JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1830-02-18
Det Muursvend Hans Winters Enke, Kirstine Ovesdatter og forhen afdøde Mands fælles Boe tilhørende Huus, No. 457 i Brødregyden, bliver stillet til 3de Auctioner, der saaledes ere berammede: 1ste Auction Tirsdagen den 2den Februar 1830, 2den Auction Tirsdagen den 16de 3die Auction Tirsdagen den 2den Marts - hver Dags Formiddag Kl. 10. De 2de første Auctioner afholdes paa Stadens Raadstue, men 3die Auction i Stedet selv, efter Conditioner som forinden ere til Eftersyn paa Cancellieraad, Raadmand Wølfferdts Contoir, hvilket herved bekjendtgjøres, i Overeensstemmelse med Placaten af 22de April 1817, til de Lysthavendes, Pante-Creditorernes og enhver anden Vedkommendes Efterretning. Aalborg, den 29de December 1829. Schmidt.
Aalborg Stiftstidende, 1830-02-20
Nyeste Post-Efterretninger. England.
Aalborg Stiftstidende, 1830-02-20
Parlamentet aabnedes den 4de Februar ved en Kongelig Commission, bestaaende af Lord-Cantzleren, Hertugen af Wellington og Greverne v. Aberdeen, v. Rosflyn og v. Mayo. Lord=Cantzleren forelæste følgende Tale: Mylords og Gentlemen!
Aalborg Stiftstidende, 1830-02-20
Vi have befaling af Hans Majestæt at underrette Dem om, at Allerhøistsamme fra alle europæiske Magter har modtaget Forsikkringer om deres Ønske at opretholde og befæste deres venskabelige Forhold med vort Land. H. M. har med Glæde seet Ende paa Krigen mellem Rusland og den ottomanske Port. H. M. Bestræbelser for at opnaae Hovedformaalet af Tractaten af 6te Juli, vedvarer uafbrudt. Jfølge deraf ere Forholdsregler til at stifte Fred og desinitiv at afgjøre Grækenlands Skjæbne aftalte med H. M. Allierede, og Allerhøistsamme nærer det Haab, om føie Tid at see sig i Stand til at meddele Dem Betingelserne for sine Overeenskomster tilligemed Alt, hvad der kan tjene til at oplyse den af H. M. iagttagne Fremgangsmaade under Løbet af disse vigtige Underhandlinger. H. M. maa beklage, ikke at kunne meddele Dem, at der gives nogensomhelst Udsigt til en Udsoning mellem Prindserne af Huset Braganza. H. M. har ikke anseet det passende at gjenoprette Høistsammes diplomatiske Forbindelser med Kongeriget Portugal paa den gamle Fod, men de mangehaande Forlegenheder, som udspringe af den vedvarende Afbrydelse af hine Forhold, forøge H. M. Længsel efter at sætte en Grændse for en saa ufordeelagtig Tingenes Stilling. Herrer af Underhuset! H. M. har befalet at forelægge Dem Udkast til Budget for det løbende Aar. Det er affattet med den største Sparsomhed og De vil med Glæde bemærke, at Allerhøistsamme seer sig istand til, at bevilge en anseelig Formindskelse i Løbet af de offentlige Udgivter, uden derved at skade enten Søe= eller Landtjenesten. Vi have befaling at bringe til deres Kundskab, at Statsindkomsterne i det afvigte Aar vel ikke have naaet den Summa, hvortil de vare anslaaede, men denne Formindskelse har dog ikke været af den Natur, at den vækker Bekymringer for en lignende Formindskelse i Fremtiden. Mylords og Gentlemen!
Aalborg Stiftstidende, 1830-02-20
Skrivelse fra den russiske Grændse, Den 26de Januar.
