JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-11-25
Skov-Auction. Mandagen den 28de November førstkommende, lader Proprietair Søltoft til Tyrrestrup, i den ham tilhørende Skov paa Gaardens Mark, ved Auction bortsælge Ege og Bøgetræer paa Roden, anslaaede til 76 Favne Eeg, 176 Favne Bøg, samt nogle Aske= og Elmetræer, og noget Egetop. Egene ere tjenlige til Skibs= og Bygningstømmer, og til andet Gavningsbrug. Bogene, af hvilke nogle indeholde 6 til 7 Favne og de fleste 3 til 4 Favne, bestaae for det meste af Gavningstræe. Askene ere tjenlige til Vognarbeide. Vederhæftige Kjøbere gives Credit til 1ste Marts 1837. Auctionen begynder Klokken 9 Morgen. Man samles ved Skovfogdens Huus paa Gaardens Mark. Conditionerne erfares paa Auctions-Stædet. Lysthavende indbydes. Woer og Rim Herreders Contoir i Horsens, den 18de November 1836. Berntz. Jacob Daniel Wesenberg, Krigsraad, Herredsfoged i Nørhald, Støvring og Galthen Herreder, Gjør vitterligt: at efter Begjæring af Gaardmand Søren Hansen af Laurberg og i Medfør af den ham dertil under 15de October d. A. allernaadig meddeelte Bevilling, indstævnes herved med Aar og Dags Varsel Den eller Dem, der maatte være i Besiddelse af tvende af afdøde Peder Dinesen eller Peder Jensen Dinesen i Laurberg, til Niels Andersen Gaardmand i Norring, under 12te Juni 1798 og 5te Juni 1805 udstædte samt den 18de Juli 1799 og 6te Juni 1805 tinglæste Obligationer, den Første for 299 Rd. d. C., hvorfor var givet første Prioritet, i Debitors Gaard, der da stod for 1 Td. 4 Skpr. Hartkorn, den Anden for 400 Rd. d. C. hvorfor var givet anden Prioritet i samme Gaard, hvis Hartkorn da var 2 Tdr. Ager og Eng og 2 Fdkr. 1/4 Alb. Skovskyld, hvoraf Citanten nu er Eier, hvilke tvende Obligationer ere indfriede men bortkomne uden at være udslettede af Pantebogen, – til at møde for Nørhald, Støvring og Galthen Herreders Ret paa Raadhuus set i Randers den anden ordinaire Retsdag i Februarii Maaned 1838 Kl. 10 Formiddag, for at fremkomme med bemeldte Obligationer og bevise deres lovlige Adkomst til samme, da Citanten i Mangel deraf vil forvente og paastaae de nævnte Obligationer ved Dom mortificerede til Udslettelse af Pantebogen. – Forelæggelse eller Laugdag er afskaffet ved Forordn. 3die Juni 1796 Randers, den 17de Novbr. 1836. Wesenberg. (L. S.)¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-11-25
At Tallotto-Collectionen Litr. G. i Kallund, borg indtil videre er standset, bekjendtgjøres herved.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-11-25
Den Kongelige Lotto-Administration i Kjøbenhavn, den 15de November 1836. Moltke Bonde. Hansen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-11-25
Skiveskydning. Torsdagen den 8de December næstkommende, om Formiddagen Klokken 10 slet, bliver, med Øvrighedens Tilladelse, i Brædstrup afholdt Skiveskydning, hvorved opsættes 8 Sølvgevinster til Værdie 86 Rbd. Der skydes à pont med glat Bøsse paa 80 Alen med Jagtrifler 130 Alen og med Stangrifler 170 Al. Hvert No. betales med 1 Rbd. Seddel. Man melder sig hos Undertegnede. Brædstrup Kroe, den 20de Novbr. 1836. Søren Munk, Den af mig averterede Contoir-Plads er besat. Geelmuyden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-11-25
