JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1805-02-04
Ved udtagen Høiesterets Stævning have Citanterne indstævnt til Underkiendelse, som uefterrettelig at være, den tilforn udi denne Sag ergangne Aggershuus Stifts Overrets Dom, afsagt den 11 Marts 1799, betræffende Rydningspladsen Mangen og dens Ryddiggiørelse. Herom er ved fornævnte Stifts Overrets Dom saaledes kiendt for Ret: Laugmandens Dom bør ved Magt at stande, og bør Citanterne afg. Jess Ankers Boe og Arvinger, samt Huusmanden Ougden Christensen, een for alle og alle for een, betale til Enken Eli Simons Datter med nu havende Mand Lars Hansen udi Processens Omkostninger for denne Ret 40 Rdlr., hvorunder Procurator Wolds Sallarium billiges med 24 Rdlr., samt 4 Rdlr. til Justitskassen; hvorimod Contra=Citanterne bør erlægge det stemplede Papir og Rettens Gebyr samt Justitskassens Tilkommende.
Berlingske Tidende, 1805-02-04
Ved Hedemarkens Lautings Dom, afsagt af Laugmanden Kammerraad Schvabe den 21 Juni 1797, er saaledes dømt: Hiemtings Dommen bør ved Magt at stande, saaledes, at Huusmanden Dugden Christensen, bør til næste Lovens Fardag, under Udkastelses Tvang. fraflytte og ryddiggiøre Pladsen Wangen for Gaarden Øvre Moestues nuværende Eier Lars Hansen, og til ham betale den tilpligtede efterstaaende Huusleie og idømte Omkostninger. J Kost og Tæring for denne Ret betaler Februar. Jes Anker og Ongden Christensen Wangen, een for begge og begge for een, til Lars Hansen Øvre Moestue, 24 Rdlr., og til Justitskassen 4 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1805-02-04
Sorenskriveren i søndre Hedemarken Hans Lemmich Juell har ved Dom af 2 Juni 1790 saaledes kiendt for Ret: at Ougden Christensen bør, under Udkastelses Tvang, fravige og ryddiggiøre Pladsen Wangen for Sagsøgeren Jens Moestue, imod at nyde betalt hans paa Pladsen staaende Huse, efter paasatte Taxt, med 33 Rdlr. 1 Mk.; saa bør han og til Sagsøgeren betale den resterende Huusleie, efter paasatte Taxt, med 10 Rdlr. for afvigte Aar, og erstatte ham denne Sags Omkostninger med 32 Rdlr., samt bøde til Justitskassen for unødig Trætte 48 s. Paastævnte Forbud bliver, som lovlig paavirket i alle Maader stadfæstet.
Berlingske Tidende, 1805-02-04
Dom Stifts Overrettens Dom bør ved Magt at stande. Prosessens Omkostninger for Høiesteret ophæves. Til Justitskassen betaler Jess Ankers Stervboe og Arvinger som Ta hende 5 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1805-02-04
Dito Dato. No. 38. Klingberg. - Afgangne Jes Ankers Stervboe og Arvinger, samt Huusmand Anders Andersen, contra Haagen. - Lars Hansen Øvre Moestue.