Aalborg Stiftstidende, 1830-02-20
Ved den sidste Coureer fra Constantin erfaret, at det er lykkedes Hr. v. Buteniew at afgjøre Skibsfarts-Anliggenderne paa det sorte Hav med Porten og at erholde Blanquetter til de forlangte Passer, eller Firmaner. Coureergangen imellem Petersborg, London og Paris er meget levende og det synes at vare Valget af en græsk Konge, der saa ualmindeligt beskjæftiger Cabinetterne. Det russiske ønsker at see Prinds Frederik af Nederlandene paa Grækenlands Throne og vil kun give Prinds Leopold af Coburg sin Stemme under visse Betingelser, blandt hvilke den vigtigste vel turde være den, at han bliver fuldkommen uafhængig af England. Prindsen maa enten frasige sig den hidtil af England oppebaarne Appanage eller denne sikkres ham ved at forvandles til en Capital, saafremt hans Valg skal erholde Ruslands Samtykke. Man troer bestemt at det engelske Cabinet vil føie sig herefter og andrage hos Parlamentet paa at bevilge en Summa til fuldkommen at affinde sig med Prinds Leopold. Jmod en Forbindelse imellem ham og en Prindsesse af Orleans skal der fra russisk Side ikke være gjort Jndvendinger, fordi man i samme øiner Fordeele for Grækenland.
Aalborg Stiftstidende, 1830-02-20
J Skrivelser fra det Brandenborgske og fra Schlesten søger man at demonstrere Urimeligheden af at befrygte en nye Krig mellem Rusland og Tyrkiet. Vi maae dennegang nøies med at meddele vore Læsere, hvad der om denne Gienstand siges i følgende: Skrivelse fra Newaen af 26de Januar.
Aalborg Stiftstidende, 1830-02-20
Jmedens man seer Halil Paschaes Ankomst imøde, arbeides der i Udenrigs-Ministeriet med største Virksomhed. Jsær ere Conferentserne med den franske Gesandt og Coureergangen til Paris meget hyppige. Man vil deraf slutte, at der i den senere Tid er opstaaet et inderligere Forhold mellem disse to Kabinet ter, imedens dette aabenbart er det Modsatte imellem det russiske og engelske Cabinet. Ved sin Ankomst hertil og under sit Ophold i Rusland vil Halil Pascha kunne overbevise sig om, at Rusland ikke har Aarsag til at frygte for Fjendtlighedernes Udbrud paa nye og endnu mindre til at være bekymret for en nye Krigs eventuelle Udfald.
Aalborg Stiftstidende, 1830-02-20
Biographisk Skitze af Dronningen af Portugal.
Aalborg Stiftstidende, 1830-02-20
(Fortsat.) Forinden det portugisiske Hof i Aaret 1807 udvandrede til Brasilien, forsøgte hun at fortrænge sin Gemal fra Regentskabet og at erhverve denne Myndighed, for sig selv. Hun grundede sine Jntriguer, for at naae Maalet, paa sin Mands foregivne Sindsvaghed, en aabenbar Usandhed, og paa sin Rettighed, som Moder til sin ældste Søn, den nuværende Keiser af Brasilien. Hendes Gemal, en meget svag Mand, nøiedes med, da han fik Kundskab om dette Complot, at forvise sin Kones Medskyldige og derved blev det.
Aalborg Stiftstidende, 1830-02-20
J Brasilien spilte hun samme intrigante Rolle som i Portugal. Hun begyndte strax Underhandlinger med Doctor Francia og hans Agenter, for at svinge sig paa Thronen i det spanske America, som nylig havde reist sig imod Moderlandet. Da hun i Aaret 1812 af Cortes i Cadix blev bestemt til, med sine Børn at succedere paa den spanske Throne, saafremt Ferdinand og hans Brødre forbleve Fangne i Udlandet, svarede hun dem i de meest smigrende Udtryk. Hun beredte sig til at seile overtil Europa og at begive sig til Spanien, for at regjere der, da Freden og Ferdinands Tilbagekomst tilintetgjorde disse hendes Forhaabninger. Hun fulgte derpaa med Kong Johann den 6te, da han fra Brasilien vendte tilbage til Portugal. Da hun bemærkede, at han vaklede, om han skulde give efter for den nye Tingenes Orden, som var opstaaet medens hans Fraværelse, benyttede hun denne omstændighed for at smigre det constitutionelle Partie. Hun forbandt sig paa det nøieste med de meest exalterede Reformatorer og opgav aldrig den Plan at sætte sig i Spidsen for Regjeringen. Men da Kongen endelig syntes tilbøielig til, med Oprigtighed at anerkjende den nye Forfatning, bestemte hun sig af Ærgjærrighed til at virke imod ham i Alt, og at kaste sig aldeles paa Modpartiet. Hun erklærede nu Constitutionen en uforsonlig Krig, vægrede sig haardnakket ved at gjøre Eed paa den og svarede paa alle de Forestillinger, man gjorde hende over de Farer, hun ved sin Vægring udsatte sig for, kun med de Ord; Vær ubekymret, hvad vil man gjøre mig? J Aaret 1822 stiftede hun den bekjendte Opstand under Marquis von Chaves; men da denne ikke kunde holde de Constitutionelle Stangen, saa vendte hun sine Blikke paa Jnfanten Don Miguel. Hun bevægede ham til at conspirere mod sin Fader og leddede det Complot som kuldkastede den første Constitution. Denne Contra Revolution lykkedes aldeles, især paa Grund af Nærheden af den franske Armee, som dengang var i Spanien. Kongen saae sig nødt til at forlade sit Pallads og begav sig til Villa Franca. Der var han Jnfantens og sin Kones Fange, og Constitutionen blev afskaffet, men Dronningens Planer vare hermed kun halvt udførte. Kongen, paa hvem hun ikke havde nogen personlig Jndflydelse, vedblev at regjere uden hende eller snarere at lade sig regjere af Folk, som ikke vare af hendes Partie.
