JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-07-30
Fra Undertegnede er bortstiaalen en Hest, som en blankbruun, har en lille hvid Streg i Panden, og paa venstre Bagbeen et aabent Sted af et Slag. Den er 4 Aar gammel. For Tilveiebringelsen loves en god Be Niels Bruun, lønning. Vognmand i Colding.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-07-30
Forlangt Jndrykkelse. Medens man i Kjøbenhavn kan kjøbe nye Kartofler for 2 Mk. 12 s. Skjeppen, har man her idag, hos en af Byens Garinere, maattet betale 2 Mk. for et Fjerdingkar. T. S.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-07-31
No 124. den 31te Juli. Løverdagen. privilegeret. Kongelig Stifts-Tidende. Aarhuus Redigeres og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-07-31
Blandinger. Det halve Paris har interesseret sig for et Giftermaal, som har fundet Sted i disse Dage: Den skjønne Solange Dudevant, George Sand's Datter, har valgt sig en Brudgom. Det var et almindeligt Rygte, at hun vilde forlove sig med Grev von Pross, og medens Aristokratiet glædede sig over, at hendes Moder, den berømte Forfatterinde, ikke handler efter de Grundsætninger, hun udtaler i sine Værker, vidste hendes Venner og Beundrere ikke, hvad de skulde sige. Omsider viste det sig, at Rygtet var ugrundet, og den store Digterindes Datter har ægtet den unge Billedhugger Chefinger, der ganske skal svare til det Jdeal af en Mand, hendes Moder har skildret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-07-31
Forleden Søndag kjørte Dronning Victoria og Prinds Albert sammen til Cambringe, hvor Prindsen er Universitetskantsler. I denne Egenskab holdt han bedækket med en uhyre Alongeparyk, en høitidelig Tale, til Dronningen af Storbritannien (det vil sige: til sin kjære lille Victoria), og Begge havde ondt ved, at tilbageholde deres Latter over den pudseerlige Situation. Prindsen creerede derpaa tre tydske Prindser; Peter af Oldenburg, Waldemar af Preussen, Arvestorhertugen af Weimar, samt nogle andre Herrer, til Doctores, efter at man først i den af 3000 Mennesker opfyldte Aula havde hørt paa en lærd Englænders dødeligkjedsommelige latinske Tale.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-07-31
En Aften i Begyndelsen af denne Maaned foretog Luftskipperen Gypsum med tre Ledsagere en Reise i sin Ballon. Der feilede ikke Meget i, at den jo havde kostet dem Livet. Da nemlig Ballonen var stegen omtrent 50 Pards iveiret, udbrød et heftigt Tordenveir, Lynet traf og sønderrev den. Luftseilerne bleve kastede ud af Gondolen, men slap dog, nogle Contusioner fraregnede, med Dødsskrækken.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-07-31
Professor Povell i Oxford holdt nys et Foredrag, hvori han bl. A. bemærkede, at Cometen fra 1555, som dengang vakte en saa almindelig Rædsel, sandsynligviis vil vende tilbage 1848, da dens Omløbstid. er beregnet til 292 Aar, og yttrede den Mening, at man ikke havde Grund til at ængste sig derfor, eftersom den, formedelst sin ringe Tæthed, selv i Berørelsestilfælde ingen Skade vil forvolde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-07-31
J Skotland har man med Held gjort Forsøg paa, ved Galvanismen at beskytte Træerne mod Jnsekter. En Kobber og en Zinkring, som ere anbragte ved Foden og i Toppen af Stammen, og som ere forbundne ved en Traad, ere tilstrækkelige. Ethvert Jnsekt, som berører Kobberringen, faaer et Slag, som enten dræber det, eller kaster det til Jorden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-07-31
