JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-10-12
Jndenlandske Efterretninger. Placat angaaende Præmie for Jndførsel af Korn, Fødevarer og Brændeviin til Norge. Vi Frederik den Sjette, af Guds Naade, Konge til Danmark og Norge &c. &c. gjøre vitterligt: For at fremme og opn untre Jndførselen af Levnetsmidler til Vort Rige Norge, ville Vi allernaadigst forunde Skippere og Mandskab paa Fartøier, som indføre Korn- og Fødevarer samt Brændeviin til Norge, følgende Præmie for hver Commercelæst af Skibets Drægtighed, som dermed er bestuvet: til Trondhjems Stift, naar Ladningen kommer i ubeskadiget Tilstand, 30 Rbdlr. N. V. pr. Commercelæst, naar Ladningen kommer i beskadiget Tilstand, 20 Rbdlr. N. V. pr. Commerelæst, til Bergens Stift, naar Ladningen kommer i ubeskadiget Tilstand, 24 Rbdlr. N. V. pr. Commercelæst, naar Ladningen kommer i beskadiget Tilstand, 16 Rbdlr. N. V. pr. Commercelæst, til Christiania eller Christiansands Stifter, naar Ladningen kommer i ubeskadiget Tilstand, 20 Rbdlr. N. V. pr. Commercelæst, naar Ladningen kommer i beskadiget Tilstand, 13 1/2 Rbdlr. N. V. pr. Commercelæst. - Denne Belønning skal deles saaledes, at Skipperen faaer 2 1/2 Deel, Styrmanden 1 1/2 Deel, og de Øvrige af Besætningen hver 1 Deel, men hvor ingen Styrmand er, faaer Skipperen 2 Dele, og de Øvrige af Besætningen hver 1 Deel. - Andre for Jndførsel af Levnetsmidler til Norge, tilstaaede Præmier ophøre. Dette til Enhvers Efterretning. - Givet paa Vort Slot Frederiksberg, d. 30 Sept. 1813. Under Vor Kongelige Haand og Segl. Frederik R.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-10-12
Ved Placat for Christiania, af 28 Sept. d. A., angaaende Assurancens Ansættelse og Erstatningers Udbetaling i Rigsbankpenge for de Bygninger i Christiania, som ikke ere indlemmede under den almindelige Brandforsikkring for Norges Kjøbstæder, har det allernaadigst behaget Hs. Majestæt Kongen at befale saaledes: §. I. Assurancens Bestemmelse i Rigsbankpenge Sølvværdie skal interimistisk skee, ved at omsætte alle paa Vurderinger, der ere ældre end 11 Sept. 1807, grundede Assurancer i dansk Courant, Daler for Daler, med et Tillæg af 60 PC., og de i Medhold af senere Taxationer tegnede Assurancer, efter det ved Forordningen af 5 Jan. d. A., og den samme tilføiede Tabel Litr. B bestemte Omskrivningsforhold, ligeledes med Tillæg af 2/8 Deel af den omskrevne Sum. Jmidlertid forbeholdes det saavel Eierne som Assurance=Bestyrelsen, naar nogen af dem skulde troe sig brøstholden ved denne Ansættelse, at forlange lovlig Omtaxering; dog at denne Begjering skeer inden 2 Maaneder fra denne Anordnings Kundgjørelse. Da foranførte Omsætning skal ansees at være traadt i Kraft med 1ste Jan. d. A., saa skulle og Erstatningerne for de efter denne Tidspunkt forefaldne Brandskader (hvis saadanne have fundet Sted) i Overeensstemmelse, dermed beregnes og udbetales i Rigsbankpenge Sølvværdie. §. 2. Til Assurancens rigtigere og mere lige Bestemmelse for Fremtiden, skal strax foretages Omtaxation af de Bygninger, som ere forsikkrede efter Taxationer, iværksatte efter 10 Sept. 1807. §. 3. Ved forommeldte Omtaxationer (L. 1 og 2) ansættes Bygningerne til deres rette Værdie i dansk Courant, efter de gieldende Priser paa Bygnings=Materialier og Arbeidslønnen førend II Sept. 1807, hvorefter Summen med 60 Procent Tillæg gaaer over til Risbankpenge Sølvværdie. §. 4. Den Huus= eller Gaardeler, som vil benytte sig af den ham i §. I hjemlede Ret til at forlange lovlig Omtaxation, bør udrede de fulde med Forretningen forbundne Omkostninger; men, hvor Omtaxeringen enten ifølge §. 2 er nødvendig eller forlanges fra Brandforsikkringens Side, skulle de Mænd, hvis Pligt det er at foretage eller overvære Omvurderingen, ikkun nyde halv Betaling, imod hvad der ellers er bestemt for saadan Forretning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-10-12
