Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-08-16
Blandede Efterretninger. Kanaler og Dampskibe i de nordamerikanske Fristater. (Af et Brev fra New-York, Dat. 14 Marts.) I deres Brev af 17 Dec. gjør de mig forskjellige Spørgsmaal om dette Lands Kanaler, hvis aldeeles nojagtige Besvarelse torde falde vanskelig, og forskjellig for de enkelte Dele af dette udstrakte Land. Daglønnen her er vel meget høi, men Dagleierne arbeide her vist saa meget som tre Dagleiere i Tydskland, og maaskee som to i England, især Backvoodman. Alt Arbeidet skeer efter Accord; og flere Entrepreneurer overtage visse Kanalstrækninger, som til en bestemt Tid maae være færdige. Erie-Canalen er allene 340 (engl.) Mile lang; den dermed i Forbindelse staaende Champlain Canal, som forener Cham plain med Hudson-Søen, 64 Mile. Begge have tilsammen kostet 9, 123,000 Dollars. Erie ligger, 864 Fod høiere end Hudson-Søen; Kanalen, som altsaa hæver sig til denne Høide ved Hjælp af Sluser, blev paabegyndt i Aaret 1817 og fuldendt i Nov. 1825. Det er en Undtagelse fra Reglen, at dette Foretagende sitie for Staten Newyorks Regning, da ellers alle Kanaler og andre deslige Foretagender drius af Privatpersoner, ved Hjælp af Actier, der for Størstedelen alle staae over pari. Erie- og Champlain-Kanalen, der betragtes om et sammenhængende Heelt, var det første store Foretagende af dette Slags, og har kostet fra 20 til 30,000 Dollars Milen; men ved Erfaringens Hjælp har Man nu Tid efter anden saaledes forbedret det Mechaniske ved Arbeidet, at Man nu ved Kanal-Anlæg kan anslaae det Høieste, Milen koster, naar Kanalen ikke skal gaae over alt for høie Banker, til 10,000 Dollars Lavest regnet give Kanal=Actierne, Proct. Renter; men ogsaa det Dobbelte. Værdien af de Landstrækninger i den Deel af Staten Newyork, hvorigjennem Kanalen gaaer, er, ifølge officielle Documenter, stegen 100 Mill. Dollars. De nydeligste og nærsomste Stæder og Flækker skyde, som Paddehatte, op langs Kanalerne, og tillægges de sælsomste Navne, saasom: Urcia, Rom, Syracusa, Montezuma ved Senecafloden, Palmyra, Rochester og Büffalon ved Lake, Erie, Troy &c. Man befinder sig her i et eget Slags Forlegenhed, nemlig for at udfinde Navne til alle de nye Stæder og Landsbyer, som anlægges. En halv Snees Byer maae ofte hjælpe sig med eet og samme Navn, hvilket Fælledsskab vistnok med Tiden vil give Anledning til megen Forvirring. Rochester er en af de mærkeligste blandt disse Stæder. Det første Establissement skete her 1812; men det forblev uændset indtil 1818, og nu er Rochester en By paa 7,000 Jndvaanere. Pelts- og Tusk Handelen med Jndianerne ved Erie Huroner- og Superior-Søernes Bredder skeer af Kanalerne. Jaar indtraadte Vinteren temmelig tidlig; de Kanalskibe, som derved frøs fast i Jsen imellem Utica og Albany, havde alene Last inde for 1 Million Dollars. Vestindien og Sydamerika forsynes herfra med Meel. At angive Forholdet paa Priserne ved Jndkjøbstedet og der, hvor Kanalen ender, er umuligt; men paa mange Steder have Producterne tilforn næsten slet ingen Værd havt, fordi Transporten over Land var altfor besværlig. Naar alle Nordamerikas paabegyndte, og fra deres Fuldendelse ei længere fjerne, Kanaler blive passable, saa faae de forenede Stater en Kanalfart af 3,000 til 3,500 Mile, en Strækning, som er lig Afstanden imellem England og Amerika. - Men denne Kanalmanie er formodentlig nu ogsaa paa Culminationspunctet og vil