JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-04-17
Hamburg Territorial-Besiddelser. Staden Hamburg indtager et Fladerum af 3/4 Qvadratmile. Til Staden høre nogle adspredte smaae Landstrækninger. Deraf har Staden, I. Nogle egne, eiendommelige, som bestaae i smaae Distrikter, med Byer, Godser, Elb-Øer, i alt af 3 Qvadr. Miles Størrelse, og en Befolkning af omtrent 10,000 Mennesker. Her ere deels Kammergodser, deels milde Stiftelsers Eiendomme. Desuden Amtet Ritzebuttelved Elbmundingen og Nordsøen, omtrent 1 1/2 Qvadratmiil stort, med 4540 Mennesker. Deri Flækken Ritzebuttel, og Søstedet Curhaven, hvor en Søbade Anstalt 1816 blev anlagt. Der er Qvarantaine=Havn, og Fyrtaarn. Der ligger et Vagtskib, og ved Elbmundingen vesten for *) Hamburg und Hamburgs Umgegend. Ein Hand und Hulfsbuch for Fremde und Einheimische, nach den neuesten Angaben und den zuverlasigsten Quellen nen ansgearbeitet von Georg Nic. Barmann. Mit einer Karte vom Hamburgischen Gebiet, und einer Karte von der Gegend um Hamburg, 15 Mile in die Runde. Hamburg 1822 336 S. 12. bey J. H. Nestler. Hamburg die Stadt und das Gebiet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-04-17
Eine top. historischestatist. Skizze von Dr. C.N. Røding i N. geogr. Ephem. XIX. 1826. S. 289 u. f.¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-04-17
J Henseende til Hamburgs forskjellige geographiske og chorografiske, men fornemmelig meteorologiske Forhold er et vigtigt Skrift, rigt paa omhyggeligen samlede Resultater, for kort Tid siden udkommet: Ham burgs Clima und Witterung. Ein Beytrag zur medicinischen Topographie von Hamburg, so wie zur Climatagie von Dentschland aberhaupt. Nach vielidhrigen Beobachtungen, bearbeitet von Dr. H. W. Buck, prachtisch. Curhaven ligger et Signalskib, en Lodskutter, og et Lodsskib. Paa Øen Neuwerk ogsaa et Fyrtaarn. 2. Et Distrikt i Fælledskab med Lübek; nemlig Byen Bergedorf i 2 3/4 Miles Afstand, fra Hamburg; og de saakaldte Vierlande, som ere overordentligen frugtbare Landskaber, der ved Frugttræekultur, Hvedemarker, Agre med Kjøkkenværter, Jordbær, Blomster, ere som uoverseelige Haver, men ved lav Beliggenhed ere i Vintermaanederne for en Deel oversvømmede. Befolkningen omtrent 9240 Mennesker. 3. Den nordlige Halvdeel af Den Finkenwarder, hvis øvrige Deel henhører til Kongeriget Hannover. 725 Mennesker. Det Hele har omtrent 25000 Mennesker.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-04-17
Man har et Skrivt under Titel: Geograhisch-statistische Uebersicht der Territorial-BeArtze in Hamburg. Hamburg bey Aug. Campe 1826. 162 S. 8. (H. C. 1826.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-04-17
J Henseende til Hamburgs Historie, erindre vi, Hamburgische Chronik von Entstehung der Stadt bis gaf unsere Tage. Nach alteren n. neueren Quellen abgefast von Georg Nicol. Barmann. D. W. W. Det. 12 Thl., verbesserte, durchgangig berichtigte und mit vollstandigen Register versehene Ausgade. Hamburg 1822. 8. Ver lag. v. Druck v. Fr. Herm. Nestler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-04-17
Synchronistisches Handbuch der nenesten Zeiteschichte von Jahre 1806 an, mit besonderer Beziehung auf Hamburg. Herausgegeben von Fried. Menk. I Thl. Hamburg 1826. 8. Denne første Deel indbefatter Aarene 1806-1811. (H. C. 1826. at ansees No. 162.) sitzungen der freien und Hanse-Stadt Hamburg, alphabetisch befast von J. C. Dittmann, mit eine illumin. Charte. Hamb. 1825. 