Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-05-24
Natur Mærkværdigheder. J de fire Franske Academiers offentlige og høitidelige Møde den 24de April dette Aar, oplæste Baron Cuvier en Afhandling om Natur historiens Tilstand og Tilvært siden Freden paa Havet er bleven tilveiebragt. Han skildrede de Fordeele og de Opdagelser, som ivrige og modige Reisende have tilveiebragt, hvoriblandt han omtalte især Prinsen af Neuvieds og Prinsen Paul af Würtembergs Fortienester; og han opholdt sig fortrinligen ved den paa interressante og nye Opdagelser saa frugtbare Reise, som Hr. August St. Hilaire har foretaget sig, hvilken i 4 Aar, med en ligesaa uafbrudt Jver har undersøgt Brasilien, som tilforn den berømte Humboldt undersøgte Mexico, Peru og Columbien. De talrige Martyrer for Videnskaberne og iblandt disse den modige og aandrige Hr. Bovditsch, som ledsaget af sin Kone, har giennemvandret Afrikas Ørkner og der fundet sin Død, bleve ligeledes omtalte af ham. Hr. Cavier forklarede derpaa den mangehaande Tilvæxt, som Naturvidenskaberne have erholdet under denne ædle Kappelyst. Linne havde kun anført 8000 Plante arter og for nærværende Tid kiender man 40,000 som om faae Aar kunne formeres til 50,000. Jstedet for hans 300 Arter af Pattedyr kiender man nu 700 Arter, fornemmelig har man i den nyere Tid opdaget et betydelig Antal af store Dyr aff denne Classe, saaledes har man for kort Tid siden opdaget i Ostindien en Tapirart, som man troede tilforn kun at opholde sig i Sydamerika. Frankerigs Floder indeholder kun 50 Arter af Fiske, imedens man tæller 250 Arter i Ganges Floden allene. Latreille har beregnet, at en Naturkyndig vilde ikke med den meest vedholdende Flid være istand til i et Tidsrum af 30 Aar at beskrive alle de Jnsecter, som for nærværende Tid ere bekiendte. Hr. Cuvier meddeelte derpaa nogle specielle Efterretninger om den beundringsværdige Anatomie af Oldenborren; i dette Jnseet, som er knapt en Tomme langt, tæller man nemlig 494 Muskler, som staae i Forbindelse med 94 Nervepar og 40,000 Luftrør. (Den bekiendte Lyonnet har anstillet ligesaa omhyggelige Undersøgelser over Pilelarvens Anatomie, og udbragt ligesaa beundringsdærdige Resultater; Resultater, som aldeles maae fængsle Menneskets Aand til en ubegrændset Tillid til Alverdens Skaber og Underkastelse under hans Villie).Hr. Doctor Gruithuisen i München, der som bekiendt vil have opdaget Spor til, at der opholde sig levende Væsner i Maanen, er formedelst denne Angivelse bleven offentligen angreben; man har spottet over ham, fordi han vil kunne see med sine Øine saadanne Ting, som ingen andre Menneskeer kunne see og fordi han vil kunne see med de langt svagere FrauenhoferskKikkerter, hvad de store Astronomer Herschel og Schrøter ikke have kunnet see med deres store Teleskoper. Dette Angreb besvarer han paa følgende mærkværdige Maade: Store Fremskridt i Konsten og vigtige Opdagelser have det Egne ved sig, at naar de engang ere gjorte, saa kunde de hverken undertrykkes ved nogen upassende Spøg eller ved ærgerlige Yttringer. Om mine Opdagelser af Konstværker paa Maanens Overflade ere de fornødne Efterretninger i Trykken, saa at enhver, som er kyndig i denne Sag og har Midlerne dertil i Hænderne, kan eftersee om de ere rigtige. Schrøter har observeret paa Maanens Overflade Forhøininger af 50 Fods lodrette Høide (jevnfør Selenotop. Fragmenten Band 11. S. 185, §. 