Den Vest-Sjællandske Avis, 1821-08-25
Der meldes fra Curhaven under 20de August, at Dagen tilforn om Middagen Kl. 11 1/2 vare 4 Engelske Krigskibe, nemlig: 1 Fregat, 2 Krigschaluper og en Cutterbrig ankomne til Curhaven med Liget af den høistsalige Dronning af England Caroline af Brunsvig. J Staden ere alle Tilberede ser trufne for at tage imod Dronningens Liig paa en værdig Maade. Commodore Degens vil med sine Schalupper seile de Kongelige Engelske Skibe imøde for at modtage Liget. 10 Capitainer af den Kongelige Hannoverske Armee begive sig til Brunshausen og skulle føre det til Stade, hvor Liigkisten for det første vil blive opstillet paa en Katafalk foran Altaret i Wilhadi Kirke, som bliver beklædet med sort Klæde, indtil nærmere befalinger ankomme om den videre Convoi. En Bataillon af det 6te Regi men er udrykket fra Stade til Brunshausen for at escortere Hs. Majestæts Liig, som bringes over Har burg igiennem det Lyneborgiske og Colliske til Grændsen af Brunsvig, for der at modtages og videre transporteres af dette Lands Øvrighed, Dronningens Liig vil saaledes blive ganske roelig transporteret igiennem Tydskland til dets Hvilested; men saa roeligt er det ikke gaaet til i England ved Ligets Transportering fra Brandenbourghouse til Søekysten; hvorom der meldes fra London under 14de August følgende: J Dag Morges Kl. 6 var allerede hele Veien til Hammersmidt bedækket med Mennesker endskiøndt det regnede stærkt. Mængden udbredte sig til alle Sider; da ingen vidste hvilken Tour Processionen skulde tage. Jngen Pen formaaer at beskrive det Syn, som Parken og alle de Gader, som førte til Stedet, udviiste og man overdriver det ikke, naar man siger, at der vist var en halv Million Menneskeer paa Benene for om mueligen at faae dette Tog at see. Det faae ud som næsten hele Egnen var bedækket med et grøn Lagen; da næsten alle søgte at beskytte sig mod Regnen med en Paraplye. En stor Mængde Ryttere holdt paa Hiørnerne og flere Laug vare op marscherede med deres Faner. Kl. 8 ankom endelig den Kgl. Liigvogn i Brandenbourghouse, og de Kongelige Authoriteter forlangte nu at Executorerne for Dronningens Testamente skulde overlevere dem hendes Liig. Dr. Luschington protesterede formelig derimod, og erklærede, at han ikke i det Gode vilde lade Liget bringe bort, og at man ikke fik det med mindre man vilde bruge Magt. Lord-Kammerherrens Embedsmænd erklærede derpaa, at de vilde giøre deres Skyldighed og efterkomme de dem givne Ordrer, der maatte nu komme ud deraf hvad der vilde, og hvorved de besværede sig over de Hindringer, som ved denne Lerlighed bleve lagte i Veien for Regieringen. Denne Strid varede en temmelig Tid indtil en af Embedsmændene oplæste den Route som Toget skulle tage, og hvori det var bestemt at Toget skulde gaae omkring Staden. Liget blev nu sat paa Liigvognen, og Processionen satte sig i Bevægelse. Skolebørnene fra Hammersmidt gik foran Liiget, og strøede Blomster paa Veien. Alt kom imidlertid i den største Forvirring og der kunde ingen Orden holdes; da Processionen ankom til Kensington og vilde betræde en Sidevei, fandt man Landeveien blokeret; thi Folket havde sat Vogne og Karrer paa Veien, saa at Toget ikke kunde komme igiennem. Pøbelen raabte bestandig: "Jgiennem Byen, igiennem Byen, og nu begyndte den at kaste Stene paa Militairen, hvoraf der opkom den største Forvirring, saa at Liiget blev standse i 2 Timer. Constablerne bleve overræltede Folket og maatte trække sig tilbage. – Kl. 11 kom befaling at Processionen skulde gaae videre fremad og begive sig til