En Dag i f. M. blev den hannoverske Galease Minerva seilet læk af det engelske Skib Star, efterat dette havde taget den dødssyge Capitain og Kok om bord, for at bringe dem til Windan, og man kon fra hinanden, inden den ligeledes syge Styrmand og Capitainens Kone havde forladt det hannoverske Skib. Man gav allerede dette tabt, men den vakkre Capitains frue havde ganske alene, medens Styrmanden laa dødssyg i Kahyten, bragt det lykkeligt ind til Riga. Hun forlod intet Øieblik Dækket, ei heller blev hun noget Øieblik forladt af Mod og Haab.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-07-31
J Paris er man for nærværende Tid sysselsat med, i Armeen, foruden Jnstrumentalmusiken, ogsaa at indføre Bokalmusik, saa Soldaterne selv, afvexlende med Musichoret, have at synge Marscherne. Kongemorderen Borgemester Tschech's Datter, som efter sin Faders Henrettelse, for Dronningens Regning var anbragt hos den evangeliske Præst Omen beck i Camens, er den 27de f. M. bleven bortført af en Franskmand. Efter Bordet gik hun ud, som hun foregav, for at besøge en Veninde. Da hun, langt ud paa Aftenen, endnu ikke var kommen tilbage, sendte Præsten Bud til den omtalte Veninde. Budet kom tilbage med den Bested, at hun slet ikke havde været her. Bekymret seer nu Præsten efter i hendes Sovekammer, og finder her, til sin store Forbauselse, et Brev, hvor hun høfligt inviterer ham til, næste Morgen at drikke sin Kaffe hos hende og hendes Kjæreste i Brüssel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-07-31
I det engelske Underhuus har et Medlem nys erklæret, at den kommende Vinter i Jrland vil vorde endnu skrækkeligere end den forgangne. England maa vogte sig; Alt har sine Grændser og Jrlændernes Elendighed har allerede forlængst overskredet disse Grændser. Verdensdelene rykke stedse nærmere hinanden. Ligesom mellem Bremen og New-York, saaledes skal der nu ogsaa mellem denne Stad og Glückstadt etableres en directe Dampskibsfart og dermed tillige en regelmæssig Postforbindelse mellem Sverrig, Rusland, Danmark og Hamborg. Man vil da kunne reise fra Petersborg til New-York i 15 til 20 Dage.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-07-31
Sultanen gjør i denne Tid Forberedelser til en stor Fest, ved hvilken to storherlige Prindser skulle omskæres. For at give denne muhamedanske Fest desto større Glands, skal der, foruden de to Prindser, omskæres 10,000 andre Børn. Da List spillede for Sultanen, sagde Een af de tyrkiske Hofmænd: "Nu har jeg hørt mange store Kunstnere, men endnu aldrig har jeg hørt Nogen spille saa gesvindt." Han troede dermed at sige Ligt en stor Compliment.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-07-31
En nys i Clermont afdød Godseier har testamenteret en fattig Pige, som tjente ham, sin hele Formue, der andrager over en Million Fres. Han forudsaae imidlertid, at hans Paarørende vilde gjøre hende Arven stridig, og har tidligere givet hende 100,000 Fres, i Banknoter, for at sætte hende istand til, at udholde en Proces med dem.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-07-31
