JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Norske Intelligenssedler, 1800-09-10
Onsdagen den 24de September, Klokken 2 slet Eftermiddag, bliver efter Forlangende af Hr. Kiøbmand Jacob Petersen, formedelst Forandring af Boepæl Auction foretagen i hans Huus i Storgaden over endeel hans Kiøbmand Vahre, og andre Løsøre-Effecter, bestaaende af Præste stor, Barcan, Bomuldstøi. Serge de søy, Netteldug, Jsenkram etc., samt nogle Specerier og Farver Materialier, Spejler, Comoder, Skabe, Lysearmer etc., hvorover de herover trykte Cataloger nærmere oplyser.
Norske Intelligenssedler, 1800-09-10
Tirsdagen den 30te September Klokken 2 slet Eftermiddag bliver efter Forlangende af de Herrer Skifteforvaltere Auction foretagen i Kiøbmand Ole Rings Opbuds Boe over faste og løse Eiendomme, som ere: 1) Gaarden, beliggende i Dronningens Gade, under Grundtaxt No. 114. J underste Etage er 2de Bielke-Kieldere og et Bryggerhuus, 3 Værelser, som alle ere betrukne; derudi en 3 Etage Jern Kakkelovn, en 2 Etage Dito og en 1 Etage Dito, samt Kiøkken med Skorsten. J samme Bygnings anden Etage er 2de Kammere, deraf det ene panelet og det andet betrukket, derudi tvende 1 Etage Kakkelovne, end videre et Kiøkken, samt Spisekammer. J Gaarden er en Sidebygning, opført af Stokværk, uden Muur, samme er beklæd med Bord, tildeels baade indvendig og udvendig; udvendig er denne Bordklædning malet; derudi en Stald til 2de Hester og en Madboed. Nok en Tværbygning i Gaarden, bestaaende deels af Stokværk uden Muur i Fag, og deels af Muur i Fag; Bygningens bagerste Deel lige fra Fodstykket til Mynet er Muur i Fag eller Bindingsværk, deri et Fæehuus til 2de Kiør og Veedskiul. Løsøre Effecter, bestaaende i Speile, Borde, Stole, Chatol, Senge, Sengeklæder, samt Kiøkkentøy, en mahlet Diabel Vogn med øvrige Kiøre Redskaber, en bruun Hest, noget Linned.
Norske Intelligenssedler, 1800-09-10
Kramboed-Vahre, bestaaende af Klæde, Cas semir, Bay, Multum, Flanel, Haarskiæg, Schallong, Stof, Tikset etc. Bomulds Fløyel, couleurede Bomulds-Strømper, Musseliner, Qvilting, Fruentimmer Hatte, dito Fiære, Bomuldstøier, Netteldugs Tørklæder, Tafter, Jsenkram etc., som af de herover trykte Cataloger nærmere kan erfares.
Norske Intelligenssedler, 1800-09-10
Auctions-Placat. Mandagen den 6te October förstkommende, bliver, efter Madame Rosings Forlangende, om Næss Præstegaard afholdet offentlig Auction over endeel Løsøre af Sölv, Kaabber, Tin, Jernfang, Linnet, Senge og Sengeklæder, TræeboeLab af Stole, Borge, Speile, Skatoller, Skabe, Vogne, Kiærrer og andet Gaards-Reedskab, en Deel Kakkelovne, Heste, 2 Par Kiöre-Oxer, Fæe-Kreature, gode Faar og Sviin, saavelsom gode Böger, Glaa og Steentøj med mere, ende lig og Höe- og Kornavlingen paa Præstegaarden, samt Præste-Tiender om derpaa erholdes antageligt Bud. Thi ville de Lysthavende bemelte Dag og Send indfinde sig Klokken 9 Formiddag, da Auctions-Conditionerne skal blive bekiendtgjorte. Lundberg i Ullensager den 5te Septbr. 1800. Johan Koren Sorenskriver over øvre Romerige.
Norske Intelligenssedler, 1800-09-10
Torsdagen den 9de October førstkommende, Klokken 10 slet formiddag, bliver efter S. T. Hr. Oben Jnspecteur Bulls Reqvisition, paa Gaarden Buerdal paa Tiømøe i Laurvigs Grevskab, offentlig Auction afholden over følgende Gaarde og Gaarde-Parter paa bemelte Tidmøe, Grevskabet Laurvig tilhørende: 1) Gaarden Svelvigen, skyldende 3 Bidmerpund Smør gammel, eller nye Skyld 4 Bismerpund med Bøxel.