Under 28 Sept. d. A. er det tilladt, at det under Gotfred Steinert værende Skuespillerselskab maa i 3 Aar opføre Skuespil, i begge Rigers Kjøbstæder udenfor Kjøbenhavn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-10-12
Til Cancelliet er indkommen adskillige Spørgsmaale i Anledning af Frdn. af 5 Jan. d. A., hvis Besvarelse indeholde følgende Resultater: Den accorderede Betaling for Besætningen og Accessorium til et ved Auction solgt Gods bør tilsvares paa samme Maade, som Kjøbesummen for Endset. - Da Tabellen Litr. V, som Forordningens §. 25 tydeligen viser, forudsætter, at der af den omskrevne Capital hidtil kun skulde svares 8 PC. Renter, bliver, i de Tilfælde, hvor Renten forud var lovmedholdelig høiere (saafremt ikke denne høiere Rente, saaledes som efter Vexel=Obligation var indskrænket til en kort Tid) Analogien af §. 15 sidste Membrum ogsaa at anvende paa privat Gield, – En Debitors Forpligtelse er den samme hvad enten fundamentum debiti er en velgjørende eller bebyrdende Contract, og de i Frd. 6 Jan. d. A. §. 28 seg givne Regler maa altsaa være anvendelige paa et Gavebrev, hvorved Giveren skienker en vis Sum, hvis Renter skulle anvendes til et bestemt Brug. - Alle Gields fordringer, som ei ere understøttede af Haandskrifter, Domme, Forlig, eller anden Handling, som Lovene have sat ved Siden af Haandskrifter, i Lovens Forstand, ere at betragte som Regningsgjeld (efr. D. L. 6 a 4-6 og 38.) En hos et Handelshuus indsat. Capital, mod 4 PC. Rente aarligt, som ingen Obligation eller Forskrivning et udstedt for til Creditor, kan altsaa ikke fordres tilbagebetalt anderledes end efter Fr. 5. Jan. d. A. §. 31. En saadan Fordring staaer ved Tiden af Gield efter Anfordringsseddel. - Successiv ind casserede Fordringer, der af et Bogere udbetalte de myndige Arvinger, som Forskud paa deres Arv, kunne ikke debiteres disse uden efter Jndløsningsforholdet, da Fr. §. 23 seg. er her anvendelig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-10-12
Det var ellers sædvanligt, at man kjøbte Brændeviin i Potteviis hos Brændeviinsbrændere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-10-12
Nu seer man af Aviserne, at der ogsaa paa Børsen skal sælges 1013 Potter Brændeviin.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-10-12
Den 18 Oct, sælges en betydelig Deel Bøger efter afd. Provst Rachlou, som man i Sjælland, sædvanlig kaldte den kloge Præst, og som mange i Sygdomstilfælde tyede til. Han er ogsaa bekiendt af sin Maleriesamling.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-10-12
Trondhjem d. 19 Sept. J det Kgl. norske Videnskabers Selskab høitideligholdtes Hs. Høihed Prinds Christian Frederiks Fødselsdag d. 18 Sept. ved en Tale af Biskop, Dr. Bugge. – Hertil er opbragt to Priisskibe, Britannia, Skp. Prescott, og Rottingham, Skp. Squires. - J Følge en Bekjendtgjørelse fra Statholderskabet skulle alle de Sager, der angaae fremmede Skibes Anholdelse og Opbringelse af authoriserede Capere, i anden og sidste Jnstants paakiendes af en i Christiania udnævnt Overadmiralitetsret, bestaaende af Contr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-10-12
