Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-10-29
Udenlandske Efterretninger. Om de skrækkelige Virkninger, som vor Jordklode engang vil føle ved Sammenstødet med en Comet, af Dr. A. H. Gelpke. Førend jeg fremstiller de skrækkelige og rædselfulde Virkninger, som vor Jord engang saavel i sin indere Bygning som paa sin Overflade har at befrygte, maa jeg søge at give en almindelig Oversigt over dens Tilblivelsesmaade og dens gradvise Uddannelse, for derefter rigtigen at kunne bedømme hine frygtelige Virkninger af den Comet, der engang vil støde til vor Jord, ødelægge dens indre Bygning og tilintetgjøre dens organiske Skabelse. - De to Hovedlove for Tilværelsen af vor Klode og overhoved de store Verdenslegemer, som med deres tindrende Lys saa pragtfuld smykke Himlen om Natten, og som ere Millioner Gange større end vor Jord, der ellerede synes os stor, og hvorved Frøkornet i Jordens Skjød fremkommer og uddannes, ere Tiltræknings- og Frastødelseslovene. - Alt hvad vi i den store Verden see omkring os og i Jordlagenes Dydder, er fremkommen paa en flydende Marde. Hvo nægter dette, naar man betænker, at der stolte Menneske fremkommer af et lidet Æg, der i Størrelse ligner et Sennepskorn, Og hvo formaaede at troe det, dersom Erfaringen ikke stadfæstede det, at af samme fremkommer det store, stolte Menneske, der formaaer at byde over Folkeslag og hele Verdensdele med et Vink, og med en Maalestok i Haanden at maale den uhyre Vide af Verdener, hvorhen Lysstraalen, der i en Secund tilbagelægger 4 tusinde Mile fra vor Fold af at regne, ikke i Aartier, men først efter et heelt Aartusinde, og efter Herschels nylig opdagede Verdens gebet først kan komme efter 1 1/2 Millioner Aar, Mennesket, som er istand til at udforske de Love, efter hvilke de holdes svævende og føres omkring i dette uhyre Verdensrum, Men er Menneskets første Tilstand i dette Æg ikke en flydende, Og hvorledes udvikles det deri, Skeer det ikke derved, at der tilføres det lille Æg Næringsmidler, og forarbeidet henføres eller henstødes til denne eller hiin Deel af dets Væsen, – Men er den første Tilstand af Frøkornet i Skallen af den endnu uuddannede Frugt vel anderledes, Og fuldbyrdes ikke sammes Uddannelse ved samme Love, Og ere de uhyre Klippevægge, Klodens vældige Jord- og Steenlag da fremkomne paa nogen anden Maade, Ere de ikke alle blevne til af en flydende Tilstand, Hvo formaaer at nægte dette, naar han med Opmærksomhed betragter Jordlagenes Beliggenhed og Kristallisationerne i samme, der tydelig nok betegne deres Oprindelsesmaade, Og maa derfor ikke vor Jord, der er sammensat af disse mægtige Klippemasser, være fremkommen paa samme Maade. – Af alt dette sees, at vor Jord da den undslap det uendelig store Skabelsesrums Chaos, ikke var andet end en i Begyndelsen ubetydelig Vandkugle, der siden ved flere saadanne Kuglers Forening forstørredes og voxede i Massen. Men en saadan Tilblivelsesmaades Antagelse forudsætter, at engang dette uhyre Skabningsrum, maa have været saa opfyldt og overmæt at en fiin Verdensstof, som derpaa hist og her ved et eller andet Vink fra den høiere Natur eller ved en eller anden os ubekiendt Avlingsbroces, har, skilt fra eller forenet med Verdensmassen, dannet sig ligesom til Vandkugler, formedelst den i alle Stoffer boende almindelige Tyngde. - Men da Mængden af de smaa Verdensmasser, der vare undslupne Skjødet af det store Verdensrum, i Begyndelsen maa have været utallig stor, og de desaarsag maa have staae tæt ved hinanden svævende, hvorved og den første Retning af deres Løb, der meddeeltes dem af den dem dannende Stof, endnu ikke tilbørlig kunde være ordnet, saa var det vel naturligt, at de maatte støde sammen, flyde sammen derved, og forøges i Massen. - Da nu herved deres Mængde blev ringere, saa kunde ogsaa sammes Sammenstøden ikke mere blive saa hyppig, hvorved de siden fik Ro i deres Jndre, og bleve satte istand til at lade falde de dem tilblandede Dele og danne Lag. - Men denne Dannelsesmaade maatte fremkomme ved samme Tyngdens Loye, efter hvilke Vandet i et Glas lader de der oste Jorddele falde, hvor de tungere Dele først og de lettere siden falde ned, og hvorved samme derpaa danner og opdynger forskjellige Lag over sin Bund. Saaledes maatte ogsaa de smaa Verdens masser lade de tilblandede Stoffer falde ned og danne kugleformige Løg, ordnede efter deres Tyngde, omkring sin Middelpunct. (Fortsættes.)