Aalborg Stiftstidende, 1830-02-20
J Løbet af den paafølgende April Maaned skrede hun til at udføre den dristigste og meest forhadte af alle sine Planer. Hun foresatte sig ved Skræk at bevæge Kongen til at afstaae Kronen og, i Tilfælde at han vægrede sig, da at lade ham - døe. Alle Anstalter vare trufne med saare megen Snilhed, for i sidste Tilfælde at vælte Mistanken paa det constitutio belte Formaal, at spille Magten i Dromingens Hænder og at kjønne hendes Hud mod de Constitutionelle, ved at lade Straffen for hendes egne Misgierninger, falde paa dem. J denne Hensigt er den Proclamation, affattet, som Jnfanten Don Miguel ved denne Leilighed, bekjendtgjorde. Om det Usande i den er man nu overbeviist, og det er overflødigt her at gientage Fortællingen om det diplomatiske Corpses Mellemkomst, som reddede Kongen og udrev Magten af Dronningens Hænder. Da Johan den 6te blev syg, vægrede hun sig standhaftig ved at see ham. Denne Fyrste gav hende heller aldrig i sine sidste Dage Titel af Dronning eller af sin Gemalinde, men benævnte hende blot med "Hun" eller "Hende". J egentligste Forstand var det hende, som paa en smertelig Maade havde foruroliget hans Dage, og ved idelige Plager og Complotter, paaskyndet hans sidste Stund. Døende havde han efterladt sig et Regentskab, som skulde regiere, indtil hans sidste Villie ved Den Pedreblev bekjendtgjort. Dronningen, som saaledes var hindret i sine Planer, stillede paa nye Marquis von Chaves i Marken, men hun udførte dem ikke fuldstændig, før efter sin Søns, Don Miguels Tilbagekomst, thi det er hende, som siden den 22de Februar 1826 indtil sin Død de facto har behersket Portugal. Saaledes har hun da i to hele Aar kunnet nyde den Glæde at hævne sig og at proscribere og det er Verden velbekjendt, hvorledes hun har vidst at tilfrede stille den. Hun bar stedse en skreven Fortegnelse paa sine Fiender hos sig, uagtet hun i saa Henseende ret godt havde kunnet forlade sig paa sin Hukommelse. Hendes afdøde Gemals Venner vare meest Gienstand, for hendes Afskye, hvoraf man kan forklare sig, hvorfor der blandt de landsforviste Portugisere befindes mange Personer, som aldrig vare mistænkte for liberale Grundsætninger, imedens der gives selv meget exalterede Liberale, som ere forblevne i Portugal. Maaske hendes Død vil hemme eller formindske Antallet af visse politiske Forfølgelser, men Aarsagerne til disse i Almindelighed blive stedse de samme.
Aalborg Stiftstidende, 1830-02-20
J den gamle Kong Johann den 6tes Levnetsløb findes en Omstændighed, som er mærkværdig nok, tilat anføres her. Man havde den Plan at forvise Dronningen ud af Riget, fordi hun ikke vilde besværge Constitutionen. Conseilet, hvori Kongen havde Forsædet, forsamlede sig, for at deeliberere om denne Sag, og Tilfældet vilde, at Forsamlingen fandt Sted, i et Værelse i Palladset Alfitte. Man havde endnu ikke fattet nogen Beslutning, da Kongen paa eengang reiste sig og med zittrende Stemme udraabte: "Store, Gud, det er det samme Værelse, hvori hunronen.