Adm. og Command af Dannebrogen Lütken, Gener. And og Deput. i det Kgl. norske Commiss. Coll. Bergh, Cancellier. og Sorenskr. Heltzen, Capit. og Sorenskr. Falsen, samt constit. Assess. i Aggersh. Stiftsoverr. Reg. Qvarteerm. og Audit. Roll. Efter en Jndberetning fra Sognecommissionen i Hjardemal Sogn til Aalborg Stifts og Amtseconomiske Selskab, er i dette Sogn i indeværende Aar forarbeidet alle Sorter hjemmegjorte Tøier, ialt 2900 Alen, og deriblandt af Præsten C. M. Holsts Kone 160 Alen. Af Aftenarbeide var snoet 100,000 Favne Sime, til Tøirer 1630 Favne. Af Strømper ere bundne 1200 Par, og af uldne Tøier, 652 deels af Mand- og deels af Qvinde skjønnet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-10-12
J Aarhuusqvid bekjendtgjøres, at en Brevvexling snart vil komme for Lyser, hvori Sandhedsvenner have fremsat deres Erfaringer og Meninger om Berbilissernes Jkke=Jndflydelse. Man vil erfare deraf, at Berberissen og mange Slags Korn, deriblandt Rug, er voxet i fredeligt Naboskab.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-10-12
Postefterretninger. (Af Hamb. Torr.) Paris, d. 29 Sept. En Skrivelse fra Dresden af 22 Sept. indeholder følgende: Cosakafdelinger have afbrudt Samfærslen mellem Leipzig og Frankfurt. Keiseren nyder en fortreffelig Sundhed. H. M. havde d. 17de og 18de d. M. sit Hovedqvarteer i Peterswalde, d. 19de og 20de i Pirna. D. 24de kom han tilbage til Dresden. Den hele Østerrigske og Russiske Armee, som commanderes af dens Souverainer, er ligesom indsluttet i Dalen ved Toplitz. De Dispositioner, Keiseren har truffet, holder den en echee, medens vi operere fra en anden Side. Hidtil har den bestandige Regn forhindret mange Ting, som siden ville lykkes.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-10-12
Kronprindsen af Sverrigs Armee befinder sig paa høire Elbbredde, og synes ikke at være istand til at kunne vove Overgangen. - Gener. Thielemann er den 19de d. M. bleven slaaet i Freyburg ved Merseburg. Endnu en eller to saadanne Affairer, og Veien vil blive aldeles fri. Jøvrigt veed enhver, der har deeltaget i Krigen, at denne Afbrydelse af Samfærslen ikke har noget foruroligende. En Cosak=Patrouille paa Landeveien er nok til, at man i en Tid af nogle Dage ikke vil risikere at afsende Staffetter. Alle, som omgive Keiseren, befinde sig vel. - D. 27de September blev Gretry bragt til sit Hvilested. Liget førtes til St. Roch. Følget var særdeles talrigt, og bestod af hans Paarørende, hans Venner, af Medlemmerne af Nationalinstitutet, af Conservatoriet, af alle herværende Componister, af alle dramatiske Forfattere og af alle de fornemste Konstnere ved de herværende tre store Theatre. Musiken af de tre forenede Theatre spillede Marschen af Gossec. hvilken 80 Aars Olding var en af de 4 Componister, der bare Ligklædet. Dette Tog gik over Boulevarderne til Montmartregaden, og holdt stille ved Theatret Feydau. Søileindgangen var overtrukken med Sort. Et med Laurbær kronet Brystbillede af Gretry var anbragt i første Etage og de i Sort klædte Skuespillere stode foran Indgangen. til Salen. J det Øieblik Toget holdt stille, lod et skjult Orchester høre den saa rørende Arie af Zemire og Azor: Ah! lassen moi la pleurer, Hr. Gavard holdt en inderlig Tale. Toget gik derpaa videre og holdt paa ny stille ved det Keismusikulske Academie, hvor Gretrys Mane modtog samme Hylding. Kl. 2 ankom Liget til St. Roch.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-10-12
