JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1800-07-09
Til Lysthavernes Efterretning bekiendtgjøres herved offentlig, at det Hertugelig Augustenborgske Gods Anenbullgaard, i det Sundervittske beliggende, skal til Majdag 1801 bortforpagtes til den Høistbydende. Konditionerne desangaaende kunne Lysthavende sidst i denne Maaned faae til Eftersyn paa begge Amtstuerne paa Augustenborg og Gravenstein, ligesom de ogsaa, paa Forlangende skulle gives den fornødne Anviisning til at besee Godset og giøre sig bekiendt med det Locale. J Øvrigt anmodes Liebhaverne om, inden fem Uger fra Dato og i det seneste til den 31te Julii d. A. skrivtlig at adressere sig til os begge Fyrste lige Augustenborgske Hofraader, Hinrichsen og Matthiesen paa Gravenstein, om den høieste Summa, som de ere betænkte paa at give i Forpagtning. Gravenstein og Angustenborg den 20de Junii 1800. Hiurichsen. Matthiesen. Mit Baghuus, 2 Etager høit, som vender ud til Paaskestræde og Torvet, indrettet for en Familie, kan bekommes til Leie til Michelsdag; Ligeledes ere Værelser hos mig ledige i Forhuset til Overgade, i 2den og 3die Etage, med Seng og Meubler, enten strax, til Markedet, eller Michelsdag, som ogsaa Staldrum til 2 Heste med Loftsrum til Høe og Foeder. Frideric Seidelin.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1800-07-09
I Handskemager Walthers forhen iboende Gaard Nr. 285 paa Vestergade er 5 a 6 Værelser i anden Etage, strax eller til næste Flyttetid at faae til Leie, hvorom handles med Eierinden Jnger Hansdatter eller Handskemager Braadt. En meget mederne fiirsædig Kareth anvises tilkjøbs af J. Lorentzen & Jürgensen. 500 Rdlr. og atter 500 Rdlr. er mod antagelig Pandt, til Laan at bekomme til førstkommende 11 Decbr. Termin, som anviises her fra Comtoiret. Til Kiøbs eller Leye at bekomme:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1800-07-09
Tvende tet ved Odense beliggende anseelige og veldyrkede Eiendoms Lykker, den ene i Vindegaden og den anden uden Byens Møllebroeport, ere strax eller i seeneste førstkommende 20de Julii underhaanden, at faae tilkiøbs, paa fordeelagtige Vilkaar og saaledes at de totrediedeele af Kiøbesummen, kan blive indestaaende imod 1ste Prioritet i Eiendommene, Skulle uformodentlig ingen Kiøbere, inden den foranførte Tid melde sig, ere begge ommeldte Eiendomme færskilt eller sam deel at faae til Leie paa tre Aar, fra dette Efteraar at regne; hvorom man behagelig vil henvende sig til Eierinden, Kirsten Sal. Klug, i Odense.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1800-07-09
Tiirsdagen den 15 Juli førstkommende om Formiddagen Kl. 10, bliver paa store Hesberggaard holdt offentlig Auction over Høesletten sammesteds, som Loddeviis er afdeelt, saa at Kiøberne derefter selv kan besørge samme slaaet og indhøstet Conditionerne skal paa Auctionsstedet nærmere blive bekiendtgjorte. Clausen, Frangdegaard den 28 Juni 1800. Fuldmægtig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1800-07-09
Mandagen den 14 Juli førstkommende om Formiddagen Kl. 9 bliver paa Blangstedgaard holdet offentlig Auction over Høeslætten i den ene Lykke, som for størstedeelen er besaaet med Kløver, og i Loddeviis er afdeelt saa at Kiøberne derefter selv kan besørge samme slaaet og indhøstet. Conditionerne skal paa Auctionsstedet nærmere blive bekiendtgjort. Frangdegaard d. 28 Juni 1800. Clausen, Fuldmægtig, En god Gaard, i en behagelig Egn imellem Nestved og Wordingborg i Sielland, er underhaanden at faae tilkiøbs. Den bestaaer af 167 Tdr. Land geometrisk Maal, foruden overflødigt Tørveskiær til eget Brug og Salg; Udsæden er omtrent 16 Tdr. Rug, 8 Tdr. Hvede, 24 Tdr. Byg, 16 Tdr. Havre, foruden Bælgkorn. Bygningerne ere nye og smukke og indrettede til en Familie udenfor Bondestanden. Nærmer Efterretning gives paa Adressecomtoiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1800-07-09
