JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1815-12-01
Forpagtning. Grønnæsøegaards Forpagtning. Torsdagen den 7de December 1815, bliver Hovedgaarden Grønnæsøe under Frederiksværks Gods med tilhørende 485 Tdr. Land i Hovedgaardsjorder af Ager, Eng og Græsning, ved offentlig Auction paa Frederiksværk opraabt til Bortforpagtning paa 6 Aar, at regne fra 1ste Mai 1816 af. Conditionerne kunne dagligen erfares hos Hr. Forvalter Reinsholm paa Frederiksværk og paa Hovedcomptoiret i Kiøbenhavn i Amaliegaden No. 131.
Berlingske Tidende, 1815-12-01
Auctioner. Mandagen den 4de December d. A., bliver (istedet for den 11te December som forhen er bekiendtgjort, i den Militaire Vare=Depots Bygning i Rigensgade No. 477 ved Auction bortsolgt endeel Guld og Sølv i Træssen, og Snorer, Epauletter, Cordongs og Feldtegn, endeel Officeers Chacots Hatte, Sabler, Gehænger og Skierser, end videre uldne og linnede Baand, samt Snore, et Partie Olmerdug, sort Vordug, ubleget Traad, Handsker, hvide Fier, forgyldte og pletterede Knapper, nogle Sengepuder stoppet med Fier, desuden endeel gamle Sager, saasom : Klædeskapper, Ridebuxer, Trøier, Veste, Klædeshuer, Skind= og Klædesbuxer, Støvletter, Støvler, Støe og Strømper, Hatte, Lærredskitter, Lærredsbuxer, Chaberaqver, Mantelsække, Sadler, Staldgrimer, Dækkengjorder, Fourageersække, Foder, poser, Strigler, Kardetskeer, Heste og Sengedækkener samt Patrontasker og Læderkarduser m. m., hvilke Sager bliver at faae til Eftersyn Fredagen den 1ste og Løverdagen den 2den December, om Formiddagen fra Kl. 9 til 12, paa hvilken Tid ogsaa Fortegnelsen paa det Sælgende bliver at erholdfor 8 Rbd.
Berlingske Tidende, 1815-12-01
Tirsdagen den 5te December, om Formiddagen Kl. 9 Slet, bliver ved Auction paa Snogegaarden paa Wangede Mart bortsolgt endeel Gode og Løsøre, bestaaende af Meubler, Kobber, Messing, Jern, Træevarer, Seng= og Gangklæder, Avlingsredskaber og nogle Kreature m. m., tilhørende Stervboet efter afgangne Gaardmand Morten Nielsen og forhen afdøde Hustrue Birthe Hansdatter, imod Betaling til Landvæsens=Commissair Bier ved Kiøbenhavns Amtstue bag Børsen Nr. 78, hvor, saavelsom paa Auctioner stedet og i Kroerne i Gientofte, Ordrup, Lyngbye, Bagsværd og Brønshøde trykte Fortegnelser er at bekomme.
