Dølgsmaal og kastet sit Foster levende i en Brønd.
Jyske Efterretninger, 1822-02-07
Aarhuus Stifts Capitelstaxt for 1821. Rug a Tønden 2 Rbd. 2 Mk. 8 s. Bygt 1 Rbd. 5 Mk. 4 s. Havre 1 Rbd. 12 s. Boghvedegryn 5 Rbd. 3 Mk. Smør 32 Rbd. 2 Mk.; Alt i i Sølv.
Jyske Efterretninger, 1822-02-07
Viborg Stifts Capitelstaxt for 1821 Aars Afgrøde: Rug a Tønden 2 Rbd. 2 Mk. 12.1 s. Byg 1 Rbd. 5 Mk. Havre 1 Rbd. 4 s.; Alt i Sølv. Aalborg.
Jyske Efterretninger, 1822-02-07
Det her i disse Dage holdte Hestemarked, var faare ubetydeligt, hvortil ventelig det slette Veir bidrog meget. Gode unge Heste solgtes for 60 til 70 Rbdlr. Stykket.
Jyske Efterretninger, 1822-02-07
Natten efter den i forrige Nummer anmeldte Orkanstorm, blev her i Fjorden fisket en betydelig Mængde Sild, som solgtes her for 20 a 24 Skilling. Det første her i Aar udenlandsfra komne Skib var Galleasen Anne Maria, Capitain J Sørensen, af Aalborg, fra Christiania med Jern m.v., som ankom den 5te Dennes.
Jyske Efterretninger, 1822-02-07
Kjøbenhavns Børs, den 1ste Februar. Cours. Hamb. 2 M. 247, a vista 250. Spec. 252. - Specier solgtes til 15 Rbmk. 2 s. Obligationer (med Renter fra 11 Decbr. 1821) 74. Nationalbank-Obligationer (af Laanet den 2den Februar 1820) 97 a 97 1/2 Rbdlr. r. S. (uden Renter) eller 123 Rbdlr. Sedler pr. 100 Rbdlr. rede Sølv. - Norske Rigsbanksedler 12 a 12 1/2. Svenske Sedler 159 s. - Disconto 6 PC.
Jyske Efterretninger, 1822-02-07
En Conceri blev given i Klubben Enighedens Locale i en velderdig Hensigt; hvad den indbragte blev af Vedkommende modtaget med sand Taknemmelighed, og denne Vedkommende har vist ikke enten beklaget sig for Herr Pastoren, at det var for lidet, eller givet ham i Commission offentlig at bebreide de det hørte den, at de ikke gav nok, ikke desmindre maa ogsaa denne Concert staae Herr Pastoren et Glas til Roers i hans Mercur; ogsaa, velgjørende Handling dadler han, skjønt hverken han isærdeleshed, eller nogen ialmindelighed, ved denne, ligesaalidt som ved Hiin, kan være fornærmet. Uagtet denne Vedkommende med taknemmeligt Hjerte har modtaget dette Offer, som et Beviis paa ædel Godgjørenhed tillader han sig dog, baade uberettiget og usandfærdigt, at paastaae, at det bør ansees som mindre end Intet. Uagtet de i denne Concert Dæltagende søgte at forebygge offentlig Kundskab om den, til hvis Fordeel den gaves, betegner dog Herr Pastoren denne Person saa nøie, som det, uden at nævne den ved Navn, er mueligt, og saaledes aabenbar gjør sig selv skyldig i hvad han uden mindste Grund bebreider Andre. Sandelig dersom en saadan Aand skal vedblive at beherste Mercuren, da har den intet vundet ved at have faaet Herr Pastoren til Udgiver, den vil ikke da kunne ansees som et Blad for et dannet og ædelttænkende Publicum, men kun egne sig til Plads blandt uværdige Stridsskrifters lave Classe. Forfatteren heraf har iøvrigt intet imod Herr Pastor Thisted, tvertimod har han, som Enhver, megen Agtelse for hans Kundskaber og Talenter, og tillader sig det Ønske, at Herr Pastoren, hvis han vil vedblive at skrive offentligt, ville ved en billigere og retfærdigere Bedømmelse af sine Medborgeres Handlinger, give dem Anledning til i lige Grad at agte ham fra Hjertets Side, og derved befæste sig i Religionslærer, saa vigtig, men som han ved en Fremgangsmaade som den ovenberørte, let kunde staa Fare for at tabe.
Jyske Efterretninger, 1822-02-07
Omendskjøndt Forfatteren heraf ikke nu navngive sig, skal han dog ikke krybe i Skjul, hvis Herr Patoren, for hvad her er skrevet, skulle faae i Sinde af drage ham til Ansvar. Wilhelms Død. (Et Sørgeqvad.) Hvi træder Musen frem i sorte Klæder Hvi stemmer Harpen sig til Sørgesang? Hvi synger den ei hellere om Glæder Men veemodsfuld og ængstlig denne Gang: Tys, stille, tys! - seer Du ei Fædres Taare? Har ei bemærket Du den Sørgefærd Der samler sig om blide Ynglings Baare, Saa klagende for ham den havde kjer, Han var den Eneste den sidste Pode Et deligt Blomster i sin unge Vaar! Men hvad der meest er herlig paa vor Klode Det ak, saa tidt saa ofte jo forgaaer. Ja Wilhelme) smilte i sin Ungdoms Ynde Og han var Faders, Moders sidste Trøst, En frydfuld Fremtid kunde han forkynder, Og ofte drog de ham til Fædre=Bryst. Da smilte Ynglingen og saae til Himlen, Og lagde Haanden paa sin lille Barm, Og sagde: "Jeg vil vogte mig blandt Vrimlen Naar hen jeg rives skal af Eders Arm. Men Herren tog ham før han kom blandt Vrimlen; Nu født han hviler udi Brødres Favn; Og Fædrene de skue op mod Himlen. Og sukke sørgende og tavs hans Navn. Saaledes, naar et Blomster Glæde vækker Ved al den Ande Skaberhaand den gav; Da kommer Stormen til og Blomsten brækker - Og visneende den synker i sin Grav. Thi derfor lyder Harpens Sørge=Toner; Dog end et Trøstens Ord den siger herDen Gud som over alle Stjerner throner Han Ene veed hvad der os tjenlig er!") Hans Wilhelm Wigelsen, var en Søn af Søe capitain og Ridder Wigelsen; han døde den 1ste Februar, 8te Aar gl. og modtages i Evigheden af sine fir