Københavns Adresseavis, 1770-10-31
1. Fra Det Kongelige Danske Landhuusholdings Selskab. Udtog af en Skrivelse indløben til Selskabet fra Hans Excellence Hr. Geheime Raad Rosenerantz til Spøtterup Præservativer mod Qvæg=Sygen angaaende. Saa uvist, som hidindtil er udfundet eller bekiendt noget sikker Middel til at curere det syge Qvæg, saa sikkert troer jeg, at Præservativer og Præcautioner derimod, ligesaa vel som i andre Pestilensialske Tilfælde, naar de bruges i rette Tide og nøye lagttages, gjør en god Effect, og i visse Maader kan forekomme Smitten, hvorpaa jeg vil anføre med god Virkning et Middel, som af mig og andre er brugt, som er: Man samler saa meget Menneske Urin, som muelig er at faae, hvoraf paa Herregaardene saavel af Domestiqverne, som af Hov=Folkene let kan samles en Qvantitet. J samme Urin kommes en Qvantitet Calmus Rod (hvoraf i disse Egne falder god Forraad) som skiæres i smaae Stykker og bliver i 24 Timer slaaende i blød, da der i 3 Morgener kan slaaes frisk Urin paa saadan Calmus Roed, uden at komme paa nye deri. NB. Jo friskere man kan faae Roeden jo bedre. Af saadan Urin uden Roden gives hver Hoved om Morgenen fastendes en Pegel, hvorpaa det maae faste en Time vist nok er det, at om det ey gjorde anden Effect, bliver Creaturerne meget tidige til at æde og drikke derhos er det meget tienlig, at lade engang om Ugen i Baasene for ved Mundene anstryge med Tiære, saa og hver anden eller 3die Dag at lade Fæehuusene røge med Svovel, Enebær og deslige. NBalt dette maae skee og bruges, førend Qvæget er bleven sygt; thi naar det først er sygt, kan intet om dette Middel forsikkres. Om Virkningen heraf, kan jeg foruden andre i Særdeles hed anføre 3 mig tilforladelige Exempler: 1) Salig General Lieutenant Storm, som var den første der brugle og bekiendtgjorte dette Middel, boede i en Bye, navnlig Hornum, 2 Miile fra Aalborg hvor Sygdommen, 1745 indfandt sig, da saasnart man begyndte at mærke den, lod han til fine bruge foreskrevne Præservativ, og uagtet, at næsten alting i Byen udøde, beholdte han dog allene sine 8te a 9 Stokker, uden at nogen af dem blev syge. 2) Geheime Raad Rosenkrantz paa Krabbesholm, da i samme Aar Sygdommen kom til Schive Bye, som ey ligger en halv Fierding Vey fra Gaarden, og hvorfra der idelig en Communication formedelst en uden for Gaarden liggende Ladeplads saa og paa en Gaard navnlig Schivehuus, som stoder Mark om Mark med hans, og uagtet paa begge Stæder, næsten alting uddøde, conserverede han (næst Guds Forsyn alle sine Creature ved dette Præservativ, uden at et eneste blev sygt. 3) Endelig haver jeg og hos mig selv havt Experiencen, deraf, thi da ligeledes Anno 1745 ved Michelsdags=Tider, da Qvæget endnu gik paa Græs paa Stubberne, indfandt Qvæg=Sygdommen sig i 4re af mine Byer, som ligger uden for og runden om min Gaards Mark, nemlig: Rødding Møllerup, Kiergaard og Knud, hvor den og borttog næsten alt Qvæget. Det allerførste jeg hørte, at et Creatur i Rødding Bye var bleven syg, lod jeg strax 100 Stald Stude, 20 Kiør og noget ung Qvæg indbinde og begyndte strax med forommelte Preservativ, hvormed jeg og den heele Vinter paa det nøyeste continuerede, og næst Guds Forsyn conserverede alt mit, ligesom jeg af den Kiøbmand som kjøbte det nemlig: Raadmand Rahr af Ribe, som skibede det til Holland haver erfaret, at det alletider blev friskt og sundt. En Observation maae jeg derhos melde, at sidst om Vinteren imod Foraaret, blev i det ene Huus, hvor der stode 50 Stude, en angreben af en meget sterk Durchløb med en ulidelig Stank, ligesom jeg haver bemærket paa de Stæder, hvorSvadommen har været, jeg lod den da med megen Frygt udtage og indsætte i Faarestien, og hver Morgen indgive en Skee fuld Terpentin Olie, da den efter 3 Dages Forløb igien blev fuldkommen frisk og sund, og blev igien indsat paa sit Sted. Otte Dage derefter skeede lige det samme med en Stud i det andet Huus hvor der ligeledes stode 50, og da jeg med den brugte samme Methode, blev den efter nogle Dages Forløb ligeledes gandske frisk og sund, og videre haver jeg (Gud skee Lov) hverken for eller siden havt noget sygt Qvæg herpaa Gaarden. Det er da Qvæstio om dette den heele Vinter brugte Præservativ ey hos disse 2de Stude, som synes at have havt Disposition til Sygdommen, kan have forekommet, at Sygdommen ey er kommen til Fuldkommenhed. Men disse og flere mig bekiendte Exempler, giver mig Andledning at troe, naar de i Tide, og som forand er meldt, NB. førend Qvæget virkelig bliver syg, med Fliid og accuratesse bruges næst Guds Biestand kan forekommes. Dette er da de mig bekiente Anmerkninger og Qvægsydommen, Tiden og de dermed giørende Experimenter kan muelig vise Nytten deraf. Dette bekientgiøres saaledes efter Ordre af Selskabet, som ønsker, at flere Forsøg maatte gotgiøre disse Preservativers Nytte og at samme da maatte meddeeles det til videre Afbetiening. Kiøbenhavn den 31 October 1770. C. Martfelt, Selskabets Sekretær.