JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-06-12
Ved Proclama af Dags Dato, som læses inden vedkommende Retter, ere Creditorerne i Stervboet efter den paa Baage ved Døden afgangne Alhed Marie Ziirs, Enke efter Muurmester Frantzen i Nakskov, indkaldte med 12 Ugers Varsel til, for mig, som Skifteforvalter, at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Nakskov, den 4de Juni 1835. Pontoppidan.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-06-12
Creditorerne i Stervboet efter den her i Byen hjemmehørende og paa en Sørelse druknede Matros, Peder Nielsen Musse, og forhen afdøde Hustru, Stine Holm, indkaldes herved, i Følge Pl. 26de October 1792, med 12 Ugers Varsel til, for undertegnede Skifteret at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Nakskovs Skifteret, den 4de Juni 1835. Pontoppidan. Hammerich.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-06-12
Ved Proclama, som vil blive læst inden vedkommende Retter, ere Creditorerne i Stervboet efter afdøde Fæstegaardmand Peder Hansen Espensen i Sandby indkaldte, med 12 Ugers Varsel, til for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Nakskov, den 30te Mai 1835. Hammerich.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-06-12
Capital, som anbydes. Under Nysted Kjøbstads Overformynderi kan i anstundende 11te Juni Termin erholdes til Laans 367 Rbd. 66 Skill. Repr. imod anordningsmæssig Sikkerhed. Raffenberg.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-06-12
Tjeneste ledig. En confirmeret Dreng, som har Lyst til at lære Maler=Professionen, kan strax blive antaget hos Maler Benzon i Mariebo.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-06-12
Paa en af Lollands Herregaarde kan et dueligt og sat Menneske, som fuldkommen kjender en saadan GaardsAvlsdrivt og Bestyrelse, faae Condition, enten strax eller til 1ste Novbr. Reflecterende ville derom aflægge en forseglet Billet, mærket R., paa Adressecontoiret, hvorefter nærmere Underretning skal blive meddeelt. Uden at kunne forevise gode Vidnesbyrd, nytter det ikke at melde sig.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-06-12
Tilkjøbs.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-06-12
En Arvefæstegaard, forhen tilhørende Rasmus Mortensen, i Vester-Schjørringe, i Grevskabet Christianssæde, er at faae tilkjøbs, naar Vedkommende henvender sig til Undertegnede. Denne Gaard har et Areal af 46 Tønder Pløieland og omtrent 2 Tønder Land Skov, og Jorderne ere besaaede. J Kjøbet kan følge Besætning, og Eiendommen tiltrædes strax. Østofte, den 9de Juni 1835. Hans Johansen, Møllere.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-06-12
Formedelst anden Bestemmelse agter jeg at bortsælge en mig tilhørende Jagt, drægtig 7 1/2 Commerce=Læster. Lysthavende vilde behage at henvende dem til Gaardmand Chisten Nielsen i Østerby paa Feis. Fartøiet vil ikke komme til at koste over 100 Rbd. pr. Commerce Læsten. Feis, den 11te Juni 1835. P. Rasmussen. Blomstersager.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-06-12
J disse Dage er arriveret et Parti udmærket skjønne engelske Pelargoniummer, Roser, Nelliker, Salpiglosser, Alstromeria spitasine & pulchella, Acasier, Cactusser, Alver, Stapelier, Amaryllisser, med flere nye Potteplanter, Myrther, Verbener, Hortensiger med røde og blaae Blomster, marmorerede Levkøier, hvide chinesiske Nelliker &c. &c. Stubbekjøbing, den 10de Juni 1835. P. Meyer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-06-16
Lollands og Falsters Stifts Kongelig alene privilegerede. Addressecontoirs Efterretninger. Riogtyvende Aargang. Nummer 48. Redigeret, forlagt og udgivet af J. C. Larsen, Procurator, trykt i det schultziske Officin i Mariebo. Forsendes, i Følge Kongelig allernaadigst Tilladelse, med Brevposten.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-06-16
