JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-10-12
Forsøg til de ældre Tildragelsers Udvikling, efter Mosts Skrifter, af A. C. Rachlou, anden Deel, findes tilkiøbs hos Hr. Agent Gyldendahl, Hr. Directeur Hopfiner, Hr. Lund, Amanuensis hos Hr. Biskop Balle, de Herrer Boghandlere Lycke & Rynkild, de Herrer Boghandlere paa Børsen og Hr. Staldskriver Bussiegel i Kiøbenhavn, i Sorøe hos Hr. Professor Molbech, i Drøeback i Norge hos Hr. Etatsraad Pavels, samt hos Autor selv i Snoldeløv, for 1 Rdlr. Exemplaret paa stort Trykpapiir og 1 Rdlr. 2 Mk. paa Franskpapiir. – Samme Stæder kan endnu faaes første Deel til samme Priis. Sielens aandelige Lyst-Lange, udi hvilken en Gundelstende Siel dagligen kan hente sig Trøst og Vederqvægelse ved andægtige Hierte-Suk, baade Morgen og Aften, i sit eget saavelsom Guds Huus; desligeste naar den agter at gaae til Skrifte og Alters, saa og over de 7 Kong Davids Poenitentze=Psalmer, prydet med 8 Kobberstykker, som forestille hvad Glid haver skabt hver Dag i sær. Guld elskende og andægtige Siele vil i denne aandelige Lyst-Hauge finde kostelige Urter, og plukke hvad som kan være tienlig til deres aandelige Røgelse, sælges i det kongel. Bogtrykkerie, for 1 Mk. 3 Ribel- og Kirke-gistorie, fra Verdens Begyndelse, indtil det 18de Seculum efter Christi Fødsel, hvorudi Guds Kirkes og Lærdoms Tilstand, berømmelige og lærde Mænd og Skribentere, dens Fiender, Forfølgere og Kiættere, samt andre dertil henhørende mærkværdige Ting, tydelig og paa korteste Maade bliver forklaret, samt med mueligste Accuratesse udgivet af Owe Thorning, Sognepræst ved Toftlund Meenighed i Riber Stift. Da der nu i dette roesværdige, smukke og velforfattede Skrift, som bestaaer i 2 Tomer i Qvarto, kan læses iblant andet det, hvad som ellers i mange Bøger var at hente og samle, og paa adskillige Maader freinsat, og da det er det første i sit Slags, der paa den Maade i det Danske Sprog har seet Lyset, vil man haabe med saadant et betydelig Skrifts Oplæggelse at have gjort Fædernelandet en Tieneste, det er til Kiøbs at bekomme i det kongel. Bogtrykkerie for 8 Mk. Exemplaret, eller begge Tomer. Ere ypperlige Taler, snart uden Lige, om Evigheden og om den Vigtighed og de Fordeele, der ere i og ved stedse at see hen til det Evige, skrevet paa engelsk af Job Octon, og nu, efter den tredie engelske Udgave oversat paa Dansk, sælges i det kongel. Bogtrykkerie for 10 Skilling.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-10-15
Kiøbenhavns Fri Aar. nuar. Justiin, tion. PoAdelder paa Mostilentii. at Mandagen, den 15 October. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved P. M. opstner.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-10-15
Barcellona, den 10 September. Her paa Rehden ligge nu 39 udrustede Krigskibe, nemlig 16 paa 48, 12 paa 32, og 11 fra 8 til 10 Kanoner. Denne Flaade er deelt i to lige stærke Divisioner, og skal alt i alt tage 19000 Mand ombord, de iberegnede, som skulle giøre Tieneste paa 27 Bombardeer Gallioter.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-10-15
Rom, den 22 September. Begge de her værende franske Prindsesser have, efter Cardinal-Statssecretairens Raad, afskediget alle deres Betiente og Domestiquer, siden man har opdaget, at de vare lutter Jacobinere og Tilhængere af Nationalforsamlingen. Deres Secretair er blevet usynlig. Nogle sige, at han er flygtet, andre, at han er i sikker Forvaring i Jnqvisitions=Fængselet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-10-15
