JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1830-10-09
Qvartalsauction i Slagelse. Tirsdagen den 12te Octbr. d. A. og følgende Dage, Formiddag Kl. 10, bliver afholdet Qvartalsauction paa Postgaarden heri Byen, hvorved bortsælges en stor Deel Meubler, Varer og Effecter, bestaaende af Borde, Stole, Sophaer, Dragkister, Klædekister, Skabe og Reoler, Mahognie Servanter og Kommoder, 2de Egetræes Ruller, Sengesteder og Sengklæder, Linned og Gangklæder, Dækketøi, Kobber, Jern, Tin, og Træetøi, Kiøkkentøi, Glas og Porcellain, Speile og Skilderier, endeel Bøger i forskiellige Videnskaber; endvidere endeel Sædevarer og Avlsredskaber, en nye Firebeste Vogn med Til behør, flere næsten nye jernaxlede Toheste Vogne med Agestole, en nye Træevogn, Seletøier, Plouge og Harver, en bruun Ridehest, nogle Køer, 40 Stkr. Faar, for Størstedelen overløbne, m.v. Sædevarene, Kreaturene, Vognene og Avlsredskaderne ville blive bortsolgte den anden Auctionsdags Middag Kl. 12. Kiøberne gives to Maaneders Credit. Trykte Fortegnelser over det Sælgende kunne 4 Dage forinden Auctionen erholdes paa Byefogdens Contoir og paa Postgaarden heri Byen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1830-10-09
For De som ønske Noget indsat paa Auctionen anmærkes det: at Jndleveringstiden er bestemt til den 9de 10de og 11te denne Maaned, fra om Morgenen Kl. 8 til Aftenen Kl. 6. Slagelse den 1ste Octbr. 182. Sium. Schiøtt.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1830-10-09
Fredagen den 29de October førstkommende og følgende Dage, om Middagen Kl. 12, bliver ved offentlig Auction der afholdes paa Børsen, i Kiøbenhavn, bortsolgt enddeel Vine, m.m. tilhørende Grosserer H. C. Duuses Fallitboe, bestaaende af: Hvide Vine.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1830-10-09
circa 40 Oxh. Cotes, diverse Chalosser, Cassis og gl. fr. Vine, Langoiran, 10 Piber Madeira, Catania, Corsica, Clairette de Calvison, Pedro Feminos &c. 12 Foust. Graves, tør og fød Malaga og Piccardan, Rhinskviin, Muscat.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1830-10-09
Røde Vine. 20 Oxh. Cottes, Medor, 12 - St. Julien, Margeaux, Pouillac og St. Estephe, 18 Piber Riporto, Faro, Roussillon, Benicarlo, Tarvell, Narbonne, ChatteauNeuf de Pape, 10 Foust. Cognat, Armagnac Brændeviin og Sprit, 6 Foust. St. Croix og gl. Rom, diverse Vine, aftappede paa Bouteiller, saasom: Bourgogne, St. Julien, Margeaux, Medo, Champagne re.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1830-10-09
diverse fortrinlig gode ovale og runde Stykfade, Kjælderinventarium m. m. circa 1700 Pd. Rog Tobakker, og 3000 Pd. Pokkenholt af diverse Dimensioner. Mod Betaling til Procurator P. L. Benzon, boende i Klædeboderne No. 3, hvor som og hos Grosserer Duus, ved gammel Strand No. 13, Fortegnelserne erholdes fra Tirsdagen den 5te October. Det bemærkes: at bekiendte, vederhæftige Kiøbere gives 3 Maaneders Credit, og at Varene ere til Eftersyn 3 Dage før Auctionsdagen fra Kl. 11-2. Bernstorffs Hovmarksgaard. Bernstorffs Hormarksgaard, beliggende i Gjentofte Sogn, imellem Jægersborg og Ordrup, omtrent en Miil fra Kiöbenhavn, der har et Areal af circa 160 Tdr. Land og staaer for Hartkorn 20 Tdr. 3 Skpr. frie Hovedgaardstaxt, er at erholde i Forpagtning paa 10 Aar fra 1ste Mai 1831. Eiendommen, hvorpaa kan holdes i det mindste 40 Køer, og hvormed kan fölge 20 gode Malkeköer og endeel Inventarium, afgiver en smuk og behagelig Bopæl, har rummelige og vel vedligeholdte Udhuse, og Jorderne ere udmærket gode og i god Drivt. Til Gaarden er fornöden og god Tørveskiær. Forpagtnings-Vilkaarene