JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-15
Ved Landsover= samt Hof= og Stadsretten vare Tiltalte J. Sørensen og P. Mortensen, Arrestanterne C. A. og F. Røhrs samt Arrestantinden S. A. Falck (der tiltaltes for Brandstiftelse) frikiendte for Actors videre Ti tale, i denne Sag, hvorimod Arrestanterne M. P. Olsen og P. W. Hansen dømtes til at have forgjort deres Hals og deres Kroppe derefter lægges paa Steile, samt hver for sig at bøde 40 Lod Sølv til Landets almindelige Brandkasse og til Kongen ligesaameget. Høiesterets Dom lyder, at denne Sag bør paany foretages ved Landsover, samt Hof og Stadsretten og der paakiendes. Landsover= samt Hof= og Stadsretten havde i en af Justitien mod Marie S. Wilsen, Johan F. Lohmann, Carl F. Abel, Caroline L. Lohmann og Wilh. M. Ude anlagt Sag, mod den første for Rufferi, den anden for Hæleri, den tredie for mislig Embedsførelse, den fjerde for Tyveri og den sidste for at have ladet sig bruge til at formaae Deponenterne til at tilbagekalde deres Forklaringer, frikjendt J. F. Lohmann for Actors videre Tiltale i denne Sag, men dømt C. L. Lohmann og Marie S. Wilsen, den første til Arbeide paa Livstid i Tugthuset, den anden til Arbeide i Forbedringshuset i 1 Aar, C. F. Abel til at have sin Bestilling som Bud ved Kongens Fogeds Contoir forbrudt og Skræddersvend Ude til Fængsel paa Vand og Brød i 2 Gange 4 Dage, hvilken Dom Høiesteret har stadfæstet dog saaledes, at Straffetiden for M. S. Wilsen bestemmes til 2 Aar.
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-15
Paa Gram ved Haderslev gav sidste Nytaarsdag Godserne Grams og Nübbels Embedsmænd, Forpagtere og endeel af sammes Bønder Kammerherre, Amtmand og Ober staller v. Krogh, Godsernes Administrator, et smukt Beviis paa deres Hengivenhed. De droge i Procession, med Musik og Fakler, til Gram Slot, hvor en Deputation af Godsernes to ældste Forpagtere og to ældste Bønder bragte ham deres Lykønskning til hans 60aarige Fødselsdag. Derpaa opstillede Forsamlingen sig i en Halvkreds udenfor Slottet, afsang en smuk Sang, ledsaget af et mange Gange gientaget Længe leve for Kammerherren, som nede paa Slotspladsen takkede Forsamlingen og indbød den til en Collation paa Slottet. Under Musik og Fryderaab drog Skaren atter ud af Slottet til den illuminerede Gjæstgivergaard, hvor et Bal sluttede Festen.
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-15
J Mandags stedtes de jordiske Levninger af Districtsprovst Theilgaard til Hvile paa Vinkel Kirkegaard. Stiftsovrigheden, samt et talrigt Følge, fornemmeligen bestaaende af Herredets Præster, havde indfundet sig, for at følge Støvet, af den elskede og agtede Religionslærer til dets Sted. Ved Følgets Jndtrædelse paa Kirkegaarden traadte Adskillige af Geistligheden frem og bare Liget ind i Kirken, hvor Stiftets høie Biskop holdt over den Hedengangne en Tale, hvis Jndtryk paa de Tilstedeværende var dybt og hvis Sandhed, maatte erkjendes af Alle, som havde staaet i nøiere Forhold til den Afdøde. Disse ere Alle eenstemmige i det Vidnesbyrd, at han var den agtværdige Lærer, den samvittighedsfulde Sjælesørger, den elskelige og blide Ven og den human Foresatte, stille og uden Bram gjorde han sin Gierning hernede!" nu er han kaldet til en større. (Vib. Samler.) Den 5te Ds. fandt Jndvielsen af den nye Skolebygning i Thisted Sted. Dagens Betydning og de Følelser, den maatte vække, skildredes i en Tale af Provst Michelsen.
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-15
Om Aftenen var et Festmaaltid arrangeret i Skolens Locale for Skolebørnene og endeel af Byens Jndvaanere.