Fra Jtalien, den 25 September. Spanien er nu, som det hedder, frafaldet sit Rentraliterssystem, vil erklære Frankrige Krig baade til Land og Vands, og har tiltrædet de allierte Magters Coalition.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-10-15
Stockholm, den 2. October. Hr. Vernignat, som Nationalforsamlingen i Paris havde sendt herhid, og som endskiønt han ey var erkiendt som Gesandt, har opholdt sig her hele Sommeren, har nu faaet Ordre at forlade Riget, og er, som man siger, i Dag reyst herfra. Vores Charge d'Affaires i Paris, Hr. Bergstedt, ventes i disse Dage her tilbage. Vores Gouverneur, Hr. Moder, er nu ogsaa ankommet fra Carlscrona, for at tiltræde sin nye Post.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-10-15
Hertug-Regenten har ved en egenhændig Skrivelse, som giver et talende Beviis paa hans Retfærdighed, kaldet Generalmajor von Kaulbars, som i den sidste Krig, fik Skyld for Affairens uheldige Udfald ved Werela i Aaret 1790, tilbage fra Esthland, for paa een eller anden Maade at godtgiøre ham de lidte Fornærmelser.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-10-15
Næstkommende Torsdag flytte de Kongel. Herskaber fra Drottningholm og Ulrichsdal her til Residencen, og den 7de, Hertug Regentens Fødselsdag, vil Kongen ey allene give et Festin, men ogsaa paa denne Dag første Gang efter den Høystsalige Konges Mord aabne Skuespillet paa Slottet. Midt i afvigte Maaned forliiste paa eengang i en skrækkelig Storm 22 Fartøyer fra Finnland og Bothnien, som vare ladte med Proviant her til Staden.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-10-15
Brüssel, den 4 October. Allerede den 28de f. M. fik Gouvernementet her den Efterretning fra Verdun, at de franske Armeer vare af de combinerte Armeer saaledes indsluttede, at de begyndte at tænke paa Capitulation. Hendes Kongel. Høyhed, General-Gouvernantinden, sendte derpaa en Coureer tilden combinerte Armee, for at blive nærmere underrettet om Sagens rette Beskaffenhed. Denne Coureer kom i Forgaars Aftes tilbage, og medbragte følgende tilforladelige Beretning: General Doumourier gjorde den 24de September Forslag til at capitulere. Hertugen af Brunsvig sendte ham to Gange de Betingelser, paa hvilke Capitulationen skulde grundes. General Dumourier afslog begge Gange disse Betingelser; men begiærede tilsidst af Hertugen en Vaabenstilstand, som blev ham tilstaaet. Da denne var udløbet, lod Hertugen General Dumourier sige, at Fiendtlighederne igien skulde begynde. Coureren forlod derpaa den 28de September om Morgenen, den combinerte Armees Leyr, og beretter, at han, da han neppe havde lagt 2 Mile tilbage, hørde en stærk Kanonade. Jøvrigt er det vist, at de franske Armeer ere saaledes omringede, at de ey kunne finde anden Ud vey, end at slaae sig igiennem de snævre Passager. Desuden havde de kun Levnetsmidler til nogle faa Dage.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-10-15
Da fornævnte Coureer forlod den combinerte Armee, stod den franske Armee imellem Menehould og Eiermont. Greve Clairfait stod ved la Croix i Champagne og ved Valmy; Hertugen af Brunsvig imellem Valmont og Ainte, Fyrsten af Hohenlohe ved Antrecourt, og et Corps Preusser i Nærheden af Clermont. De franske Prindser vare med deres Jnfanterie ved Varennes, og med Cavalleriet paa den ene Side af Clairfaits Corps ved Somme, Bonne og Stæderne deromkring.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-10-15
