JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1821-12-01
Hofboghandler Stadthagen bekiendtgiør hveranden, Dag, at han nedsætter Leien, og tilsidst giver han vel Folk Penge til, for at læse hans Bøger. Andersen bekiendtgiør til sit Bibliotheks Anbefaling, at dets Reenlighed bestandig vedligeholdes. Mere, end Venninghausen kan sige om Sit. Et nyt heroprettet Selskab fører Navnet Nordia.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1821-12-01
Herr Berg, Oldermand for Bogbinderlauget, havde i Adresseavisen eftertrykkelig forbudet endeel navngivne Personer, der i hans Jndbildning kun vare Svende, at arbeide for egen Regning; men de træde nu frem mod ham, En efter Anden, og bevise, til hans store Misfornøielse, at de have Borgerskab som Frimestere. Et meget betydeligt Tyverie er begaaet den 20de, mellem 7 og 8 om Aftenen, som det i Anmeldelsen hedder, ved Hielp af at holde Klokken, i Juveleer Sass's nes, blandt Mere, 80 Stykker Fin Butik. Der sav. gerringe, hvoraf 30 med ægte Stene og Perler. J Daceur for Opdagelsen loves Arbeidets Værdi.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1821-12-01
Kammerjunker v. Scholten har erklæret, at ville in kalde Literatus Blok Tøren for Forligelseskommissioner men den Sidste giør offentlig Nar deraf.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1821-12-01
Pastor Grundtvig i Præstøe ventes kaldet til Fru Sognekald i Aarhuus.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1821-12-01
Prokurator Lange yttrer i Adresseavisen sit store Mi hag over, at Herz er kommen ham i Forkiøbet med Udgivelse af det oversatte Sørgespil "das Bild", skiøndhan dog vidste, at Lange ogsaa havde En under Arbeid Jmidlertid er han beskeden nok til, at troe, at hans Ove sættelse nok vil jage Herz's af Marken, skiøndt den kom mer post festum, og for ret at underminere sin Rival Arbeid, bekiendtgiør han, at hans Oversættelse i al Gelop skal udkomme fierdingviis og, trykt paa fiint fiin Postpapiir, med Kobber og kobberstukken Titel, ikke koste mere, end den Herziske paa Trykpapir. Siig saa der er ingen Æmulation i vor literaire Stat!
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1821-12-01
Skilderiet leverer adskillige Exempler paa udmærkede Siele, der have boet i skrøbelige Legemer. Følgende ere af vort Fædrelands Skribenthistorie: Holberg siger selv, at han fra sin Ungdom af har været svag; de Sygdomme, som han ved Afholdenhed, Arbeid og bestandig Bevægelkuede, saalænge han var ung, stræbte han, da han blev gammel, at bære ved sin blotte Sindstyrke. Han ført sig bestandig skranten, og beretter i sin Selvbiographie, at kun hans Tarvelighed forlænger hans Liv. Han plagedes af Obstruction og Mathed, og paa sine gamle Dage var han hectisk. - J. Ewald blev kun 37 Aar gammel, og var ikke alene i adskillige Aar forhen lænket til Sygeleiet, men ved sin Død saa kroget af Gigt, at han selv sagde, han nærmede sig Cirkiens Form, og maatte lægges halv siddende i en usædvanlig høi Ligkiste. Man har beskyldt ham for, at han ved sin Levemaade havde paadraget sig sin Svaghed; noget kan denne vel have bidraget dertil, men den alene kan neppe have været Hovedaarsag. Upaatvivleligen har han været af en svag Constitution. Hans Fader, Professor E. Ewald, døde vel ikke ung, men blev dog ikke ældre end 58 Aar. Betænker Man, at Sønnen fra sit 15de til 16de Aar var først Tambour i preussisk og siden Underofficier i østerrigsk Tieneste, under Syvaarskrigen, saa er det ikke usandsynligt, at han der, svag af Legemsbygning, har lagt Grund til en Skrøbelighed, som siden forøgedes ved et uregelmæssigt Liv og derhos overdreven Aandsanstrængelse. Jmidlertid blev J. H. Wes sel, selv med sin stærke norske Constitution, kun syv Aarældre end han.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1821-12-01
