JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-01-14
Besvarelse paa de i nyeste Skilderie af Kjøbenhavn No. 82, 84 og 85 indrykkede Yttringer: Om vore Landsbypræsters sande Stilling og Kaar. og knælde mælgovres. T. Michet bropesvovres.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-01-14
Rom. 12, 12. Foranlediget af den Forundring, som Forfatteren til den nævnte Afhandling yttrer over, at ingen Geistlig endnu har taget til Gjenmæle, mod det efter hans Formening Utidige og Ugrundede i hele Standens Beklagelser, har jeg grebet Pennen, for i det Mindste at vise, at jeg, som Een af de mange Klagende, tør være min Klage offentligen bekjendt. Ogsaa skulde det glæde mig, om jeg, efter ringe Evne, derved maatte bidrage Noget til at svække en saa skjev Frem stillings Jndtryk, ikke paa de høie Vedkommende, af hvilke hele Geistlighedens Skjebne veies og bestemmes, og som sikkert ikke tage deslige Yttringer til Rettesnor, men paa mine andre ikke geistlige Medborgere, af hvilke mange ere kunaltfor villige til at ansee Geistlighedens Klager for ugrundede, og, af Ubekjendtskab med Tingenes virkelige Beskaffenhed, letteligen kunne vildledes i deres Domme.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-01-14
(Slutningen følger.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-01-14
Blandede Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-01-14
Et skrækkeligt Jordskjelv skal have hjemsøgt Palermo, hvorom dog nærmere Efterretninger savnes. Denne Stad, Hovedstaden i Kongeriget Sicilien, tæller 180,000 Indbyggere og allerede for 100 Aar siden talte den 200,000. Den er skjønt bygget og vel befæstet. Den 1 September 1726 – altsaa i næstkommende September for 100 Aar siden - ødelagdes Palermo ogsaa ved et Jordskjelv. Allerede hos de Gamle omtales Sicilien som eet af de Lande, der, liggende nær ved ildsprudende Bjerge og hede Kilder, i Nabolavet af Havet, ere udsatte for Jord skjelve, og de vare af den Mening, at det vedet Jordskjelv var blevet voldsomt skilt fra det faste Land. Stæderne Herculanum og Pompeii bleve under Nero's Regjering ødelagde paa denne Maade og sexten Aar derefter, under Vesuvs Udbrud, begravede under en Lavastrøm eller vulcanisk Aske. Efter en chronologisk Fortegtegnelse af Lichtenberg, har man siden 1169 havt paa Sicilien ligesaa mange Jordskjelve som Vesuvudbrud. - Det er ellers mærkeligt nok, at Konsten, ligesom til Trods for Naturen, netop har øvet sin Kraft paa et Sted, hvor dens Værker ere meest udsatte for Ødelæggelse. Man finder i Palermo de skjønneste og prægtigste Palladser, saasom Vicekongens, Erkebispens ofve Raadhuset og adskillige Kirker ere af Marmor og Alabaster. Men, hvad der har reist Staden, midt paa en saa farlig Grund, med saa stor Glands, er dens Handel, thi den leverer Udlandet de fleste sicilianske Producter, Hvede, Viin, Olie, Sydfrugter, Manna og forsørger hele Øen med Kryderier og Manufacturvarer. Den palermiske Silke, som avles i Omegnen, er berømt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-01-14
J London seer man i denne Tid et af en Konstner i Coventgarden forfærdiget Billard, der formodentlig ikke har sin Lige. Det forestiller et Linieskib paa 74 Canoner og er ganske af Jbenholt, naar man vil spille, saa gaae ved en hemmelig Mekanisme Masterne ned og danne sig til alle Hjørner til Quener af forskjellig Størrelse. Falder en Kugle i et Hul, saa hører man tre Canonskud, naar der caramboleres, saa fornemmer man kun et. Coup de sept forkyndes ved en Salve fra alle 74 Canoner og Lyden er saa stærk, som Lyden af en 48pundiger. Efter Forlydende er dette Konstværk bestemt til en Foræring for Schachen af Persien, Fet-Ali.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-01-14