En Kapital af 412 Rdlr. 5 Mk. 5 1/4 sk., Umyndiges Arvemidler, under Schioldemose Godses Skifte Jurisdiction, er til 11te Decbr. d. A. til Laans at bekomme imod lovbefalet Sikkerhed og gangbar Rente, naar Vedkommende derom melde sig her paa Gaarden forinden denne Maaneds Udgang. Schioldemose den 1ste Julii 1800.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1800-07-09
Et honet Fruentimmer ønsker sig Kondition som Frue= eller Frøkenpige hos et Herskab. Hendes Opholdsted erfares paa Adressecomtoiret. Om Nogen skulde have en Kapital af 500 Rd. til strax at udlaane imod sikkert Pant, vilde man behagelig derom underrette Vedkommende i en forseglet Billet med Udskrivt J. S., som afleveres paa Adressecomtoiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1800-07-09
En Midaldrende Karl, der i endeel Aar haver tjent for Ladefoged, ønsker sig en Kondition til 1ste Novbr. enten hos en Herskab eller Forpagter som Ladefoged, nærmere Efterretning faaes paa Adressecomtoiret. En Sal og et Kammer til Gaden, og et dito til Gaarden, samt Staldrum til 2 Heste er til Leie Micheli i No. 28 paa Overgade. Fich.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1800-07-09
Under Tidselholts Skifte=Jurisdiction er i December Maaned f. A. ved Døden afgaaet Gaardfæster Jacob Jensen i Du re, og er under Skiftets Behandling opgivet at den Afdøde skal have havt 3 Farbrødre, 3 Fastre, og 1 Moster. 1. En Farbroder, Jacob Jørgensen, været Gaardmand herpaa Godset, død og efterladt sig: a) En Søn, Christen Jacobsen, som for endeel Aar siden er reist herfra Godser, og skal være boesiddende i Kiøbstæden Husum, eller i Egnen der omkring. b) En Datter, Johanne Jacobsdatter, har været givt med Gaardmand Jacob Hansen i Weystrup, men død og efterladt sig 4 Døttre, en ved Navn Maren, tienende hos Gartneren paa Glorup, 1 Dito, Magdalene, givt med Huusmand Christen Hermandsen i Oure, 1 Dito, Anne Marie, givt med Gaardmand Cordt Hansen paa Aabye, Skov Klingstrup Gods, 1 Dito, Berthe, tienende paa Biørnemoese. c) En Datter, Jnger Jacobsdatter, endnu levende og opholder sig i Weystrup. 2. En Farbroder, Mads Jørgensen, været Vognmand i Svendborg, død og efterladt sig 5 Børn. a) En Søn, Peder Madsen, Smed, har opholdt sig i Langaae paa Ryegaards Gods. b) En Dito, Jørgen Madsen, Rebslagersvend i Svendborg. c) En Dito, Jacob Madsen, Tobakspindersvend i Svendborg. d) En Datter, Mette Madsdatter, givt med Vognmand Christen Henrichsen i Svendborg. e) En Dito, Maren, tienende i Svendborg. 3. En Farbroder, Rasmus Jørgensen, boet i Brudager, død og efterladt sig 3 Børn. a) En Søn, Jørgen Rasmusen, Væver i Brudager b. En Datter, Kirsten, givt med Gaardmand Lars Pedersen i Kirkebye paa Nelstrupgods. c) En Datter, Bodil Rasmusdatter, har været givt med Gaardmand Peder Pedersen i Schaarup af Kiingstrup Gods, død, efterladt sig en Datter ved Navn Katrine Pedersdatter. 4. En Faster, Berthe Jørgensdatter, har været givt med Huusmand Hans Frandsen i Helager, død og efterladt sig 2 Sønner. a) En Søn, Frands Hansen. b) En Dito, Niels Hansen, begge Huusmænd i Helager, paa Hvidkilde Gods. 5. En Faster, Anne Jørgensdatter, har været givt med Huusmand Rasmus Pedersen i Tved, død og efterladt sig: a) En Datter, som har været givt med Tømmermand Hans Andersen i Svendborg, skal ogsaa være død og efterladt sig Børn. 6. En Faster, Karen Jørgensdatter, har været givt med Gaardmand Morten Kundsen i Brudager, død og efterladt sig, a) En Datter, Ane, givt med Dagleier hans Kloster i Svendborg. 7. En Møster, Kirsten, har været givt med Jndsidder Peder Johansen i Oure, død og efterladt sig: a) En Søn, Lars, gior paa Thorsinge. Forbemeldte Arvinger og om flere maatte være indkaldes herved til at møde i Stervboegaarden i Dure 6 og 12 Ugersdagen, som er den 2 August og 13 Septbr., hver Dags Formiddag Klokken 10, de Myndige personlig eller ved Befuldmægtigede, og de Umyndige ved Formyndere. Til samme Tider og Sted indvarstes og denne Stervboes Credi= og Debitorer, da Skiftet uden længere Henstand bemeldte 13 September optages til Slutning. C. A. Berg Tidselholt den 21 Junii 1800. Fuldmægtig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1800-07-11