Norske Intelligenssedler, 1800-09-10
Gaarden Hudøen, hvori Grevskabet ejer 2 Bismerpund gammel Skyld med Bøxel, og Børel over 2 Bismerpund Dito, Nøtterge Præsteboel beneficeret: 3) Gaarden Sandøen, hvori Grevskabet eier 3 Bismerpund med Bøxel, og Børel over 2 Bismerpand beneficeret, og Selvejer Gods. 4) Gaarden Buerdal, skyldende 3 1/2 Bismerpund med Bøxel. 5) Rødøen, 2 Bismerpund med Børel6) Bulsen, skyldende 1 1/2 Bismerpund med Boxel. 7) Øde Kiærøe, skyldende 1 1/2 Bismerpund med Bøyel. 8) J Gaarden Moe 1 Bismerpund uden Børel. 9) J Gaarden Ormelet 12 Marker uden Bøxel. 10) J Gaarden Nordre Sundene 1 Bismerpd. uden Bøxel. 11) J Gaarden Glenne 1 Bismerpund uden Bøxel. og 12) J Gaarden Gundersøe 1 Bismerpund uden Bøyel. Hvo hos bekiendtgiøres, at de Gaarde som beboes af meer end een Lejlænding bliver paraceleopraabt, og at 1/2 Parter af Kiøbe-Summen kan blive staaende, samt at Tilslaget eller Budet beroer paa det Kongelige Danske Cancellies Approbation. De øvrige Conditioner bekiendtgiøres paa Auctions-Stædet. Laurvig den 3die September 1800. Rasmussen. Skipper Ole Andersens Hustrue Anne Magrethe i Graaten pr. Scheen, lader bekiendtgiøre og opspørge om hendes Mand Ole Andersen er i Live, fra hvem hun ingen Efterretning har haft siden 28de Martii 1798, uden Rygte at han paa sin udenrigs Søe Reise total skal være forliist med Skibet, og formodentlig død, hvorfor hun herved 3de Gange i de Norske Jntelligens-Sedler lader lyse efter ham, om nogen Efterretning kunde indhentes om han er i live eller død. Graaten pr. Scheen den 27de Augusti 1800. Anne Maagrethe Nilsdatter.
Norske Intelligenssedler, 1800-09-10
At jeg er flyttet fra forrige Bager Schultzes Gaard til Hiørne-Gaarden i Toldbod- og KirkeGaden, lige over for S. T. Hr. Collett, gjör jeg mig den Ære herved skyldigst at tilkiendegive, og anbefaler mig fremdeles til det ærede Publicum Tieneste.
Norske Intelligenssedler, 1800-09-10
Christiania den 2den September 1800. P. Casparii.
Norske Intelligenssedler, 1800-09-10
Sukkerbøger. Nr. De Camps anmelder, at han med ægte Couleurer farver Silketøier, Silke- og KreyFlorer, Baand, og giver alt Appritur som Nyt. Ligeledes vasker han Silkestrømper og Fiedre, og opsætter de gamle i en nye Smag saa at de blive ligesaa smukke som nye. Tillige sælger han alle Slags Fiædre af alle Couleurer. Damer som har gamle Flædte, kan faae samme ombyttede med nye. Han logerer hos Vognmand Soelberg i Vognmandsgaden. De som have Pandt staaende hos mig undertegnede, behager at indfri samme 3de Uger fra Dato, da det ellers ved Auction bortsælges. Christiania den 26de Augusti 1800. Hans Solberg.
Norske Intelligenssedler, 1800-09-10
Herved bekiendtgiøres, at Paruqvemagersvend Arne Arnesen er afskediget fra mig formedelst sin grove Opførsel, som mine Naboer kan være Vid ger til; han er klareret for hvad han havde tilgode. Christiania den 7de September 1800. Johan Boht.
Norske Intelligenssedler, 1800-09-10
For en duelig Brags-Faldmægtig, der ikke holder sig for god til at være med ved hvad Arbeide der forefalder, anvises fra Bogtrykkeriet om god Plads.