Udenlandsk. Efter to fra Algier tilbagevendte Tydskeres Udsagn, kal Jntet hentyde paa, at det ligger i den franske Reerings Hensigt, at opgive Algier som Coloni. Sta en er paa mange Steder bleven meget forskjønnet siden ranskmændene toge den i Besiddelse. Antallet paa de ropper, som for Tiden ere stationerede der, beløber sig til 20,000, den tydske, polske og italienske Legion, beregnet. Desuden er der nyligen oprettet et Rytterregiment af indfødte Maurer, for at bruges mod Beduinerne. Til Bjergene, hvor disse have deres Tilflugtssteder, blive nu anlagte ordentlige Veie. J en Tydskers Brev fra Algier af 12te Mai hedder det blandt Andet: "Vi leve her i dyb Fred, og den gode Forstaaelse med Omegnens Beduinstammer synes at have vunden en temmelig sikker Varighed. Betragter Man den ordentlige Gang, i hvilket Alt bevæger sig, hvorledes selv vore nomadiserende Araber siden Branden af de 45 Byer i Høsten 1833 taalmodigen værne sig til den ubehagelige Tribut, med hvilken Færdighed Manrerne allerede efterabe vore europæiske Jndustrifrembringelser og deres Smaae udtrykke sig i det franske Sprog, hvorledes Tusinder af de Jndfødte lade sig leie til de offentlige Arbeider eller træde i fransk Krigstjeneste, vorledes Handelen stedse vinder et betydningsfuldere Liv, saa kan Man ikke Andet, end føle en glad Forundring derover. Med Jordbundens Cultivering rykker det endnu angsomt fremad. J Stadens nærmeste Omgivelse drive Maurerne Landvæsenet; deres paa ædle Træer rige Haver kunne vinde et endnu uendelig mere blomstrende Udseende under duelige europæiske Gartneres Hænder, derikke, som hine, elske Ladhed. Længere hen mod Sletterne ligge de skjønneste Grunde, der ere lidet dyrkede.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-06-16
Alle Speculanter, der komme hertil med lidt Penge, foretrække at anlægge Kaffehuse og Skjænke, med hvilke de i kort Tid samle sig en temmelig Formue. Sletten er næsten beboet alene af tydske Udvandrede, der kom Tirsdagen den 16 Juni 1835. hertil som tiggefærdige Mennesker, men nu, efter at have udholdt stor Elendighed, bo i ret vakkre Smaahuse, og føre et temmeligt mageligt Liv. Hvad Landets politiske Tilstand angaaer, da er Samme i det Hele taget meget tilfredsstillende. Mellem Havet og Atlasbjerget findes, foruden Hadschuterne, ingen fiendtlig Araberstamme, og endogsaa den ikke ubetydelige Stad Belida, 14 Mile herfra ved Foden af Bjerget, har reist den trefarvede Fane og betaler Skat. En ny Leir er nu opslaaet ved Bufarik, 10 Mile fra Algier, og der finder Man allerede Restaurationer og Billards, og langsskjæggede arabiske Scheiks rygge deres Pibe ved Siden af de i stadselige Uniformer glimrende franske Officierer. For fuldkommen at rense Sletten fra Hadschuternes Røverpak, der undertiden overfalde ubevæbnede Personer og altid have et sikkert Tilflugtsted i Bjergene bag Beli da, forlanger nu en af vore Generaler at besætte denne Stad og lover at indestaae for Resultatet; men Gouverneuren nøler. Hr. Dronet d'Erlon er ikke meere den tidligere, Keisertidens forrige Kriger. Han er ble bleven gammel og betænksom, elsker ikke meere Farer og Blodscener, vil spille den faderlige Fyrste mod et Folk, til hvilket Herskerne aldrig talede ved Proclamationer, men kun med Jernscepteret, og hellere vinde det ved mild Godhed. Med dette menneskekiærlige System kan han vistnok kun komme meget langsomt til Maalet blandt saa vilde Folkestammer. Det Bedste for Algier var dog tilsidst en talentfuld og kraftfuld Mand, som Marschal Clauzell, der med Sværdet og Oliegrenen var Fienden en Skræk og Vennerne en tilforladelig Beskytter. Hans korte Ophold her gjorde et mægtigt Jndtryk paa Araberne, der endnu den Dag i Dag kalde ham den retfærdige Sultan."