Krigskuepladsen. Schwaben og Bayerne Her finder Vaabenstilstanden endnu Hindringer, og den 26 er ved Altmühl i det Eichstedtske forefaldet en nye Fægtning, til Tab for de Keiserlige, hvorpaa de have fortsat deres Retirade. Efter de nyeste Beretninger stod Kran, hvis Armee nu næsten har rømmet hele Schwaben, imellem Jngolstadt og Regensburg, og den 28 troede man at Franzoserne vilde være i München. Den 27 lykkedes det vel Østerrigerne at kaste Franzoserne tilbage og igien erobre Donauworth; men om Natten angreb disse med nye Forstærkning, og de Keiserlige kom nu i Uorden. General Morcau, om hvem man siger at han sidder til Hest paa Donauen, fordi han gaaer frem paa begge Sider af denne Strøm, ankom selv den 27 til Augsburg, hvor han modtog Magistrats Deputationen med disse trøstelige Ord: "Vi faae Fred min Herrer, Han og Kran skulle ogsaa have havt en Konfe, renz sammen ved Nordlingen, hvorpaa de skiltes muntre og glade fra hinanden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1800-07-11
Offenburg og Freyburg ere nu igien besatte af Franzoser, ne, da det Walmodiske Korps, som hidtil strøifede i Schwartz; skoven, naturligviis har maattet følge Hovedarmeen. -
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1800-07-11
Ved Franzosernes Overgang over Donauen den 19 f. M. (S. 320) og paa følgende Slag, hvorved Tydsklands Skiebne for en Deel blev afgjort, og det Tab, deres Forfædre, 1704 leed ved Hochstadt hævnet, svømmede Genera Leval, blot i tynde Lærredsbeenklæder, i Spidsen for 500 Md. over Floden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1800-07-11
Jtalien. Den første Kolonne af den Keiserlige Arme afmarscherede fra Alesandria den 18de, den anden den 19de og den tredie den 21de. Til at transportere dens Bagage behøvedes over 4000 Vogne. J Citadellet ved Tortona have Franzoserne fundet 120 og ved Alessandvig 200 Kano. ner. Lord Keith gjorte rigtig nok endeel Vanskeligheder, i Henseende til at rømme Genun, hvorfor Franzoserne først den 24de kunde holde deres Jndtog. Blant andet maatte den tydske Kommandant med Magt forhindre Lord Keith fra at bortføre hele Stadens Artillerie. De 119 Transportskibe, som under Blokaden vare indløbne til Genun, har han ladet bringe tilside og forlanger nu 600000 Livres for deres Løsladelse. Saa har han ogsaa medtaget 60000 Læster Korn, uagtet Kiøbmændene bød 6 Livres Gratisikation for hver Læst.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1800-07-11
Grev Hohenzollern har udtrykkelig bedet om at maatte ud marschere med sin Garnison, uden nogen Æresbeviisning. Baade de franske og tydske udførlige Officialberetninger om det skrækkelige Slag ved Marengo ere enige i, at Vaabenlykken afvexlede hele Dagen. De franske Soldater manøvre de som til en Mønstring, dengang Fienden af 80 Kanoner, sendte en Kugleregn i deres Geleder, og ligesaa hurtig som et Geleed blev tyndt, saae man det igien opfyldt med andre Tapre. Engang da Buonaparte, for at forhalle Retiraden indtil Desair Ankomst, selv vilde angribe Fienden i Spidsen for den 72de Halvbrigade, forglemte Soldaterne deres egen Fare og raabte eenstemmig: den første Konsul skal ikke udsætte sig for Fare, - Melas ansætter selv de Keiserliges Tab til 9069 Md., hvoriblant 5274 Saarede, og 1493 Heste. Overhovedet - skriver Melas - leed Armeen et stort Skaar i Henseende til Generaler Stabs= og Over=Officerer. Generalerne Haddick, Vogelsang, Latter mann, Gottersheim, Bellegarde, la Marseille og 23 Stabsofficerer bleve saarede. Af Overofficerer ere 230 blevne saarede. General Zach, 7 Stabs= og 60 Overofficerer faldt i Fangenskab. Dragonregimentet Lichtenstein leed især overordentlig, da det stødte paa et skiult tredobbelt Batterie, hvilket foruden Kartætskregnen udspyede Jldfunker, hvorved Hestene bleve saa skye, at Regimentet maatte vende sig og siden havde den Ulykke at ride en Kolonne af dets egne Grenaderer overende. Man regner, at de Franske endnu have mistet engang saa mange Folk som de Keiserlige. Til at begrave de Dræbte og udvexle Fangerne var bestemt en Frist af 48 Timer, i hvilken Tid siden Vaabenstilstanden blev indgaaet. Denne er nu antaget af det Keiserlige Hof, og GrevDictrichstein er sendt med Fuldmagt til Jtalien. Til det franske Hovedqvarteer skal ogsaa være afsendt en Koureer. Campo=Formio=Traktaten er af Buonaparte foreslaaet til Fredsbasis.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1800-07-11