Ryssels Beleyring vedvarer endnu. Man siger, at Fierdedelen af Staden allerede er lagt i Aske, men at der ikke saa hastig kan tænkes paa Overgivelsen. Troppernes Antal er ogsaa for lidet til fuldkommen at indspærre Staden. Arras og Armentieres Portene ere ganske frie, saa at Garnisonen igiennem disse kan forsynes med alt det Fornødne; og Diligencerne passere ud og ind, ligesom i Fredstider. Strassburg, den 4 October, anstalt, Det Nederrhiinske Departement har besluttet at seqvestrere alle tydske Fyrsters Godser og Eiendomme, ligesom Emigranterne.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-10-15
Amsterdam, den 6 October. Efter de Efterretninger, man hidtil har, er der vel ingen Tvivl om, at Dumourier jo er i Forlegenhed med sin Armee, imidlertid er det derfor aldeles uvist, om han har overgivet sig eller ikke. De Betingelser, Hertugen af Brunsvig har forelagt ham, skal bestaae deri, at han til Svar paa hans Fordring bevilgede ham 20 Timers Frist til at nedlægge Vaabnene, og efterlade sine Kanoner, Munition og Bagage; at Nationalgarden kunde marchere til det Inderste af Riget, naar de forbandt sig til ikke at tiene længer, at Linietropperne derimod maatte blive Krigsfanger; men at det skulde staae Hr. Dumourier, frit for at reyse, hvorhen han vilde. – Man har siden havt Efterretning, at Dumourier har baade den 28de og 29de forsøgt at slaae sig igiennem de combinerte Armeer, og at der ved denne Leylighed er dræbt mange paa begge Sider; men at han havde maattet tage sin forrige Stilling igien, endskiønt General Dubouquet var kommet ham til Hielp.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-10-15
Haag, den 6 October. Vi fattes i Dag tre franske Poster. J Brüssel har man ligeledes ingen franske Breve havt siden den 29 September, siden Franskmændene selv holde dem tilbage i Ryssel, og Valenciennes.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-10-15
Med de sidste Breve fra Jtalien har man den Efterretning, at Staden Genf har nægtet Franskmændene den forlangte Giennemmarch, og at de derfor nu holde bemeldte Stad bloqueret. – Nizza skal allerede være i Marseillernes Hænder.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-10-15
Efter indløbne Beretninger fra Seeland har man seet nogle franske bevæbnede Skibe krydse paa Høyden af Bliesingen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-10-15
Kiøbenhavn, den 15 October. Den 6 Julii d. A. er Birkedommer Ferdinand Anthon, Huusher forundt allernaadigst Bevilling som Procurator ved alle Overe og Underretter i Sielland. Den 20 Julii er Først Secretair Helle Bentzen beskikket at være Postmester i Kongsberg. Christian Ludvig Pind ligesaa at være Postmester i Laurvig. Den 17 August er Proprietair Joachim Barner Paasche beskikket at være Cancellieraad. Studiosus Poul Holm ligesaa at være Sognepræst for Hiortdals Meenighed i Aalborg Stift. Den 24 August er Capellan Hr. Stephan Heegaard confirmeret at være Sognepræst for Nordbye Meenighed paa Samsøe. Studiosus Hans Henrich Hadsager ligesaa at være Capellan pro Persona for Ødum Meenighed i Aarhuus Stift. Sognepræst Hr. Jørgen Holst beskikket at være Sognepræst for Veybye og Tibirke Meenigheder i Sielland. Skibspræst Hr. Christen Christensen ligesaa at være Sognepræst for Mølborg og Nees Meenigheder i Riber Stift.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-10-15
