Berlingske Tidende, 1794-06-20
J Flandern ere igjen begyndte heftige krigerske Foretagender: Staden Ypern blev med eet Gienstanden, paa hvilken Fiendens Forbitrelse heftede sig. Allerede den 1ste d. M. havde et fiendtligt Corpe af omtrent 800 Mand nærmet sig dette Sted for at recognoscere. Den 2den kom Fienden i større Antal, oprettede Batterier for Dixmuder= og Bailleuler Portene, og begyndte fra disse 2 Sider at kaste Granater og Bomber ind i Staden. Den Keiserl. Commandant, General Salis, bragte det saavidt, at en Deel af deres Artillerie blev dimontert. Men den 3die, om Morgenen, begyndte Fienden igien saa skrækkelig at bombardere og beskyde med gloende Kugler, at Jlden, som antændtes i forskiellige Qvarterer af Staden, legde Raadhuset, Torveboderne, samt adskillige Kirker og Klostere i Aske. Den 4de om Morgenen var Branden nogenledes slukt, dog vedholdt den fiendtlige Jld endnu indtil om Eftermiddagen. De ved Thoront leirede Allierte havde imidlertid sat sig i Bevægelse, for i Forening med et af Grev Clairsairs Corpser at rykke hastig fremfor at undsætte den beleirede Stad. Endnu samme Dag den 4de ankom 2 Keiserlige Batailloner til Hooglede. Den 5te nærmede Fienderne sig Yvern fra alle Sider, og satte et Opservations Corps ved Øyel Capelle, med hvilket de den 6te forsøgte et Angreb paa Rousseler, hvorfra de dog af de Keiserlige bleve slagne tilbage med stort Forliis. Posterne ved Knocke og Dirmude, som efter Fegtningen den 4de vare rømmede, bleve den 6te igjen besatte, og Fienderne skulle end- og, ved en Diversion, som Garnisonen i Nieuport har gjort med 500 Mand og 5 Kanoner mod Furnes, være paa samme Tid fordrevne fra denne Stad, efterladende sig 52 Fangne. Den 8de stod Grev Clairfat henimod Ypern lig for Fienden, og man ventede hvert Øieblik en blodig Trefning. Da imidlertid den fiendtlige General Pichegru havde ladet giøre en Demonstration fra Cortryck mod Man deel, var General Kerpen hastig bleven beordret med 8 Batailloner og 36 Kanoner til Thielt, for i ethvert Tilfælde her at forbyde Fienden at trenge videre frem mod Brügge. J Følge Hertugen af Yorks Forlangende, havde man nogle Dage tilforn ladet arrestere 22 Personer i Ypern og 5 i Ostende, hvilke skulde høre til en Complot. Ved Sambre tegner det igien til vigtige Optrin. Fienderne gjorde igien Mine mod Charleri. Den brave Commandant sammesteds, Hr. Reynia, Oberst ved Regimentet Begulien, gjorde igien de bedste Anstalter. Keiseren har ved sit Indtog i Charleroi den 3die d. M. paa den fortrinligste Maade viist denne tappre Officeer sin Tilfredshed, med ham undersøgt Fæstningsværkerne, og give hver Soldat af Garnisonen 5 Dages Lening gratis. Beskyttede af Skovene streiffede de fiendtlige Tropper mellem Sambre og Maas ofte indtil under det namurske Citadells Kanoner. De fiendtlige Generaler Charbonnier og Desardins syntes at ville forene Nord= og Ardenne Armeen med Mosel=Armeen under General Jourdan hvorfor den sidste søgte at holde sig i Dinant. De Allierte gjorde paa deres Side alle fornødne Anstalter, for at tilintetgiøre de fiendtlige Anslag. Arveprindsen af Oranien gjorde siden den 7de saadanne Bevægelser med Sambre=Armeen som syntes at forkynde et nær forestaaende Angreb. Hans Broder, Prinds Frederich af Oranien, holdt Garnisonen i Meanbruge og den fiendtlige Leir ved Rolstes i Respect. General Braulieu rykkede over Cincy mod Dinant. Den 9de hørte man hele Dagen igiennem i Brussel fra Charleri en heftig Kanonade og det heed den 10de, at Fienderne vare igien over Sambre, omkring Charleri.