Aalborg Stiftstidende, 1839-01-05
Aalborg, den 5te Januar. Den vigtige Handling, som indlemmer Aalborg i selvstændige Communers Tal og danner en ny Æra i vor communale Historie, foretoges igaar og idag paa Byens Raadhuus. Paa Grund af indtrufne Forhindringer ved Udarbeidelsen af det særegne Regulativ havde nemlig den nye Communallov ikke ifjor kunnet træde i Virksomhed hos os og man saae sig derfor først ved det indtraadte Aars Begyndelse, efterat de anordnede Revisioner og Uddeelinger af Listerne over Valgbare havde fundet Sted, istand til at skride til Valgene selv. Da Byen allerede tæller 6 eligerede Borgere, der som saadanne træde ind i den nye Borgerrepræsentation, nemlig Dhrr. Kjøbmænd Bøggild og Ferslew, Snedkermester M. Møller, Kjøbmand Pagh. Boghandler og Bogbinder R. Sadolin og Garvermester Smith, maatte altsaa det for Aalborg, som en af de større Provindstæder, fastsatte Tal af 18 Borgerrepræsentanter suppleres ved 12 nye Valg, som faldt i følgende Orden; ved Valgene igaar: Hr. Kjøbmand og Brygger D. Duysen (med 17 Stemmer, Hr. Vognmand Lars Rasmussen (med 60 St.), Hr. Viinhandler C. F. Krebs, (med 95 St.) Hr. Skrædermester A. C. Jngstrux (med 27 St.), Hr. Skomagermester Peter Mørch (med 62 St.), Hr. Toldeasserer og Stændersuppleant Thorbrogger (med 57 St.), Hr. Kjøbmand P. Th. Berg (med 47 St.), og ved de idag fortsatte Valg: Hr. Kjøbmand J.M. Cohen (med 36 St.), Hr. Brygger N. Sødring, (med 59 St.), Hr. Smedemester Balling (med 58 St.),Hr. Overkrigscommissair, Cand. juris Qwist (med 89 St.) og Hr. Farver Jørgensen (med 56 St.). Endvidere valgtes til Revisorer dHerrer Kammerraad, Hospitalsforstander og Procurator Juul og Viceconsul, Kjøbmand J. B. Kaarsberg. – Der forestaaer altsaa endnu, efterat derimellem Borgerrepræsentanterne indbyrdes ere valgte 2de Raadmænd, Supplementar=Valg af 2de Borgerrepræsentanter. Da Skatteligningen (som udentvivl vil blive den første vigtige Forretning, hvormed den nye Borgerrepræsentation kommer til at beskjæftige sig) ifølge Regulativet for Aalborg foretages af Borgerrepræsentanterne selv, bliver altsaa her ingen særskilte Ligningscommissairer at vælge. Valghandlingen skjænkedes at den Jnteresse og Opmærksomhed, som man ved den vakte større Sands for communale Anliggender kunde vente og som maaskee vilde være bleven denne end mere til Deel, hvis Valgene ikke, hvad iøvrigt muligt i andre Henseender kan have været hensigtsmæssigt, vare gaaede for sig særskilte, og altsaa mange af Borgerne, hvis Beskjæftigelse ikke tillode dem at være begge Dagen bortfjernede fra deres Forretninger, ved den anvendte Valg. methode vare berøvede Leilighed til at deeltage i alle Valgene og bidrage til at fremme de Resultater, som Enhver efter sin individnelle Anskuelse helst maatte ønske at see bragte tilveie. Jøvrigt er det behageligt, ved de stedfundne Valg at see de forskjellige Borgerclasser saaledes repræsenterede, at ingen Stand, hvor Jnteresserne virkeligt skulde komme i Strimed hinanden, vil mange sin Talsmand. Maatte nu Hel og Lykke ledsage de Udkaarnes Bestræbelser og ved samdrægtig Enighed og uhildet Borgersands lade de store Goder udvikle sig, hvortil der i Jnstitutionen selv er nedlagt saa kraftig og frodig en Spire.