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-06-16
Den spanske Regjering skal nu have erholdt bestemt Kundskab om de under Vaaben staaende Carlisters Antal. Dette beløber sig i Navarra til 31,000, i Bis cana til 11,000, i Catalonien til 8,000, i Valencia til 2,500, i Murcia til 600, i Gammel-Castilien til 5,500, i Mancha til 1,200, i Estremadura til 800, i Andalusien til 800, i Galizien til 6,000, i Asturien til 1,400 og i Arragonien til 900. Den bedste og populaireste Regjering kan blive foruroliget herved.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-06-16
Den 4de ds, talte Man almindeligt paa Londons Børs om Ministeriets Beslutning, i Forening med Frankrig og Portugal at intervenere i Spanien. Franske Tropper skulde ved Brest bringes ombord paa franske og engelske Krigskibe, for at føres til Bilbao og støde til General Valdes's Hær. Efter Times heed det, at Frankrig og England vare komne overeens om en Jntervention, og at 20,000 Franskmænd ufortøvet skulde marschere til Spanien for at besætte Fæstningerne, hvilken Bevægelse den engelske Regjering vilde understøtte ved at afsende en Eskadre med Krigsfornødenheder. Endskjøndt disse Rygtet havde funden temmelig Tiltro, meente dog Times at de trængte til Bekræftelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-06-16
Fra Petersborg indløbe fremdeles de gunstigste Beretninger om Hr. Areschnikows Øiencurer. Han helbreder virkelig den sorte Stær, men siger selv, at han ikke vil indestaae for et heldigt Udfald af enhver Operation af denne Art, især hvor Legemet er meget svækket og andre Organer tillige lide. De Midler, han fornemmelig anvender, skulle være Victriol og Mercur, om hvis positive Virksomhed der forøvrigt haves de agtbareste Vidnesbyrd. J Correspondence med fraværende Patienter indlader han sig ikke; de maae nødvendig personlig fremstille sig for ham, da hans Lægemidler ikke egne sig til Forsendelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-06-16
Jndenlandsk. J Pløen døde den 21de Mai en af Kongen og Fædrelandet høit agtet og elsket Mand: Hofjægermester, Kammerherre v. Rosen, Commandeur af Dannebrogen, og Dannebrogsmand, 87 Aar gammel.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-06-16
om en Klages Tilbagetagelse, som var fra dem indgiven til Stiftsøvrigheden for at befordres til Rentekammeret, vedrørende en i største Underslæb greben Veibetjent ved Navn P. H. Petersen."
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-06-16
Ved Garnisonskrigsretsdom af 28de f. M., der er stadfæstet ved kongel. Resolution af 29de, er Slave af Kjøbenhavns Fæstning Christian Bøgvad Holm for attenteret Mord, tilfunden at have sit Liv forbrudt. Det var oplyst under Sagen, at han for at hævne sig sig paa sin Medfange, Slaven Germann, havde med Overlæg fattet den Beslutning at dræbe ham, og i denne Anledning tilføiet ham sex Knivstik, af hvilke tvende i Brystet vare meget farlige. Ved det ene af dem var Lungen læderet. Efter at den Saarede havde ligget flere Uger mellem Liv og Død, har han nu overstaaet Livsfaren; men det ene Saar i Brystet danner en Fistelaabning, og Lægen har ligesaalidt seet sig i Stand til at bestemme, om denne nogensinde vil læges, som at angive, hvilke andre Følger for den Saaredes fremtidige Helbred disse saa betydelige Læsioner ville kunne efterlade. Executionen foregik den 4de ds.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-06-16
Den 4de og 5te ds, holdtes Væddeløbene paa Slagelse Bane. Det skjønne Veir havde hidlokket talrige Tilskuere, og gjorde Væddeløbsdagene til sande Festdage. Hs. Durchl. Hertugen af Augustenborg, hvem Landet skylder den forædlede Hesteavl, var atter i Aar tilstede, og havde den Fyldestgiørelse, ogsaa der at see Frugterne af sine Bestræbelser, idet næsten alle de Heste, som udmærkede sig, nedstammede fra hans fortrinlige Stutteri.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-06-16