Examinatus Juris Niels Bassesen forundt Bevilling at være Procurator ved alle Over- og Underretter i Danmark.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-10-15
Den 30 August er residerende Capellan Hr. Johan Christian Melbye beskikket at være Sognepræst til Hasle og Ruths Meenigheder paa Bornholm. Personel Capellan Hr. Hans Christian Mahler ligesaa at være residerende Capellan i Rønne og til St. Knuds Meenighed paa Bornholm. Personel Capellan Hr. Hans Radoor ligesaa at være Sognepræst for Vodder Meenighed i Riber Stift.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-10-15
Copiist Johan Severin Barchmann beskikket at være Bye og Raadstue-Skriver i Assens. Examinatus Juris Andreas Nicolai Bagger forundt Bevilling at være Procurator ved alle Over- og Underretter i Danmark. Den 7 September er personel Capellan Hr. Johannes Strup confirmeret at være Sognepræst for Lovens og Alstrup Meenigheder i Wiborg Stift. Studiosus Christian Lax sen beskikket at være residerende Capellan for Haugs Præstegield i Bergens Stift. Residerende Capellan Hr. Jens Christian Abildgaard ligesaa at være Sognepræst til EidsStuStorum og Honningdals Sogner i Bergens Stift. diosus Jver Munthe Daae ligesaa at være residerende Capellan for Evendigs Præstegield i Bergens Stift. Sognepræst Hr. Henning Johannes Jrgens ligeledes at være Sognepræst for Borge Sognekald og underliggende Capel Valberg i Trondhiems Stift. Sognepræst Hr. Jacob Klæboe at være Sognepræst til Saltdalens Pastorat i Trondhiems Stift. Candidatus Juris Christian Ludvig Larsen beskikket at være Copiist i det 1ste Expeditions-Contoir i det Danske Cancellie. Studiosus Pharmaciæ Knud Vinding forundt Bevilling at nedsætte sig som Apotheker i Hillerød. Procurator Søren Henrich Lund forundt Bevilling at være Procurator for alle Over- og Underretter i Danmark. Andreas Wiborg ligesaa at være Procurator ved alle Over- og Underretter i Norge. Den 14 September er Sognepræst Hr. Nicolai Henrich Ursin beskikket at være Sognepræst for Gyrstinge og Flinterup Meenigheder i Sielland. Residerende Capellan Hr. Hans Georg Reins holm ligesaa at være Sognepræst for Tersløse og Schielleberg Meenigheder i Sielland. Personel Capellan Hr. Mogens Jørgen Schytte ligeledes at være Sognepræst for Borum og Lyngbye Meenigheder i Aarhuus Stift. Sognepræst Hr. Jens Fenger til Sognepræst for Vinding og Vind Meenigheder i Riber Stift. Sognepræst Hr. Lars LundFinchenhagen ligesaa til Sognepræst for Surendals Præstegield i Trondhiems Stift. Candidatus Chirurgiæ Johan Jacob Lund beskikket at være Chirurgus i Kiøge og omliggende Herreder. Compagnie Chirurgus Lorenz Nielsen Munck ligesaa at være Chirurgus i Nestved og omliggende Herreder. Procurator Christopher Friderich Garp forundt Bevilling at være Procurator ved Kiøbenhavns Hof og Stads-Ret samt alle Over- og Underretter i Dan Den 20 September er Studiosus Jens mark og Norge. Rasmus Zeuthen beskikket til Sognepræst paa Mande under Riber Stift. Den 28 September er Studiosus Hans Frederich Schebye confirmeret at være Capellan pro Person for Kippinge og Brarup Meenigheder paa Falster. Sognepræst Hr. Egidius Sem beskikket at være Sognepræst for Froens Præstegield, Aggershuus Stift. Residerende Capellan Hr. Johan Jørgen Lange ligesaa at være Sognepræst for Jevnager Præstegield i Aggershuus Stift, Den 8 October er Niels Schiøtt beskikket til at være Stadsmægler her i Staden.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-10-15