4. Her gives i alphabetisk Orden og i forskjellige Rubriker, en kort Beskrivelse over alle Landskaberne, med Flade-Jndhold, Folkemængde, Afstand fra Hamburg, Jurisdiction, Kirker, almindelige Bemærkninger, saasom Stedets eller Distriktets Antal af Huse og Gaarde, historiske Mærkeligheder, oc Dette lidet Skrivt har naturligviis meest Jnteresse for Hamborgerne, men ogsaa for enhver, som paa en Reise til Hamburg, vil gjøre sig bekjendt med sammes skjønne Omegn, og til deres Nytte har Skrivtet tillige til Slutning opgivet de Reiserouter, der anbefales dem der ville besee Hamburgs Omegns fortrinligst mærkelige Steder og Egne. (Skrivtet er og kommet her til Byen, og faaes i den gyldendalske Boghandling.). En treffende Carachteristik gav Baggesen, om hint Hamburgernes Canaan "die Vierlande.""Den overvættes Frugtbarhed siger han, som udmærker hele denne af Elbens Arme og adskillige Kanaler gjennemskaarne Flade, overgaaer al Forestilling. Den hele vidtløftige Strækning, som egentlig er fravundet Elbstrømmen, udgjør en eneste veldyrket Have, hvori Landsbyerne, og de hist og her spredte Bøndergaarde kunde ansees som ligesaa mange Lysthuse. Under, over, rundtomkring den Reisende spirer, voxer, grønnes, modnes alle Ceres's, Pomonas og Floras Skattt, i en uophørlig Labyrint af kjelne, vellystig smaa Landskaber. Elskere af den bløde Stiil i Naturen vilde her finde det sande Utopia, uden at savne det mindste til Idealets Opnaaelse. Det des som om hele Jordens Frugtbarhed havde sammentrakt sig i sin alleryppigste Udgydelse paa dette Sted. Kun Ovids vellystige Muse vilde lunne beskrive det i sin vellystigste Hyrdetime Det er den sandselige Nydelses Tempel. J alle dis grønnende, blomstrende, frugtbugnende Løv se qvæles Tanken i legemlig Behagelighed. bjælen hendysses i alle Sandsernes fulde Tilstedsstillelse, man synes med kildrende Zittren at udglide dybere i Naturens Barm end Anstændigheden tillader, at opløses og hensmelte i dens alt for tæt krystende Vellystfavn. Med en vis Overmæthed iler man derfra, for at hensynke i in anden endnu varmere og blødere, og udmattes saaledes efterhaanden saalænge indtil Nydelsisevnen aldeles udtømmes. Det var, vedbliver han, omtrent hvad jeg følte paa Veien gjennem dette Slaraffenland, og jeg er aldeles ingen Elster af en saadan Tilstand. Dens overvættes Behagelighed blev mig virkelig tilsidst ubehagelig. Jeg havde gjerne overladt enhver fornem Tyrk, eller Fedmetilbeder min Plads efter fem Timers Forløb, hvori jeg allerede fandt mig mere end fornøiet. – – "Den mavreste Bjergegn er mig dog kjerere end den fedeste Flade. J denne har jeg Ormens, men i hin Ørnens Følelse."(Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-04-17
Blandede Efterretninger. (Meddeelte.) Sentencer af en gammel, skreven Erindrings bog fra det syttende Aarhundrede. Titul uden Midler er et Huus uden Tag. Quid titulus sine re, nisicen nuce demp tus echinus.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-04-17
De store Titler ere for Ærgjerrige Toback, fordi Røgen deraf ypperligen forlyster dem, ja er dem kjerere end Mad og Drikke. Nu til Dags maa man vel iagttage den Regel: Præstat titulorum ubertate quam raritate offendere. Det er bedre at titulere for meget end forlidt, og Tydsken siger herom: Giv Narren Tituler nok, saa er du vel lidt. En fornem Herre sagde: Si tante nobis esset vitulorum, quante til tulorum copia, lautius Fiveremus. Havde vi saa mange Kalve, som Titler, saa vilde vi leve herligere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-04-17
