JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-08-14
Petersborg den 14de Julii. Fra Admiral Tschirschagow, Øverstcommanderende ved Flaaden i Østersøen, er indløbet den Efterretning, at Fienden, som kiendte Vigtig beden af vores ved Forbierget Parkulanta fattede Post, hvorved Samqvemmet imellem Helsingfors og andre mod Vesten liggende Steder var bleven afskaaret, gjorde sig al muelig Umage for at fordrive vort Detachement. De fiendtlige Fartøier, bestaaende af 3 Halvgaleier, 4 Kanoneerbaade og 1 Skebekke, nærmede sig til den Ende den 3die hujus fra Sveaborg under ØstenvindForbierget Parkulauta. Anføreren for vort derværende Detachement, Capitain Scheschukow, blev denne Nærmelse vaer, og lod sine lette Fartøier, saasom de store, formedelst lavt Vand, ikke uden selv at løbe Fare, kunde vove sig derhen, Roerfregatten St. Marens Bregantinen Reptunus og Kutteren Letutschi; strax giøre Jagt paa dem. De fiendtlige Fartøier kom i 5 Versters Afstand fra Forbierget til Havbugten, og aabnede en stærk Kanonade paa vore. Da Capitain Scheschukow, som just samme Tid var afgaaet fra sine Skibe med Kutteren, den Lykkelige, for at lagttage en bedre Ordning, saae, at den fiendtlige Jld, som allerede havde varet 1 Time, ingen Skade foraarsagede os, befalede han, at nærme sig samme saa hastigt som mueligt. Da dette var skeet, blev ogsaa fra vor Side aabnet en Kanonade med saadan Hurtighed, at Fienden begyndte at give efter. Jmidlertid blev ogsaa fra den fiendtlige Strandbred, Kanoneringen meget fyrigere. Capitainen Scheschuk, som merkede dette, lod fortsætte Angrebet, paa de fiendtlige Fartøier, som trækkede sig tilbage, og tillige agere mod den nye fiendtlige Jld med gloende Kugler fra Batterierne. Træfningen blev meget haardnakket fra begge Sider. Commandeuren paa Fregatten St. Marcus, Lieutenant Dessen, stillede sine Batterie Skud paa Batterierne; men Brigantinen og Kutteren satte an paa de fiendtlige Fartøier. Efterat Fienden næsten 2 1/2 Time havde imodstaaet vore heftige Angreb, blev han endelig nødt til at tage Flugten i største Uorden saavel til Vands som til Lands. Fartøierne søgte deres Redning imellem Skærene bag Klipperne, hvorhen vore ikke kunde forfølge dem, men Jnfanterie Detachementet i Skoven, som efterlod os til Bytte tvende 14 pundige Kanoner af støbt Jern, en Mængde Krudt, Kugler og Kartetsker, en Leir af 3 Telte, Seil, et lidet Fartøi og den hele Soldat Bagage. Endskiønt Fiendens Forliis ved denne Tildragelse ikke kan angives, lader sig dog af den tilsidst meget svækkede Kanonernes Virkning, af Seilenes og Aarernes Regiering slutte, at det har været betydeligt. Paa vor Side ere ingen blevne. Paa Fartøierne ere 1 Styrmand og 3 Gemene saarede.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-08-14
Paris, den 28de Julii. Den 23de blev Baron af Castellan Kongelig Resident i Genf, som var Greven af Artois tilgedan af en Borger=Patrouille arretteret. Dahan blev greben, ville han synderrive et Brev; men Stykkerne bleve strax samlede, det var skrever med hans egen Haand, og indeholdt mange beskyldninger imod Recker. Man fandt og hos ham et Brev fra den Engelske Ambassadeur Hertugen af Dorset til Greven af Artois. Hertugen vedkeendte sig Brevet, tilstod at have meldet Greven af Artois alle forefaldne Begivenheder, siden han afreiste fra Paris. Man blev saa meget mere uroelig over denne Correspondence, i Henseende til Havnene Brest og L'Orient; men Gesandten forsikrede, Engeland, havde intet Fiendtligt i Sinde mod Frankrige. Vel havde nogle Adelsmænd for 3 Maaneder siden tilbudet sig at stikke Jld paa Flaaderne i Brest, naar de kunde forvisses og Frihed og Pension i Engeland; men han havde først erklæret sin personlige Afskye derfor og da han som Minister havde indberettet det til sit Hoff, havde samme og viist sin Afskye derfor, Det Franske Hof har anmodet Porten om, at tilholde Algier at fornye Freden med Frankrige, men derpaa er endnu inter Svar fulgt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-08-14