erfares hos Copiist Bruun, boende i Kiöbenhavn i Dronningens Tvergade No. 401, Litr. A. og Eiendommen kan besees, naar desangaaende med ham truffes Aftale. kan Hos Undertegnede er arNøgtoballer, riveret et betydeligt Partie Røgtobakker, bestaaende af Maracaibo Kanaster i Daaser, Varinas=Kanaster i Blye, Oronoco Knaster i Blye, Amerikansk Kanaster, Petit=Kanaster, bedste Virgini No. 1 og 2, de Tonnenboyer No. 9, 10, 11, seinem Petum, Petum No. 1 og 2, fiin guul Maryland No. 1 og 2 af Dhens Fabrik i Hadersleben, grøn Maryland No. 2 og 3, Maryland No. 3 af Brauers Fabrik i Kiel, de volle Kanaster, Portorico, fiin Portorico, Portorico mit Siegel, Portocarero, Louisiana, Batavia, Wagetaff, Jomfrue No. 1, 2, 3, Schack No. 1 og 2, Hollandsk G, veritabel engelsk Liverpool, Kent & Naylor, Liverpool AA og A, bedste Biskop No. 1, 2, dito 3 Taarne, die jung Kaufmann, Malaga, tyk Hollandsk Rulletobak No. 1,2, 3, 4, fine Havanna, Domingo og VirginyZigarrer, samt fineste Snuus i Bouteiller, og alle Sorter af Skraaetobakker, der udsælges til billigste Priser. Slagelse den 8de Octbr. 1830. Julius Lorentzen. Grundig Underviisning ude og i Huset for Begyndere paa Claveer og Guitar gives a 1 Mk. Timen. Sammesteds modtages al Slags Syening. Bogtrykker Magnus anviser.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1830-10-09
J Sorøe Kiøbstæd er et Huus paa 5 Fag af Muur og Bindingsværk at faae til Kiøbs naar man desangaaende vil henvende sig til Eieren Dreiermester Dahl. i Sorøe.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1830-10-09
2de Mølle Axler, den ene tienlig til en Vandmølle og den anden til en Vindmølle, anvises tilkiøbs for billig Priis af A. Salomon paa Rosengade. Den forhen bekiendtgjorte. Korsøer Skov. Auction over endeel Bøgetræer paa Roden, tildeels tienlige til Gavn, er nu berammet at afholdes Fredagen den 22de d. M. om Formiddagen Kl. 9. Vederhæftige Kiøbere gives 3 Maaneders rentefrie Kredit. Modet skeer ved Skovfogedhuset. Korsøer den 7de October 1830. B. Bentsen. Særdeles god og reen Hvede til Udsæd, kan erholdes strax paa Taarnholm naar man derom henvender sig til Forpagteren. Grev Adolph Ahlefeldt-Laurvig. Underhaanden er tilkjøbs Undertegnedes Gaard paa Rosengade i Slagelse, hvori er Leilighed og Indretning til flere Familier, og deriblandt et Smedie Værksted, samt en nye Kolle i complet Stand med alle tilhørende Bryggerie=Redskaber, saa og en nye Pompe med overflødigt og godt Vand. Til Eiendommen hører en Jordlod paa circa 12 Tdr. Land, hvori befindes god Tørveskiær. Om forlanges, kunne nogle Hundrede Tønder Byg tillige erholdes. Af Kjøbesummen kan den største Deel blive staaende i Eiendommen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1830-10-09
Skulde der ei være Liebhaver til Eiendommens Kiøb, kan den erholdes i Leie anstundende Michaeli Flyttetid. De herpaa Reflecterende vilde behage at henvende sig til Hr. Grandjean, der boer paa Stedet, eller til mig selv. Ringsted, den 27de Septbr. 1830. T. L. Gruner.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1830-10-09
Undertegnede anbefaler sig med at give Underviisning paa Claveer, for 24 s. Timen, og tillige med at stemmeClavere, samt med at afskrive Noder for billig Betaling.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1830-10-09
Min Boepæl er paa Smedegaden No. 28. P. Hansen, forhen Hoboist ved Kronens Regiment.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1830-10-09