Kjøbenhavns Børs, den 13 Januari 1826. Hamburg 2 M.a vista 214 Species 214.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-01-14
Specier solgtes til 12 Rbmk. 13 1/2 s. Bank-Disconto 5 pCt. Norske Speciessedler pr. 100 Specier 190 1/2 191 Rbd. Sal.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-01-14
Svenske Sedler pr. Rdlr. Rigsgjeld. 50851 Rbs. Tegn. 4 pC. Kgl. Oblig. (u. R.) Rbd. Sedl. Dito Dito. ....... i Banco Nationalbank Obligationer. (af Laanet 4 Febr. 1820) 101 101 1 Rbd. r. S. Dito Dito. 108, 108 1/2 i Sedler. 4 pC. uopsigel. Rigsbkobl. Renter pr. 6 Januar 98 1 Rbd. r. S.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-01-14
Hamborger Laan af 1812. Bmk. 3000 99 99 1/2 Banco Dito Dito Bmk. 4000 99 99 1/2 Banco.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-01-14
6 pC. norsk Laan, ved Hambro & Søn. 100 1/2 101 i Banco 4 pC. Dito nye..... 92 193 i Banco. Asiatiske Actier...... 87 1/2 88 i Sedler 3 pC. nye danske Oblig. 58 159 L. Sterl. 1 L. Sterl. beregnet til 14 Bmk. Kjøbenhavn. Forlagt af S. Soldin. Trykt i afd. J. H. Höeckes Boes Bogtrykkerie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-01-17
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Treogtyvende Aargang. No. 5. Udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 17 Januari 1826. Den 18de Januari Hendes Kongelige Høihed Prindsesse Wilhelmines Fødselsdag Skulde Skoven ikke sukke, Dobbelt tungt og dybt i Løn Naar sig Voverne tillukke Og ei Blad paa Qvist er grøn, Naar ei Blomst er meer tilbage, Naar ej Fugl i Træet slaaer, Jo, da toner forgfuld Klage, Længselfuld mod fjerne Vaar. Flora, alle Blomsters Moder, Hun den hulde Herthas Ven, Hun, som kysser vore Floder, Og omslynges skjønt af dem, Hun er mere fro i Sinde J den barske Vinterkuld, Skjøndt hun er en sydlig Qvinde Og ei Norden ganske huld. Thi hun heel sin Afmagt kjender, Vover ej at beile med, Derfor ei en Blomst hun sender Til Marias Blomsterved. Medens Skjolden Harven rører, Klager over tunge Savn, Hvidsker Flora i hans Ører: Blomster staae ved Dagmars Favn. Hvo har ej seet hine Tvende, Som ved moderlige Bryst, Liig to skjønne Stjerner brænde, J den bedste Faders Høst, Middagssolens milde Varme, Pryder Carolinas Aar, Mens i Morgenrødens Arme, Smykket Wilhelmine staaer. Ingen Blomst i Herthas Lunde, Blandt det grønne Bøgehang, Speiler sig i sølvblaae Sunde. Hvid som Lillien i min San Duggens Perler ej saa rene Kysser Rosens kydske Barm, Som den Jomfru Gud allene Leded ved en Dronnings Arm. K. P. Miller. Optegnelser paa en Reise i Sommeren 1825. (Fortsættelse; see No. 3.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-01-17
Man læste for kort Tid siden, at en Deel af Harzens Bergværkers Drivt skal fra Gouvernementets Side være bortforpagtet til et engelsk Bergværksdyrkningsselskab, paa 10 Aar, for den Sum 800,000 Rthlr., og at to Kommissarier fra hint Selskab vare, for at regulere Sagen, komne til Hannover. (Hamb. Zeit. 1825 No. 109.)J den Anledning læses (it. allg. geogr. Ephem. XVIB. 1825. 