udentvivl snart blive fortrængt af en lignende Enthusiasme for Anlæget af Jernbaner. Disse Jernbaner - som man nu overalt taler om - koste i Anlæg og Vedligeholdelse mindre end Kanaler, og Vinteren giør ikke Afbræk i deres Brug. Man skulde tro at dette hele Land skulde snart blive ganske bedækket med dem. Man har nu den kolossale Plan at forbinde Ohio med Oceanet, endog sætte den i Forbindelse med Baltimore over Alleghany Bjergkjeden. - Skibsfarten med Dampskibe er uafladelig meget levende, sammes Maskiners Kraft er meget forstærket, og deres Indretning ualmindelig elegant. Jeg troer, at de paa Hudsonfloden farende Dampbaade ere de skjønneste; dog skal der ikke være stor Forskiel paa disse, og de paa Missisip. (Af pol. Jour. Juni d. A. forkortet.)At skoe Hesteuden Tvang. Under Titel 3: "Der Hubeschlag ohne 3vang, Wien 1828, har den østerrigske Ritmester Balassa udgivet en Afhandling om en Maade, hvorpaa man, inden en Time og uden at anvende Tvangsmidler, kan bringe de vildeste, ondarteste og meest gjenstridige Heste til villigen at lade sig beslaae og for bestandig at aflægge deres Gienstridighed. Methoden er grundet paa rationelle, af Hestens Pychologie hentede Grundsætninger, og Gjenstanden er af Vigtighed for alle dem, som skulle afrette Heste, for Hestehandlere, Cuursmede og for Hesteeierne selv. Methoden bestaar alene deri, at man behandler Hestene med saa megen Mildhed og Sagtmodighed som muligt, samt at man søger at imponere disse i sig selv godmodige og ædle Dyr mere ved Smigrerier, Tiltale, venlig Omgang og Øiekast, end ved Pidsken og Kapsunen. Man maa sikkert være enig med Forfatteren deri, at ved milde Midler og ved smigrende Tiltale, Klappen o. s. v. bringes de fleste haardnakkede Heste snarere til Eftergivenhed og Lydighed, end ved Haardhed, især naar denne anvendes i Utide. Hr. Balassa siger vel ogsaa, at onde og forstokkede Heste ofte maae behandles med Strenghed, men hertil har han aldrig betjent sig af noget andet Middel, end at ryste Kapsunen, og kun sjelden brugt dens stemmelses Øiemed. Kraft og smertelige Virkning paa Dyrets NaHr. Balgssas Methode taler iøvrigt for sig li og det gjør ham Ære at have bidraget til, den Haardhed og Grusomhed, hvormed Hil dette ædle og nyttige Dyr, bliver behandfra nu af lidt efter lidt aldeles vil ophøre, henved da ogsaa megen Skade paa Liv og Lemmusamt de hyppige Tab af de skjønneste og kra tigste Heste vil undgaaes. Jsær ville MilitaiAutoriteterne vistnok have Jndseende med, i der til Remontehestene fra Polen, Ukraine i Ungarn skaffes ligesaa gode Afrettere som den hvortil Ritmester Balassa har dannet sig lil At det iøvrigt har sin Rigtighed med den Grund sætning, at Hesten, især af de ædle Racer, et drig maa tvinges med Stok eller Pidsk, mi afrettes med langt større Held ved Tiltale, Smirerier og Belønninger, derpaa have de mangfoldige Kunstberidere afgivet uomstødelige Beviser ved sine Skolehestes forhausende Afretning. Den Opsigt, som Hr. Balassas Skrivt vakte i Wien var saa stor, at 3000 Exemplarer solgtes dets i faa Uger, og i dette Øieblik ere Oversættelse deraf, i forskjellige Sprog, under Pressen Brug for den østerrigske Armee. De medse gende sex. Lithographier ere godt og charatistisk tegnede og opfylde fuldkommen deres (B. f. I. U.) Struensees Fald er blevet Æmne for i langt Sørgespil i 5 Handlinger. Forfatter, Michael Beer, Broder til Componisten MeylBeer, er bekjendt af forhen skrevne