Engelland. Det er skrækkeligt at ville vade igiennem de Allieredes Blod til Frankerig, sagde Sheridan blant andet den 27de i Underhuset. Freden vil giøre vore Allieredes Tab langt uopretteligere, svarede Pitt, og havde heri Medhold af 13 Stemmer, medens Sheridan kuns havde 27 paa sin Side, Hr. Pitt havde aldrig indestaaet for, at en Østerrigsk Armee eller General kunde begaae Feil, og holdt det for uklog strax at indlade sig i Underhandlinger. Vi have - sagde han - beskyttet hele Europa, Krigen bør endnu foretrækkes, saalænge man ikke kan love sig nogen Sikkerhed af Freden. Hr. Sheridan paastod, at det blot var Ministernes Privatfølelse, som forbød dem at træde i Underhandling med den store Mand (Buonaparte) de havde mishandlet saa meget, da de 6 Hovedgrunde, de forhen havde opstillet for Krigens Nødvendighed, nemlig den franske Regierings Usikkerhed, Bayerns og de tydske Rigsfyrsters bistand, Trak. taten med det Viener Hof, Jtaliens Erobring, Royalister. nes Udbredelse i Frankerig, og Umueligheden for Franke. rig, at kunne stille nogen frygtelig Armee meere Feldten, nu vare saa temmelig kuldkastede. Sand nok, at Bunaparte er en Usurpateur, en egenmæg. tig Diktator, men det behøvede Frankerig for Øieblikket, og han var overbeviist om at saasnart Republikens Fiender vare overvundne vil Buonaparte - er han ellers den sande store Mand - igien nedlægge denne Magt i Folkets Hænder. Da Ministrene for 3 Maaneder sig den nedlode sig til at udskiælde denne sieldne Helt, som havde bragt Hannibals Tider tilbage, for en Atheist, en Røver og slet General, betænkte de ikke: at under denne Avanturier holdtes Traktaterne til Punkt og Prikke, at under denne Usurpator lindres Menneskehedens Lidelser. og finde Konster og Videnskaber beskyttelse, at under dette Barn i Krigskonsten tilfægte de franske Vaaben de meest glimrende Seire. Hans sidste Seier havde endog bragt de Engelske Fonds til at stige fordi Publikum holdt sig overbeviist om, at ene de Allieredes Nederlag kunde til veiebringe Freden. Det var kuns at ønske, at det Engelske Folk maatte opvaagne af sin Dvale og bringe Parlamentet til at føle de Farer, Ministrene udsætte Landet for da man maatte befrygte at andre Magter snart vil forene sin med Frankerig, eller oprette en væbnet Neutralitet og spærre den Engelske Handel til Østersøen og Rusland. Det er gyseligt at en Nation skulde opofre Millioner Skatte og Mennesker, for at smigre en Ministers Stolthed a.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1800-07-11
Blandede Efterretninger. Frankerig. Den bekiendte Barrere er nu ansat til Cenfor over de Pariser Journaler. Desair Liig bliver begravet paa det store Bernhardsbierg, under et Monument hvorved Reserve=Armeens besværlige Marsch over dette Bierg skal foreviges. 2 Negerbørn, hvilke han havde medbragt fra Egypten, som en Foræring af Kong Darfourt, have anlagt Egyptisk Sorg for deres Herre. General Desaix var den første Europæer, som udstrakte den franske Tapperhed paa hiin Side Vandfaldenne i Egypten. Jndvaanerne i Overegypten elskede ham overmaade og kaldte ham den retfærdige Sultan. Over Lord Keiths Opførsel var han stedse meget forbittret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1800-07-11