12 H. S. 376, og i Lit. Wochenbl. d. B. H. No. 28) følgende: Overharzen, med sine rige Sølvgruber, var allerede i lang Tid i Forfald, ikke fordi der enten manglede paa Ertz eller paa hensigtsmæssig Bjergværksdrivt, thi visselig viste den hannoverske Regjering aldrig Besparelse, naar det gjaldt Bjergværksdrivtens Forbedring og Fuldkommenhed, og det er bekjendt, at den stedse satte de meest indsigtsfulde Theoretiker i Spidsen, for disse Anlæg – men det var fordi man manglede, hvad alle tydske Gruber for ædle Metaller, eller egentlig alle Gruber i kultiverede Lande, som ingen Steenkul have, føle Savnet af, eller som dog, tidligt eller seent, vil foraarsage deres Undergang - nemlig det nødvendige Brændsel. Skovene paa Harzen ere, uagtet deres betydelige Omfang, virkelig meget fattige herpaa, da deels Orm allerede for en 40 til 50 Aar siden har anrettet en overordentlig stor Skade, og Forstreviererne ere tildeels, for at skaffe Raad for Øieblikket, siden den Tid uforholdsmæssigen angrebne. Der er nu en sand Mangel paa Brændsel, og dette var det ogsaa, som for et Par Aar siden bevægede Regjeringen til, at indskrænke Driften af ædle Metaller, indtil Skovenes Fremvært gjorde det muligt, derfra at forsyne Hytterne og Gruberne med det fornødne Træ og KulDet som Regjeringen vil overlade til brittiske Entrepreneurer er Sølvgruberne i Over har, tilsammen 56 Gruber, som i Aaret 1810, endnu havde 2, 166 Bjergværks- og Hytte-Arbeidere, og i de 5 Hytter, efter den paa Gjennemsnit af fem Aar grundede, i Begyndelsen af dette Aarhundrede forfattede Beregning, producerede 32,199 Mark Sølv, 13,897 Centner Glatte, 38,743 Centner Bly og 723 3/4 Centner Kobber. Hytternes Underholdning kostede 172,614 Rthlr. og Grubernes 406,346 Rthlr., hvori dog ikke var indbefattet Brændet, der af Forstvæsenet anvistes. Man beregnede den aarlige Indtægt og Udgivt til 629,904 Rthlr. Men siden fremstod, ved Omkostningerne for udvidede Anlæg og ved at Brændet maatte fremskaffes fra mere fraliggende Revierer, en saa betydelig Underballance, at Regjeringen maatte være betænkt paa at indskrænke Drivten. Dette skeete, og over 800 Bjerg- og Hyttearbeidere afskedigedes. Overordentligen føleligt blev dette naturligviis for Har beboernes Existents, der afhænger af Bjergværksdrivtens bedste Førelse. Om Bjergvæsenet nu vil vinde ved at overdrages private brittiske Interessentere, vil Tiden vise. (Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-01-17
J min Levetid har jeg saaledes prøvet begge Dele, baade i de fastgaaerede Embedsmænds og Landsbypræsternes trangeste Aar at have deele Trangen saavel med de Første, som med de Sidste. Og følgelig torde jeg vel paa en Tid da der strides saa meget om, hvilken af Parterne der har det haardest, ansee mig ikke aldeles ucompetent til at have en Stemme med iblandt dem, hvis Stemmer dog Jntet i Tingen selv kunne afgjøre. Lund Præstegaard, d. 22 December 1825. Jacob Ludvig Hansen, Sognepræst til Vreilev og Hæstrup. i Aalborg Stift. Quodlibet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-01-17
Man fortæller om Struense, at han, Natten før sin Henrettelse, sov temmelig fast. Condorcet skrev i Fængslet, hvori han ventede sin Dødsdom, sin Bog om Menneskehedens Fuldkommelsesævne og den menneskelige Aands Fremskridt i Forædling. - Philosophen Caumis, der var dømt fra Livet, spillede før sin Henrettelse ganske roligen Skak med sin Ven og vandt Partiet. - Hvad er det for en Kraft i Sielen, der saa ganske kan drage den bort fra det øieblikkelige Onde, Er det Resignation, Fortvivlelse, Sielstorhed eller Sløvhed; Børn kunne lee over det Ubetydeligste og man har ordentligen Møje med at holde deres Latter i Tømme. Jo nærmere