Berlingske Tidende, 1768-08-05
Schafhansen, den 3die Julii. Jndvaanerne af Neuschatel og Valengin havde under 23de Novbr. 1767 til Kongen af Preussen indgivet en Supplique, med hossøyede 16 Klage Poster, paa hvilke de baade maatte raades Bod Udi denne Supplique forklare de Sagens Begyndelse og videre Folger indtil den Dag, kortelig saaledes: "ndvaanerne af Neuschatel og Valengin bleve allarmerede over at man giorte Anstalter til en General=Forpagtning af de K. Rettigheder, i Steden for den forhen brugte Maade at hæve dem paa, som paa Fransk kaldet Abri & la Vente, de havde derfor den 8de Octbr. og 8de Novbr. 1765, samt atter den 12te Febr. 1767 gjort allerunderd. Forestillinger for at afværge denne Forandring. De indgave ogsaa til Kongens af Preussen Befuldmægtigede Hr. Dersthan en Memorial, forestillende deres Privilegiers Uryggelighed i denne Henseende: Men alle disse Skridt gjorte ingen Virkning. - Da de siden erfore at Hr. Derschan havde af egen Myndighed, og uden formelig Process, afsat 2 Stats=Raader og suspenderet den tredie, hvilket streed tvert imod den 5te General=Artikel i Capitulationen af 1707, ville de i den Anledning indgive ny Forestillinger; men den 14de April 1767 blev dem fra Vice Gouverneuren Hr. Michel Side nægtet Andience, hvilken Vegring de ansaae som noget uhørt der i Landet. - Da de nu saae sig bragte til denne Yderlighed, var ikkun en lovmæssig Tilflugt for dem tilbage, nemlig at henskye de sig til de 44 Cantons, deres gamle Bundsforvandte og Beskyttere, Bern, Lucern, Freyburg og Solothurn. Til dem vende dede de sig da den paafulgte 23de April, for at udvirke Beskyttelse af dem, og deres Mægling hos Kongen af Preussen. Men da disse Bundsforvandtes ædelmodige Bemøyelser ogsaa løbe frugtesløs af, og Magtens Udøvelse forøgede sig i dette Land, som ikke allene i Kraft af sine gamle Privilegier, men i sær af sin Capitulation Aar 1707 anseer sig at være undtaget fra nogen uindskrænket Overmagt, saa besluttede de endelig at vende sig umiddelbar til Hs. M., uagtet at dette Skridt ikke, efter deres Constitutions rette Meening, var aldeles fornødent, da samme indeholder, at Souverainiteten ligger ikke udi Fyrstens Person, men i Staten." De tilskreve altsaa Hs. M. bemeldte Supplique af 23de Novbr. 1767, og lode ved samme følge Gienpart af de forestillinger, som de forhen havde indgivet til Vice Gouverneuren, med deres Postviis opgivne Klage=Poster. - Derpaa har da Kongen svaret under 19de April dette Aar, ved Rescript til Baron Derschau, som Hs. Msts befuldmægtigede Minister paa Stedet, hvilken har sidstl. 11te Junii leveret Gienpart deraf til Formændene for Borgerskabet. Dette Rescript, næst den K. Titel og Underskriften, lyder saaledes: "En skelige og Trol Vi have i sin Tid erholdet det Skrift, som Os er vorden tilstillet under Corpsernes og Meenighedernes Navn udi Vores Herskab Neuschasel og Valentin, dat. 23de Novbr. 176. med vedfulgte 16 Klage=Poster under 11te i samme Maaned og skeete det, at Vi ikke strax besvarede samme, for at forhindre, at disse Mennesker ikke skulle bekomme mindste Anledning til nogen ny Forseelse, og derved forøge den Uret som de giøre Os, og de formaste lige Antastelser imod Vores somveraine Magt, som de saa dristigen have øvet. Vi gjorte os endnu det Haab, at Republiken Bern syndige Formaninger, eller i det mindste dens afsagte Dom, skunhave fort Staden Neuschattel tilbage til sine Pligter, da den stedse har anseet bemeldte Republik ikke allene som sin oprigtige Ven, men ogsaa som sin gunstigste Dommer: Men da Udfaldet har lært Os at Oprørerne blive ved i deres Haardnakkenhed, og ville paa ingen Maade høre enten Billighedens, Rettens eller Lemfældighedens Roster, saa ville vi ikke længer forhale at give tilkiende med hvad for Øyne Viansee ovenmeldte Klage Poster. Vi have da ikke andet kunne, end med allerstørste som allerbilligste Fortørnelse betragte, at Undersaatter, som med aabenbare Rebellion og Opsætsighed have begyndt de Jndvendinger, som de imod Os have tor det giøre, de have saaledes forglemt sig selv, at de have kunnet opfylde bemeldte deres Brev med Forsikringer om Troskab, Respect og Underdanighed; at de have tordet beraabe sig paa aflagte Tegn paa deres Hengivenhed, imedens at de i mange Aar ikke have afladet at give os Tegn paa deres Tilbøyelighed til Urolighed og Oprør: Saadan Forvovenhed allene fortiente al Vores Mishag, Men deres Formastelse har ganget endnu langt videre, deels derved, at de have tordet giøre Os saadanne Forsikringer om Troskab, efterat de have opfyldet det ganske Europa med nærgaaende Skrifter imod Vores Høyhed, hvori de have afbildet Os som en Regent der vil berøre dem deres Privilegier og anrette et vilkaarligt Gouvernement, omendskiønt at de adskillige over dem i Bern fældede Domme noksom klarligen bevise deres Fordringers og Forholds Ubillig: hed, samt det urolige og ubestemte Sind som de regieres af i deels og derved, at de geleyde disse deres Forsikringer med det ubefindige Forlangende om en ny Capitulation, hvilken, i det den gav de generale Artikler en Bemærkelse og Udvildelse, som de første Contrabentere aldrig have tænkt paa, sigter til intet mindre, end at udslette og til intet giøre al Vores Autoritet over dette Land, og at lade Os frafalde de nuægtelige Rettigheder, som Vores Egenskasom Regent giver Os. Vi befale Eder derfor, at J paa Vores Vegne erklærer for dem, at ligesom Vi over alt deres Forhold, og i sær over den af de gjorte forvovne Begiæring, at Vi skulle raade Bod paa de Ting som aldrig have haft Sted, ere høylig fortørnede, saa kunne Vi ikke ansee dette Skridt for en Underdanighed af dem, men hellere som en ny Fornærmelse de have villet tilfor Os; og at, dersom Vi gribe til de Midler, som Vores Sags Retfærdighed indskyde Ost, da skeer det fordi Vi have haft Leylighed til at indsee, at Vores Langmodighed har kuns tien til, at de Friheder som de besidde, have vanslægtet til ubændig Selraadighed, som ufeylbarlig skulle aldeles have styrtet dem. J øvrigt haver J at kundgiøre, at en stor Deel af dette Lands saavel geistlige som verdsllige Jndvaaneres Fredelighed og Hengivenhed for Vores Regimente er Os vel bekiendt, og at Vi have foresat Os at lade dem ved derfares Virkninger af Vores K. Bevaagenhed og Beskyttelse, i det at Vi lade dem skee Opretning for den Uret og de Forhaanelser, som for deres viiste Nidkiærhed udi Vores Tieneste ere dem tilføyede; og at vi agte efterdags at bruge kraftige Midler til at revse Forhaanelse saavelsom til at belønne Troskab &c."