Avertissementer af adskillige Aviser: En ung Person, der kan barbere, ønsker sig Condition som Tiener, i manglende Fald som Hovmester eller Sekretair. - Et Fruentimmer ønsker sig antagen i et galant Huus, NB. som Ene=Huusbestyrerinde. -
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1821-12-01
En grønsaltet Fleskeskinke er funden hængende paa en Port i Kiøbenhavn. - Fra Sølvgaden 414 er en hvid Ræv bortløben. - En Stue paa Østergade, er tienlig til at udsælge Nytaarsvers i, er Lax tilleie. - En bemidlet Mand ønsker til 11te Detember 8000 Rbdlr. rede Sølv tillaans. - En skikkelig kone ønsker at hente Mad for nogle Cavalerer og vil stille Laution for, at hun Jntet skal nyde deraf unherveis. - Svenske Lærreder, samt andre Mode fare, ere arriverede i Butiken paa Hiørnet af Gothers den og Adelgaden. - En smuk, tegnet Hanhønseund, 15 Uger gammel, af ægte Race, er tilkjøbs i Pustervig 193. - For en Barbeer eller anden Hand sende er en Stue tilleie i Helsingørsgaden 326. - En Selskabsdame ønskes, som ikke er ganske ukyndig i, hvad Man af en Saadan fordrer. Cours den 27de Novbr. Hamb. 2 M. 246, a vista 9. Specier 253. - Specier solgtes til 15 Mk. 2 1/2 s. Obligationer (med Renter fra 11te Juni 1821) 72.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1821-12-01
Nationalbank-Obligationer (af Laanet den 4de Februar 1 A.) 90 1/2 a 91. Rbdlr. r. S. (uden Renter) eller 115 Rbdlr. Sedler pr. 100 Rbdlr. r. S. Norske Rigslanksedler 12 3/2. Svenske Sedler 59 s. - Disconto pC. Kjerteminde. Med Sekten her i Egnen, som, til Trods for alle Forbud, ikke har ophørt at virke, bliver det nu atter værre. J Annexet Drigstrup har den fanatiske Formand, ikke kunne afholde sig fra at holde Prædikener for hele Forsamlinger, dem han, ganske i den sædvanlige Form, slut lede med Fadervor og med at lyse Velsignelse over de Tilstædeværende. Andagten var, som Man kan tænke, heel forskjellig: En Mand blandt Tilhørerne græd bitterlig, medens en gammel Kone - sov. Men det Værste var, at Taleren ogsaa vilde polemisere og angreb den i Kirken hørte Prædiken, sigende blandt andet, at han deri kun fandt liden Kiern, men meget Avne m.m. Da Præsten derefter vilde tale ham tilrette, viste han sig trodsig mod alle Formaninger, beraabte sig, som dette Slags Mennesker da altid giør, paa et indvortes Kald; han kunde ikke nedgrave sit Pund i Jorden; Man burde adlyde Gud mere end Mennesker &c. Efter Anmeldelse herom er nylig afholdt et Politi=Forhør, hvori han tilstod Alt, og Sagen bliver nu indberettet til Øvrigheden, som sikkert vil træffe de kraftigste Foranstaltninger til at dæmpe dette Uvæsen. J Kierteminde har og været holdt lignende Forsamlinger, meest af Fruentimmer, under Forsæde af de for ommeldte Forstandere og blinde Lovise. Efter Undersøgelse af det aarvaagne Politie indfandt Byfogden, sig, for at skille Forsamlingen ad; men ogsaa her trodsede Man og brugte alle de Skingrunde, som Ordgyderie og Fanatisme kunne indgive. Ogsaa i Maaløe udbreder denne aandelige Epidemie sig atter. Hals. Den 27de Novbr. Jndkommen, C. K. Krog fra Kiøbenhavn. Afseilede, N. Anthonisen til Gottenborg. O. Pallesen, M. Jversen, N. Lassen til Kiøbenhavn. Den 28de. Afseilede, P. S. Smidt og J. Otzen til Randers. L. C. L. Sand til Kiøbenhavn. C. Pank til Fredericia. J. Andersen til Stege.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1821-12-01