Endelig er Necker kommen til til Paris, har talet med Kongen, og tilskrevet Nationalforsamlingen efterskrevne Brev.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-08-14
Mine Herrer, Da jeg inderlig rørt af adskillige Sindsbevægelser, tænkte at afsondre mig fra Verden og blot med mine Ønsker at følge Frankrige og en Nation, hvormed jeg med saa mange Baand er sammenknyttet, modtog jeg det Brev, hvormed J har beæret mig. Det overgaaer mine svage Kræfter, værdig at besvare, dette saa dyrebare Beviis paa Eders Høiagtelse for mig, men i det mindste maae jeg offre Eder min ærefrygt fulde Erkiendtlighed. J behøve ikke min Hengivenhed, men min Lykke udfordrer, at bevise Kongen og Nationen, at ingen Ting kan svække min Jver, som saalænge har udgjort mit Livs Lyksalighed. De fornemste Art i den nye Regieringsform, i Frankrig ere 1) at Nationen vil have Magt til at give Love og taxere sig selv 2) at Ministrene skal staae dem til Ansvar for deres Opførsel 3) en uindskrænket Trykkefrihed. 4) Alle Monopoliers Afskaffelse. Slutningen lyder saaledes: Et hvert Folk har Ret til at undersøge og forandre sin Consticution. Det er endog nødvendigt at fastsætte visse Epocher til dens Undersøgelse.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-08-14
Blant de til London ankomne Flygtninge ere Hertugen, af Colbert med Frue og 6 Børn. Han sendte Bud i Parts efter en Sadelmager, for at reparere en Vogn; han kom, men i Officier=Mondur. Hertugen spørger og Aarsagen dertil, han svarer, at han var Obrist for et Regiment. Og da Hertugen altid havde viist sig som en raisonable Mand, saa vilde han af Venskaberaade ham at flye, da han var iblandt de proscriberedes Tal. Hvorover han og strax reddede sig og sine med Flugten.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-08-14
Wien, den 22de Julii. Pachaen af Belgrad har erklæret, at han ubrødelig vil holde Vaabenstilstanden, indtil han faaer anden Ordre fra Porten, og at han ønskede, at samme maatte forandres til en hastig Fred. - Keiseren var over Berbirs Jndtagelse saa glad, at han 3 Gange over Taflet frembragte den Skaal, Min Landon og hans tappre Krigere leve. Denne Fæstning er af en tredobbelt Nytte for os, da den forskaffer os frie Fart paa Sau indtil Semlin, aabner Veien, til Banjaluka, og letter Haddicks Operationer. De store Tildragelser i dette Feldttog ville først følge paa hinanden i August, September og October, og et Hovedslag i Servien, Bosnien eller Bessarabien bringer os formodentlig Fred.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-08-14
Allerede i Forgaars udkom en nærmere Efterretning fra Laudon om Berbirs Jndtagelse.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-08-14
Hovedindholden er følgende: Om Natten til den 19de hujus lod Landon et tet ved Forgraven staaende Huus afbrænde, fordi det tiente de i Berbir ind- og udgaaende Tyrker til Bedækning, og Capitain Mokovich paa tog sig, endnu samme Nat med 4 Tømmermænd at nedhugge alle Frugttræerne uden for Banjaluker=Porten, for at ryddeliggiøre Egnen, saa at Kanonerne bedre kunne bestryge Fæstningen. Fiendens Jld dræbte ved dette Arbeide 1 Mand for os, saarede 6 og næsten alle de andre bleve qvæstede. Den 9de om Morgenen saae man flere Tyrker, end sædvanlig, at ride og gaae ud af Fæstningen til den fiendtlige Leir. Om Estermiddagen vare Fiendens Bevægelser større. De flæbede omkring med Bagage og krydsede imellem hinanden med Jil og Angest. Man skrød heftig paa dem, men Jlden fra Fæstningen blev svagere. For at overbevises om Fiendens Hensigt, til at forlade Fæstningen, bleve efterhaanden 20 Frivillige sendte til Banjainker Porten, og da der fra Fæstningen ikke blev skudt paa disse, lod General Klebek Ma for Barthetøisky med en Division af Erkehertug Ferdinand rykke til Fæstningen, hvilken og strax derpaa fra flere Sider blev bestiget. Jmidlertid var og den fiendtlige Leier i Skoven opbrækket, og denne tilfærdige Flugt synes at være bleven foranlediget derved at Fienden formedelst adskillige Broer, som Laudon lod føre tilsammen ved Strinvar, frygtede for, at vor Armee vilde gaae over Sau og falde sig i Ryggen. Efter denne officielle Beretning bestaaer det Keiserl. Forliis under den hele Belelring i 38 døde Militaire og 3 Arbeidere, og i Saarede af 118 Militaire og 15 Arbeidere.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-08-14