Støbte Jernvarer, bestaaende af: Kjøbenhavnske 3,2 & 1 Etage Kakkelovne, store runde Ovne til murede Canaler, smaae Ovne med Jern-Canaler, fiirkantede Ovne til murede Etager, Vindovne, Kolleovne, Skibs ovne, Bielæggerovne med og uden Stegeindretning, Skorsteensplader, Gryder i alle brugelige Stør offt, relser, Theekjedler, Stegegryder, Comfurgryder, Tærtepander, førskjellige Slags dybe og flade Pander, Skaftepotter, slebne og uslebne Mortere med Stødere, Kjøkkenfyrtøier, ovale og trekantede Spyttebakker, Vaffeljern, Stryge. jernskiste, Trefødder, Klokker, løse. Laage samt Rensemaskinhjul faaes til billige Priser hos Aarhuus, den 24de November 1836. R. Malling,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-11-25
Nye friske Pommerantzer kan faaes hos J. F. W. Røse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-11-25
Bedste nye Christiania Ansioser sælges i større og mindre Partier til særdeles billige Priser hos J. F. W. Røse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-11-25
Et Sølv Lommeuhr er for noget siden bleven fundet i min Boutique, som den retmæssige Eier kan faae udleveret hos J. F. W. Rose.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-11-25
Hos Undertegnede kan faaes af de nu moderne Kruusstrimler, som bruges saavel til Kapper som Dyveke Kraver. C. Lihme. boende paa Frederiksgade hos Brolægger Engel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-11-25
For en duelig Avlsforvalter vil til 1ste Mai 1837. blive en Tjeneste at erholde paa een af Jyllands større Gaarde. De som attraae denne Tjeneste, ville behage at henvende dem til Forragter Hjorth ved Lindenborg pr. Aalborg, enten mundtlig eller og i portofrie Breve.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-11-25
Fra Undertegnede er den 16de d. M. bortgaaet en sortstjernet Koe med en lille hvid Plet over Lenden, 4 Aar gl. For sammes Tilveiebringelse udloves en passende Douceur. Skjødstrup, den 23de Novbr. 1836. Peder Nielsen, Gaardmand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-11-25
Hvor en skikkelig Dreng, af honette Forældre, der regner og skriver godt, kan blive anbragt ved Handelen, anviser Adressekontoiret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-11-25
Redigeres, trykkes og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-11-26
No 212. den 26de November. Løverdagen. Den til Forsendelse. med Brevposterne Kongelig allernaadigst allene privilegerede Stifts-eldende. Aarhuus
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-11-26
Blandinger. Den nylig fra Engelland til Tydskland foretagne Luftreise, holdes for at være den længste som hidtil en bleven udført. Som bekjendt, kom den ned i det Nassauiske, mellem Coblenz og Weilburg, og havde tilbagelagt 200 danske Miil i c. 17 Timer. Passagererne vare den bekjendte kjække Luftseiler Hr. Green samt to andre engelske Herrer, Advocat Mason og Partic. Holland. Reisen var gaaet over Frankrig, Belgien og Rhinpreussen. Den 5 Miil brede Kanal var passeret i 10 Minuter, Ballonen, 64 Fod D., er af Taft. Gondolen af Spanskrør, overtrukken med Silketøi, kan rumme 16 Personer. (Kun Tre havde Mod til Reisen. Gondolen, havde 16 Centner Ballast. Ballonen havde paa sin Fart over Nordsøen været seet af flere Skibe, og i Calais var Publikum løbet sammen paa Gaderne for at følge dens Retning. Da den var kommet over Rhinen, havde de Reisende ladet den dale noget. OmNatten vidste de ikke rigtigt hvor de dreves hen, Kulden havde i de høiere Regioner været overmaade stræng men da havde de ved ulæsket Kalk, hvorpaa de have de hældet Spiritus, forskaffet sig et Opvartningsmiddel. De Reisende havde ført med sig i Gondolen alle mulige Fornødenheder. Brændeviin, Viin Caffe, Skinke u. u. samt et Apparat til (ligeledes ved ulæsket Kalk) at varme deres Caffe, Beuf, &c. Ogsaa Fyrværkeriesager havde de med sig, for i Nattens Mulm at