JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-03-18
Stikbrev. Fra Parnasset er bortløbet en liden Person, der længe har tilhørt Hr. Bacchus, og bestandigen moret samme Herre med sine Krumspring, Løier og Fadeiser. Hans Opholdsted skal i denne Tid, saavidt man veed, være i Kjøbenhavn, men han har intet bestemt Logis, og logerer snart hos Bogtrykkere og Boghandlere, snart i Klubber og i store Huse. For at gjøre sig ukjendelig har han taget ungerske med lange Dusker forsynede Støvler paa, og for at skiule Hornene bærer han en Titusparyk. Han skal allerede være indtraadt som reisende Medlem i adskillige lærde Jnstituter, hvor han spiller en stor Rolle. Han har vidst at forskaffe sig et falsk Pas, hvori han fører det falske Navn, den ægte Satire, hvorfra man let kan kjende ham ved følgende Signalement: Han har to Bukkehorn foran paa Hovedet og to Fødder som en Gjeddebuk, derhos er han forsynet med en stumpet Hale, der ved første Øjekast seer ud som en Hestehale, men i sig selv er en Ræverumpe Denne Hale veed Personen ligesaa godt at loggre med for Somme, som han forstaaer at slaae den i Ansigtet paa Andre. Farligst er han for Qvinder, Børn og andre svage Skabninger, som han gjerne vil stange og kyse med sine Horn. For store Folk er han meget bange, og støder han engang hændelsesviis paa saadanne Personer, saa bebæer han dem gjerne, vel at mærke, naar de ikke kunne høre det mere. Sin Gjeddebukkenatur fornægter han sjelden, og han over helst sin Færd i Mørke og paa Steder, hvor han troer, man ikke kjender ham. Hvad hans Tale angaaer, da kan man snarere kiende ham paa det han ikke siger, end paa det, han siger. Taler han om Overdaadighed, saa snakker han kun om dem, der øde nogle Daler, men ikke om dem, der, paa Statens eller Medborgeres Bekostning, øde Tønder Guld. Taler han om Tidernes Vanart, Utugt, Laster og Fæiskhed, saa giør han visse Classers Fluer til Elephanter, medens han gjør Andres Elephanter til Fluer, begynder han at revse Speculationsvæsenet, saa hudfletter han dem, der ei have andet at speculere i end Caffe og Sukker, og tier om dem, der speculere i og med Landets Marv. Sætter han sig paa Konstdommersædet, saa vender han det Laadne ud af, stanger med Hornene og sparker med Fødderne, alt paa Bukkemaneer, den Svage og Værgeløse. Skulde Nogen træffe benævnte Pendonymus, saa behage man at anholde ham, og han skal da ufortøvet blive afhentet, og den til hans Paagribelse medgangne Bekostning med Erkjendtlighed erstattet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-03-18
Jeg haaber, Hr. Udgiver, at ovenanførte Bekjendtgjørelse vil have den gode Virkning, at bemeldte Vanskabning ikke længer i mit Navn vil kunne drive sit Spil i Kjøbenhavn. Deres &c.C. Sk. For at skaane Dem for Uleilighed, beder jeg Dem, ikke at sætte mit Navn under Bekjendtgjørelsen, da De i disse vantroe Tider let kunde komme i Ord for, selv at have efterskrevet mit Navn, og da der endog kunde gives dem, der have Frækhed nok til at paastaae, at jeg ikke kunde tale i et saa slet og ret Hverdagsprog; saa er det bedst, at ogsaa Stikbrevet indrykkes anonymt. De vilde ellers saa meget lettere udsætte Dem selv for Beskyldningen, at have begaaet et Falsum, som det i de sildigere Tider er bleven ligesaa almindelig en Skik, at skrive falske Gudenavne, som falske Menneskenavne, og man stundom hører Guder tale som Strandæsler, og Gudinder som Strandaseninder. Ligesom Asamaalet i Adskilliges Munde er blevet til et Asensmaal, saaledes er Gudernes Sprog, som i Holbergs Tid kun var et Tiggersprog, nu blevet til et Matros sprog. Suh ropa kan jeg sige Dem, at Guderne og Gudinderne paa Parnasset ere til Sinds, med det første at antage andre Navne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-03-18
