Viborger Samler, 1836-02-04
En ny Generalforsamling berammedes til den 18de Januar, i hvilken, foruden Fortsættelse af Deliberationen over Committeens Forslag, tillige skulde foretages Valg paa en handelskyndig Directeur, i den Afgaaendes, Grosserer Müffelmanns, Sted, og paa en Revisor. Da Jnteressenterne, efter den saaofte havte Erfaring, forudsaae, at Justitsdirecteuren, fremdeles vilde vise sig conseqvent i sin haardnakkede Modstand, og, støttende sig paa Octrøi og Convention, ja paa sin formeentlige Pligt at opretholde Compagniet, om det end var nok saa fordærveligt for Actionairernes Jnteresse, af al Magt vilde modsætte sig Forslagets Discussion, havde de dennegang beredet sig paa at sætte Spørgsmaalets Afstemning igjennem. Mod Directeurens kolde Rolighed og urokkelige Stivsind strandede ogsaa dennegang de kraftigste, de bedst motiverede Forestillinger. Han vægrede sig paa det bestemteste for at sætte under Afstemning den forlangte Udnævnelse af en Committee, bestemt til, efter det gjorte Forslag, at træde i Underhandling med Regjeringen; men da dette fra alle Sider fordredes saae han sig, efter den i 5 22 af Octroien indeholdte Bestemmelse (der forpligter Justitsdirecteuren til, i Tilfælde af Meningsforskjellighed, at protestere og forelægge Hs. M. Kongen Sagen) foranlediget til at lade protokollere en formelig Protest, og da Sagen, hvor Meningerne vare hinanden saa stik modsatte, ei ved yderligere Discussion lod sig jevne, indrømmede han endelig ogsaa en Stemmegivning, i det Haab at denne muligviis dog kunde give et for hans Mening meere favorabelt Resultat, end den almindelige Stemning lod formode. J dette Dilemma gjorde han derhos den Paastand gjeldende, at Afstemningen, istedetfor (hvad der stedse havde været Brug i Compagniets Forsamlinger) at skee ved Ballotation, skulde finde Sted ved aaben Votering, saaledes at Enhver af de Tilstedeværende, opraabt ved Navn, skulde give Propositionen sit Ja eller Nei. Resultatet blev, at den forlangte Committees Udnævnelse bifaldtes med 124 Stemmer imod 23. Den sidstnævnte ringe Minoritet bestod, paa een Stemme nær, af Compagniets Embedsmænd. Hvor totalt Justitsdirecteurens Klogskab iøvrigt havde forregnet sig ved Paastanden om den nævnte Voteringsmaade, viste sig især af en med Directeuren i Forbindelse staaende Forretningsmands lydt udtalte, aabenhiertige Tilstaaelse, at han ved Kuglevalg af Considerationer, vilde have lagt Nei, men nu, for Skams Skyld, ikke aabenlyst havde kunne stemme imod Forslaget – en Bekjendelse, der optoges med lydeligt Bifald. Med Hensyn til den nævnte Meningsforskjellighed imellem Directionen og Jnteressenterne maa Sagen nu, i Overeensstemmelse med den ovenfor citerede af Octroien, først forelægges Kongen, og Hs. Majestæts Resolution indhentes, om Directionens Protest eller Generalforsamlingens Beslutning skal staae ved Magt. J det sidste Tilfælde vil der da blive foretaget Valg paa den til Underhandling med Regjeringen intenderede Committee. - Generalforsamlingen skulde derpaa skride til Valget af en handels kyndig Directeur. J Anledning af dette Valg var til Directionen inden Forsamlingen indgivet et af et betydeligt Antal Jnteressenter underskrevet Andragende om, at Valget, der, efter Octroien, er gjeldende paa 3de Aar, dennegang, paa Grund af Omstændighederne, maatte være underkastet den Betingelse, at den Valgte var pligtig at aftræde fra sin Function til den 11te April (Aarsdagen for hans Tiltrædelse) i det Aar, hvori han i Januar Maaned maatte erholde Tilkjendegivelse om dens Ophør. Dette Andragende gientoges i Generalforsamlingen; men blev afviist af Justitsdirecteuren, der aldeles nægtede at lade det sætte under Afstemning, og fordrede Directeurvalget foretaget, uden nogen Betingelse, efter Octroien. Fleertallet af de Tilstedeværende underskrev nu en Protest imod Justitsdirecteurens Vægring; men denne nægtede at modtage og protocollere den. Man vilde derpaa lade ham den overleveres ved Nolarius publicus; men da dennes Komme ved Budet anmeldtes, svarede Justitsdirecteuren: at hans Function ikke for Øieblikket tillod ham at modtage nogen Fremmed, der desuden, som Jkke-Actionair, ei kunde indlades i Forsamlingen; han maatte derfor bede Notarius komme til sig næste Dag i hans Bopæl. Efterat saaledes ogsaa dette Expedient havde været frugtesløst, opfordrede Committeens Ordfører dem, der havde underskrevet Protesten, til at erklære det Directeurvalg, hvortil Justits directeuren vilde skride, for ugyldigt, og at forlade Forsamlingen. Dette skete; – dog Directeuren lod sig ikke vidlede heraf, men foretog Valget ved Stemmegivning af dem, der bleve tilbage, og den aftrædende Handelsdirecteur, Hr. Grosserer Müffelmann, blev saaledes, med 42 Stemmer, uden Betingelse, paa ny valgt til denne Function. J Forbindelse med Ovenstaaende bemærke vi, at ligesom Hr. Grosserer Müffelmann, som meldt, ved 42 Stemmer, blev valgt til handelskyndig Directeur, er Valget paa en søkyndig Decisor faldet paa Hr. Capitain Seidelin, der dog, efterat han var bleven underrettet om den af Jnteressenterne nedlagte Protest, strax afgav den Erklæring: at han ansaae Valget som ulovligt og derfor ikke kunde modtage det. (Kbhp.)