Ribe Stifts Adresseaviser, 1801-12-11
Jndenlandske Nyeheder. Under 27de f. M. er, igiennem det danske Kancellie udfærdiget en Plakat af følgende Jndhold: At, ligesom Hs. Majestæt med inderlig Tilfredshed har feet usvigelige Prøver paa den varme Fædrenelands Kierlighed, den urokkelige Troeskab og den mandige Kiøkhed, hvormed Allerhøistsammes kiere og troe Undersaatter allevegne i Rigerne have understøttet Kongens Omhue og efterkommet hans befalinger, til at værne om det elskte Fødeland; saa har Hs. Majestæt og, med særdeles Velbehag, erfaret, at der i Nørre=Jylland, efter den kommanderende Generals Opfordring er, ved Embedsmændennes og andre retskafne Patrioters kraftige Medvirkning, i Forening med samtlige Kystboeres Velvillighed og Mod, tilveiebragt en frivillig Kystmilice, bestaaende af 16920 vaabenføre Mænd, hvis Hovedbestemmelse skulde være, at afværge enkelte Plyndringer ved Strand kanterne, og at beskytte egne Arnesteder imod Overraskelse af saadanne fiendtlige Voldsomheder, som kunne udføres, forinden det blev mueligt for Landeværnet og de øvrige posterede Krigsfolk at komme til Hielp. Denne Indretning har Hs. Majestæt fundet at være saa hensigtsmessigen ordnet, at Allerhøistsamme har givet den sit fuldkomne bifald; og Hs. Majestæt vil, at den skal bestandig vedligeholdes og vedblive, baade til Betryggelsee og til Hæder for Jyllands Kystbeboere. Til den Ende fastsættes følgende Regler, 1ste Afdeling, angaaende Kystmilieens Jndretning. Hr. I ethvert Sogn, der grendser til Havet eller til Fiorder, og som af den kommanderende General, tilligemed Amtmanden, er anseet for at være et Strand=Sogn, skal der af Amtmanden sættes een eller flere Anførere forde Mænd, som frivilligen have ladet sig tegne, eller herefter paa lige Maade lade sig tegne, til Kystens Forsvar, og som ikke ere kaldte andersteds til Kongens og Statens Tieneste. Denne Anfører vælges altid efter de frivillige Kystbevogteres Ønske, paa det at han med Sikkerhed, ren Elmenhoff, som tillige er sammes Redakteur.) kan besidde deres Tillid. F. 2. Ligeledes udnævnes, efter Overlæg med den kommanderende General, Bestyrere, over flere Sognes Kystmilice. 8 3. Amtmanden skal selv være Overanfører, eller Chef, for den saaledes ordnede hele Kystmilice i hans Amt. J. 4. Naar denne Milice enten ved Ombud tilsiges, eller paa anden Maade kaldes til at møde, tilkommer altsaa Amtmanden den Myndighed, som Krigslovene hiemle en, af Kongen beskikket, Chef for et bevæbnet Korps, i Forening med den ham, som civil Øvrighedsmand, betroede Magt. 55. Ligeledes skulle de i 1ste og 2den F benævnte Anførere for enkelte Sogne, eller større Distrikter, enhver i sin Virkekreds, vises den Lydighed og Agtelse, som god Ordens Vedligeholdelse udkræve, og Lovene fordre af Underordnede imod deres Foresatte. 22den Afdeling, angaaende Kystmilicens Pligter i Fredstider. F. 6. De frivillige Kystbevogtere skulle samle sig i deres Sogne med deres Vaaben to Gange om Aaret, paa tvende Helligdage, som Amtmanden dertil bestemmer, efterat Kornet er lagt i Jorden; de opstilles da i to Rader af Sognets eller Byens Anførere, som forelæser Fortegnelsen over Mandskabet, bemærker de Forandringer, som ere foregaaede ved Af= og Tilgang, efterseer Vaabnene, hvad enten de ere Skyde=Geværer, eller andre Slags, hvortil helst bør vælges Høegafler, da Høeleerne alene bør rettes paa Stag i Krigstider.