JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-08-10
Nye Opfindelser og Opdagelser. En Münchener-Tidende fortæller: at den 21de April om Formiddagen, besøgte Hs. Kongelige Høihed Kronprindsessen, ledsaget af hendes haabefulde førstefødte Prinds Max, det Kongelige Maskineværksted, i Anna-Forstaden, hvor Høistsamme besaae Overbiergraad. Joseph Baders opstillede store Model, til en nye opfunden Jernbane, og lod sig forklare alle Detaillerne ved, og Fordeelene af denne Opfindelse. Paa en fuldkommen vandret Jernbane, trak Hs. Kongelig Høihed gandske allene med den venstre Haand, med Lethed en Vogn, som var ladt med 16 Centner Vægt, og det samme giorde den paarige Prinds. Tre Vogne, som vare forbundne med hinanden, og med en Ladning af 40 Centner, bleve i hendes Paasyn trukne af en Mand paa 60 Aar. Paa en anden Strækning af denne Jernbane, som man havde givet en mærkelig Skraaning eller Fald, af 6 1/2 Tomme, paa 100 Fods Længde, løb den ladte Vogn ned af sig selv, uden al udvendig Kraft.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-08-10
Ved de nyeste Forsøg, som ere anstillede med dette Apparat, og en derpaa grundet Beregning, som er anført i No. 16 af Kunst- og Jndustrie-Bladet, som udgives af det polytechniske Selskab, er det nu beviist, at den mekaniske Virkning af denne nye opfundne Jernbane, overgaaer 2 1/2 Gang den Engelske i dens fuldkomneste Tilstand; (og det med en halv Gang saa ringe Udgift, og at en Hest paa en saadan Bane, kan udrette mere, end 22 Heste af samme Styrke, paa den bedste Chaussee.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-08-10
Som bekiendt overgaae Englænderne alle Nationer i den Kunst, at eftergiøre fremmede Opfindelser, og at forbedre dem paa en sparsommelig Maade, saaledes seer man f. Ex. Draisinerne eller Velocipederne, som i England blive kaldte Hobbyhorses, aftegnede i Form af en Hest, som har Hiul i Stedet for Fødder, paa hvis Hals er anbragt et lidet hængende Sæde, hvorpaa en Dame kan sidde meget beqvemt, og paa Ryggen af Hesten er et andet Sæde for et Barn, fra 4 til 6 Aar. J Bugen af Hesten er der indrettet smaae Giemmer til at have Forfriskelser i eller Klædningsstykker &c., og saaledes kan Huusfaderen, som sidder i Sadelen, gjøre smaae Spadseretourer og Reiser med sin Familie, som ikke koste ham noget.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-08-10
Mandagen den 26de Juli om Formiddagen Klokken 9 1/2 svømmede en ung Herre, fød paa den danske vestindiske Øe St. Croix, tvers over Øresund fra Pynten af Cronborg Fæstning. En af hans Venner, en danst Officeer og tre Matroser fulgte ham i en Baad og tabte ham ikke af Sigte. Midt i Sundet havde han at kjæmpe imod en Byge, der reiste høi Søe, som flere Gange slog over ham; og da han nærmede sig den svenske Kyst fandt han saastærk sydlig Strøm, at han umueligen kunde lande ved Helsingborg, men holdt opad til Graver, et Fiskerleie en halv Miil norden for Helsingborg. Antager man Afstanden imellem Helsingøer og Helsingborg at være en dansk Miil, og fra sidste Sted, til Graver en halv, saa har vor Landsmand svommet uafbrudt 6 engelske Miil, hvilket han udførte i to Timer og 40 Minuter, uden at føle nogen særdeles Træthed da han kom i Land i Sverrig, eller siden efter nogen Uleilighed paa hans Tilbagereise i Baaden til Helsingøer. F. S. (Dagen.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-08-10