Norske Intelligenssedler, 1800-09-10
Tvende unge Mennesker, der er confirmerede og kan skaffe Skudsmaal om en moralsk god Caracteer, kan blive antagne ved et Bagerie, naar de melder sig i Bogtrykkeriet.
Norske Intelligenssedler, 1800-09-10
For en eller to ædruelige, troe og slittige GaardsKarle er Tieneste strax at kunde bekomme paa Gaarden Aarevold, naar derom accorderes med Christen Bindrup.
Norske Intelligenssedler, 1800-09-10
Paa Hr. J. Colletts Gaard Taasen i Aggers Fogn er i Pladsen Fiske-Stuen forrige Uge af Huusmand Anders Larsen og Hustrue fundet, i Skoven nogle Fruentimmer Gangklæder, som fandtes nedgravne i Skoven og bedækkede med Granbar, disse Klæder, som findes beskadigede, og ilde tilredde, bestaae i fölgende: 1 rödt og hvidrennede Stoffes Skiørt. 1 rödrannede Værkens Skiört og Tröje. 1 röd Silke Tröje. 1 blaae Silke Dito. 1 Stykke af et blaat og hvidtrannede Bomuldstøys Skiørt. 1 hvidt Cartuns Skiört. 2 Dito Trøier. 2 blommede Sirtzes Trøier, hvide i Bunden. brun Cartuns Tröie med Spetter. Formodentlig er dette stiaalet Gods og det anmeldes altsaa til almindelig Efterretning, at hvo den maatte vedkiende samme, kunne behage herom Christiania, trykkes og udgives hos mig at melde sig til videre føjende Foranstaltning. Christiania den 9de September 1800. P: Bukier.
Norske Intelligenssedler, 1800-09-10
Justice-Raad og Foged over Aggers og Follong Fogderie.
Norske Intelligenssedler, 1800-09-10
Natten imellem den 30te og 31te f. M. har den paa Lensmands Gaarden Stolpestad i Ringsager arresterede og til Fæstnings-Arbeide hendømte svenske Omløber og Hattemager Peter Gielstrøm eller Sund fundet Leilighed at undvige; hvorføre jeg til Følge Amtets Foranstaltning, herved skalle anmode alle og enhver, som enten maatte have eller kan faae Underretning om ham, at ville lade ham paagribe og arrestere, samt derefter melde mig samme. Som Kiendemærker opgives: at han er sortladen af Ansigt og sort Haar, bredskuldret og af anseelig Høide, med stærke Been, samt af Alder 44 Aar. Var iklæd en brun kort Trøie, gamle og gule Skindbuxer, hvide Strømper og gamle Skoe paa Benene og en rund Hat paa Hovedet.
Norske Intelligenssedler, 1800-09-10
Kaaterud paa Hedemarken. den 4de September 1800. F. Widers.
Norske Intelligenssedler, 1800-09-10
Fredagen den 22de Augusti er tabt en Guld Ørenslange, hvortil Magen forevises, naar Finderen vil levere den i Bogtrykkeriet mod Findeløn. En Guldring er bortkommen fra sin Eier; hvo som kan give Oplysning om samme, loves en Douceur og anvises fra Bogtrykkeriet.
Norske Intelligenssedler, 1800-09-10
Søndagen den 7de September blev imellem Madame Rud og Sr. Soelberg paa Fæstningen. tabt en sølvbeslagen Meerskums Pibe, mærket H.,med en Skindsmok om. Finderen ville behage at levere samme i Bogtrykkeriet, mod 3 Rd. i Douceur.
Norske Intelligenssedler, 1800-09-10
Søndagen den 7de September blev borte en Salup for et fattigt Menneske enten inde eller udenfor hos Madame Rodt i Møllergaden; Skulde nogen kunde give Oplysning om samme, loves en god Douceur.
Norske Intelligenssedler, 1800-09-10
En stoer Nøgel er tabt paa Gaden, som bedes leveret i Bogtrykkeriet, mod Findeløn.
Norske Intelligenssedler, 1800-09-10
Et gammeldags Sölv Lomme-Uhr, gjordt af Uhrmager Sivert Sivertsen i Arendahl, er den 16de d. M. bleven bortstiaalet af et Vindue, paa Madame sal. Schrivers Lökke. Skulle dette Uhr blive falbudet til nogen, bedes det anholdt, da for Opdagelsen af dette Tyverie udbetales en god Douceur.
