JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-08-10
Den nylig omtalte Opfindelse af Capitain Warner til at ødelægge Skibe er ogsaa bragt paa Ban i Parlamentet, Peel erklærede, at baade det nærværende og det forrige Ministerium havde staaet i Underhandling med W., men at hans Fordringer, vare saa urimelige, at de ikke kunde tilstaaes. Han havde nemlig forlangt 400,000 Pd. St., uden at ville give Sikkerhed for, at Opfindelsen præsterede hvad den skulde, eller for at Regjeringen skulde komme i Enebesiddelse af samme. Sir Napier yttrede, at Opfindelsen neppe var ny, da der i 1805 var gjort et ganske lignende Experiment ved WalmarCastle, men kom ved denne Leilighed tillige frem med den løierlige Snak, af Capitain W. vistnok var i Besiddelse af et hemmeligt Ødelæggelsesmiddelmen at dette var Tilfældet med enhver Chemikker. Hvis iøvrigt sligt et Middel allerede var opdaget i 1805, er det virkelig besynderligt, at det endnu i 1844 er en Hemmelighed.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-08-10
Festlighederne og Forlystelserne i Anledning af Juli=Dagene toge i dette Aar en sørgelig Ende Efterat der nemlig var bleven afbrændt et Fyrværkerie paa Qvai d'Orsay, strømmede Mængden hen af betragte den pragtfulde Jllumination paa les champs elysees, men ved denne Leilighed opstod der en saadan Trængsel, at omtrent 30 Mennesker kom til Skade og 3 af disse (efter andre Efterretninger 6) ere allerede døde.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-08-10
Jfølge de nyeste Efterretninger fra China, har Keiseren forbudt Mandarinerne herefter at forfølge de christne Missionairer. Af disse er det største Antal Englændere, men der er dog og en betydelig Mængde af catholske Missionairer i China.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-08-10
J Polen og Preussen er falden saa svære Regnskyl, at Weichselen paa hele sit Løb er traad over sine Bredder og har anrettet betydelig Ødelæggelse ved Oversvømmelser. Warschaus Forstad Praga ligger begravet i Bølgerne - hedder det i en Beretning af 26de Juli - og saa langt Øiet naaer, sees kun en uhyre Vandflade med enkelte fremragende Trægrupper og Tagspidser, og denne Ulykke strækker sig ligefra Krakau til Danzig. de lave Egne i Nærheden af sidstnævnte By har Oversvømmelsen især været ødelæggende; 2 russiske Dampskibe, som laae ved Danzig, løb efter Øvrighedens Anmodning op af Strømmen, for at redde Mennesker og Kreaturer, hvilket gjorde megen Nytte, da der var altfor faa Baade, til at disse kunde udrette noget Betydeligt efter Ulykkens Omfang.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-08-10
Gudstjeneste. Imorgen begynder Gudstjenesten i Nykjøbing Kirke Kl. 1.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-08-10
AVERTISSEMENTS. Jnteressentskabet i Waalse Vigs Jnddæmning vil Tirsdagen den 13de August førstkommende fra om Eftermiddagen Kl. 2 paa Storholmen, ligesom de tvende foregaaende Aaringer, erindre sig Aarsdagen, da de bleve færdige med det betydelige Arbeide af Dæmningen, ved en Sammenkomst og ved Dands og Musik, hvortil man tillader sig at indbyde. For Restaurationer vil der blive drage Omsorg. Bliver Veirliget gunstigt, oplyses med Lamper og opvartes med Musik i min Have førstkommende Søndag Aften. Nykjøbing den 8de August 1844. J. Thomsen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-08-10
Skipper N. C. Stylsvig afseiler først i næste Uge til Kjøbenhavn og medtaget Fragtgods og Passagerer. En duelig Linnedvæversvend kan strax faae Arbeide hos Væver Hans Nielsen i Ulsløv.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-08-10