Ribe, den 3die August. Meddeelt fra Ringkiøbings Egn. – Sidste Mandag den 26de Julii var for nogle Steder en sørgelig Dag, da ved Middagstid optrak en Torden i Sydost. Det samme havde vel været Tilfældet 3 a 4 Dage i Forveien, men da den stedse forsat og lod sig kun høre i det Fjerne. Paa denne Dag derimod, stødte den i Egnen af Deiberg paa en fra Sydvest kommende Torden og foraarsagede et skrækkeligt Uveir. Lynilden slog ned paa mange Steder, dræbte adskillige Kreature, og bedøvede flere Menneskeer; i Deiberg, Præstegaard nedslog den noget over Kl. 3 og lagde indtil Kl. 4 næsten den hele Gaard i Aske. For at standse Jlden, forsøgte man at nedbrække Taget over en Port, som var over 30 Fag fra Stedet hvor Lynilden først tændte; men forinden 4 Minuter var Luen ogsaa her og giorde Bygningernes Redning umuelig. Man reddede nu af Jndboe alt hvad man kunde og det lykkedes ved de Tililendes Hielp, at faae det meste bierget, undtagen paa Loftet eller i Kielderen, hvor Alt, og deriblandt 8 Tdr. Korn reent opbrændte. Ligeledes brændte en Postvogn, en Kalesche, Plov og Harver, endeel Hestetøi, samt mange af Gaardens Redskaber som vare i Laden hvor Lynilden tændte. En stor Deel af det Reddede, saasom Meubler, Senge- og Gangklæder, og Bøger, blev mere eller mindre bedærvet ved en skrækkelig Styrteregn, som varede i nogle Timer, og noget savnes ganske. Ved Guds Forsyn reddedes, til Forundring, Forpagter Boeligen, uagtet Luerne berørte Taget, der kun var 2 Alen fra det brændende Vaaningshuus. Denne Vaaning blev imidlertid ogsaa for en Deel ødelagt, da man nedbrækkede alt hvad man kunde i den Tanke, at Luen sikkert ogsaa her vilde tænde. J Tim Sogn, 2 Mile norden for Ringkiøbing, skal, til samme Tid, Hagel og Jisstykker, have ødelagt 16 Mænds Sæd aldeles.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-08-10
Beltpassage. Fraden 4de til den 8de August ere udreiste. Til Sielland. Mad. Hambro med Jfr. Bang, og Student Eiler. Grosserer N. Gundastrup. Kammerherre Lillienskjold med Tiener. Kammerraad Otto. Candidat N. R. Baggesen. Pr. Lieut. i Søe-Etaten Klein med Frue, Datter og Pige. Adjunct I. Høst. Overkrigs-Commissair C. Ravn. Kammerherre Hoppe med Søster og Tiener. Conferentsraad J. F. W. Schlegel med Tiener. Veiopsigtsfører J. Christensen. Capt. N. V. Stokfleth. Mad. A. M. Aarslef. Pastor Paludan med Frue, Søn og Datter. Galanteriehandler J. A. Bøltner. Pr. Lieut. v. Malling. Legationsraad Manthey med Tiener. Cancellie-Secretair Rosenørn med Frue og 2 Sønner. Til Fyen. Jfr. N. Hansen. Handelsfuldmægtig F. C. Starup. Chirurg Boll. Etatsraad C. F. Svadican, med Familie og Betient. Secretair Voigt med Kone, 3 Børn, Pige og Kudsk. Mad. Ebsen. Mad. Hansen. Grev C. v. Reventlow. Frue M. M. Berg. Jfr. J. M. Schrøder, med Søster. Jfr. Petersen. Kiøbmand H. Lund. Jfr. J. U. Jørgensen. Kiøbmand J. J. Feveile. Volontair J. F. v. d. Osten. Kiøbmand M. Dessmuer. Student C. V. P. Birkerod. Copiist F.H. Lange. Mad. Holst med Datter. Exam. jur P. J. Bruun. Skolelærer Birkeløn. Discipel Bagger. Ritmester K. G. v. Hein med Datter og Jfr. Dahlien. Jfr. M. Bruun. H. Holst, Hofmester hos H. H. Prinds Frederik Carl Christian.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-08-10