kunne nedkaste og derved rekognosere Jorden for at vælge sig et Dalingsted. - Der speculeres nu i Engelland stærkt paa at forbedre Luftseilladsen, og man troer allerede at have udfundet det. Der skal nu med det første gjøres et saadant Forsøg. Jstedetfor een skal der anvendes to Balloner. Den større, som skal bevirke Stigningen, fyldes med Hydrogen (den letteste Luftart), og den mindre, der er bestemt til Ballast, med kulsuur Gas (den tungeste Luftart man kjender). Luftskipperen, hvis Gondol anbringes mellem begge Balloner, har det derved i sin Magt at stige eller dale, eller ogsaa at blive i en uforandret Høide, som han selv vil. (Farvel nu med alle Speculationer og Dampvogne og Jernbaner og Toldforordninger, snart vil man kun tænke paa at faae Actier i Luftballoner!)J Wien er i denne Tid forekommen et Kriminaltilfælde af et eget Slags: En Mand af de laveste Klasser havde for over et Aar siden paa Gaden i en af Forstæderne bortsnappet to gandske smaae Børn, og i sit Hjem omhyggelig skjult dem, som andet stiaalet Gods. Hans Hensigt med dette Ran havde været at opdrage disse to uskyldige Skabninger, en Dreng og en Pige, i en Slags Vildheds-Tilstand, for siden at forevise dem for Penge, som vilde Mennesker. Han holdt dem til den Ende indspærrede i et lidet og ind knebent Værelse, talte aldrig til dem, men søgte kun at bibringe dem en saadan Lyd, som ifølge Reisebeskrivelser udstødes af vilde Nationer, og gav dem heller ikke Andet end raat Kjød, Frugt og bart Brød at spise. Tilfældet førte til Opdagelsen af denne planmæssig udkastede umenneskelige Behandlingsmaade. Den Forvorpne sidder nu arresteret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-11-26
Den 9de Octobr. saae man i Paris et Fruentimmer, der holdtes over Vandet ved sine Klæder, svømme ned af Seinen, og da hun lykkelig var bragt iland, befandtes hun at være en ung, smuk, elegant, klædt og selv med Brillanter smykket Dame. J Førstningen vægrede hun sig ved at nævne sit Navn for Politi=Commissairen; men da han havde forestillet hende, at hun i saa Fald maatte finde sig i at blive bragt i et Hospital, tilstod hun at være en i Finants-Ministeriet ansat høi Embedsmands Frue. Da Manden blev underrettet herom, kom der strax en brillant Eqvipage, for at afhente hende. Man kjender ikke Anledningen til dette fortvivlede Skridt. Forleden opstod der ved Nattetid i Byen Berchem, i Belgien, en almindelig Forvirring, idet Stormklokken af alle Kræfter blev ringet uden at man vidste hvorfor. Alle Folk strømmede nu til Kirken, og Hvad fandt man der? En gammel Kone, som var falden i Søvn under Gudstjenesteen, og derved bleven lukket inde. Da hun vaagnede op, havde hun havt Besindighed, nok til at betjene sig af dette Middel, for at slippe ud af sit Fængsel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-11-26
J Julii Maaned d. A. var Advokat Eduard H. i Georgenthal, i Nærheden af Gotha, idet han spøgte med en Hund, bleven bidt af den i Øret. Hunden var imidlertid død, uden at man bestemt kan sige, om det var af Vandskræk eller ikke. J afvigte Octobr. Maaned yttrede sig imidlertid hos den unge Mand umiskjendelige Spor af begyndende Vandskræk, og for at skaane sine kjære Forældre for det jammerlige Syn af denne frygtelige Sygdoms Udbrud, gjorde handen 15de Octobr. ved et Pistolskud Ende paa sin ulykkelige Tilværelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-11-26