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-15
Efter Forlydende skal et nyt originalt Skuespil med Chor og Melodrama, af Prof. J. L. Heiberg, betitlet: "Fatamorganal, være bestemt til Opførelse paa det kgl. Theater i Anledning af Hs. M. Kongens Fødselsdag. Henrik Herz synes ganske at forlade Lystspillet og har i denne Tid fuldendt en ny Tragoedie. H. C. Andersens nyeste Roman Kun en Spillemand er fordeelagtigen anmeldt i Revne du dixneurieme Sidele, af 17de Decbr. Anmeldelsen slutter saaledes: "Forfatteren har behandlet sit Sujet med megen Phantasi og Følelse; han har malet Caractererne med ligesaa levende som sande Farver. Vi antage, at en god Oversættelse af dette Værk paa Fransk vil bekræfte den gunstige Dom, som man har fældet over samme Forfatters andre Arbeider. Af hans ældre Roman: "Jmprovisatoren" er i Paris en fransk Oversættelse under Arbeide. J Revne de Paris har Marmier meddeelt H. C. Andersens Ungdomsliv; men en Oversætter i Morgenblatt, har omskabt vor Fyenbo til en Finlap, idet han forsikkrer, at han er født i Finland, saaledes oversætter han nemlig Fionie.)
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-15
Fransk Geographi) En Person, der er høist mistænkt for at have været den, som den 30te Novbr. f. A. ved Neumünster skod efter Toldcontrolleur Petersen og dræbte hans Hest, er bleven anholdt i Boisenborg i Mecklenburg og vil med det Første blive afleveret til Amtet i Neumünster, han hedder Müller med Tilnavn Fleuter. Forrige Fredag ere de ommeldte 2 Toldassistenter og 7 Dragoner fra Jtzeho ankomne til Neumünster for at assistere og beskytte den derværende Told control og stillede ganske til Toldinspecteurens Disposition. Ogsaa er Toldbestyrelsen sammesteds bleven opfordret til for General-Toldkammeret at bringe saadanne Jndivider i Forslag, som ere qvalierede til Toldassistentposter; hvoraf man vil slutte sig til en endnu forestaaende stærk Formerelse af Toldpersonalet i Holsteen.
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-15
J Frederiks Hospital i Kbhvn, har Sygeantallet i 1837. været 3811, deraf ere helbreddede 3154 og døde 285, ved Aarets Udgang var tilbage 362 Syge. Hospitalets russiske Dampbade have været afbenyttede af 335 Syge og der er ialt givet 4371 Bade.
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-15
Af de 13,102 sundtoldklarerende Skibe, der ifjor passerede Øresund, vare de 1113 danske, 1843 norske, 1058 svenske 3417 engelske, 721 russiske, 2319 preussiske, 760 mecklenborgske, 93 lübeckske, 38 hamborgske, 40 bremiske, 55 oldenborgske, 477 hannoveranske, 847 hollandske, 43 belgiske, 130 franske, 14 spanske, 4 portugisiske, 26 italienske og 104 amerikanske. - 2152 Skibe vare ladede med Sæd og Bælgfrugter, 1812 med Tømmer og Trælast, 716 med Kul, 282 med Jern, 1024 med Sild, 411 med Salt, 125. med Tjære, 260 med Talg, 322 med Hør, 395 med Hørfrø, 307 med Hamp, 100 med Sukker, 51 med Viin, 17 med Tobak, 187 med Been, 33 med Frugt, 35 med Raps 6 med Kobber, 21 med Zink og 1816 med Stykgods og andre Varer; 3130 vare ballastede. 1833 passerede 10,985, Skibe Sundet, 1834, 10605, 1835. 10255, 1836.
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-15
Ved Borgermødet i Nykjøbing p. M. den 2den Ds. blev det af Byfogden foreslaaet og eenstemmig antaget, at den hidtil brugelige Jllumination ved private festlige Leiligheder, skulde være afskaffet. Ugebladet, den danske Bondeven, udgivet af Pastor L. Børresen, tæller nu næsten 2000 Abonnenter, meest at Bondestanden. Det koster 1 Rbd. aarlig, overalt i Danmark.