Kiøbenhavns Børs den 6. August. Cours. Hamb. 2 M. 240 a vista 243. Amsterdam 2 M. 226 Paris 2 M. - London 2 M. Rbd. - s., Spec. 243. (Den 6 Aug. 1818, 256. Specier solgtes til 14 Rbmk. 8 s. a 14 Rbmk. 9 s. (i Fior 15 Rbmk. 6 s. til 2 Rbmk. - s. Obligat. (foruden Renter) 75 3/4 a 76 i Jfior 93 1/2. Committees, 98. Norske Rigsbanks. 15 1/2 a 16 (Jfior 21-21 1/2 Dansk for 100 Rbdlr. Norsk. Svenske Sedler 59 60 s. - Disconto 6 PC.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-08-10
AVERTISSEMENT.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-08-10
Slagelse Fugleskyde-Selskab. Torsdagen den 5te og Fredagen den 6te August, afholdt Slagelse Fugleskydeselskab dets Lystfugleskydning, for indeværende Aar. Den første Dag blev Ringen nedskudt af Hr. Brændeviinsbrænder C. Fischer af Slagelse, for sig selv, og erholdt han den derfor bestemte Gevinst, en Sølv Kageskee; derefter faldt Halspladen ved Hr. Smedemester Ølands Skud af Slagelse, for sig selv, som derfor erholdt en Sølv forgyldt Senopskande og en Sølv Peberbøsse. Den anden Dag blev nedskudt venstre Vinge ved Hr. Kiøbmand Elias Jsrael Roeskilde af Callundborg, til Hr. Kiøbmand Moses David i Slagelse, som derfor modtog den bestemte Gevinst en Sølv Theedaase; høire Vinge ved Hr. Smedemester Øland af Stagelse, for Hr. Collecteur og Dannebrogsmand Carlsen sammesteds, Gevinsten en Sølv forgyldt Flødekande; Rumpen ved Hr. Handelsbetient H. H. Schou af Slagelse, for Hr. Oberst v. Bibov sammesteds, Gevinsten 2de Sølv forgyldte Saltkar med Skeer, og endelig Brystpladen ved Hr. Giæstgiver J. Jørgensen, for Hr. Brændeviinsbrænder Stampe af Slagelse, som derfor erholdt en Sølv Kaffekande, og blev Selskabets Fuglekonge for dette Aar. Schiøtt.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-08-10
Enhver, som maatte have nogen Fordring paa Slagelse Fugleskyde-Selskab, ville behage inden denne Uges Udgang, at anmelde samme for Directionen. Schiøtt.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-08-10
Udi følgende Bøer, vorder afholdet Skiftesamlinger paa undertegnedes Contoir i Slagelse, den 16de denne Maaned, om Eftermiddagen Kl. 3. a) i Lieutenant I. L. Thranes Opbudsboe. b) i afdøde Selveier N. Femmers Stervboe. Disse Boers Creditorer og øvrige Vedkommende, ville til den Tid behage at møde, da Beslutninger af Vigtighed Boerne betræffende, blive at tage. De Udeblivende ansees samtykkende i hvad der ved Samlingerne besluttes. Slagelse, den 8de August 1819. Birch.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-08-10
Min her i Byen i Gaasegaden No. 49. Nestved, beliggende Gaard, med tilliggende. Gaards- og Haugeplads, samt Jorder i Byens Marker, stilles til offentlig Auction første Gang Tirsdagen den 17de, anden Gang Løverdagen den 21de, og tredie og sidste Auction Tirsdagen den 24de August førstkommende. Auctionerne afholdes i den bortsælgende Gaard, og begynder hver Dags Middag Kl. 12. Kiøbesummen kan for det meeste blive indestaaende i Gaarden. Conditionerne kan forinden erfares hos Fuldmægtig Høyberg heri Byen. Gaarden tiltrædes af Kiøberen førstkommende Michelsdag. Nestved, den 4de August 1819. Hoyer. Bødkermester.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-08-10
J en smuk Egn paa en Herregaard i Præstøe Amt, kan en honet Familie erholde en god Boepæl, tilligemed Græsning og Foder for i Koe, eller og Melk daglig i det Sted, 2 Favne Brænde og 10 Læs Tørv, samt et Stykke Haugejord og Adgang til en smuk Hauge, alt for 200 Rbd. rede Sølv aarlig. Tiltrædelsen kan skee enten strax eller 1ste November. Avis-Expeditionen anviser.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-08-10