Norske Intelligenssedler, 1800-09-10
Kornpriserne ere som i No. 33. ugentlig af Jens Ørbek Berg.
Norske Intelligenssedler, 1800-09-17
i S.
Norske Intelligenssedler, 1800-09-17
Norske Jntelliger. Sedler. No. Onsdagen den 17. September 1800.
Norske Intelligenssedler, 1800-09-17
Cours: Af Danske Bank-Sebler imod Species 305 pra Cent Bekiendtgiørelser: Paa Mandag den 22de September 1800 afgaar den Kongelige Erpresser herfra til Kiøbenhavn; Jndleveringen af alt dertil henhørende, er fra samme Dags Morgen Klokken 8 til 11 slet, som Messell. hermed betimelig bekiendtgiøres. Ellerede under 24de Januarii h. a. har Hr. Johannes Tønder her i Kragerøe overleveret mig som Overformynder til Forvaring i Oberformynderiet 100 Rdlr., og derhos hans Skrivelse af følgende Jndhold, Den forfattede Notarial-Act af 29de Julii 1796, som bestemmer min og da værende Kiæreste Anne Dorothea Færmans fælles Formue, sluttet ved Samfrender efter Lovens 5te Bogs Capitel 20 Articul, hvoraf sees at være indbragt af nu afdøde Kiæreste Rdlr. 100, hvilke Et Hundrede Rigsdaler indleveres i Oberformynderiet, og hvorfør jeg maae udbede mig Qvittering paa Notarial-Acten af nu værende Oberformynder Hr. Jørgen Rendtler meddeelt. Kragerøe den 24de Januarii 1800. Johannes Tønder. Heraf kan da skiønnes, at disse Et Hundrede Rigsdaler skal være den Arv som Hr. Tønder vil tildele sin afdøde Kones Arvinger; men da deres Opholdsted, og enten det er een eller fleere er mig ubekiendt, saa anmodes Vedkommende herved, at de melder sig hos dette Stæds Skifteforvalter, foder at erholde en lovlig Skifte-Forretning, hvorefter bemeldte Capital kan blive udbetalt, da samme ellers henligget hos mig frugtesløs, og kan ej heller blive indført i Oberformynder-Bogen, førend man veed hvem der er Arvinger, og enten de ere myndige eller umyndige. Kragerøe den 3die September 1800. Jørgen Rendtler.
Norske Intelligenssedler, 1800-09-17
J Overeenstemmelse med Hans Majestæts mig under 30te forrige Maaned meddeelte allernaadigste Bevilling, indkaldes ved dette Proclama, sub pæna præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel i de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser, den Altonaiske Mercur og Christiania Jntelligentz- Blade, 3de Gange efter hinanden, alle dem som formene sig at have noget at fordre efter min i Opsloe ved Christiania afdøde Mand forrige Skibs-Capitaine Olaus Herstad, med deres Paastand at fremkomme, og saadant deres havende Krav, inden foreskrevne Tids Forløb, for mig at anmelde og beviisliggiøre, da saadan Jndkaldelse i Aviserne skal, i Følge Allerhøistbemelte Kongelige Bevilling, ansees og være lige saa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven Opsloe den 4de September 1800. Jana Mathen CharltonsEnke og universal Arving efter ovenmelte afdøde Olaus Herstad.
Norske Intelligenssedler, 1800-09-17
Hans Majestæt Kongen har ved Resolution af 25de f. M. allernaadigst ophævet den mig ved Høieste rettes Dom af 7de Febr. f. A. paalagte 2de Aars Suspension fra mit Procurator Embede; Hvilket herved bekiendtgiøres for mine Venner og de, som maatte behage at betiene sig af mig til Sagers Udførelse og andre Commissioner i det juridiske Fag. Torbiørnsrød ved Moss den 9de September 1800. P. G. Deben. i behagentlig Efterretning for Enhver som i Christiania og omliggende Egn vil lade assurere fine Vare og Effecter, bekiendtgjøres herved, at hos Herr Jsach Normann kan afhentes Blanqvetter til Angivelser, som naar mig tilsendes med Premiens og Polisens Beløb efter Octroyen, bliver Poliserne udstæd den Dato Angivelserne indløber og med første Post tilsendes Vedkommende. HoHert Normann er ogsaa nedlagt en af Compagniets Octroyer. Bragernes den 3die September 1800. A. Faye. De af Byens Jndvaanere der endnu rester med Vejarbeides Forrettelse, ville behage til Sr. Vagtmester Michelsen at betale, som derover har faaet Restance-tisten, eller at lade møde den 19de og 20de i denne Maaned, da Viarbeidet i Møller-Gaden begynder.
Norske Intelligenssedler, 1800-09-17
Christiania den 16de September 1800. Ernst Hiøring. Johannes Henrich Berg Provst over Kongsbergs Provstie og Sognepræst for Bergstaden, Jacob Wulfsberg. Byefoged og Eene Magistrat paa Strømsøe. Giøre vitterligt: at os er tilhændekommet et Kongeligt allernaadigst Commissorium af følgende Jndhold: Christian den Syvende, af Guds Naade Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug udi Slesvig, Hvisteen, Stormarn, Ditmarsken og Oldenborg; Vide maae i, Provst Hr. Johannes Henrich Berg og Byefoged Wulfsberg, at eftersom Sognepræsten for Modum Præstegiel, under Aggershuus Stift udi Vort Rige Norge, Hr. Christian Teilmann, allerunderdanige har ansøgt om, at en Undersøgelses Commission maatte befales at sammentræde, deels for at modtage Beviis og Oplysning, betreffende at hans Jndkomster ere for Tiden særdeles forringede, formedelst Almuens Uvillie til at yde, hvad den, i Følge Loven, er pligtig at svare til Sognepræsten, deels til at giøre Forslag til fornøden Underholdning for Sognepræsten i Modum, paa den mindst bebyrdende Maade for Almuen, samt end videre at bestemme Maaden, hvorpaa samme kan incasseres; Ligesom og bemeldte Hr. Teilmann, tilligemed den residerende Capellan i berørte Modum Præstegield Hr. Schyet have anholdt om, at deres Restance-Lister over tilbagestaaende Høitids-Offer maatte nyde Udpantnings-Rett, og at i modsat Fald, forsaavidt Sognepræsten angaaer, OfferSkieppens Ydelse efter Lovens 2 - 12 - 8, maatte foranstaltes. Saa er hermed Vor allernaadigste Villie og befaling, at J rette Eders Leilighed efter, som Commissarier at undersøge Sognepræsten Hr. Teilmans og Modums Præstegields Almues recipreqve Klage-Poster, bestræbe Eder for, i Mindelighed at forlige Parterne, samt til en fast Bestemmelse for Fremtiden at forfatte et Regulativ for Præstens Jndkomster i Modums Præstegield, i Liighed med det af Os under 25de Januarii 1788 for øvre Tellemarkens Provstie i Christiansands Stift allernaadigst approberede Regulativ. Og have J derefter i sin Tid til Vort Danske Cancellie at indberette, hvorledes denne Vor befaling af Eder er bleven efterkommet. Dermed skeer Vor Villie. befalende Eder Gud, Skrevet udi Vor Kongelige Residents-Stad Kiøbenhavn den 4de Julii 1800. Efter Hans Kongelige Majestæts allernaadigste Befaling. Moltke. Feddersen. Cold. Reiersen. Colbiørnsen. Monrad. Knudsen. Lange.
Norske Intelligenssedler, 1800-09-17
Til Provst Johannes Henrich Berg og Byefoged Jacob Wulfeberg, Commissorium al at under søge Sognepræst Teilmans og Modums Præstegields Almues retiproqve Klage-Poster, og at forfatte et Regulativ for Præstens Jndkomster i dette Præstegield. Ligesom Os ogsaa seenere er tilstillet en allernaadigst Bevilling, saa lydende: Christian den Syvende, af Guds Naade Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Ditmarsken og Oldenborg. Da Vi under 4de forrige Maaned allernaadigst have befalet Eder, som Commissarier at undersøge Sognepræsten Hr. Teilmans og Modum Præstegields Almues reciproqve Klage Poster, og bestræde Eder for, i Mindelighed at forlige Parterne, samt til en fast Bestemmelse for Fremtiden, at forfatte et Requlativ for Præstens Jndkomster i Morum Præstegield, m.v. Og J nu for os allerunderdanigst have andraget, at personlig Jndkaldelse af den heele Almue vilde blive alt for vidtløftig og tillige byrdefuld for vedkommende Varselsmænd; Saa give Vi Eder hermed til kiende: at Vi, efter Eders derhos allerunderdanigst gjorte Forestilling, allernaadigst ville have Eder bemyndigede til at de Commissions-Jndvarelingen læse paa Kirkebakkerne i Modums Præstegield, samt indrykke i Christiania Jntelligents-Sedler; og skal saadan Jndkaldelse, med 14 Dages Varsel, for alle Vedkommende ansees og være ligesaaColdig og forbindende, som om den var skeet ved enhvers Boepæl, forudsat, at Commissionen holdes inden berørte Præstegields Grændser. Derefter J Eder allerunderdanigst have at rette, en Vedkommende saadan til Efterretning at tilkiendegive, befalende Eder Gud, Skrevet, i Vores Kongelige Resiertz. Stad Kiøbenhavn den 22de Augusti 1800. Efter Hans Kongelige Majestæts allernaadigste Befaling. Moltke. Feddersen. Colbiørnsen. Monrad. Knudsen. Lange. Til Provst Hr. Johannes Henrich Berg og Byefoged Jacob Wulfeberg om at de maae lade Commissions-Jndvarelingen i Sagen, mellem Sognepræsten Hr. Teilman og Moduin Præstegields Almne, læse paa Kirkebakkerne, samt indrykke i Christiania Jntelligents=Sedler, istædet for at indvarsle Enhver især. Thi er det vi herved, i Overeenstemmelse med allerhøistbemeldte Commissorium, paa den Maade, og med saadan Varsel, som den Kongelige Bevilling foreskriver, indstævner Sognepræsten til Modum, Vel ærværdige Hr. Christian Teilmann og samtlige Modums Præstegields Almue, at møde for os udi Commissionen, som holdes udi Hr. Gregers Nilsens Huus ved Kongs-Saugene i Modum og tager sin Begyndelse den 6te October førstkommende Klokken 10 slet Formiddag, for der og da at fremkomme med deres reciproge Klage-Poster, anhøre Commissionens Mægling til Forliig, og paasee det af os forfattende Regulativ til Bestemmelse af Sognepræstens Jndkomster i Modums Præstegield for Fremtiden. Ligesaa indkaldes og den residerende Capellan i Modum, Velærværdige Hr. Schytt til Møde i Commissionen, forsaavidt hans Navn i Commissoriet er nævnet. Alle Vedkommende erindres om, at Laugdag ikke finder Sted. Kongsberg og Strømsøe den 29de Augusti 1800. Berg. J: Wulfsberg.
Norske Intelligenssedler, 1800-09-17
Jfald Hr. Chirurgus Johan Gottfrid Reuss, der i Aaret 1772 reiste til Norge, som Compagniefeldskiær ved de norske Tropper, skulde være i Live eller i anden Fald efterladt sig Livs-Arvinger, da anmodes han eller de inden 6 Uger fra Dato at indberette samme til undertegnede, eftersom det er til Reusses egen Fordeel; men skulde hen derimod være død, uden at have efterladt sig Livsarvinger, da er ikke allene undertegnede dem meget forbunden, der vil oplyse mig om samme ved en lovformelig Præste-Attest til hvad Kirke han er jordet; men er og villig til at erstatte alt deraf Dependerende, saavelsom havende Umage naar for anges, da det er hans Broder Gottfrid Jacob Reuss meget om at giøre, at blive lovformlig forvisset og han er levende eller død, med eller uden Livs-Arvinger. Kiøbenhavn den 25de August 1800. N. F. Muth, Oldermand for det chirurgiske Amt.