Efterat et Dies iræ af Mozart og et De profundis af Konstuere ved Operaen og af Conservatoriets Elever var afsjungen, gik Toget til Pater laChaises Kirkegaard, hvor den store Componists jordiske Levninger bleve nedsatte ved Siden af Digteren Delille. De Herrer Mehul og Bouilly holdt ved Gretry's Grav rørende Taler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-10-12
Den 8 og 9 Sept. brændte maa i Toulon en betydelig Mængde engelske Varer, som havde befundet sig i Stadens Douane=Magaziner. Nancy, d. 26 Sept. Om kort Tid ventes her 20,500 Mand Krigsfanger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-10-12
Paris, den 28 Sept. J Keiserindens Værelser i Paladset i St. Cloud er nylig opstillet en sølvforgyldt Trefød med en paastaaende Offerskaal, som Vicekongen af Jtalien har foræret Hs. Maj. Denne mesterlige Trefod forestiller fuldkommen en anden, som er bleven opgraven i Herculanum og bragt til Engelland, men hvoraf man, for dens Zirligheds Skyld, har taget en Model. Den er forfærdiget af Brødrene Manfredini fra Bologna, Directeurer for den Kongel. Guldarbeider Anstalt i la Fontana ved Mayland, en Anstalt, som ved Vicekongens Beskyttelse er kommen til den høieste Grad af Flor.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-10-12
Frankfurt, d. 23 Sept. Man har her tilfredsstillende Efterretninger fra Armeen og fra Leipzig. Alt hvad man har udspredt angaaende det, der skulde have tildraget sig i Nærheden af denne Stad, er aldeles ugrundet. Breve af d. 18de sige, at man uafbrudt har været rolig der, at den Franske Garnison var talrig og at man har opkastet Forskandsninger for Portene.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-10-12
München, den 22 Sept. 12 til 1500 af Østerrigerne inrollerede Polakker, have forlangt at forene sig med Tropperne af deres Nation, og 2. Dage derefter vare de allerede bevæbnede og klædte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-10-12
Man arbeider paa Befæstningerne af den saakaldte Altstadt af Dresden. Man har udkastet Redouter, der end meere forstærke de nærværende Linier og ville udfylde Mellemrummene af de tilværende Værker. Ogsaa i Meissen anlægges forskjellige Værker. Man forsikkrer endog, at Slottet Albrechtsberg skal forvandles til et Citadelle, og at man ganske vil adskille Slotsbjerget, der staaer ved en Bro i Forbindelse med Staden, Jøvrigt vil der snart være opført en Broskandse paa den høire Eibbredde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-10-12
Jnspruck d. 18de Sept. Ved adskillige af Jundalens Broer anlægges Bolværker, og Arbeiderne paa Nattenburgs Forskandsninger fortsættes.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-10-12
London d. 17de Sept. De seneste Depecher.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-10-12
fra Halven ere af 7de d. M. Man havde endnu ingen Efterretning om Fortet St. Sebastions Overgivelse. Men haabede, at Pompelona ikke vilde kunne gjøre nogen lang Modstand. Garnisonen mangler Kjød; den har kun lidet Viin, men Brød i Overflødighed. – J de sidste Fægtninger ved St. Sebastian have vi liidt et betydeligt Tab, og beklage mange forgenstfulde Officierers Død.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-10-12