Paa Slagelse Nyekiøbings Landevei, imellem Bro mølle og Sønderrød, er den 5te denne Maaned om Aftenen, funden en blaae Chenille, som af Eieren kan, afhentes hos Undertegnede, imod at bevise sin Eiendom ret, betale Omkostningerne ved dette Avertissement og en passende Douceur til Finderen. Love Herreds-Contoir i Kirkehelsinge den 7de October 1830. Holm.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1830-10-09
En sort Tæve Puddelhund, nyelig klippet, lyder Navnet Venus, er bortkommen fra Undertegnede; for Tilveibringelsen loves en Douceur. P. C. Bollhornn.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1830-10-09
Meget tykke stribede Gulvtæppetøier og flettede Listetæpper, faaes til billige Priser paa Hiørnet af Frederiksberggade og Nye Kattesund No. 29 hos J. Hansen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1830-10-09
En Gaard i Hyllested Bye, med complet Besætning og Bygninger kan erholdes i Fæste og strax tiltrædes. med den fulde dertil avlede Høst. Man henvender sig derom til Grevskabet Holsteinborgs Besidder. Nyelig er arriveret et Partie bedste Sort fiint poleret Patent=Jagtkrudt, der sælges til billigste Priis hos Slagelse den 8de October 1830. Julius Lorentzen. Hos Haugemanden paa Viborggaarden pr. Nestved, kan faaes alle Slags forædlede og vilde Træer til billigste Priis. Til Huusholdninger anbefales.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1830-10-09
Af den for sin udmærkede Godhed og Hvidhed saa bekiendte afnakkede islandske Klipfisk fra Flatøe, tilligemed anden god islandsk Klipfisk, store skotske Kakkelovne Steenkul i større og mindre Dele, ligeledes er en Resisimpel heglet Hør til 16 Mk. pr. Lpd., og alle Sorreudmærket god heglet Hor og Blaar sælges til de allerbilligste Priser i Hørboutiken paa Hiørnet af Frederiksberggaden og Kattesundet.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1830-10-09
Et Catalog over forskiellige Bøger som Bøger, sælges til billige nedsatte Priser, er til Eftersyn hos Snedkermester Thers paa Slotsgaden i Slagelse, hvor Commissioner, modtages. Nye Lodsedler, saavel Hele, Halve.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1830-10-09
Classe=Lotterie, som Qvarter, til 5te Trækning, af det 83de Kongelige Kiøbenhavnske Classe Lotterie, kunne fra Dato bekommes hos Undertegnede. Ligeledes kunne De, som have Sedler fra forrige Trækning, erholde samme fornyede. Slagelse Postgaard den 4de Octbr. 1830. Schiøtt.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1830-10-09
En Familie udenfor Bondestanden ønsker en LandEiendom paa 50 eller 100 Tønder Land god Jord, med en beqvem Boepæl og Jldebrændsel; Kiøbesummen udbetales strax Portofrie Breve desangaaende afleveres paa Avis Expebitionen i Slagelse.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1830-10-12
Den Vest-Siællandske Avis eller: Ugeblad. Slagelse. den for landske Historie. uden, og inden for tigste Nyeheder. Dagens vig ud Redigeret af Hr. Pastor Ridder Bastholm. Trykt og forlagt af Peter Magnus. hans hans 16de Aarg. Tirsdagen den 12. October 1830. No. 82 med Kongelig allernaadigst Tilladelse, at forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdømmene Et Par Opdi Anledning af Edens Aflæggelse efter vore Love, inden Retten (Slutning.) C. Edens hyppige Bruginden. Retten. Det er en empirisk Sandhed, at jo tiere en offentlig høitidelig Handling sættes i Udøvelse, jo mere Publicums Øine værnes til Ceremonierne derved, jo mere taber den i sin picante Virkning, paa Sandserne og jo mindre Jndtryk giør den derfor, ifølge Naturloven, paa Menneskers Siæl Der kan imidlertid neppe tænkes nogen religiøs Handling i Staten der ved sin Hyppighed, saaledes bliver misbrugt som Eedsaflæggelsen inden Retten, der er saaledes fast ingen Tingdag hvor der