Berlingske Tidende, 1805-02-04
Ved udtagen Høiesterets Stævning have Citantere indstævnt til Underkiendelse, som uefterrettelig at være, den forhen i denne Sag passerede Aggershuus Stifts Overrets Dom, afsagt den 11 Marts 1799, betræffende Nydningspladsen Lien og dens Ryddiggiørelse, med videre. Derom er ved fornævnte Stifts Overrets Dom saaledes kiendt for Ret: Laugmandens Dom bør ved Magt at stande. Udi Processens Omkostninger for denne Ret betaler Jess Anker, eller nu hans Boe og Arvinger, fælles med Anders Andersen, een for alle og alle foreen, til Enken Eli Simons Datter nu havende Mand Lars Hansen Øvre Moestue 40 Rdlr., hvoraf denne bør at udrede Rettens Gebyr, det stemplede Papir og Justits kassens Tilkommende, samt i Salario til den befalede Sagfører Procurator Wold, som ved Sagførelsen ingen Forsømmelse skiønnes at have begaaet, 24 Rdlr., samt til Jnstitskassen 4 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1805-02-04
Ved Hedemarkens Lautings Dom, afsagt af Laugmanden Kammerrad Schvabe den 21 Juni 1797, er saaledes kiendt for Ret: Hiemtings Dommen bør ved Magt at stande, saaledes: at Anders Andersen bør til næste Lovens Fardag, under Udkastelses Tvang, fra flytte og ryddiggiøre Pladsen Lien for Gaarden Øvre, Moestues nuværende Eier Lars Hansen, og til ham betal Maaned den tilpligtede efterstaaende Huusleie og dømte Omkostninger. J Kost og Tæring for denne Ret betaler Jes Anker og Anders Andersen Lien, een for begge og begge for een, til Lars Hansen Øvre Moestne 24 Rdlr., og til Justitskassen 4 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1805-02-04
Sorenskriveren i søndre Hedemarken Hans LemmidJuel har ved Dom af 2 Juni 1790 saaledes kjendt for Ret: at Anders Andersen bør for Sagsøgeren Jens Engebretsen Moestue, under Udkastelses Tvang, fravige og ryddiggiøre Pladsen Lien, imod at nyde betalt de paa Pladsen staaende Huse, efter paasatte Taxt, med 8 Rdlr. 2 Mk. Saa bør han og til Sagsøgeren betale paastævnte resterende Huusleie med 2 Rdlr. 2 Mk., og betale ham i Sagens Omkostninger 32 Rdlr., samt bøde til Justitskassen 48 s. Paastævnte Forbud bliver, som lovlig paavirket, stadfæstet. Dom Stiftsoverrettens Dom bør ved Magt at stande. Processens Omkostninger for Høiesteret ophæves. Til Justitskassen betaler Jess Ankers Stervboe og Arvinger 5 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1805-02-04
Dito Dato. No. 39. Klingberg. - Afgangne Jes Ankers Stevboe og Arvinger, contra Haagen - Lehusmand Peder Bøe med flere Stange Sogns Beboere.
Berlingske Tidende, 1805-02-04
Ved udtagen Hoved=Stævning have Citanterne for Høiesteret paaanket, til aldeles Underkiendelse, den forhen i denne Sag ergangne Aggershuus Stifts Overrets Dom, afsagt den 29 Octbr. 1798, betræffende Gyldigheden af et af Peder Bøe med flere erhvervet Aastæds Tingsvidne, begyndt den 6 August 1794 og sluttet den 13 Jan. 1797 med derunder passerede Rets Handling, angaaende Contra=Citanternes Brug i Moerskoven, eller den saakaldte Stange Alminding, med videre. Derom er ved fornævnte Stifts Overrets Dom saaledes kiendt for Ret: Jndstævnte Lehnsmand Bøe, EvenRegstad med de flere af Stange Sogns Almue bør for Citanten Jess Ankers Tiltale i denne Sag fri at være; hvorimod Tingsvidnet, begyndt 6 August 1794 og sluttet 13 Jan. 1797, bør saavidt paaanket er, ved Magt, at stande. Udi Kost og Tæring for denne Ret betaler Citanten, eller nu hans Boe og Arvinger, til indstævnte Lehmand Bøe med de flere 80 Rdlr., hvorunder indbefattes Procurator Omsens Salarium, som billiges med 500 Rdlr. Lenhsmand Peder Bøe med de flere Contra=Citantere i denne Sag have derimod ved Contra=Stævning indstævnt bemeldte Stifts Overrets Dom til Confirmation og Skiærpelse. Dom: Dom: Stifts Overrettens Dom bør ved Magt at stande. J Kost og Tæring for Høiesteret betaler Jess Ankers Stevboe og Arvinger til Contra Citanterne 60 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1805-02-04
Dito Dato. No. 40. Klingberg. - Afgangne Jes Ankers Stervboe og Arvinger, contra Haagen - Frue Øara Holm og Stedsøn Jens Christian Holm samt Christen Ring næs.