Mennesket er den barnlige Stand, desto tilbøieligere er det til Latter, som i Almindelighed ogsaa ansees for et Kiendetegn paa en lidet uddannet Forstand. Naar man altsaa troer, at alt hvad der belees ogsaa er latterligt, saa feiler man, thi ingen Ting er saa alvorlig, at jo en Nar kan lee deraf og intet Jndfald saa dumt, at det hos visse Mennesker kan vække Latter. Uglspils Uhøviskheder ere i Aarhundreder af Mange blevne anseete for attiske Vittigheder, og jeg kjender Folk, der ere færdige at sprække af Latter, ved visse ækle Ord.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-01-17
Blandede Efterretninger. Den erobrede Birmanske Stadsevogn er ankommen til London og skal være et mærkværdigt Konstværk. Det Hele bestaar af en Masse af Guld, Sølv og Ædelstene. De sidste beløbe sig til adskillige Tusinde og bestaae af Rubiner, Saphirer, hvide og blaae Smagragder, Amethyster, Topaser, Krystaller &c. Billedhuggerarbeidet er ualmindelig skjønt; Vognens Form af et usædvanligt Slags, men dog af ædel og reen Smag. Den er meget høi og blev trukken af Elephanter. En Lokkemad vilde den være forde engelske Tropper til at besøge den gyldne birmanske Hovedstad Omarapura, dersom Veiene derhen ikke vare saa vanskelige. J Cachar f. Ex. gaae de igjennem saa tykke Skove og er Luften saa forgiftet, at selv Elephanter ere styrtede efter faa Dages Forløb.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-01-17
Et nyt opfundet Spilleværk, Thaumatrop kaldet, finder stort bifald i London og i faa Dage ere solgte deraf 5000 Exemplarer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-01-17
Det bestaaer af en Række af runde Blade, gjennem Midten af hvilke der gaaer en Snor, hvis Ender man kan tage fat i og ved Dreining meddele Bladet en svingende Bevægelse, der bestaaer i en fortsat Bevægelse. Begge Sider af Bladet ere bemalede med forskjellige Gjenstande, som man, formedelst deres hurtige Omdreien, paa eengang bliver vaer. Saaledes seer man f. Ex. de tørre Grene af et Træ beklæde sig med grønt Løv, en Skaldet bedække sig med en Paryk, en Sovende hurtigen aabne Øjnene og slaae Hænderne forskrækket sammen over Hovedet &c. Der mangler derved ikke paa morsomme og overraskende Sammenstillinger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-01-17
J Bogota har en Procurator Corneiro spændt to Tigere for sin Vogn, med hvilke han kjører dagligen til Retten. Grev v. Orlow, Commandeur i Garde regimentet til Hest i St. Petersborg, veddede for kort Tid siden med en Engellænder 25,000 Rubeler, at de smaae Heste fra de russiske Grændseheder overgaae de bedste engelske Veddeløbere i at rende. Man lod fra Siberien komme gode Travere og for ikke længe siden fandt et Veddeløb Sted i Orenburg. Rende vanen, som var 3 geographiske Mile lang, blev af de to forreste Heste, der ankom paa eengang, i 35 Minuter gjennemløben, men man kjøbte ingen af disse Heste, endskjøndt een af dem skal være meget god og allerede i 20 Veddeløb have vundet Prisen, den kom denne Gang for sildigen, fordi den paa den halve Vei stødte med Foden paa en Steen og begyndte at halte. – J det Uralske fandt ligeledes et Veddeløb Sted med de paa russisk Side boende Buckeiske Kirgisers Heste. To Heste, der strax efter hverandre ankom, havde gjennemløbet en Rendebane af 5 tyske Mile i 45 Minuter. Begge ere blevne kjøbte: den første for 1000 R. Paa disse Heste sidde, naar de løslades, ganske smaa Drenge, uden Saddel og Tøi, der ikke gjøre andet end skrige, og anspore Hestene. Mange af dem tilbindes Øjnene, for ikke at blive svimle, og naar de ankomme ved Maalet, ere de ligesom sandsesløse. Hestene løbe endnu en god Strækning forbi Maalet; thi Børnene have intet at holde dem med.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-01-17