Sprogbemærkninger. (Fortsatte.) XVIII.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-03-18
Alle vore Ordbøger skrive ligefrem efter Udtalen, Kolbøtte (f. Ex. støde Kolbøtter); men Ordets Etymologie viser, at det bør skrives Kulbytter. Det kommer af Kuld eller Kul, som i det gamle nordiske Sprog betegnede Jsse, og forekommer endnu i fuldkaste, kuldseile &c. De Svenske skrive Kulbytte, ikke Kolbøtte. Bytte (eller skifte Kul) er noget, som ingen Forklaring behøver, naar man veed, hvorledes man støder Kulbytter. Mærkværdigt er det, at dette Ord har vedligeholdt sin oldnordiske Form der, hvor man mindst skulde vente at træffe det uvanskabt - i det Franske. Deri skriver man culbuter, (Subst. Culbute), hvilket Ord betegner i egentlig Forstand som Substantiv det samme som det danske Kulbytte, og i egentlig Forstand Kuldkastelse, Omstyrtning. De franske Ordbøger, ligge fra Richelets indtil det franske Academies Dictionaire, kjende ikke Ordets nordiske Oprindelse, og Richelet mener, skjøndt uden at anføre mindste Grund, at man saavel kan skrive cule buter og Culebut, som cul huter og Cul-bute; men af det Anførte skjønnes let, at Culbute og Culbuter, som det ogsaa almindeligen skrives, er det rigtige. Man seer heraf, hvor nødvendigt de nordiske Sprogs Studium er, endog for sydlige Nationer, naar de grundigen ville forstaae og bedømme deres eget Modersmaal, og det er naturligt, at vore skandinaviske Forfædre have efterladt mange Ord og Udtryk i de sydlige Lande, hvor de under deres Erobringstog nedsatte sig. Mueligen er den Leg, at støde Kul bytter, oprindelig nordisk, og siden bragt ved de gamle Skandinaver fra Norden til Sønden. XIX. Med Vished kan Oprindelsen til Ordet Bælgmørk ikke bestemmes. Tre Hypotheser lade sig fremsætte, som ere alle lige sandsynlige. Ordet kan, som Vidensk. Selsk. Ordbog anfører, være beslægtet med det gamle tydske balkenduster. som betegner, efter Richey Jdiot. Hamburg, det samme som stockfinster. Vist er det, at paa gammel Dansk Balk betegnede en Bielke. Bælg. mørk (eller, som det maaskee fordum hedte, balg mørk) er altsaa, efter denne Etymologie, det samme som balkenfinster. Noget Beslægtet med Jdeen findes i storblind, stoldøv. - Ordet kan mueligen ogsaa komme af Balg, som er beslægtet med Bælg, f. Ex. Bælgfrugt a. eller Bælg, Skind af et Dyr. J saa Fald betegner bælgmørk det samme som saa mørk som i en Balg, hvori man stikker Skeden, eller en Bælg, hvori Frugten sidder. Endeligen kan Ordet ogsaa være beslægtet med Bal i det islandske Ord Balvidri, en stærk Vind. XX. Tvivle, skrives paa Islansk tvile, og tvi betegner deri det samme som vort tve, f. Ex. Tvidrægni, Tvedragt. Tvivle er altsaa det samme som tvele, d. en deele sig imellem To (være uvis). Samme Form har dette Ord i de fleste Sprog, paa Tydsk zweifeln, Latin dubitare, Fransk douter, hvoraf det Engelske to doubt (eller doubter). Paa Svensk skrives tvifle, sandsynligviis efter det tydske zweiseln, hvoraf vi nok ogsaa have faaet vi vort tvivle. Nogle Forfattere have neppe Uret, naar de beholde den oldnordiske Form tvile og Tvil, da det mellemste v. sikkerligen er en fremmed Tilsætning. XXXI.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-03-18
