JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-01-28
Under 9 Jan. d. A. har Hs. Maj. besluttet, at Nicolai Kirkes Rudera maae istandsættes og indrettes til en Bygning, hvori 96 Stykker Brandkarrer med Tilbehør kunne bevares og Sprøite=Slangerne smøres, tørres og repareres, at Taarnet skal indrettes til et Vagttaarn i Jldebrands- og andre overordentlige Tilfælde, og til Benyttelse ved Sprøiternes Prøvning; at Stakitter og Træerne, om det findes fornødent, skal borttages, Gravenne i Kirken og paa Kirkegaarden jevnes, og Pladsen omkring Kirken brolægges Tomten overlades til Brandvæsenet uden Betaling, men Kirkens Fonds gives Erstatning for disse Rudera paa den Maade, at det til Brandvæsenet den 10 Jan. 1806 bevilegede Laan af 85,000 Rd., forøges med den Sum, som disse Rudera taxeres for. - Arbeidet skal, det snareste skee kan, iværksættes og fuldføres.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-01-28
Hs. Majestæt har under 9 d. M. resolveret, at Capitainerne ved det Borgerlige Militaire i Hovedstaden, ligemed de subalterne Officerer i Armeen, med hvilke de rangere, ikkun bør erlægge 3 Rd. aarligt i Rangskat, samt at Enker efter Officerer af det borgerlige Militaire aldeles ingen Rangskat skulle erlægge.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-01-28
Ved Reskript af 16 d. M. er det fastsat, at Toldkasserer Rossings Gaard i Frederichstad, maae for Kirkens Regning indkjøbes for den Summa 3000 Rd. til en fast Bolig for Stedets Sognepræst.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-01-28
Magistraten i Oldenburg i Holsteen har bekjendtgjort, at ingen ubekjendt Fremmed der tillades at opholde sig, med mindre han er forsynet med gyldigt Sundhedspas, paa Grund af en i Egnen ved Lütjenburg herskende meget smidt som dødelig Skarlagensfeber, og en i Amtet Reinfeld ligeledes udbrudt ondartet, smitsom Nervefeber.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-01-28
Den forhen meldte Taksigelse, som Jndvaanerne i Grændscamterne i Holsteen overleverede H. K. H. Kronprindsen, lyder saaledes: Underdanigst Tak=Adresse til D. K. H. Kronprindsen af Danmark og Norge, Hans Staters Beskytter, og Vedligeholder af den gyldne Fred, fra Jndvaanerne i Grændseamterne Reinbeck, Trittau, Tremsbuttel, og Dø maine=Godset Mönkenbrock. - Skrækkens Dage, som have efterladt sig Rædsel og Ødelæggelser omkring vore Grændser ere endte. Krigshære ere dragne forbi vore Bopæle. Vi saae kun de Flygtende og de Forfølgendes Tummel, hørte kun en Deel af den Jammer og Elendighed, som de ødelæggende Krigere efterlode sig. - Vi nyde igjen den gyldne Freds Frugter ved hvilken Staterne under det Danske Septer bestandig blomstrer, vi ere ikke meere omspændte af bange Frygtsomhed. - Vi ere paa ny beskjæftigede med vore Haandteringer, og vedblive at leve som forhen, da baade vi og vore Landeveie ere igjen sikrede for Marodører. - Hvem, Uden deres Kongelige Høyheds vise, hurtige og passende Foranstaltninger, som i Nærværelsen bestyrede samme, have vi at takke for den store Lyksalighed, Roligheden, og Besiddelsen af vore Eiendomme og Sikkerheden for vore Personer. - Ved levende Følelser erkjende vi, vore Koner og Børn, hvad vi have hvad vi stode i Fare for at tabe, og hvilke lykkelige Undersaattere videre. Med de forigste Taksigelser ere vi Fredens og Rolighedens høje Beskytter. Vor Kjerlighed og Lydighed imod deres Kongelige Høyhed for hvis Fødder vi herved nedlægge dette svage Beviis paa vor Erkjendtlighed kan ingenlunde blive større. - Det med flere end 500 Navne undertegnede Dokument, er skr vet paa Pergamment og henlagt til Bevaring i Hs. K. H. Bibliothek i Kjøbenhavn.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-01-28