J Antvorskov Lystskov er ved sidste Fugleskydning frakommet Undertegnede et stort nyt Meerskums Pibetøi med glat Sølvbeslag, og to eller tre smaae Buglet, paa dets bageste Side eller Rakken, samt et langt elastisk Læderrør, hvori saa en lang Horn Spidse. For Tilveiebringelsen af, eller Meddelelsen af saadan Anviisning hvor efter dette Pibetøi igien kan bekommes, udloves en passende Douceur naar man derom vil behage, at henvende sig til Hr. Byefoged Stabelt i Slagelse. Madsen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-08-10
Paa Slagelse Apothek faaes Kirsebærviin, sat paa fiin Margeaux, hvid Caps Arack, og nyelig hiemkommet Seltzervand.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-08-10
Vinter Rapsfrøe, tienlig til Sæd, bekommes paa Lyngbyegaard pr. Slagelse, naar man strax melder sig.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-08-10
Hos Postmester Schnabell i Sorøe, er til næstkommende Michaeli Fløttetid i hans iboende Gaard paa Torvet, øverste Etage til Leie, bestaaende af 3 Værelser til Gaden, Kiøkken og Loftsrum.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-08-10
En med paalidelige Attester forsynet Sveitzer, kan faae Tieneste paa en Gaard her i Siælland. Nærmere Underretning giver Slagelse Avis-Expedition.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-08-10
En sort Bombasins Sypose med et Par lange Dame handsker m. m. er om Aftenen 6te August, bortkommen ved Fugleskydnings Dandsen, i Antvorskovs Lystskov, samme bedes leveret til Fenger paa Hertalund. reen og frie for Heire og God Sæderlig, Rente, og avlet i fandede Jorder, kan fra den 1ste August faaes paa Store Antvorskov ved Slagelse, hvor Prøve strax forevises.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-08-10
Paa Søndag bliver Gudstieneste i St. Michels Kirke for St. Peders Sogn
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-08-14
Siællandske Avis, Den Vest eller: Ugeblad. Slagelse. den landske Historie uden, og inden. - vigtigste Nyeheder. Dagens Redigeret af Pastor og Ridder Bastholm. Trykt og forlagt af Peter Magnus. Aarg.) 14. August 1819. 5te: Løverdagen, den - August 1819. Rd. 65.)Med Kongl. allernaadigst Tilladelse, at forsendes med Brevposten til Dannemark og Hertugdømmene.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-08-14
Nogle Jdeer om det Jndvendige i Jorden.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-08-14
Af Dr. C. F. F. Chladni (af Gilberts Annalen der Physik 5te Stykke 1819.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-08-14
Den eventyrlige Erklæring af Capitain Symmes i St. Louis ved Missuri, som er indført i Amerikanske Blade, og af disse i nogle Tydske, Engelske og Franske Tidsskrifter: "at Jorden indvendig er huul, og indeholder i dens Jndre flere beboelige Sphærer, at den i begge Polerne er aaben i et Rum af 12 til 16 Grader, og at han, naar han kunde finde 100 modige Ledsagere, vilde giøre Reisen med dem derhen, har gjort mere Opsigt, en man skulde have troet, og jeg er blevet spurgt af saamange, hvad jeg meente om dette, at det ved ikke vil være overflødigt, her at tale noget derom.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-08-14
