Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1822-06-14
Den 4 Juni aabnede Kongen med de sædvanlige Høitideligheder Kamrenes Møder ved en Tale, hvori har takkede Forsynet, fordi det hidtil havde holdt sin Haand over det Barn, som var skjænket Frankrig, og efter at have erklæret, at Forholdet med fremmede Magter ved blev at være venskabeligt, yttrede han Haab om Rolighedens Gjenoprettelse i Orienten, uden en ny Krig. Hs. Majestæt omtalte derpaa de vedvarende Forsigtighedsregler mod Guulfeberen, hvilke Aarstiden gjorde nødvendige, og de forskjellige afsindige Forsøg paa at forstyrre i den offentlige Rolighed, som dog kun havde tjent til at lægge Embedsmændenes Jver og Troppernes Troskab des. klarere for Dagen. Hertil regnede han ogsaa de vedvarende Brandstiftelser, hvis Ophavsmænd dog haabentlig vilde faae deres velfortjente Straf. Dagen forud, den 5 Juni, forsamlede en stor Deel unge Mennesker, meest juridiske og medicinske Studen, ter, sig i Paris, for at holde en Sørgehøitid i St. Eustachius=Kirken for deres ifjor paa samme Dag dræbte Kammerad Lallemand; men da de kom til Kirken, blev Jndgangen dem formeent af et opstillet Militærdetaschement der endog arresterede, men strax igjen frigav BenjamiConstant og v. Thiard, som vare indbudne til at bevaane Høitideligheden. Derpaa vendte Toget sig til en anden Kirke, men her var det ligesaa nær, da Gensdarmerne spærrede det Veien, med hvem det nu kom til Haandgribeligheder, hvorved en 15 Personer bleve saarede. og Resten tog Flugten med Tabet af deres Hatte. Om Eftermiddagen flokkedes de atter sammen paa Genovevepladsen og kastede Stene paa Soldaterne, hvoraf nogle bleve saarede; men omsider lykkedes det dog disse at adsplitte Bruushovederne og tage en Snees Stykker af dem ved Vingebenet. Den Tale, som var bestemt at holde ved Lallemands Grav, skal imidlertid være bleven fremsag med høi Stemme paa Boulevarderne foran Lachalsekirken i i Gensdlarmernes Paahør. en En Kaptain ved Generalstaben, navnlig Lafontaine, Valgmand i Departementskollegiet i Dion, er bleven arresteret efter Krigsministerens befaling, for saakaldte strafværdige Yttringer under Valgene, med Trudsel om at han i Gjentagelsestilfælde vil vorde udstrøget af Armelisten. ne. - en Spanien. Hvor megen Umage Man end har gjort sig for at sikskre Roligheden i Madrid, er der dog skeet Brud paa samme, først den 19 Mai, da en Gardist raabte: "Leve den uindskrænkede Kongel, og derfor paa Stedet blev stødt ned af en Militssoldat; dog forhindrede paa den ene Side General Morillo og Politichefen, paa den anden Riego, at Blodsudgydelsen den Dag ikke strakde sig videre; men den 23de oprippedes Tvisten paa ny, og da gidet saa varmt til, at efter de foreløbige Beretninger skulle 8 Personer være blevne saarede og 2 dræbte. Derimod forfølge de Kongelige Tropper heldig deres Seier over Oprørerne i Catalonien, som have lidt et nyt stort Nederlag ved Terraga, hvori henved 1000 af disse og halvandet hundrede Soldater Nogle sige endog dobbelt saamange) mistede Livet, hvorpaa 600 Md. af de Flygtende retirerede over paa fransk Gebeet; men her vilde Man ikke tage dem i Beskyttelse før deres Vaaben vare opbrændte. Alle Hovedmændene ere desværte, undkomne ; og da de andre størstedelen ere eenfoldige, af Munkene forførte Bønder, saa er det nye Forslag, hvorefter alle slige skulde skydes, ogsaa til de Moderattes Glæde bleven forkastet af Cortes med 82 mod 41 Stemmer. Derimod have de opsat en Adresse til Kongen angaaende Landets Tilstand, hvori blandt andet forlanges : eftertrykkeligere Straf over Konstitutionens Fjender, samt at Hs. Majestæt vil lade enhver fremmed Regjering, som maatte blande sig i Rigets indre Anliggender, vide, at Nationen ikke lader sig foreskrive Love, men skal vide at forsvare sin Konge og Friheden.