Berlingske Tidende, 1764-12-24
London, den 7de Decembr. Breve fra Sælskabet til den christelige Troes Udbredelse, fra Madras i Ostindien, paa Kysterne Coromandel, daterede den 5te Mai 1763, indeholde, at Missionairerne havde vovet sig dybt ind i Landet iblant Hedningerne, og omvendes mange af dem. At iblant disse nye omvendte vare en heel Deel Vævere, hvilke nu havde indrettet Væverstole i Veperi, hvoraf man ventede sig en god Fordeel. At Missionen der havde. erholdet fra Hr. Ziegenhagen, Hofprædikant til St. James i London, 150 Pd., og fra Hr. Professor Franke i Halle en anseelig Mængde Tamulianske Bogstaver til et Trykkerie, tilhvilke Hr. Franke endnu ville sende flere. At den Engelske Regiering i Madratz har der ladet anlegge et Trykkerie, og overladt det til Missionairernes Forsorg. At Hr. Schwartz, en Dansk Missionarius i Tranqvebar, har i Julii Maaned 176. prædiket i Staden Tanjour, endog i det Kongel. Pallads der, da Kongen vel anhørte hans Prædiken, men lod sig ikke see. At Hr. Schwartz kom i Sept. Maaned samme Aar tilbage til Trischinapali, efterat mange Hedninger og Papister havde antaget den Protestantiske Religion. Andre Breve fra Hr. Hütteman, en Missionair i Calcotta, daterede 2den October og 5te November 1763, mælde, at den christelige Kirke har der faaet en stor Tilvext af Hedninger. Til Exempel paa en særdeles taabelig Overtroe iblant disse Hedninger, anføres, at de tilbede den allerafskyeligste Art Slanger, og at en riig, samt ganske ung Enke, da hendes Mands døde Legeme blev brændt efter Landets Skik, kastede sig og paa Baalet. Fra Water ford i Jrland berettes, at den 7 Nov. hiemkom did Skibet Hopestill, fra Carthagena; Capitainen og hans Folk have redelig udsagt, at den 16 Mai sidst, paa deres Reyse fra Mallaga og Cette, af Waterford, mødte de 8 Spanske Krigskibe, hvilke angrebe deres Skib fiendtlig. Capitainen hidsede da Engelsk Flag men de Spanske fore ikke desmindre fort at fyre paa dem. Det Engelske Skib var saa nær, at det maatte frygte for at blive skudt i Grund, raabte derfor om Naade; men Spanierne gave det hele Lag end 2 Gange, fordærvede alle Seglene, Masterne og Rundhuset, saarede Capitainen i Armen, og Supercargen dødelig, dræbte en Passageer, og opbragte Skibet til Carthagena. Sagen blev af den Engelske Consul der bragt for Hoffet i Madrid, men han udvirkede intet videre dermed end at Skibet blev forbedret. For Ladningens Beskadigelse, Tidsspilde a. blev Capitainen intet tilstaaet. Saasom man her taler meget om et Forbund imellem de Nordiske Potentater, har Hoffet i den Hensende sendt en Coureer til Stockholm for faae Dage siden, med Breve til dets Minister der, i hvilke ham skal være anbefalet at giøre Forestillinger ved det Svenske Hof. hvilket man tiltænker at ville slaae sig til det navnkundige Familie Forbund, for at afvende det derfra, som en Sag der kunde blive Storbrittanniens Handel til Skade. Ridder d'Con de Beaumont, har taget en hastig Flugt, af Frygt for at blive udleveret til Frankrige. Man har her det Haab om Hr. Wilkes, at det Franske Hof vil i det mindste raade ham til at tage Flugten. Man taler vel her om en forefalden Trætte imellem Spanien og Portugal, men da vores Hof ikke har mindste Tidende derom fra det Portugisiske, maa Rygtet være utilforladeligt. J Følge en forfattet Beregning have Syd=Compagnier og det Ostindiske Compagnie den 24de November dette Aar haft Summer i Banqven her, under adskillige Titler, hvilke tilsammen udgiøre 129 Mill. 674553 Pd. St., foruden den Summa 248250 Pd. St., kaldet lange Livrenter. Den aarlige Rente af disse Capitaler, beløber sig til 4 Mill. 825738 P. S.