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-15
I Hjelmdrup By ved Odense har Politiet grebet to af det saakaldte holstenske Kræmmere" og fra dem confiskeret Varer af ikke saa ganske ubetydelig Værdi.
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-15
Første Juledag døbtes i Kirken i Preetz tre Pigebørn, som Skomagermester Dammes Hustru havde født d. 23de December. Daaben fuldbyrdedes af den 83aarige Pastor Stochr. Ni Fruentimmer vare Faddere dertil.
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-15
En Karl i Fyen mødte nylig en Matros af sit Bekjendtskab, som har et ladt Gevær. Ved Afskeden efter en Samtale gik dette af og Skuddet foer i Karlens ene Been. (Atter en Opfordring til Forsigtighed med Skydegeværer.)
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-15
Natten til 5te D. har Sildefiskeriet ved Sallingsund, været usædvanligt godt, men høist forskjelligt. Af 4 næsten paa eet Sted udkastede Vaad erholdt et Baad 1500 Ol Sild, et andet 100 Ol, det tredie 50 Ol, medens det fjerde ikkun fik 5 Sild.
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-15
Bekjendtgiørelser. At Skillingstaxten for sidstafvigte Aar henligger til enhver Vedkommendes Eftersyn paa Kæmmer Wulffs Contoir, i 3 Uger fra Dato, det bekjendtgjøres herved til fornøden Efterretning. Aalborg Raadstue, den 15de Januar 1838. Efter Constitution og paa egne Vegne. Wølfferdt.
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-15
Theatret i Aalborg.
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-15
Onsdagen den 17de Januar (andet Abonnements første Forestilling) opføres: Mandfolketroskab, eller Saaledes ere de Alle, Lystspil i 1 Act af Albrecht; de efterLandsbybarberen, eller Skinkecuren, comisk Syngespil i 2 Acter, Musiken af Schenck. Forestillingen begynder herefter Kl. 6. C. Becker.
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-15
Et vel vedligeholdt Leiested i Hjelmerstaldsgade kan faaes tilleie til Paaske=Flyttetid. Adressecontoiret anviser.
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-15
En duelig Meierske kan til 1ste Mai faae Tjeneste paa en Gaard, som holder 60 Køer. Nærmere Anviisning giver Adressecontoiret.
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-15
2de Værelser i min iboende Gaard kunne strax eller til Paaske erholdes til Leie. Aalborg, den 13de Januar 1838. S. B. sal. Kaarsberg.
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-15
Den Leilighed, som Hr. Capitain v. Schleppegrell for Tiden beboer i min Gaard i Jomfru-Annegade, Nr. 262, bliver at erholde tilleie førstkommende Paaske Flyttetid. I. C. J. Herskind.
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-15
Mølle=Forpagtning. Baggesvogns Mølle af Ager og Engs Hartkorn, fri Hovedgaardstaxt 1 Td. 6 Skpr. 2 Fdkr. 1 3/4 Alb. og Mølleskyld 2 Tdr. 4 Skpr. -Fdkr. 1 Alb., lader Eieren ved offentlig Auction, som afholdes paa Hovedgaarden Baggesvogn, Onsdagen den 24de Januar førstkommende, Formiddag Kl. 11, opraabe til Bortforpagtning i 8 Aar, fra 1ste Mai 1838 at regne. Mølleværket, der er i godt Stand, bestaaer af 1 Meel=, 1 Bræk- og 1 Pilleqværn, der drives ved Overfaldsvand. Bygningerne ere vel vedligeholdte og afgive anstændig Bopæl for enhver Familie. Det til Møllen hørende Areal af Ager og Eng udgjor circa 40 Tdr. Land og kan endvidere under Forpagtningen erholdes af Baggesvogns tilgrændsende Jorder circa 30 Tdr. Land, af Hartkorn 1 Td. 4 Skpr. fri Hovedgaardstaxt. Conditionerne ligge til Eftersyn hos Undertegnede, der tillige paaviser Eiendommen. Baggesvogn, den 7de Decbr. 1837. Heibroch, Godsforvalter.