Berlingske Tidende, 1815-12-01
undertegnede agter ved offentlig Auction, om antageligt Bud skeer, at U bortsælge Skee Møllegaards Jorder. Samme ere inddeelte og afhænde i følgende Parceller: a) Hovedparceller med 3 Tdr. Hartkorn, med samme følger fornødne Bygninger : Stuehuus og Ladelængde, 25 Fag; noget Inventarium, og om ønskes Afgrøden efter 4 Tdr. Hvede og 8 Tdr. Rug, som paa Lodden i heel Brak og Giødning ere udsaaede. Lodden indeholder en særdeles god Tørvemose. b) 9 Huuslodder hver med 3 Tdr. Land geometrisk Maal, hvormed følge 5 Fag Huus til hver Lod. Loddernes Hartkorn er fra 1 1/2 til 2 1/2 Skp. Flere Lodder kunne sammenlægges, om saadant maatte blive attraaet c) En Overdrevs Lod, stor 15 1/2 Td. geometrisk Maal med Hartkorn 4 Skpr. 2 Fdkr. 1 Alb., hertil følger 10 Fag Huus. Paa Lodden er Gierselskov og Tørveskiær. Denne Lod sælges med Fritagelse for Skatte og Afgifter i 6 Aar. Samtlige Jorder med tilhørende blive solgte med Arvefæste og Salgs Re og opraabes til Afhændelse baade imod en vis Afgift i Sæd aarlig at erlægge og imod en vis Kiøbesum Erlæggelse eengang for alle. Kiøbere, som kunde stille antagelig Selvskyldner Caution eller anden Sikkerhed, kunne vente Betalingsterminerne i det hele bestemte efter dens Beqvemmelighed ligesom de, der strax betale Deel af Kiøbesummen, kunne vente saadant for det øvrige. Auctionen holdes den 5te December, om Formiddagen Kl. 11 i Skee Mølle, hvor Conditionerne fra den 15de dennes ere til Eftersyn. Den 12te November 1818. J. Kornbeck. Arvefæstergaarden, Almegaard kaldet, paa det Kongelige Communitet, Af Gods i Søndersted Sogn, Holbechs Amt, bliver efter Begjæring af Hr. Kammerassessor og Forvalter Gotsche, som Skifteforvalter i Arvefæsterens Capitain Warensdorffs Opundsboe, stillet til offentlig Auction, som afholdes paa Almegaard de 3de Onsdage den 29de Novbr., 6te og 13de December hver Dags Formiddag Kl. 10, ved hvilken sidste og 3die Auction Eiendommen, med tilhørende absolut bortsælges efter de affattede, og ved første Auction producerede Conditioner. Det anmærkes: at Gaarden er udflyttet paa dens udskiftede Jordlod, og Bygningerne indrettede til en Familie uden for Bondestanden, Jorderne indeholde Areal 781. Tønde Land, efter Taxation ansadt til 357 Tønde Land bedste Jord til Tarten 24, og dens Hartkorn 8 Tdr. 7 Skpr. 10 Fdkr. Til Gaarden hører en uopskiærlig Tørvelod, af særdeles god Bon tet. Ved første Auction den 29de bortsælges tillige Opbudsboets Jndboe, bestaaende af forskjellige Meubler, Sengeklæder m. v. Holbeck, den 21de November 1818. J. Dall.
Berlingske Tidende, 1815-12-01
Torsdagen den 7de December bortsælges ved Auction paa Kiøbenhavns 1 Toldkammer, og ifølge af Forordningen af 2den April 1814, adskillige Manufacturvarer, over hvilke Fortegnelsen erholdes nogle Dage forinden Auctionen paa Toldinspectionscontoiret, hvorfra ogsaa Varene 2 Dage forveien anvises til Eftersyn. Muus.
Berlingske Tidende, 1815-12-01
Skov. Auctioner. Fredagen den 3de December, om Formiddagen Kl. 9 Slet bliver i Frederichsdahls Kroe bortsolgt : Endeel Bøgetræer paa Roden, taxeret til 400 Favne hvoriblandt er en betydelig Deel Gavntömmer; og 50 Favne tört Klövet Bögebrænde fra forrige Aars Skovning : Træerne og det opskovede Favnebrænde, kan 4 Dage forinden Auctionen tages i Öiesyn, naar de Lysthavende derom henvender sig til Förster Schlutter, eller Forvalter Fylertsen, begge paa Frederichsdahl. Konditionerne blive bekiendtgjorte paa Auctionsstedet, og kunne forinden erfares paa Kiöbenhavs Amtstue bag Borsen, No. 78, hvor, saavel som i Frederilhsdahl, Lyngbye, Ruddersdahl, Solleröd, Gientoft, Bagsværd, Damhuus og Valdbye Kroer de trykte Fortegneser er at bekomme.