Hr. Major Jngversen paa Wiuffgaard har nu i Aarhuus Avis, i Anledning af Hr. Thomsons (i d. Bl. No. 46 ommeldte Jndrykkelse, svaret, at han er i Stand til at føre deligt Vidnesbyrd for, at Gaardmand H. P. Schmidt ei alene har udladt sig med det af ham anførte, men at han har, ved at see en anden Mands Plagge, faldne efter en dansk Hingst, reent ud erklæret, at begge hans Fuldblodsplagge vare to usle Dyr, der ei vare 10 Rd. Cour. værd Stykket, ligesom og yttret, at det ærgrede ham meget at have ladet sig overtale til 3die Gang at lade en god Føl hoppe bedække af Fuldblodshingsten paa Woiens; og at den af Hr. Thomsen meddeelte Forsikkring fra bemeldte Mand forsaavidt er urigtig.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-06-16
Nykjøbing paa Falster, den 10de Junii. Efter at det i Aarhuus Stiftstidende af 10de April d. A. var bemærket, at det paa en besynderlig Maade maatte frappere Almeenheden, at der ikke var anstillet offentlig Undersøgelse angaaende den Fremgansmaade, der var brugt ved Auctionen over en Eiendom paa Falster – at nemlig Sælgeren (Executionshaveren) saaledes skulde have bortskræmmet Liebhaberne, at han selv kunde tilkjøbe sig for circa 26,000 Rbd. en Eiendom, hvorfor der af en Person, der ogsaa var tilstede ved Auctionen, strax efter blev gjort ham et Overbud af mere end 41,000 Rbd.,men som ei engang blev fundet stort nok - har efter vedkommende Auctionsdirecteurs Begjæring, og med Hensyn til at denne Annonce maatte antages at sigte til den under 20de December f. A. afholdte 4de Auction over Waldnæssegaard, en Udskrivt af hvad der ved bemeldte Auction er passeret været tilstillet det kgl. danske Cancelli, hvorefter dette Collegium under 30te f. M. har tilkjendegivet Overøvrigheden, at Man intet finder at udsætte paa Auctionsdirecteurens Fremgangsmaade ved den omhandlede Auction."
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-06-16
Mariebo. Det titchenske Skuespillerselskab ankommer i denne Uge hertil, for at give nogle dramatiske Forestillinger, bestaaende af Stykkerne: "Recruten", Vaudeville i 1 Act; "Slaget i Kjøge Bugt, dramatisk Skildring i 1 Act; "Den unge Ægtemand, Lystspil i 3 Acter; "Dragebukken, Syngestykke i 4 Acter; "En Fødselsdag i Slutteriet, Vaudeville i 1 Act, og "Den første Kjærlighed, Lystspil i 1 Act. De sædvanlige Spilledage blive Søndag, Onsdag og Fredag. Første Forestilling ventes given Fredagen den 19de ds. – Det hoffmannske Kunstriderselskab, med hvilket der denne Gang følger en Bugtaler, er ogsaa indtruffet hertil.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-06-16
Bekjendtgjørelser. Undertegnede, som den 26de Juni kom Orgel, mer til Lolland med et nyt Orgel til Halsted Kirke og der paa Juellinge opholder sig en kort Tid, anbefaler sig med nye Orgeler af forskjellige Størrelser til billige Priser og for hvis Godhed indestaaes, ligesom jeg istandsætter og afstemmer saavel gode som gamle og forfaldne Orgeler eller modtager disse til Ombytning med nye, samt stemmer Fortepianoer og, om forlanges, gjør dette Jnstrument blødt og behageligt i Tonerne. Man behager, mundtlig eller skrivtlig at henvende sig til Juellinge pr. Nakskov. Ærbødigst. Thornam, Orgelbygger i Nestved.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-06-16
Rente-Udbetaling. af kongelige Obligationer skeer i denne Termin hver Søgnedags Formiddag fra Kl. 8 til 12 (Torsdag undtagen) og ikke paa andre Tider, Mariebo Amtstue, den 15de Juni 1835. M. C. S. Eller.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-06-16
Auctioner. Tirsdagen den 23de dennes, Formiddag Kl. 9, bliver i Madame Schultz's Stervboes Huus i Nørregade afholdt offentlig Auction over en betydelig Deel meget godt Løsøre, fornævnte Stervboe med flere tilhørende og bestaaende af Sølv, Divaner, Chatoller, Skabe, Stole, Borde, Speile og Commoder af Mahognitræ, en Piedestal, Kobberstykker i forgyldte Rammer, Dragkister, Kister, Sengesteder, Sengklæder, Gardiner, Linned, Dækketøi, deels af Damast, deels af Dreiel, Porcellain og Glas, Kjøkkentøi af Kobber, Messing, Tin, Jern og Træ, to store Kobberbryggerkjedler, en Stegevender med Tilbehør, en Egetræes Rulle, en holsteensk Vogn med 3 Sæder, to gode Malkekoer, Malt, Byg, Havrevikker, Flæsk, samt noget Rug og Kløver paa Roden, m. m., Alt paa de Conditioner, som ved Auctionen ville blive bekjendtgjorte. Thi vill de Lysthavende indfinde sig til fornævnte Tid og Sted. Mariebo Byfogedcomptoir, den 12te Juni 1835. Valentin.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-06-16