J. S. R. Meyriks critiske Undersøgelse af de gamle Vaaben, som de fandtes i Europa, men fortrinligen i Engelland, fra den normanniske Erobring indtil Kong Carl 11 Regjering, udkommen i London 1824, leveres en Beskrivelse over de gamle Danskes Vaaben under Kong Knud den Store. Til Veiledning har Forf. brugt de bekiendte Bajeux'ske Tapeter og Kong Knuds illuminerede Messebog i det brittiske Museum. Den Tids Legemsvaaben bestode enten af en Tunica eller Jakke og Buxer. Disse Klæder vare baade forfærdigede af Læder og Klæde, og ofte bedækkede med flade Jernringe, syede horizontale eller tætved hinanden, stundom med smaa hullede Ruder, af Staal, som ligne Maskerne i et Net. Den som Tunik formede Kjole var den, som kaldtes Kyras; den anden var formodentligen den i hiin Tidsalders Romanzer omtalte Haubergeon. Naar Hauberkbrugtes, bares Pantalons eller Chausses af samme Tøi under Pantsersærken og baade Houbergeon og Hauberke vare forsynede med en Hætte for Hovedet, ligeledes af Ringe, i samme StykkeHaubergeon sees at være iført ved først at trækkes over Lænderne, hvor det sad vidt, og siden puttedes Armene i Ærmerne, der hang løse, og naaede ikke synderlig langt under Albuerne, og tilsidst blev Hætten over Hovedet lukket med en Rem rundt om Forhovedet. Kjolen, som havde en Aabning paa Brystet, blev trukket sammen ved Halsen ligeledes med en Rem, og tilsidst bedækket over Brystet med et smalt Stykke, som blev tilspændt bag til. Naar Hauberke barts naaede Ringpantalons ofte til Ankelerne; men Fødderne vare ofte bedækkede, fra Skoene op til Knæerne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-04-17
Ved Hertugen af Rocheforeauld=Liancourts Ligfærd d. 30de f. M. fandt et forargeligt Optrin Sted. De forhenværende Lærlinger fra Konst- og Jndustriskolen i Chalons, hvis Stifter, Generalinspecteur og Velgiører han havde været, bare Liget paa deres Skuldre fra Sørgehuset til Marie=Himmelfarts Kirken. Men da de, efter den der fuldendte Gudstjeneste, vilde bære Liget til Barriererne ved Clichy, hvorfra det skulde kjøres til Liancourt, fremtraadte en Officeer, der anførte et af Sørgeescortens Detaschementer og erklærede, at det var ham paalagt, ikke at lade Liget bringe videre, uden paa den dertil bestemte Ligvogn. De unge Menneskeer nægtede at efterkomme befalingen; Officeren lod strax Bajonetterne fælde, adskillige af Ynglingerne bleve trufne, nogle endog haardt saaret; Ligkisten faldt i Tumlen i Rendestenen, hvor den blev en Tidlang liggende. Omsider blev Liget sat paa Vognen, ført ud til Barriererne og de unge Mennesker lode sig formaae til at vende i al Stilhed tilbage. - Den afdøde Hertug Fres Al. Fr. de la Rochefoucauld, Pair af Frankrige, nedstammer fra en ældgammel adelig Familie, der allerede blomstrede i Frankrig i det ellevte Aarhundrede, og som opviser en Række af berømte Krigere og Statsmænd, hvoriblandt den navnkundige Forfatter af Maximerne. Han var født 1747 og har havt Tilnavnet Liancourt efter sine Besiddelser i Beauvais. Men siden Revolutionen har han blot ført Familienavnet. Han har havt store Fortjenester af Frankrige. J den indre Bestyrelse, i Financerne og i Politievæsenet, foranledigede han, som Medlem af den constituerede Forsamling gavnlige Forandringer, og han havde den største Deel i den vigtige Beslutning i Natten den 4de August, hvorved Feudalsystemet i Frankrige blev ophævet. Han viste sig siden overalt som Menneskeven og Oplysningens Befordrer. J den competerende Committees Navn gjorde han mange officielle Andragender angaaende Hospitaler, Fattigvæsenet og andre til Almeendeel sigtende Gjenstande. Efter den 10de August 1792 maatte han flygte til England; derfra gik han til America, hvor han opholdt sig indtil 1799. J denne Mellemtid gjorde han vidtløftige Reiser i det Jndre af disse Lande, og søgte at faae nøie Kundskab om Agerdyrkningen, Manufakturerne, Konstfliden, Politivæsenet og andre velgjørende Indretninger, der udmærke den nye Verdens Stater. Frugterne af disse hans Reiser har han samlet i et høist læseværdigt Værk i 6 Bind. Efter d. 18 