JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-02-12
J Kantonen Basel gaaer Revolutionen saa hastigt, at man troer endnu i denne Maaned at kunne blive færdig med en nye Konstitution. Den patriotiske Oberzunstmester Ochs, for nærværende Tid i Paris som Deputeret, har derfra skikket en Konstitutions=Plan til Basel. Forhaabentligen, siger han i sin Skrivelse til Raadet, ville de forældede Titler, Magnific- og naadige Herre, som jeg selv saa gjerne giver slig paa, bruges af mig for sidste Gang, og snart oprettes ved det skiønne Navn Borger. Jeg anseer Schweitzer=Revolutionen som skeet. Jeg haaber, at de forskiellige Kantoner, med deres Undergivne og Forbundne ville snart ikkuns udgiøre e en demokratisk, repræsentativ Republik, For Kan tonen Basel er det ærefuldt, at den har givet Exemplet dertil i Schweitz, og begyndt den almindelige Revolution i det enkelte, uden Anarkie og Konvulsioner. Jeg veed nok, at Aristokraterne ville have mig end mere over min Jndflydelse i denne Sag, men jo mere Aristokraterne hade mig, des meere Priis sætter jeg paa mig selv. Alle Kantoner revidere nu deres gamle Forfatninger og søge at afhielpe Besværlighederne. J Staden Zürich gi dette ganske roligt af, men paa Landet, især i Krusnacht, forlangte Bønderne adskillige Privelegiers Afskaffelse og de Heftedes Løsladelse med saa ubændigt et Skriig, at den bekiendte Præst og Fysionomist Lavater, som havde fulg sin Broder, Raadsherren i Zürch derhen, bad dem for den Korsfæstedes Skyld at blive roligere, og ikke banke saa ubarmhiertig ind paa hans Trømmehud.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-02-12
Med Gens ere Franzoserne saa utilfreds, at de kalde det Schweitzes lille Coblenz. Nogle ville vide, at det franske Direktorium, uagtet Skinnet af det Modsatte, som nogle ville udlede af dets sidste Beslutning, har erklæret de misfornøiede Waadtlænder: det er paa nærværende Tid sysselsat med alt for vigtige Sager, til at det kunde blande sig i Schweitzes Anliggender. De ovenmeldte Tildragelser bevise tilstrækkeligt, at Direktoriet ikke taber de mindre vigtige Anliggender af Sigte over de vigtigere.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-02-12
Tydskland. De franske Gesandtere i Rastadt have beviist de Rigs Deputerede i deres skrivtlige Svart at deres Grunde imod Rhingrændsen intet due, og at de aldeles ikke kunde afvige fra denne Fordring. De Rigs=Deputerede arbeide nu paa et Giensvar. Den preussiske Konges Gesandtere forsikre Enhver, at Kongen, deres Herre, vil saa meget mueligt vaage over Rigsintegritætens Haandhævelse, og denne Forfikring faaer saa meget mere Vægt ved en Kongelig Kabinets skrivelse til Jndvaanerne i Hertugdommet Cleve, da der bestemt erklæres samme: at de, uagtet de ligge paa den venstre Rhinbredde, og først nyelig vare blevne forenede med Frankerig, dog Jntet havde at befrygte af denne tilsyneladende Forandring, meget meere stedse turde haabe at blive Preussiske. Derimod tale atter Andre og et Projekt at endogsaa Holland, imod anden Skadesløsholdelse, skal aftræde alle paa hiin Side Rhinen liggende Besiddelser til Frankerige, saa at altsaa, naar de tydske Besiddelser paa den venstre Rhinbredde virkelig endnu skulde blive forenede med den store Republik, denne Flods hele Løb lige til Havet blev Frankerigs Grændse. - For at kunne finde ud af alle disse Modsigelser, længes man meget efter Buonapartes Tilbagekomst, af hvem man haaber, at han efter sin Skik, 1 meget kort Tid vil have denne hele politiske Knude løst. Med Oprørerne paa den høire Rhinbredde er det nu reent stille. Nogle ville, at de havde staaet i Forbindelse med den Basler=Revolution, at Oprørerne havde været til Sinds at foreene sig med Revolutionisterne sammesteds, og at man havde fundet 3 Kister Basler=Kokarder hos de Første. Det franske Direktorium derimod skal ligefrem tilskrive Engellands Jntriquer disse Jnsurrektioner, hvilket ved alle muelige Midler søger at opløse Kongressen i Rastadt, og det skal være besluttet at lade Stifterne af samme, de være Tydskere eller Franzoser, afstraffe. Ehrenbreitstein skal hidindtil endnu ikke være det mindste indsluttet af Franzoserne, derimod gaae de ved deres Opfordringer Manheim saa haardt paa Livet, at det tilsidst neppe vil kunne modstaae længere. De forlange ei at tage Fæstningen i Besiddelse men ville blot indlægge Garnison. Andet forlange de heller ikke af Fæstningerne Ehrenbreitstein og Philippsburg, end blot at indlægge Garnisoner.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-02-12