J denne Forestillingsmaade er, efter min Formening, det Sandsynlige blandet med meget Usandsynligt, eller endog ganske Umueligt. Jsær er det ikke tænkeligt, at der skulde være en Aabning ved Polerne, hvorigiennem man kunde komme ind i Jorden; thi, om der ogsaa har været en saadan der, saa maatte dog Vandet snart have sat sig i Ligevægt med det øvrige paa Overfladen af Jorden, og have udfyldt Aabningen indtil en vis Dybde; eller man maatte antage, at Vandet dannede ved et vedvarende Underværk saadanne lodrette Vægge, som i nogle Tegninger over Jsraliternes Giennemgang igiennem det røde Hav. Det har derimod meere for sig end imod sig, at Jorden ikke er en heel tæt Masse, men at den er indvendig huul, og flere Naturforskere have allerede formodet det. Jsær ere Franklins Yttringer herover mærkværdige i European magazine August 1793 §. 137, som ogsaa Lichtenberg i hans vermischte Schriften, 1ste Bd. Pag. 67, omtaler med Bifald. Det er nemlig (efter Franklin) høist sandsynligt, at ved Jordens og andre Verdensdeles Dannelse, de tætteste Deele have trukket sig meere til det Jndre, og de mindre tætte til det Ydre, hvor de have sat sig paa hine. Da nu den Mariottiske Lov, at ved Luften og overhovedet ved elastiske Fluida, Tætheden tager til i Forhold til Trykket, er bleven almindelig bekræftet (i det mindste saalangt, som de os bekiendte Fortættelser og Fortyndelser strække sig) saa er den høistcomprimerede Luft (men som vi ikke kiende i denne Tilstand) det tætteste, af det man kan tænke sig i det Jndre af Jorden. Alle metalliske og jordagtige Deele og Vand ville altsaa komme til at hvile paa denne tætte Luft, og danne en Kugelskal, som naar Luften kan sammentrykkes i en ubegrændset Grad (i hvilket Tilfælde Vand vil omtrent trænge 28929, Qviksølv 42181, og Guld 43528 Favne dybt ind) ikke kan være meget over 10 Tydske Mile tyk, men naar Luftens Sammentrykkelses-Evne og Tiltagelsen af dens Tæthed er begrændset, saa kan den være noget tykkere. Det sidste er sandsynligst, fordi ellers den specisike Vægt af Jorden i Almindelighed, som efter Maskelyne, Playfair og Hutton udgiør omtrent 4 1/2, efter Cavendis omtrent 5 1/2 og saavidt jeg erindrer mig, bliver af Laplace anslaget til 7, maatte være meget betydeligere. Lichtenberg yttrer paa anførte Sted den Mening, at flere Naturphoenomener f. Ex. Jordskielv, tørre Tanger, Barometrets Forandringer o. s. v., kunne blot derved lade sig forklare. J det 9de Bind af hans vermischte Schriften §, 329, taler han ogsaa derom og mener, at Veirliget sikkert beroer meget paa de chemiske Operationer, som foregaae i Kugelsegmentet. J New Monthly Magazine, Febr. 1816 findes ogsaa en Afhandling af Cormouls, hvori denne søger at bevise, at Jorden er huul, og at Skorpen i det høieste kan være 300 Engelske Mile tyk, han troer ogsaa, at mange Ødelæg, gelser paa Overfladen, f. Ex. at Landet er nedsunket imellem Dover og Calais lader sig ikke forklare paa anden Maade.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-08-14
At der gives noget, hvorved Magnetnaalens Declination og Jnclination, som periodisk forandrer sig, bliver bevirket, og som bevæger sig lang somt inde i Jorden fra Østen, kan vel neppe dragt i Tvivl. Steinhauser anseer det for at være en liden Planet, som omtrent i 400 Aar giør et Omløb om sin Bane. Skulde dette være grundet saamaatte vel den meget langsomme Bevægelse af et saadan planetagtigt Legeme inde i Jorden, kun have liden Analogie med Bevægelsen af et mindre Himmellegeme omkring et større. Det synes meget mere, formedelst den uhyre Modstand af et saa tæt Fludum, som Luften i det indre af Jorden maae være, at