Capit. Clapperton paastaaer, paa sin Reise. i det indere Africa at have truffet et Folk, der har Ryttere, som bære normanisk og romersk Rustning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-01-17
Anecdot. Hertuginden af Rochefaucoult yttrede engang ved Kongens Taffel: Cartouche (den bekiendte Gavtyv) var et udmærket Menneske, der fortjente at være General og at commandere en Armee. Da hun om Aftenen kom hjem, fandt "Ma hun følgende Seddel paa sit Værelse. dam, jeg har erfaret hvor fordeelagtigen De i Hans Majestæts Nærværelse har talt om mig. Da Taknemmelighed er mig den helligste Pligt, saa erholder De her et Sikkerhedskort, ved hvis Foreviisning, dersom De skulde falde i mine Undergivnes Hænder, ingen vil krumme et Haar paa Deres Hoved eller berøve Dem det Mindste J Deres Kielder vil De finde 200 Flasker Champagneviin, som ikke findes bedre i hele Kongeriget. Forsmaa ikke dette Tegn paa min høieste Agtelse, Cartouche. - Hertuginden lod eftersee i sin Kielder og Vinene forefandtes der i bedste Orden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-01-17
Denne Generalspidsbub levede endnu og drev sit Spil i Frankrig 1721. Hvilket usselt Politie maa den Gang ikke have været i dette Land.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-01-17
Kjøbenhavns Børs den 17 Januari 1826. Hamburg 2 M.a vista 215. Species 214.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-01-17
Specier solgtes til 12 Rbmk. 13 1/2 s. Bank-Disconto 5 pCt. Norske Speciessedler. pr. 100 Specier. Rbd. Sal. Svenske Sedler. pr. Rdlr. Rigsgjeld. 50, 50 Rbs. Tegn. 4 pC. Kgl. Oblig. (u. R. 84 1/2 85 Rbd. Sedl. Dito Dito. 78 179 i Banco.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-01-17
Nationalbank Obligationer (af Laanet 4 Febr. 1820) 101 101 1/2 Rbd. r. S. Dito Dito. 108, 108 1/2 i Sedler. 4 pC. uopsigel. Rigsbkobl. Renter pr. 6 Januar 98 Rbd. r. S.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-01-17
Hamborger Laan af 1819. 9999 Bance. Bmk. 3000 99,99 Banco Dito Dito Bmk. 4000 6 pC. norsk Laan, ved Hambro & Søn. 100 1/2 101 i Banco. 4 pC. Dito nye..... 92 193 i Banco. Asiatiske Actier...... i Sedler. 3 pC. nye danske Oblig. 59159 1/2 L. Sterl. 1 L. Sterl. beregnet til 14 Bmk. Kjøbenhavn. Forlagt af S. Soldin. Trykt i afd. J. H. Höckes Boes Bogtrykkerie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-01-21
Denne Familie tragtede fra nu af efter høje Ting. Hertugen var i Polen, Hertuginden med sin liden Prinds i Stokholm. Wedderkor var bleven gammel og Landet faderløs. Underdisse Omstændigheder fattede den Clausenheimske Familie den høje Tanke, i en Række af Aar at kunne forpagte hele det gottorfske Land med alle fyrstelige Rettigheder og Regalier. Til den Ende blev Oberstlieutenant v. Bergholtz afsendt til Hertugen i Polen. Han var saa lykkelig, ikke allene at opnaae sin Hensigt, men endog at vende tilbage som Statholder over hele Landet. Strax efter hans Ankomst til Slesvig lod han i Trykken offentlig bekjendtgjøre, at Landets Regjering var ham anbetroet, hvorefter han med stor Pragt tiltraadte samme. Han var nu stedse ledsaget af 12 polske Adelsmænd. Hans Gemalinde havde tre Frøkener til sin Opvartning. Hendes Fader, Bernhard