Jtalien. J Frankerig forsikrer man tilforladeligt, at der af Kirkestatens Levninger vil blive skabt en nye rommersk, af alle øvrige Stater, og altsaa og af Cisalginien afhængig Republik. Det franske Direktorium er saa vis i sin Sag, at Franzoserne komme til Rom, at det allerede har medgivet GeneralMürat, der er afreist fra Paris til Jtalien, Depescher, som ere adresserede til de franske Generaler i Rom. Og saa har det skikket 3 Lærde, Monge, Daunou og Florent til Rom, som man troer, med det Ærende, at afholde Tropperne ved deres Ankomst til Rom fra, at de ikke i Hævnens Tummel forgribe sig paa de endnu overblevne Konstskatte. Næste Post torde maaskee bringe den Efterretning, at det rommerske Kapitol endelig er igien i Republikanske Hænder. Bataviske Republik. Det nye Direktorium handler med al Jver. Den 31 s.M. gav det alle fremmede Ministre den første hvitidelige Andients. Nu have alle Provindser frasagt sig deres forrige Souverainitæt, og lovet at adlyde National=Forsamlingens Dekreter, Provindserne hollandsk Brabant og Seeland vilde vel giøre nogle Vanskeligheder; men Direktoriets Energie vidste snart at bringe dem til Raison. - Det lovgivende Korps har afskaffet alle Titulaturer, og derimod indført det skiønne Navn Borger. Det har anbefalet Direktoriet den strængeste Aarvaagenhed imod Aristokraterne og Føderalisterne, og lovet paa det kraftigste at understøtte samme i Udøvelsen af sin Magt. Endnu stedse indstrømme fra alle Sider Lykønsknings=Skrivelser over Revolutionen af 22de i den lovgivende Forsamlings Skiød. - J Frankerig er Efterretningen om denne Revolution optaget med den største Glæde. Man holder den der for et af de føleligste Stød for Engelland.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-02-12
Frankerig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-02-12
General Augerean er bleven sendt til Fæstningen Perpignan paa den spanske Grændse i et særskilt vigtigt Ærende. Da Direktoriet siger i sin Jnstruktion, at det ganske regner paa Operationernes lykkelige Udfald ved hans vigtige Mission; saa tvivler Jngen paa, at det jo vil gaae ud over Portugal og at Augerean skal kommandere denne Expedition. 5008 Raadet har dekretteret, at ved de forestaaende Valg kunde saavel de allerede udtraadte Medlemmer af den forrige, Konvent, som ogsaa de, der nu efter Lodkastning skulde udtræde, vælges igien. Ved dette Valg træder ogsaa atter en Direktor ud ved Lodkastning, og en Anden kommer i hans Sted. Man vil igien have opdaget nye Engelske Jntriguer, som gaae ud paa, at giøre Buonaparte, Direktor Reubell a. mistænkelige og beskylde dem for ærgierrige Hensigter. Dette Komplot skal have havt til Øiemmed at stifte Mistanke og Uenighed og stal være en Følge af den Clichianske Sammenrottelse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-02-12
Kiøbmændene i Bordeaux have allerede afgivet 98 Skibe, fra paa 600 til 200 Tønder til Regieringen, uden derfor at fordre mindste Gotgiørelse. - Paa Belgiens Kyster krydse paa nogle Dage en Deel engelske Krigskibe. Da dette er noget usædvanligt, og man tiltroer Engellænderne den Hensigt at sætte derer Varer i Land med bevæbnet Haand, saa fordobles alle Paapassenheds Midler.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-02-12
Engelland.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-02-12
Den Kongel. danske Gesandt, Grev von Wedel=Jarlsberg har - ifølge Londoner Breve af 2den d. - havt en geheim Andients hos Kongen, der ei, som det i Begyndelsen, hedte, har angaaet Fredsforslag fra Paris, men, som man troer, Handelens Beskyttelse i Norden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-02-12