Berlingske Tidende, 1805-02-04
Citanterne i denne Sag have ved udtagen Stævning paaanket den forhen i denne Sag passerede Aggershuus Stifts Overrets Dom, afsagt den 11 Marts 12 til aldeles Underkiendelse, betræffende Jess Ankers formeentlige Eiendoms Ret til Pladsen Tyllien, dens Fravigelse og Ryddiggiørelse, hvortil han havde formeent sig berettiget, da Pladsen skal være beliggende paa og tilhøre hans Eiendom Moerskoven, med videre. Herom er ved fornævnte Stifts Overrets Dom saaledes kiendt for Ret: De ergangne Domme bør ved Magt at stande, og bør afgangne Jess Ankers Boe eller ArvinEnde. paa høiest. ger betale Frue Sara Holm og Søn udi Processens Omkostninger for denne Ret 50 Rdlr., hvorunder Procurator Wolds Salarium billiges med 300 Rdlr., samt 4 Rdlr. til Jnstitskassen. Derimod bør Contra=Citanter, ne betale det stemplede Papir og Rettens Gebyr, samt Justitskassens Tilkommende.
Berlingske Tidende, 1805-02-04
Ved den af Langmanden Kammerraad Schvabe under 21 Juni 1797 givne Dom er kiendt for Ret: Hiemtinge Dommen af 10 Juni 1789 bør ved Magt at stande. J Kost og Tæring for denne Ret betaler Jess Anker til Fri Holm og Søn Jess Holm 23 Rdlr, som indvilges Procurator Ytter i Salarium.
Berlingske Tidende, 1805-02-04
Sorenskriveren i søndre Hedemarken Hans LemmisJuell hæved fornævnte Hiemtings Dom kiendt for Ret Christen Erichsen bør for Enken Frue Holm og Søn Jens Christian Holm fravige og ryddiggiøre Pladsen Tyllien; saa bør han og betale dem denne Sags foraarsagede Omkostninger med 16 Rdlr., item til Justitskassen for unødig Trette betale 84 s. Dom: Stifts Overrettens Dom bør ved Magt at stande. Proces sens Omkostninger for Høiesteret ophæves. Til Justitskassen betaler afgangne Jess Ankers Stervboe og Arvinger som Tabende 5 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1805-02-04
traordinaire.
Berlingske Tidende, 1805-02-08
Skrivelse fra Ny-York den 5te Decbr. Den franske Fregat le President, der har bragt Succurs til Guadeloupe, er gaaet derfra til Annapolis med den franske Gesandt General Turreau, som allerede er ankommen til Washington. Fregatten er igjen gaaet under Seil den 3die d. M. med Hieronnymus Bonaparte og hans Gemalinde.
Berlingske Tidende, 1805-02-08
Skrivelse fra Constantinopel, den 16de Decbr. Pachaen i Bagdad er paa Marschen med en anseelig Armee, for at hindre Abdul Wechabs Tilhængeres Fremgang.
Berlingske Tidende, 1805-02-08
Breve fra Aleppo bekræfte den Efterretning, at den forrige Gouverneur i denne Stad, Mahmud Pacha, har forligt sig med Jndvaanerne, som igien have modtaget ham. Ved dette Forlig har han bevilget dem store Rettigheder og saa udstrakt Frihed, at den let kan blive farlig for den offentlige Rolighed.
Berlingske Tidende, 1805-02-08
Skrivelse fra Ferrol, den 26de Decbr. Generallieutenant Filangieri har nu faaet Commandoen, i Ferrol. Endeel Regimenter ere paa Marschen hertil, og vor Garnison bliver 10000 Mand stærk. Chefen for den franske Skibsdivision, der ligger her, afgiver til GeneralFilangieris Disposition 7000 Marinesoldater, som commanderes af franske Officierer. Her arbeides med Jver paa at udruste Kanoneerchallupper; Borgerne inddeles i Compagnier, for i Nødsfald at kunne bidrage til Stadens Forsvar; kort, man bruger al den Forsigtighed, som Omstændighederne kræve. Den engelske Escadre, der bestaae 10 Linieskibe og 2 Fregatter, har forladt sin Station ved Ares, men er stedse i Sigte af Kysten.
Berlingske Tidende, 1805-02-08
Skrivelse fra Cadix den 1ste Januar. Fregatten la Vegona fra Monteviden er løbet ind hertil. Dens Ladning bestaaer af Uld, 40000 Huder og 28000 Piastre til nogle Handelshuse.
Berlingske Tidende, 1805-02-08
Den engelske Escadre har i Dag atter viist sig uden for Bayen.