Brumaire vendte han tilbage til Frankrige, Napoleon vilde drage ham til sig, men han vilde ikke indlade sig paa noget af hans Forslag og modtog blot Æreslegionens Decoration. Udelukkende sysselsatte han sig nu med Udførelsen af de Planer, hvortil han paa sine Reiser i America havde. samlet Jdeer. Hans egne Godser vare i hans Fraværelse vel blevne solgte, men hans Gemalindes fandt han endnu usolgte, da hun for et, Syns Skyld, havde ladet sig skille fra ham. Paa disse indførte han store Spinderier af Bomuldsgarn, ganske indrettede paa engelsk Viis og gjorde sig overalt fortjent af Konstfliden i hans Fædreneland, som ogsaa fortrinligen har ham at takke for Kokoppernes Jndførelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-04-17
J Dresdner Morgenzeitung læses følgende Schiller an Baggesen bem Ab Digt: schied. Jm frischen Duft, im ewigen Lenze, Wenn Jugend und Geschlechter fliehn, Siebt man des Ruhms verdiente Kranze Jm Lied des Sangers undervellich blüdn: An Tugenden der Vorgeschlechter, Entzundet er die Folgezeit: Er sigt, ein unbestochner Wachter, Im Vorhof der Unsterblichtet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-04-17
Der Kranze schönste reicht der Richter, Der Thaten durch die Hand der Dichter. Loschutz, bei Dresden. Friederich von Schiller.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-04-17
Walter Scott lader trykke af Napoleons Levnet, som han nu arbeider paa, 8000 Exemplare, hvilke han har solgt til en Boghandler i Lon bon for 11,000 Pd. St. (over 100,000 Rbdlr. Sølv. Naar disse Exemplarer ere afsatte, saa tilfalder Eiendomsretten igjen Walter Scott, der paa ny kan sælge Forlaget. Hverken i England eller Frankrige venter man andet af denne Biographie end en historisk Roman. J Tydskland, hvor man kappes om at ville oversætte den i Lommeudgaver, synes man at tænke anderledes, endskiønt Forfatteren hidtil har viist sig meget partisk mod Napoleon og overhoved røber meget indskrænkede politiske (aristocratiske) Anskuelser. (Modezeitung.) (Brødrene Frankh.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-04-17
i Stuttgard have ladet bekjendtgjøre, at de med betydelige Udgifter, efter Overeenskomst med Originalens Forlægger, have vidst at forskaffe sig Udhængsarkene og derfor kunne levere den tydske Oversættelse tidligere end nogen anden. Prisen bliver for Subskribenterne paa Scotts samt S. i Lommeformat.)me ere, sees nu atter et Beviis i Udfaldet af Dr. Jos. Fr. Fischers Forudforkyndelse. Denne Mand bebudede nemlig i afvigte Aar, at i Følge Undersøgelserne af vor Atmosphæres Beskaffenhed, Forberedelserne af Naturdrifterne hos Dyr og Planter, kunde det med Sandsynlighed antages, at Vinteren fra 1826 til 1827 vilde fældet. ken det ene eller det andet har været Til Malerier af den gammeltydske Skole og deriblandt fire Apostler af Albrecht Durer. En af Digteren Schillers Ungdomsvenner har fundet Johannes den Døbers Portrait saa paafaldende det blev rørt indtil Taarer. don 174 Doctorer i Lægevidenskaben, 1000 Saarlæger, 2000 Apothekere og 300 Pharmacevter, J Slutningen af Aaret 1826 fandtes i Lon lignende denne Digter, at han ved at betragte J Nürnburg findes i en gammel Borg blive een af de koldeste og tørreste. Hver Hvor upaalidelige de fleste Veirspaadomlige Værker, 9 Kreuser for hvert Bind paa 130 sted for anklagede og politisk mistænkte PersoLæge. der ene gave sig af med at tillave Lægemidler. I Paris tæller man derimod 600 Doctorer, 128, Saarlæger og 181 Apothekere. J Paris kommer altsaa paa 900 og i London paa 375 een J de sidste Aar er Ægypten blevet et Fri ner fra Europa, hvilke da de fleste af dem vare uformuende, enten lagde sig efter Handelen, toge Krigstjeneste eller bleve Antiqvarer. Den Beskyttelse og Understøttelse, som Paschaen har ydet en stor Deel af samme, og den næsten uindskrænkede Frihed, som den ægyptiske Regjering forunder Fremmede, have især trukSpecies.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-04-17
