Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-06-19
Blandede Efterretninger. Dr. Ernst Florens Friedrich Chladni. (Død den 3die April 1827.) Ligesom man engang sagde om den dygtige Vandrer Seume, at dan havde indviet sin Stav til Hygiæa 1 Töplitz, hvor Døden overraskede ham; saaledes kan man vel og sige om Chladni, der selv sammenlignede sine Vandringer med Nomadelivet, at han ofvede sin Clavicylinder og sine Mercorstene til Breslaus Plysikalske Muser, hvis Ypperstepræst Henrik Steffens er, og hvor han i sit 71de Aar, men en Yngling i Munterhed og Fyrighed, hensov ved en hurtig og smerteløs Død. Hans lille sammen trykkede, men ved Reiser under alle Klimater og paa alle Aarstider hærdede, ved ingen Umaadelighed svækkede Legeme, som en uafhængig, lidet behøvende, muntert nydende Aand beboede, sikkrede ham det høieste Alderdomstrin. Dog den ønskeligste Euthanaste var ham bestemt. Hans rosværdige Virksomheds Løbebane havde han fuldendt. Alderdommens Svageligheder vilde have meldt sig, og for ham, der stod alene uden Familieforbindelse, og kaldte Stillesidden en Skjærsild, saasnart der ikke var noget at opfinde, maatte de være blevne piinlige. J det selskabelige Breslau, iblandt gamle og nye Venner, der, hvor endnu hans Hjertensen Langauth's Søster levede, havde han just afgjort en lille Pengesaa hos Kommerceraad Oelsner, tilbragte en interessant og anekdorig Aften hos Steffens; og da han var kommen hjem, talte han endnu med rolig tilfreds Mine med sin Værtinde. Om Morgenen den 4de April fandt man ham halv afklædt siddende ved Vinduet, med Lommeuhret, som han just havde optrukket, foran sig i intet var han forandret, men kold og død. Tvillingbrødrene, Søvn og Død, havde nu vexlet deres Roller. De agtværdigste ved Universitetet og i Staden ledsagede det afsjællede Legem. Steffens holdt en Aale ved hans Grav og satte ham et sindrig Gravskrift. Som en ægte Verdensborger har han selv sit Lys omkring i ane Europas Egne paa sine Demonstrationsvandringer, var Opfinder og Udvider i Videnskaben, gjorde blivende Opfindelser i Tonernes Rige, omskabte ved egne Midler Akustiken, og søgte at hæve Physiken over vor Jords Atmosphære ved Fremstillingen af Acrolithernes kosmiste Oprindelse. Hvorledes han nu selv kunde udfinde og iværksætte alt dette, har han vel selv bedst mundtlig og skriftlig forklaret. J Voigts Magasin, i Gilberts Annaler, i Gerbers Lexicon er meget at finde desangaaende. Dog lader man det bedst i de 2 Fortaler til hans Akustik og de nye Tillæg dertil. Chladni var alt ved sig selv, og en i mangehaande Henseender indskrænket og kummerlig Ungdom blev maaskee ikke uden Jndflydelse paa hans sammenpressede Legeme og Physiognomie. Han tilkæmpede sig ved rastløse Anstrængelser hvad tidligere Tvang havde afslaaet ham, hvad nægtede Lykkens Goder havde vanskeliggjort. Men Jntet kunde formørke hans Tiltredshed; han var fuld af Ømhed mod en Stedmoder, der havde været ham en sand Moder, og for enhver Venskabstjeneste taknemmelig til Selvfornægtelse. Et muntert Sind var hans Vandringsstav, Kunsten hans Deus vialig. Hans Fader og Bedstefader, af ungarsk Herkomst, vare Primarii i det juridiske og theologiske Facultet i Wittenberg. Faderen, en Retslærer og Dommer, næsten krystalliseret i Former og Ceremoniel, holdt sin eneste Søn stedse indesluttet i Buret, og da han voxte til, satte han ham i Pension hos den grundlærde men meget pedantiske Rector Mücke i Grimma. Siden maatte han i Wittenberg og Leipzig studere Lovkyndigheden, skrev 2 juridiske Disputatfer og blev Doctor juris. Da døde Faderen og og nu kunde han ustraffet overlade sig til sin undertrykte Tilbøielighed for Mathemathik og de physikalske Studier; dog stod han derved i Fare(Fortsættes.) Asiatiske Comp. Actier 4 pC. Dito nye . . . . 6 pC. norsk Laan, Renter pr. 6 Januar Dito Dito . . . . . . . .(af Laanet 4 Febr. 1820. Dito Dito . . . . . . . . 4 pC. Kgl. Oblig. (u. R.) pr. Rdlr. Rigsgjeld. Svenske Sedler. pr. 100 Specier. Species 225.