Det er blandt en Deel Skribenter blevet til en Skik, hvorfra den er kommen vides ikke, at de forøge visse Ord i Fleertallet med et overflødigte i Enden, og derimod afklipper, der, hvor det efter rigtig Sprogbrug, bør findes i Enden. Saaledes skrive de Abonnentere, Skribentere &c. og derimod Slægtninge &c. Ligesom man f. Ex. siger Monumenter, saaledes bør man ogsaa sige Abonnenter &c. Der er ikke nogen Grund for, at man skal forøge Ordet i Plural, med et aldeles overflødigte. Ligesom en Sætning har Sætninger (ikke Sætninge i Plur.) saaledes bør ogsaa en Slægtning have Slægtninger i Plur.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-03-18
Jndenlandske Efterretninger. Til Besvarelse af den i Mai 1814 af en unavngiven Borger i Kjøbenhavn udsatte Priis opgave: "Hvilke ere de meest hensigtsmæssige Midler til i en stor Stad, og navnlig i Kjøbenhavn, at forebygge og afværge Tyverie," ere indkomne i alt 19 Forsøg. Af disse have undertegnede, af Præmiernes Udsætter dertil formaaede, Censorer alene fundet tvende, nemlig: Afhandlingen med Motto: voluisse sat et, og den anden med Devise: Var ei Lov i Landet, da havde hver meest, der meest maatte gribe, saaledes beskafne, at de kunde komme i Betragtning til at erholde nogen af de udsatte Begge disse Forsøg røbe megen Præmier. Erfaring og fortrinlig Localkundskab, god Jagttagelsesevne, Tænksomhed, Frimodighed, og Flid i Udarbeidelse. - Det første har det Fortrin, at det er noget rigere og nøiagtigere i at behandle de Midler til Tyveriernes Formindskelse, som staae i den offentlige Bestyrelses Magt, og røber i det Hele et dybere Blik, ligesom det, uagtet det Fragmentariske i Formen, dog bærer Præg af en velordnet Tankegang, hvorhos det anbefaler sig ved et mere sammentrængt og indholdsrigt Foredrag. - Det andet har det forud, at det udførligen opgiver de Midler, en Privatmand kan bruge tilat betrygge sig mod Jndbrud, ligesom Forfatteren ogsaa røber et nøiere Bekjendtskab med de forskjellige Næringsgrene i Hovedstaden. Tillige har han omhyggelig udbredt sig over Straffen for Tyve og Hælere, over hvilken Materie Forfatteren af det førstnævnte Forsøg ikkun har leveret enkelte, dog gode og brugbare, bemærkninger. - Men med Hensyn til de Fortrin, som ifølge det Foranførte tilkomme Forfatteren af den førstnævnte Afhandling, og da de af den sidste Forfatter fremsatte Forslage til Forandringer i Straffelovgivningen ikke kunne ansees at lede til nogen virkelig Forbedring, ligesom og hvad han ellers har forud, skjønnes at være mindre væsentligt, findes den med Motto: voluisse sat est, betegnede Afhandling, nærmest at svare til den patriotiske Præmieudsætters Hensigt; og ihvorvel ingen af Forfatterne saaledes har udtømt Gienstanden, at hans Afhandling kunde ansees for aldeles fyldestgjørende, tage vi dog ikke i Betænkning at tilkiende Forfatteren af Afhandlingen med Devise, voluisse sat et, den første Præmie, eller 300 Rbdlr. S. V., og Forfatteren af den, som har til Paaskrivt: "Var ei Lov i Landet, da havde hver meest, der meest maatte gribe, den anden Præmie eller 100 Rbdlr. S. V. - Af de øvrige indleverede Afhandlinger findes især de tvende, hvoraf den ene har til Motto: 1 Mose B. 44 C. 9 V., den anden det Sted af Dusauls: Jaime a croire, quil et un terme a la licence etc., at vidne om Forfatternes Tænksomhed, videnskabelige Kundskaber og roesværdige Gavnelyst, hvorfor vi have troet, at disse Arbeider fortiente at nævnes med Agtelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-03-18