Jndkaldelser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-06-16
Ved Proclama af Dags Dato, som vil blive tinglæst i den kongelige Landsoverret samt Hof- og Stadsret i Kjøbenhavn, og ved Falsters Birkeret, er den eller de, som maatte have nogen lovlig Fordring paa afgangne Geheimelegationsraad Michael Classens Stervbo, med 12 Ugers Varsel indkaldte til at anmelde og beviisliggjøre deres Krav for undertegnede Kammerjunker, og Directeur Classen paa Corselitze, der paa Boets Vegne afgjør enhver saadan lovlig Fordring, som inden forbemeldte Frists Udløb maatte anmeldes; hvilket herved endvidere paa den i Placaten af 2den Juni 1819. anordnede Maade bekjendtgjøres. Corselitze, den 30te Mai 1835. P. H. Classen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-06-16
Ved Proclama, som vil blive læst inden vedkommende Retter, ere Creditorerne i Stervboet efter afdøde Fæstegaardmand Peder Hansen Espensen i Sandbr indkaldte, med 12 Ugers Varsel, til for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Nakskov, den 30te Mai 1835. Hammerich.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-06-16
Creditorerne i Stervboet efter afdøde Fæstegaardmand Hans Boesen i Nobbølle, under Baroniet Juellinge, indkaldes herved, med 12 Ugers Varsel, til at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer for undertegnede committerede Skifteforvalter. Juellinge, den 13de Juni 1835. Rostrup.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-06-16
Capital, som anbydes. Under Nysted Kjøbstads Overformynderi kan i anstundende 11te Juni Termin erholdes til Laans 367 Rbd. 66 Skill. Repr. imod anordningsmæssig Sikkerhed. Raffenberg.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-06-16
200 Rbd. Sedler, Umyndiges Midler under Grevskabet Hardenberg-Reventlows s. D. Overformynderi kan strax erholdes til Laans, mod anordnet Sikkerhed, naar Man derom henvender sig til Overformynderibestyreren, Cancelliraad og Birkedommer Trap.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-06-16
Tjeneste ledig. En confirmeret Dreng, som har Lyst til at lære Maler=Professionen, kan strax blive antaget hos Maler Benzon i Mariebo. Blomstersager.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-06-16
J disse Dage er arriveret et Parti udmærket skjønne engelske Pelargoniummer, Roser, Nelliker, Salpiglosser, Alstromeria spitasine & pulchella, Acasier, Cactusser, Aloer, Stapelier, Amaryllisser, med flere nye Potteplanter, Myrther, Verbener, Hortensiger med røde og blaae Blomster, marmorerede Levkøier, hvide chinesiske Nelliker &c. &c. Stubbekjøbing, den 10de Juni 1835. P. Meyer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-06-16
Ved Tallotteriets 1417 Trækning i Kjøbenhavn udkom: No. 84. 28. 23. 63. 76.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-06-19
Lollands og Falsters Stifts Kongelig alene privilegerede. Addressecontoirs Efterretninger. Niogtyvende Aargang. Nummer 49. Redigeret, forlagt og udgivet af J. C. Larsen, Procurator, trykt i det schultziske Officin i Mariebo. Forsendes, i Følge Kongelig allernaadigst Tilladelse, med Brevposten.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-06-19