v. Clausenheim, var Marschal og forestillede de Fremmede. Landets Embeder bleve afstaaede til den nye Statholder, alle Embedsmænd maatte søge om Stadfæstelse i deres Poster. Den nye Regjering tog nu sin Begyndelse. Frem for alt vilde man have store Stæder, afskaffe den gothiske Byggemaade, og anlægge lige Gader. Med Eckernførde gjordes Begyndelsen. Her skulde fornemme hollandske Familier og franske Flygtninge bosætte sig. Endvidere vilde man anlægge Oliemøller, der af Agern og Olden skulde presse Olie, i Skovene vilde man anlægge store Skæferier; Uldmanufacturer skulde oprettes og Østersøen forenes med Nordsøen ved Hjelp af Eideren, Threen og Slifjorden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-01-21
Den gamle Geheimeraadspræsident Veder kop rystede betænkeligt med Hovedet. Han var bleven graae i Tienesten, havde faaet faste Anskuelser og gik ikke gjerne ind i nye Jdeer. Man vilde gjerne have havt ham af Veien, men man kunde ikke undvære ham, og han var heller ikke den Mand, der letteligen lod sig fortrænge. Desuden maatte man, for hans Svogers Skyld, skaane ham. Begge forbleve derfor i Geheimeraadet, men maatte indskrænke sig til de udenlandske Anliggender. Men denne Tingenes nye Orden varede kun nogle faa Sommerdage.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-01-21
Wedderkop var nu givet til Priis for sine Modstandere. Carl den 12te, som var den eneste, der endnu kunde have holdt ham i Veiret, var imidlertid bleven slagen i Rusland. Wedderkop indsaae Faren, og vilde ikke forlade sit Ophold i Hamborg, hvor han eiede en betydelig Gaard. Hans Modstandere var det derimod meget om at gjøre at erholde ham i deres Magt. Saa stor var deres Frygt for en Olding paa 72 Aar.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-01-21
Baron v. Görz, hans frygteligste Modstander, traadte for et Skins Skyld ud af Geheimeraadet, og bortfjernede sig fra Gottorf. Amtmand Dernath, en Broder til Generalen og Geheimeraaden, kom selv til Hamborg, og indbød ham i sin Broders Navn, at vende tilbage til Gottorf. Administratoren opfordrede ham som Statsraad og Geheimeraads-Præsident dertil. Wedderfoy kunde ikke unddrage sig fra denne Jndbydelse, og kom til Gottorf. Man modtog ham med de ham tilkommende Æresbeviisninger. Man anviste ham et Værelse til sin Beqvemmelighed. Om Middagen spiste han ved Taffelet. Men da han efter Maaltidet vilde begive sig paa sit Værelse, forkyndte to Officierer ham Arrest. Han blev om Natten i en Hyrevogn, og ledsaget af nogle Ryttere bragt til Fæstningen Tønning. Hans Heftelse var ham ikke uventet. Han udviste en meget god Fatning, erkyndigede sig endnu paa Slotsbroen efter sit Nattøi, og indsov underveis rolig i Vognen. Men dette var kun et halv fuldendt Værk, saalænge man ikke tillige kunde bemægtige sig hans Svoger, Baron v. Königstein. Ham overdrog man derfor, som Generalkrigscommissær, paa samme Dag at mønstre Tropperne i Tønning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-01-21
Den Officier, som bragte den gamle Wedderkop til bemeldte Sted, havde Ordre der at arrestere Kønigstein. Men Kønigstein var heldigviis strax efter Mynstringen reist til Husum, og da han den følgende Morgen erfarede sin Svogers Skjebne, flygtede han til Flensborg. Kongen af Danmark tog ham i Beskyttelse og gjorde ham til Geheime-Statsraad. Klagen mod ham, og hans Forsvar udkom i Trykken. Da han ikke efter givet Varsel vilde møde for Retten, bleve hans Godser confiskerede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-01-21