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-15
Auction. Efter Reqvisition af Kjøbmand Christensen, som Commissionair for Skibscapitain P. S. Schmith af Flensborg, bliver, Tirsdagen den 23de Dennes, ved det i Høien eller Gammel-Skagen værende Pakhuus, afholdt offentlig Auction over Takkelage og Jnventarium, bjerget fra det under 3die forrige Maaned ved Høien strandede Barkskib, Emilie Constancel, bestaaende af 39 Stkr. forskjellige, tildeels nye Seil, 1 Jernkjætting med Anker, Varpanker, Kabbeltoug, 2 Skibsbaade, af hvilke den ene ny, 295 Stkr. Forhudnings=Kobberplader, staaende og løbende Gods, største Delen nyt og ukappet, nogle nye Trosser, Master, Stænger og Rundholter, samt en Deel Vragstømmer, og endelig det i Søen liggende Vrag med Kobberbolter. Auctionen begynder og Formiddagen Kl. 10. Lysthavende indbydes at møde til bestemt Tid og Sted. Skagens Byfogedcontoir, den 6te Jan. 1838. v. Bergen.
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-17
England.
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-17
Af en Skrivelse fra London, under 6te Jan., seer man, at Opstanden i Nedre=Canada ogsaa har smittet den øvrige Deel af denne betydelige engelske Coloni. Skjøndt Efterretningerne ere hinanden noget modsigende, synes saameget dog at være vist, at Gouverneuren i Over-Canada, Sir Head, har røbet formegen Selvtillid, da han, paa Spørgsmaalet, om, hvor mange Tropper han kunde undvære fra sin Provinds, svarede, Alle. De Misfornøiede have nemlig nu benyttet det Tidspunct, da Provindsen var ganske blottet for Tropper, til at samle sig, og, 5000 Mand stærke, under Anførsel af Doctor Mackenzie, at rykke for Torento den 4de December. De vare bevæbnede med Carabiner og Landser og skulle, efter en heldig Fægtning, have sat sig i Besiddelse af Staden, hvor de holdt Gouverneuren og Stadens Raad indesluttede paa Raadhuset, medens Fortet endnu forsvaredes af 300 Frivillige. Jnsurgenterne skulle vel endnu ikke have erklæret sig imod Dronningen, men forlange, indtil videre, blot, at man afhjælper deres Besværinger, at man ophæver det nærværende Parlament og i dets Sted indsætter et lovgivende Raad, bestaaende af valgte Medlemmer, og at man fjerner Gouverneuren inden 14 Dage. J Niagara og andre Stæder i Over-Canada lød Stormklokken fra alle Kirketaarne, fra hvis Spidse paa samme Tid trefarvede Faner vaiede.
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-17
Der ere imidlertid andre private Efterretninger, der i det Hele fremstille Sagen langt mindre farlig, baade med Hensyn til Udfaldet af Jnsurgenternes første Bestræbelser og det Held, de synes at kunne love sig i Fremtiden, men det kommer kun lidet an paa, om Noget af Ovenstaaende er overdrevet, naar det ikke kan negtes, at Oprørsaanden i Nedre Canada ogsaa har formaaet Jndvaanerne i den øvrige Deel af Landet til at plante Oprørsfanen.
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-17
Fra Nedre=Canada lyde Efterretningerne dennegang ellers i det Hele noget mere gunstige; man vil saaledes vide, at der for Tiden ikke findes noget fuldstændigt organiseret Corps Jnsurgenter i Marken. J Lord Gosfords Proclamation sætter han 1000 Pd. Sterling paa Papineaus og 500 paa hvert af 10 andre Oprøreres Hoveder. I Stikbrevene, finder man en Deel engelske Navne, hvilket da vidner om, at man har feilet i at paastaae, at Opstanden udelukkende ledes af franske Canadenser.
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-17
Som det hedder, ville Ministrene, naar Parlamentet atter aabnes, forlange en Forstærkning af Hæren paa 20000 Mand og man skal have tilbudt Generalmajor Pearson, som er vel bekjendt med Canada og dets Jndvaanere, et Commando der i Landet.