Handelen til Nordsøen skal virkelig dækkes ved stærke Konvoys. Ogsaa de amerikanske Skibe kunne faae Konvoy, dog ingen særskilt, uden at ogsaa Amerika særskildt konvoyere, de engelske Skibe.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-02-12
Paa Admiral Pringles Flaade paa Gothaabs Forbierg er udbrudt en gientaget Matrosopstand, hvoraf den sidste ved Depeschernes Afgang endnu ikke var ganske dæmpet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-02-12
Lord Bridport har igien paataget sig Kommanden over den store Kanalslaade. Stormene har atter anrettet megen Skade paa de engelske Kyster.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-02-12
Mallaga den 31 December. Vi have nu her i vore Vande syv franske Kapere, hvorafem ere udrustede her, hvilket meget hindrer Skibsfarten, da næsten alle neutrale Skibe opbringes af dem, hvorpaa de fleste Gange strax følger Konsiskation. Alle Skibe, som fore dansk Flag, og ei virkelig have erholdet samme i en dans Havn, løbe strax Fare for med Ladningen at erklæres for gode Priser. Man maae derfor ved Befragtninger saavel som ved Lysningen være høist forsigtig, og aldeles ikke forsømme følgende Puncter: 1) Et Skib, som har været hollandsk, og nu fører neutralt Flag, maae ved Modtagelsen af samme og sine fornødne Dokumenter og Pas have været i neutral Havn. 2) Jfald det er et kjøbt Priiseskib, saa maae de behørige Acter derom befinde sig inden Borde, med Anviisning om, hvor det er kjøbt, samt Kiøbebrevet. 3) En det af engelst Bygningsmaade: saa maae det være kjøbt før Krigen, og Kiøbeacten være ombord. 4) Mønsterrollen maae anthentisk indeholde Eqvipagens Navne, Fødselsteder og Gage, 5) De Connossementer, som blive ombord, maae være betegnede af Udlosseren og Skipperen, som ogsaa Ladnings=Manifestet; fremdeles maae beedigede Dokumenter nølagtig indeholde Ladningens Neutralitæt, Varernes Marquer og Rumere, samt for hvis Regning de ere. 6) Connossementerne maae nødvendigt angive den neutrale Eiers Navn og Varernes Qvalitæt, da den almindelige Benævnelse af Kiøbmandsgods ei er tilstrækkelig; til Ordre maae, som bekiendt, intet Connossement være stillet. - Naar denne Forsigtighed bruges, saa maae Kaperen ikke apellere.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-02-12
Blandede Efterretninger. Thomas Payne har skikket 500 Raadet en patriotisk Skienk af 100 Livres med et Brev, hvori det blant andet hedder: "Hverken for Frankerig eller for Verden er nogen varig Fred muelig, saa længe ikke Engelland, ligesom Jtalien, er bleven en Søster=Republik. -
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-02-12
Efter et løst Rygte skal Vicekongen af Mexico (i Spansk Amerika) være myrdet sammesteds med sin hele Familie.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-02-12
Kaperen le Cigne har opbragt et dansk Skib til Calais, som var ladt med engelske Varer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-02-12
Fredsfyrsten skal, efter Forlydende, ville nedlægge sin Plads, som Premier=Minister.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-02-12
J det Salburgske skal den Keiserlige Ørn allerede være oprettet paa nogle Steder.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-02-12
Den Bataviske Republik har atter skikket en Tribut af 50,771 Gylden til Deyen af Algier.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-02-12
Til Cadix ere i forrige Aar ikke ankommet mere end 585, Skibe.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-02-12
Ex=Direkteuren Barthelemy har retfærdiggjort sig i en Skrivelse til Direktoriet, og søgt Tilladelse til, at maatte begive sig til Spanien.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-02-12
I China skal atter være udbrudt en Revolution.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-02-12
Cisalpinernes Krigstog imod den lille Republik Luca har været frugtesløst. De kom, fandt Portene lukkede, og da de ikke forstode at banke paa, lode de sig afspise med noget Skeemad under aaben Himmel, og droge anden Dagen hiem med en lang Næse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-02-12
