Berlingske Tidende, 1806-05-02
Skrivelse fra Paris den 21de April. Moniteuren indeholder under Artikelen Paris endeel politiske bemærkninger, hvoraf følgende er Jndholdet: Engelland har erklæret Preussen Krig. Alle kgl. Skibe have faaet Ordre, at giøre Jagt paa de preussiske Skibe. Vi ville ikke undersøge, om denne Adfærd er retfærdig eller politisk, det er nok for os, at vi vide, den er fordeelagtig for Frankerig og at en af dens første Følger vil blive, at de nordiske Havne ville spærres for den engelske Handel. - Det synes, at Raad Pensionairen i Holland, Hr. Schimmelpenningk, har for bestandig mistet Synet. Hvo skal komme i hans Sted? Man veed, at Keiseren ikke har givet directe Samtykke til de sidste Forandringer i dette Lands Organisation, og at han ved denne Leilighed sagde, at Nationernes Lykke og Frihed ikkun kunde sikkres ved 2 Regieringsystemer, nemlig et modereret og constitutionelt Monarkie eller Republik, der er constitueret efter Frihedens Theorie og er den offentlige Menings sande Organ. Det er ikke alle Nationer givet, at kunne uden Fare overlade Publikum Valget af sine Repræsentanter, og naar en Nation maae frygte for Følgerne af en Forsamling af Folket i Comitier, eller naar de Fordele, den venter deraf ere ringere, end den Skade, den kan frygte, saa tager denne Nation, der ikke kan beskyttes af den republikanske Forfatning, sin Tilflugt til et godt og viist Monarkies Grundsætninger. Under Hollands nærværende Constitution har Raad=Pensionairer større Magt, end Kongen af Engelland, større, end de Franskes Keiser, ja større, end en Monark nogensinde har havt hos en Nation; og hvad der er aldeles uhørt i en republikansk Stat, Generalstaterne eller det repræsenterende og lovgivende Corps ere udnævnte af Raad=Pensionairen. Denne Organisations Feil kunde ikke undgaae et skarpsynet Øie. Der, hvor det repræsenterende og lovgivende Corpikke er udnævnt af Comitier, gives ingen Republik, og naar man frygter Commitierne, maae man frasige sig det republitanske System. Dersom Holland er i denne Forfatning, kan det ikke andet, end vinde ved enhver Forandring i sin Organisation. Dersom Godseierne, Handelstanden, og de oplyste Mænd ere at den Mening, at de kunne vedlige holde deres Republik ved Folkevalg uden Forskiel paa Stænder og Religion, saa ville de indføre et System, der er langt mere passende, end deres nærværende Forfatning Men er dette ikke deres Mening, troe de tvertimod, at maatte tage deres Tilflugt til et constitutionelt Monarkie, saa ville de atter gjøre et Skride, der er fordeelagtigere for deres Land, end deres nærværende Forfatning. Det tilkommer dem, at kiende deres Forfatning og at vælge af begge Systemmer det, der bedst tiener til at sikkre deres Lykke og Frihed. - Bayern har taget Markgrevskabet Anspach i Besiddelse og afstaaet til Frankerig Hertug, dømmet Berg, der forenet med Hertugdømmet Cleve udgiør Storadmiralen Prinos Joachims Apanage. Wesel er en fast Plads, der dækker vore Grændser. Hertugdømmet Cleve sætter os i en fordeelagtig Forbindelse med Holland, og Frankerig seer herefter paa den høire Rhinbred ikkun Forster, som ere beslægtede med den keiserlige Familie. - General Ondinot har taget Neuschatel og Vallengin i Besiddelse. Han fandt disse Lands opfyldte med engelske Varer, som Kiøbmændene i Schweiz, især i Basel, havde bragt dertil. Den franske Armee har gjort en Fangst af nogle Mill. Denne Omstændighed retfærdiggiør alle ForbuesForanstaltninger, som kunne tages mod Schweiz. Dette Land er paa nærværende Tid blot et Oplagsted for engelske Fabrikvarer. Hvorfor seer Landammannen ikke de Farer, for hvilke han udsætter sit Fædreland? Hvo vilde forsvare Basel mod et Besøg af den franske Armee? Troer Landammannen, der seer Snighandelen organiseres under sine Øine, ikke at være ansvarlig, ifald de Franske ansee slig med Publicitet og i uhyre Mængde anlagte Depots af forbudne Vare for en sand Fiendtlighed? Dersom den franske Regiering fordobler Forbudene imellem Schweiz og Frankerig og Jtalien, er den nærværende Landamman da ikke Aarsag deri, og ville ikke alle Schweizernes Besværinger være ubillige og ugrundede? – Dalmatien er besat af den franske Armee. Det er skilt fra Mundingen af Cattaro ved Republiken Ragusas Gebeet, Landet er klippe fuldt og Veiene besværlige. De franske Tropper vare allerede ankomne til Ragusa, da General Brady, der commanderede 2000 Østerrigere, overgav Fortet Castel Nuovo til 300 Russer. Efter denne Efterretning befalede Marschall Berthier, at Staden Braunau, der skulde overgives den 1ste April, ikke skulde overgives, men sættes i Forsvarsstand. Corpserne af den store Armee, som vare paa Marschen til Frankerig, standsede deres Marsch. Krigsfangerne, der skulde sendes tilbage til Frankerig, bleve til bageholdte paa de Steder, hvor de vare. Hoffet i Wierhar befalet, at General Brady skal arresteres og stilles for en Militaircommission. Det har tilkiendegivet det russiske Hof sit Mishag. Det vil erholde, at Castel Nuovo og Mundingen af Cattaro overgives til Frankerig, uden at man derfor har nødig, at gribe til Vaaben. - Engelske, russiske og sardiniske Ministre og nogle Misfornøiede fra alle Lande havde valgt Rom til Middelpunkten for deres Forhandlinger. Keiseren fordrede, at de skulde bortvises og at en i hans Rige beliggende Souverain ikke skulde foretage noget mod hans Armeers Sikkerhed i Neapel og Jtalien. Denne Fordring havde allerede foranlediget adskillige Consistorier, da de Personer, som vare Gienstanden for samme. af sig selv forlode Rom. - Hele Kongeriget Neapel er ero ret. De franske Tropper staae ved Regio, Otrante- og Tarent. Jkkun et meget lidet Antal neapolitanske Tropper har kunnet indskibe sig og komme til Sitilien. Denne Øe forsvares nu af 4500 Engellændere. Disse Fienders Nærværelse er en Aarsag meere til at trække de Franske dertil. Gaeta, en lille Plads, der har en Besætning af 1500 Mand, beleires. - Portens Regiering er ikke uvidende. Den veed, det er Frankerigs Jnteresse, at beskytte den. De Franskes Nabolag i Dalmatien har opvakt stor Glæde. Keiser Napoleon er bleven erkiendt som Keiser. Det er ikke sandsynligt, at Porten vil føre Krig, men den har Ret til at forsvare sin Uafhængighed.