748. Zeile 8 v. v.) jeg har derimod i den østlige Kant ved Thebit paa Maanens Overflade opdaget Gienstænde, som umueligen kunne være mere end 25 Fod høie. Schrøter havde dertil i sit Jnstrument et teleskopisk Speil, som iblandt de 200 Speile af 7 Fods Peripherie, som ere forfærdigede af Herschel selv, var et af de fortrinligste, og dertil bevirkede en Forstørrelse af 161 Gange; jeg havde derimod en Frauenhofersk Kikkert, som forstører 120 Gange og en anden som forstørrer 272 Gange og af en Aabning af 4 Parisiske Tommer. Med disse ringe Forstørrelser kunne vi saaledes skielne i Maanen Gienstænde, som ikke ere større end vore Huse herpaa Jorden Man seer deraf hvor ufornuftig at den forældede Fordring paa en Forstørrelse af 40,000 Gange maae forekomme i vore Tider Men da det ved endnu finere Observationer, saavel af dette Slags Gienstænde som af saamange andre, med gode Frauenhoferske Kikkerter, naar de skulle være istand til at gjøre deres fuldkomne Virkning, kommer an paa Roligheden og Reenheden af den jordiske Atmosphære, paa en passende Oplysning af Gienstanden, paa Maanens Høide over Horizonten, paa dens Nærhed mod Jorden, paa Maanens Vibration og paa Sammentræfningen af Synligheden af den Gienstand, som skal opdages med disse Omstændigheder, saa har jeg nu med en vedvarende Opmærksomhed paa disse Omstændigheder i 12 Aar med Frauenhoferske Kikkerter, som ere overordentlig gode og som kun have Aperturer paa 17, 20, 36, Linier, næsten gjort alle disse Opdagelser af Spor til Konstværker paa Maanens Overflade og det er ikke fuldkommen 3 Aar siden, at jeg har revideret og udvidet disse Opdagelser med mine stærke Achromater. Alt dette vil nu snart blive fremlagt enhver prøvende Kienders Øine og det kan nu udvides og berigtiges ved Fraunhoferske Kikkerter af 9 Tommers Apertur, men ikke ved Teleskoper, hvilke naar de have meget store Speile blende utaaleligt ved Betragtningen af Gienstændene i Maanen og naar man misbruger det overflødige Lys ved stærke Forstørrelser ikke tilveiebringe mere nogen Tydelighed end i det høieste ved Gienstænde paa Jorden i klart Veier, som ikke ere mere end 200 Fod borte og er vel oplyst af Solen. Dette Forhold kan tiene til en Maalestok paa hvorlangt alle Achromater og Speileteleskoper, som ere forfærdigede hidindtil i England og andre Steder staae tilbage for de Frauenhoferske Refractorer. Naar man kun vil give sig den Uleilighed at sammenligne dem med hinanden paa planetariske Himmel-Gienstænde, saa vil man see Herschelske Teleskoper paa 20 Fod at staae med den samme Virkning ved Siden af en Frauenhofersk Kikkert, uagtet denne neppe udgiør Fierdedelen af hiine Kæmpers Længde, og forholder sig som en Hyrdedreng til en Gigant; men besidder en Gigants Kraft, saa at man kun ved Teleskoperne vil bemærke det Fortrin, at de formedelst deres større Lysstyrke kunne bedre lade see svagt oplyste Gienstænde f. ErTaagestierner, Taagepletter og de planctariske Taager. Deraf kommer det, at Herschel var istand til at opdage Saturns og Uranus Drabanter og saa mange Mærkværdigheder paa Fix stiernernes Himmel; men ikke tiltroede sig at opdage noget af Betydenhed i den nærliggende Maane, fordi han meget godt kiendte den svage og den stærke Side af sit Jnstrument og overhovedet elskede kun det Sublime paa Firmamentet. (Naar Hr. Gruithuisens Afhandling udkommer, saa skal Hovedaarsagen af hans Opdagelser blive meddeelt og tillige hvad andre Astronomer dømme derom).