J. J. Rundins Patent Jernplove, Ovenmeldte Plove som udmærke sig saavel ved Besparelse af Arbeidskraft, da de kan bruges til 1 a 2 Heste efter Behag, som ved fortrinlig Udførelse af Arbeidet, og som ere anbefalede fra erkjendt dygtige Landmænd, erholdes til Fabrikpriis hos P. W. Wulff i Stubbekjøbing. DHrr. Landmænd indbydes til at tage dem i Öiesyn.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-08-10
Auction. Ifølge Dom og Udlæg, samt vedkommende Udlægshaver, Reqvisition, bliver den forrige Møller Rheinlænder tilhørende 24 Skillings Jordlod No. 38 paa denne Kjøbstads Mark, af Hartkorn ny Matrikul 5 Skpr. 1 Fdkr. 2 1/4 Alb. med Areal af 5 a 6 Tdr. Land, bortsolgt ved 3de offentlige Auctioner, som afholdes Mandagene den 9de og 23de September, samt 7de October førstkommende om Formiddagen Kl. 11 sl., paa denne Byes Raadstue. Conditionerne ere til Eftersyn hos Procurator Tidemand her i Byen, Dage førend første Auction. Hvilket herved bekjendtgjøres overeensstemmende med Placaten af 22de April 1817, til Efterretning for saavel vedkommende Panthavere, som de Lysthavende. Nykjøbings Auctionscontoir den 9de August 1844. Møller.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-08-10
Proclama. Ved Proclama af Dags Dato, som snarest muligt vil blive læst inden vedkommende Retter, ere Creditorerne i Stervboet efter afdøde Tjenestekarl Niels Christensen Fugl af Sæbyeholm, indkaldte med 12 Ugers Varsel til for undertegnede committerede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Grevskabet Hardenberg Reventlows vestre Districts Skifteret, Sæbyholm pr. Nakskov den 3die August 1844. Thierry
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-08-10
Proclama. Ved Proclama af Dags Dato, som snarest muligt vilblive læst inden vedkommende Retter, ere Creditorerne i Stervboet efter afdøde Fæstehuusmand Hans Christian Johan sen og Hustrue Christiane Rasmusdatter af Krukholm, indkaldte med 12 Ugers Varsel til for undertegnede committerede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Grevskabet Hardenberg Reventlows vestre Districts Skifteret, Sæbyholm pr. Nakskov den 3die August 1844. Thierry Adressecontoirets Commissionairer ere: Dhrr. Boghdlr. Thierry i Nakskov, Kammer. Suhr i Rødby, Postexpediteur Christensen i Stokkemarke, Boghdlr. Giegengack i Maribo, Apotheker Grundtvig i Saxkjøbing, Postmester v. Staffeldt i Nysted, Kbd. Wulff i Stubbekjøbing og Færgeforpagter Arnkiel i Gaabense.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-08-12
Lollands Falsters Stift, Tidende. Redigeret, trykt og udgivet af W. F. Laub i Nykjøbing. No 96. Mandagen den 12. August.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-08-12
Jndenlandske Efterretninger. Den jydske Stænderforsamling. To og Tyvende Møde. Præsidenten anmeldte blandt flere private Andragender følgende fra Landsoverretsprocurator Jespersen: Andragende fra flere Jndvaanere i Aalborg, sigtende til Oprettelsen af et særskilt Handels- og Jndustri Ministerium, og Adskillelse af Toldvæsenets og Handels- og Jndustri-Jnteressernes Administration, samt Jndførelsen af Handelskamre i alle Kjøbstæder m.v. Tre og Tyvende Møde. Præsidenten anmeldte at han fra Hs. Durchlautighed Hertugen af Augustenborg havde modtaget en Skrivelse, hvori han, i Anledning af de af Oberst Brock under Adressediscussionen brugte Yttringer, det er kun 35 Aar siden, at en lignende Magt i Riget blev betroet til en sand Hædersmand, men en Krone vinkede, han svigtede sin Pligt