Ved ovenmeldte Sedlers Aabning befandtes Forfatteren af den første Priisafhandling at være Høiesterets Assessor Niels Engelhardt, og Forfatteren af den anden Cancellieraad Otto Himmelstrup Hvidberg, Contorchef ved Commissionen for Kjøbenhavns Brandvæsen. Kjøbenhavn, den 11te Marts 1816. - Ørsted. Berner. Engelstoft.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-03-18
Den i Adresseavisen fra det asiatiske Compagnie anmeldte Subskriptionsplan for en Expedition til China og Batavia, lyder saaledes: Subscriptionsplan for en Expedition til China.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-03-18
Samtlige Actieriere i Compagniet indbydes herved, paa Grund af Generalforsamlingens Beslutning af 6te dennes, til at deeltage i en Expedition til China og tilbage igjen. Den til Expeditionen fornødne Sum tilveiebringes ved en frivillig Subscribtion. - Efter det Overslag, hvilket de handelskyndige Medlemmer af den bestandige Commission have gjort, udfordres der til denne Expeditions Jværksættelse følgende Capitaler, J Rigsbankdaler, Navneværdie 110,500 Rbdlr., i Piastres 300,000 Stkr. Enhver Actie maae derfor bidrage 23, Rbdlr. N. V. og 62 1/2 Piastres. Dette er det mindste Bidrag, hvorfor nogen Actierier kan tegne sig. Da det ei er at formode, at alle Acticeere kunne gjøre et saadant Tilskud eller at alle Actie eiere ville tegne sig for samtlige de Actier, som enhver især maatte eie, saa kan enhver Jnteressent i Compagniet tegne sig for en høiere Sum, end den, hvortil fornævnte Bidrag for hans eiende Actier maatte beløbe sig, dog maae den Sum, hvorfor der tegnes, være delelig i Rigsbankpenge, med 23, og i Piastres med 62 1/2. Den, som tegner sig saaledes for en høiere Sum, ansees for at have saa mange Actier, som den subscriberede Sum lader sig dele i Rigsbankpenge med 23, og i Piastres med 62 1/2. Saaledes f. Ex. bliver den Jnteressent, der eier 3 Actier, men tegner sig for 115 Rbdlr. og 312 1/2 Piastres, at ansee, som deeltagende i Expeditionen for 6 Actier.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-03-18
Dersom nogen heller vil indbetale Specier eller Hamborger Banco, end Piastres, saa modtages samme, dog ønsker man at dette anmeldes, naar Subscriptionen tegnes. - Den i Rigsbankpenge, N. V. sammenskudte Capital anvendes til at udruste, bemande og proviantere et af Compagniets Skibe, hvilket overlades til Deeltagerne i Expeditionen, imod at disse i sin Tid erlægge en billig og efter Omstændighederne lempet Fragt til det hele Compagnie. - Af den i Piastres sammenskudte Capital anvendes de 200,000 Piastres til Varers Jndkjøb i China, og de 100,000 Piastres laaner Compagniets samtlige Jnteressentere for dermed at afdrage endeel af den Gield, som Compagniet skylder i China. Compagniet kan ei paatage sig nogen Ansvarlighed til Jnteressenterne i Expeditionen, saafremt at Creditorerne i China ville holde sig til dem for Resten af Gielden, circa 34000 Piastres. Det hele Compagnie betaler i Afdrag paa dette Laan af 100,000 Piastres til Jnteressenterne i Expeditionen, de Summer, som tilfalde Compagniet, naar Reisen er tilende og Expeditionen er opgjort, nemligen, Fragten for Skibet, 5 Procent af den netto Gevinst paa Expeditionen til diverse Omkostninger og en billig Pakhuusleie for Retour ladningen. - Subscriptionen er aaben i 4 Uger fra