Fredag Morgen den 23de d. døde her i Odense Danmans ældste General, Hs. Exellence Hr. Hans Adolphv. Ahlefeld, General af Kavalleriet, Ridder, Kammerherre og Over Generaladjutant, i en Alder af henved 90 Aar J hans yngre Aar var han Adjutant hos St. Germain, kom siden ind i Generalitætskollegiet, har været Regiments chef for det Holsteenske og det Fyenske Kavallerieregiment, var ogsaa som Regimentschef Dansk Minister i Haag og Petersburg, og siden første Deputeret i Generalitætskollegiet. Han besad megen Kundskab og gjorde i Stilhed ofte Godt imod den Fattige. I Jsland, hvor forskjellige Kornarters Dyrkning ikke har havt forønsket Udfald, lægger man nu mere Vind paa Havedyrkning. Kaal og Roer lykkes især godt. Kartoffel avl, som tilforn har været mere almindelig, men siden aldeles er forsømt, da den stundum mislykkedes, begynder nu igjen at indføres. Det Kongel. Rentekammer har i af vigte Efteraar oversendt et ikke ubetydeligt Qvantum Havefrøe til gratis Uddeeling blandt Almuen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-01-28
Professor Sander indbyder til Subskription paa et Dansk Odeum, eller: Samling af Prosa og Poesie til Øvelse i Declamationen. De vigtigste Forskrivter for Stemmens Forandring angives over enhver Linie ved simple Tegn, og ved Siden af ethvert Afsnit skal den fornødne Veiledning til et logisk rigtigt og æsthetisk skjønt Foredrag finde et passende Sted. Dette Værk skal udgjøre 40 Ark i Octav.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-01-28
Da der i adskillige offentlige Blade er opmuntret til Forsøg paa at spise Hestekjød, kan det være interessant at vide, at Finnerne paa Helgoland, i Trondhjems Stift, som en begierlig Vinterføde opkjøbe Fogderiets gamle Heste, slagte dem og befinde dem ret got ved denne Føde.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-01-28
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn bestrider den vrange Formening, at enhver frimodig Betragtning over de store Verdensbegivenheder nu ved Reskriptet af 10 Januariskulde være reent forviist fra Danmark. Mistydningen af dette Reskript er endog gaaet saa vidt, at der skal findes dem, som kunne troe, at enhver Beretning om Krigstildragelser derved tillige var forbuden. Bemeldte Ugeblad henviser i denne Henseende til Forordningen af 27 Septb. 1799, som fastsætter, hvad der skal forstaaes ved at for nærme fremmede Magter, nemlig: at laste og haane dem, eller tillægge dem uretfærdige og skammelige Handlinger. Men derfor - vedbliver Forfatteren - er det langt fra ikke forbudet, at fremsætte Kjendsgierninger og historiske Dokumenter, som ligge aabenbare for hele Europas Øjne, og, som selv de Magter, de ere stilede imod ikke tage i Betænkning, at indføre i deres officielle Tidsskrivter. Saaledes har man læst i Moniteuren oversatte Statsdokumenter, forfattede i de bjærveste Udtrykke mod Frankerig, og saaledes har mani Engelske officielle Blade læst de bjærveste Yttringer mod Engelland tagne af franske Tidsskrivter. Hvad altsaa saadanne Stater selv ikke finde betænkeligt, at optage i deres egne Skrivter, kunne de umuelig finde fornærmende, naar de see dem oversatte hos andre Nationer der uden offentlig at tage noget Partie, blot fortælle dem som Bidrag til Dagens Historie og Materialier for den tilkommende Historieskriver. Skulde man antage, at Krigserklæringer Krigsbulletins og andre saadanne Statsdocumenter, der