Det hedder, at Generalerne Graham; Alten og Spyre komme tilbage til Engelland. Tilstanden, af Gen. Grahams Saar tillade ham ikke at blive længer i Spanien.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-10-12
Jnspruck d. 18 Sept. Vi nyde der uafbrudt den fuldkomneste Rolighed. Borgergarden, besørger Tienesten i Staden og vaager over Ordenen. Den bekiendte Speckbacher streifer, som man forsikkrer, omkring i vort Nabolav. Paa hans Hoved er sat en stor Priis.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-10-12
Constanz d. 16 Sept. Jmellem Ketzwyl og Ludschlacht kantrede i klart Veir ved et lidet Vindstød et Fartøi, som havde 100 til 120 Mennesker af begge Kjøn ombord. Den 14de fandtes ved Urtwill 11 Liig, men 30 Mennesker savnedes endnu. Et efterfølgende Skib, hvorfra man kastede Neb og Seil ud, reddede mange. Appenzelli d. 2 Sept. Den 7de d. M. bedækkedes vore Bjerge pludselig med Snee; to Dage efter hinanden faldt den i vore Dale og i Dag ikke langt fra vor Flekke. Efter uhørte Farer lykkedes det at redde Qvæget og Alpefaarene. Der er 7de Gang i Sommer, at Sneen er faldet indtil de vedre Aspeegne. Det er for vore Land et Phænomen; man mindes aldrig i denne Aarstid at have seet Snee. Den Skade, vi have liidt, er betydelig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-10-12
Den d. 24de Sept. i Paris afdøde Andreas Gretry, Medlem af Æreslegionen, Jnstitutet, og forskjellige Academier &c., var født i Lüttich d. 11te Febr. 174. Allerede i sit 4de Aar, fortæller han i sine Memoires eller Forsøg i Musiken, havde han en udmærket Omfindtlighed for den uasicalske Nythmus. Den første musicalske Lection havde nær kostet ham Liver. Da han vilde see, hvorledes den periodiske Surren fremkommer, der foranlediges ved Kogningen i en Jerngryde, saa styrtede han den i en stærk Glødild. Han var nær bleven skoldet over hele Legemet, og beholdt, som en Virkning heraf, sin hele Levetid et svagt Syn. Allerede i hans 6te Aar sporede han Folelsen af Kierlighed, som snart overveiede alle hans andre Tilbøieligheder, hvilket forklarer den opfordentlige Pirrelighed, der findes i alle hans Værker. Hans Fader, først Violon ved Colleg. Kirken St. Denis i Lüttich, vilde give ham en fuldkommen musicalsk Opdragelse, og fatte ham til Chordreng. Hans Musiklærer var en Barbar, der saaledes mishandlede sine Lærlinge, at denne Behandlingsmaade for bestandig burde afskrækket ham fra at dyrke denne Konst. Da han var. 10 Aar gammel faldt ham en Bjælke af 3400 Pds. Vægt paa Hovedet, hvorved han styrtede sandsesløs omkuld. Man holdt ham for død. Da man viste ham den Vægt, der var falden paa ham, sagde han: "nu vel, siden jeg ikke er død, saa viljeg blive en retskaffen Mand og en Tonekonstner. Gretry troede, at dette Tilfælde havde Jndflydelse. paa hans musicalske Organer. Nu blev han dybsindig, melancholsk, og Musik var hans eneste Opmuntring. J sit 18de Aar reiste han til Rom, hvorhan studerede de store Mestere, og fik Undervisning af Casalli. Han har componeret 29 Værk, der ere opførte paa Opera comique, og hvortil endnu maa føies 10, der ere givne i det Keiserl. musicalske Academie. (J Danmark er han især bekjendt af den nydelige Musik til Bødkeren, det talende Skilderie, Zemire og Azor &c.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-10-16