i Dag af, og de, som tegne sig, maae være betænkte paa inden andre 4 Uger at indbetale det Bidrag, hvorfor de have tegnet sig, til Compagniets Casserer. - Dersom den fornødne Sum ei indkommer ved Subscription, saa kan ingen Expedition finde Sted. - Enhver Jnteressent behager at sende denne Plan tilbage til Bogholder Contoiret, naar han har paategnet samme sit Bidrag til Expeditionen. - Directionen for det Kongelig octroyerede Danske Asiatiske Compagnie. - Christianshavn den 15de Marts 1816. - Klingberg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-03-18
- Subscriptionsplan for en ExpeSelmer. dition til Batavia. Paa Grund af Generalforsamlingens Beslutning af 6te dennes, indbyde vi herved samtlige Actieeiere i Compagniet til at deeltage i en Expedition til Batavia og tilbage igjen. Den til Expeditionen fornødne Sum tilveiebringes ved en frivillig Subscription. - Der udfordres efter det Overslag, hvilket de handels kyndige Medlemmer af den bestandige Commission have gjort, til Ladningens Anskaffelse: Rigsbankdaler Navneværdie 200,000 Rbdlr. og Piastres 96000 Stkr. Enhver Actie maae derfor bidrage 42 Rigsbankdaler N. V., og 20 Piastres. Dette er det mindste Bidrag, hvorfor nogen Actieeier kan tegne sig. Da det ei er at formode, at alle Actieeiere kunne gjøre et saadant Tilskud eller at alle Actieciere ville tegne sig for samtlige de Actier, som enhver især maatte eie, saa kan enhver Jnteressent i Compagniet tegne sig for en høiere Sum, end den, hvortil fornævnte Bidrag for hans eiende Actier maatte beløbe sig, dog maae den Sum, hvorfor der tegnes, være delelig i Rigsbankpenge med 42, og i Prastres med 20. Den, som tegner sig saaledes for en høiere Sum, ansees for at have saa mange Actier, som den subscriberede Sum lader sig dele i Rigsbankpenge med 42, og i Piastres med 20. Saaledes f. Ex. bliver den Jnteressent, der eier 3 Actier, men tegner sig for 210 Rigsbankdaler og 100 Piastres, at ansee som deeltagende i Expeditionen for 5 Actier.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-03-18
Dersom nogen heller vil indbetale Specier eller Hamborger=Banco, end Piastres, saa modtages samme, dog ønsker man, at dette anmeldes, naar Subscriptionen tegnes. - Compagniets samtlige Jnteressentere afhænde efter Dagens Markedspriis til de Actieeiere, hvilke subscribere til en Expedition, den Beholdning af Cargaisons Vare, som Compagniet eier, hvilken Beholdning beløber til circa 100,000 Rigsbankdaler N. V., mod contant Betaling, der udredes af de pr. Actie sammenskudte 42 Rigsbankdaler. - Compagniets samtlige Jnteressentere udrede og bemande et af Compagniets Skibe, samt proviantere det for en Reise til Batavia. Disse Udrednings Omkostninger afholder det hele Compagnie ved den Betaling, som det erholder for sine Cargaisons=Varer, og ved Bidrag af sin Casse-Beholdning. Compagniets samtlige Jnteressentere bortfragte dette Skib til de af Jnteressenterne, som subscribere til en Expedition, og erholder for Tour og Retour en billig Fragt, hvilken er calculeret til at ville beløbe imellem 70 til 80000 Rigsbankdaler rede Sølv. - De, som deeltage i Expeditionen, betale til Compagniets samtlige Jnteressentere, naar Retour=Ladningen hjemkommer, en billig Pakhuusleie, og erlægge desuden til disse 6 Procent af den netto Gevinst paa Expeditionen for Bestridelsen af diverse Omkostninger. - Subscriptionen er aaben i 4 Uger fra i Dag af, og de, som tegne sig, maae være betænkte paa inden andre 4 Uger at indbetale det Bidrag, hvorfor de have tegnet sig, til Compagniets Casserer. - Dersom den fornødne Sum ei indkommer ved Subscription, saa kan ingen Expedition finde Sted.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-03-18