en langsom Fremskriden maae finde Sted, som maaskee bliver bevirket ved Maanens og Solens tiltrækkende Kraft, eller som kan have et Slags Liighed med den noget langsommere Omdreielse af et Fludum, som er indsluttet i et rundt Kar end af Karret selv, naar dette dreies omkring. Nu tillade man mig at gaae endnu et Par Skridt, videre frem, og at tilføie nogle Jdeer af min egen Phantasie til de, som Andre have fremsat; hvilke, naar man gaaer conseqvent til Værks, lade sig gandske naturligen udlede, og kunne altsaa ikke ansees for et blot Hiernespind (aegri somnin), Naar Jorden skulde, efter Franklin, Lichtenberg, og Andre, være en Kugelskal, som er opfyldt med stærkt sammenpresset Luft, saa kunde der dog vel være noget Sandt i den Forestillingsmaade, der er anført af den Danske Theaterdigter Holberg i Nicolai Klims underjordiske Reise, endskiøndt den kun der er fremsat i Spøg. Da Varme bliver udviklet ved den stærke Compression af Luften, og et meget stærkt opvarmet Legeme giver Lys fra sig, saa maae nødvendig i Midten af Jorden, hvor Trykket fra alle Sider er stærkest, den uhyre comprimerede Luft frembringe en lysende og varmende Masse eller danne en Art af Centralsolsom i Fald Luftens Sammentrykkelse har sine Grændser maae være saa stor, som den Deel af det Jndre af Jorden, som indeholder Luft, der ikke mere lader sig sammentrykke. Det planetagtige Legeme, som bevæger sig langsomt inde i Jorden, og hvis Tilværelse synes at maatte følge af Foranderligheden i den maanetiske Declination og Jnclination burde ikke som der er foreslaaet, kaldes Pluto eller Proserpina, men Nazar, fordi Holberg havde givet dem dette Navn, og han som den første, der havde en saadan Jdee, er bedst beretrettiget dertil.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-08-14
Da vi paa Overfladen af Jorden bemærke, at overalt, hvor noget kan leve, ogsaa virkelig lever noget som er passende til de Forhold, som der findeSted, og dette synes at være en almindelig Jndretning i Naturen, saa er det slet ikke usandsynligt, at saavel den indre Flade, som ogsaa de planet agtige Legemer inde i Jorden kunne være beboelige; men dog just ikke af saadanne Væseneer, som Holberg skildrer dem at være. Ligesom vi see Himmellegemerne omkring os, saaledes maatte Beboerne i de indre Flader, see Centralsolen i Zenith, og omkring sig den hele af denne oplyste Kugelflade, som maae frembringe et meget smukt Panorama. De kunne aldeles ikke have saadanne Begreber og Tyngden, som vi, men vel om noget som er modsat Tyngden; de blive nemlig, omtrent ligesom de Cartesianske Smaaediævle i Vandet, trykkede af det tættere Medium, som omgiver dem mod Udsiden. Hvad vi ansee for tungt maae af dem ansees for at være let, fordi det kan trænge videre ind i den sammenpressede Luft; men hvad vi ansee for let, er hos dem tungt, fordi det ved den tættere Luft meere bliver trykket mod Udsiden i det, alt maae der have en Tilbøielighed til at sætte sig mod Middelpunktet i den Frastand, som kan tilkomme det efter dets Tæthed. Af disse Grunde kunne ogsaa der være Bierge og Dale, Floder og Søer, ligesaavel som uden paa Jorden. Jmidlertid kunne Søer af Vand kun være i de dybeste Dale, paa de største Høider (det er længere mod det Jndre) kunne de kun bestaae af Qviksølv. Naar Skyerne bestaae hos os af meget tynde Dunster, saa kunne de deels der kun bestaae af Qviksølv; deels af Guld eller Platinkorn, som hvis de der have en Værdie, ikke kunne hentes af Jorden, men maatte fiskes af de høiere Egne og af den tætte Atmosphære. Virkningen af Lyden maae i en saa tæt Luft være saa uhyre, saa at noget som ligner en vulkansk Explosion vilde maaskee kunne høres i det hele indvendige Rum. Forresten tør jeg ikke paastaae, at alt virkeligt seer saadan ud inde i Jorden; men at naar de af Franklin og Lichtenberg foredragne Jdeer ere rigtige, at da alt høist sandsynligt maae forholde sig saaledes.