Udenlandsk. Den engelske og den franske Regjering have besluttet at en directe Jntervention til Gunst for Dronningen af Spanien ikke skal finde Sted, endskjøndt en inddirecte Medvirkning ikke er bleven nægtet hende. Fra Englands Side er i sidste Hensigt tilladt, i to Aar at hverve brittiske Undersaatter og i England at lade udruste Krigsskibe for Dronning Jsabella af Spanien. Heraf synes Man at love sig gunstige Følger, ligesom tidligere mod Don Miguel, saaledes ogsaa nu mod Don Carlos, men Man maa ikke forglemme, at Man i Almindelighed havde langt mere imod den Første, end mod den Sidste, og følte mere Deeltagelse for Dronning Marie, end for Dronning Christine og hendes umyndige Datter. Jmidlertid erfarer Man, at Oberstlieutenant Evans, Parlamentlem for Westminster, en slet Taler, men en god Officier, der allerede tidligere med Udmærkelse har tjent paa Halven, ligesom ogsaa i Ostindien og ved New-Orleans, benytter Kongens Tilladelse til at gaae i spansk Tjeneste og formodentlig vil træde i Spidsen for en Legion af 10000 Mand, som den spanske Gesandt agter at organisere og udruste i England. Expeditionen er overtaget af Hr. Carbonel (den Samme, som udrustede Expeditionen til Portugal), til hvem der allerede er indløben en Mængde brillante Tilbud og Vaaben og Krigsforraad, som og om Pengeforskud. Store Dampskibe ere tagne i Contract, for at bringe Tropper fra Jrland til Spanien. Admiral Napier menes at ville følge Expeditionen og overtage en Commando til Lands. Et saadant Tilstød af Frivillige, der komme til at staae directe under den spanske Regjerings Befaling, vil, som Man haaber, vække mindre Jversyge blandt Spanierne, end en fremmed Hærs Jndmarsch. Den engelske Regjering selv sender vedvarende Krigsfornødenheder til Spanien. Endnu i denne Maaned er Skibet "Minal afgaaet fra Tover til Carthagen med en heel Ladning Geværer til at bevæbne Fredagen den 19 Juni 1835. Nationalgarden i de sydlige Provindser med. Fra fransk Side venter Man kun Oversendelsen af en Legion fra Algier og Observationscorpsets Forstærkning; fra portugisisk et Hjælpecorps af 6,000 Mand. – De nyeste Efterretninger fra den spanske Grændse lyde igjen ugunstige for Dronningens Tropper. General Oraa er den 29de f. M. uformodet bleven overfaldet i Ulzamadalen af Segastibelza, og tabte 560 Fangne og 2,000 Geværer. Zumala-Carregui stod med Størstedelen af sin Hær ved Estella, og General Valdez stod med 15,000 Md. ved Leiria. Den 2den ds, trak General Oraa sig tilbage til Pamplona med Resten af Elisondos Garnison, og General Jauregup ligeledes med Tolosas Garnison til San Sebastian. Ogsaa Jrun og Bergara ere rømmede, og Garnisonen i Villa-Franca, 300 Mand stærk, overgav sig den 4de ds. til Zuma la-Carregni, efter et frugtesløst Forsøg af General Espartero paa at komme den til Hjælp. Denne mistede paa sit Tilbagetog til Vittoria 600 Mand paa Høiene ved Escarga. Saaledes have Dronningens Trop ver kun Pamplona, San Sebastian, Bilbao og Vittoria besatte i de 4 insurgerede Provindser, og de to sidste af disse Pladse ere haardt truede af Carlisterne.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-06-19
Jndenlandsk. Torsdagen den 11te ds., Kl. 8 om Morgenen (altsaa 24 Timer), ankom Hs. Maj. Kongen og Hs. kgl. Høihed Prindsesse Vilhelmine, med Følge, paa det kgl. Dampskib til Louisenlund. Det heldigste Veir havde begunstiget Overfarten.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-06-19
Hans Majestæt har nu allernaadigst udnævnt Dhrr. Cancellideputerede Ørsted, Lange og Benzon, Dhrr. Rentekammerdeputerede Schønheyder, Kongslev og Lund, Hr. Rentekammercommitteret Unsgaard, Hr. Forvalter A. J. Evers ved Grevskabet Wedelsborg, Hr. C. Neergard til Gunderslevholm og Hr. P. Tutein til Marienborg, til at træde sammen i en Commission, for at udarbeide Forslag til de nærmere Bestemmelser og Forandringer, der maatte findes nødvendige med Hensyn til den nu gjældende Lovgivning angaaende Retsforholdet imellem Jorddrot og Fæster i Danmark, deels til de Regler, der kunne være at foreskrive for Omdelingen af Fæstegods, og de Puncter i den øvrige Lovgivning, som hermed staae i Forbindelse. Det er Hs. Majestæts Villie, at Forhandlingerne snarest muligt paabegyndes. J Bladet Fædrelandet yttres Ønske om, at denne Commissions vigtige Forretninger maatte blive endte saa betids, at de denne Gang kunde forelægges for Stænderne, og helst saa betids, at de kunde bekjendtgjøres i de offentlige Blade, inden de forelagdes, for derved at fremkalde alsidig Drøftelse.