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-17
Medens nu Oppositionsbladene paastaae, at der ogsaa ha yttret sig Spor til Misfornøielse paa Prinds Edvards Øerne, trøste de ministerielle Blade derimod med, at Jndvaanerne i Ny-Brunsvig og Ny=Skotland have besluttet at holde fast ved Englands Sag og at man i en offentlig Forsamling i Halifax har røbet en saadan Tænkemaade, at Regjeringen vil see sig istand til, at sende endnu to Regimenter fra Ny-Skotland til Canada.
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-17
Tyskland. De colnske og hannoveranske Anliggender vedblive at værHovedgienstanden for den offentlige Opmærksomhed. Om den første Sag hedder det i en Skrivelse fra den italienske Grændse, at den preussiske Gesandt, Hr. von Bunzen, strax efter sin Ankomst til Rom, har havt en Conferents med Cardinalsecretairen, men at det ikke er lykkedes ham at mildne Anskuelserne om sit Hofs Adfærd mod Erkebiskoppen, da det romerske Hof endnu stedse føler sig dybt krænket over denne Sag og for Tiden ikke synes at ville give efter. En Correspondent fra Rom bemærker derimod, at den pavelige Curie er altfor nedbøiet og modløs, den preussiske Regjering altfor kraftig og dens Retfærdigheds-Kjærlighed altfor anerkjendt af den offentlige Mening til, at Hoffet i Rom, det ved sine Spioner er saare vel underrettet om Stemningen i Tyskland og den preussiske Konges alvorlige Villie, skulde vove, i denne betydelige Sag, at lade det komme til det Yderste.
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-17
J Coln er Alt roligt, vel finder man stundom hist og her Placater paa Gadehjørnerne, men antager i Almindelighed, at de hidrøre fra Personer af den laveste Folkeclasse.
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-17
J Cassel vilde man vide, at Erkebiskoppens Capellan skal være ført fra Minden til Magdeburg, ligesom Talen ogsaa gik om, at heller ikke Erkebiskoppen selv skulde forblive længere i Minden. - J Frankfurt er det et almindeligt Rygte, at et stort Hof skal interessere sig for de preussiske Catholiker. Formodentlig menes her det Østerrigske, der her kan faae Leilighed til at lægge ligesaa velmenende Hensigter for Dagen, som det preussiske Hof i sin Tid, da det interesserede sig for de protestantiske Menigheder i Zillerdalen. I Hannover staae Sagerne omtrent endnu paa samme Standpunct. Jnteressen for de 7 Professorer udtaler sig endnu lige aabenlydt paa mange Steder og paa mangehaande Maader. Endnu er Tidspunctet ikke bestemt, da Stænderne skulle træde sammen, efter den, af Georg den 4de i Aaret 1819 octroierede, Constitution. Et af Justitscancelliets Directeur, Leist, udarbeidet Udkast har ikke fundet allerhøieste bifald og Cabinetsministeren von Schele har nu paataget sig ogsaa dette Arbeide.
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-17
J Göttingen hørte den militaire Regjering op i Universitetsstaden med Aarets Ende. Prorector og det academiske Senat traadte atter ind i deres Rettigheder, Tropperne vendte atter tilbage til deres Standqvarterer og Garnisonen har nu kun sin sædvanlige Styrke. Over den ualmindelige Stilhed, som hersker, klages meget af Jndvaanerne, og Göttingens ældste Borgere erindre ikke at have oplevet en Nytaarsaften saa stille som denne. Studenterne vare tildeels afreiste til Cassel, München, Heiligenstadt og de nærmeste Landsbyer eller forbleve rolige paa deres Værelser. Jkke engang en Lygte blev slaaet i Knas, en Morskab, der dog ellers er saa gammel, som Universitetet selv, men man havde dennegang slet ingen animum til Studenter=Løier. - Det er vist, at de 7 Professorer agte at søge Rettens Vei, med Hensyn til deres Afsættelse uden Lov og Dom, og giøre Fordring paa, at beholde den dem, for deres Livstid, af Regjeringen, ved deres Kald til Universitetet, stipulerede Embedsgage. Det er Overappellationsretten i Celle, det tilkommer at afgjøre denne Sag i sidste Jnstants.