Aalborg Kirker. Første Søndag i Advent prædiker til Høimesse i BudolphiKirke Hr. Dr. Claudi, i Frue Kirke Hr. Stiftsprovst Schierup. - Aftensang i Budolphi Kirke Hr. Thisted; i Frue Kirke Hr. Fuhr.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1821-12-01
Ved Tallotteriets 1049de Trækning i Altona udkom: No. 2. 31. 3. 41. 37.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1821-12-01
Bekientgiørelser. Da saavel den Hamborger som den Kiøbenhavnske Post først ankom hertil ved Avisens Slutning, saa kunne de med samme hidbragte Nyeheder først meddeles i Mandags=Avisen.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1821-12-01
Redactionen.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1821-12-01
At det har behaget Livets og Dødens Herre i Morges Kl. 6. at bortkalde min evige og uforglemmelige Mand Told- og Consumtionsbetient Jørgen Dinesen Guldberg, efter nogle saa Dages Sygeleie, i sit Alders 46 Aar, skulle jeg ikke undlade sørgeligst at bekiendtgiøre for Slægt og Venner. Frabedende mig al Condolence. Aalborg den 1ste December 1821. Anne Severine Wiirenfeldt, sal. Guldbergs.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1821-12-01
Nr. 18 af den cimbriske Mercur er idag udkommet og indeholder: Opfordring til Nørrejyllands Geistlige. Tværlænkerne. Til gamle Aalborg. Om Vognen i Kattesundet. Ægtemandsklage. Oprigtig Ønske for Domestiker! Til Forfatteren, af det i den cimbriske Mercur No. 6 indrykkede Digt med Underskrivt Noli me tangere. Jella,
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1821-12-01
(fortsat.) Bekiendtgiørelse. Aalborg den 1ste December 1825. Albert Borch.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1821-12-01
Efter skeet Anmeldelse er østen for Lindholms Aae, ved Byrge Jørgensens Huus, inddreven en Pommersk Bielke og en saakaldet Kipflaade, hvortil retmæssig Eier herved indkaldes, for at afhente det Ovenmeldte og betale de paagaaende Omkostninger. N. Sundbye den 28de November 1821. Spies.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1821-12-01
Den 24de Novbr. er en Jolle, inden og uden grønmalet og i Bunden tiæret, bortkommen paa Strømmen ved Aalborg. Biergeren bedes imod en passende Biergeløn, at henvende sig til Mad. Tvenstrup i Snorren.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1821-12-01
I Politie-Sagen anlagt af Undertegnede med Farvermester N. Jörgensen i Aalborg, er ved Aalborg Byes Politieret den 29de Dennes mi gaaet saadant Forlig For de af Farvermester N. Jörgensen med Undertegnede udøvede Fornærmelser, baade me grove Ord og Slag, maatte bemeldte Jörgensen bøde i Mulct til Aalborg Byes Fattigkas55 Rbdlr Sedler, samt betale alle de af den Sag gaaende Omkostninger, ligesom han ogs maatte indrömme Undertegnede Ret til offentat bekiendtgjøre dette Forlig - og endelig, denne Sag af Undertegnede kan forfriskes dersom Jörgensen mere maatte udvise nogensomhelSlags Fornærmelse enten i Ord eller Gierninmod mig; - hvilket jeg, i Anledning af FarveJörgensens Avertissement af 29de Dennes finder mig befölet til at bekiendtgjøre. Aalborg den 30te November 1821. L. Knap.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1821-12-01