Ved 5te Classes Trækning af det 39te Classe=Lotterie ere end videre følgende høye Givinster udkomne nemlig: No. 9547, 50 Rdlr. i Hr. Advocat Jansens Collection i Tønningen. No. 13198, 50 Rdlr. i Hr. Hinkeldes Coll. i Nyekiøbing. No. 3377, 200 Rdlr. i Hr. Controlleur Hansens Coll. her i Staden. No. 2979, 50 Rdlr. i Hr. Capitain Cabotts Coll. ibidem. J No. 10975, 100 Rdlr. i Hr. Raadmand Stabels Coll. i Randers. No. 2099, 100 Rdlr. i Hr. Postmester Christies Coll. i Brevig. No. 14265, 50 Rdlr. i Hr. Postmester Kehlets Coll. i Ærøeskiøbing. No. 12472, 200 Rdlr. i Hr. Klitzings Coll. i Tronhiem. No. 19241, 100 Rdlr. i Hr. Riissings Coll. i Odense. No. 18621, 50 Rdlr. i Hr. Lies Coll. i Christiania. No. 19057, 50 Rdlr. i Hr. Hof-Bogtrykker Møllers Coll. her i Staden. No. 3598, 100 Rdlr. i Hr. A. Lorentzens Coll. ibidem. No. 5927, 50 Rdlr. i Hr. Boys Coll. i Wordingborg. No. 11531, 50 Rdlr. i Hr. A. Lorentzens Coll. her i Staden. No. 1826, 100 Rdl. i Mad. Schaarups Coll. i Christiansand. No. 284, J. Rdlr. i Hr. Fürst Coll. i Arendal. No. 5787, 500 Rdlr. i Hr. Hinkeldes Coll. i Nyekiøbing. No. 10332, 50 Rdlr. i Hr. Baads Coll. her i Staden. No. 16685, 50 Rdlr. i Hr. Godskes Coll. ibidem. No. 17189, 50 Rdlr. i Hr. Sorterups Coll. ibidem. No. 14757, 500 Rdlr. i Hr. Lunds Coll. i Flensborg. No. 15917, 100 Rdlr. i Hr. Kyndes Coll. i Skanderborg No. 7868, 100 Rdlr. i Hr. Lunds Coll. i Flensborg. No. 18440, 50 Rdlr. i Hr. Poulsens Coll. i Bragnæs. No. 5558, 50 Rdlr i Hr. Justitsraad Oriks Coll. i Helsingøer. No. 2230, 100 Rdlr. i Hr. Kierumgaards Coll. i Bergen. No. 246, 100 Rdlr. i Hr. Fürsts Coll. i Arendal. No. 19563, 500 Rdlr. i Hr. Raadmand Stabels Coll. i Randers. Collins Coll. her i No. 7421, 50 Rdlr. i Hr. Jnspecteur. (Continuationen følger). Staden.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-10-15
Tallotteriets 538te Trækning i Altona, den 11de October, udkom følgende Nummere: Meteorologiske Observationer. Therm.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-10-15
Barom.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-10-15
Vinden. Varme. N. O. 8 October. S. O. II. J. J.S. O. 38. J. oc S. O.S. V.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-10-15
Udi afvigte Uge fra den 6te Octbr. til den 13de dito, ere i denne Kongel. Residencestad copulerede 14 Par. Fødte Drenge 36. Piger 31. Tilsammen fødte 67. Døde Mænd 14. Qvinder 16, Drenge 10, Piger 7, af følgende Sygdomme: Alderdom 1. Apoplexie 1. Barselseng 1. Brystsyge 6. Druknet 1. Dødfød 1. Falden til døde 1. Feber 1. Jnflammation 2. Kopper 1. Slag 12. Svindsoet 1. Tænder 6. Tærende Syge 1. Uangivne Svagheder 9. Vattersoet 2. Tilsammen døde 47. Altsaa 20 flere fødte end døde.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-10-15
Professor Baden agter at samle sine singaa latinske Skrifter, som i en Tid af næsten 30 Aar ere udkomne, og at udEn udførligere. give dem under Navn af Opuscula Latina. Subscriptions Plan, som forklarer Stykkernes Jndhold, er at bekomme saavel hos ham selv, som hos Hr. Boghandler Agent Gyldendal og Proft, hvor ogsaa Subscription modtages indtil Aarets Udgang.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-10-15
J et grundmuuret Huus her i Staden forlanges 4 a 500 Rd. i anden Prioritet, næstefter første, som er 2500 Rdlr. Huuset er asseureret for 3600 Rdlr. Efterretning herom gives i det Kongelige Bogtrykkerie.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-10-19