Man har i disse Dage i Paris arresteret nogle unge Elegants, som i Trængsel, f. Ex. ved Entree Kasserne, havde moret sig med, at lade Myrer, som de havde hos sig i smaae Æsker, løbe op under Damernes Klæder. Da nu disse Jnsekter, som bekjendt, have en giftig Saft, som volder en ulidelig Kløe, saa foranledigedes herved de meest oprørende Scener, og mange Damer tabte ganske Lysten til at gaae paa Comedie. "Courier d'Anvers fortæller Følgende: Den 1ste Juli gik en Tiggerdreng, otte til ni Aar gl., over Marken, og traf her en velbekjendt vanvittig Kone siddende under et Træ. Drengen drillede hende, gav hende Øgenavne osv. Derved kom hun i Raseri, og løb efter ham med en Kniv. "Nu skjærer jeg Hovedet af Dig!" raabte hun, idet hun greb ham. Og virkeligen hælmede hun ikke, for hun fik Halsen gjennemfilet paa den ulykkelige Dreng og holdt det afskaarne Hoved i Haanden. Hun blev kort efter opsøgt af Gensd'armer, som førte hende til Fængslet i Loenhout. Dyrtæmneren Carter er nylig død i London, ikke, som der saa ofte blev ham spaaet, under sine vilde Dyrs Tænder og Kløer, men af en Brystinflammation, i sit 35te Aar. Han var født i England, og allerede i hans Ungdom forraadte den Egenskab sig hos ham, der engang skulde gjøre ham berømt. Som Dreng havde han et lille Menageri af skadelige Dyr, som han vidste at gjøre uskadelige. Hans første Heltegierning bestod i, at han fangede en levende Ulv, der længe var bleven jaget i hans Fødegn og havde været Omegnens Skræk. Hvorledes han bemægtigede sig Dyret, vide vi ikke; men vist er det, at Ulven i een Nat var bleven fuldkommen tam. Carter solgte den til det Londonner Menageri, og kjøbte for Pengene en ung Løve, med hvilken han indskibede sig til Amerika, og som han paa Overreisen gjorde saa tam, som en Skjødehund. I Amerika viste han sin Kunst offentlig, fortjente mange Penge, og anvendte dem til at kjøbe andre vilde Dyr. Da han var kommen tilbage til England, kom han i Gjæld. Creditorerne tabte Taalmodigheden, og Dyrtæmmeren skulde føres i Fængsel. Carter ventede imidlertid ganske rolig paa Politibetjentene, og da de viste sig i hans Bolig, aabnede en Konge-Tiger Døren for dem. Hvor hurtigt de trak sig ud af dens farlige Nærhed, kan Enhver begribe. Ja Carter drev sin Dristighed endnu videre, uden Frygt for Politiet gik han ud ved høilys Dag, men stedse ledsaget af en prægtig Løve, der holdt alle Fjender langt fra ham. Mod en saa bevogtet Debitor var der Jntet at foretage sig, og Creditorerne bleve føieligere. Hemmeligheden, hvorledes han saa hurtigt gjorde de vildeste Dyr lydige og underdanige, har han taget med sig i Graven.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-07-31
Keiseren af Rusland søger at gjøre Fyrsterne, Een efter den Anden, til sine Debitorer, den Ene giver han sine Børn, den Anden sine Penge. Frankrig og England har han allerede hjulpet med Laan; nu har han tilbudet Kongen af Preussen personligt et Laan af 12 til 15 Mill. Rubler, for at han kan blive istand til, ogsaa uden Stændernes Hjælp, at bygge den østpreussiske Jernbane. "Times Danaos et dona ferentes!", siger den gamle Virgil. Keiseren af Rusland er en farlig Executor. I Alf-Farkadin, i Siebenbürgen, har en Kone, efter at hun allerede havde ligget fireogtyve Timer paa Liighaaren, i død Tilstand født et levende Barn. Man blev greben af Skræk, da man saae Barnet i Moderens Skjød, bekymrede sig ikke videre om Barnet, men lod det ligge. Jngen Læge blev tilkaldt. Barnet døde og blev begravet tilligemed Moderen, der rimeligviis kun har været skindød, og altsaa er bleven levende begraven.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-07-31