Efter at Skomagerlaugets Oldermand heri Byen var bleve tilkiendegivet, hvor min undvigte Lærredreng Christian Christiansen opholdt sig, og jeg Efterretning herom ved meddeelt, afhentede jeg bemeldte min Lærredreng i Wisborved Hadsund og førte ham tilbage i sin Lære, som skeete i Forgaars den 29de November. Men da han strax derefter, nemlig i Gaarmorges Kl. 7, har absenteret sig paa nye, saa anmodes enhver, som denne Person (der forhen i disse Aviser er beskrevet) maatte forekomme, behage at anholde ham, og meddele mig Efterretning, eller og besørge ham transportere til mig, paa min Bekostning. For alt Saadant er jeg des den Vedkommende meget forbunden. Aalborg den 1ste December 1821. Jens Christian Olsen, Skomagermester.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1821-12-01
En Boutikindretning af Disk, Reoler og Skuffer, ønskes til kjøbs. Man melder sig paa Addresse-Contoiret.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1821-12-01
Min Tienestekarl Mogens Pedersen, svensk af Fødsel, bruun af Øine, sort af Haar og fyldig af Ansigt, der i flere Aar har tient her i Nørretranders Sogn, og nu sidst hos mig; var afvigte Løverdag i Aalborg tilligemed mig, med udeblev samme Aften af sin Tieneste, og har siden ikke indfundet sig, uagtet jeg har ladet søge efter ham. Derfor er min Begiering til Alle og Enhver, som bemeldte Mogens Pedersen maatte antræffe, ikke at huse eller hæle ham, som ha endnu maatte være i Byen, hvilket paatvivles), men anholde ham, eller i andet Fald opgive mig hans Opholdsted, Han var ved Undvigelsen iklædt: en hvid Vadmels Trøie en blaae dito Vest, og et Par hvide Vadmels Buxer, Hat og Støvler. Øster Uttrup i Nørretrandes Sogn den 29de Novbr. 1825. Christen Andersen.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1821-12-01
En Dreng af god moralsk Characteer, der er confirmeret kan blive antaget paa et Apothek. Avisens Udgiver anviser. Billedet, Sørgespil af Friherre v. Houvald, overse af Sylvester Hertz, 11 Ark stor, har nu forladt Presen og faaes smukt heftet for 9 Mk. Tegn hos J. S. Vogelius.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1821-12-03
Udlandet.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1821-12-03
Græsk tyrkiske Anliggender. Aviserne ere sparsomme med Krigsrygter og Fredsefteretninger. Blodet flyder i Strømme; Plad flyde"! siger Politiken: "Min Tid er ikke endnu." Menneske den haaber og venter; "Vent Dul" siger Egennytsen: "Mit Spil skal frem." - Tyrken spidder og korssester og lemlæster Jesu Tilbedere; dertil har han Ret sige de juridiske Jismænd: "Han er deres lovlige, lei gratia forordnede Souverain. - Grækerne raabe om hielp al Verden rundt; "Vil J tie, J Skraalhalse!" siger Hr. Gustav Ludvig Baden: "J har saamænd slet nogen Nød.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1821-12-03
Man taler i tilforladelig Tone om en Congres til næste Foraar. Skal den afgiøre, hvad der skal blive af den helleniske Frihedskamp, da torde vel denne være udfægtet forinden. Alle nære det Ønske, at Anliggenderne i Østen maatte faae et Udfald, der kunde tilfredsstille saavel Menneskelighedens som Politikens Fordringer, men en Uvished, som den nærværende, er piinligere næsten, end det værste Udfald. Vil Man tøve til Myrderierne i Østen, ligesom, Pesten i Barcellona, ophører af Mangel paa Næring: Jfølge de sidste Beretninger rase begge Landeplager endnu med lige Kraft paa begge hine Punkter; kun begynder Raseriet, at mangle Offre. Forat sætte Grændser for Ondet, bar Man ved Foden af Pyrenæerne draget en Cordon; kunde Man ikke drage en lignende mellem Muselmændenes Sabler og vore christne Brødre?