Blandt flere andre Steder har Choleraenhuseret, slemt i det italienske Tyrol, hvor man ogsaa, skjøndt forgiæves, har anvendt Spærrings=Systemet. En saaledes afspærret Landsby paa 1150 Jndvaanere havde i 3 Dage over 340 Cholerapatienter, og Frygten tog nu saaledes Overhaand blandt Beboerne, at de, som endnu vare istand dertil, flygtede bort med Qvæget, og lode de ulykkelige Syge hielpeløse tilbage. J hvert Huus laae Døende og ubegravede Døde. En i samme Landsby bosat Hr. v. . . . ., hvem Beboerne hidtil havde betragtet som en liderlig Fugl, var den Eneste, som blev tilbage. Rørt til Medlidenhed ved de Syges og Døendes Angstskrig, begrov han Ligene paa Kirkegaarden, og stod de endnu Levende biaf al sin Evne. Han var Graver, Liigbærer, Læge, Sygevogter og Geistlig i een Person, bragte overalt Trøst og Lindring, og blev saaledes Stedets Skytsengel og velgjørende Dictator. De Bortflygtedes Huse lod han oplukke og deraf udtage Korn, Viin, Linned A. til de Syges Brug, Regjeringen sanctionerede hans Fremfærd, og efter 3 Ugers Forløb, hvori 142 Mennesker vare døde, var Sygdommen forsvunden. Af de Offere, som Cholera nylig har udseet sig blandt de høiere Stænder i München, nævnes især med Beklagelse den græske Oberstlieutenant Mauromichalis, der var fulgt med Kong Otto til Tydskland. Da man to Dage for hans Død advarede ham for denne asiatiske Furie, svarede han: "En Qvinde kan ikke betvinge mig!" Men hun betvang ham dog, den unge Mainot-Høvding, som eengang med sin Jataghan dræbte 300 Tyrker. (?) Han skal have været en sand Kjæmpeskikkelse, og taget sig overordentlig godt ud i den rige græske Dragt. Lægerne, der desværre for sildigt kom til at behandle ham, thi han vilde paa ingen Maade være syg, forbausedes over den Jern=Muskulatur, som han endnu efter Døden besad, hvilken alene kunde erhverves i et Liv, som hans havde været, stedse tumlende sig paa Marken og i Bjergene, i Regn og Soelskin, i Kamp og behagelig Lediggang. Hans Dødskamp skal have været frygtelig, og hans Brøl under Krampetrækningerne liig den saarede Løves. Kong Otto mistede i ham een af sine tappreste og troeste Tilhængere; men den hele mægtige Familie Mauromichalis deeler dette Sindelag, og dens Kjærlighed som dens Had er afgjørende; aldrig halv. Derom vidner blandt Andet den lille sortskaftede Kniv, hvormed en Mauromichalis ihielstak Grev Capo d'stris. Den er stedse siden bleven baaret, som et kostbart Arvestykke, af Familiens Førstefødte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-11-26
J en af Parises Forstæder findes hos en Viinhandler et Privat Theater, hvorpaa der nylig forefaldt en mærkelig Scene. Under Opførelsen af en Vaudeville kom nemlig en Rotte løbende ud paa Scenen og satte sig roligt hen og hørte med overraskende Opmærksomhed paa Musiken. De bortflygtende Skuespillerinders Angstskrig var ei istand til at bortskræmme den fiirføddede Dilettant; man maatte formelig jage Dyret bort.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-11-26
Et engelsk Dampskib havde nylig paa sin Reise faaet en Deel gl. Postvogne ombord for at transportere dem. En af Passagererne bemærkede, at det var behageligere at reise til Vogns end til Skibs, og steeg ind i een af dem, der vare opstillede paa Dækket, og der faldt han i Søvn. Kort efter opkom der en saa voldsom Storm, at man blev enig om at kaste en Deel af Lasten overbord og fremfor Alt de gl. Postvogne. Allerede var man ifærd med den Vogn, hvori Passageren sad, da en Styrtesøe skyllede ind af det aabne Vindue og vækkede den Sovende. Der hørtes nu en gurglende Lyd fra Vognen, hvor Passageren arbeidede paa at faae Vandet ud af Halsen, og endelig fik han Luft og raabte: "Hjelp Stands Vognen jeg drukner!