Hamburg 2 M. did. ket mange Jtalienere, Schveizere og Franske
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-04-17
Kjøbenhavns Børs, den 17 April 1827. a vista 226.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-04-17
Specier solgtes til Svenske Sedler. 13 Rbmk. 11 s. Bank-Disconto 5 pCt. Norske Speciessedler. pr. 100 Specier. 168 1/2. - Rbd. Sedl. pr. Rdlr. Rigsgjeld. 50 1/2 51 Rbs. Tegn. 4 pC. Kgl. Oblig. (u. R.) 83 1/2 84 Rbd. Sedl. Dito Dito. . . . . . . . Nationalbank Obligationer. Dito Dito. . . . . . . . 74 74 1/2 i Banco. (af Laanet 4 Febr. 1820) 101 101 1/2 Rbd. r. S. 115 1/2 116 Sedler. 4 pC. uopsigel. Rigsbkobl.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-04-17
6 pC. norsk Laan, 4 pC. Dito nye . . . . . i Banco. Asiatiske Comp. Actier i Sedler. 3 C. nye danske Oblig. 59 1/259 3/4 L. Sterl. land læs: Halland.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-04-17
Trykfeil. Side 475 Linie 14 og 15 nedenfra; Hol ved Hambro & Søn. 104 1/2 - i Banco. Renter pr. 6 Januar. - Rbd. r. S.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-04-21
Et Originalbrev fra vor afdøde Digter Baggesen. (Meddeelt.)(Da enhver egenhændig skreven Linie af Danmark udmærkede Skiald J. Baggesen, sikkerligen har Jnteresse for Mange - saa kunde denne meddeelte Reliqvie mueligen læses med Deeltagelse af dem, som kiende de, ved Hr. Prof. Nyerups, R. af D., og Hof=Kobberstikker Lahdes Bestræbelser i sin Tid udkomne 3 Bind, under Titel: Samling af fortjente danske Mænds Portrætter med biographiske Efterretninger; kun maa man beklage, at dette, af flere yndede, nationale Verk ikke vedblev, af Mangel paa en Forlæggers Deeltagelse.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-04-21
Wandsbeck, d. 11 Juni 1797. Ser geschaster und geliebter Freund!
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-04-21
Jhre Briese vom 9 May und vom 3 Juni have ich beyde erhalten, und Gott ist men Zeuge, wie sehres mich schmerst, das ich, der ich so, unsaglich gern zur Würdigung Jhrer Verdienske ein weniges beygetragen hatte, gezwungen seyn mus, Jhnen nene Hindernisse in den Weg zu legen. Ader Sie haven ein Herz, fein empfindender Lade, ogne welches Sieles nicht unter so ungunstigen Umstanden in der unegennuzigen Kunst so weit gebracht haben wurden - und ich appellire an des gefühlvolle Herz um Enschuldigung, dre Sie gewis nicht mir verweigern, menn ich Jhnen saae, das ich Jhren ersten Brief mit dem Abdruck von meinem Bildnitz am Tag der zweiten Beerdigung meiner Sophie *) er*) Hans første Kone, hvis svage Helbred formaaede ham til at reise til Europas sydlige Egne. hielt – in einem Zustande mir die gange Welt, und nicht nur mein Bildnis und meine Biographie, sondern mein ganzes iredisches Leben nur für eine einzige Thrane feil war. Seit dem ist die absoluteste physische Unmoglichket, an meiner Biographie zu arbeiten, da gewesen ind unmöglich war diese Ausarbeitung mir bis dahin, da Thre Pflegge alle meine Stunden forderten. Jch weis nicht wie ich Sie hierein befriedigen soll – ich bin krank, sehr krank und menn ich die gange Welt damit gewinnen konte, ich vermochte nicht, jene Arbeit zu stande zu bringen - so lange ich in dieser Ohnmacht bin. Dennoch see ich ein, das Sie eilen mussen - und die Ausgade nicht gut langer aufschieben konnen. Jn dieser Verlegenheit weis ich nu veymegliche Mittel herauszugelangen - unter melchen ich Jhnen die Wahl lasse. Entweder Professor Nyerup wird nach Jhren Vorschlag die freundschaftliche Gute für mich haben, die Biographie, die ich kaum angefangen habe, gans selbst zu schreiben, und sogleich für Jhren Gebrauch fertig zu machen - in welchem Fall Sie cher fortig werden konnen - oder Sie warten, nog 14 Tage auf die Skitze derselden von mir, die ich doch denn auch Professor Nyerup ausuführen bitten muste.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-04-21