J Nordsøen er strandet en Engelsk Fregat paa 18 Kanoner. Mandskabet er reddet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-02-12
Undersøgelses=Kommissionen i Grevinde Lichtenans Proces er nu endt. Det skal have gjort Kongen meget Ont, strax at maatte begynde sin Regiering med denne Heftelse; men nu vil han lade Retfærdigheden have sin Gang, hvorhos det dog tilsidst torde skee, at han benaader Grevinden. Man sætter det Tilfælde, at alle engelske Pairs vilde give hver 2000 Pund Sterling og hver Repræsentant i Underhuset 500 Pund (som man dog ei tør antage for vist) saa vilde dog denne hele Sum ikke stige høiere end 850,000 Pund, og de endnu manglende 6 Millioner maatte indrives ved overordentlige Paalæg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-02-12
Advokat Erskine holdt sine Penge saa usikkre i Engelland, at han med et Tab af 35 Procent trak dem ud af Stok og satte dem i de Amerikanske Fonds. Som et fortræffeligt Bevaringsmiddel imod Pest raa des til stærk Jndgnidelse af Bomolie i Huden, hvorved Uddunstningen meget befordres.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-02-12
Tolv Engelske Officerer, som gik sammen til Domingo, ere komne sunde tilbage derfra, og have aldrig været angreb, ne af Feberen. De tilskrive dette, at de bestandigt bare Bomulds Trøie paa den bare Krop, gik tidligt til Sengs og levede meget afholdne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-02-12
J den Newyorker Avis af 7de September f. A. staaer følgende Artikel: "Til Salg : En ung Negerinde paa 20 Aar. Hun er meget færdig i alle Slags Arbeider, ogsaa kan hun bortbyttes for Varer, som ere i den nyeste Smag, eller for en nymodens Kareth.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-02-12
Den med Grevinde Lichtenan heftede Dame St. Union skal for nogen Tid siden være frigivet og befinde sig i Berlin.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-02-12
Hofferne i Vien og Berlin skulle paa nærværende Tid være i beste Forstaaelse med hinanden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-02-12
De sidste Londoner=Blade indeholde en dokumenteret Giendrivelse af Franzosernes beskyldninger, at deres Krigsfanger behandles saa slet i Engelland.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-02-12
Revolutionssygen - hedder det i Hamborger=Nye Tidende - griber stedse videre og sig i Schweitz, som Børnekopper imellem Børn, og intet Menneske tvivler meere paa at jo hele Schweiz er smittet deraf. Flere Kantoner have, for at forebygge dybere og ommere Ar, selv inokuleret sig samme, og da de derved behørig havde afført Ureenlighederne, saa gik de Sygdommen lykkelig igiennem. Man frygter nu med megen Grund for, at denne Syge tilsidst ogsaa vil anstikke hele Tydskland. Men til Norden vil den komme sidst.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-02-12
Jndenlandske Efterretninger. Efter Breve fra Kbhvn, hedder det i fremmede Aviser, at de samtlige Søe=Enrullerings=Chefer have faaet Ordre, at foranstalte i deres Distrikter Udskrivninger til de sædvanlige Søerustninger til næste Foraar.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-02-12
Det i Frankerig givne Dekret om alle Skibes og Ladningers Opbringelse, hvori befindes engelske Varer, har gjor megen Sensation hos Kbhvns Handlende.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-02-12
Ved en Auction for kort siden er den danske Speciesbankes Actier solgte for 795 til 800 og de Asiatiske Actier for 45. Rdlr. Stykket.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-02-12
Den 17de Decbr. f. A. ankom Briggen Sarpen, kommanderet af Kapit. Lieutenant Holk, til Barcellona for at tage de der værende danske Skibe under Konvoy til Mal. laga og Strædet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-02-12