En General Duvignan, som havde forladt sin Kavallerie=Brigade i Slaget den 14de, er kasseret og sat under Tiltale; ligesaa skal en Officeer, som kommanderede et Korps paa 500 Md., hvilket overgav sig i Landsbyen Mareng, stilles for en Krigsret. Et Korps paa 500 Md. - hedder det i Parolen desangaaende - som anføres af en tapper Mand, maae allevegne slaae sig igiennemme.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1800-07-11
J de Pariser Blade findes en Samtale imellem 2 Borgere af hvilke den Ene bivaanede det Te Deum, som den 24 blev afsiunget i Notre Dame=Kirken, for at høre den skiønne Musik og betragte de Skiønheder, som der vare tilstæde, og nu kalder den Anden en Atheist, fordi han ikke ogsaa indfandt sig i Kirken. Hertil svarer denne: " Jeg gik imidlertid i Invalidernes Hotel, hvor jeg bragte Gud min Tak fordi der gives et ærefuldt Tilflugtsted for de ved Marengo lemlæstede Soldater. Siden gik jeg udi Marken, for at takke Gud for den rige Høst. Derpaa besøgte jeg Concordepladsen, og takkede Gud, som lader Marmoret avles i Jordens Skiød, hvoraf Mennesket bygger Stotter for dem, som opofre sig for Fædrelandet. Tilsidst besøgte jeg Thuillerierne, og takkede Gud, som frembringer Mænd, der regiere med Retfærd og kuns søge Valpladsen, for at give Verden Fred. Nu spørger jeg, hvo af os to er A. theist? Jeg som eensom overlod mig til disse taknemmelige Følelser, eller du, som under Te Deum blor var sysselsat med smukke Piger og Musik J den Prædiken, som Erkebiskoppen af Paris holdt forTe Deum, sammenlignede han Buonaparte med Moses, Samson David o. s. v.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1800-07-11
Om Engellændernes sidstmeldte ulykkelige Landgang paa Quiberon er endnu intet officielt bekiendtgjort.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1800-07-11
Fra Belgien marschere endnu mange franske Tropper til Rhinen. Man taler ogsaa vedvarende om et Tog, som St. Suganne skal giøre imod Franken med 23000 Md. Jnfanterie, 3500 Md. Kavallerie, 400 Kanonerere og et Regiment ridende Artillerie.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1800-07-11
De Brystbilleder af udmærkede Mænd, som Buonaparte har bestilt, ere de første Arbeider, som siden Revolutionen ere gjorte i Marmor; hidtil blev Alting udarbeidet: Gibs, hvorfor den store Friheds=Statue paa Revolutionspladsen ogsaa hvert Aar har maattet udbedres og bronzeres.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1800-07-11
En Koureer, som den 1ste d. M. ankom til Paris, forsikrer, at han har forladt Buonnoparte paa Cenisbierget og at han altsaa med hver Dag kunde ventes dertil.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1800-07-11
J talien. Kongen af Neavel har oprettet en Troe skabs=Orden, og paa St. Ferdinandsdagen skiænket 1500 uaflivede Statsforbrydere deres Frihed. Ved det Te Deum, som den 18de blev afsiunget i Mai. lands Hovedkirke, imodtog hele Kierestet Buonaparte i Kirkedøren, og ledsagede ham hen i Choret til en ophøiet Stoel, som var den samme, hvorpaa man fordum pleiede at mod. tage Konsulerne og de første Embedsmænd i det Occiden. talske Keiserdom.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1800-07-11
J Mayland har et nægte Barn, som blev født i det samme Øieblik, da Efterretningen om det store Slag den 14de indløb, faaet det Navn Mareng o.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1800-07-11
Buonaparte har befalet, at det berømte Universitæt i Pavia, som ved Østerrigernes Invasion i Fior blev ophævet, igien skal oprettes.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1800-07-11
Batavisk Republik. Formodningen om den Engelske Paketbaads Skiebne var rigtig. Den blev efter en hidsig Fægtning, hvori de 14 Passagerer ogsaa toge Deeltaget den 29 Juli af en fransk Kaper, og er alt opbragt til Texelen. Passagererne, hvoraf den ene har mistet en Finger, bleve strax satte i Frihed af den franske Konsul Amsterdam. Brevsækken blev kastet i Stranden, men til de mange Penge, som skulde have været ombord, høres intet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1800-07-11