Berlingske Tidende, 1815-12-01
Skov=Auction. Fredagen den 8de December Kl. 11 om Formiddagen afholdes offentlig Auction paa Hirschholm over: 32 afbarkede Egetræer paa Roden i Askehave Vang. 32 dito i Agilte Vang. dito i Hvede have Vang. dito i Vreseldte Vang. dito i Langeldte Vang. 23 Stkr. 5 og 6 Alens Egeplanker opkjørte til hvedehave Gaard; samt over endeel Skovnings=Værktøi paa Auctionsstedet, Dampegaard, den 27de November 1815. J. Schade. M. bliver paa Weile Byes Raadstue, efter Vedkommendes Begiæring, ved Mandagen den 11te December førstkommende, om Formiddagen Kl. 11, offentlig Auction bortsolgt endeel Obligationer til Beløb omtrent 11000 Rbdlr. Sølvværdie, afdøde Kammerraad Kruse og Frue, der eiede Hvolgaard deres Dødsboe tilhørende. - For denne Obligations=Masse haves sikkere Pant for største Deel. Herreds Contoiret i Veile, den 22de November 1815. Dahl. Byefoged og constitueret Herredsfoged. kiøbing, stillet til offentlig Auction som holdes paa Gaarden. Den er indefter Eierens Begjæring, Nyegaard i Rindum Sogn, 1/4 Miil fra Ring Løverdagen den 16de December næstkommende, Formiddag Kl. 10, bliver rettet til Beboelse for en Familie udenfor Bondestanden og dens Bygninger som ialt bestaar af 80 Fag, ere Grundmuur. Jorderne staae for contribuindhegnet og paa Engene nær, ligge alle Gaardens Jorder i Forbindelse abelt Hartkorn 12 Tdr. og ere fortrinlig gode. Agermarken og Engene er med hinanden ved Gaarden. Endeel af Kiøbesummen kan blive staaende nogle Aar mod Pant i Gaarden. Lysthavende indbydes Ringkiøbing i Ulfborg Hind Herredsfogderie, den 23de November 1815, Grønlund.
Berlingske Tidende, 1815-12-04
Udenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1815-12-04
Florenz, den 3die November. Om den allerede for omtalte Revolution i Caito har man nu i et Brev af 22de September fra denne Stad faaet følgende Efterretninger Tropperne, som ikke vilde underkaste sig den af Vicekongen indførte Krigstugt, gjorde Oprør imod ham den 4de September. Mohamed Ali Pascha havde endnu Tid til at trætte sig tilbage til Borgen, hvorhan forsvarede sig tappert mod Oprørerne. Disse, som bleve skuffede i deres Forventning, adspredte sig nu omkring paa Landet, og plyndrede de vigtigste Oplagssteder og mange Privathuse. Vicekongen befalede, at man skulde bringe de i Bulacco stationerede Baade til den modsatte Nilbred, hverved Veien afskares for Rebellerne, og Modet betoges dem fuldkommen da Hs. Høihed lod de Tropper, som vare blevne troe, rykke ud. Oprørerne, som saa uformodentlig saae sig overfaldne, havde nu intet andet at giøre end at overgive sig og bede om Pardon, som ved Vicekongens Godhed ogsaa blev tilstaaet dem, for ikke at udgyde Blod. Den 9de var Oprøret ganske standset. Af Skaden, som man anslaaer til 25 Millioner Piastre, erstattede den gode Fyrste de to Trediedele af sin egen Skat; den endnu manglende Trediedeel tilveiebragtes af det man af de plyndrede Skatte kunde faae tilbage fra Oprørerne.
