Københavns Adresseavis, 1766-06-17
Til den Fortegnelse, som meddeeltes i No. 60, paa de ved Trykken udgivne sørgelige Æreminder over Høysalig Kong Froxten V. kan endnu føyes følgende: 1.) Sørge=Tale af Hr. General-Fiscal og Høyeste Rets Advocat F. W. Wiret, holden i Frederichs Hospital den 25 Martii, er udkommen og sælges hos HofBogtrykker Møller i Frederichsberg Gaden for 16 s. Taleren betragter deri, Kongen, stor i det, at han har viist sig at være en medlidende Næste. Hans Majestet glemte ikke i sine 9 første Regierings=Aar den Taknemmlighed, han var sin og sine Fædres Gud skyldig, som havde sat ham paa sine Forfædres Throne, og endskiønt Han dagligen viiste de allerstørste Beviser paa, at han mod sine Undersaatter var en inderlig from Konge, saa vilde Hans Majestet dog ligesom give Tiende af sine Regierings=Aar til Gud og sine underdanere. Det blev ey i Ord: det viiste sig i Gierningen; da han den 6 Augusti 1756. Tiende Aarsdagen efter at han havde antaget Regieringen, stiftede dette Syge=Huus, Gud til Ære, og fattige, hielpeløse og nødlidende Syge til Lægedom, Lettelse, Hielp og Husvalelse. Hvilket Syge=Huus han befalede at kaldes Friderichs Hospital. - Hans Majestet var i sine beste og sundeste Dage, da han, rørt af en hellig Taknemmlighed, tænkte paa, og stiftede dette Huus. - Taknemmelighed imod Gud og en meere end naturlig Menneskekierlighed vare paa Hans Majestets Side de Drivefiedre, som befordrede dette priselige Verk. - Han anordnede det saaledes: At alle Ting kunde gaae til paa den allerbeste og viseste Maade, og blev det ey tilladt Udygtige og Uerfarne at betiene den Fattige eller nogen anden indlagt Sag. Han lod antage dygtige Mænd; ja 4de, til hvilke han selv i Spagheds Tilfælde betroede sit hellige Legeme, bleve ikke regnede for at være for gode til at betiene den Allerringeste. Herved gav Hans Majestet et uomstødeligt Beviis paa, at han elskede sin Næste som sig selv. J Stolte, som ikke veed, hvorledes J nok skal pryde eders usle Legemer; som giøre eder en Ære af at eye ligesaa mange Klædninger, som der ere Dage i Aaret; men holder det for ingen Skam, uden Medlidenhed at ansee den nødlidende Næstes Nøgenhed. Kommer og liger herind! seer hvilket Klædekammer den Høysalige Konge har ladet indrette. J skal finde og see noget Stort, Guds Garde Robe, Jeg siger Guds Garde Robe, thi med disse Klæder har vores Høysalige klædet Gud. - Tre og Tredive Personer af Qvindekiønnet, (det Kiøn, som har best Taalmodighed og meest ømt Hiertelav, derfore helst skikkede hos de Syge) have der Tieneste, deels som Opvartersker hos de Syge, at bringe dem den forordnede Spise, som er Patienterne tienlig, deels til at vaage over dem; deels til at vaske deres Klæder. - Det var den 31 Martii 1757. Den Dag, som Norden allerede i 34 Aar havde glædet sig ved. - Den Høysalige Konges Fødsels=Dag da var det, at man saae Frugten af denne ypperlige Stiftelse. Videre Udtog af denne smukke Tale taaler ikke Rummet at meddele her. 2) Liig Tale over Frederich den Femte, af Hr. F. Mourier, Præst for den Franske Reformeerte Menighed, i Kiøbenhavn, sælges hos Cl. Philibert for 12 s. Forfatteren, som i Bønnen beder: Herre, bevar mine Læber fra Hyklerie, viser af Liig Texten 1. Høyheds Jntet, See jeg døer. 2. Høyheds farlige Anstøds Stene uden Herrens besynderlige Hielp; men Gud skal være med eder.