J Fæstningen fandtes, foruden et betydeligt Forraad af Krigsfornødenheder, 35 Metal Kanoner og 4 Jern Voldstykker. Rapporten slutter med den Efterretning, at omtrent 1000 Tyrker ere den 9de Julii, begunstigede af en tyk Taage faldne ind i Landsbyen Kattaroni, opbrændt 10 Huse, sammesteds, og derpaa, da de Keiserl. Tropper trykte an, trukket. tilbage igien med endeel erobret Qvæg, hvoraf dog 100 Stkr ere igien blevne dem fratagne.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-08-14
Prædikanterne paa 10de Søndag efter Høymesse.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-08-14
Trinitatis. Aftensang. Trinit. K. Hr. Provst Claussen Hr. Beck. Michael K. Hr. Provst Hasse (tydsk, Hr. Fenger.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-08-14
Bekiendtgiørelser. 7mus. Vi Christian den Syvende at Guds Naade, Konge til Dan 4 Rdlr. 7, mark og Norge, de Venders og 178Gothers, Hertug udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Ditmarsken og Oldenborg, gjøre alle vitterligt: At eftersom os elskelig Christian Friderich Hansen, Vores Etatsraad og Amtmand over Lundenes og Bøsling Amter udi Vort Land Nørre Jylland, for Os allerunderdanigst haver andraget, at en Selveier, navnlig Thomas Wolder, af Resen Sogn i Skodborg Herred, er i sidst afvigte Martii Maaned ved Døden afgangen, uden at have efterladt sig Livs Arvinger; men at Supplicanten, ved den i Boet holdte Forretning, ei har kundet faae nogen vis Kundskab og Arvingerne; hvorimod det formodes, at der maaskee i Vestindien maatte findes en Brodersøn, som efter Loven har Ret til at Arve i dette Stevboe. Da ville Vi, efter bemeldte Etatsraad Hansens der hos allerunderdanigst giorte Ansøgning og Begi ring, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade: at han udi de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser, den Wiborger Samler, og den Riberske Avis, samt den Altonaiske Mercur, 3de Gange efter hinanden med Aar og Dags Varsel, maae indkalde bemeldte afgangne Thomas Wolders Arvinger, saa og med samme Tids Varsel sub poena præclusi & perpetui silentii indkalde alle dem, som formene sig at have noget at fordre efter meer bemeldte afgangne Thomas Wolder, inden forskrevne Tids Forløb, at anmelde og beviisliggiøre, de første deres Arve=Rettighed, og de sidste deres havende Krav. Og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven, dog skal denne Vores allernaadigste Bevilling. læses for vedkommende Værneting, samt den Ober=Ret hvorunder samme henhører, hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst haver at Rette og for Skade at tage vare. Givet paa Vort Slot Christiansborg udi Vores Kongelige Residents Stad. Kiøbenhavn den 12te Junii 1789. - Under Vort Signet. (L. S.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-08-14
Efter Hs. Kongelige Majestets allernaadigste befaling. Brandt. P. Aagaard. Schow. Colbiørnsen. Etatraad Christian Friderich Hansen, Amtmand over Lundenes og Bøfling Amter, som da Skifteforvalter efter afgangne Selveier Tho e mas Wolder af Resen Sogn, Bevilling, og ved Proclama i Aviserne, at indkalde saa vel Arvingerne, som Creditorerne efter bemeldte Afdøde. I Kraft af forestaaende allernaadigste Bevilling, indkaldes herved alle de, som formene sig berettigede til, at fordre Arv efter afg. Thomas Wolder, saavel som alle de, som efter benævnte afdøde have noget at fordre, at anmelde deres Paastande ved Skiftesamling den 25de Augusti og øvrige derefter nærmere bestemmende Tægte=Dage da Skiftets videke lovlige fremme vorder foretaget paa Raadstuen i Lemvig. Ring kiøbing, den 20de Julii 1789. Hansen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-08-14