SørgelpilClytemnestra, Bruden af Arragonien, og Paris. af hvilke det sidste vandt Bifald; de to først ikke. Det nyeste Sørgespil, i hvilket Digitivil skildre Struensee som en ædel Reformalender drives af den bedste Jver for MenneskehedinHæld, og har fattet de herligste Jdeer til hel kets Lykke, blev givet i München for fuldt Hun og med almindeligt Bifald, uagtet Spillet in ste Gang, den 27de Marts d. A., vare fire og en halv Time, til et Qvarteer for Mi nat; og anden Gang, efter at Meget var udsiget til henimod Kl. 11. Anmelderen har un læst det Hele, men kun Brudstykker deraf i 6 fentlige Blade. Saaledes er i Morgenblatt gebildete Stande April d. A. følgende Folkescene optaget i Prosa, thi bunden og ubunden Stiil afvexler i Stykket som hos Shakspegre. Adskillige Bønder sidde i en Kro og politisere. Skolemesteren. Efter min Mening er Struensee ikke værd, at vi kævles om ham. Han er kommen herind i Landet til Alles Ulykke. han, stifter overalt Kiv og Strid. Blander han sig ikke ogsaa i det ædle Lærefags Anliggender, Begjerer han ikke af de velbestaltede Skolemestere, at de skal lære hvad der aldeles ikke passer sig for den kjere Ungdoms Hoveder; Naar det skal gaae, som han vil, saa vil Jeres Drenge og Piger snart være klogere end J. Men saavidt skal det ikke komme; det skal jeg sorge for. Hooge. (en Bonde) Ja, han vil tænde Lys overalt, hvor man burde slukke det. Kan n ikke enhver lade trykke hvad han vil, J tør nu ikke tager Jer en Slurk mere end J behøver, uden at Klokkeren i Morgen kan lade trykke om Jer, i Gaar var Skolemesteren beskjænket. Skolemesteren. Lad ham det, om han ter. Jeg gad nok see Hooge. Det vil J see, og J kan ikke forbyde det. Folk kalder det Pressefrihed, men den, som ikke altid lever som en hellig Mand, kan komme bansat i Presse derved. Babe. (en Barberer) Lev som en hellig Mand, saa skader det ingen. Paa denne Maade kan J jo ogsaa sige Andre Jer Hjertens Mening, og tør, hvis det lykkes Jer, yttre Jer baade om Struensee og Regjeringen. Hooge. Ei hvad yttre, jeg vil ikke yttre mig, jeg vil holde Munden, men det skal de Andie ligesaa. Hver bør feje for sin egen Dør. Skolemesteren. Tal ikke saa forargeligt, Mester Babe, Hvortil regjeres vi, naar vi skal yttre os mod Regjeringen, En god Regiering maa regjere Alt, Hjerte og Pung og Mund og Pen. J en god Stat er det, som Hoogepaa saa hjertelig og simpel en Maade udtryk ler sig, en Hovedgrundsætning, at holde Mun ein; thi den, som taler og trykker, maa ogsaa mellemstunder tænke, og for tro Undersaatter, u intet farligere end Tankerne. Babe. Men Tankerne kan J ikke forhindre. Flyns. Det kan altsammen være mig ligemeget, naar kun ikke det, Struensee har foresat sig, bliver udført. Babe. Og det er: Flyns. At han har foresat sig, at gjøre os Bønder i Danmark og Hertugdommerne til frie Folk. Jeg vil ikke være fri og uafhængig. Hvad er der da Stort i det, at jeg maa dyrke min Ager for Herremanden, Derfor føder han mig jo ogsaa, og sørger for mig, og en Dragt Prygl døer man ikke af. Naar vi vare fri maatte vi pine og plage os, vare vore egne Herrer og maatte betale Skatter. Babe. Og for din Eiendom, for din Glæde, at kunne kalde, hvad Du besidder, Dit, gade Du ikke sørge: Flyns. Jh, naar en anden sørger for mig, saa er det mageligere. Skolemesteren. Det er den første fornuftige Tanke, jeg attraperer Dig i Flyns. Med Friheden kom ogsaa tillige Oplysningen, den moderne Forgift - Jer Død.