Det begyndte med, ved Opkjøb at fordyre enkelte Vareartikler og efter eget Tykke at lade Priserne stige. Dets urosværdige Hensigt befordredes meget ved de i Aaret 1824 og i Begyndelsen af 1825 indtrufne Storme, hvorved en stor Deel Colonialvare tilintetgjortes og den Bekymring opvaktes, at nye Varetilførsler vilde forsinkes og Mangel derved opstaae. Speculerende Millionairer, deels enkelte, deels i hele Selskaber, opkjøbte nu i Begyndelsen af 1825, og især i de sidste ti Dage af Februar og fire første Dage af Marts vedbleve Priserne at stige. Salpeter, Bomuld, Fernambuk, Farvetræe, Kryderier, Sukker, Caffe, Jern stege fra 25 til 50 pCt. Varene gik nu som Pengepapirer fra en Haand til den anden. Med Opkjøbet i London begyndtes især siden Marts Maaned 1825. for engelsk Regning i Handelspladserne paa Fastlandet. Millionairerne havde sat sig i Besiddelse af den største Deel af mange Vareartikler, f. Ex. i London af de 22,700 Fade Moscovade 2 Dele og af hele Caffeoplaget 3/4 Deele. Ligesaa havde de opkjøbt uhyre Bomuldsforraad. Allerede begyndtes et Præmiespil med Colonialvarer, da i Midten af Marts, tvertimod Speculanternes Forventning, Priserne betydeligen dalede, hvilket tvang de mindre og meere forsagte Kjøbere til at sælge. – Følgerne af denne Handelsrevolution have især i Slutningen af det næste og Begyndelsen af det derpaa følgende Aar vist sig, og ville i Fremtiden maaskee blive ligesaa uberegnelige som rædsomme. Noget, som bidrog til at aabne Dørene for den fordærveligste Speculation med Stats- og Pengepapirer, var det saakaldte Salg med Præmie. Det var formodentlig udtænkt forat faae smaa Speculanter, der kun eiede lidet, at løbe med, da de i alt Fald ikke kunde tabe mere end 2 PC. i Præmie. Men saa længe det gik godt, hialp de dog altid til at drive Priserne i Veiret, og med en Capital af 1000 Rdlr. kunde saaledes speculeres i et Kjøb paa 50,000 Rdlr. Men det var at forudsee, at et saadant Spil ikke kunde vare meget længe. Der behøvedes kun at springe en Traad i det store Credit-Spilleværk, saa maatte alle Marionetterne standse i deres lystigste Dands. Saalænge som Speculanterne kunde kjøbe paa Tid, og ved Forfaldstiden altid sælge med Fordeel, saa gik det raskt. Men i det Øjeblik Effecterne igjen begyndte at falde lige saa hurtigen som de vare stegne, standsede den hele Maskine.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-04-21
(Meddeelt.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-04-21
Een af Fædrenelandets meest velgjørende Stiftelser er den i Aaret 1733 af den udødelige Hans Egede grundede grønlandske Mission, til hvis Vedligeholdelse allerede den Gang Kong Frederik den Fierde bestemte 2000 Rd. aarligen: en for den Tid især betydelig Sum. At denne Stiftelse endnu i dette Øjeblik bærer de skjønneste Frugter, sees deraf, at Missionsanstalten, har ladet forfærdige et Tempel, prydet med et Altar Crucifix, to store Stager og en Lysekrone, som med det første skal afsendes til Grønland. Altarklædet er af carmoisinrødt Klæde, og paa samme sees anbragt: "F. v. R." og de Ord, til Guds Ære, i det grønlandske Sprog. (Meddeelt.)Man vil have lagt Mærke til, at denne Flyttedag ikke ere flyttede saa mange, som i de forrige Aaringer.