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Sende Aargang. No. 83. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin. Løverdagen den 16 October 1812. Om Konstflidens Tilstandi Sjælland. J Breve til en Ven i Norge. at De veed, min Ven, at det er een af mine behageligste Sommerfornøielser, at reise omkring i Landet, for at være Øienvidne til den i vort Fædreneland fremblomstrende Konstflid. Som Patriot kan ingen Efterretning være Dem kierere, end enhver ny Stadfæstelse af den Sandhed, at er end vort Fødeland i een Henseende bleven fattigere ved Krigen, saa er det i en anden igien bleven saa meget rigere. Jndustriens slumrende Kræfter ere vaagnede; vi føle og skjønne nu, at det "sortladne Hav ikke er den eneste Vei til Danskes Roes og Hæder; at der gives endnu en Kilde til Velstand, der, under alle Skjebnens Stød, er uudtømmelig, og som ingen menneskelig Magt kan berøve os: Flid og Arbeidsomhed. Midt i Jægersborg Dyrehauge og i den meest fortryllende Egn, man kan tænke sig, ligger Raadvad Dams Fabrik, som tilhører Jsenkræmmerlauget i Kjøbenhavn. Jstedet for at reise, som saa mange Tusinde Andre, til Kirsten Pils Kilde, hvor Forfængelighed, Glimresyge og Letfærdighed stimler hen til paa den skjønneste Tid af Aaret, for at see og lade sig see, tog jeg i Sommer ud til Raadvad Dams Fabrik, for at vise min hele Familie denne herlige Frugt af sand Borgeraand og Borgerflid. Med en Forekommenhed og Artighed, som fortjener offentlig Berømmelse, viste man os omkring i hele Anlægget, og gjorde os bekiendte med Jndretningen, ligefra det Største til det Mindste. Jeg manglede intet i min Fornøielse uden Dem, min Ven! da jeg veed, hvor meget De havde glædet Dem, dersom De havde kunne deelet med mig denne Nydelse. Men for nogenlunde at kunne holde Dem skadesløs for Savnet, vil jeg meddele Dem en kort Beskrivelse over alt, hvad jeg her har seet og erfaret. Mueligen seer jeg mig istand til meget snart at meddele Dem flere saadanne Beskrivelser over andre Fabrikanlæg i Danmark. *)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-10-16
Om Tyverier.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-10-16
Da der gives udlærte Spitsbuber, som, efterat have forbedret deres Tyvetalenter i Forbedringshuset, med Haardnakkenhed benægte Alt, naar de komme i Forhør, og ved denne Frækhed ofte undgaae den velfortjente Straf, saa vilde det være at ønske, at saadanne bekiendte og bestemte Tyve maatte sættes under Politiets specielle Opsigt. Saadanne ti udlærte Spitsbuber ere nok til at forføre mangfoldige Andre, som de give Anviisning, hvor og hvorledes de skulle stiele, og hvorledes de have at forholde sig, naar de komme for Retten. Disse Personer, der sædvanlig have gjennemgaaet alle Forbrydelsens Grader, ere alt for farlige for(Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-10-16
Borgersamfundet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-10-16
Fortrinlige indenlandske Proppe, der kunne træde i Stedet for fremmede Korkproppe.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-10-16