ikke ved Underretten finder een eller flere saakaldte Afhiemlinger Sted. F. Ex. er Par Mænd der ifølge Rettens Udmeldelse have synet en i et Fattige eller Skolehuus opført Skorsteen - En paa en Landevei opført Steenkiste - Nogle ubetydelige Reparationer ved en Broe, c. 11., hvor hele Værdien er nogle faae Rigsbankdaler. Kunde man ikke tænke sig en anden Maade at skaffe det Offentlige eller vedkommende Private tilstrækkelig juridisk Vished for saadanne Arbeiders lovmæssige Udførelse overeensstemmende med Overslaget eller Licitations Conditionerne, end just ved en Beedigelse? Det forekommer i det mindste mig, at i de fleste saadanne Tilfælde vilde en Attest aldeles opfylde Hensigten, naar den af vedkommende fra Retten udmeldte Syns= eller Grandskningsmænd blev bekræftet paa Ære og Samvittighed, eller i alt Fald under Eeds Anbud. Jsær naar den samme eller lignende Straf, som den der nu er bestemt for falsk Eed blev paabudet, i Tilfælde at det senere maatte befindes, at en saadan Attest var med Overlæg, og imod bedre Vidende og Overbeviisning attesteret urigtig. Jeg antager ogsaa, at der vilde være saameget mindre betænkeligt ved Jndførelsen af denne Fremgangsmaade i de mindre betydelige Sager, lom i de fleste Tilfælde den eller de der vare umoralske nok til paa Ære og Samvittighed at afgive en urigtig eller falsk Attest, vilde vist heller ikke betænke sig stort paa at bekræfte deres Andragende med en corporlig Eed Paa denne Maade vilde da vindes, at Eden ei saa hyppigen og dagligen blev Gienstand for Rettens Virksomhed; de dermed forbundne Solenniteter bleve mindre vanlige for Øiet, og Almuen vilde da utvivlsomt faae et høiere Begreb om Edens Hellighed, naar den vidste, at det kun var i Sager af megen Vigtighed, hvor Eed blev at aflægge.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1830-10-12
Man vil maaskee med nogen Grund herved giøre den bemærkning, at det vilde have sine Vanskeligheder at træffe Grændsen for disse Sager,
Den Vest-Sjællandske Avis, 1830-10-12
med Hensyn til hvilke der fra det Offentliges eller vedkommende Privates Side maatte kunne sortere under denne Behandlingsmaade, og hvilke der bleve at behandle paa den nu gieldende (thi uden Jndskrænkning vilde det vist heller ikke være tilraadeligt at giøre en saadan Forandring); dog formener jeg at disse Vanskeligheder lode sig hæve med Hensyn til den Art af Sager hvor Synet eller Skiønnet angik Værdien af, eller et Skiøn over Værdie og Bekostninger, der vare under f. Ex. Eet Hundrede Rigsbankdaler Sølv, efter samme Principer hvorpaa Forordningen af 6te August 1824 og Cancelliets Skrivelse om samme Gienstand (nemlig de mindre Gieldsagers Behandling ved Underretterne) indført i Collegialtidenden for 1826 No. 49 ere byggede. Men vanskeligt vilde det maaskee være hvor Taxationen eller Skiønnet angik faste Eiendomme over denne Værdie, f. Ex. ifølge Forordningen af 3die December 1819 og 17de Decbr. 1823 m. fl. saa Tilfælde og angaaende saadanne Gienstande der ingenlunde kunne benævnes som Baggatelsager, vilde det vel derfor være forsigtigst at lade det blive afgjort ved Eed af vedkommende Taxations eller Skiønsmænd, og vilde dette ikke heller, da saadanne Tilfælde langt sieldnere indtræffe, relevere noget med Hensyn til det foranførte; thi om blot Eden afskaffedes i saadanne Sager, som man med Grund kan kalde Baggatelsager, i Forhold til Edens Vigtighed i Almindelighed for det borgerlige Samfund, og hvoraf der i hundredeviis vrimler ved Retterne, vilde allerede meget være vundet med Hensyn til den mindre Hyppighed af Eden, og denne, som en Følge deraf, efter det forhen opstillede, ogsaa tabe mindre af sin Høitidelighed i Almuens Øine og efter dens Begreber. D. Jndividets tidligere Dannelse og Paavirkning.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1830-10-12