Enhver Jnteressent behager at sende denne Plan tilbage til Bogholder-Contoiret, naar han har paategnet samme sit Bidrag til Expeditionen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-03-18
Skolelærer og Kirkesanger N. P. Schøler har leveret i Aarhuusavis en læseværdig Skildring, af Huusflidens Tilstand og Vinteraftenernes Anvendelse i Hammel By, Grevskabet Frysenborg. Dersom denne Skildring ikke er overdreven, saa finder man her i Virkeligheden, hvad Hovedstadens Jndbyggere kun have seet paa Skuepladsen i Stykker som Høstgildet og Peters Bryllup. "Blandt Gamle og Unge", siger Hr. Schøler: "saavel af Mandkjøn som Qvindekjøn her i Byen, hersker uafbrudt en stille, fro og meget gavnlig Virksomhed, der er saa meget deskjønnere, som den uden Bram og ubemerket fortsættes, uden at det nogensinde falder dem ind, at det kunde være anderledes: de lange Vinteraftener igjennem skal man neppe i noget Huus nogensinde finde et ørkesløst Menneske; i denne Tid anvendes Huusflidens mange forskjellige Haandarbeider og tillige i Almindelighed under skyldfri Munterhed Sang og Skjerts, sindrige Opgaver eller under Læsningen af en nyttig Bog, f. Ex. Nød og Hielpebog, Peder Jensen, Høeghs Anviisning, Kirsten Fauersted, Mallings store og gode Handlinger o. d. fl. - alt til stor Baade, snavel for Siel som Legeme. Det er i Sandhed et saare deligt Syn at være Øienvidne til disse stille Landboeres glade Virksomhed, lige fra Oldingen med de sneehvide Lokker indtil Barnet, der endnu maa staae paa en Skamle for at kunde naae til Fadet (at der gives Undtagelser kan ikke nægtes, men disse Undtagelser ere faa). - Dog det er ikke min Hensigt her, at udstille et pynteligt Malerie; men med uomstødelige Beviser virkelige Kiendsgierninger at stadfæste Sandheden, i foranførte min Paastand, er blot min Agt."(Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-03-18
Mariboe, den 14de Marts. Kighosten vandrer her i Mariboe i denne Tid næsten fra Huus til Huus. - J Stege paa Møen bleve den 1ste Marts ægteviede afskediget Lieutenant, nu Krigsaffessor og Brændeviinsbrænder, Rossing og Jomfrue Pedersen. - Den 27de f. M. døde sammesteds en Madame Seids, efterat hun havde overlevet 4 Mænd. - Havnen der er nu fuldkommen frie for Jis. Flere Skibe ere allerede afgaaede til Kbhavn. (Mariboe Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-03-18
Aarhuus, den 11 Marti. J adskillige Byer i Hadsherred grasserer i denne Tid den for Hun denne saa farlige Slingresyge. Efter en 5 til 8 Dages Sygdom er det ynkelig lidende Dyr død. Høist sielden kommer den angrebne Hund derfra med Livet. Skulde der vides gode Raad mod denne Hundesygdom, maatte Man ønske det offentligen bekjendtgjort. (Aarhuus Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-03-18
Kjøbenhavns Børs den 17de Marti. Cours. Hamb. 2 M. 556, a vista 562. London 2 M. 21 7/8 Rbdlr. Spec. 560. - Specier solgtes til 34 Rbmk., for Commiteesedler blev givet 72 pr. 100; Oblig. 300.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-03-18
Blandede Efterretninger. (Af Hamb. Corresp., Alt. Merk. og Lüb. Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-03-18
