Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-06-16
Saafremt nogen Fabrikant med sit Fabrikmærkeforsyner fremmede Manufactur= og Fabrikvarer, straffes han de fore som en Falskner, og den eller de, som dertil have formaaet ham, straffes med de falskeligen mærkede Varers Confiscation samt Mulct af sammes dobbelte Værdie; ligeledes skulle Cattun trykkere, som herefter trykke Tøier, der ei med behørigt Stempel og Beviis fra vedkommende Commission ere forsynede, straffes med at bøde de trykte Varers dobbelte Værdie, samt Eieren foruden Varernes Confiscation paalægges en Mulct af Lis ses Værdie. - At Eiere af Manufacturer og Fabrikker ere pligtige til at gjøre de befalede Angivelser, forsaavidt de ere beliggende i Kjøbstæderne, efter §§. 5, 6 og 7, er en Selvfølge, og for de paa Landet beliggende Manufacturer og Fabrikker forholdes i samme Henseende som i Kjøbstæderne. 5. 14. Enhver, som har i sin Værge stemplede Varer, bør paa det nøiagtigste sørge for Stemplingens Bevaring, da han ellers maae tilregne sig selv Følgerne i paakommende Tilfælde. §. 15. a. Naar og hvor der i Kjøbstæderne og de privilegerede Handelspladse, efterat den i §. 6 bestemte Angivelses Termin er forløben og Vareforraadene behørigen af vedkommende Commission stemplede, findes Varer af de Sorter, som skulle angives, enten i hele Lagere uden at Oplagsstedet er angivet, eller paa de angivne Oplag i større Mængde eller af anden beskaffenhed end de for Commissionen anmeldte Varer, og uden Beviislighed for at de hidrøre fra et andet lovligt Oplag, samt om Varerne ere ustemplede, naar de henhøre til Sorter, som skulle stemples, da forfalde samme til Confiscation og Eieren paalægges en Mulct af Varernes Værdie, b. Kan Eieren ikke opgives eller er ikke boesat i Landet, betragtes Besidderen som Eier. c. Naar Besidderen eller Forvareren i de Tilfælde, hvor Seren vides, har været vidende om Varernes Beskaffenhed, bøder han som Medvider det halve af Varernes Værdie. d. Kan Eieren af saadanne confistable Varer bevise at have kjøbt dem i Landet af nogen, som der opholder sig, da ifalder Sælgeren eller den, som beviisligen kan opdages at have været første Besidder af Varerne i Landet efter denne Vor Forordnings Bekjendtgjørelse, en Mulct lig den fulde Værdie; hvorimod i saa Tilfælde de senere Besiddere og den sidste Eier blive blot som Medvidere at straffe, med at bøde hver forsig det halve af Varernes Værdie. c. De i saadan ulovlig Handel deeltagende indestaae for Betaling af de Mulcter, den, som de have handlet med eller som de have havt Varerne i Bevaring for, kan ifalde efter denne 5, i Mangel af Betaling blive Mulcterne af den Skyldige at afsone efter Forordningen af 6 Dec. 1743. (Fortsættes.) Reglement for Pas Gebyrer og andre Omkostninger, som i Følge Kongelig allernaadigst Resolution af 8 Junii 1812 ere at erlægge til Qvarantaine Væsenet i Danmark og Norge. 1) Ethvert Skib, indenlandsk eller fremmed, som, fra hiin Side Cap Finis terræ, eller fra fremmede Stæder paa denne Side bemeldte Cap indtil Jndløbet i Cattegattet, ankommer til nogen dansk, norsk eller holsteensk Havn, eller passerer Øresundet, Belterne eller den Holsteenske Canal, og ved Undersøgning af vedkommende Qvarantaine-Commission befindes saaledes umistænkeligt, at det kan tillades ubehindret Samqvem, Løsning og Ladning, skal derom og dertil af vedkommende Qvarantaine Commission gives et Pas, for hvilket Pas der, som Gebyr, skal erlægges til Qvarantaine=Cassen paa Stedet, efter Antallet af Skibets Besætning og Passagerer: a) naar Skibet kommer fra hiin Side Cap Finis terræ, for hver Person, Skibsføreren, derunder indbefattet 1 Rdlr. Toldspecies; b) naar det kommer fra Høiden af Cap Finis terre indtil Høiden af Skagen, ligeledes for hver Person 48 Sk. Toldspecies. Beløbet af det hele Gebyr skal tegnes paa Passet selv, og videre end dette maae intet af hvad Navn nævnes kan fra Qvarantaine væsenets Side kræves eller tages. 2) Naar et Pas engang er betalt, gielder det, for samme Reise, overalt i de Kongelige Riger og Lande, uden at noget Slags nyt Gebyr for Pantegning eller i anden Maade bliver at erlægge. 3) Gebyrerne oppebæres ved ethvert Steds Qvarantaine=Commission og betales i Dansk Courant efter Told-Coursen. 4) Jntet Skib, som er pligtigt at tage saadant Pas, udklareres fra vedkommende Toldkammer, førend Sundheds=Posset er løst og kan forevises. 5) Alle Skibe fra Østersøen til Nordsøen, og alle Skibe som komme fra nogen Havn i Cattegattet inden for Skagen, ligesom og alle Skibe i Farten imellem Danmark og Norge indbyrdes, samt imellem Rigerne og Hertugdommene, ere paa disse Reiser fritagne for al Udgivt til Qvarantainevæsenet. 6) Fra forbemeldte Gebyr ere ogsaa de Skibe fritagne, som lægges i Observations-Qvarantaine; derimod betales af ethvert saadant Skib: a) for det første Sundheds Besøg, d. er den første Undersøgning, som efter Forordningen af 8 Febr. 1805, dens 10de §. foretages, til Lægen, eller hvem som ellers, efter Qvarantaine-Commissionens Foranstaltning, undersøger Skibe, 2 Rdlr. 48 Sk. Toldspecies; b) For den eller de Baade, som i Qvarantainetiden, efter Skipperens Forlangende, gaae fra eller til Skibet, den Baadleie, som, efter Lov eller Billighed, eller Sædvane der paa Stedet, betales; hvilken vedkommende Qvarantaine-Commission skal betinge eller bestemme. c) Til Opsynsmanden som settes ombord paa Skibet, fra den Dag han træder ombord indtil den Dag han forlader Skibet, begge inclusive, daglig 48 Sk. Toldspecies foruden hans Kost ombord. d) Hvad som under Qvarantainen anvendes til Røyelse - efter Regning, e) For Qvarantaine Passets Udfærdigelse, til den, som besørger Expeditionen 1 Rd. Toldspecies. 7) Naar et Skib holder Lysnings=Qvarantaine i Christiansand, betales sammesteds det, som ved Reglement for Skibe i Løsnings=Qvarantaine er eller vorder bestemt. 8) De Passe som ere udstædte efter fuldendt Løsnings- eller Observations=Quarantaine, gjelde siden, hvor Skibet i de Kongelige Riger og Lande ankommer; men de Skibe som paa Grund af Forordningens 17de §. fritages for Qvarantaine, tage Pas og betale Gebyr efter dette Regle ments 1ste §. Kjøbenhavn, i den Kongelige Direction for Qvarantaine=Foranstaltninger, den 11 Junii 1812.