Den 6te Febr. om Aftenen Kl. halv 7 opkom en ulykkelig Jldebrand i den svenske Postførers Gaard i Slangerup, som greeb saa hastigt og sig, at de fleste Kreaturer bleve et Ror for Luerne. Jnden Postens Afgang laae alt 4 Steder i Aske, og Jlden brændte stærkt endnu. Hs. Majestæt har under 26de Jan. sidstleden behaget at approbere en Deel Forslag af det Kongelige Admiralitæts- og Kommissariats=Kollegium, hvilke sigte til at give Skib byggeriet paa Holmen en større Grad af Fuldkommenhed, samt at lette og muntre Arbeiderne. Efter samme ansættes en vis Summa, hvilken de sidstbyggede ligedanne Skibe kunne vise Veien til, som den totale Arbeidsløn, hvoraf alle ved Arbeidet Ansatte erholde, som sædvanlig, deres Gage, Dagløn, Kost o. s. v.; men naar disse Udgivter ere fradragt ne, tilfalder Overskuddet eller Besvarelsen af denne udsatte Sum Tømmermændene allene. De dueligste og retskafneste Underofficerer faae særskilte Præmier. Ved den daglige Mynstring, hvor Mandskabet uden Skaansel altid var forbundet til at møde paa nye Holm, er ogsaa foranstaltet et Dispensations Signal, som fritager det Mandskab, der skulde arbeide under aaben Himmel paa Holmen og i Dokken, for at møde og svare Mynskring, paa saadanne Dage, da Veirliger, forbyder at arbeide paa Marken. (Resten i Onsd. Bidr.)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-02-12
AVERTISSEMENTS. At det behagede Gud, den 3die Februarii sidstleden at bortkalde min kjære Mand, Henning Faaborg, Sognepræst for Avernakke Meenighed, fra mig og vore mange uopdragne Smaae, meldes herved sørgeligst for vore Paarørende og Venner. Forvisset og Enhvers Deeltagelse i min billige Sorg, frabedes al skrivtlig Condolence. Avernakøe den 8 Februarii 1798. A. G. Faaborg, fød Næraae.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-02-12
NB. Foruden det i Catalog anførte bliver endvidere ved den hos mig i Dag begyndte Auction bortsolgt: en Samling gode og smukke Kobberstykker med Glas og Ramme, et Partie Flasker Champagne=Viin, endeel Mands Gangklæder, hvoriblandt 2 ganske nye Kavajer, hvilket til behagelig Efterretning bekiendtgiøres. Odense den 12 Februarii 1798. L. Meyer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-02-12
J min Fraværelse bliver alle Breve, med alt andet, som kunde indløbe til mig, afleveret til min Broder, Ritmester Friderich Jørgen Sehested, som stedse veed min Addresse. Odense den 9 Februarii 1798. Jens Wilhelm Sehested.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-02-12
Det bekiendtgiøres herved, at det fornødne Kløverfrøe, omtrent 50 Lpd., halvt rødt og halvt hvidt, som behøves til Sæd paa Byens Marker i forestaaende Foraar, bliver stillet til offentlig Licitation paa Odense Raadstue Onsdagen den 28de d. M. Klokken 9 Formiddag. Ligeledes bliver Hyrdehuuset ved Bolbroe Bye, dets Nedbrækning, Bortførelse og Opbygning igjen paa den anden Side af Bolbroe i Markeskiellet ved den nye Landevei, samme Tid og Sted opbuden og den Mindstbydende tilslaget, efter de Conditioner som, i begge Tilfælde, bliver bekiendtgjorte paa Licitations=Stedet: thi ville de Lysthavende behage at indfinde sig. Odense den 10de Febr. 1798. Trojel. C. Bergmann.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-02-12
Til førstkommende Flyttetid ere trende Værelser i anden Etage udi en reel Gade at faae til Leie. Vedkommende melde sig paa Adressecomtoiret, hvorfra gives Anviisning. Hermed følger et Extra=Bidrag. sigte. e givenheBidr. Nr. 11)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-02-12
Jkke uden Forhavselse, siger en stor Statistiker, seer man af et offentligt bekiendtgjort Brev fra Marquisen af Pombal til Ministeren for de udenlandske Sager i London, at Engelland i et Tidsrum af 50 Aar trak over 1500 Millioner af Portugal, og at Maaden at erhverve disse Skatte paa, var Britterne endnu fordeelagtigere end Skatten, selv. Ved List har Engelland gjort sig til Herre over de portugisiske Biergværker og røver regelmæsigt hvert Aar hvad de indbringe. En Maaned efter den Brasilianske Flaades Ankomst er næsten ikke en Unge Guld mere i Portugal; Altsammen gaaer til Engelland. - Heraf kan man forklare sig den Jver, hvormed Storbrittanien modsatte sig den mellem Frankerig og Portugal allerede (den 10de August