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-11-26
Aarsagen til Madame Mabibrans Død fortælles nu saaledes: Som bekjendt elskede den store Sangerinde lidenskabelig at ride de vildeste Heste, og knapt 14 Dage for sin Død var hun styrtet med en saadan, hvorved hun blev kastet ud over Hestens Hoved, og fik et Blodkar stærkt læderet. Alligevel vilde hun holde sit Løvte, og sang flere Gange ved den musikalske Fest i Manchester, men ved denne Anstrængelse sprang det læderede Blodkar reent istykker, hun faldt besvimet om midt under Sangen, og maatte bæres bort fra Theatret. Saasnart hun kom hjem havde Lægen forordnet Aareladning, hvorefter hun med hver Time blev være og værre. (Denne Læge har siden offentlig erklæret, at ville bevise for Alle og Enhver, at han skulde have helbredet sin Patientinde, hvis hun ikke var død.) Den engelske Lægekunst og Døden bemægtigede sig hende!" hedder det. Som et Beviis paa, hvor elskværdig hun maa have været, anføres: at den gamle berømte Lafayette, bekjendt som en stor Elsker af det smukke Kjøn og en Tilbeder af udmærkede qvindelige Talenter, fleregange havde sagt til hende, klappende hende paa Kinden: "Det bliver derved, Maria, Du er min sidste Kjærlighed." Den galante Olding vilde ved denne Compliment betegne et skiønt og høithædret Fruentimmers Magt. - Paa sit Dødslei havde den elskværdige Sangerinde betroet sin Vertinde, at hun alt i 5 Aar. havde været hemmelig gift med Beriot (den berømte Violinspiller). To Børn vare Frugten af dette Ægteskab; det ene var død strax efter Fødselen, det andet, en Dreng paa 4 Aar, er paa et Gods som Malibran og Beriot havde kjøbt i Nærheden af Brüssel. Beriot, har maattet høre meget for den i høi Grad paafaldende Omstændighed, at han havde forladt Manchester ligesom hans Kone havde opgivet Aanden, og befalet, at hun ikke maatte obduceres. – "Nu vil man ikke længere kunne bebreide Engelland - hedder det i en fransk Journal – at det ikke elsker Kunsten eller eier store musikalske Konstnere. Svaret derpaa er to berømte Grave: Carl Maria v. Weders og Madame Malibrans. Engelland sikkrer sig Kunstnerne paa sin Viis: det begraver dem. Det er Paaholdenheds-Systemet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-11-26
Den 29de Octobr. blev en Londoner Haandværksmands 50-aarige Kone forløst med 4 Børn, 3 Drenge og 1 Pige. Manden er allerede 65 Aar gammel, og Konen har i de sidste 10 Aar ingen Børn født, Sidste Gang fik hun Tvillinger. Baade Moder og Børn befinde sig iøvrigt vel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-11-26
J et i Speyer udkommende Blad læses følgende mærkelige Avertissement: "En ung Mand, der har absolveret sin Philosophicum, taler og skriver fire Sprog, og som desforuden ikke er ubevandret i flere Videnskaber, ønsker sig en Condition som Gaardskarl, da han ellers maa sulte ihiel."J Hr. Hundius's Menageri paa Hamborger=Berg forevises i denne Tid en i Elben fanget Kjæmpe=Aal af c. 8 Fods Længde. Skjøndt den er udtaget, veier den dog endnu 66 Pund.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-11-26
Forleden blev udenfor Dammporten i Hamborg enLiigbærer, idet han har et Liig til Graven, selv til et Liig. Han segnede til Jorden og reiste sig aldrig mere.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-11-26