altid maae indeholde ubehagelige Yttringer for een af Parterne, skulde betragtes som fornærmelige, saa maatte al Statshistorie ophøre, og det vilde da ene være vore Efterkommere forbeholdt, at læse vore Dages Statsbegivenheder, ligesom det blandt vore Samtidige kun i det Høieste vilde være dem, der ere fremmede Sprog mægtige, som vilde see sig istand til at erfare, hvad der i ustrakt Forstand foregaaer paa den store politiske Skueplads. Men denne Mening gjendriver sig selv, naar man tager Hensyn til Forordningens egne Ord, og naar man betænker, at Lyst til at fremme Oplysning og forjage Alt, hvad der lægger Hindringer i Veien for Nationens Cultur, kort sagt, ædel Sandhedsiver og anstændig Frimodighed altid have været Egenskaber, som den Danske Regjering ikke allene har taalet, men endog i alle sine Jdrætter har hyldet. Til Slutning smigrer Forfatteren sig i det mindste med den gyldne Drøm, at der vil komme en Tid, da Straffelove, mod Skribentere, ved den stigende Oplysning, vil ansees for ligesaa unødvendige, som Love for Fadervord hos Athenienserne, og da man maaske vil ansee det for umueligt, at den, hvis store Kald det er at tale Lovens og Sædelighedens Sag, kan trænge til at holdes i Tømme ved Strafselove, der ellers kun ere bestemte for lavere Forbrydere. Endelig har man faaet Vandet udpompet af Kronborgs Kieldere, Marketenterens undtagen, hvor endnu d. 18de maatte pompes. En Hvelving i Bageriet er nedfalden, dog mener man ikke, at Overskyllelsen dertil har været Aarsag. Da Broerne til Slottet er under Forbedring, saa skeer Kjørselen og al Færdsel did af Glasien igjennem Strandporten.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-01-28
Politievennen beskylder endeel offentlige Blade for at have sammenrottet (?) sig imod Svømmekonsten og Gymnastiken i det Hele.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-01-28
Samme Blad har atter bragt det desværre! for tidlig henlagte Emne og Fængslernes hensigtsmæssigere Jn retning paa Bane.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-01-28
I Kjøbenhavn lever fer nærværende Tid en Skersant Collerod, som er 116 Aar gammel. Sørgeligt er den midlertid, at et Menneske der har opnaaet en saa sjelden Alder, maae søges i de Fattiges Boliger ved Toldhoden No. 31.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-01-28
Den blinde Fløitespiller Dulon, som Løverdagen den 17 de henrykkede alle sine Tilhørere hvoraf Hertugen af Augustenborg var een, er født i Stendal i Brandenborg, Hans Fader var Toldindspectør der og selv Fløitespiller, ved hans og siden andres Underviisning bragte Dulon, som fra 3die Maaned var blind, det saavidt, at han i 13de Aar reiste om og lod sig høre.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-01-28
J Martii Maaned opføres tre nye Stykker paa det store Theater i Kjøbh.: Bonden som Dommer, den afbrudte Concert, det farlige Naboskab.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-01-28
En Fabel om den døvstumme Blinde i Archenholzs Minerva, som ønskes oversat i alle Sprog, har Nye danske Tilskuer meddeelt følgende vercificerede Fordanskning af: Den døvstumme Blinde.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-01-28