Tydskland. Af Mangel paa Heste og Plovorer har man i Schwaben maattet bruge Melkekoer, til at transportere de saarede Østerrigere.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1800-07-11
Fra Konstantinopel skal atter være indløbet Efterretning om, at Storvizieren nu paa nye har angrebet og slaget Kleber i Egypten.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1800-07-11
J Würzach er Slotsherren bleven nedsablet af de Keiserlige Husarer, da hans blaae Frakke giorte, at de i Stridens Hede antage ham for en Franzos. Det var en meget ædel Mand og hans høifrugtsommelige Frue er utrøstelig over hans Død.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1800-07-11
Engelland. Den Russiske Gesandt i London har faaet sin Dimission af Russisk Tieneste, med Tilladelse at forblive som Privatmand i Engelland.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1800-07-11
Over Hamborg er ankommen en fransk Emigrant med Depescher fra det Viener Hof.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1800-07-11
Oppositionsbladene sige, at Hr. Pitt har sendt en Kon reer til Frankerig, for at føle den franske Nation paa Pulsen, om den endnu slaaer for en antagelig Fred. J Manchester har en Mand for nogle saa Skilling kiøbe sig et Par gamle Stigbøiler, hvilke ved nærmere Undersøgelse befandtes at være af gedigent Guld og at have tilhørt Kong Karl 1.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1800-07-11
Jndenlandske Efterretninger. Ved Plakat af 25 f. M.er Forordningen af 20de April 1790 om den paabudne Afgivt af 10 Rd. pr. Kommercelæst af fremmede Skibe, udstrukt til de Skibe, som kjøbes af Vestindiske - Undersattere, naar Sælgeren efter denne Plakats Dato har kjøbt Skibet af fremmede Nationers Undersaattere.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1800-07-11
For nogle Dage siden besøgte de Kongel. Herskaber Dyrehaven, og saae endeel af de Natur= og Konstmærkværdigheder, som forevises der. Hvad disse sidste angaae, da skal Jtalie. neren Regolis Selskab fornemmelig have vundet Høistsammes bifald, ligesom han og i denne Sommer, efter Publikums eenstemmige Dom, spiller den første Rolle i Dyrehaven. De til dette Selskab henhørende Personer besidde en ualmindelig og næsten useet Færdighed i at voltigere. Lüstre derimod besøges langt fra ikke saa stærkt som i Fior. Om Jomfrue Jennes Fraværelse eller Publikums Nyehedsyge eller maaskee begge Deele ere Aarsag deri, kan ikke bestemt siges.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1800-07-11
Ved Forestillingerne for Gientofte Hospital i Jægersborg, Dyrehauge indkom, formedelst det indtrukne Regnveer, ikke mere end 263 Rd. 10 sk.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1800-07-11
Det hedder, skiønt endnu ikke med fuldkommen Vished, at Kildetiden i Jægersborg Dyrehave vil blive forlænget til næstkommende Søndag, og at den talrige Mængde af Kiøbenhavnere, som frygte for ikke at kunde blive skilt hastig nok ved deres Penge, altsaa vil faae deres kiereste Ønske opfyldt. Kiøbenhavnsk Godgiørenhed bliver stedse sig selv liig. J nogle faa Dage er til de Brandlidte i Nødeboe indsamlet 25. Rdlr. - Hvor herligt, om Bonden deraf maatte tage Exempel til en ædlere Handlemaade imod Kiøbstædmanden, og ikke ved de ugudelige Priser paa sit Korn og andre Fødevare, uden Nødvendighed, udhungre eller forarme denne. Men saa maatte al Landprang ogsaa oprykkes med Rode!
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1800-07-11
Paa Kysten af Thye Land er indstrandet et Engelsk Skib, baglastet, men ellers indehavende en Samling af astronomiske Jnstrumenter af stor Værdie, bestemt til Gothenborg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1800-07-11
Skibsmandskabet, hvoriblant et Par Negre, er ankommen til Aalborg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1800-07-11
Man har erholdet officiel Efterretning fra Tanger, at Pesten, som hidindtil havde raset med stor Heftighed i det Marokkanske, nu har efterladt lidt, og at man haaber, at den snart vil aftage mærkeligere.