Det er ifølge Tingenes Ratur, at Eden i og for sig selv er en Samvittigheds=Sag, eller for at bruge meere tydelige Udtryk, beroer paa Jndividets Religiøsitet, strængere eller mindre strænge Begreber og Edens Hellighed og det som er Gienstand for Edens Aflæggelse i borgerlig Henseende.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1830-10-12
Conferenceraad Ørsted kalder det, hvor Talen er om Vidners Forklaring, Comparentens gode Villie (see hans Afhandling om Forholdet imellem Religion og Stat m. f. St. i Eunomias 1ste Deel). Altsaa forekommer det mig ogsaa utvilsomt, at Lovgivningen, saavel ved directe som indirecte Paavirkning paa Jndividet, har meget vanskelige ved, om end alt hvad der staae i positive Lovens Magt at paabyde, bliver anvendt, ganske at hemme de saakaldte Forbeholdenheder, eller rettere saadanne Forklaringer der ikke svare til Sagens egentlige Øiemeed, og som dog, efter almindelig antagne og uforkastelige Arioner, absolut maae ligge Comparenten for Øiet i samme Moment, men som hans skiæve Begreber giver ham Anledning til at troe at han er berettiget til at undvige. Hvilket et Jndivid, der var i Besiddelse af Religion og klare Pligtbegreber, aldrig ville kunne Men da jeg som alt tidligere bemærket, ikke her saameget har havt for Øiet, det Udskud af Menneskeheden, der mod bedre Vidende og Oerbeviisning afgiver en, enten aldeles falsk Forklaring, eller beediger det der ifølge hans bedre Vidende er usandt, saa er det at jeg troer, at der med Hensyn til dem, som ved en eller anden skjæv Forestillingsmaade, afgive en urigtig Forklaring, kan virkes noget ved tidligere Paavirkning. Efter min Erfaring er det ofte Tilfældet med Almuen, at den staaer i den Formening, at naar Spørgsmaalet eller det de have at besvare eller beedige, ikke aldeles indeholder de ved Handlingen. eller Stedet værende Localiteter, er det ikke ulovligt eller stridende mod Morallæren, at give et undvigende Svar, eller ikke forklare hvorledes det er tilgaaet, uagtet ethvert fornuftigt Menneske maae indsee, at det er den eneste fornuftige Hensigt af Spørgsmaalets Fremsættelse. Der ere end- ogsaa de der endnu drive det videre, i det de troe, at naar de, om end lognagtigen, erklære, at de intet huske af det Passerede, og altsaa hverken give et bekræftende eller benægtende Svar, er dette heller ingen falsk Forklaring.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1830-10-12
Endelig ere der Nogle, som især i criminelle Tilfælde staae i den Formening at deres Forklaring, idet den maatte indeholde noget agraverende for Jnqvisiten, tillige er en beskyldning eller Sigtelse, hvor onus probandi i Tilfælde det maatte behage den Tiltalte at andrage derpaa, paalagde Comparenten. Saaledes gives der ufeilbarlig, naar man var istand til at kiende Hjertets Lønkammere, mangfoldige Tilfælde i Menneskelivet, og in Specie ved foranførte Leiligheder hvor saadanne skiæve Anskuelser finde Sted, der vist meget ofte reise sig fra den tidligere Dannelse, og den Retning der i den tidligere Alder bliver givet den Unges Siel og Tankegang. Jeg veed derfor ogsaa Præster, der sandsynligen fordi de, med Hensyn til foranførte Hovedmaterie, hylde samme Anskuelser som jeg, have gjort sig til Regel at giøre deres Confirmanter bekiendte med Edens Forklaring efter Lovbogen. Endskiøndt jeg langtfra har den Fornøielse at være bekiendt med Pluraliteten, af Dhrr. Pastorers