og forsømte det lykkeligste Moment til at skaffe Danmark Opreisning for lidte Tab, tilkjendegiver, at han, da han af den kgl. Commiss. Svar paa denne Yttring seer, at der er sigtet til hans afdøde Onkel, der i 1809 blev valgt til Kronprinds af Sverrig, anseer det for sin Pligt at tilbagevise hiin ugrundede Beskyldning" og at godtgjøre det ubeføiede i samme, hvilket han har troet ikke at kunne gjøre paa en meere fyldestgjørende Maade end ved at fremsende anden Deel af Ridder Aalls Erindringer som Bidrag til Norges Historie fra 1800-1815 der indeholde den fuldstændigste Oplysning om hans Onkels Forhold, som Høistcommanderende i Norge, Sluttelig tilføier han det Ønske, at Skrivelsens Jndhold maa blive anmeldt og den tilsendte Bog fremlagt. – Denne Anmodning troede Præsidenten bedst at opfylde ved at lade Bogen saavelsom Skrivelsen henlægges i Læseværelset, hvorhos han tilføiede, at Skriftet tillige fandtes i Stænderforsamlingens Bibliothek. - Oberst Brock: Jeg har først for et Par Dage siden modtaget 2den Deel af Jacob Aalls ommeldte Skrift, og har endnu ikke havt Tid at læse den; men jeg har i sin Tid hørt Meget og Forskjelligt angaaende den Tids Begivenheder, senest af Crusenstolpe. Jmidlertid ere Begivenhederne selv saavelsom de derved handlende Personer nu aldeles hjemfaldne til Historien, hvor de ville finde deels deres Retfærdiggjørelse, deels deres Dom. Dette er alt hvad jeg finder passende her at fremføre. Præsidenten: Jdet jeg ikke har troet at burde nægte den ærede Deputerede at fremføre denne korte bemærkning, kan jeg dog ikke tilbageholde, at nogen formelig Discussion i den Anledning ikke er tilstedelig. Det staaer ham iøvrigt frit for at gjøre en lignende Anmeldelse til Præsidiet, hvilken da skal blive behandlet paa lignende Maade; hvorimod det ikke her er Stedet at discutere og Controverser, der maatte opstaae mellem en Deputeret og tredie Mand i Anledning af Yttringer, som en Deputeret har brugt under Stænderforhandlingerne. Den for 1ste Kjøbstaddistrict valgte 1ste Suppleant, Redacteur samt Kjøbmand og Borgerrepræsentant B. Roe, var ankommen og indtog sin Plads i Forsamlingen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-08-12
Haderslev den 5te August. J Løverdags Morges Kl. 9 var da Provstiets Sognefogder indkaldte paa Amtshuset for at forestilles Kongen. Han talte beroligende til dem, navnlig om Høiskolen, som han haabede vilde blive et ypperligt Middel til Folkets Dannelse, naar der blot ikke ved Valget af Lærerne indblandede sig noget politisk Hensyn, og der ikke blev virket paa Anstalten udenfra.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-08-12
Den tydske Jørgen fra Hoptrup, en Søn af den gamle Sognefoged, som det vil erindres, havde Dr. Meyer ham med paa Slæbetoug til Bankforsamlingen i Rendsborg - traadte nu frem og begyndte at takke for Patentet af 29de Marts, men 3 til 4 af de gamle Sognefogder gik ham imøde og afbrød ham med den Erklæring, at herom vare Meningerne meget deelte, hvorimod de alle vare tilfredse med Rescriptet af 14de Mai 1840, for hvilket de vilde takke Kongen. Jørgen fra Hoptrup taug nu stille, men Kongen tog Ordet og forsvarede Patentet af 29de Marts, hvilket han motiverede med, at den slesvigske Forsamling ellers vilde have skilt sig ad, eller Forretningsgangen i alt Fald bleven sinket; men det var beklageligt, at de danske Deputerede ikke havde villet give Møde, da der nu ikke engang kunde blive afgivet et Minoritetsvotum i denne Sag. Kongen erklærede fremdeles, at han nok skulde sørge for at Rescriptet