Berlingske Tidende, 1815-12-04
Stuttgardt, den 16de November. I Stændernes Forsamling den 23de October fremlagdes tre Documenter, som af Stænderne overgaves en Committee til nærmer, Undersøgelse. I det første gjorde Kongeriget Würtembergs Fyrste, og Grever i Overschwaben Hs. Majestæt Kongen Forestilling om, at den dem i 14de Artikel af den nyeste tydske Constitution foreløbig bestemte Retstilstand virkelig maatte blive dem indrømmet. Det andet Document er en Skrivelse fra samme til Indenrigsministeren, Grev v. Reischach, hvormed de oversende hiin Forestilling, og hvor de anbefale den til gunstigen at vorde forebragt. Dernæst følger for det tredie Grev Reischachs Svar til Fyrsterne og Greverne, hvori de hedder: Undertegnede giver sig den Ære at tilkiendegive Fyrsterne og Greverne, ifølge Hs. Kongelige Majestæts allerhøieste Befaling af 14de d. M., at Hs. Majestæt hidindtil hverken har ratificeret eller erkiendt den paa Kongressen i Wien under Titel af tydsk Forbundsaet udkomne foreløbige Forfatning; at Udførelsen af de samme indeholdte Artikler ifølge Jndholdet af Acten selv er bleven udsat til den for Forbundsdagens Aabning bestemte Termin, hvilket nylig er bleven forlænget til 1ste December, og at det desaarsag me Føie maa være Hs. Majestæt meget paafaldende, hvorfor de der rer Fyrster af Waldburg-Seil=Trauchburg og Waldburg-WolfegaWaldsee, Fyrstinden af Waldburg Wursach, som Formynderske, og de Herrer Grever af Kønigsegg=Aulendorf, Wartemberg-Rothi Schsberg, Tanhelm og Quadt Isny, som dog udgiøre den mindste Deel af de øvrige i samme Cathegorie værende Fyrster og Grever, ikke med Taalmod og Hengivenhed kunne oppebie den Tidspunkt, da Hs. Majestæt vil opfylde denne som enhver anden af Allerhøistsamme virkelig paatagen Forpligtelse. Stuttgardt, den 18de October 1819.
Berlingske Tidende, 1815-12-04
Den 13de d. M. har Hs. Majestæt Kongen udstædt et Rescript til Stænderne, som Svar paa deres Erklæring af 26de October. Det Væsentligste, Kongen der siger, er, at han ikke troer sig forpligtet til, efter Stændernes Forlangende, at erkiende Hertugdommet Würtembergs gamle Forfatning som Regel for det hele Kongeriges politiske Forholde; de i et Bilag til Rescriptet anførte Grunde ville overbevise Stænderne om Utilstrækkeligheden af Grundene for deres Fordringer; det er ikke Hs. Majestæts Hensigt at tvinge det gamle Hertugdomme Würtemberg til at antage Constitutionen; men hvis Stænderne vilde vægre sig ved at indlade sig i Underhandlinger om en for hele Kongeriget forbindende selskabelig Overeenskomst, vilde deraf opstaae en Skilsmisse mellem det gamle Land og de nye Erhvervelser; Kongen havde i dette ulykkelige Tilfælde fast besluttet, igien af give det gamle Hertugdomme dets gamle Forfatning, men at indføren paa en sand Repræsentation grundet Forfatning i de sidst erhverved Lande. Men for at give Stænderne et uimodsigeligt Beviis paa de faderlige Sindelag, hvormed Hs. Majestæt er redebon til at indlad sig i Underhandlinger, meddeler Allerhøistsamme i et andet Billag Stænderne de Grundlag, som enhver Apartisk maa finde skikkede til at være Basis for Forhandlinger angaaende en god Constitution. Om Underhandlingerne desuagtet sloge feil, vilde ikke blot det würtembergske Folk, men hele Europa fælde den Dom, at man ikke kunde tilskrive Kongen deres mislykkede Udfald. Kongen haabede nu, at Stænderne uden Tidspilde vilde indlade sig i Forhandlinger, og ikke nøde ham til at lade den Mening fare, ifølge hvilken han betragtede dem som det würtembergske Folks sande Repræsentanter, Hvis Kongen absolut skulde nødes til at opgive denne Mening, saa vilde han derefter tage sine Forholdsregler, og da vilde den sørgelige Adskillelse blive uundgaaelig.