Efter Enkefrue Justitsraadinde Saxesen i Nyeborg, hendes Forlangende, bliver det herved Colding værende og hende tilhørende ØrteFiskerie, som er ansat for Hartkorn 7 Tønder, 5 Skiepper 2 Fierdingkar 2 Album, og hvorudi er indestaaende til den Kongelige Casse 630 Rdlr., ved offentlig Auction Mandagen den 28de September førstkommende, om Formiddagen Kl. 10 Slet, udi Herredsnings Stuen i Colding, til Høistbydende bortsolgt, eller og, i Mangel af antagelig Bud, anstillet til Bortforpagtning i 10 Aar, alt i Følge de paa Auctionsstedet bekiendtgiørende Conditioner, som forinden kan saaes til Eftersyn hos mig underskrevne Justitsraad Junghans; Dog beroer det Høistgiørende Bud i begge Tilfælde paa velbemeldte Frue Justitsraadinde Saxesens nærmere Approbation. Liebhaberne ville sig fornævte Dag, Tid og Sted behagelig indfinde. Colding, den 10de August 1789. H. Junghans. Herredsfoged.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-08-14
Den Kongelige Grønlandske Handels Kommission lader herved bekiendtgiøre: at den allernaadigst er bleven bemyndiget til underhaanden at bortselge den grønlanske Handels Hvalfanger=Skibe paa saadanne særdeles billige Vilkaar, som meget vil lette Kiøbet deraf for dem der maatte have Lyst at tilhandle sig samme i den Hensigt at at bruge dem fremdeles til deres hidtil havte Bestemmelse, nemlig Hvalfangsten. Næmere Efterretning med deeler Commissionen, naar de lyst havende derom skrivtligen henvende sig til samme.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-08-14
Skipper Johan Henrich Rann af Fridericia lader herved til alles Efterretning bekiendtgiøre, at han agter først i næstkommende Uge at afseile herfra til Kiøbenhavn; alle Vedkommende som vilde have enten Stykgods eller andet herfra med ham vilde jo før jo hellere og i seneste til ommeldte Tid melde sig hos ham, ligesom han og medtager Passagerer, naar de betimeligen tilkiendegiver ham samme.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-08-21
Paris, den 31te Julii. Den 28de om Aftenen Kl. henimod 9 ankom Hr. Necker med sin Gemahlinde og Datter til Versailles. To af vore Valgherrer, som vare sendte ham i Møde, traf ham i Ber ny, lykønskede ham over sin Tilbagekomst og afstod ham deres Vogn, saasom hans egen havde faaet Skade. Om derpaa Morgenen begav han sig til Kongen, Dronningen og den Kongelige Familie, og var siden i Nationalforsamlingen, som haabentligen igien bringer alting i sin gamle Orden og Rolighed. Maaden, paa hvilken denne Herre allevegne blev modtagen og indført, er rørende og næsten uden Exempel. Man kaldte ham Fædrelandets Fader, Frankrigs Frelser o. s. v. og omkrandsede ham med Blomster. En Marquis kyssede, ham paa Haanden. Kongen taelte først med Hr. Necker over en heel Time. Han antaget ikke Titel af Principal= eller Premier=Minister, men allene som Chef for Financerne, uagtet han dog kommer til at staae i Spidsen for Administrationen. Han faaer en General=Contolleur under sig, og man siger at Kongen har anviist ham et Værelse ved siden af sit eget, og erklær taar han ialt skulle være hans Raadgiver. De andre hans Ministerpladser besættes med Venner af Hr. Necker. J Nationalforsamlingen overøste man Hr. Necker med saa mange Loptaler og Tilberedelser, at han af bare Rørelser kastede sig paa sine Knæe. Hans første Værk har været at formaae Nationen til et Arret og fuldkommen Tilgivelse for alle Flygtede; men da for mange vare derimod at tilstaae dette ubetinget har han dog bragt det dertil, at de maatte indkaldes, for at høres og dømmes lovlig; saa at neppe nu nogen meere bliver myrdet uden Lov og Dom. Hr. Necker modtog strax efter hans Ankomst Frieheds Cocarde, og satte sig den paa Hatten.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-08-21