Aalborg Stiftstidende, 1830-02-20
(Af Kjøbenhavnsposten, den 13de Februar.)¬
Aalborg Stiftstidende, 1830-02-20
J No. 2 af "Der Freimüthige, oder Berliner Conversationsblatt", 1830, læses følgende Bidrag til Dags historien: "En Slagterkone fra en lille Bye i Slesien, havde besøgt sin i Coburg gifte Søster. Der erfarede hun leilighedsviis, at den store Digter Goethe boede ikke langt derfra, i Weimar. Hun havde sin hele Levetid læst hans Værker, uden at vide mere om hans Person, end om Forfatterne til de Palmer, hun hver Søndag sang med Andagt. Hun vidste neppe, om han endnu levede. Den Mulighed at faae ham at see, drev hende til en rask Beslutning. Hun, der i sin Hjemstavn neppe nogensinde havde talt med høiere og mere dannede Mennesker end sine Faddere, Præsten og Skattecommissairen, begiver sig til Fods, med sin Mundprovision i Lommen, paa Veien til Weimar. Man viser hende Huset, skjælvende træder hun ind, og foredraget Kammertjeneren sin Bøn at anvise hende en lille Plads i Haugen, hvor hun blot engang kunde see den naadige Herre. Tjeneren underrettede den støvede Bondekone, om at hans Herre ikke længer var Minister og ikke tog imod Ansøgninger. Men hun vedblev saa ængstelig sin Bøn om at see den store Digter, at den forundrede Kammertjener meldte hende hos sin Herre. Goethe gik nu ikke alene forbi den Busk, bag ved hvilken den Frygtsomme havde skjult sig, men drog hende frem, og spadserede med hende en Times Tid i Haugen. Han har siden forsikkret, at han sielden hos nogen Besøgende har funden et saadant Kiendskab til hans Skrifter, en saa rigtig, naturlig Opfatning, og en saa inderlig Kjærlighed for hans Poesie, som hos den fattige Slesiske Borgerkone. Det er tvivlsomt om hun ved Afskeeden var meest rørt, da Oldingen leverede hende sin Jubelmedaille, eller Goethe thi en saadan Erkiendelse falder sielden en Digter til Deel."
Aalborg Stiftstidende, 1830-02-20
Kjøbenhavn. Den 10de Februar døde Dr. og Professor Theologiæ Claus Frees Hornemand, Commandeur af Dannebrogen, 79 Aar gammel. Han var født den 17de Febr. 1751 i Nestved, hvor hans Fader var Kjøbmand. Kun 15 Aar gammel deponerede han fra Herlufsholm, reiste derpaa, 1770, udenlands, med Understøttelse af det Rosenkrantziske Stipendium, og opholdt sig nogen Tid i Göttingen. 1776 blev han allerede Professor, og 3 Aar efter Dr. Theologi ved Universitetet i Kjøbenhavn. Kongen hædrede den fortjente Lærde ved i Aaret 1810 at benaade ham med Ridderkorset, og i Aaret 1817 med Commandeurkorset af Dannebrogen. Til sit Livs sidste Ende vedblev han at være karsk baade paa Siel og Legeme; naar undtages nogen Døvhed følte han ikke Alderdommens Besværlighed i nogen høi Grad. Et lykkeligt Humeur tillod ham, med Blidhed og sielden Liberalitet at deeltage i det selskabelige Liv, indtil faa Dage for hans Død. Hans Lærdom er bekjendt og hans Skrivter, agtede saavel udenlands som her. - Universitetet har i Løbet af et Aar havt den Sorg at miste en udmærket Mand i hvert Fakultet, nemlig Hornemann, Hurtigkarl, Thorlacius og Lunding.
Aalborg Stiftstidende, 1830-02-20
Formedelst Statsraad Engelstofts Sygdom overtager Etatsraad Werlauff de Forlæsninger, som skulle holdes for de Studerende, der forberede sig til anden Exammen.
Aalborg Stiftstidende, 1830-02-20
Hr. August Bournonville har nu, paa en smigrende Maade, erholdt den forlangte Afskeed fra den store Opera i Paris, fra 1ste April d. A.
Aalborg Stiftstidende, 1830-02-20
Den blinde Organist Peter Jensen skal i denne Tid være sysselsat med at componere Bønner for den mosaiske Menighed.