Hydepark. Kl. 1 ankom Processionen til en Udkant af Parken. Her angrefPøbelen Militairen og et nyt Detaschement af Garden til Hest, som var ankommen til Understøttelse skod paa Folket, hvorved fleere bleve saarede og dræbte. Gardisterne lede overordentlig; mange bleve saarede med Steene; andre bleve kastede ned af Sadelen og Folket brak deres Sabler istykker. Man forsøgte nu at gaae igiennem Parken, men forgiæves, heele Veien var brækket op og bedække med Vogne. Et Regiment af Garden til Fods komtil; Folket flygtede nu fra alle Sider og Dragonerne jøge efter det med blanke Sabler. Steene, Skarn, og hvad man kunde gribe til, blev brugt til Forsvar; kort sagt der opstod en formelig Træfning. Jmedens dette passerede var man i den største Angest Staden. Klokkerne ringede heele Morgenen. Alle Boder i Byen vare lukkede. Fra Tid til anden fil man Efterretning om hvad der passerede, indtil en delig Lord-Majoren bekiendtgjorte, at Folket have de feiret, og at Processionen nu skulde komme igiennem Staden. Det var henimod Børstiden Kl. om Eftermiddagen at Begyndelsen af Toget ankom til Børsen. Dette bestod af de Herrer, som tilforn havde ledsaget Dronningen til St. Pauls Kirken; fleere af dem vare bedækkede med Skarn; derpaa kom en Escadron af Garden til Hest og foran den har Pøbelen en Fane med den Jndskrift: den offentlige Meenings Magt. Derpaa fulgte de forskjellige Laug med deres Faner og Sørgemusik, og derefter 16 Sørgekarether med 4 og 6 Heste for, hvori Dronningens Venner og Veninder lad. Nu kom Ligvognen trukket af 8 Heste med et stærk Detaschement af Garden. Scheriffen Waithman sluttede Toget i sin Statsvogn. Lord-Majoren befandt sig ogsaa i Toget tilligemed fleere Borgere til Hest. Militairen blev fornærmet af Folket paa alle muelige Maader; men udholdt det med en stor Taalmodighed. J en anden Skrivelse fra London Kl. 11 1/2 om Aftenen meldes: at ifølge de allerede indkomne Beretninger ere 6 Mennesker blevne dræbte og 30 saarede ved Tumulten. Folket bestormede Gange Jerngitteret omkring Parken, rev Jernstængerne ud og angreb dermed Militairen. Et ungt Menneske, som under de frygteligste Forbandelser, kastede Steene paa en Dragon blev advaret om at han skulde lade være dermed, men da han blev ved saa stod Dragonen ham ihiel paa Stedet. Fodgarderne maatte ikke komme ind i City, men bleve opstillede i Gaden Strand, hvor de uafladelig bleve overoste med Skarn af Pøbelen. Den commanderende Officeer blev slaget med en Paraply i Ansigtet, saa at Blodet styrtede ham ud af Næse og Mund. Folket løb igiennem Gaderne i den vestlige Deel af Staden, og udraabte som det var rasende: "Dronningen, den myrdede Dronning!" – Jfølge den anden Beretning, som man har fra London om disse Begivenheder ankom Liig-Processionen Kl. om Eftermiddagen til Temple Bar. Man formeente nu Militairen og især Garderne at indlades i Cito. De bleve endelig trukne tilbage især da Escadronen af Oxford Blues yttrede det Ønske, at Liget maatte overleveres til Borger-Militairens beskyttelse. Utallig var den Mængde af Mennesker, som strømmede sammen i Gaderne; men Pøbelen forholdt sig nu ganske roelig, og afbrød blot Høitideligheden ved at tilraabe de Oxford Blues deres Biefald. Da Toget kom ud af Cito saa trak Lemmerne af Borgerskabet sig tilbage. Da Liiget, var bragt uden for London saa gik det ganske roeligt til Efter denne Efterretning skal kun en Person være bleven dræbt, men mange saavel af Pøbelen, som Militairen ere saarede. Der gik et Pistolskud gjennem Aldermann Woods Karet; men som giorde ingen Skade.