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-17
Rusland. Ved Vinterpalladsets Ødelæggelse er Petersborg berøvet en af sine skjønne Prydelser. J 75 Aar havde det seet Ruslands Selvherskere og Selvherskerinder tilbringe den lange og barske russiske Vinter under dets Tag. Nytaarsdag skulde ei see den nærværende Herskerfamilie i de samme pragtfulde Gemakker. Fredagen den 29de Decbr. Kl. 8 om Aftenen brød Jlden ud og rasede i 30 Timer med lige Heftighed. Tabet er overmaade stort og føleligt, men indskrænkede sig dog til det, som ingen menneskelig Magt kunde gjøre det ødelæggende Element stridigt. Palladsets Hovedbygning blev Flammernes Rov, men Eremitagen blev reddet, og af Palladset selv ere alle Kostbarheder, Papirer, Billeder, Bøger, ja endog alle Smaating af Keiserindens Værelser, blevne reddede ved Gardens Anstrængelser. Om Aarsagen til Branden finde de strængeste Undersøgelser Sted; som det synes, kom den fra Hofapothekets Laboratorium. Den begyndte i den østlige Deel af Palladset, som ligger nærmest Eremitagen og udbredte sig ved den heftige Vind med usædvanlig og ubetvingelig Magt. Ved at tilmure alle Vinduer, som ve de ud mod Eremitagen, lykkedes det at redde denne Deel af Slottet, men i alle øvrige Dele af Hovedbygningen gave Lofter og Sparreværk Jlden Næring nok. Da Brandfolkenes og de tillende Troppers Anstrængelser for at slukke, gjordes frugtesløse ved den stærke Kulde, benyttede man dem til at redde de i Gemakkerne værende Kostbarheder. Strax ved Jldens Begyndelse trak nogle Garderegimenter en uigjennemtrængelig Kjæde omkring Slottet, hvorved Trængsel af værgedes og Ordenen opretholdtes. Keiseren var hele Tiden perionlig tilstede og ordnede alle Forholdsregler. Keiserinden, viste ogsaa ved denne Leilighed den fromme Standhaftighed, som er et Grundtræk i hendes Caracteer, som hos hende næres af Troen paa det guddommelige Forsyn og ved denne Leilighed styrkedes ved den Tanke, at et Værk af Menneskehænder igjen kan reises ved disse.
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-17
J Berlin er denne ulykkelige Hændelse Gienstanden for almindelig Omtale. De dertil ankomne Efterretninger vare afgaaede under Branden selv og Rygtesmedenne havde da Leilighed, til at øve deres Talent, hvilket de ikke heller undlode. Saaledes tales der om, at Jlden var paasat, fordi det hedder, at den var udbrudt paa flere Steder paa eengang og Fri Fama er da ikke heller seen med at underlægge denne Begivenhed politiske Motiver. Naar man imidlertid veed, at Husene i Petersborg opvarmes ved Rør, der slynge sig gjennem alle Værelserne, Gangene indbefattede, saa er det sleikke underligt, at Jlden kunde faae Luft paa flere Steder paa eengang. Tabets Størrelse vil man i Berlin anslaae til 10 Millioner Rubler. Men beklageligst vilde det være, om den Efterretning, man har i Berlin, skulde bekræfte sig, at Jndstyrtningen af Sparreværket har kostet henved 100 Mennesker Livet.
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-17
Med Hensyn til ovenomtalte onde Gisninger i Berlin er det en mærkelig Omstændighed, at det fra Petersborg fortælles, at der paa selv samme Tid som Palladset brændte udbrød Jld i Galeihavnen ved Vassily=Ostrow. Keiseren sendte Storfyrst=Tronfølgeren derhen og ved Hjælp af det dertil beordrede finnlandske Livgarde Grenadeer=Regiment, blev denne Brand snart slukket.
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-17
Fædrelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-17
Kjøbenhavn, den 8de Jan. J denne Uge skal ved Høiesteret foretages Sagerne: Secretair Zeitz og Procurator Kjerulff, for fornærmelige Udladelser mod Generalgouverneuren i Vestindien." - P. Eskebjerg m. Fl. for udøvede Voldsomheder mod Brev= og Pakkeposten paa Veien mellem Holbek og Roeskilde." - Sidsel Rolandsdatter, for at have gjort sig skyldig i mystiske Kunster, Qvaksalver &c.