af 14de Mai blev overholdt, og sluttede med at sige, at naar nogen kaldte Hs. Maj. den tydske Konge, da var dette Usandhed; han var dansk Konge og omfattede alle sine Undersaatter med lige Velvillie. Kongen erfarede altsaa dog ved denne Leilighed, at de tydske Embedsmænds Rapporter ikke ere saa ganske paalidelige, og at navnlig Sprogpatentet ingen Glæde har vakt i Nordslesvig, om end Sognefogderne manglede Mod til at udtale deres Hjertens Mening. Samme Eftermiddag var Hs. Majestæt i Hammelev, hvor det gik varmt til; thi Bønderne anklagede der Kirkebestyrelsen paa det Alvorligste, uagtet Amtmand Johansen stod ved Siden af Kongen og saae ned i Jorden. De fortalte Kongen, at Herredsfoged Kjer raadede enevældig, og da Hs. Majestæt spurgte dem, hvorfor Kirkeværgerne da ikke protesterede, svarede de: "det har de gjort, men det hjelper ikke, thi paa Amtshuset bliver Alting dulgt. Ja, de begyndte endelig at klage over, at der ingen Lov og Ret var at faae i Landet, men da afbrød Præsten dem og lyste en Slags Velsignelse over Kongen, hvorpaa han forlod Kirken, og Amtmanden var hjulpen ud af Kniben. Fra Hammelev begav Kongen sig til Tørning, gik ind i Tinghuset, og efter at han taus havde kastet et flygtigt Blik paa de andre der ophængte Tavler, faldt hans Øine paa den for ham ophængte, hvorpaa han yttrede: "denne Tavle er jo for mig, Ja, den er smuk, og den er ophængt i en god Mening; jeg takker derfor Bønderne for deres gode Villie. Disse Ord hvede Bønderne, og da Kongen forlod Tinghuset, raabte de 3 Gange Hurra for ham. – Man fortæller ellers flere ret morsomme Smaabegivenheder fra Kongens Ophold her. Dagen før hans Ankomst vilde Nordalbingerne plante deres Banner med 2 Løver og Neldebladet midt paa Torvet, og Advocat Stibolt havde alt ladet Steenbroen opbryde og Stangen nedramme, da Borgmesteren komtil, spurgte om Nogen skulde pidskes eller steiles, og befalede at tage disse Anstalter bort: man protesterede derimod, men maatte lyde hans Ordre.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-08-12
Det fortælles ogsaa, at Kongen ingenlunde er bleven behageligen afficeret ved at see Liedertaflens og andre schlesvigholsteinske Patrioters Faner og Emblemer, vist skal det være, at Borgemesteren i den Anledning idag har optaget et Forhør over Festcomiteen, og at en Deel af de danske Borgere ligeledes idag have indgivet en Protest til Magistraten, hvori de fralægge sig al Deelagtighed i disse Foranstaltninger. (Fædrel.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-08-12
Hvad der er en stadig Gjenstand for Conversationen i denne Tid – hedder det i O. Th. Av. er Udkastet til Trykkefrihedsloven, og det er ganske naturligt, da den Sag jo ikke alene maa interessere den egentlige Journalist eller Forfatter, men den hele dannede Deel af Folket, der med fuldeste Ret betragter en fri og uafhængig Presse for et af de første Goder, og som med Bekymring har seet paa, hvorledes Yttringsfriheden i den senere Tid meer og meer er bleven beklippet. Vi erkjende tilfulde, at det er et af de vanskelige Arbeider for Lovgiveren at regulere Trykkefriheden; thi derom ere dog vel alle enige, at lovbunden maa den være, hvis den ikke skal være lovløs. Hvorvidt nu Udkastet heldigt har løst denne vanskelige Opgave, derpaa skulle vi ikke indlade os; det er forelagt Landets udkaarne Mænd til Bedømmelse, og de ville ikke undlade at underkaste dette vigtige Anliggende den nøieste Prøvelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-08-12