Aalborg Stiftstidende, 1830-02-20
Jfølge Kundgjørelse fra Generalinspecteuren for den offentlige Tidsmaaling her i Staden er, for at kunne afhjælpe nogle Mangler ved Fruekirkes Uhr, dettes, Gang standset indtil videre.
Aalborg Stiftstidende, 1830-02-20
Fra Toldboden er nu, med en Sneeploug, gjort en slagen Vei til Trekroner, saa at denne beqvemt kan befares af Gaaende og Kjørende.
Aalborg Stiftstidende, 1830-02-20
Jfølge Adresseavisen ønsker en Dame, med Talenter, sig anbragt ved et Kjøbstadstheater, jo før jo heller.
Aalborg Stiftstidende, 1830-02-20
J den Leipziger Eremit læses følgende: Jo ikke maa man troe, hedder det i en Efterretning fra Danmarks Hovedstad, at, siden de Hr. Grundtvig og Rudelbach ei mere befinde sig i den Stilling, i Danmark at kunne drage i Feltten imod Fornuften, dette Uvæsen her har faaet en Ende. Det tredie Blad af dette Skud, en Hr. M. Lindberg har ladet udgaae et Skrift fuld af saa grove Jnvectiver, at Forfatteren er sat under Tiltale. (Som man veed, er han igjen frikjendt.)
Aalborg Stiftstidende, 1830-02-20
Den samme Lindberg har ogsaa paa dansk oversat Hr. Rudelbachs mislykkede Prøveprædiken til gudelige Skomageres og Skrædderes Forlystelse, og fælleds Sag med disse Kjøbenhavnske Obskuranter gjør en vis Busk, Landsbyepræst i Sjælland.
Aalborg Stiftstidende, 1830-02-20
Cours. Hamborg den 16de Februar. Bourdeaur 187. Petersborg 9 7/8. London 2 M. 13 Mk. 13 1/2, k. S. 13 Mk. 15. Cadix 46. Lissabon 40. Amsterdam k. S. 35, 27. 2 M. 35, 42. Kjøbenhavn 212. Spe. 3 slettere Disconto - Langeland, den 31te December.
Aalborg Stiftstidende, 1830-02-20
J den senere Tid har mange Ulykkestilfælde funden Sted her paa Langeland. J forrrige Uge druknede en Karl, som var sindsvag, i en Brønd i Tranekjær.
Aalborg Stiftstidende, 1830-02-20
J Søndags blev en Karl fra Rudkjøbing funden ihjel frossen i Sneen ved Herregaarden Skousgaard. J Mandags hængte en gammel Mand sig i Herslev, en Landsbye 1/2 Miil sønden for Rudkjøbing. - Tyverierne ere ogsaa meget gængse her paa Landet. Saaledes skeete for nogle Dage siden Jndbrud hos en Gaardmand i Fodslette i Sønderherred, af nogle Karle, som vare sværtede i Ansigterne og bevæbnede med ladte Geværer; disse berøvede næsten de stakkels Folk alt hvad de eiede af Uldent, Linned, Penge med videre. At Gierningsmændene maatte blive opdagede er et for den offentlige Sikkerhed magtpaaliggende Ønske.
Aalborg Stiftstidende, 1830-02-20
Efter nogle Ugers Havlæg, er nu Kysten atter her frie for Jis og Seiladsen paa denne Byes Havn aaben, hvilket vel neppe for Tiden er Tilfældet med nogen anden Plads i hele Riget. Hvilken fortrinlig Beliggenhed og Anvendelighed vil derfor ikke den forventede større Havn have, ikke alene for tilflugtsøgende Skibe, men ogsaa for den Fart der uundgaaeligen fordrer tidligere Expedition, saasom: Grønlandsfarten og de paa Robbefangst udsendende Skibe, (gamle Sagn fortæller at denne Fart er opgivet fra flere danske Stæder fordi Skibene ikke tidligt nok om Foraaret kunne stikke i Søen) samt Speculationshandelen, i det Hele taget. Kun 4 a 5 Miles Seilads behøves for at komme Skagen ud og da antages jo almindeligen ethvert Skib at være frie for Fare af Drivisen og modsat, haves jo og kun disse faa Miles Seillads fra Nordsøen, for at faae Frederikshavns eller Fladstrands Havn fat, hvilken Seillads, flere Aars Vintere tilsammenlagte, sjelden og kun i korte Mellemrum har været spærret.
