Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-02-20
Krigskuepladsen i Tydskland. fortiener nu neppe at anmeldes mere: den Huninger Broskandse blev den 5te d. M., efter Kapitulationen, overgivet til Østerrigerne, da Republikanerne forud havde, som nylig ved Kehl, gjort samme ryddelig ligetil Pallisaderne og medtaget alt. - Moreau skal nu bestemt beholde Overbefaling over alle franske Rhin=Armeer og Hoche kommandere den forrige Sambre= og Maas=Armer under ham. Nogle tale om en stor Plan, som Moreau agter at udføre; men Andre forsikre, at ogsaa de franske Armeer skulle kuns agere forsvars viis. Det sidste er vel det sandsynligste, da Troppemarscherne fra Rhinen til Jtalien vedvarende tiltage paa begge Sider. Republikanerne skulle afgive 22,000 derhen. Østerrigerne derimod 14 Bataill., 2 Kavallerie=Regimenter og 1 Artilleriepark, Caltsaa omtrent lige saa mange). -J Jtalien synes Østerrigerne, ved deres sidst fornyede Fremrykning at have opvakt den slumrende Løve af sin Roe. De have ægget den lurende Buonaparte, at fare frem af sin om Mantua dragne magiske Kreds, og at følge dem lige til deres Fædreneboliger. De under hans Anførsel til at seire vante Republikanere trænge nordlig dybt ind i Hiertet af Tyrol, medens de østlig true Karnthen, Krain og Friaul. Ve ruste Venetianerne, som det hedder, sig nu ligeledes til Lands og til Vands, for med væbnet Haand at haandhæve deres (saa længe under Fødder traadten) Neutralitæt, ogsaa har Fader Pave, ved General Collis Ankomst til Rom, funden sit tabte Mod igien og truer, efter først at have opbudet sine fromme Undersaatter, med at afvriste de vantroe Skarer af frafaldne Franzos. deres nye lig tilkiemp. Laurbær, ved Hielp af sine geistl. Legioner, men alt dette hedder, efter de politiske Nyheders Udtryk, ikke andet, end at forekomme Republikanernes Ønsker, Disse modige Krigere, siger dette Blad, brænde, af Begierlighed efter at pryde Tiaren (den pavelige tredobbelte Krone) og de gammeldags Kardinalhatte med Nation alkokarden, og, fra den anden Side, at hiemsøge, den stolte Søestad (Venedig) for at give de arme ulykkelige Jndvaanere, som, af Frygt for den hemmelige Ret, ikke tør tale og Fædrelandets Anliggende, Brugen af Sproger igien, og istedet for de frivillige Tilførseler, som man gav Østerr., at afhente nogle af Republikens Fornødenheder til Armeen. Skulde nu, som Baseller Breve af 6d. forsikre, og som man alt sagde høit i Inspruck selv d. 3die, skulde nu Mantua virkelig være overgivet ved Kapitulation, saa forde de franske Armeers brændende Ønsker vel ikke meget længe blive uopfyldte. Den franske Gesandt i Schveitz, Borgeren Barthelemy, skal have erholdt denne, vel ei uventede, men dog stedse yderst vigtige Efterr. ved en Koureer fra Gen. Berthier, og strax bekiendtg. samme; men da hverken Dagen eller Kapitulationspunkterne selv kunde angives, saa maae man af Tiden vente Bekræftelse og nærmere Underretning. Jmidlertid benytter Buonaparte sine Seice, i det han for det første ingen Frist giver Østerrigerne, til at forstærke sig efterhaanden igien. Passer ved Bassano, hvilket Alvinz, (efter de Viener Hof=Tidenders Udtryk) havde paa sit Tilbagetog, som en i militærsk Hensigt yderst vigtig Post, forstærket til paa 10 Batailloner og 8 Estadroner, maatte, naaret denne vise Forsigtighed, rømmes af Østerrigerne. Jfølge den til Direktoriummet