Kiøbenhavns Aar. No. nuar. nu Post-Tidender. tistikssund, Fredagen, den 19 October. vin Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved P. Høyfiner.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-10-19
Strasburg, den 4 October. De i Speyer til Fanger gjorte Østerrigske og Maynziske Tropper blive bragte herhid. J Anledning af vor kjække General Custines seyerrlige Expedition have vore Borgere anstillet en almindelig Jllumination. Bemeldte Generals Rapport til General Biron lyder saaledes: "De veed, at jeg, efter den af Dem approberte Plan, skulde angribe Speyer, hvor der fandtes 4000 Mand deels Østerrigere deels Maynzere, og meget betydelige Magaziner. Denne Plan vilde jeg gierne have udført i samme Øyeblik, da Armeen, jeg anfører, var organiseret; men det slette Veyrligt lagde mig, og især Arriergaarden, der var bestemt til at afskiære Fienden Retiraden til Worms, mange Hindringer i Veyen. Da jeg den 29de om Aftenen Kl. 9 havde begivet mig paa Marchen, naaede jeg den følgende Dags Eftermiddag Kl. 2 Passagen fra Speyer til Worms og Manheim. Jeg fandt Østerrigerne i Slagtordning for Speyer, og i alle Henseender meget godt posteret. Jkke desmindre betænkte jeg mig ey et Øyeblik paa at angribe dem, og imedens jeg gav en eftertrykkelig Kanonild paa deres Linier, havde 4 Batailloner Ordre at bemægtige sig en Høy, hvorfra deres høyre Fløy kunde beskydes. De besluttede nu at trække sig tilbage igiennem Staden. Jeg prøvede først paa at sprænge Portene med mine Kanoner; men da jeg saae mine Troppers Mod og Jver, vilde jeg heller lade Portene indhugge, og mit Forslag blev modtaget med Glæde. Med den første Port var man strax færdig, og kort derefter ogsaa med den anden, Jeg besluttede at forfølge Fienden paa sin Retirade, og da jeg havde drevet ham til Rhiinen, strækkede han Gevær. J Speyer var der over 4000 Mand. Fahner, Standarter, Kanoner, Haubitzer, og meere end 3000 Fanger faldt paa denne Dag i vore Hænder, Østerrigerne maae have mange Døde. Magazinerne, jeg har gjort til Bytte, ere overmaade vigtige. Jeg kan endnu ikke give nogen fuldstændig Fortegnelse over dem. Her maa jeg slutte; thi jeg kan for Hunger og Mathed ey holde det længer ud, da jeg i 22 Timer har stedse været under Gevær. Dog maa jeg ikke glemme at lægge den fortiente Berømmelse paa vore Tropper for den Standhaftighed og Taalmodighed, de under vor besværlige March have viist, ey at tale om deres Tapperhed og gode Disciplin. Min Lykke er fuldkommen; jeg har paa denne Dag seet Friehedens Sag seyre. Men hvad der endnu, om mueligt, gjør mig denne Lykke større, er, at jeg har kunne moderere eller rettere dæmpe vore Soldaters Rasenhed. Hvilken trøstelig Tanke for mig, at ikke een eneste Mand, i en Stad, der maatte indtages med stormende Haand, og hvor man i alle Gader skiød paa os fra Huusene, har begaaet noget, hvorfor han havde Grund til at skamme sig General Custine har siden faaet Forstærkning af Tropper, men tillige Ordre, at dele sin Armee i 2 Corps for med det ene strax at marchere lige til Coblenz. Og han vilde sikkerligen allerede været der, hvis saavel Rhin strømmens som andre Floders Oversvømmelse ikke havde hindret ham derfra.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-10-19
Stockholm, den 5 October. J Mandags fik Generallieutenant Toll Ordre at gaae som overordentlig Gesandt til Pohlen, hvorhen han allerede i næste Uge tiltræder Reisen. Greve Bark, som først var bestemt til bemeldte Post, menes at faae en anden fordeelagtig Charge.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-10-19