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1821-12-03
Om Keiser Alexanders Uitimatum til Porten hører Manda, at han deri vedbliver sin forhen yttrede Mening, uden dog at ville afvige fra de i Laybach antagne Grundsætninger. Han paastaaer, at den Grækerne i tidligere Traktater indrømmede Retstilstand skal gives dem tilbage, samt at Tyrkerne ufortøvet skulle rømme Moldau og Wallachiet. Saalænge disse tvende Hovedpunkter ikke ere opfyldte, kan Keiseren ikke fornye sine diplomatiske Forbindelser med Porten. Overhovedet vedbliver det russiske Hof, standhaftigen at forfægte de af Baron Stroganoff opstillede Christendoms Grundsætninger, og endnu tør vi nære det Haab, at Barbariet maa ligge under. J en diplomatisk Cirkulairnote til Europals Stormagter har Keiser Alexander bemærket, hvorlunde intet Øieblik kan være gunstigere for ham til en Krig mod Tyrkerne, end det nærværende, hvorlunde fremdeles den offentlige Mening i alle Christenhedens Lande, og navnlig i det russiske Rige, taler til Grækernes Fordeel, men at han dog vil stræbe at opretholde Freden, saafremt han ikke nødes til, at gribe krigerske Forholdsregler, forat hævde sin Krones Ære og forfægte Religionens Tarv. Virkelig lader det, som Porten, i sin ubegribelige Dumhed, vil nøde Keiseren til et Møde i Felten. Vel ere begge de første Statsofficianter i Constantinopel, nemlig Storveziren og Capudan=Pascha, komne i aabenbar Feide, fordi den Første vil Fred, den Sidste Krig. Dog lader det, som det sidste Partie vil seire. Rustningerne ere frygtelige. Til de asiatiske Paschaer er sendt en fornyet befaling, strax at stille alle de Tropper i Felten, de kunne samle. Til alle Kanter udstedes krigerske Opbud, hvori det hedder, at Jslamismen er stædt i yderste Fare og kun kan reddes, naar Nationen reiser sig i Masse. "Rusland truer med Krig - saa lyde Ordene: Faren er stor. De oprørske Græker og alle Portens Fiender understøttes paa det Virksomste udvortes fra. Jfølge Beretninger fra Belgrad har den nye Pascha erklæret, der staae 150,000 Tyrker samlede ved Rustschuk i Bulgarien, der ville gaae over Donau, for med væbnet Haand at holde Russerne ude. – J Jassy indrykke hver Dag friske Tropper. Tyrkerne forskandse sig hen mod Pruth og træffe alle mulige Forsvarsanstalter. - Saa kan det da ei Andet være, end at Russerne maa giøre alvorlige Miner. Garderne rykke stedse sydligere. Vel beløber den russiske Hær ved Pruth sig kun til 120,000 Mand, men længere tilbage i Ukraine kontonnere henimod 200,000 Mand. Polakkerne dele Russernes Beggeistring mod Osmannerne. En stor Deel af den polske Hær skal mobiliseres til et Observationskorps, saasnart det vorder Alvor med Krigen.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1821-12-03
J Constantinopel selv seer det maadeligt ud baade med Tyrker og Græker. Disse forfølges nu som før og Hine forfølge hverandre indbyrdes. Janitskarerne vedblive at true med Opstand. De forlange høiere Sold, tale omStatsforræderie og pege ganske ligefrem paa adskillige høie Embedsmænd, som, efter deres Anskuelse, burde giøres et Hoved lavere. Kun med Møie har Man kunnet dæmpe Misfornøielsens aabenbare Udbrud. Midlerne, Manhertil betjener sig af, ere Sværdet og Strikken, og hver Nat falde flere Hundreder af de uroligste Hoveder. Jmidlertid maa Man snart see blodigere Optrin imøde. Mellem Janitskarer og Asiater hersker det gamle avindsyge Fiendskab. De Sidste hungre efter Rov og tørste efter Blod. -
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1821-12-03