adresserte Official=Beretning af Buonaparte fra Verona den 28 Jan. tilvandt Franzoserne sig denne Hovedpost derved, at de truede med at omringe den fra alle Sider. De bleve virkelig kastede tilbage ved et første Angreb, men d. 24, gjorde de Angreb paa nye. Massena lod d. 25, en af sine Kolonne, ved Carpeneto (1 Miil nordlig for Bassano henimod Tyrol passere Brenta Floden, for at komme de Keiserlige i Ryggen, medens en anden Kolonne under Gen. Menards Anførsel skulde attaquere dem forfra i Valstagne paa den høire Bredde, lige over for Carpeneto. Fægtningen var hidsig Østerrigerne forsvarede Broen mellem begge disse Steder, paa det tapperste; men, truede i Ryggen, og i Fare for at blive indsluttede, saae de sig nødsagede til at tænke paa Tilbagetaget. - Dette var Fægtningen ved Carpeneto, efter hvilken de Keiserlige, som alt nylig blev meldt, trak sig tilbage til Udine. Siden have de endnu retirert meere, og Alvinzys Hovedqvarteer skal alt befinde sig i Klagensurt (Hovedstaden i Kærnthen, omtrent 20 Mile fra Udine og henved 60 Mile fra Mantua). - Et ter franske Official Beretninger gjorte Republikanerne 900 Fanger, erobrede 1 Kanon og over 200 Østerr. bleve paa Pladsen. Det ganske Korps var blevet taget til Fange dersom det ikke i Tide havde retireret. - - En anden Fægning var den 27, paa den anden Side, imod Tyrol, ved Avio og Brentanico (paa Etschens høire Bredde 2 Mile. fra Ala). Jonbert bemægtigede sig i samme, men først efter et 6 gange gientaget Angreb, de østerr. Forskandsninger ved Ala (paa Etschflodens venstre Bredde), gjorte 400 Fanger, og trængte herpaa, som ligeledes alt blev meldt i sidste Nummer, over Røveredo til Trient. - Hovedqvarteret af det til Landets Forsvar efterladte svage øster, Korps under Landon befinder sig i Bogen; men Krigskanselliet og Krigskassen i Brixen (8 Mile længer tilbage). Hovedmagten paa begge Sider staaer vist no paa Grændserne af Karnthen og Friaul. J Triest bliver derfor Bekymringen stedse større. Buonap selv er Bologna og bereder sig paa et Besøg hos den hellige Fader Jfølge en Bogener=Skrivelse af 4de d. skulle de franske Forposter med Tab være trængte tilbage fra Neumark, til Lavis (2 Mile foran Trient) og de derimellem liggende Poster ved Monte, Cortina og Cembra igien være blevne besatte af Østerrigerne, hvoraf de stakkels betrængte Botnerøse megen Trøst. Men naar man læser Gubernium, mets ængstelige Proklamationer og Opbudet til en alminde lig Landstorm, og derhos seer, hvorledes den hele Ader flygter til München, men Regieringen selv til Salburg, hvorledes alt er i den største Forvirring, medens Franzoserne fra 3 Sider trænge ind i Tyrol og alt skulle virkelig have bemægtiget sig Passet fra Brixen til Klagenfurt, og være i fuld Anmarsch imod Triest: saa fristes man til, at holde de Keiserliges Stilling i disse Egne for mere kritisk end nogensinde tilforn. For at forbedre denne snart, bestemmer Rygtet hvert Øieblik et andet østerrigsk Gente til Feldtherre, snart skal Erkehertug Joseph (men som nu er syg med Mack, snart Hertug Albert, snart Fyrst de Ligne - efter Nogle de Vins eller Klairfait, men efter Andre, og det tillige efter al Sandsynlighed, Karl med sin Bellegaarde give Tingene en anden Vending. Virkelig har denne Prinds midt under sin Reise til Vien, pludselig vendt sig til høire, allerede passeret Kempten, og er vel nu alt i Inspruck.