f. A. ) afsluttede Fred ; en Fred, som efter Anseende var saa uforgribelig, men derved, at den i Henseende til Handelen tilstod Franzoserne lige Rettigheder med de meest begunstigede Nationer, tilføiede Engellænderne det føleligste Stød. Hvad man kunde forudsee, skeete. De Sidste, hvis Flaade, under Admiral St. Vingent; hersker ved Spaniens og Portugals Kyster, fordrede reens ud, at dette skulde misbillige den ved dets befuldmægtigede i Paris sluttede Fredstraktat, og besatte de Forter og Poster, som dominere Tajoflodens Munding og Hovedstaden. Ratifikationen paafulgte virkelig ikke, og det franske Direktorium, som imidlertid havde sluttet Freden, med Østerrig, erklærede nu ogsaa paa sin Side den med Portugal for ugyldig. - For en fransk Armee paa 30, 660 Mand vilde det, i fornødent Fald, blive en militær Promenade, omtrent som den imod Paven, for nu at diktere den allertroeste Dronning en Fred af endnu ganske andet Jndhold under Lissabons Mure.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-02-12
Vi have hidindtil saa meget mueligt søgt at beskuelig giøre de Staters Tidshistorie i et sammentrængt Malerie, hvilke ved deres Kamp, ved sammes Foranledning og Følger, og ved deres politiske Stilling og Forhold deele vores hele beboede Jordkugle i 2 Partier. De Øvriges Historie er saare kort, i Henseende til de Begivenheder, som kunde udmærke den, og alt størstedelen indeholden i de foregaaendes.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-02-12
Endnu stedse bliver de øvrige Verdensdeles=Skiebne bestemt af Vores. - Medens Asiens sydostlige Halvdeel endnu stedse giør Engellænderne Hoverie, raser i sammes nordostlige (China) og vestlige Dele (Tyrkiet) næsten samme Revolutions=Aand som i Europa. For saa vidt man, paa Grund af Fraliggenheden og den alt for ringe Forbindelse, kan have tilforladelige Efterretninger fra et Land som China, skal sammesteds det forløbne Aar have fremført tvende Opstande, der rigtig nok ikke saa meget have gieldet en Forandring af Regieringsformen, som af Be herskerens Person selv. Neppe var paa den anden Side Porten befriet fra sin gamle Vender=Chef (Paschaen af Scutari), da der opkastede sig en nye Choums=Chefrie Paschaens af Widdin Person, som ved sine Grundsætninger og sit Mod truer med at ryste Osmændenes gamle Rige i dets Grundpiller. Ligesom denne Mand har plantet Oprørs=Fanen paa Donauens venstre Bredde, saa vaier den ligeledes i Hiertet af Grækenland, hvor Franzosernes nye Naboeskab igien synes at opvække de fordum saa berømte Republikers i mere end et Aartusinde slumrende Aand. Snart frygtende for Fare af sine nye Naboer, snart haa, bende Fordele af dem, vakler Divanet i Konstantinopel mellem to Partier, der med lige Jver beile til dets Venskab, men forraader, ved sin taknemmelige Yndest for sin gamle Allierede (Frankerig), ikke utydeligt, at det ved en tilfældig Fornyelse af Striden dog endnu torde tage Deel i samme, og søge Leilighed til at hævne sig paa sin uforsonligste Fiende. - Afrikaner, foruden den af Britterne undertvungne Deel, endnu bestandigt det samme Hiem for Søerøvere af Navn og af Haandværk, og endskiønt en af hine Røvere der (Tripolis) er bleven tugtet af vort Fædrelands Flag; saa øver dog en anden (Algier) sine Røverier saa meget mere ustraffet, og vil vel, med samt alle de Øvrige, udøve den ustraf set, saa længe det mægtige Europa ikke tilsidesætter sin evige Splid og sin Jversyge, for med forenet Kraft at styrte løs imod disse Røverhuler, og i deres Forstyrrelse udslette den gamle Skamplet af Skatskyldighed, og giøre en End paa denne Pasqvil paa vor Verdensdeels frygtelige Marine. Amerikas Rolighed er (naar man undtager den lette og hastige Erobring af Øen Trinidad) heller ikke bleven forstyrret i det forrige Aar; dog synes den eneste selvstændige Stat i dette uhyre Land, Handels=Republikken, Nordamerika, ganske at glemme den Taknemmelighed som med uopløseligt Baand burde knytte den til dens Befrier - til Frankerig, og ved den meest fornærmende Partiskhed at ville hengive sig til sin naturlige Fiende, Engelland.