Berlingske Tidende, 1815-12-04
Den 18de November. Følgende ere de Grundlag for en Constitution for Kongeriget Würtemberg, som ved det Kongel. Rescript af 13de f. M. meddeeltes Stændernes Forsamling, 1. Uden Stændernes Samtykke maa der hverken gives nogen ny almindelig Lov, Frihed, Eiendom eller Forfatningen selv betræffende, eller ophæves nogen gammel førend Aaret 1806 given og hidtil gieldende Lov. 2. Enhver siden Aaret 1806 given Løv, der staaer i Modsigelse med en eller anden Bestemmelse i den tilkommende Constitutionsact, er fra det Øieblik af, da denne erholder Sauction, at betragte som ophævet. For dog aldeles at opfylde den troe Standforsamlings Ønske med Hensyn til en Revision af de siden Aaret 1806 givne Love, vil Hs. Majestæt Kongen nedsætte en egen Lovgivningscommission til hvilken Stændernes Forsamling skal henvende sig med sine motiverede Forslag om Ophævelse af eller Forandring i saadanne Love. Denne Commission skal, efter foregaaende Raadslagning med Landforsamlingens Deputerede og med velbetænkt Overlæg, forelægge Hs. Majestæt Kongen disse Forslag, og Hs. Majestæt vil ikke tage i Betænkning at tage ethvert billigt Ønske i Betragtning, og at bringe den ældre Lovgivning i Overeensstemmelse med de nyere Forholde. 3. Det gamle Stammelands evangeliske Kirkegods skal fuldkommen sikkres, og kun anvendes til Øiemed, der svare til Hensigten af det: Stiftelse eller stemme med trufne Overeenskomster; ligeledes skal der, efter de i Religionsdictet forkyndte Grundsætninger, blive draget tilstrækkelig Omsorg for den catholske Kirkes Tarv. 4. Uden Stændernes Samtykke kan ingen Gield paadrages Landet; 5. Statscreditorerne skulle, saavel med Hensyn til Renterne som Capitalens Afbetaling fuldkommen sikkres ved en egen Gieldsbetalingskasse, der skal være fritaget for enhver Jndflydelse af Regenten, og tilstrækkelig funderes. 6. Kammer godset skal, ifølge den Kongelige Gaardsret, vedligeholdes i det Væsentligste.
Berlingske Tidende, 1815-12-04
J. For Kongen skal der, med Bihensyn til den Kongelige Families Forne enheder, som af ham skulle leveres, ved en Lov bestemmes en Civilliste, der skal funderes paa Kammergodset. 8. Stændernes Samtykke til directe eller inddirecte Skatte kan ikke forlanges førend Udgivternes Hensigtsmæssighed, Kammerindtægter, nes Utilstrækkelighed samt de forhen bevilgede og indkomne Afgivters rigtige Anvendelse kan godtgiøres. Dog maa man enes om en Jndretning, hvorved Statsforvaltningens uforstyrrede Gang i ethvert Tilfælde sikkres. 9. Der skal træffes enhver muelig Foranstaltning, som kan fremskynde upartisk, kyndig og hastig Retspleie saavel i Criminal, som Civiltilfælde, samt sikkre Personernes og Eiendommenes Frihed. 10. Jngen Statsborger, som har de fornødne Egenskaber, kan for sin Fødsels eller Troesbekiendelses Skyld udelukkes fra Adkomst til noget Statsembede. 11. Statstienerne skulle for constitutionsstridigt Forhold kunne anklages af Sænderne og indstævnes for upartiske Domstole i ordneJnstantsfølge. 12. Undersaatternes Udvandringsret erkiendes. 13. Den høie og lave Adel skal erholde en lideral, med den tydske Adels nyede Forholde analog Forfatning, hvorved forudsættes, at Adelen ikke formodes at ville giøre Fordring paa Forrettigheder, som at ikke kunne bestaae med Statens Vel, eller de øvrige Statsborgeres re Bedste. 14. Organisationen af Stændernes Forsamling, hvis Medlemmeet ere bestemte deels ved Fødsel, deels ved Valg, skal fuldbyrdes efter de Grundsætninger, som sikkre Regentens, Adelens og Folkets Rettigheder, fastsætte alle Stænders Forhold til Staten og dens Forfatning, og forvisse Stændernes Forsamling om dens Virksomheds Va tighed.