Aalborg Stiftstidende, 1830-02-20
Blandinger. J Sønderborg ere atter 2 ket og en Skomager, blevne arresterede, som Deeltagere i de paa den senere Tid der og i Omegnen hyppigt udøvede natlige Jndbrud.
Aalborg Stiftstidende, 1830-02-20
Den høist talentfulde danske Historiemaler Johan August Krafft er den 19de December f. A. i en Alder af 32 Aar, død i Rom af Blodstyrtning. Han havde allerede længe skrantet af Brystsvaghed.
Aalborg Stiftstidende, 1830-02-20
Mellem Helsingøer og Helsingborg er i forrige Uge en Kane forulykket, og Passagererne druknede.
Aalborg Stiftstidende, 1830-02-20
En dannet dansk Mand forlod sit Fædreland 1820, og nedsatte sig i Cooper County, 6 Mile fra Staden, Boonville ved Misouri Floden. Han var bortreist, for i Nordamerika at søge sin Lykke, og han fandt den her, er nu en formuende Mand, og eier mange Jorder og Skove i bemeldte frugtbare Land, paa begge Sider af en liden Flod Scammander. Der har han nu besluttet at anlægge en fri Colonie eller By, som han, efter sit Fædreneland, vil kalde Dansborg, og det vilde være ham en sand Glæde, om han her kunde faae bevirket eller begrundet i det mindste nogle Landsmænds Held og timelige Velfærd. Til den Ende indbydes nu i "Dagen" danske Nybyggere at begive sig did, under saadanne Vilkaar, som findes nedlagte paa Dagens Contoir, og for hvis Opfyldelse solide Mænd i Hovedstaden ville indestaae. (Nybygerne maae være indfødte Danske, sunde paa Legeme og Siæl, over 18 Aar gamle, ærlige, ædruelige, flittige, uden Gjæld, og istand til at forrette noget nyttigt deri Landet. Ved Ankomsten dertil erholde de en fri Byggeplads, tilligemed fri Udviisning og frit Forbrug af Jldebrændsel og Bygningstømmer, samt Kalk- og Qvadersteene &c. I de første fem Aar skulle de være pligtige at beboe saadan Lod; siden kunne de sælge eller gjøre med den hvad de ville. Enhver Nybygger kan faae saa meget godt Agerland, som han kan dyrke og drive, for den billige Priis 1 1/2 Dollars for hver Skjeppe Land dansk Maal. Jordbunden er saa frugtbar, at den, endog ved simpel Behandling, giver 50 til 100 Fold; Climatet er mildt og sundt o. s. v.), Bekostningen ved Overreisen vil ikke vorde saa betydelig, naar der til dem, som allerede have besluttet sig til Reisen, endnu snarest vil melde sig flere. Den første Overfart vil sandsynligviis skee først i, eller medio August Maaned dette Aar.
Aalborg Stiftstidende, 1830-02-20
J Flensborg have Medlemmerne af en ugentlig Aften Cirkel paa afvigte Nytaarsdag forenet sig om at lægge Grundvolden til en Forening, hvis Hensigt skal være at fremme borgerlige Næringsveie ved Præmie Uddeeling til udmærkede Haandværkere og Flids- og Virksomheds-Opmuntring. Stifterne tegnede strax 60 Rdlr. Cour. aarlig i de første fem Aar, og ville fremdeles virke til at vinde Deeltagere for denne gode Sag. Enhver, som tegner sig for en Species aarlig, ansees som Medlem af Foreningen og har Adgang og Stemme i dens Møder samt frie Entree i den attraaede Cour, er sikkret, skrides der til at udnævne Præses, Sekretair og Kasserer, forfatte Love for Stiftelsen &c.
Aalborg Stiftstidende, 1830-02-20
Literatur i Danmark. Regler for det tydske Sprogs Orthographie samt en Jndledning om dets Orthographie af v. Bentzen Buchwaldt, 2 Mk.