Berlingske Tidende, 1805-02-08
En fransk Krigscorvette, som Engellænderne havde bragt op til Gibraltar, har benyttet sig af en stormende Nat og en flygtet til Algeziras. Den franske Besætning paa Corvetten dræbte en engelsk Officier og 12 Matroser og bragte desuden 30 Engellændere med sig som Krigsfanger. Tre af vore Kanoneerchalupper have bragt Corvetten hertil. - Endeel spanske Skibe, som Engellænderne havde bragt optil Gibraltar, have fulgt den franske Corvettes Exempel og ere under Stormen flygtede til Algezirac. - En engelsk Brigantine og et andet Skib ere strandede ved Ceuta.
Berlingske Tidende, 1805-02-08
Det var den østerrigske Krigsbrig Orestes, der nylig forliste her paa Bayen.
Berlingske Tidende, 1805-02-08
Skrivelse fra Mallaga, den 2den Januar. Vor Stad og alle Egne heromkring nyde nu den bedste Sundhed og alle Forretninger ere i fuld Gang. Kornet er meget dyrt og vi behøve endnu betydelig Tilførsel indtil Høsten.
Berlingske Tidende, 1805-02-08
De Læger, som ere sendte til Gibraltar fra London, have erklæret, at Sygdommen i Gibraltar ikke var den gule Feber, men en smitsom Galdefeber, som havde grebet meget og sig formedelst den stærke Hede. Sygdommen her i Staden var af samme Art, som Sygdommen i Gibraltar.
Berlingske Tidende, 1805-02-08
Skrivelse fra Madrid, den 4de Januar. Alle Rigets Store kappes om at understøtte Regieringen. med patriotiske Bidrag. Don Louis de Bourbon, Cardinal af Scala og Erkebiskop af Tolede, har tilbudet 75000 Realer maanedlig i Krigstyr. Hoftidenden meddeler det Brev, som han desangaaende har skrevet til Fredsførsten. Han siger derii: "Jntet Offer maae være for stort for Fædrefandet; fra i Dag af skulle ikkun 3 Retter serveres paa mit Taffel.
Berlingske Tidende, 1805-02-08
Skrivelse fra Jtalien den 13de Januar. De russiske Krigskibes Ankomst til Neapel, hvortil 2 engelske Linieskibe paa samme Tid ankom, har opvakt sto Opmærksomhed, især hos de franske Tropper. Hoffet i Neapel og den franske Gesandt sammesteds have strax sende Courerer til Paris. Endeel russiske Officierer have begivet sig til Rom. Nogle Corps italienske Tropper, som vare posterede i det Neapolitanske under General St. Cyrs Commando, ere komne tilbage til den italienske Republik.
Berlingske Tidende, 1805-02-08
En ny Financepkan er bleven udkastet for den liguriske Republik. Den staaer i Forbindelse med de sammesteds anordnede nye Afgivter. Den liguriske Republiks aarlige Jndtægter have hidtil ikkun beløbet sig til 4 Mill. 905614 Lirer og Udgivterne til 5 Mill. 419288 Lirer, hvorved den altsaa bleven aarlig Deficit af 513674 Lirer.
Berlingske Tidende, 1805-02-08
En engelsk Kaper tog den 9de et genuesisk Skib ved Bugten ved Spezzia. Capitain Raffetto gik strax under Seil med nogle Krigsfartøier indhentede Kaperen, tog Byttet fra ham efter en hidsig Træfning og og ham paa Flugten.
Berlingske Tidende, 1805-02-08
- Omtrent 50 større og mindre Skibe ere ankomne fra Livorno til Bugten ved Spezzia, men de maae holde en Quarantaine af 120 Dage og derover.
Berlingske Tidende, 1805-02-08
Skrivelse fra Paris den 23de Januar. Moniteuren indeholder en omstændelig Beskrivelse over alle Høitidelighederne paa Martinique i Anledning at den arvelige Keiserværdighed. Eden blev aflagt den 2den October. Generalcapitain Villaret Joyense havde indbudet Keiserindens Moder, Madame la Pagerie, til denne Høitidelighed. Ved Ankomsten til St. Pierre blev hun saluteret med 21 Kanonskud og mødtaget af Generalcapininen, alle høie Embedsmænd og et meget stort Antal Borgere. J Kirken, hvor Eden blev aflagt, var en Baldachin opreist for Keiserindens Moder. Generalcapitainen siger i den Proclamation, han har udstedt desangaaende: "Jndvaanere paa Martinique, J have en Grund mere, end de øvrige Franske, til at glæde Eder over denne store Begivenhed; Josephine er fød midt iblant Eder; denne Colonie var hendes Vugge. Martinique kan rose sig af at have givet Frankerig sin første Keiserinde og endnu at eie hendes ædle Møder, som først bibragde hende de ædle Dyder, hun har bragt paa Tronen.