Berlingske Tidende, 1815-12-04
Bremen, den 19de November. Den 8de November have vi fra Paris modtaget følgende Fordelingstabel over de 1000 Millioner Franker, som af den store Contribution ere bestemte for de Stater, der have tiltraadt Alliancen mod Frankrig :De tiltraadte Mag. Deres Con. Deres Andeel i Con ters Navne. tingent. tributionen; 425 Fr. 29 1/2 1 3/4 Ct. for hver Mand. Bayern. . . 60000 Mand 25817,798 Fr. 66 1/2 Et. Nederlanden . . . . . 50000 - 21,254, 832 - 221 - Würtemberg . . . . . 20000 - 8 505,932 - 88 ; - Baden . . . . . . . . 16000 - 6 80,246 - 31 1/2 Sachsen . . . . . . . 16000 - 6 So 746 - 31 1 - Sardinien. . . . . . 15000 6379. 149 - 66 1/2 - Hessen-Cassel . . . . . 12000 5109,559 - 73 1/2 - Hannover . . . . . . . 10000 - 4,252, 966 - 44 Hessen. Darmstadt . . 8000 - Mecklenburg-Schwerin 3800 - Nassau . . . . . . . . 3000 Brunsvig . . . . . . . 3000 Hausestæderne . . . . . 3000 - Sachsen=Gotha . . . . 2,200 - Sachsen Weimar . . . 1. 600 - Anhalt . . . . . . . . 1600 - Oldenburg . . . . . . 1600 - Schwarsburg . . . . . 1300 - Lippe . . . . . . . . . 1300 - Reus . . . . . . . . 900 Mecklenburg=Streliz . 800 Sachsen-Coburg . . . 800 - Waldeck . . . . . . . 800 - Frankfurt . . . . . . . 750 - Sachsen, Meinungen . 600 - Sachsen Hildburghausen 400 - Hohenzollern-Sigmaringen 486 - Hobenzollern=Hechingen 194 - Lichtenstein . . . . . . 100 - 235,130 Mand 100,000,000 Fr.
Berlingske Tidende, 1815-12-04
Nyeste Postefterretninger. Paris, den 20de November. Protocollen over Fordelingen af de 700 Millioner, som Frankrig skal betale til de allierede Magter og som skal træde i Stedet for en særegen Convention, er nu offentlig bekiendtgjort. Ligeledes ere de tilbagestaaende Artikler i den almindelige Fordstractat kundgjort.
Berlingske Tidende, 1815-12-04
Den 23de November. Den 21de d. blev Marschal Ney før fra Congergeriet til Pairernes Kammers Pallads, hvor et Værelse i bestemt til Fængsel for ham. Jgaar fortsattes hans Proces Han anklagedes for forskjellige Forbrydelser, som alle erklæredes af være af den Beskaffenhed, at Art. 77, 87, 88, 89. 91, 92, 93. 94 96 og 102 i den franske Straffecoder, samt Artikelen i 3die Afsnit Loven af 21de Brumaire Aar ; vare anvendelige derpaa. Dernæst vendte Præsidenten sig til den Anklagede, og sagde: "Langt fra, at De her har nødig at frygte for Had og Forfølgelse, har De meget mer Mænd til Dommere, som maa væbne sig mod Mindet om Deres forrige Hæder. De kan derfor forsvare Dem med al muelig Rolig, hed og Frimodighed. Marschallen, som har sin sædvanlige Uniform og sine Decorationer, syntes i Begyndelsen bevæget, men talte siden med megen Fatning. - Jgaar fortsattes ligeledes Lavalettes Proces Kl. 12 1/2 erklærede Retten ham for skyldig. Han har ingen Decora tion, og hørte rolig Juris Erklæring. Da Præsidenten forkyndt, ham Dødsstraf, saae han mod Himlen. Derpaa tog han Afskemed sin Advocat og Postembedsmændene. Mødet ophævedes, og Gensdarmerne førte den Antlagede bort. Man siger han vil appellere
Berlingske Tidende, 1815-12-04
Jndenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1815-12-04
Kiøbenhavn, den 4de December. Ved allerhøieste Placat af 17de November er det indtil videre bleven tilladt, at fremmede europæiske Skibe maae i Frihavnene paa St. Thomas og St. Jan indklarere fra og udklarere til fremmede Steder i Europa, imod at erlægge de Toldafgivter, som for nærværende Tid, ved Forordningen af 4de November 1782, ere paabudne af Vare, der, med fremmede vestindiske, eller americanske Skibe, indføres fra, eller udføres til fremmede vestindiske, eller americanske Steder.