For den kongelige Criminalret i Arnheim i Holland stod nylig den romersk-katholske Kapellan i Grøn lo, Heptens, anklaget for at have villet myrde Pigen Maria Wilgerück. Sagens Omstændigheder ere følgende: Hun havde i Skriftestolen bekjendt, at have havt forbuden Omgang med en unævnt ung Mand; istedetfor at formane hende, bad Kapellanen hende komme til ham paa hans Værelse næste Dag, og her forøgede han hendes Brøde istedetfor at staae hende bi med et faderligt Raad. Pigen besøgte ham flere Gange og tilstod omsider Følgerne for ham. Han lod hende aflægge Eed paa, at hun vilde tie, trøstede hende med, at han snart vilde faae et selvstændigt Embede, og lovede da at tage hende i sin Tjeneste. En Aften satte han hende derpaa Stævne i et nærliggende Krat, kaldet die Epsweide. Hun kom, han styrtede sig over hende, trykte hendes Øine til, skar hende gjentagne Gange i Halsen, og gjennemborede med et spidst Jern hendes venstre Side, uden dog at træffe Hjertet. Pigen værgede sig, og omsider lykkedes det hende, at slippe fra ham, uden at være dødeligt saaret. Han blev dømt til Galgen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-07-31
De arme Kornhandlere have deres Nød med at holde Priserne iveiret. De gjøre Alt, hvad de formaaer, og dog vil det ikke hjælpe, da Himmel og Jord modarbeide deres ædle Stræben. Høstudsigterne ere næsten allevegne fortræffelige. Kun i Genua og Omegn har en eneste ond Time tilintetgjort et heelt Aars Forhaabninger. En Storm har omkastet de stærkeste Frugt og Olietræer og ødelagt Viinbjergene. Det Stormen ledsagende Hagelveir nedslog, i en Omkreds af to Mile, Kornet saa aldeles, at Markerne ikke ere til at gjenkiende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-07-31
Paa flere Steder i Tydskland ere agtede og formuende Mænd sammentraadte, for aabent at modarbeide Kornpugeriet. De ville indkjøbe Korn til muligst billige Priser og sildigere sælge det uden Fordeel, for at fattige Folk ikke skulle falde i Speculanternes Hænder. Som sidste Forestilling i Frankfurt gav Dem. Rachel Maria Stuart i det schillerske Sørgespil, som af Lebrun er oversat paa Fransk. Hendes Spil var storartet, dybtrystende, og henrev Publikum til Beundring. Efter tredie Alt, hvor hun lod Lidenskaben stige til en Hyænes Raseri, blev hun stormende fremkaldt og overøst med Blomster, men faldt, idet hun vilde gaae bort, afmægtig i sin Broders Arme, og blev af ham slæbt bort fra Scenen. Publikum forholdt sig saa roligt derved, som om Afmagten hørte til Rollen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-07-31
Et gaadefuldt Forgiftelsestilfælde sysselsætter i München den offentlige Opmærksomhed. For nogle Dage siden træder en gammel Kone ind i en Boutik og beder Jomfruen her om en Flaske Likør. Hun faaer den, gaaer bort, men kommer efter nogle Minuters Forløb tilbage, og forlanger en anden Sort, idet hun foregiver, at den, hun har faaet, ikke er den, hun har forlangt. Pigen modsiger hende, og den Gamle beder hende gjentagne Gange smage paa Likøren. Pigen føier hende, og næppe er det skeet, for hun styrter til Jorden som død. Den Gamle er forsvunden og søges endnu.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-07-31
Den Berliner Politiret har dømt en sexten Aars Pige, som havde smøget en Cigarre paa Gaden, til at betale 15 Sgr. i Mulkt, eller, i Mangel af Betaling, at vandre tolv Timer i Fængsel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-07-31