Hamborgerbladet: "der Freischutz, indeholdt nylig følgende Skrivelse fra Kjøbenhavn: "Til almindelig Glæde for hele det konstelskende Publikum har det Rygte, at Jfr. Grahn vilde forlade Theatret, for Øieblikket i det mindste ikke bekræftet sig; tvertimod havde vi Leilighed til for kort siden i en paa de deur at beundre denne Terpsichores nydelige Præstinde, der ved den Gratie, hvormed hun optræder i Balletten, er bleven alle Konstvenners Yndling. Om vi endnu længe skulle have den Fornøielse at glæde os ved dette Phænomen, er et Spørgsmaal, hvis Besvarelse afhænger af Omstændigheder, som det ikke er Øieblikket nu nærmere at omtale. Men skulde Jfr. Grahn blive et Offer for nedrig Kabale, og, for at undgaae denne, see sig tvungen til at opgive sin nuværende Stilling, da skal Referenten, som det hele konstelskende Publikums Organ, paany hæve sin Stemme, for offentlig, uden Skaansel, at bekjendtgjøre det Væv af den foragteligste Chicane, hvormed denne elskværdige Dandserinde alt i længere Tid har været omgiven, om endogsaa nok saa høit staaende Personer skulde blive compromitterede ved at deres Navne nævnedes. Ligesaavel som enhver Enkelt i Publikum, som føler sig kaldet dertil, har Ret til at fælde en Dom om Konstnere og Konstnerinders Præstationer, som tilhøre Offentligheden, saaledes er det ogsaa hans Pligt at møde den i Mørket snigende Chicane, hvormed hine forfølges, og at opkaste sig til de Undertryktes Forsvarer. Dette skylde vi Konsten. Vi ville imidlertid haabe, at vi ikke skulle have nødig at spidse vor Pen hertil, men derimod ønske, at vi endnu længe maae have Leilighed til at glæde os ved Jfr. Grahns Konstpræstationer." - Khvnsposten tilføier: "Som bekjendt gaaer der ikke Røg af en Brand uden at der har været Jld."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-11-26
Jndsendt. Ved i Gaaraftes at see Hr. Bouviens Dandseskole blive præsenteret for Elevernes Forældre, kan man ikke nægte, at det var en stor Fornøielse at see hans Elevers Dands og Holdning, af hvilke Mange, endogsaa gandske Smaae, overtraf Tilskuernes Forventning. Hr. Bouviens utrættelige Flid fortjener derfor en offentlig Roes. Aarhuus behøver nu ikke meere nogen fremmed Dandsemester.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-11-26
Bekjendtgjørelser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-11-26
Theatret i Aarhuus. Mandag Aften opføres: Don Juan, eller: SteenGjæsten. Opera i 5 Akter. Musiken af Directionen. Mozart. At Ligningen over Indqvarteringsskatten for Aaret, 1836 i Dag er henlagt hos Hr. Kjøbm. P. L. Schmidt. her i Staden, og der vil vorde henliggende i 14 Dage fra Dato, til Eftersyn for enhver Vedkommende, bekjendtgjøres herved. Aarhuus, den 24de November 1836. Magistraten.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-11-26
Overeensstemmende med Anordningen bekjendtgjøres herved, at Restancellisten over Vægter, Sprøite= og Lygteskatten samt Byens Bekostning, Næring og Brug for indeværende Aar saa og Delinqventskat for Aaret 1834, er mig tilstillet, forsynet med Approbation, samt at Udpantning derefter vil paabegyndes den 19de Decbr. d. A., saafremt Restancerne ikke forinden indbetales tilKæmnercassereren Hr. Politieassistent Nielsen. Aarhuus Byefoged-Contoir, den 24de Novbr. 1836. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-11-26
At Kostportioner i Horsens Hospital fra nu af bortgives, naar Vacance indtræffer, at en Vacance for Tiden finder Sted, samt at denne i Følge det Kongelige danske Cancellies Resolution af 15de Februar 1834 vil blive bortgivet til en af de Hospitalslemmer, som nyde Portion udenfor Hospitalet, undlade vi ikke herved at bringe til Vedkommendes Kundskab. – De om meldte Hospitalslemmer, som attraae den nu ledige eller nogen af de i Fremtiden ledig blivende Portioner, og ønske at optages i Hospitalet, have derom at indkomme med skriftlige Begjæringer, ledsagede af behørigt Vidnesbyrd om deres Værdighed og Trang.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-11-26
Portionerne bortgives af Aarhuus Stift høie Øy righed, men Begjæringerne indsendes til undertegnede Jnspection, hvad den nærværende Vacance angaaer, inden den 15de Januar 1837.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-11-26