Berlingske Tidende, 1815-12-04
Ved allerhøieste Rescript til Amtmanden over Hiørring Amt, at 15de November, er der befalet en ny Inddeeling af Jurisdictionerne i Hiørring Kiøbstæd, samt Horns og Vennebierg Herreder, saaledes, at der med Byefogedembedet i Hiørring skal forbindes Herredsfor gedembedet i Vennebierg Herred, hvilket skal bestaae af 18 Sogne, nemlig: St. Hans, St. Dlai, Ugilt, Astrup. Sindal, Mygdal, Bierbye, Uggerbye, Asdal, Hørne, Tornbye, Vilstrup, Skallerup, Vennerup, Maarup, Ruberg. Jelstrup og Sønderbariblev, og at Horns Herred derfra skal adskilles og bestaae af 14 Sogne nemlig: Fladstrand, Hirsholmen, Raaberg, Elling, Tølge, Flade, Gierum, Aasted, Schierum, Lendum, Hennested, Mosbierg, Bindslev og Tversted. Førstnævnte Herredsting holdes i Hiørring, og sidstnævnte i Fladstrand, og Skriverembedet i begge Jurisdictioner skal være forbundet med Dommerembedet.
Berlingske Tidende, 1815-12-04
Hs. Majestæt Kongen har, under 20de September, allernaadigst behaget at befale: At de under Krigen udskrevne og nu hiemkomne Stykrudske for Fremtiden ikke alle forlods maae ansættes paa ny men at de, som, efter Lægdsrullen, ere 27 Aar og derover, maae fritages, saalænge det befalede Tal Kudske kan udredes af Massen, fra 26 Aar og ned af, saa at der, naar Kudske reqvireres til Tienesten, først udtages af de forhen tiente hiempermitterede, under 25 Aars Lægdsrulle Alder, og, naar af disse ikke haves det fornødne Antal, udskrives samme af Massen fra 26 Aars Alder og nedad, dog bør alle de, som ikke have tient fulde 12 Aar, blive staaende i Lægds rullen, for at benyttes i paakommende Tilfælde.
Berlingske Tidende, 1815-12-04
Da det, formedelst den ved Forordningen af 5te Jan. 1813 om Pengevæsenets Forandring givne Jndult med omstrevne Capita lers Udbetaling, undertiden har været vanskeligt, af de offentlige Stiftelsers Midler at forskaffe de, ved H. 57 i Anordningen af 29de Juli 1814, for Almueskolevæsenet paa Landet, tilsagde Laan, til Skolelodders Kiøb, saavelsom til nye Skolers Opførselse, og de nuværende Skolers anordningsmæssige Udvidelse og Forbedring; og det mueligen kunde vorde for byrdefuldt for vedkommende Sognes Beboere, under nærværende Tids Omstændigheder, paa een Gang at udrede de til saadant Øiemed udfordrende Summer, saa har Cancelliet, under 21de Novbr., tilskrevet samtlige Amts Skoledirectioner at nye Skolebygningers Opførselse indtil videre ikke bliver at foranstalte forinden Collegii Resolution, i ethvert enkelt Tilfælde, er erhvervet; og vil det da, forinden saadan Resolution kan forventes, være at oplyse: om Laan, i Overeensstemmelse med den nævnte S. i Skoleanordningen kan erholdes hvad Bygningens Opførelse i det høieste vilde koste, hvad særdeles Hielpekilder dertil maatte haves, samt hvad Byrderne, i denne Henseende, naar de lignedes paa Hart tornet, kunde blive for hver Tønde Hartkorn.
Berlingske Tidende, 1815-12-04
Ledige Embeder. Under det danske Cancellie. Fjaltring og Trans Sognekald i Ribe Stift, 178 Rdlr. Et Copiist=Embede i Skifteskriver Contoiret, under den Kongelige Lands Overret samt Hof= og Stadsret.