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-17
En Frøken Wulff heri Staden skal være Forfatterinde, til de af den tyske Skribent Leopold Scheffer introducerede Noveller.
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-17
Blandt forrige Uges Dødsfald heri Staden vare 8 af Typhus, 3 af Slagflod, 2 af Skarlagensfeber, 13 af Krampe, 18 af Svindsot og Brystsyge, 5 af Vattersot og 1 havde dræbt sig selv.
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-17
Vexel=Cours. Hamborg, den 12te Jan. Bordeaux 189 1/2. Petersborg, 91 1/2. London 2 M. 13 Mk. 8 1/3 s.; k. S. 13 Mk. 10 1/2 s. Madrid, 43. Cadix 44. Lissabon 48 1/2. Amsterdam 2 M. 30, 60, k. S. 35, 40. Kjøbenhavn 200. Species 1/3 pCt. Agio. Louisd'orer og Frederiksdorer 11 Mk. 2 1/2 s. Stk. mod Banco.
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-17
Blandede Efterretninger. Fra Kiel meldes, at Prindsesse Wilhelmines Formæling med Hertug Carl af Holsteen Glücksurg vil gaae forsig der til næste Foraar, og at Hs. M. Kongen selv vil komme did, for at overvære samme. Hs. M. Dronningens befindende turde derimod vanskeligen tillade hende at foretage en saadan Reise. (Jbeh. Ugebl.)
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-17
Det kgl. Academi for de skjønne Kunster i Kbhvn., der allerede længe har næret det Ønske, paa en særdeles Maade at udmærke saadanne Arbeider, som, ved de aarlige Kunst udstillinger, lægge et fortrinligt Talent og en heldig Stræben for Dagen, vil i Fremtiden, ifølge et af Hs. M. Kongen approberet Reglement, i slige Tilfælde uddele som Præmie en Sølvmedaille, som det i denne Tid lader præge i Anledning af de Thorwaldsenske Arbeiders Hjemsendelse. Under Titel: "For huuslig Andagt, agter Pastor C. H. i Visby i Kbhvn. at udgive fra Nytaar et Ugeskrift paa eet Ark, hvis Hovedindhold vil blive den Prædiken, som Udgiveren har holdt den nærmest foregaaende Søndag. Det tilbageblivende Rum udfyldes med bemærkninger over Gjenstande, angaaende hvilke det kunde synes ønskeligt ogsaa at høre Religionens Stemme.
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-17
J Kiel udkommer fra dette Aars Begyndelse et Qvartalsskrift, theologische Mitarbeiten", som udgives af Prof. Pelt i Forbindelse med flere Lærde. Sammesteds er Kjøbmand og kgl. storbrittannisk Viceconsul Birch valgt til Medlem af de 32 Mænds Collegium; paa Magistratens Forre spørgsel, om fremmede Magters Consulatembedsmænd kunne antages i Borgercollegiet, er der svaret fra høiere Sted, at derimod er Jntet at sige.
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-17
Ved Kunstforeningens den 4de D. foretagne Lodtrækning kom den allerførste Gevinst til Aarhuus, nemlig: et Skov partii, malet af Lyngbye kostet 80 Sp.), som tilfaldt Hr. Kbd. Røe. Et andet Maleri, nogle Fiskere, malet af Friedlander (100 Sp.), vandtes af Hr. Justitsr. Wilde i Randers. Et tredie, Fiskerleiet Aalsgaard af Brendstrup (50 Sp.), blev vundet af Hr. Komd. Møller i Colding. Og et fjerde: et Tyrolerparti af Mohr 190 Sp.) af Justitsr. Nielsen i Ribe. Constantin Hansens to fra Rom hidsendte Malerier: Vestatemplet 180 Sp.) og danske Kunstnere i Rom" (150 Sp.), vandtes, det første af Fru Lund, det andet af Mechanicus Gamst. Marstrands Scene udenfor et Fængsel" (150 Sp.) blev vundet af Lieutenant Seidelin.