Strasburg, den 30te Julii. Prinsen, Friderich af Hessen Darmstadt, frelste vort Archiv, i sidste Tumult, hvis Tab vilde have været uerstatteligt. J Metz, Saar luis og Thionville har man nedreven TobaksBrigaderernes Vagthuuse, og allerede den 28 passerede 3 Vogne med Salt og Tobak frit ind af Portene i Metz. Commandanten vilde lade Portene lukke, men man truede ham med at stikke hans Huus i Brand, og altsaa maatte han lade Saltet og Tobakken passere. Alle disse hist og her bevæbnede Borgere, ville ikke nedlegge deres Vaaben, førend Nationalforsamlingen har bestemt alting.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-08-21
Stockholm, den 24de Julii. Generallieutenant Meyerfeldts Rapport om det Passerede ved Suula. Jeg har den Ære underdanigst at indberette Deres Kongelige Majestet, at jeg med mine underhavende Tropper nu staaer ved Suttula, og er i Besiddelse af Byen og Øen. Broen, har Fienden afbrudt, dog staaer han endnu ved samme med sine her havende Tropper og Kanoner. Angrebet skede i Gaar Eftermiddag paa følgende Maade: "Da jeg havde erfaret, at Fienden, uagtet han allerede havde ædelagt Broen, som var paa denne Side, var gaaet over med endeel Jægere og Kosakker, formodentlig for at speide; befalede jeg strax de ved Heiklax posterte Jægere, at fremsende stærke og vel understøttede Patrouller, ja endog, dersom det skulde fornødiges, at marschere med den hele Bataillon, for at drive Fienden tilbage, over Passet, og saavidt mueligt at nærme sig Broen. For at understøtte dette, afsendte jeg alle Piqueteer, gav de øvrige Tropper Ordre, til at bryde op uden Telte eller Baggage og tiltraadte Marschen med dem. Henimød Kl., om Aftenen kom jeg derhen og sandt allerede vore Jægere i Action med de fiendtlige, hvilke de dog havde drevet tilbage. Herpaa lod jeg stille Jægere ved Strandbredden for at chargere Fienden, da vi imidlertid fra begge Sider skiøb med Kanoner. Vor Hensigt var, at fordrive Flenden fra Landsbyen Sultula og fra Broen paa denne Side, som han havde afbrudt. Denne heftige Kanon= og Musketild varede til Kl. 12 om Natten, da Fienden mærkede, at vi fra Landsbyen Roukolg havde tourneret ham paa hans høire Fløi, hvorpaa han trak sig tilbage, og overlod os Suttula og den første Brøe. Jeg lod derpaa strax tage Byen i Besiddelse og sætte Broen i brugbar Stand. Saalænge dette skeedte, holdt Fienden temmelig stille, dog hørte man ham at arbeide stærk paa den anden Side af den store Broe, hvilken han og nedrev. Kl. imellem 2 og 3 om Morgenen bleve nogle Piquetter udsendte for at undersøge denne Broes Tilstand, og da man fandt, at Fienden stedse vedblev at arbeide paa dens Nedrivelse, begyndte vi strax at skyde paa ham, hvorved Arbeidet vel blev standset, men i dets Sted fulgte en heftig Kanon= og Musketild, som varede til Kl. 7 om Morgenen, og da jeg saae at Broen, var ganske beskadiget og ubrugbar, saa maatte jeg lade mig nøie med at forsvare Øen Suttula. Paa vor Side faldt ingen; 1 Officier og 10 til 12 Gemene bleve saarede, og Dagen forhen blev Capitain Lundblad, som med 6 Dragoner var redet ud for recognoscere, omringet og nedsablet af Fienden. Af Mangel paa nærliggende Landsbyer og en til Leir tienlig Plads lader jeg mine Tropper opholde sig i Skoven. - Paa endeel Kosakker, som formodentlig ved min hastige Fremrykning ere blevne hindrede fra at trække sig tilbage over den ødelagte Broe, og endnu skulle vanke omkring her i Skovene, vil jeg i Morgen lade anstille Klap Jagt af mine Jægere. J. A. Meyerfeldt. Froen i Gulbrandsdahlen, den 27de Julii.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-08-21