Hos Jrokeserne engang der var En stakkels Blind, der døvstum var tillige. Hans Landsmænd - Vilde er miskundelige. - Ham pleied, leded, Næring til ham barDen Blinde tænkte ved sig selv, hvad er De Jrokeser dog for ædle Mennesker, En mægtig Genius, hvem Tiden vist blev lang, Det Jndfald til hans Uhæld fik engang, Ham Mæle, Hørelse og Syn igjen at give. Hvor nu den Stakkel lykkelig maae blive Saa tænker nu vist Mangen sikkerlig: Men sjælden vinder man, naar man forandrer sig. Vor fordums Blinde; der nu klarlig saae, Fandt sine Landsmænd Stylt paa Stylt begaae, Han hørte dem den pure Dumhed sige, Og sælge alle Ting for Brændeviin, Deri at drikke sig til Fæ og Sviin; Hvad Under da, at han tog til at skrige; Det er dog sært med Jrokeserne! Et Folk af Tyve, Narre, Dosmere! Det var den første Tale, han frembragte, Men dyrt han bødede for sine Ord, Thi man til Baalet dømte ham derfor, Thi han paa Veien og, til hver, ham mødte, sagde: Hvo leve skal blandt Jrokeserne, Maa være blind og døvstum, kan jeg see, Dødsfald: P. Munk i Aalborg. Mad A. S. Schou i Odense. Mad. J. Aarestrup f. Stampe, paa Ny Leilingegaard. Mad. K. J. Kier f. Riis i Kbhvn. Jfr. K.M. Stang i Friderikshald. Mad. A. Vinter f. Løgenæs i Christiania. Distriktschirurg L. Münch i Nestved. Uhrmager H. A. Foltmar i Kbhvn. Strømpehandler J. Hamme. rum, Mr. J. Jensen f. Pedersen sammesteds. Frue U. En Wengel f. Seeberg i Kbhvn. Cours af Danske Bankosemod Species d. 20 Jan. 46 pr. C.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-01-28
Odense Bye=Nyt. Fra den 20de til 24de Januari Døbt: Tømmermester H. Langhoffs Datter, Helena Catharina, Fadd. Barnets Moder Mad. Nees født Houen, Fuldegtigerne Jens Nees og Graff, And. Larssen fra Eibye Mølle og Barnets Fader. Træ- og Beendreier Ole Bergmans Søn Niels Lauritz, Fadd. Mad. Langreen og Lindveed, Rebslager, mester N. Bonnesen, Hattemagermester H. Andersen, Muurmester Jørgen Conrad Gitterman, J. Stengel, Giørtler C.H. Sandberg, Kobbersmed C. Stokman Smedesvend C. Halberg, og Gjørtlersvend N. Bonnesen. Georgiane Lars Datters Datter. Maren Kirstine, Fadd. Henrick Gregersen, Handskemagersvends Kone, Pigen Anne Marie Johns Datter, Skomager N. Hansen og Tjener Anders Larsen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-01-28
Copulerede. Blyetækker A. Dænche og Jomfrue C. Nielsen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-01-28
Avertissements. Onsdagen den 4 Februari førstkommende om Formiddagen Kl. 9, bliver foretaget offentlig Auction i Huuset No. 710 i Frue Kirkestræde her i Odense over alle Slags Boehave, Sengestæder, Sengeklæder, Gangklæder Sølv Lommeuhre, og andet Sølvtøi med videre. Blandt Boehavet findes en god Sofa og et Mahognie Spillebord med flere gode Møbler. Hvilket herved efter Vedkommendes Forlangende bekjendtgjøres. Odense den 27 Januari 1807. L. M. Bendz.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-01-28
Et Huus paa 6 Fag med Have er underhaanden tilkjøbs hos Knud Larsen i Stige. Den til Fredagen den 30 Januari ansatte Generalforsamling i Odense ældste Klub, udsættes indtil videre. Directiones.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-01-28
Dersom nogen skulde forekomme en Person med en flammet Frakke og en sort Kjole under, samt et Par stolette Manskesters Buxer, der tillige har et Plaster paa den ene Kind hvigNavn er Espen Rasmussen, vildelde behagelig melde det til hang Kone i Procurator Fabers Huuse paa Sortebrødre Kirkegaard, Fra Odense Tugthuus, er denne Dags Eftermiddag Kl. i mellem 3 og 4 undvigt: Arrestanten Andreas Guldbrandsen, Nordmand, temmelig høi, mager og gulladen samt skummet af Udseende føer af Lemmer og klein af Been. Ved Desertionen var han iklædt en hvid Vadmels Trøie rødspettet Vest, hvide Vadmels Buxer, blaae Strømper og Træeskoe, og blaae Hue med rød Kant paa Hovedet. Den Undvigte som farlig for det Almindelige efterlyses herved, med tienstlig Anmodning, at han maatte vorde paagrebet og hertil hidsendt, da Omkostningerne og en Douceur for Uleiligheden skal blive betalt. Odense den 27de Januar 1807. Nyeboe.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-01-28
Den Gaard i Jnslew Bye med tilliggende Jorder af Hartkorn Ager og Eng omtrent 2 Tdr. 2 Skpr.. Niels Larsen tilhørende, hvorudi er passeret Udlæg efter Forliig, bliver paa Udlægshaverens Forlangende, stillet til offentlig Auction 1ste Gang Onsdagen den 28de Januari 1807 Formiddag Kl. 10 Slet, 2den Gang den 4de Februarii næstefter og 3die og sidste Gang den 11te samme Maaned ved samme Klokkeslet som 1ste Auction til absolut Bortsælgele, dersom antagelig Bud ei erholdes ved 1ste eller 2den Auction, og efter de Conditioner som paa Auctionsstædet fornævnte Gaard nærmere vorder bekjendtgjort. Middelfart d. 17 Jan. 1807. Hartmann Sommer,
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-01-28
Selveier Christen Jørgensen i Lørup Bye, Røslinge Sogn, Svendborg Amt, agter underhaanden, at udstykke sin iboende Eiendoms Gaard i smaae eller større Parceller eftersom Lysthavere dertil maatte indfinde sig. Til Gaarden er overflødig Gierselskov og Tørveskiær som Kjøberne i disse Tilfælde kan erholde Deel udi. Og skulde Gaarden ikke saaledes kunne vorde udstykket i Parcellodder da bliver Gaarden samlet, med alt rette tilliggende paa billige Vilkaar bortsolgt. De Lysthavende ville behage det snareste mueligt, at melde sig enten hos Selgeren Christen Jørgensen i bemelte Lørup Bye, med hvem Handelen sluttes, eller og hos Arvefæster JørgerChristensen i Haagerup, ved Brahetrolleborg, der underretter om det fornødne og paa Forlangende paaviser Eiendommen Lørup den 20de Januari 1807.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-01-28
En Kobberplade stukken paa begge Sider til uldent Tryk, er tilkjøbs i Christiansfeldt hos Rohde.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-01-30
Krigsskuepladsen. Om de sidstmeldte Fægtninger, som skulde være forefaldne imellem den 27 og 30 Decb., saavelsom endnu senere den 2 og 6te Januarii, veed man Jntet uden af usikre Rygter og Formodninger. Fra Vien melder man ifølge en Preussisk Koureertidende, at der fra Hovedtræfningen den 26de Decb. og til den 31te intet Videre var forefaldet Ogsaa vilde man, hvis det forholdt sig anderledes, udentvivl have erfaret Noger desangaaende af den 48de Bullettin, som er dateret Warschau den 3die Januar og blot indeholder Beretning om at Keiserens Adjutant, General Corbinau, ved at forfølge Fjenden til Osterwiel har gjort 400 Fanger. Marskal Soult - siges her - staaer ved den lille Flod Oreye, for at dække Armeens Kantonnements; Mar skallerne Ney, Prindsen af Ponte Corvo og Besieres hav lagt deres Tropper i Kantonnering paa den venstre Fløi, Soults Davousts og Lannes Korps holde Pultusk og Bug flodens Bredder besat. (Efter Priv atbreve skal PortCorvos Hovedqvarteer have været i Lobau, 4 Miil fra Osterode i Østpreussen den 8de d.) Den fjendtlige Armee i vedbliver at trække sig tilbage og Keiseren selv er ankommen til Warschau den 2den d. Eiengang de nyeste Efterretninger fra Warschau, som naae til den 19 d. M., indeholde noget Mærkeligt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-01-30
Til den 21de Januar var ført syv Russiske Officerer, hvoriblandt en af Keiser Aleranders Generaladjutanter som Krigsfanger igjennem Kustrin. Jøvrigt have Franzoserne maattet efterlade sig adskillige Fanger, som af Mangel og Strabatser ikke kunde naae til Warschau. Man er ikke istand til at gjøre sig noget Begreb om de jammerlige Veie og alle de Besværligheder den franske Soldat har havt at kjempe imod; men den Deel Keiseren har taget i Alt med den simpleste Soldat, har bragt Enhver til at glemme sine egne Lidelser.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-01-30
De franske Biskopper ere ved en Cirkulærskrivelse fra Kejseren virkelig opfordrede til at lade synge Te Deum for de udmærkede Seire, hans Armee har tilfægtet sig over Russerne. Ved Storarmeen er skeet Promotioner i hundrede Tal. Tropperne under Prinds Hieronymus ere at Keiseren erklærede for Storarmeens niende Korps og Divisionsgeneral Hedonville udnævnt til Chef for sammes Generalstab. Hs. Majestæt har ogsaa under 15de d. udnævnten provisorisk Regjering i Preussisk.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-01-30
Pohlen, under Benævnelse af Regieringskommission.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-01-30
Jblandt de 7 Medlemmer ere Marskal Malachowsky, Grev Stanislaus Potocki og Wibicki. Disse have igjen udnævnt 5 Directorer, nemlig for Justitsvæsenet Hr. Lubinaski, for det Jndre Hr. Breza, for Finantserne Hr. Malalowski, for Krigsvæsenet Fyrst Joseph Poniatowski og for Politiet Hr. Alexander Potock. Marskal Mortiers hele Armeekorps er nu opbrudt fra Anclam og Omegnen og har taget Marschen over Friedland og Nye-Brandenburg i det Strelitzsiske ventelig til Berlin.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-01-30
J Schlesien er en Preussisk Bataillon, som var opbrudt med 2 Kanoner fra Fæstningen Brieg imod Oppeln, den 2den Januar bleven indhentet ved Kosel af den Bajer ske Ritmester Kraus med en Eskadron, som sprængte den, nedsablede en stor Deel, tog Majoren med 5 Officerer og 61 Md. til Fange og erobrede begge Kanoner. - Forbudet imod Engelske Vare er nu ogsaa udstrakt til Schlesien. Nogle nye monderede Kompagnier af det Jsenburgske Regiment ere alt ankomne til Leipzig, for der at forrette Garnisonstjeneste. Jndvaanerne i det fordum Nürnberg ske Amt Herschbruck som havde modsat sig Rekrut=Udskrivningen, ere af en Bajersk Executionskom ande bragte dertil. L. 1 Augsburg er ogsaa i samme Anledning detasche. ret nogle 100 Md. Bajerske Tropper med 4 Kanoner til Jller=Egnen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-01-30
Uagtet Monitøren af 16de d. melder fra Vien, at Pas van Oglu og Mustapha Baraiktar vare forekomne Russerne i at besætte Bucharest i Wallachiet med 30000 Md., og at det ikke vil lykkes de til Konstantinopel ankomne 4 Engelske Linieskibe at indjage Porten Skræk, hedder det i en direkte Skrivelse fra Vien af 14de, at et Russisk Korps under General Milloradowich er rykket ind i Bucharest den 25 Decb., og at det blot er kommet til nogle ubetydelige Skjærmydsler imellem Wallacherne selv og nogle Afdeelinger af Mustaphas Korps, som regnes for at udgjøre 16000 Md. De øvrige Pladser i Wallachiet ere endvidere ifølge denne Efterretning ligesom i Moldau besatte af den Russiske General Michelson; og Pasvan Ogluhar ved Russernes Nærmelse trukket sig tilbage over Donauen. En Koureer skal imidlertid den 15de være passeret i gjennem München til den Tyrkiske Gesandt i Paris med Portens Krigserklæring imod Rusland og Forsikring, at der alt befinde sig 80000 Tyrker ved Donau, hvorimod Russerne skulde være heel svage og kuns have 4000 Md. i Jasse. De franske Tropper i det forrige Piemont skulle ogsaa marschere over Maylland, for at forstærke det Troppekorps, som ved Udine samles til at under. støtte Tyrkerne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-01-30