Jnspectionen for Horsens Hospital, den 21de November 1836. Rosing. Ræder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-11-26
Confirmationen for den mosaiske Ungdom heri Byen vil finde Sted i denne Tid, og skulde Confirmanter andenstedsfra der ønske at deeltage, ville de behageligt inden 8 Dage fra Dato indfinde sig med Anmeldelse derom hos Samfundets Forstandere. Randers, den 23de Novbr. 1836. Mandagen den 5te Decbr. d. A. agter jeg ved offentlig Auction at lade bortsælge min iboende Gaard her i Byen, saafremt antageligt Bud gjøres. Hele Gaarden er for nogle Aar siden af nyt opbygget af Grundmuur, indeholder 9 gibsede Værelser og 7 Kamre; alle Occonomie-Værelserne ere i Kielder-Etagen. J Haugen, avles aarligt mellem 30 og 70 Tdr. Frugt af de fortrinligste Arter, saaledes i dette Efteraar 30 Tdr. Gravenstener. Gaarden er saavel passende til Gjestgiverie som til Fabrik-Arbeider, da saavel Vand haves i Overstødighed i Gaarden som i Bygningen selv. – Aaen der løber til Havnen, passerer Haugen, og kunde saaledes benyttes. Auctionen holdes i Gaarden om Eftermiddagen Klok Høegh Guldberg. ken 2 slet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-11-26
Jfølge vedtagen Bestemmelse under Skiftet efter afdøde Huusmand Rasmus Rasmussen Bech paa Holme Mark og senere afdøde Hustrue Kirsten Knudsdatter, bliver det Boet tilhørende Sted paa Holme Mark, med Jorder af Hartkorn Ager og Eng 7 Skpr. 1 1/2 Alb., stillet til Auctioner saaledes : Onsdagen den 30te denne Maaned, Mandagen den 5te December førstkommende og Fredagen den 9de f. M., hver Dags Formiddag Klokken 10. De 2de første Auctioner afholdes paa Hads og Ring Herreders Contoir, og den 3die Auction hos Sognefogden, efter saadanne Conditioner, som ved Auctionen bekjendtgjøres. Hads & Ring Herredscontoir, den 25de Novbr. 1836. Lanng.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-11-26
Ved Proclama af Dags Dato ere Alle og Enhver, som maatte formene at have nogen Fordring i Stervboet efter Tjenestekarl Christen Pedersen Hjort af Spentrup indkaldte, med 12 Ugers Varsel, for at anmelde og beviisliggjøre deres havende Krav for mig som Skifteforvalter. Ligeledes ere den Afdødes Arvinger indkaldte med Aar og Dags Varsel for at legitimere deres Arveret, og iagttage deres Tarv under Boets Behandling. Dette bekjendtgjøres herved endvidere med Tilføiende, at Skiftesamlinger afholdes her paa Contoiret den 2den December 1836, samt 27de Januar og 27de Februar 1837. Nørhald, Støvring og Galthen Herreders Contoir i Randers, den 17de Novbr. 1836. Wesenberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-11-26
De nu moderne krusede Strimler til Kapper, saa og Krøller, kan erholdes hos Madame Seeberg i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-11-26
Nogle Kakkelovne kan erholdes tilkjøbs eller tilleie hos Fuldmægtig L. Nellemann. Vadmel til Stampning modtages af Bendstrup.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-11-26
Gode Koge Ærter faaes hos Bendstrup.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-11-26
Skipper N. Falslev, forende Bortjagten Marie Cathrine, bliver bestemt seilfærdig til Kjøbenhavn senest sidst i denne Uge, og medtager Fragtgods og Passagerer. I Commediehuset er Torsdagen den 17de Novbr. tabt. et bruunt Tørklæde, som Finderen bedes at aflevere hos Portraitmaler Jørgensen paa Studsgaden. Nye Enterpe. Bisebog for Damer og Herrer. 1837. Første og andet Hefte, Subskriptionspriis 2 Mk. pr. Hefte, faaes hos J. Jessen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-11-26
Redigeres, trykkes og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmqulst.