JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1820-06-06
Dette Avertissement tiener ligeledes til Efterretning for nedkommende Prioritetshavere, i Overeensstemmelse med Placaten af 22de April 1817. Løve Herreds Contoir i Tjørnelund den 5 Mai 1820. Holm. Orumgaard, udflyttet fra Tiørnelunde Bye i Finderup Sogn, Løve Herred, Holbecks Amt, overdraget af det Kongelige Communitet i Arvefæste til Anders Madsen, og som bestaaer af 8 Tdr. Hartkorn Ager og Eng, bliver, ifølge Dom og Udlæg, afhændet ved offentlig Auction, som afholdes saaledes: 1ste Auction Torsdagen den 22de Juni førstkommende, 2den - Torsdagen den 13de Juli 3die Fredagen den 4de August de 2de første i Løve Kroe, om Formiddagen Kl. 10 a 11 og den 3die paa Oumgaard, om Formiddagen Kl. 9. Conditionerne, som ved Auctionerne bekiendtgiøres, er forinden til Eftersyn hos Undertegnedet Denne Bekiendtgiørelse tiener tillige vedkommende Panthavere til Efterretning, ifølge Placaten af 22de April Ringsted den 1ste Juni 1820. T. L. Gruner. Mullerupgaarden, udflyttet fra Mullerup Bye i Kirke Helsinge Sogn, Love Herred, Holbecks Amt, under det Kongelige Universitets Gods, Kiøbmand Niels Holst af Callundborg tilhørende, bestaaende af Hartkorn Ager og Eng 5 Tdr. 6 Skpr. - Fdkr. 2 Alb., bliver, ifølge Dom og Udlæg, afhændet ved offentlig Auction, som afholdes saaledes: 1ste Auction Torsdagen den 22de Juni førstkommende, Torsdagen den 13de Juli 2den 3die – Fredagen den 4de August de 2de første i Løve Kroe, om Formiddagen Kl. 10 a 11, og den 3die paa Mullerupgaarden om Middagen Kl. 12. Conditionerne, som ved Auctionerne bekiendtgiøres, er forinden til Eftersyn hos Undertegnede. Denne Bekiendtgiørelse tiener tillige vedkommende Panthavere til Efterretning, ifølge Placaten af 22de April Ringsted den 1ste Juni 1820. T. L. Groner.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1820-06-06
Da jeg fraflytter Taarnholm, ville de, som formene at have nogen Fordring paa mig for Aarene fra 1ste Ma 1814 til 1ste Mai 1818, som er den Tid jeg bestyrede bemeldte Gaards Avling m. m., inden 4 Uger fra denne Bekiendtgiørelse, anmelde samme for Hr. Forvalter Medege her paa Gaarden, ifald jeg et selv skulde være tilstæde. Taarnholm den 29de Mai 1820. Chr. Bang.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1820-06-06
Creditorerne i Stervboet efter afdøde Nestved. Halser ere Jensen har af Kaa blive herved indkaldte til for mig, som Skifteforvalter, at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer inden 12 Uger fra Dato. Nestved den 27de Mai 1820. M. S. Schønheyder.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1820-06-06
Skolelærer-Embedet i Tiustrup er ved Dødsfald bleven ledig, og da dertil ønskes en duelig Seminarist, som tillige kunde forestaae Sangen i Kirken, saa ville den der kan paatage sig samme, derom melde sig den 12te Junii. Forslevgaard pr. Ringsted.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1820-06-06
Paa Skolevatronens Vegne, Boss.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1820-06-06
Da ikke antagelig Bud skeete paa Hr. Pastor Viilmans iboende og tilhørende Gaard i Skielskiør ved 3die Auction den 2den Juni d. A., saa bliver, paa Vedkommendes Anmodning, prøvet 4de og sidste Auction over samme Fredagen den 23de Juni, Kl. 3 Eftermiddag, som herved be ti udtgiøres, og ere Conditionerne de samme som forhen, der nærmere kan erfares paa Auctionsstedet og hos mig Undertegnede. Egiglesmagle Præstegaard den 3die Juni 1820. S. M. Beyer, Provst i Vester Flakkeberg Herred.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1820-06-06
Af Svallerup Præstegaards upartellerede Jorder er ad Arvefæste=Lodder, hver paa omtrent 10 Tdr. Land, af fortrinlig god Bonitet, underhaanden at faae tilkiøbs. Lysthavende ville behageligst henvende sig enten til nærværende Beneficiarius, Hr. Pastor Eger i Svallerup, eller til Undertegnede, som Eier af samme Lodder. Svallerup den 4de Juni 1820. Jens Jensen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1820-06-06
En rød Mynde er at faae tilkiøbs; Avis Expeditionen, anvises.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1820-06-10
Den Vest- Siællandske Avis, eller: Ugeblad. Slagelse. den landske Historie. uden- og indenfor vigtigste Nyeheder. Dagens Redigeret af Pastor og Ridder Bastholm. Trykt og forlagt af Peter Magnus. 16te Aarg.) Løverdagen, den 10. Juni 1820. No. 40 6te Kaardaaan den Eari 1820. 4 Nr. 49 Med Kongl. allernaadigst Tilladelse, at forsendes med Brevposten til Danmark og Hertugdømmene.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1820-06-10
Oversigt over Dagens udenlandske Nyeheder. Det hedder i en Skrivelse fra London af 23de Mai, Det er ubeskriveligt med hvilken Ængstelig hed man sørger for at forskaffe sig Pladser for at seeKronningshøitideligheden Vinduerne i et Huus, fra hvilket man kan oversee Jndtoget i Vestminster Abbediet, blive bortleiede til 1ste August for 2000 Pund Sterling, og der bliver fordret for Naboehuset 2500 Pund Sterling. Man beregner, at 8000 Pund Sterling kunne erholdes for et større Huus, ligesom ogsaa 2000 Pund Sterling for et Huus, som tilhører en Lærredshandler og som ligger ligeoverforVestminsterhal. Det er mærkværdigt, at Eierne af de Huse, som ligge i denne Egn ere berettigede til at tvinge deres Leiere til paa denne Dag at opgive deres Værelser til deres Disposition, hvilket allerede er skeet. Saaledes f. Ex. forlader en Leier nu sit Huus paa et Fiedingaar og sælger alle sine Varer, man har imidlertid tilstaaet ham et Aars Leie som Godtgiørelse. Til Oprettelsen af Stelladser er Grunden bortleiet for 8 Guineer pr. Fod, 10, 14 til 20 Guineer er budt for et Sæde derpaa.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1820-06-10
Ved den sidste Kong Georg den 3dies Kronning, indbragte store Huse ikke meere end 1000 og mindre end 700 Pund Sterling. Speculanterne som oprettede Stelladserne skulle derved have mistet store Summer. - Ved Hr. Oymokes Død, tilforn Kongens Stridsmand og Forfægter (Champion) er dette Embede tilfaldet en Geistlig, hvis Forretning det er ved Kronningen at ride i fuld Rustning til Vestminsterhall under Trompeternes og Pauker nes Lyd, for ved en Herold mandhaftigen at udfordre enhver til Kamp paa Liv og Død, som tør vove paa, ikke at erkiende Kongens Titel. – Værdien af den nye Krone, som Kongen vil bære Kronningsdagen anslaaer man til 54000 Pd. Sterl. Jblandt Juvelerne er een af fortrinlig Størrelse, som er 14000 Pund Sterling værd. Den gamle Krone skal kun være 1000 Pund Sterling værd – Jfølge Hoftidenden vil Hs. Kongelige Majestæt den 15de Juni holde en stor Cour for Herrer og Damer i Buckinghamhouse. Hs. Majestæt har behaget at dispensere Damerne fra den ubeqvemme Hofdragt med Fiskebeens=Skiørter og Poscher (Culs de Paris, i det Engetske Hoops), og befalet, at der ved denne og alle følgende Coure, skal bæres Klæder med Slæb, ifølge de Bestemmelser, som deres afdøde Kongelige Majestæter gave ved de sidste Kongelige Bryllupper. (Disse Fiskebeens=Skiørter have længe været i Brug ved nogle af Europas Hoffer, thi først i 1816 blev det Damerne tilladt i Madrid at vise sig ved Hoffet uden denne Pynt: det hedder i Aarsagerne til dette Decret; Fiskebeens Skiørter vare overmaade ugunstige for al Eleganze og snarere en Byrde end en Ziir. Omkostningerne ved en Paaklædning for en Peer og hans Gemahlinde til den forestaaende Kronning beløber sig til 1000 Pd. Sterl. Hvor stor Stadsen bliver kan man slutte sig til deraf, at Hertuginden af Berrys Friseur Hr. Hippolyte afreiser til London for at arbeide paa Modeller til Hovedpynten ved Kongens Kronning - Den Commission, som man har nedsat for at paakiende de Personers Rettigheder, som have Fordringer at giøre i Anledning af Kronningen, have allerede bekræftet følgende: Hertugen af Norfolks Rettighed til at trække den høire Handske paa Hs. Majestæt og at understøtte hans høire Arm, hvormed han holder Scepteret; Biskoppen af Londons Ret til at spille paa Orgelværket i Abbediet; Hr. Campbells, som Eier af Lyston i Esser, Rettighed til at berede Bagværk for Hs. Majestæt &c. Den 25de Mai holdt de Kongelige Commissairer, som ere nedsatte for at modtage disse Fordringer, deres andet Møde.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1820-06-10
Lordmajoren for Staden London forlangte at betiene Kongen efter Maaltidet med Viin, og at erholde et Guldbæger til sin Belønning, ligesom ved det næste Taffel at sidde ved den store Viinskiænk paa den venstre Side af Salen. Flere Londonske Borgere reclamerede Kieldermester-Tienesten. Tre Geistlige fra Vestminster=Abbediet forlangte at assistere ved Gudstienesten paa Kronningsdagen, og at erholde som Sportler en Qvantitet Silke og uldne Tøier, ligesom alle Gaver og Presenter, som ved denne Leilighed blive gjorte, endvidere 4 smaae Klokker, Trediedelen af et Fad Viin og flere andre smaae Gaver fra Kongen. Lord Guider, som arvelig Overkammerherre forlangte et Logie ved Siden af Kongens Apartement, imedens Kronningen staaer paa, og i Sportler derfor en stor Mængde Strømper og Skjorter, 40 Alen carmosinrødt Fløiel, Den Geistlige som har gjort Fordring paa at blive Kongens Forfægter (Champion of the King), som Arveherre til Scrivelbye, forlanger i Belønning derfor det Guldbæger, hvoraf han drikker paa Kongens Sundhed, og den Stridshingst hvorpaa han skal ride tilligemed den hele Udrustning; imidlertid da han som geistlig Mand tager i Betænkning, selv at paatage sig denne Forretning, saa har han søgt om, at det maae tillades Hr. Reader at udføre.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1820-06-10
Hs. Majestæt Kongen har den i hans Sted. allerede bivaanet en lille ret besynderlig Fest. Bed Gymnasiet i Eton er nemlig den gamle Skik i Brug, at Disciplerne hvert 3die Aar foranstalte en Fest, som har til Formaal, at indsamle Penge til den ældste Skolar, som skal afgaae til Universitetet, hvilke Bidrag blive udpressede af de Personer, som gaae, ride og kjøre der forbi. Den 23de Mai blev denne Farce udført, og de unge Herrer i Silkekiøler, med Flædre i Hatten og smukt prydede med Baand, beleirede alle Jndgangene til Skolebygningen og lode sig af enhver Forbipasserende give en Foræring som de kalde Salt, naar de have modtaget den, saa vække de Giveren et Kaart, hvorpaa den staaer de Ord: Pro more et mente 1820, som tiener til en Qvittering. Ogsaa Kongen har fulg: sin afdøde Faders Exempel heri, som hver Gang var tilstæde ved denne Fest og begav sig Kl. 6 om Morgenen, ledsaget af Sir B. Bloomfield til Eton for at spise Froekost hos Rectoren. Allerede foran Broen som fører til Gaarden i Bygningen, blev Hs Majestæt anholdt af disse smaae Veibeleirere, som affordrede ham hans Pengepung. Kongen spurgte Disciplerne meget naadig om deres Navne og leverede dem med et Smiil en Note paa et hundrede Pund, hvorpaa Kongen modtog et ligesaadant Kaart, som han fæstede paa sin Hat for offentlig at vise, at han havde betalt, og for ikke at forfalde i en dobbelt Straf. Efterat nu denne Engelske Ungdoms Lommer vare blevne fylde af hvilke nogle maaskee i Tiden ville komme til at give deres Stemmer i det Brittiske Senat, som Lovgivere, trak de i Parade omkring i Eton, og giorde sig derpaa tilgode med et Middagsmaaltid. Man havde ialt samlet 1130 Pund Sterling, som tilfalde Hr. Wilder, en Søn af John Wilder, Herre til Bourbyhall, denne unge Student kan nu erholde et godt Stivendium paa Universitetet i Cambringe. At Dronningen er paa Reisen til London er afgjort, men hun vil reise igiennem Frankerig uden at berøre Paris, man troer imidlertid, at Regieringen vil formaae hende til at begive sig tilbage til Jtalien, da den vil søge at opfylde hendes Ønske. Den Engelske Almue viser megen Jnterresse for hende, og giver denne tilkiende ved smaae Sange, som ere i mange Menneskers Munde.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1820-06-10
Lord Guilford er af Hs. Majestæt Kongen af England udnævnt til Canzler for Universitetet paa de Joniske Øer og til Præses for Departementet for den offentlige Underviisning. Universitetet bliver ikke oprettet paa Cefalonien, men paa Jtaka. Den Danske Lærde Professor og Dr. Brøndsted har været med Lord Guilford paa Jtaka, og er nu reist tilbage til Maltha og Sicilien.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1820-06-10
Den Spanske Hertug af San Fernand kalder sig nu San Fernando og Qviroga, hvilket Navn hører til hans Familie. Denne saa berømte D. Antonio Qviroga i Hermida er født i Betanzos i Galizien; denne Stad har tilsendt ham et varmt Taksigelsesbrev, som var fuldt af stolte Følelser. Den 3die Mai vilde man i Cadix give en glimrende Tyrefægtning for at uddeele de Penge, som kunde indsamles derved, til de Tropper, som staae under General Qviroga paa Øen Leon, til et Beviis paa deres Medborgeres Taknemmelighed. Aldrig kunde Amphitheatret i denne Bye rose sig af en større og meere glimrende Forsamling. Alt syntes at ville tage Deel i dette roesværdige Formaal, og en almindelig Munterhed herskede. Den 3die Tyr var allerede indladt paa Kamppladsen og alles Øine vare henvendte paa de Stridende, som beredte sig til Angreb, da man paa engang hørte et frygteligt Skrig fra den ene Side af Bygningen og man faae en Mængde Mennesker nedstyrtede ved det, at nogle Bielker vare gaaede i Stykker. Dette Tilfælde foraarsagede nu den største Forvirring og Ulykken blev saameget større derved, at alle Tilskuerne styrtede til Udgangen af Huset. En Mængde Mennesker have brukket Arme og Been. Det kan endnu ikke bestemmes hvormange Mennesker der have mistet Livet ved denne Leilighed. Opsynsmændene ere blevne arresterede, da de burde være ansvarlige for Bygningen. (Cadix synes at være bestemt til et Sæde for lutter Gienvordigheder.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1820-06-10
Nyeste Post-Efterretninger. Den Østerrigske Jagttager indeholder følgende: Den 24de Mai holdt de her i Wien forsamlede Ministre fra de Tydske Hoffer og Regieringer deres 34te Møde, med hvilket Cabinetsconferencerne blede erklærede for sluttede. Den 24de og 25de ere de fleste Herrer Gesandtere, som ikke tillige beklæde Gesandtskabsposterne ved det Østerrigske Hof, afreiste fra Vien. Hovedresultatet af disse Forhandlinger, som nu i 6 Maaneder have vedvaret, under Fyrsten af Metternichs Veiledning, og som bestandig have udmærket sig ved Enighed, Almeenaand, og en ensformig Stræben efter at befordre Tydsk lands almindelige Vel, vil i kort Tid blive bragt til Publikums Kundskab ved en Communication, som i constitutionel Form vil blive fremlagt paa Forbundsdagen, hvilken skal nu ufortøvet aabnes. Hs. Durchlautighed Fyrsten af Metternich, har den 24de tiltraadt Reisen til Prag for der at bivaane den, den 28de d. M. fastsatte, Formæling imellem Hs. Keiserlige Høihed Erkehertug Rainer og Hs. Durchlautighed Prindsesse Francisca af Savoyen Carignan. Den 16de eller 20de Juni agter han at komme tilbage til Vien; til hvilken Tid Hs. Majestæt Keiseren ogsaa vil have tilendebragt sin Reise.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1820-06-10
Den 17de Mai lod Hs. Majestæt den Russiske Keiser i Petersborg de samtlige Garde-Regimenter, Jnfanterie, Cavallerie og Artillerie passere Reoue. Corvet bestod af 40,000 Mand med 96 Kanoner. Evolutionerne bleve udførte med den største Accuratesse. Synet deraf var pragtfuldt. Den 27de rykkede Tropperne ind i Ovelses Leiren ved KasnojoSeld. Storfyrsterne Nicolaus og Michael ledsagede Keiseren ved Revuen. Veirets Skiønhed forhøiede Glandsen af dette militairiske Skuespil. At den Engelske Regiering maae giøre et saa stort Statslaan i Aar kan ikke forundre os, naar man læser den officielle Oversigt, som er publiceret om Storbrittanniens Jndtægter og Udgifter i Aaret fra 5 Januar 1819 og til 5 Januar 1820, sammenlignede med det foregaaende Aar; den udviser: at Jndtægten til 5 Januar 1819 udgjorde 48982,960 Pd. St., men til 5 Januar 1820 kun 48. 156,815 Pd. St., en Formindskelse som er saameget større, som at nye Taxer bleve paalagte i Fior, af disse 48 Millioner maae 41,717, 132 Pd. St. allene anvendes til at dække Renterne af den funderede Statsgield, eller til de consoliderede Fonds, og Resten af Jndtægterne kan kun anvendes til Statens øvrige Udgifter. Hele Storbrittanniens og Jrlands Statsindtægt i Aaret fra 5 Jan. 1819 og til 5 Jan. 1820 udgjorde 53 Mill. Pd. St., derimod total Udgiften for dette Aar 68 Mill. Pd. St., og naar den i dette Aar forøgede Gield af de consoliderede Fonds lægges til i alt 72,700,000 Pd. St. Af denne paalidelige Oversigt bliver det begribeligt, at Skatrammercantsleren har seet sig nødsaget til at dække Statens Udgifter ved at udstæde cirkulerende Skatkammerbeviser og ved at fundere disse, lige om ved at contrahere et nyt Laan i contant og ved at optage en Capital af det synkende Fond, og derved at forøge de Brittiske Øers Statsgield med omtrent 24 Mill. Pd. St. – En Prøve. paa hvorledes man yttrer sig i England om dette store Statslaan kan læses i Bladet Times; det hedder nemlig deri: Vi begynde nu at formode, at Ministrene ville selv om kort Tid giøre kort Prores med Fonds (Statsgieldsbeviserne) thi de kunne ikke vedblive saaledes længe at forøge de offentlige Byrder. Folket kan ikke betale Renterne af Statsgielden, som den nu er, uden at lide derunder i en forhen ukiendt Grad; og nu skal dog Gielden og følgelig Renterne af den saa betydelig forøges. Det synkende Fond er nu saa godt som tilintetgjort, og saa levende de Forhaabninger vare, som man engang satte til det, saa synes det dog nu at være en Daarlighed blot at ville beholde dets Navn, eller at ville bebyrde Publikum med Omkostninger paa dets Bestyrelse. 12 Mill, skulle tages ud af dette Fond(hvori vi troe at der kun blive 3 Mill. tilbage, og derimod skal til den Sum, som det synkende Fond var bestemt til at formindske, lægges 7 Mill. til, foruden at 7 Mill. Skatkammerbeviser skulle funderes. Enden paa dette System, dersom der ikke passerer et Underværk, er indlysende, da vi nu midt i Freden forøger vor Statsgield med en større Summa aarlig, end i Begyndelsen af Krigen, nu lægges aarligen mere til en Gield paa 800 Mill. Pd. St. end dengang til en Gield paa 240 Mill. Pd. St.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1820-06-10
J 1796 i det tredie Krigsaar contraherede vi et Statslaan paa 18 Mill., og nu i det 5te Fredsaar bruge vi 1719 Mill. Hvor skal dette ende? – Uagtet disse Klager nyder dog Regieringen endnu bestondig Nationens Tillid, og Landets Rigmænd tage ikke i Betænkning, at betroe den sine ledige Pengesummer; men giør Veddemaal om, at naar Laanet bliver aabnet, saa vil det allerede den følgende Dag være contraheret. Et eneste Handelshuus i City vil lade Skatkammerbeviser fundere for 700,000 Pd. St.; Speculationen i Fonds er nu almindelig; de rige Englændre synes ikke at kunne anvende deres Capitaler bedre end ved at betroe dem til Regieringen, som betaler saa høie og prompte Renter. Det er en stor Trøst under nærværende Omstændigheder, at Fabrikvæsnet begynder at komme sig i England; i det mindste skrives der fra Glasgov, at Haabet oplives paa nye i Manufacturerne ved store Bestillinger, som ere indløbne fra Vestindien, de Forenede Stater og de fleste Lande i Europa, dog har ikke i Henseende til grove Varer nogen Forbedring fundet Sted. Maaskee ogsaa at disse gunstige Efterretninger blot udbredes fordi Laanet er i Værk. – Borgerskabet i London har dog overleveret Underhuset et Bønskrift om en Parlaments=Reform, det blev besluttet i Communeraadet paa Hr. Favells Forslag med en stor Majoritet, kun saa Stemmer erklærede sig derimod; Forsamlingen var meget talrig. – Om indvortes Uroeligheder hører man nu intet, undtagen at Almuen i Dover har gjort en Opstand, for at befrie nogle Arrestantere, hvorved de have revet Fængslet ned.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1820-06-10
Den 19de Mai spurgte Lord Holland Ministrene i Overhuset om, hvad Spanien havde gjort for at afskaffe Slavehandelen, hvorfor den af England har dog oppebaaret en Godtgiørelse paa 400,000 Pd. St., og hvilke Forestillinger man vel havde gjort det Russiske Cabinet, da Rusland har i den Grad belagt Jndførselen af Engelsk Sukker med Toldafgifter, at det ligner et Forbud, hvorimod det opmuntrer Jndførselen af Sukker fra de Lande, hvor Slavehandelen taales (nemlig Brasilien); Lord Liverpool svarede derpaa, at han ikke tvivlede paa, at jo den nærværende Spanske Regiering vilde opfylde de indgaaede Forpligtelser; i Henseende til Rusland, som han troede i denne Sag at miskiende sin egen Jnterresse, er Sagen en Gienstand for en venskabelig Underhandling. – Den 26de Mai gjorde Marqvien af Landsdovn sin saare vigtig og udførlig Motion i Underhuset om Handels=Frieheden. Grev Liverpool stod nu op og erklærede Huset, at han havde hørt denne Tale med særdeles Tilfredshed; han holdt nu selv en lang Tale, hvori han meddeelte de vigtigste Oplysninger og Nationens nærværende Handelsforhold, og foreslog Nedsættelsen af en Commission for at undersøge denne vigtige Qvæstion, og hvori Marqvien af Lands dovn blev udnævnt til Præsident paa Grevens Forslag, som tilligemed Hertugen af Wellington bleve udnævnede til Medlemmer af denne Commission. - At Forslaget til Ophævelsen af Toldafgiften paa Jndførselen af udenlandsk Uld faldt igiennem i Underhuset, var en Følge af Skatkammercantslerens Forestilling derimod som erklærede at denne Afgift var særdeles indbringende og at Uld productionen havde tiltaget saare meget i den sidste Tid. – Marqvien af Landsdovn sagde i sin anførte Tale: at al Handel og Haandtering ligge saa godt som stille, at England fornemmelig skylder sin Handel og sine Fabriker sin ærværende Flor, Marqvien tilstod, at der for nærværende Tid hersker en stor Forvirring i Handelen i alle Lande, hvis Aarsager ere vanskelige at udgrunde. Han var af den Mening, at der maatte skee en Forandring med Navigations Acten for at ophielpe den Engelske Handel, og at der maae indføres en fuldkommen Friehed i Transito Handelen, og ønskede at Handelen paa Østersøen maatte befordres, ved at tillade Jndførselen af Bygnings Tømmer fra dets Havne, og at Tolden paa Indførselen af Franske Viine og Silketøier maatte nedsættes. Han skildrede tilsidst den store Skade, som det Ostindiske Compagnies Privilegier tilføie den Brittiske Handel. Lord Liverpool bemærkede herved: at Afsætningen af Brittiske Manufacturer og andre Varer var dog næsten ligesaa stor som i det meest blomstrende Krigsaar, naar raffineret Sukker undtages, da saameget raat Material udføres siden Freden fra Brasilien til udenlandske Raffinaderier, Nøden var vel stor i England, men blandt alle Nationer var den dog størst i de Forenede Stater (det vil sige, deres Kiøbmænd havde overspeculeret sig i den udenlandske Handel og maae nu anvende deres Capitaler paa indenlandske Productioner.) Englands Handel paa Portugal og Brasilien har taget betydeligt til og beløber sig nu til 4 Mill. Pd. St.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1820-06-10
Ved Hielp af Maskinerne kunne nu Englænderne levere Musseliner til Salg i Jndien halvt saa lette som de indenlandske &c.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1820-06-10
Jndenlandske Efterretninger. Kiøbenhavns Børs den 6. Junii. Cours. Hamb. 2 M. 253, a vista 25. Amsterd. 2 M. - , a vista . London 2 M.a vista . Paris 2 M. - Spec. 258. (Den 6. Juni 1819, 216.) Specier solgtes til 15 Rbmk. 8 1/2 a 9 s. (Jstor 13 Rbmk. 2 s.) Oblig. 7 1/2 a 72. (Jfior 32 1/2) Norske Rigsbanksedler 17 a 17 1/4. (Jfior 15.) Svenske Sedler 58 a 59 s. Disconto 6 PC.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1820-06-10
Ved Tallotteriets 1156 Trækning i Kiøbenhavn udkom: No. 21. 58. 60. 72. 50.