Fremgangsmaade i denne Henseende, og det er mueligt at flere bruge denne Methode, er dog saameget vist, at den ei er almindelig. Jeg troer derfor at det vilde være af megen practisk Nytte, om Præsten, der ifølge den ved Confirmations=Forberedelserne befalede Lærebogs Jndhold, giør Confirmanterne bekiendte med Edens Hellighed, Betydning, Bestemmelse og Anvendelse, samt Meeneeds moralske Afskyelighed og ulyksalige, ødelæggende og forstyrrende Virkning; Menneskets første Pligter, som Statsborger, Lydighed mod Loven, Agtelse og Hengivenhed for Regiering og Øy righed; Kjærlighed til Fædreneland, og ærlig Virksomhed i sit Kald, i Forbindelse dermed giennemgik Eedsforklaringen efter Lovbogen, for at bruge de deri forekommende Forestillings- og Udtryksmaader i Harmonie og Forbindelse med de øvrige dem meddeelte Religionsbegreber.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1830-10-12
Dette vilde efter min Formening, med Hensyn til de i denne Afhandling berørte Tilfælde, for det første have den Nytte: at det billedlige, og for den Unge i Eedsformularen ei saa let fattelige, derved vilde blive ham klarere, for det andet vilde Præsten derved faae en passende Leilighed til at giøre den i Staten indtrædende Borger bekiendt med de mulige Stillinger i Livet hvor han vilde komme til at giøre Brug af sin Kundskab om og til Eden; og endelig for det tredie, vilde saadanne skiæve Anskuelser og Misforstaaelser, som her forden ere berørte, ei saa let indsnige sig hos Jndividet. Slutteligen har jeg endnu kun at tilføie disse bemærkninger, at hvis Nogen af mine oplyste Medborgere, som disse Linier maatte falde i Hænderne, skulde finde, at de af mig i denne sidste Passus opstillede Exempler, paa vrang Forstaaelse af Edens Betydning og skjæve Begreber, om det ved Handlingen selv tilsigtede Øiemed, ere afmalede med vel stærke Farver, da vilde jeg blot ønske at den eller de af mine Medborgere denne Tanke maatte falde ind, havde staaet ved min Side i de 10 Aar jeg har overværet Vidneføringer, eller i alt Fald blot nogle Gange, og i Tilfælde hvor han selv havde nøie Kundskab om Factum, han vilde da sikkerlig med mig istemme, at her i saa Henseende ikke er sagt for meget om ei for lidet. Jeg haaber imidlertid eiheller her at være misforstaaet, da det langt fra ei er min Mening, at disse i denne Afhandling berørte Mangler og Ufuldkommenheder ere tilstæde ved enhver Vidne føring eller hos ethvert, i den Hensigt at aflægge Eed for Retten fremtrædende Jndivid; men formener jeg kun at de desværre altfor ofte indtræffe, og at slige Tilfælde ere, med Hensyn til Tingens Vigtighed for Borgersamfundet, formange; og vil man derfor vist ei heller undre sig over, om den menneskekiærlige Statsborger løftede Stemmen derimod. Hvis jeg nu maatte have været heldig nok til, ved denne lille Afhandling at have bidraget Noget det være nok saa lidt - til at vække Opmærksomhed paa denne Green af Lovgivningens practiske Side, vil jeg altid med Glæde erindre mig de Øieblikke af mine Fritimer, jeg derpaa haver anvendt. At der kan siges meget for og imod disse Yttringers Hovedgienstande, er jeg fuldelig overbeviist om, men fordi den rige Mand kan yde en større Skiærv til den Trængende, bør den mindre Formuende derfor ikke afholde sig fra, efter Enne at bidrage sit, thi som bekiendt er det ei altid Gavens Størrelse, men Giverens gode Villie der giver den sand og virkelig Værd. Ringkiøbing den 24de Juni 1830. J. C. Lütken, Landvæsens og Tiende=Commissair, samt Prokurator og Landmaaler.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1830-10-12