Fra Kronstadt i Siebenburgen skrives, under d. 28 Jan., at den Vei, den levantiske Handel, især med Bomuld, under de sidste Tiders Søspærring tog igjennem denne Stad, og forskaffede den meget Liv og Rigdom, med Havenes Aabning er ophørt, og en sørgelig Stilhed er traadt i dens Sted. Med den ere de Millioner forsvundne, som derved bleve satte i Omløb; thi Handelens Trækfugle, Grækerne, forflytte deres Comptoirer kun derhen, hvor den udbreder Liv og Varme. Ønskelig vilde det være, og Regjeringen fastsatte, at de bleve i Arvelanden; thi hidtil havde de for Skik, at drage hjem med deres stundom betydelige Rigdomme. Landet lider i denne Tid meget af en trykkende Hungersnød, en Følge af den feilslagne Høst.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-03-18
Lady Hamilton, Nelsons berømte Veninde, er nylig død i Calais saa yderst fattig, at hun neppe kunde komme i Jorden. Da hun har efterladt saa stor Gield, vilde ingen paatage sig Begravelsesomkostningerne, og hun skulde derfor for des paa Fattigkirkegaarden. En patriotisk engelsk Kjøbmand lod hende omsider begrave paa sin Bekostning, og alle i Calais og Omegnen værende Engelske ledsagede hendes Lig til Graven. Da hendes Creditorer vilde tilbageholde Mis Horatia Nelson, der, efter Faderens Testamente, bestandigen skulde blive hos Lady Hamilton, saa sendte den anførte Kjøbmand hende til Lord Nelsons Svoger, i Engelland, Hr. Matcham, hvis Familie optog hende med Fornøielse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-03-18
Endnu et tredie tydsk Fruentimmer, som paa en hæderlig Maade har deeltaget i det sidste Feldttog, er Anna Unzer, 29 Aar gammel. Hun lod sig i Aaret 1813 frivilligen indskrive som Fodjæger, og aabenbarede ikke sit Kiøn, førend Krigen var tilende, da hun fik den forlangte Afskeed. Hun lægger sig nu efter Gjordemoderkonsten.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-03-18
J det sidste Halvaar af 1814 har Banken i Frankrig disconteret 88,499,798 Mill. Fr. J Aaret 1807 laante den Regjeringen 40 Mill., som hidtil endnu ikke alle ere tilbagebetalte. Banken har kjøbt af Fienderne under deres Ophold i Paris for 10,022, 144 Fr. Guld. Dividendet var 30 PC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-03-18
Paris, d. 7 Marts. Ved et i Dag udkommen Kongeligt Decret bliver Napoleon Bonaparte erklæret for Forræder og Rebel, fordi han med væbnet Haand er trængt ind i Vardepartementet. Det paalægges alle Øvrighedspersoner og Borgere, at arrestere ham, og stille ham for en Krigsret, for at straffes efter Lovene. - Alle de Militairpersoner, som have fulgt ham ved sit Jndfald i Frankrig, som og Alle, der ere i Forstaaelse med ham, eller ved Ord og Gierning søge at afstedkomme Borgerkrig, skulle straffes paa samme Maade. - Hans Majestæt Kongen har overordentlig sammenkaldet begge Kamre, som først skulde komme sammen den 1ste Maj. J den desangaaende udstedte befaling hedder det: "Wienercongressen lod os vente en varig Rolighed. Men denne Ro er bleven afbrudt ved Ondskab og Forræderie. Dog skulle vore hastige Forholdsregler standse disse Anslag. Dersom Fienderne stole paa Spliid, den de stedse søgte at vedligeholde, da tage de Feil."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-03-18
Endvidere hedder det i Pariserblade: "Jtaliens Stilling og de Bevægelser, som der synes at foregaae, gjøre det nødvendigt at samle et Observationscorps mellem Lyon og Chambery. Adskillige Regimenter have derfor faaet Ordre at sætte sig i Marsch til denne Bestemmelse.