Norske Intelligenssedler, 1800-09-17
SubscriptionsplænDet er, i vor nærværende Tidsalder, ikke Statsmanden allene forbeholdt, paa fin politiske Vægtskaal, at afveye Topographiernes Værd; men deres Jnteresse vorder nu hartad saa almindeligen erkiendt, som denne Leetares gavnlige Jndflydelse noksom er indlysende for hver den, som med commopolitisk Broderfølelse for Menneskehedens Vel og Vee i Almindelighed, saavelsom patriotisk Varme for sine Medborgere i Besynderlighed, forenet Tænksor hed nok til med en philosophisk Aand, at anstille Betragtninger over Samtidens Tilstand, dens gradvise Stigen og Fald. Jeg troer derfor, at en topographisk Beskrivelse over Røtterøe og Tjømør, dem en vigtig Commerce, Folkemængde m.v., fortrinlig qvalificerer til Opmærksomhed, saa lidet vil ansees for overflødig, som udelkommen. Den Adgang, jeg fra fleere Sider betragtet har havt, og tildeels endnu har, til at forskaffe mig et nærmere Bekiendtskab med disse Øers saavel politiske som physiske Tilstand sætter mig nogenlunde i Stand til at dette sammet, under Titel, nogle topographiske Efterretninger om Nøtterøe og Tjømøe, tilligemed inderliggende mindre Øer. Men - da heldige Forfatteres Skjebne endnu rimeligere blev min, og Forsigtighed byder mig, ikke at sætte mig blot for et Tab, der maaskee overgik min Evne, saa tør jeg ingenlunde skride til dette Værks Udgave, forinden jeg ved Subscription har sørget for at holde mig Kadesløs. Til den Ende indbyder jeg herved det læsende Publicum til Subscription paa bemeel te topographiske Efterretninger. Skrivtet vil, efter hvad jeg i Forhaanden kan beregne, omtrent udgiøre et par hundrede Octavsider, og skal, i Forhold til Subscriptionens større eller mindre Held, overlades for den billigst muelige Priis. For andre Kiøbere vil Bogen siden blive noget dyrere. Enhver den, som umager sig med, at samle Subscribentere, og tager 6 Exemplarer, overlades det 7de frit. Subscriptionen maatte sluttes inden førstkommende Nytaar 1801; til hvilken Tid jeg haaber, at kunne overlevere Skrivtet til Pressen. Jeg maatte derfor bede, at Subscriptionsplanerne inden den Tid behagelig maatte fendes mig; da jeg ikke allene agter, at lade disses Navne trykke foran i Bogen, men deres Antal vil tillige bestemme, om og hvorvidt samme nogensinde kommer for Lyset eller ikke. Thorstrand pr. Laurvig, den 1ste August 1800. Falck, Procurator.
Norske Intelligenssedler, 1800-09-17
For omtrent 3 Maaneder siden forlod Jens Pedersøn sin Gaard Ulven i Ringsager Sogn, foregivende, at gaae til sine Forældre i samme Sogn, og siden har ingen seet eller spurgt til ham, uden samme Dags Formiddag paa Veien til det opgivne Sted. Han er liden og sped af Vext, smalt Ansigt, smaae Øine og lys kortkrøllet Haar. Var da iklæd en mørkegraae lang Kiøle, mørkeblaae Væst, gule Skind-Buxer, Støvle og rød Hue. Forgiæves har han været eftersøgt paa adskillige og langt fraværende Stæder, derfor har hans Hustrue Birthe Nielsdatter begiæret ham i disse Blade efterlyst. Er benævnte Jens Pedersøn Ulven i live, da advares han i lovlig Tiid at indfinde sig i sit Huus, og skulle han være død, ville de derom vidende behagelig underrette undertegnede derom. Gaarden Ringsager den 11te September 1800. C: Stangebye.
Norske Intelligenssedler, 1800-09-17
Cancellie-Raad og Sorenskriver, over Nordre Hedemarchen.
Norske Intelligenssedler, 1800-09-17
Afgangne Peder Linnes's Enke, Anne Maria Risting, er nyelig ved Døden afgaaet her i Bragernes og hendes efterladte Effecter registeret og vurderet til videre paafølgende Administration; thi indkaldes herved alle de, som til dette Sterboe, maatte have nogen Slags Prætention, at fremkomme dermed inden 12 Uger fra denne Bekiendtgiørelse af, enten under Skiftebehandlingen, som foretages paa Stedets Raadstue førstkommende 20de September 1800, eller hos mig som Skifteforvalter. Bragernes den 27de August 1800. Winsnes.