Som man nu skriver fra London skal der være bevilget det Russiske Hof 2 Millioner Pund Sterl. Subsidiepenge, hvoraf den første Sum paa 300000 Pand alt skal være afsendt paa Fregatten Quebeck til Gothenburg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-01-30
Rigsmarskal Brune er af den franske Keiser udnævntil Gouverneur over Hansestæderne og allerede ankom men til Hamborg og Aftenen den 21de d. Samtlige Jndvaanere i det Brunsvigske ere opfordrede til at udlevere alle Vaaben inden den 25d. M. eller i manglende Fald vente Straf efter de franske Militær=Love. Jnden Maanedens Udgang regner man, at der vil være 40000 Md. friske Tropper fra Frankerig samlede paa de Hessiske Grændser. Kurfyrstens Svar paa hans Ministers Forespørgsel er nu indtruffet og skal indeholde en Formaning til Oprørerne om at nedlægge Vaabnene. Jfølge en fransk Militærkommissions Dom blev en forhenværende Hessisk Sergeant ved Navn Schumann skudt den 17d. som en af Urolighedsstifterne. Ved et Keiserligt Dekret fra Warschau den 5ted er befalet, at den Hessiske Krigskab skal betales af slige Kapitaler, som Jndvaanerne have til Laans af Kurfyrsten.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-01-30
J Kongeriget Etrurien saavelsom Neapel bliver Dekretet om de Brittiske Øers Blokade ogsaa fuldbyrdet, og de Engelske Eiendomme konfiskerede.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-01-30
Blandede Efterretninger. Tydskland. Elbselladsen er nu standset formedelst Drivis.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-01-30
Prindsesse Georg af Hessen Darmstadt har i sit 77de Aar oplevet det sieldne Held at see sine Efterkommere i femte Led. En af Prinds Paul af Würtembergs Gemalinde den 10de fød Prindsesse er nemlig hendes Datterdatters Datterdatter.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-01-30
Nationalgarden i Münster blev sammenkaldet om Aftenen den 13de og udkommanderet til en Expedition, hvis Hensigt endnu angives paa forskjellige Maader.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-01-30
Gouvernøren i Gallizien Grev Bellegarde, skal have lige saa udstrakte Fuldmagter, som fordum i kritiske Tilfælde de Østerrigske Statholdere i Nederlandene. Den tales igjen endeel om Østerrigske Troppemarscher til bemeldte Rige.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-01-30
Den 8 Februari bliver i alle Kongelig Sachsiske Kirker holdt en Takkefest i Anledning af Freden med Frankerig og Kongeværdighedens Antagelse. De to Kongelige Kammerherrer v. Gablenz og v. Gersdorff ere afreiste til Warschau med Foræringer for de franske Fredsunderhandlere.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-01-30
Kommandanten i Dresden, Hr. Thiard har faaet en kostbar Tabatiere af 12000 Dalers Værdie.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-01-30
J det Würtzburgske er en gjennemreisende fransk Officeer, dræbt ved et Skud fra en Buskadse. Der skeer nu Undersøgelse, for at opdage Morderen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-01-30
Af den afbrudte Freymüthige som Kokebue og Merkel udgiver, loves sikkert Fortsættelse i Korrespondenten.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-01-30
Den 16 d. M. blev den uforglemmelige Dag, da Kejseren af Østerrig kom tilbage til sin Hovedstad, højtidelig holdt ved Gudstjenesten i St. Stephans Domkirke i Vien, hvilken Kejseren selv bivaanede. Det samme skal hvert Aar gjentages til Erindring af de mange Beviser paa Standhaftighed og Troskab, som Undersaatterne gave i hiin Tidspunkt.