(Slutningen følger.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-01-21
Blandede Efterretninger. Frankrig. Paris. Om sammes Befolkning, aarlige Forbrug at, læser man følgende nyeste Optegnelser: J Paris var Antallet af Fødte Døde. Forøgelse. Antallet af uægte Børn var 1820. . . . 8870 J sidste Aar var altsaa Forholdet mod Fødslerne over 1 Deel. Spørger man om Forholdet imellem ægte og uægte Børn over det hele Frankrig, da vilman, efter et Gjennemsnit af 7 Aar, kun finde 1/2 Deel; thi af 6,705,778 Børn, som i Aars løbet fra 1817 til 1823 ere fødte, var kun 460,891 uægte, altsaa efter Middeltal aarlig Der fødes stedse flere Drenge end Piger, dog aftog Differenzen, som i Paris i Aaret 1820 var 448, i Aaret 1821. 664, og i Aaret 1822. ved et større Antal af Fødsler 264, men steeg 1828 igjen til 484 og i Aaret 1824 til 482.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-01-21
Jblandt de fra 1817 til 1823 i Frankrig som ovennævnt fødte 6,705,778 Børn vare 3,458,965 Mandkjøn og 3,246,813 Qvindekjøn. Det første Tal forholder sig mod det sidste omtrent som 16 til 15, det vil sige, at Antallet af de fødte Drenge overstiger det af de fødte Piger med 1 Deel. For at erfare om Klima tet har Jndvirkning paa dette Forhold, har man taget 30 af Frankrigs sydligste Provindser i særdeles Betragtning. J disse Departementer blev fra 1817-1823 fødte 971,819 Drenge og 910,775 Piger. Antallet af de første mod de sidste forholdt sig altsaa som 16 til 15, taget for hele Frankrig, og beregner man Tallet Aar for Aar udkommer omtrent samme Resultat, hvoraf man kan slutte, at Overskuddet af Mandkjønnet mod Qvindekjønnet ikke afhænger af Klimatet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-01-21
J det samme Aar indløb tolv Gange det Tilfælde, at i Departementerne af Ardennerne, af Cher, af Corsika, af Herault, Jsere, Marne, Rhone og Yonne Antallet af de fødte Piger, oversteg Drengenes, da Forholdet, istedetfor 16 til 15, blev omtrent 20 1/2 til 19 1/2.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-01-21
Jblandt de i Aaret 1824 Døde, vare 13961. døde i deres Boligger, 7796 i Hospitalerne, 573 i Militærstanden, 27 i Fængsler, 260 dødfundne. Jndivider. Da Forholdet aarligen er omtrent det samme, saa sees heraf den skrækkelige Sandhed, at mere end en tredie Deel af Paris's Befolkning ender sit Liv i Hospitaler. Tallet af dødfødte Børn var 810 Drenge, 677 Piger. Af Børnekopper vare døde i Aaret 1820, 105 - 1821, 272 - 1822 derimod 1084 1823, 649 - 1824, 265, hvoriblandt 151. Drenge og 114 Piger. For 1825 befrygtes Beregningen, naar den bliver sluttet, at ville ligne den for 1822, om ei overstige den.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-01-21
Efter Fortegnelsen over de i Paris i Aaret 1823 Døde, efter Alderen, finder man, at af det hele Antal Døde 24,333, vare i det første Aar af Alderen døde 9096, imellem første og andet Aar 1602, størst var Dødeligheden imellem 20de og 30te, samt over 55de Aar. Af de Døde i samme Aar havde 1365 Jndivider naaet en Alder af 70 til 75 - 1028 fra 74 til 80 – 528 fra 80 til 85-244 fra 85 til 90 56 fra 90 til 95 - 10 fra 95 til 100 og 1, nemlig en Kone, 112 Aar. Overhovedet opnaaer det qvindelige Kjøn i Paris en høiere Alder end det mand De i Aaret 1824 indgaaede Ægteskaber vare i alt 7620; hvoraf imellem ugivte paa begge Sider 6311 – imellem Ungkarle og Enker 363 – imellem Enkemænd og Jomfruer 716 imellem Enkemænd og Enker 230.