Nyeste Post=Efterretninger. Man har nye Efterretninger fra Holland; men ikke fra Belgien sildigere end til 1ste Octbr., og fra Paris ere de nyeste Poster udeblevne; dette viser hvorledes Tilstanden er beskaffen i Nederlandenne, og var det kun endda der at den er ulyklig, maatte kun ikke den Ulykke, som svæver over vor Tidsalder gribe videre omkring sig og omspænde hele Europa med Krig. Der er kommet et Ryk i Statspapirene; man kan ikke forundre sig derover.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1830-10-12
Der meldes fra Vien under 30te Septbr.: at man der troer, at en Kongres skal holdes i Trop pau i Schlesien, ja man siger endog at den Østerrigske Keiser vil med det første forlade Presburg, hvor Erkehertugen Kronprinsen blev kronet den 28de til Konge af Ungarn, og begive sig dertil. Fra det Brandenborgske skrives: at de ugunstige Efterretninger og de belgiske Jnsurgenters Fremskridt vække den største Opmærksomhed, og at der mere end nogensinde tales om, at de Europæiske Magter ville blande sig i Sagen. Der vil hermed blive saameget mindre tænkt paa at blot en enkelt Magt (Preussen) vil blande sig deri, da der derved kunde gives Anledning til at Frankerige vilde erklære sig for Modpartiet. Allerede imedens den Franske overordentlige Gesandt Greve v. Lohau opholdt sig i Berlin skal denne Sag være bragt paa Bane. De tre allierede Magter skulle udtrykkeligen have forlangt det, som den Betingelse, hvorunder de ville erkiende det nye Franske Dynastie, at Frankerige ikke maae blande sig i Nederlandenes, Spansens og Portugals Anliggender. Den Franske Regiering skal have indrømmet disse betingelser; men forlanger derimod nu, at de øvrige Magter skulle antage den Grundsætning, at give den Forsikkring at de heller ikke ville blande sig deri. Man giør Røgning paa, at England, for hvilket det er meest magtpaaliggende, at Kongeriget Nederlandene forbliver i sin Jntegritet, først foretager sig et afgiørende Skridt i denne Sag. Feldmarskal Greve Diebitsch opholder sig endnu bestandig i Berlin. - Den Preussiske, Russiske og Engelske Gesandt, skriver man fra Haag under 1ste Octbr. have i disse Dage holdet hyppige Conferencer med vort Ministerium angaaende en Jntervention af disse Magter i vore Anliggender, og disse Hoffers Svar forventes dagligen. (Heraf maae det forklares at Statspapirene vare stegne paa Børsen i Amsterdam den 5te October).Et Cabinetsraad blev holdet i London den 2den Octbr., hvorved alle Ministrene vare tilstæde, og den Nederlandske Ambassadeur har dagligen Conferencer med Hertugen af Wellington og Greven af Aberdeen. Fyrsten af Talleyrand har derfor noget at anvende sin diplomatiske Konst paa, og hans Talent kan i nærværende Øieblik giøres fornødent; man kan nu fatte hvorfor just han er afsendt til London. Man siger at hans Udnævnelse skal paa et høit Sted have fundet Mishag; Gen. Flahault skal blive hans Efterfølger. - At der hersker i nærværende Tidspunkten Stemning i Frankerige for en udenlandsk Krig, sees af følgende Artikel i Bladet Globe: alle Stater, som omringe os Belgien, de Tydske Stater, Piemont, Spanien, ere i en Giærings Tilstand og stræbe efter en bedre Tingenes Orden. Midt i denne almindelige Giæring viser Frankerige sig i en ungdommelig Kraft, er stolt over sin sidste Triumph. er beredt til med Kæmpekraft at afslaae ethvert Angreb udenlands fra for at afvæbne de Nationer, som af deres Regieringer blive drevne ind i en Kamp med Frankerige, og vil være sikker paa med det første Slag at indtage den glimrende Stilling i Europa, og erholde den Overvægt, som tilkommer Viisdommen der er forbundet med Kraften.