Man fortæller bl. A. følgende Charakteertræk af den preussiske Landdagshistorie, idet man indestaaer for dets Sandhed: J den Session, som var bestemt for Deliberationen over Jødelovudkastet, talede et Medlem af Ridderskabet med stor Heftighed mod Jødernes Emancipation. Han yttrede blandt Andet, at han havde indfuget sin Uvillie mod dem med Modermælken, og meente, at dette var Tilfældet med flere. Herpaa reiste sig en ligeledes i Forsamlingen siddende, slet og ret Bondemand, tog Jødernes Parti, og yttrede, efter en lang, indtrængende Tale; Hvad nu angaaer det Jødehad, som et Medlem af Ridderskabet vil have indfuget med Modermælken, saa kan jeg tilfældigviis forsikkre, at den agtbare Taler slet ikke er bleven ammet af sin Moder, men af et Bonde fruentimmer. Med Skam at tale om, var dette Fruentimmer mit eget Sødskendebarn, men hun kan paa ingen Maade have bibragt det nu, som Medlem af Ridderskabet, tilstedeværende Barn et giftigt Jøde had i det naturlige Næringsstol, eftersom det mandlige Jndivid, ved hvilket hun desværre var bleven sat istand til, at forrette Ammetjeneste, beviisligen selv var en Jøde!" - En umaadelig Latter besvarede denne Bondens aabenhiertige Forklaring angaaende Qvaliteten af hans Sødskendebarns Die.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-07-31
Weser Zeitung fortæller, at den danske Regjering er betænkt paa, af Statskassen at dække det Deficit af 100,000, der er fundet efter den afdøde Senator Peter Nielsen i Flensborg. Hans Huus skal, hedder det, kjøbes til Postgaard, og det Øvrige dækkes, directe. Nogle Mænd fra Flensborg skulle være reiste til Kjøbenhavn, for at arrangere dette Anliggende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-07-31
Aarhuus, den 31te Juli. - Den i Tirsdags, den 27de ds., af Hr. Schlawitz givne Aftenunderholdning, bivaantes af et talrigt Publicum, der stærkt applanderede Kunstneren for hans geniale Udførelse af Frantz Mohrs Rolle i Schillers Røvere.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-07-31
Efter Forlydende har Hr. Schlawitz ifinde at give declamatoriske Aftenunderholdninger i flere andre jydske Kjøbstæder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-07-31
Med Dampskibet "Christian VIII, fra Rhvn. Grev Frys med Familie, Fru Holstein, Assessor Rathack med Familie, Pastor Schack med Familie, Fru Grøn med Kammerjomfru, Hr. Christensen m. Familie, Baron Rosenkrantz, Overauditeur Glahn, Pastor Steenstrup m. Kone, Hr. Cohn med Kone, Cand. Evers, Hr. Kornerup, Jfr. Kornerup, Knipschildt, Haase og Thorning, Mad. Ring, Jensen og Hansen, Kbm. Bloch, dHrr. Kaysen og Frolund, Jfr. Myhre, Stud. Kjerulff, Mad. Farrer, Klædehandler Michaelsen, Cadet Bluhme, Stud. Schjørring, Fru Nissen, Cand. Fausbøll, Fru Müller, Frøken Müller, Fru Tetens med 3 Børn, Provst Gött, sche med Familie, Jfr. Købke, Student Langballe, Cand. Thygesen og Gjølbye, Tømmermester Sebelin, Fabrikør Weber, Styrm. Thygesen, Cand. Paulsen, Møller Staal, Hr. Ostermann, samt nogle Dækspassagerer. Jalt 100. Med Dampsk. "Christian VIII" til Fredericia, Snoghøi, Aarøesund og Kiel: Overlærer Oppermann og Kone, Fru Oppermann, Adjunct Thomsen med Familie, Adjuncterne Dorph og Hansen, Kom. Røse, Toldbetjent Jørgensen, Kbd. Davidsen, Hr. Ziedam, Fru Holstein, Assessor Rathack med Familie, Hr. Neckelmann, Kbm. Westermann, Enkefrue Priess, Student Priess, Cand Evers, Hr. Christensen m. Familie, Mad. Thorning, Hr. Gyrsting, Fruerne Grøn og Nissen, Frøken Müller, Hr. Friis, Hr. Cohn med Kone, Møller Staal, Fabr. Weber, Kjøbmand Clausen, Guldsmed Schaltz, Uhrmager Høeberg, Hr. Rose, Jfr. Risom. Jalt 32.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-07-31
