Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1782-11-08
En fra Leiren for Gebraltar fra Greven af Falkenhavns Officerer, har aflagt følgende meerkværdige Rapport: 1) At de franske Tropper har i lang Tid gjort Tieneste i Leiren. 2) At ved hans Afreise vare allerede 3 Batterier, ethvert paa 9 54 pundige Kanoner, fuldkommen færdige. 3) At de skrækkelig store Ovne til at giøre Kuglerne gloende i hvilke ganske rødgloende skal kastes paa Fæstningen, ikke aleneste ere fuldkommen i Stand, men endog prøvede. 4) At de ældste Soldater i Verden aldrig have seet saadanne frygtelige Tilberedelser, og aldrig havt noget Begreb om saadant et Artillerietrain, 5) At Hertugen af Crillon om Morgenen Klokken 4 allerede rider omkring i Leiren, opmuntrer Arbeiderne, og lader Tropperne exercere i Beer 713 R. R. leirings Evolutionerne. 6) At det store Angreb, efter menneskelige Øine at see, skal begynde snart og gaae meget hastigt for sig, da man ved længe Forhaling frygter for sterke Viinde for Kanonbarkerne. 7) At Hertugen af Crillon, førend den skrækkelige Jld begynder imod Fæst gen, vil tilbyde General Elliot de ærefuldeste Betingelser, ifald han vil overgive sig. 8) Men at Hertugen allerede i Forveien veed, at Elliot hellere vil giøre en fortvivled Modværge, end at overgive sig, og at forsvare sig til den sidste Blodsdraabe, 9) At Hertugen ved denne Opfordring alene vil vide sin Samvittighed fri for denne Ulykke og dette Blodbad, som vil paa følge, dersom Gibraltar, skulde overgaae ved Storm. 10) At man i hele Leiren er fuldkommen overbeviist og med en moralsk Vished, at Fæstningen maa overgive sig, om den end er dobbelt saa fast, og har dobbelt saa meget Mandskab, som den virkelig har. 11) Man er saa vis paa Indtagelsen, at Gouvernementet i Gibraltar allerede har lovet Hertugen af Crillon Medina=Sidonia. 12) At det gamle Project at underminere den hele Klippe, og at sprenge den i Luften, er blevet befundet ugiørligt. Efterretning om den bedste Maade, at alle Slags Sædefrøe ei skal forvandles eller udarte. (See No. 42 og 43.) 1782. Udi den ene Hauge: 1) Kruset Bruunkaal. blomstrer midt i April, behøver kun nyt Frøe hver femte Aar. 2) Hvid Hovedkaal, blomstrer midt i Mai, hver femte Aar. 3) Blomkaal, blomstrer i Junio, hver femte Aar. 4) Vinterindivien, hver slette Aar. 5) Tidlige Carotten eller Pastinakker, hver fierde Aar. 6) Rodiser, hver fierde Aar. 7) Kopsalat, hver fierde Aar. 8) Rødebeder, hver fierde Aar. 9) Høie sildige Erter, hver En 74 Aar, femte Aar. Kan, uden at udarte, blive plantede tilligemed tidlige Erter, eftersom begge Slags ikke blomstrer til samme Tid, men ei tillige med Sukkererter, eftersom de blomstre med foranførte paa engang. 10) Store hvide tyrkiske Stangbønner, hver femte Aar. 11) Brede tyrkiske Slagsverdbønner, hver femte Aar. 12) Rødløg, hver tredie Aar. 13) Tidlige Erter, hver femte Aar. 14) Tidlige Krybebønner, hver femte Aar. Paa det at de ikke skal udarte, naar de staae jevnsides Stangbønner, maa man, for at forplante den ægte Sort, tage de nederste Bælge til Frøe, hvis Blomstre aabne sig førend Stangbønnernes. 15) Sellerie, hver tredie Aar. Udi den anden Hauge, for at forebygge Udartningen: 16) Sildige Roer, blomstre først i Mai, hver tredie Aar. 17) Kaalrabi under Jorden, blomstrer midt i Mai, hver femte Aar. Det overflødige Frøe bliver saaet til Snitkaal. 18) Rødebeder, hver fierde Aar. 19) Lange Gulerødder, hver fierde Aar. 20) Cichorierødder, hver slette Aar. 21) Vinterreddiker, hver fierde Aar. 22) Smaae frunde Sukker=Stangbønner, hver femte Aar. 23) Sukker erter, hver femte Aar. Man begynder først i det efterfølgende Aar, at avle de endnu manglende Sorter Frøe, forikke at bebyrde sig med for meget paa engang, samt for at kunde sætte alle Ting udi sin rette Orden for Eftertiden; eftersom de endnu manglende Kaal= og Roe=Frøearter, i dette Aar, ikke kan udsættes udi de tvende Hauger med de allerede anførte, med mindre de udarter.