De skrækkelige Følger man her i denne Field=Egn befrygtede sig af den strænge vedvarende Regn, ere desværre indtrufne, men langt sørgeligere end man kunde formode: Onsdagen den 22de d. M. udbrededes især en almindelig Forfærdelse iblant os, da Field Skridene med Torden=Brag trint omkring borttage Huse, Agre og Enge, nedstyrtede alt i den Dalen igiennemløbende Elv, Laugen kaldet, og derved opfyldte samme saaledes med Skov, Steen, Gruus og Vrag, at alle Huse, Volde, Agre og Marker paa begge Sider af Eiven beliggende bleve overskyllede, endeel bortførte, andre nedmudrede. Endnu veed man ikke hvor stor Øddelæggelsen norden for os er, siden Veiene ere ruinerede, endog Kongeveien paa mange Steder udstyrtet, at ikke Rudera af samme kan kiendes, men saavel Beliggenheden, som den store Mængde Vrag, der har gaaet i Elven, lader befrygte megen Ulykke er skeet. Saavidt man til i Dag med Vished har faaet Underretning om, ere 7 Menneskeer her af Hoved=Sognet omkomne, 2de Gaarde, hvorfra Folkene Natten forud flyttede, med samt Huse, Agre og Eng aldeles nedstyrtede, mere end 20 Opsiddere lidet den betydeligste Skade paa Huus og Ager, og næsten alle for foret sine Høe=Slaatter. Med Vished kan man ikke beregne det store Antal af Huusmænd, der med Familier ere blevne huusvilde, og hvoraf en Deel fik reddet lidet, andre allene Livet. Forfærdelsen lader sig ikke beskrive, hvoraf og nogle, som have kuns ringe Sinds=Styrke, ere blevne forvildede. Skulle denne Bekiendtgiørelse, som vist ikke overdriver Tabet, opvække en hielpsom Medlidenhed hos Landets Ædle af begge Kiøn, i alle Stænder, under vor trykkende Tids Crisin maatte have tilovers at redde de meest Nødlidende af dette Sogn, da med en tillidsfuld Ærbødighed, indlades den kummerfulde Trang. Af en Skrivelse fra Nordmøer i Tronhiems Stift, den 27de Julii.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-08-21
Afvigte Uge er desværre bleven mærkværdig ved en sørgelig Naturbegivenhed: En vedholdende stærk Regn opløste Sneen paa Fieldene med saadan Hastighed, at den over sine Bredder stigende Sundals=Elv borskyllede alle i Nærheden af samme liggende Gaarde, Huuse og Agre, saa at næsten det hele Sogn er ødelagt af denne Vandflod.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-08-21
Skadens Betydelighed kan endnu ikke med Vished bestemmes, dog kan den nogenledes sluttes deraf, at i hele Sundalen og Romsøe er kun en eneste ubeskadiget Gaard tilbage, og i disse Dage har Vandets Overflade i hele Sundals=Fiorden været skiul med Vrag af Bygninger og sønderbrudte Huse blandet med Legemer af døde Mennesker og Creaturer.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-08-21
Tronhiem, den 1ste August. Man har her Nordenfields havt et godt Foraar med udsædvanlig Varme, men ikkun lidt Regn, af hvilken Aarsag baade Ager og Eng begyndte at tage Skade, hvilken dog er bleven oprettet ved den siden faldne Regn, og saaledes tegner det sig til en god Høst. J forrige Uge. regnede det heromkring i nogle Dage; i samme Tid voxede Elve og Bække saa stærk, at de gikop paa Landet over Agre og Enge, borttog Gaarde, Huse, Broer, Veie, Tømmer og Bordstabler, ved hvilken Leilighed ogsaa nogle Mennesker ere omkomne. Overalt er deraf opkommet stor Skade. Skulde Regnen, som dog ikke var usædvanlig stærk, hertil være Aarsag, maa en Mængde Snee, som har ligget i Fieldene, tillige have contriberet. Den sidste anmeldte udeblevne Kiøbenhavnske Post af 11te Julii ankom hertil den 25de Julii 2de Timer efter Postens Afgang herfra.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-08-21
Kiøbenhavn, den 10de August. Den 17de Junii d. A. er Secondlieutenanten ved Dronningens Livregiment Carl Grev von Ablefeldt af Huset Eschelsmark allernaadigst udnævnt til Kammerjunker. Den 5te August er Kammerherre von der Lübe efter Ansøgning i Naade afskediget fra sin Tieneste som Amtmand i Neumynster, og bemeldte Amt mandskab bleven anfortroet Kammerherre og Regieringsraad Christopher Hartvig von Lowtzow.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-08-21
Prædikanterne paa 11te Søndag efter Høymesse.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-08-21
Trinitatis. Aftensang. Trinit. K. Hr. Provst Claussen Hr. Beck. Michael K. Hr. Provst Hasse (dansk) Hr. Fenger