J flere Henseender indeholder unægtelig Udkastet Forbedringer i den hidtilværende Tilstand. Cancelliet kan ikke meere supprimere, men skal anlægge Sag, Censur indtræder ikke før efter endelig Dom, alle Blade faae Tilladelse til at optage politiske Efterretninger, Straffene bestaae, paa et Par Undtagelser nær for meget grove Forbrydelser, kun i Fængsel og Bøder; men paa den anden Side vedbliver den præventive Censur, det for Bladene saa trykkende Politigjennemsyn; flere Bestemmelser, ere saaledes (f. Ex. om den pligtskyldige Opmærksomhed, der skal iagttages) at det vil være vanskeligt for en Redacteur, selv med den bedste Villie, at undgaae at støde an derimod, og hvad der behager os mindst af Alt, er Jndførelsen af Cautioner. Det har hidtil, under vor iøvrigt ikke misundelsesværdige Pressetilstand, med Rette været anseet for et Gode, at det stod Enhver frit at udgive et ikke politisk Blad, vilde man for at forebygge, at Udøvelsen af denne vigtige Rettighed ikke skulde komme i farlige eller maculerede Personers Hænder, gjøre den afhængig af en Tilladelse, saa kunde man finde sig deri; men at gjøre den afhængig af Caution er egentlig ikke andet, end at indføre et Slags Censur, thi det kan ikke være, fordi Erfaringen har viist, at Mulcterne ikke komme ind det kan kun være for derved at umuliggjøre Udgivelsen af et Blad for Andre, end den formuende, den aristokratiske Classe. Og vil man da endelig have Cautioner, saa har da idetmindste Journalisten et billigt Krav paa at blive fri for PolitiGjennemsynet; thi Straffene ere sandelig ikke saa milde, eller Bøderne saa ringe, at han just skal fristes til at overtræde Loven af Kaadhed. J Motiverne til Udkastet har Cancelliet ellers fundet sig foranlediget til at udvikle sin Fortolkning af Rescriptet af 23de October 1795, og man seer deraf, at dette Collegium ikke billiger, at Rescriptet er blevet anvendt for at aftvinge Oplysning om en Bladartikels Mening. Collegiet betegner denne Fremgangsmaade som en unyttig Haardhed, og som ikke paa nogen Maade er i det Offentliges Jnteresse, medens samme har bidraget til at gjøre Trykkefrihedsprocesserne forhadte."
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-08-12
Prof. Paulsen i Kiel beklager sig i Corresvandenzbl." over, at han efter sin Tilbagekomst fra Festen paa Skamlingsbanke paa alle Maader er bleven angreden og chicaneret af Slesvigholstenerne for sin udviste Deeltagelse for de danske Slesvige, res Sag, og han forsvarer sig derfor navnlig mod de ublue Beskyldninger, der ere fremsatte mod ham i en Artikel i Neue=Kieler=Blatter, idet han med Føie siger: "Det tydske Universitet i Kiel er tillige Lands universitetet for Hertugdømmet Slesvig, hvis Nationalitet for en Deel er dansk; heraf følger, at Universitetet er forpligtet til ogsaa at pleie hiin Nationalitet, og at ogsaa de enkelte Medlemmer ere berettigede dertil, saa meget mere naar deres Fag, som Lærere i det danske Sprog, i den slesvig-holsteenske og danske Ret kræver det. Skulde Tydskheden udelukkende opfattes ved Universitetet i Kiel, saa laae heri en Fjendtlighed mod det danske Element i Slesvig, en Modsigelse mod den ellers som rigtig anerkjendte frie Udvikling af Folkelivet. Dette har hidtil opfordret til at gjøre Modstand og maa fremdeles opfordre dertil."(Kbhpst.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-08-12