Mærkværdigt er det, at Man i Constantinopel ikke længere betragter Petersborg, men Wien som den Stad, hvorfra det endelige Resultat skal komme. Heraf kan Man da slutte, at Østerrig staaer som Mægler mellem Rusland og Porten. Skulle end Grækerne vedblive, at staae ene paa Kampens Scene, saa kan dog, naar Lykken fremdeles vil tilsmille dem som hidtildags, netop deres forladte Stilling, vorde et Middel for dem, til at vinde sand Frihed og Uafhængighed. Have Schweiz's Bønder løsrevet sig fra det vældige Østerrig, Hollands Skippere fra det store Spanien, Nordamerikas Plantere fra det havbeherskende Engelland, saa kan det Samme ogsaa lykkes Grækerne med Hensyn paa Tyrkerne, idet mindste i Morea, paa Øerne og i Epirus, da ogsaa de begunstiges af den naturlige Stilling; og have de først tilkæmpet sig Selvstændighed, da vil Egennytten vel føre Venner i Mængde til dem saavel som til hine Folkefærd. Endnu kunne vi, Himlen være lovet, raabe Victoria for dem. De ved Thermopylæ opstilte Græker have bibragt de mod Børtien og Peloponnes marscherende Tyrker et blodigt Nederlag. Af de fire Paschaer, som kommanderede denne Hær, var den fornemste i Forveien død i Larissa, hvorpaa de af ham kommanderede Tropper adspredtes. De tre andre Paschaer fortsatte med 5000 Mand deres Marsch, mod Zitoni, hvorfra de rykkede frem til Thermopylæ. De overnattede ved Landsbyen Molos. Herfra lode de Grækernes Stilling rekognoscere ved 300 Mand; disse bleve af Grækerne lokkede i et Baghold og nedsablede paa 60 nær. Næste Dag rykkede hele den tyrkiske Magt frem, i den Hensigt, at giennembryde Grækernes Linier og vinde Pas set; men de fandt Mænd for sig. Fægtningen var haard og blodig. Omsider beholdt Grækerne Overhaand; over 1200 Tyrker bleve paa Pladsen; 300 Vogne med Levnetsmidler faldt i Seierherrens Hænder, foruden 7 Kanoner, en stor Mængde Munition, 17 Faner, alle Trommer, mange prægtigt opsadlede Heste og meget Andet. En Pascha blev dræbt af en græsk Capitain, en Anden saaret. Grækerne vilde efter denne Seir rykke frem mod Zitoni, da neppe flere Fiender i Hast ville vove sig hid.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1821-12-03
Den tunesiske Flaade er ikke langt fra Tunis total forliist i et haardt og stormende Veir. Over 2000 Mennesker ere omkomne.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1821-12-03
Proklamation. fra det græske Raad i Calamata til de forenede Stui Nordamerika. Fastbesluttede, at leve og døe for Friheden, føle vi ved en naturlig Medføelse dragne hen til Eder, thi Ja Friheden over Alt. Amerikanere, Skiøndt Oceanets Beger skille os fra Eder, føle vi dog, at vi ere Eder nær re, end Nationerne ved vore Grændser, betragte vi Ef dog som Venner, Medborgere og Brødre, fordi J ere: færdige og høimodige; retfærdige, i det J ere frie; modige, i det Eders Love grunde sig paa Evangeliet. J staaer nu til Eder, at sætte Kronen paa Eders Hæde ved at hielpe os til, af Grækenland at udjage Barbarer, der have tyranniseret over os i fire Aarhundreder. Vi fast overbeviste om, at J ikke ville efterligne adskillige J. tioners strafværdige Ligegyldighed, eller, som Man før kan sige, skiændige Utaknemlighed. Staaer os bi, skal broderligt Baand for stedse omslynge Græker og Amkanere og Pagten mellem begge Nationer skal staae evig paa Dydens og Frihedens Klippe.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1821-12-03
Porten og Persien. Directe til Hamborg fra Constantinopel ankomne H. delsbreve (af 25de October) meddele den vigtige Efter ning, at Krigen mellem Persien og Port virkelig er udbrudt, at Tyrkerne ere slagne første Træfning, at Perserne ere i Begreb med, at ry ind i Bagdad og at Porten har afsendt 30 Bud til forsk lige Egne af de asiatiske Provindser, for at bevirke en mindelig Opstand mod Perserne. Fra denne Kant ha altsaa Grækerne Jntet at frygte mere.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1821-12-03
Politiske Forhandlinger. "J lang Tid har det Rygte gaaet, at visse Forhandliger finde Sted mellem Østerrig og Engelland om den pynæiske Halvøe. Nu hører Man, at der mellem beg Stater er sluttet en formelig Overeenskomst, Spanien af gaaende."(Constitutionel.)