Da Tilførselen af Kork nu er saa vanske lig, har man søgt efter indenlandske Materialier, der kunde træde i dens Sted, for deraf at gjøre Propper. Man har foreslaaet at skjære dem af upræpareret Svamp; man har og præpareret Ellerødder, for at gjøre dem brugelige til denne Hensigt. Men det vilde være vanskeligt at skaffe tilstrækkeligt Forraad af hiint Materiale, om det end ikke var tilbøieligt til at skimle, naar det er fugtigt, og dette udfordrer for megen Tilberedning, til at kunne blive almindeligt." Det er derfor behageligt, at kunne anmelde en temmelig lidet nyttet, hyppigen i Landet forekommende Substants, der vel ikke aldeles har Korkens Fortrinlighed til denne Brug, men dog, i Mangel af hiint fremmede Materiale, nogenledes kunde træde i Stedet derfor, og synes at have stort Fortrin for alle hidindtil opgivne Surrogater. Det er det Træ, der udgraves af Tørvemoserne. Den lange Tid, det har ligget begravet i Jorden paa saa fugtige Steder, har tilintetgjort Træesbrenes nøie Sammenhæng og derved Træets Haardhed, Fibrene ere blevne bøielige og vel skikkede til at perses sammen i en Flaskehals, der derved stoppes fastere, end ved nogen anden Prop, Kork undtagen. Hvad man ved Ellerøddernes Udkogning og andre Tilberedelser, har forsøgt at frembringe, det har Naturen foranstaltet her og det i saadan Mængde, at man letteligen kan udsøge det bedste og meest skikkede. Jstedet for at Kork maa tilskjære, kunde disse Proppe dreies og derfor leveres til en skikkelig Priis, især naar man vilde give Børn Anledning til dette Arbeide. - En Proprietair paa Landet, der pleier at more sig med at dreie, faldt paa at forsøge dette; han har saaledes forsynet sig med Propper, der have et meget net Udseende; men den bedste Anbefaling for samme er, at han selv allerede i flere Aar har brugt dem i sin Huusholdning, og ved Brugen fundet dem meget gode i alle Henseender.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-10-16
Efter Handels-Tid.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-10-16
Jnden- og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-10-16
Søe=Lin. Lorck har indberettet, at han, da han d. 6te Oct. vilde vende med den ham underlagte Flottille tilbage til Helsingøer, mødte han 3 Svenske Canonbaade, hvilke, da han angreb dem, retiverede ind under Landbatteriet, N. for Helsingborg, hvor de forstærkedes af 6 Canonbaade. De lagde sig i Frontlinie uden for Batteriet, hvor han ikke kunde angribe dem, og den i Sundet liggende Hemmama varpede sig tillige nordefter. Paa Kysten faaes imidlertid en stor Bevægelse mellem nogle Tropper. Da Lieutenanten vendte tilbage blev han angreben af den hele svenke Flottille, som var bleven forstærket af 8 Canon baade. En levende Canonade vedligeholdtes i 3/4 Time paa tor Canonskuds Afstand. Uden at besvare den, satte han sin Flottille i god Slagorden, og lod sit Mandskab give Forfristninger. Han roede mod den Svenske Flottille i Frontlinie, og fra Dansk Side vedligeholdtes en ordnet og velrettet Jld indtil Kl. 4, medens kun nogle enkelte Svenske Kugler traf. Efterat den Svenske Flottille, som var kommen i Uorden, igjen havde samlet og ordnet sig i Frontlinie, tilbød Lieutenanten, som var ankret ved Lappen, den, at fornye Kampen, men forgjeves. Den gik til Helsingborg, og Lieutenanten ind i Havnen. (Efter Stats-Tid.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-10-16
Ved Auction paa Børsen den 12te October solgtes: 1 Actie i den danske og norske Species bank for 1045 Rbdlr., 3 dito for 270 Rbdlr.; 1 Kgl. Obligation, stor 100 Rdlr. D. C., for 47 Rbdlr.; I Deposito=Obligation, stor 1000 Rdlr., for 47 Rbdlr. pr. 100, 2 dito for 44 a 45 Rbd. pr. 1000 Rdlr.; 1. Brandkasse=Obligation, stor 500 Rdlr., omskreven til 325 Rbdlr. S. V., for 140 Rbdlr. N. V. pr. 100 Rbdlr. S. V.; I. Credit casse=Obligation, stor 100 Rdlr., for 65 Rbdlr. (Alt i N. V. men foruden 8 PC. Omkostninger.)