Oehlenschlägers Ophold i Wien og Mun chen er paa begge Steder bleven feiret paa den hjerteligste Maade af Digterens Venner og Velyndere. J Wien, som han for 28 Aar besøgte for første Gang, vare alle de, som dengang havde kjendt ham, ikke lidet overraskede over endnu at finde samme Ungdoms- og Aandsfylde hos ham. Man kappedes overalt om at vise ham Velvillie og Hyldest; til Ære for ham foranstaltedes flere forskjellige Festmaaltider, blandt andre et hos den berømte Orientalist Friherre v. Hammer-Purgstall, hvor han oplæste sin tydske Oversættelse af Dina. Ammerling, der tidlig i Rom har malet Thorvaldsen paa en mesterlig Maade, malede nu ogsaa et meget træffende Portrait af Oehlenschläger. Afskedsfesten i Wien, arrangeret til Ære for Digteren i Hotellet ur Kaiserin von Osterreich, var især rigt paa Liv og Munterhed. De talrige Deeltagere bestode for det meste af Digtere, Konstnere og Skribenter. Ved sin Jndtrædelse i Salen blev Gjæsten hilset med stor Jubel, og ved den ved Maaltidet udbragte Togst: "For den store Digter i tvende Sprog, bemærkede Grillparzer: "Ja, for den store Digter i tvende Sprog paa en Tid, da Digterne i eet Sprog blive saa sjeldne." – J München, hvor Oehlenschläger indtraf samtidig med den ædle Zschokke, har man ligeledes søgt at gjøre ham Opholdet saa behageligt som muligt. Literat foreningen die Zwanglosen (i München?) foranstaltede til hans Ære den 29de Juli et Festmaaltid, hvortil ogsaa de danske Konstnere, som opholde sig i München, vare inviterede. Det manglede ved denne Leilighed ikke paa Taler, Digte og Trinksprüche, og det gjorde et dybt Jndtryk, da Digteren ved en Togst, hvori han blev fremstillet som det medierende Element mellem de tvende af een Stamme, udsprungne Nationer, henviste til den Kjærlighed, hvormed han omsluttede det tydske Land og Folk som sit andet aandelige Fædreland. (Kbhpst.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-08-12
Den af Jndustriforeningen i Tirsdags paa Charlottenborg aabnede Udstilling af indenlandske Jndustriproducter har allerede havt et talrigt Besøg. J det man træder ind, seer man i det første Værelse en Samling af flere forskjellige Sager, der tjene til den danske Armees Beklædning og tildeels dens Armatur. Naturligviis ere flere af disse ordinaire Varer, men de fortjene ikke mindre Opmærksomhed, saavidt de godtgjøre, at man viser denne Gjenstand, der er saa vigtig for de af Landets Børn, der udgjøre Krigstanden, stor Omhu. Efter de nyere Bestemmelser forfærdiges det militaire Klæde ingenlunde længere udelukkende paa den kongelige Fabrik i Usserød, men næsten alle LandetsKlædefabriker deeltage i Tilvirkningen; saaledes er en hensigtsmæssig Concurrence opstaaet. Enhver, der interesserer sig for denne Sag, der for nogle Aar siden vakte en levende Discussion, vil her kunne anstille Sammenligning mellem hvad de private Fabriker have præsteret, Modewegs paa Brede, Bruuns paa Bruunshaab, Madsens paa Vintersmølle, Nyebølles, Dickmeiss og Fleres, hvad i grovere Artikler Straffeanstalterne, og i finere Usserøds Fabrik; at denne sidste, især saalænge vor Armee bærer en Hovedfarve saa lidet anvendelig til civilt Brug, maa blive af Betydning, fordi den fortrinligen kan henvende sin Opmærksomhed paa de røde Farver, godtgjøre de her udstillede Klædesorter. Jøvrigt maa bemærkes, at de Fordringer til Appretur eller overhovedet et smukt Ydre, som kræves af Handelsvarer, her træde tilbage mod Spørgsmaalene og Brugbarhed og Varighed. Men ikke destomindre tilfredsstiller det talrige Udvalg af Klæde ogsaa Øiet. Lærrederne, blegede og ublegede, fra Ehlerts Fabrik, adskilligt uldent Tøi til Sengetæpper og Hestedækkener osv., visse sig som gode brugbare Artikler til saare billige Priser. Den af Proprietair Hansen paa Valdnæsgaard