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1821-12-03
Spanien. De nysomtalte Uroligheder i Madrid vaktes, som Ma da kunde formode, af de spanske Jakobinere, der i talrig Grupper sammenstimlede i Gaderne og giennemstormed dem med det frygtelige Brøl: "Regieringen har Ondt Sinde, Regieringen ruger over Planer til en Contrarev lution Man maa med Gevalt bemægtige sig den!
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1821-12-03
Paa nogen Tid havde Man begyndt, at indføre stor Qvantitæter Krudt i Madrid. Raadet blev opmærksom herpaa, ahnede strax Hensigten og har strengelig forbud hver Borger at have meer end to Pund Krudt i sit Huus J Cadix gaaer det ikke bedre. Her ere Jacobinerne regierende Herrer og have udjaget alle Autoritæter af St. den. Der er rundet meget Blod.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1821-12-03
Det er opdaget, at en Læge i Barcellona for Pen havde meddeelt de Syge Pas, hvorved det var lykkede dem, at komme gjennem Cordonen. Det staaer til at befrygte, at Sygen ved dem kan vorde udbredt over hele Privindsen. Nidingen er greben og vil ikke undgaae sin Straf Fædrelandet.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1821-12-03
Kiøbenhavn. Den 27de November disputerede Herr Professor og Dr. hilos. J. H. Larsen, Sognepræst i Holbek, for den heologiske Doctorværdighed. Næsten hver Dag i Terminsugen vil i Kiøbenhavn blive vendt til Auctioner over Gaarde og Huse, hvor Nasionalbanken har gjort Jndførsel for resterende Renter. det er allerede tungt nok at kastes ud af sit Huus for Ren raf laante Capitaler, For Resten mangler det da heller skee paa Udkastelser for anden Giæld, og Man seer blandt lidet Bud af 10,000 Rdlr. paa en Gaard, som er asbreret for 28,000 Rdlr.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1821-12-03
For en Tid siden - fortæller Herr Pastor Galskiøt til hyllested i Sielland - skrev jeg et Brev til en Herre land her i Sielland, og udbad mig Underretning om en Ting, som jeg troede han maatte vide; men jeg var saa hældig, at jeg ikke vidste, at han var Rangsperson. haracteren blev derfor ikke sat uden paa Brevet. Rolig entede jeg paa Svar uden at ahne, at jeg havde begaaet ogen Forbrydelse; men ved at faae efterstaaende Svar maatte jeg erfare, hvor høilig jeg gandske imod min Villie og Vidende havde fornærmet denne Herremand, og paa braget mig hans Ugunst. - Paa det jeg spurgte om fik og intet Svar, men i dets Sted sendte Han mig følgende Brev. "At Herr Pastor Galskiøt i Hyllested ikke besidder den Delicatesse, i Forveien at erkyndige sig om den Mands borgerlige Stilling, til hvem han behager at skrive Breve med upassende Udskrifter, kan man vel tilgive ham, som en høit aldrende Mand, paa Grund af de med Aldersommen følgende Svagheder. N. N. d. . ... N. N. Doctor H. Durkopf, som 1706 var bleven Præst ved den tydske Sognekirke i Kiøbenhavn, holdt paa tredie Søndag efter Trinitatis Aar 1720 en Præken sammesteds. der advarede Tilhørerne imod Guds retfærdige Straffedomme, og i sin heftige Jver sagde han: "Jnden til Aars Forløb skal Kiøbenhavn blive til en Steenhob. Mærker vel, hvad jeg siger, og jeg siger det anden Gang, at det maa mærkes desto vissere, nemlig: Jnden ti Aars Forløb skal Kiøbenhavn blive til en Steenhob." Mange lagde denne Spaadom paa Hierte, Andre loe deraf, men 1728, da der endnu kun var to Aar tilbage, begyndte sen Deel at tale derom, og nu indtraf den store Jldebrand. Men at den hele Spaadom, skiøndt den virkelig gik i Opfyldelse, sikkerligen ikke var nogen egentlig Virkning af denne Mands prophetiske Aand, sees deraf, at hans Skræk over Stadens Brand var saa stor, at den drog en Sygdom efter sig, der 1731 lagde ham i Graven.