Med Dampskibet "Jris" fra Kjøbenhavn: Grev Holstein, Dr. Westergaard med Frue, Lieutn. v. Neergaard med Frue, Pastor Holten med 3 Sønner, Justitsraad, Toldinspecteur Müller, Cabinetsvolonteur Lewetzau, Assessor Berthelsen med 2 Børn, Justitsraad Foss, Frøken Foss, Hr. Rosenstand, Lieutn. Schovelin, Grev Scheel Plessen, Capt. v. Andræ, Frøkenerne Lüttichau og Hartiger, Musikinspecteur Santer, Silke- og Klædehandler Launy m. Datter, Discipel Mourier, Landmand Petersen med Familie, Jfr. Soetmann, Student Kuhn, Discipel Hertz, Jfr. Strøm, dHrr. Assens og Monberg, Justitsr. Andresen, Pastor Valeur, Forv. Beder med Familie, Hr. Jensen med Familie, Hr. Sommer, Jfr. Fischer, Hr. de Jonquieres, Candidaterne Heise Neergaard og Petersen, Krigsraad Munck, Hr. GroossKm. Curiel med Familie, Assessor Flensborg, Jomfru Wahl, Fru Bracht, Musicus Nyborg, Mad. Nathanson, Toldbt. Rasberg, Qvarteerm. Thiset, Jfr. Klopmann, Hr. Preetzmann, Cand. Kuhlmann, Frøken Jacobsen, Propr. Hansen og Michaelsen, Snedkerm. Brøttrup, Mad. Kogsbøll, Cand. Kosoed, Fuldm. Trochmann, Kom. Nielsen og Andresen, Capelmusicus Noack, Handelsreisende Rodtwitt, Oliemøller Schytte, Mad. Lange, Propr. Andresen, Mathilde Magner, Kbm. Hald, Jomfru Hald Jfr. Søborg, Fru Arenholtz, Frøken Fischer, Apotheker Dahl, Snedker Dauberg. Jalt 153 Passagerer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-07-31
Bekjendtgjørelser. Med den dybeste Veemod bringer jeg herved Slægtninge og Venner det Sorgens Budskab, at min inderligt elskede Søn, Jens Rudolph, blev mig ved Døden berøvet, efter 8 Dages Sygeleie paa Ausumgaard, den 16de Juli, i en Alder af kun 32 Aar. Moesgaard, den 24de Juli 1847. Jermiin. Horsens borgerlige Skyttelaug.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-07-31
Jfølge den ved Foraars-Generalforsamlingen tagne Bestemmelse afholdes den aarlige Skiveskydning Mandagen den 9de og Tirsdagen den 10de August næstkommende. Medlemmerne ville behage at møde ved Skydebanen, og Skydningen begynder den 9de, om Morgenen Kl. 8 præcise. Da det er af Vigtighed, at Skydningen begynder til fastsat Tid og fortsættes uafbrudt, saa opfordres Laugets Medlemmer til at afhente Rumer-Billetter hos Secretairen, Kjøbmand S. Rasmussen, enten Torsdag, Fredag eller Løverdag førend Skydningen, hvorhos bemærkes, at ingen billetter udleveres paa Skydedagene. Horsens, den 28de Juli 1817. Directionen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-07-31
Paa Grund af Bortreise herfra Byen lader Qvarteermester Holstebroe ved Auction, der afholdes i hans Bopæl, Gaarden Nr. 797 paa Klostergade her i Staden, Fredagen den 6te Aug. førstk., om Eftermiddagen Kl. 2, bortsælge forskjelligt Jndbo, bestaaende af en Sopha, Stole, Borde, Speile, endeel Kjøkkentøi m.v., hvilket herved til Liebhaveres Efterretning bekjendtgjøres. Aarhuus, den 29de Juli 1847. J. Chr. Høe, est.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-07-31
Efter Overeenskomst med Vedkommende og Auctionsdirecteuren afholdes, Torsdagen den 5te August, om Formiddagen Kl. 9, Auction over Fæster P. G. Westrups Efterladenskaber, i Lundskov, Homaa Sogn, pr. GreenaaFredagen den 6te August 1847 og muligt den paafølgende Dag, afholdes Auction paa Hovedgaarden Rosenvold, over Løsøre, bestaaende af: Vogne, hvoriblandt en ny, elegant og solid Wienervogn af Henry Fises Fabrik, en ny Tospænder=Kane, Seletøier, nogle Plouge og en Deel andre Gaards- og Avlsredskaber, Kjøkkentøi, Bryggeri= og Meieri=Inventarium, 18 Faar og endeel Lam, adskilligt Jndbo af Meubler, Kakkelovne, Sengeklæder, Linned og Dækketøi, Vine paa Flasker, hvoriblandt circa 700 Flasker Rødviin (Ludon, Cautenae, St. Julien og Cabarrus), Madeira, Rhinskviin, Graves og Cogne, med meget mere. Betaling erlægges i 11te December 1847 til Forvalteren paa Stedet, og Auctionen paabegyndes hver Dag præcis Kl. 9. Liebhavere indbydes. Bjerre og Hatting Herredscontoir i Ørum, den 26de Juli 1847.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-07-31