mishandlede Huusmand Peder Rasmussen Lollænder yttret i Kbhpst." Tvivl om, at Stiftamtet, som der berettedes i Loll. Falst. Av., har beordret Politimesteren til at undersøge hans Sag; thi - siger han - deels kunde en Undersøgelse i retlig Forstand ikke foregaae, uden at jeg som den Paagjældende, var indkaldt til Forklarings Afgivelse, hvilket ingenlunde har været Tilfældet, imedens det dog maa forudsættes, at den Øvrighed, som havde udfærdiget slig Ordre, ogsaa vilde have draget Omsorg for dens Efterlevelse, og deels har det kongl. danske Cancellie, til hvilket høie Collegium vedkommende Sogneforstanderskab, efter Foranledning af mig, henvendte sig med Fremstillinaf Factum og med Bøn om, at Sagen maatte vorde Gjenstand for offentlig Undersøgelse og Paatale,
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-08-12
under 16de ds., paa Grund af de locale Øvrigheders Erklæring, givet afslaaende Resolution, der endog i Særdeleshed er motiveret ved den af fornævnte Øvrigheder, som det hedder, oplyste Omstændighed, at jeg af Proprietair Hansen var sagsøgt for utilbørlig Opførsel og altsaa vilde faae Leilighed til, under denne Sag ved Contrasøgsmaal at gjøre min Anke gjældende, imedens det dog er notorisk, at jeg til Dato (29de Juli) ikke er sagsøgt af Hansen, thi da maatte jeg dog i det mindste være stævnet. Det er altsaa saa langt fra, at nogen offentlig Understøttelse i den Retning er bleven mig til Deel, at jeg tvertimod som arm og ukyndig Almuesmand, uden egen juridisk Veiledning naar jeg meest behøvede den, staaer i en privat Politiesag ligeover for min saakyndige, med Forsvarsmidler tilstrækkeligt udrustede Vederpart og hans tvende Medhjælpere."
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-08-12
Nykjøbing den 12te August. J Anledning af den foranstaaende i Kjøbenhavnsposten, meddeelte Erklæring fra Huusmand Peder Lollænder, maae vi bemærke, at det er overeensstemmende med Sandhed, naar vi have berettet, at Stiftamtet har beordret Politimesteren til at undersøgPryglesagen. Hvorvidt denne Ordre er efterlevet, vide vi imidlertid ikke. Sagen er forøvrigt nu forligt, og efter hvad der er os fortalt, har Proprietair Hansen forpligtet sig til at give Peder Lollænder et Huus i Fæste for Livstid med 3 Tønder Land Jord, Hoverifrihed samt 50 Rbd.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-08-12
Vi skulle ved denne Leilighed bemærke, at man har fortalt os, at Hr. Hansen skal have ifinde at saggive os for den her i Bladet meddeelte Beretning om den af ham mod Peder Lollænder udøvede Voldshandling. Dette kunne vi dog neppe troe; thi i saa Fald maatte jo Hr. Hansen ansee sig selv som en stakkels uskyldig Mand, der med Uret er bleven forfulgt og beskyldt, og til at indbilde sig Sligt er dog vist Hr. Hansen for klog. Det kunde forresten blive en moersom Historie, hvis det virkelig er Hr. Hansens Hensigt at sagsøge os.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-08-12
AVERTISSEMENTS.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-08-12
Dødsfald. Det bekjendtgjöres sörgeligst for fraværende Slægt og Venner, at min kjærlige Ægtefælle mine fem Börns trofaste Fader, Hans Markus Möller, Sognepræst til Taagerap og Thorslunde paa Lolland, indgik til et bedre Liv den 9de denne Maaned i sit 43de Aar efter et langvarigt og smerteligt Sygeleie. Taagerup Præstegaard den 11te August Sophie Elisabeth Møller. født Schov.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-08-12
En duelig Linnedvæversvend kan strax faae Arbeide hos Væver Hans Nielsen i Ulsløv.