Berlingske Tidende, 1805-02-08
De seneste Efterretninger fra Martinique og Guadeloupe ere, som Moniteuren melder, af 1ste Novbr. De to Fregatter, som vare afsendte dertil, vare ankomne med al fornøden Understøttelse af Vaaben, Munition 3 Penge. Begge Colonier vare i bedste Forsvarsstand og Handelen var i fuld Gang.
Berlingske Tidende, 1805-02-08
J Forgaars bragde Statsraaderne Dauchy og Fleurikudet lovgivende Corps en Lovplan, der bestemmer Udstyret for Æreslegionens 16 Cohorter. Enhver Cohorte skal liggende Grund have en aarlig Jndtægt af i det mindste 100000 Fr. - Man forsikkrer, at alle franske Ærke biskopper ere udnævnte til Officerer af Æreslegionen.
Berlingske Tidende, 1805-02-08
Moniteuren meddeler de engelske Efterretninger, som gaae til den 9de d. M., og afskriver den Efterretning, at den franske Regiering har sendt en Depesche til London, med samme Omstændigheder, hvormed den meldes i de londonske Tidender, hvorved anføres af benævnte Tidender, at Hr. Puget er bleven udnævnt til at gaae til Paris som Commissair for de engelske Krigsfanger, saasom Hovedpunkterne til et Cartel angaaende Krigsfangernes Udvexling ere blevne fastsatte imellem Storbrittannien og Frankerig.
Berlingske Tidende, 1805-02-08
Moniteuren indeholder følgende Bekiendtgiørelse fra Politiministeren: "Guillemot, der blev arresteret paa Kysterne af Morbihan den 16de Decbr., blev den 4de Januar stillet for en Militair=Commission i Vannes. Dom men, som tilkiendte ham Dødsstraf, blev fuldbyrdet den 5te Januar. Han tilstod i Forhøret, at han var kommen tilbage fra Engelland i Maji f. A., efterat Georges var bleven arresteret. Han har ogsaa tilstaaet, at da han ikke mere fandt Sikkerhed for sig og sit Følge i et Land, hvis Jndvaanere have antaget den fredeligste Tænkemaade, bød han Eieren af en Bærke 6000 Fr., for at bringe ham og hans Følge til den engelske Stativn. Det er ogsaa blevet oplyst under Forhøret, at han stedse har været under Vaaben, at han blindt har opfyldt Georges's befalinger og at han nød en Pension af den engelske Regiering. Førend han døde, bønfaldt han om Hs. Keiserl. Majestæts Naade for hans anden Søn, der blev arresteret med ham, men havde ikke Deel i hans Forbrydelse.
Berlingske Tidende, 1805-02-08
Man har nu officiel Vished om, at den gule Feber ikke har yttret sig i Niza.
Berlingske Tidende, 1805-02-08
Moniteuren indeholder en vidtløftig Momoire fra Hertug, Johann Arnold af Looz=Corswaren til Keiseren angaaende et Bedragerie, hvorved en vis Flachat, der gav sig ud forden første Consuls og hans Broder Josephs Agent, har skilt hans Fader ved en Million og ham selv ved 1200000 Fr. Statssecretairen har derpaa svaret ham følgende: Hs. Majestæt Keiseren er af det Brev, som De, Hr. Hertug, har tilskrevet Ham den 31te Decbr., og af den Fortælling, hvori De angiver de Aarsager, der have bevæget den afdøde Hertug Wilhelm af Looz til at sælge sine Godser i Frankerig, bleven underrettet og Omstændighederne ved den Jntrigue, hvis Slagtoffer De er bleven. Hs. Majestæt har strax befalet, at Ophavsmændene til dette Bedragerie skulle arresteres, overgives til Tribunalerne og straffes efter Lovenes Strenghed. Høistsamme har med Fornøielse seet den Aabenhiertighed, som har foranlediget Deres Skridt og, og ønsker, at enhver anden Person, dersom endnu flere ere faldne i slige Røveres Snarer, vil følge Deres Exempel. Dette er et sikkert Middel til at erholde Retfærdighed og sikkre Forbrydernes Straf.