I Herredsfogdens Fraværelse M. P. With, Flom.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-07-31
Ved Proclama af Dags Dato, som snarest muligt læses i vedkommende Over- og Underret, ere alle De, som maatte have nogen Fordring i Stervboet efter forhenværende Skipper Anders Pedersen Wæster og Hustru Mette Marie Jorgensdatter Faaborg her af Kjøbstaden, overeensstemmende med Placaten 2den Juni 1819, indkaldte med 12 Ugers Varsel til at anmelde og beviisliggjøre deres havende Krav. Ligeledes ere Arvingerne efter benævnte Afdøde ved samme Proclama indkaldte med Aar og Dags Varsel til at anmelde og legitimere deres Arveret for undertegnede Skifteforvalter. Byfoged-Contoiret i Ebeltoft, den 21de Juli 1847. Stephensen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-07-31
Creditorerne i efternævnte Stervboer, 1) efter Skomager Rasmus Sørensen Kruse af Fladstrup; 2) Sandflugtscommissair Martens af Hedegaard; 3) Jndsidder Niels Pedersen og Hustru Line Olesdatter af Boeslund; 4) Huusmandsenke Mette Laursdatter af Handrup. 5) Huusmandsenke Ane Rasmusdatter af Egens; indkaldes herved, overeensstemmende med Placaten 2den Juni 1819, med 12 Ugers Varsel til at anmelde og beviisliggjøre deres havende Krav, for undertegnede Skifteforvalter. Sønder og Mols Herreders Contoir i Ebbeltoft, den 21de Juli 1847. Stephensen. At Restancellisten over de kongl. Skatter og Afgifter, Bankrenter og Brandpenge heraf Staden til 1ste April d. A. er mig tilstillet, forsynet med Stiftamtets Approbation til Jnddrivelse ved Udpantning, og at samme vil blive iværksat ved næste Maaneds Begyndelse, saafremt Restancerne ikke forinden indbetales, bekjendtgjøres herved. Aarhuus Byfoged-Contoir, den 16de Juli 1847. Nielsen, const.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-07-31
Ligesom Sparekassen for Horsens By og Omegn har været i Virksomhed siden den 4de f. M., saaledes træder nu ogsaa Laanekassen i Virksomhed Fredagen den 6te August Eftermiddag Kl. 5, hvilket herved bekjendtgjøres. Det bekjendtgjøres derhos tillige, ifølge Statuterne, at Kjøbmand Jens Mathiesen i Horsens er bleven valgt, til Medlem af Bestyrelsen, istedetfor Justitsraad Herredsfoged Bernth, som er udtraadt af samme.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-07-31
Bestyrelsen for Horsens Byes og Omegns Spare- og Laanekasse, Horsens den 12te Juli 1847. Til den første Regulering af det fremtidige Tilsyn med dem blandt Aalborg Amts større Vandløb, der i Henhold til Fr. 29de Juli forrige Aar skulle stilles under offentlig Control, bliver, ifølge Amtsraadets Beslutning i sidste Møde, at ansætte en Mand, som besidder deels den fornødne Jndsigt i Vandvæsenet, saavidt muligt forenet med Kjendskab til Landbolovgivningen, deels Øvelse i Opmaaling og Nivellering. Den aarlige Løn, deri indbefattet Befordrings Godtgjørelse, vil blive 800 Rbd. eller efter Omstændighederne indtil 1000 Rbd. Nærmere Oplysning om de specielle Fordringer erholdes paa Stift amthuset, hvortil Ansøgninger, ledsagede af Attester om Vedkommendes Qvalification, kunne indsendes i Løbet af 4 Uger fra Dato. Aalborg Stiftamthuus, den 27de Juli 1847. Stemann.