Baron Stjerneld, som i den forrige Regieringstid var Fauge, er nu udnævnt til Over Kammerherre hos Enkedronningen i Baron Renterholms Sted, som har nedlagt sin Post.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-10-19
Wien, den 6 October. En Opstand, som henved 700 Svende ved vore Silke og Baandfabriker i Mandags vilde begyndt, da de vare blevne brødløse, fordi Fabriqveurerne for det meste be hialp sig med unge Drenge og Piger, blev ved Gadernes Besættelse med Cavallerie og Grenaderer snart stillet, de opdagede Hovedmænd arresterte, og Resten adsplittet. Disse Oprøreres Hensigt havde været, at bemægtige sig alle Indgange til Slottet, for at bringe Keyseren til at skaffe sig, om ikke Arbeyde, saa dog Understøttelse, siden de af Keyser Joseph vare under store Løfter lokkede herhid. Sagen skal nu paa det skarpeste undersøges, og enhver skee hvad Ret er, saafremt deres Paastand findes grundet. Monarken skal nu, efter Sigende, være villig til at giøre Ende paa Krigen, efter Engelands og Hollands Megling. Hvorfor ogsaa Hertugen af Brunsvig har faaet det Vink, ikke at rykke længer frem med Armeen. Den Russiske Keyserinde skal for nyelig have tilskrevet Keiseren, at hans ædelmodige Beslutning i Henseende til de franske Anliggender just var saadan, som hun helst øn skeede den. Vel kunde hun opoffre meget for Freden; men der gaves ogsaa Tilfælde, hvor man med væbnet Haand maatte bane Veyen dertil for hele Europa. Hun var derfor villig til at opoffre endnu mere, for desto hastigere at befordre Hs. Majestæts Forehavende. Og hun vilde skatte den for den lykkeligste blant hendes Dage, paa hvilken Ludvig den Sextende maatte blive igien indsat i sine Rettigheder, og have tilgivet sine Fiender.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-10-19
Aachen, den 6 October. Efter sikkre Beretninger fra Rhinstrømmen have Franskmændene paalagt Fyrstbiskoppen i Speyer 100000. Domrapitelet 150000, den øvrige Geistlighed 50000, og Borgerskabet 24000 Rigsdalers Brandskat. – J Manheim havde man nægtet dem frie Giennemmarch. – Rundt omkring Speyer var der opkastet Skandser, og de havde der saameget friere Hænder, som der med en Stafette fra Breisgau indløb den Efterretning, at Fyrste Efter han ikke kunde sende en eeneste Mand imod dem.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-10-19
Paris, den 8 October. Allerede i Fredags vidste man her, at den blodige Træfning, som den 28de September skulde være forefaldet imellem Hertugen af Brunsvig og Generalerne Dumonrier og Kellermann, var ey allene blot Opdigt, men at der endog var foregaaet en vigtig Forandring i Fiendens Operationsplan, at man havde opgivet det Forsæt at trænge sig frem til Paris, og at den fiendtlige Armee virkelig den 30te September have hævet Leyren ved Dam piere, og havde begivet sig paa Tilbagemarchen. Siden have Generalerne Dumourier og Kellermann til Krigsministeren indberettet Bekræftelsen paa de fiendtlige Armeers Bortmarch, med det Tillæg, at de fulgte dem i Hælene, for at giøre Bytte og Fanger. Derimod har det udspredte Rygte om Verduns Tilbageerobring af General Bournonville været falske, endskiøndt man af private Breve var underrettet om, at Fienden virkelig gjorde Anstalter til at rømme bemeldte Stad, og trække sig tilbage til Longry.