Berlingske Tidende, 1805-02-08
Af en Skrivelse af 11te Decbr. fra et anseeligt Hændelshuus i Lissabon anføres følgende: "Der gaaer det Rygte i Lissabon, at Portugal har, for at vedligeholde sin Neutralitet, sluttet et Arrangement, i Kraft af hvilket det betaler 6 Mill. Crusader til Frankerig.
Berlingske Tidende, 1805-02-08
Moniteuren meddeler følgende Sted af det i London udkomne Skrift om de 4 spanske Fregatters Opbringelse, hvilket Skrift man, som bekiendt, tillægger Hr. For: "En stor Forbrydelse er begaaet, Folkeretten er krænket paa det grueligste. En venskabelig Magt er bleven voldsom angreben midt i en tryg Fred, medens Kongens Person blev repræsenteret i Madrid ved en Gesandt og medens vort Ho modtog Venskabsforsikkringer af den spanske Gesandt i London. Spaniens Skibe bleve tagne og dets troe Undersaatter omkom ynkelig ved at forsvare dem; vort Flag vaier, liig Søerøverens, stolt midt iblandt de Svage, Undertrykte og Ulykkelige. Dette er det Foretagende, som jeg har besluttet at denuncere det forenede Kongerige. Det Spørgsmaal, jeg opkaster, er ligesaa simpelt som vigtige Skal denne Forbrydelse blot tilregnes de Elendige, der have begaaet den, eller skal den blive hele Nationens Forbrydelse ved vor Apachie, vor Gierrighed og vor Frygtsomhed. Hvad der maae sætte Fornuften og alle den menneskelige Forstands Kræfter i Forlegenhed er den Omstændighed, at man hører Mænd, til hvilke Rigets Skjebne og Forvaltning er betroet, offentlig tilstaae, at de ingen Vished have havt om en Krig, som de have begyndt med en saa grusom Beskiæmmelse, at man intet Exempel finder derpaa i Verdens Elendigheds Historie; at de have været uvisse, om det var en Fiende, over hvilken de tilkæmpede sig denne Seier; at de, hvis Eiendomme vi have røvet og hvis Soldater vi have dræbt, kunde være vore Venner; at de ulykkelige Fruentimmere, hvis opbrændte Legemer vi ikke kunne give tilbagetil deres Mænd eller Forældre, kunde have være vort Fædre lands Venners Hustruer, Døttre, Mødre, Utrolige Modsigelse! Imedens de underhandlede vare de saa forvissede om Krigen, at de afsendte befaling til Angreb. Da de lode Byttet tage, vidste de blot, at vi endnu havde Fred. Da Krigen var tvivlsom, ansaae de den for uundgaaelig, da Krigen var begyndt, droge de den i Tvivl.
Berlingske Tidende, 1805-02-08
Skrivelse fra Haag den 26de Januar. Statsdirectoriet har under 21de d. M. udstedt en Forordning, i Følge hvilken ingen fransk Undersaat maae betræde den bataviske Republiks Territorium, naar han ikke er forsynet med behørigt Pas, enhver, som intet Pas har, skal strax rømme Republikens Territorium. Denne Forordning er foranlediget ved den franske Ambassadeurs Forestilling, at Desertionen iblandt de Conscriberede i det forrige Belgien bliver meget lettet ved det bataviske Territorium Nærhed.
Berlingske Tidende, 1805-02-08
Hr. Wernick har bekiendtgjørt, at han har besøgt alle de bataviske Krigsfanger i deres forskiellige Fængsler i Engelland og har af den Aarsag gjort en Reise af 220 engelske Mile. Han fik med Møie Tilladelse dertil af de engelske Commissairer, men fandt, at Krigsfangernes Agenter vise stor Menneskekierlighed og Omhu for dem. Hr. Werning uddelede en Mængde Klæder imellem dem, hvortil hans Venners Understøttelse havde forhiulpet ham. Han melder endnu, at 157 hollandske Krigsfanger ere satte i Frihed i December.