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-08-14
Nyeste Post-Efterretninger. Den Engelske Hoftidende indeholder en vigtig Proclamation, udstædet af Hs. Kongelige Høihed, Prinds=Regenten den 30te Juli i Carltonhouse, i Anledning af de Folketumulter, som for nærværende Tid finde Sted i England, og som i det Væsentlige er saaledes lydende: Da i forskiellige Districter i Storbrittannien, Forsamlinger af et stort Antal af Hs. Majestæts Undersaatter have fundet Sted ved Personers Foranstaltning, som, eller dog nogle af dem have ved forførende og landsforræderiske Taler forsøgt paa, at opvække hos den forsamlede Mængde Had og Foragt mod Regieringen og Landets Statsforfatning, og især mod Underhuuset, ligesom ogsaa Ulydighed mod Hs. Majestæts Authoritet; og da vi have erfaret, at man har i en saadan Forsamling i den Grad overtraadt Lovene, at man har fordristet sig til at vælge og udnævne en Person for i dens Navn og befuldmægtiget af den, at tage Sæde i Underhuuset og der repræsentere den, og da man har Aarsag til at troe, at flere saadanne Forsamlinger ville blive holdte til samme ulovlige Formaal, da endvidere flere ugudelige og forføriske Skrifter blive trykte, offentligen bekiendtgjorte, og med Flid udbredte, for at bringe det anførte Formaal hurtigere og lettere i Udøvelse og for at kunne opvække Utilfredshed og Misnøie, uden nogen Anledning dertil, blandt Hs. Majestæts troe og velsindede Undersaatter, og da man endvidere har underrettet os om, at man for at kunne udføre denne ugudelige Plan med saameget desto større Eftertryk, har hemmeligen og ulovligen anstillet Forsamlinger i forskiellige Egne af Kongeriget for at foranstalte militairiske Øvelser, saa have Vi, i Hs. Majestæts Navn og med Hs. Fuldmagt og efter Overlæg med Hs. Majestæts Geheimeraad, fundet for godt at udstæde denne Vor Kongelige Proclamation, hvorved vi advare alvorligen alle Hs. Majestæts pligtskyldige Undersaatter, at vogte sig for, at foretage noget mod Lovene, eller at forsøge paa at kuldkaste dette Riges lykkelige Regieringsform, at afholde sig fra alle Forholdsregler, som ere stridende mod den selskabelige Orden, og derimod at gjøre sig al muelig Umage for at undertrykke saadanne Foretagender, og især paalægge Vi udtrykkelig Hs. Majestæts Undersaatter, at afholde sig fra alle saadanne militairiske Øvelser, da de i modsat Tilfælde ville blive dragne til Ansvar og Straf. Vi paalægge endelig alle Magistratspersoner at giøre sig al muelig Umage for at udfinde og stille for Domstolene alle Skrivere, Trykkere og Udbredere af de omtalte forføriske Skrifter, og ligeledes at anvende alt for at bemægtige sig deres Person, som holde eller have holdet stige forførende Taler, ligesom ogsaa alle de, som tage Deel i oprøriske og ulovlige Sammenkomster; som, de maae nu holdes under hvilket Paaskud det saa er, ere ikke allene stridende mod Lovene; men ogsaa farlige for Landets Vel og Jnterresse.