Aalborg Stiftstidende, 1830-02-20
Kbh. - Forsøg til Underholdning og Beroligelse i mørke og forgfulde Timer, af Professor og Ridder Brorson. 13 Mk. Kbh. - Hamadryaden; et episk og dramatisk Digt af C. Hauch. 1 Rbd. 56 s. Kbh. - Fjerde forbedrede Oplag af den Kongl. Kok Hr. Nielsens nyeste Koge=, Bage- og Sylte=Bog, indeh. Anviisning til 300 Retter, forøget med en Slagte, Røge= og Salte=Bog, indb. 6 Mk. Kbh. - Kukkenbager Gottschalcks nye, originale Kage- og Conditor=Bog, 3 Mk. Kbh. - Der Baum des Lebens, ein Neusahrsgrut in drei Predigten heim Jahreswechsel 182930, Dr. J. C. G. Johannsen, 28 s. Kbh. - Mærkværdige Begivenheder af Verdenshistorien ved G. G. Bredow. Til Brug ved historisk Underviisning og som Læsebog for alle Stænder. Oversat af H.A. Kofod. Med Tillæg til de nyeste Tider. 2 Dele, 2 Rbd. 4 Mk. Kbh. - Forfærdelsens Dage, eller Hr. v. Davidows Farer og Eventyr under den franske Occupation af Moskau i Aaret 1812, og den store Oversvømmelse i St. Petersborg i Aaret 1824. Tilligemed 2 Bilag. 1 Rbd. Kbh. - Første Bd. af H. C. Hansens historiske Fremstilling af de mærkeligste Begivenheder i Kongeriget Danmark og Hertugdommernes Kjøbstæder, Slotte og Fæstninger, indeh. Tildragelserne i Kjøbenhavn fra 1168 til 1648. 9 Mk. 8 s. Kbh. - Worte der, Weile fur das neue Jahr; oder Predigt uber Joh. 8, 29 am Neujahrstage 1830 in der reformirten Kirche hieselbst gehalten vom Pastor Hamburger. 1 Mk. Kbh. - Samling af forskjellige offentlige og private Bygninger, 7de Hefte, tegnede og under specielt Tilsyn udførte af C. F. Hansen, Conferentsraad og Overbygnings-Directeur i Danmark, Commandeur af Dannebrogen og Dannebrogsmand. 2 Rbd. 64 s. r. S. Kbh. - Blandede Fortællinger og Noveller af Zschokke, Lohmann, Spindler og Manfred. 8 Mk. Kbh.
Aalborg Stiftstidende, 1830-02-20
Døde. Urtekræmmer H. V. Sveimar, 42 Aar; Mad. M. M. M. Mortensen; Jfr. J. A. C. Hous, 45 Aar; Enkefrue L. H. Krug, 64 Aar; Mad. B. K. Sielle, 77 Aar; Chirurg F. Krieger, 66 Aar; Mad. A. C. Lind, f. Nørregaard, 61 Aar; H. H. Hass, 63 Aar; Mad. A. F. Gyldendahl, f. Kraft; H. C. Poulsen, 30 Aar; Skolelærer J. Folkersen, 75 Aar; Mad. M. M. Dons, 40 Aar; Grovsmedmester J. A. Holtzwart, 86 Aar; Mad. A. M. Lytz, f. Busk, 63 Aar; Jnspecteur J. Lund, 74 Aar; Mad. G. K. Metzgen, f. Klagenberg; Alle i Kjøbenhavn. Mad. C. S. Gradmann, f. van Deurs, 65 Aar, i Helsingøer. J. F. Moreau, 100 Aar, i Sorøe. C. F. Stremme, 23 1/2 Aar, i Lahr i Preisgau, Mad. S. Klein, f. Tripsen, 41 Aar, i Saxkjøbing. Farversvend C.J. Mackeprang, 21 Aar, i Ulrichsdahl. Skipper L. P. Dienst mann, 25 Aar, i Randers. Jfr. C. Bering, 37 Aar, i Christiansfeldt.
Aalborg Stiftstidende, 1830-02-20
Aalborgs Torvepriser, den 20de Februar. Oxekjød 5 a 7 s., Kalvekjød 6 a 8 s., Herregaardssmør 18 s. - Bøndersmør 14 s. Pundet. Rug 3 Mk. 4 s. Skp. - Æg 20 a 22 s. Snesen.
Aalborg Stiftstidende, 1830-02-20
Aalborg Kirker. Fastelavns Søndag prædiker til Høimesse i Budolphi Kirke Hr. Pastor Boesen. - Til Aftensang i Budolphi Kirke Hr. Pastor Henneberg; i Frue Kirke Hr. Klokker Claudi.