Berlingske Tidende, 1805-02-08
Breve fra Brüssel melde, at en engelsk Flagbaad er ankommen til Boulogne og har sat to Personer i Land, som strax have tiltraadt Reisen til Paris. Det synes altsaa, at det sidste franske Forslag ikke har været uden Følger. Ratificationen af den ny Militair=Capitulation imellem Spanien og Helvetien er nu ankommen til Brüssel. J Følge samme skulle herefter 1 Walliser= og 5 Schweizer=Regimenter, ethvert paa omtrent 2000 Mand, staae i spansk Tieneste. Ethvert Regiment skal bestaae af 2 Batailloner og hver Bataillon af 5 Compagnier.
Berlingske Tidende, 1805-02-08
Blandede Efterretninger. Frankerig. Jen af Tribunatets sidste Forsamlinger overrakte Tribunen Kock en af Hr. Lassaux, forfærdiget tydske Oversættelse af den franske Ciril=Coder i 3 Octavbind, til Nytte for de 4 ny Rhindepartementers Beboere, som for det meste endnu ikke forstaae det franske Sprog.
Berlingske Tidende, 1805-02-08
Den botaniske Have ved Turin skal herefter kaldes: Ketserinde Josephines botaniske Have; hvilken Benævnelse skal udhugges i en Marmortavle over Indgangen.
Berlingske Tidende, 1805-02-08
To Kapere fra St. Malo have i kort Tid taget mange engelske Priser. Den ene løb ind til St. Malo med 3 Priser, uden at en engelsk Fregat, der var i Nærheden kunde hindre det. Den anden har bragt 2 Priser op til St. Malo og har brændt 3 i Søen.
Berlingske Tidende, 1805-02-08
Den berømte Anquetil du Perron er nylig død i sit 73de Aar. Han efterlader sig mange vigtige Manuscripter.
Berlingske Tidende, 1805-02-08
Konstneren Simon, som nylig er bleven udnævnt til keiserlig Kobberstikker, har i et Klammerie med Juveleren Sanze faaet sin høire Tommelsinger afbidt. Ved Politieretten har han derfor gjort Paastand paa en Skadesløsholdelse af 30000 Franker. Rettens Kiendelse er imidlertilikke falden ud til hans Fordeel.
Berlingske Tidende, 1805-02-08
Vore Tidender anmærke, at den spanske Marine er den ældste af dem, der nu existere. Fordum kappedes Cadi med Tyrus og Carthago. Da Cæsar erobrede Storbrittannien, betiente han sig til sin anden Expedition af Skibe fra Cadix og andre spanske Havne, som leverede 800 Transportskibe. Spanien gjorde Landgang paa Engelland i Aarene 1339, 1342, 1347, 1380, 1405, 1406, 1579. og 1596; de nærmede sig til London og udbredte Skræk og Forvirring i denne Hovedstad. Nye Landgange skeete i Aarene 1601 og 1719.
Berlingske Tidende, 1805-02-08
Østerrig. Af de Skuemynter, som ere prægede i Anledning af den arvelige Keiserværdighed af Østerrig, har Keiseren ladet enhver bosiddende Borger i Wien, hvis Antal beløber sig til henimod 34000, tilstille en Sølvmedaille.
Berlingske Tidende, 1805-02-08
Preussen. Ved Forestillingen af Opergen de nyArkadier, gik uheldigviis et Toug i Stykker og Madm. Lanz som forestilte Juni faldt fra en betydelig Høide til Jorden, hvor hun laae næsten livløs, dog ubeskadiget.
Berlingske Tidende, 1805-02-08
Tydskland. Marskal Bernadette har af egen Driv tilsendt Magistraten i Werden 150 Rdlr. til Uddeeling blandt fattige Huuseiere, som have liidt meest ved Jndkvarteringen.
Berlingske Tidende, 1805-02-08
Af den hannoverske Hofviinkielder, som siden den franske Besættelse har været i Hildesheim, skal med vet første sælges for 6000 Rdlr., hvoraf Staden Hannovers Fattigvæsen faaer 3500 Rdlr. og Resten skal anvendes til det adelige Justitut Georgianums Understøttelse.