JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-11-25
Ved Proclama som læses ved Hjelmslev Gjern Herreders Ret og Lands Overretten i Viborg ere alle de som formene at have noget at fordre i Stervboet efter afg. Huusmand Mikkel Jensen Bjerring, paa Haarup Mark i Gjern Herred, indkaldte med 12 Ugers Varsel til inden denne Tids Forløb under Tabet. af deres Fordringer at anmelde og beviisliggjøre samme for undertegnede Skifteforvalter, hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Skanderborg, den 21de Octbr. 1828. Blichfeldt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-11-25
Da Borger og Brændeviinsbrænder Niels Nielsen Bisholdt her af Byen har overgivet sit Boe til Skifterettens Behandling, saa indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, Boets samtlige Creditorer og Debitorer, Første til for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og bevise deres havende Krav paa Boet, under det Tab som Forordningen af 26de Marts 1790 bestemmer, og de Sidste for til Boet at indbetale deres Skyld. Horsens, den 3die Novbr. 1828. Ræder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-11-25
Extra godt Riga Hør, saavel af den hvide som blaae Slags, er at bekomme hos Skipper J. Gaarn ved Mindet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-11-25
Til behagelig Underretning for hvem der vil anfortroe mig deres Døttre til Underviisning i Fruentimmer Skrædersyening, eller beære mig med sit Arbeide i dette Fag, bekjendtgjøres herved, at jeg nu boer paa Nørregade No. 267 hos Smedemester Biørn her i Byen, og at 2de Elever til næste Nyetaar hos mig kan antages til Underviisning, ligesom og en Elev kan erholde Kost og Logis strax hos Undertegnede, imod billig Betaling. Horsens, den 10de Novbr. 1828. S. Svenstrup.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-11-25
Et sat Fruentimmer, der kan forevise paalidelige Vidnesbyrd om sin Duelighed, kan erholde en Plads som Huusholder paa en Herregaad i Nærheden af Weile til anstundende 1ste Novbr., hvor en saadan Plads ved en tilfældig og uforudseet Omstændighed bliver ledig til den Tid. De herpaa Reflecterende kunne henvende sig til Bedemand Kraft i Weile, der giver nærmere Anviisning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-11-27
Aar 1828. No. 187. Ste Torsdagen. den 27de November.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-11-27
Den til Forsendelse: med Brevposterne. Kongelig allernaadigst privilegerede cius. Clillvildende. ner.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-11-27
Fædrelandet. Fra Hertugdommene haves endnu en heel Deel Anmeldelser om de Høitideligheder som have fundet Sted, der i Anledning af Formælingsfesten: J Pløen indviedes den nye Wilhelmine=Kilde, som aabnedes af Grevinde Luckner, der med en Række af unge Piger, havde stillet sig om Kilden, som var smykket med Krandse. Efter nogle Kanonskud fra Terassen begyndte man at pumpe Vandet, som udgjød sig gjennem 6 fontaine agtige Straaler i en 4 a 5 Fods Høide, i et Sølvbæger, som derpaa raktes de Omstaaende. - Paa to Høie, udenfor Glückstadt blev der ved Dagens Anbrud plantet to Faner med Jndskrift: Wilhelmines Høi og Frederiks Høi, til bestandig Benævnelse af de her gjorte Anlæg. Stadens Fattige, et Par hundrede, beværtedes paa den smykkede Balsal, og opvartedes af 18 unge Piger af alle Klasser. - J Slesvig indvieder en ny Districtsskole, som blev kaldet Wilhelmine Skolen, stiftedes et Samfund til borgerlige Nærings grenes Befordring og Forædling, oprettedes en borgerlig Enkekasse, og bespistes alle Byens Fattige paa Raadhuussalen. - J Haderslev indviedes to nye, Skoler til den indbyrdes Underviisning, som kaldtes Wilhelmine= og Frederiks=Skolen, og stiftedes et Selskab til tro og retskafne Tjenestethendes Belønning. - J Oldeslohe samledes 20,000 Rd. Courant til den nye Kunstvei som man vil anlægge fra Hamborg og Altona over Oldeslohe og Kiel til Lübeck. J Eckernforde blev samlet frivillige Bidrag til en nye Stolebygning. &c. &c. Det maa have taget sig godt ud fra den svenske Side at see over til Helsingøer paa Formælingsaftenen, thi foruden at Havnen var oplyst med 800 Lamper, brændte langs med Stranden over et halvthundrede Tjæretønder, og fra Brohovedet stege Raketter iveiret. Og under dette seilede Lodserne omkring i Havnen med Fakler, Musik og Sang. Om Formiddagen var den bleven uddeelt over 300 Rbd. til Huusarme, desuden uddeeltes Lys til uformuende Familier, og fra Bespiisningsanstalten kunde de lade hente Risengrød, Kalvesteg og Kage.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-11-27
J Anledning af D. K. H. Prindsesse Wilhelmine Maries og Prinds Frederik Carl Christians høie Formæling har Cancellieassessor, Byeskriver Toft i Thisted, forøget sit under 22de Juni 1824 til denne Byes Tarv skjænkede Legat 1000 Rbd. rede Sølv, med et Tillæg af 300 Rbd. r. S., hvortil henlægges de oplagte Renter af hiint førstnævnte Legat, med 200 Rbd. Sølv, hvorefter Renterne af disse 500 Rbd. blive aarligen at henlægge til Capitalen, indtil Legatet med Renters Rente stiger til 5000 Rbd.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-11-27
Ogsaa til Khvns Politiearrest trængte den almindelige Jubel, ogsaa de indenfor sammes Mure siddende Fanger skulde fornemme, at en betydningsfuld og vigtig Begivenhed foregik udenfor hine. Paa S. T. Hr.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-11-27
Justitsraad Ridder Bræstrups befaling blev ved Occonomen Løverdagen den 1ste Novbr. uddeelt en rigelig Frokost til alle de saavel for Øjeblikket værende Fanger, som til de, der i hiin festlige Anledning bleve skjænkede Friheden, hvis Antal var 12; dernæst blev til 80 Personer foranstaltet et Middagsmaaltid af Risengrød, og Oxesteeg, samt om Aftenen en Frokosten lignende Beværtning. Den følgende Søndag blev den samme Bespiisning Morgen og Aften gjentagen, samt om Middagen beværtet med Oxekjødsuppe og Riis med Peberrodskjød. Desuden blev begge Dagene uddeelt 2 Potter godt Øl til hvert Lem. J den dybeste Stilhed nøde samtlige Fanger disse Vederqvægelser, og syntes derved baade at ville lægge for Dagen, at ogsaa deres Hjerter levnede Rum for Følelser af denne Art, og at ville tolke Erkiendelsen af den Øvrigheds Midhed, der ogsaa paa denne Dag tænkte paa den ulykkelige Menneskehed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-11-27
Adskillige Videnskabsmænd i Kjøbenhavn ere traadte sammen for at udgive et literairt Maaneds eller Qvartalsskrift, der skulde være i den Art som de engelske Reviews eller de franske Revuer. Dette gavnlige Foretagende skal bestyres af en Redaction, og som Deeltagere i denne nævner man: Etatsraad H. C. Ørsted og Prof. Hornemann (for Physik og Naturhistorie); Prof. Rosenvinge (for Jurisprudents); Prof. Clausen, og Hohlenberg (for Theologie); Etatsraad Engelstoft (for Historie); Prof. Petersen og Dr. Madvig (for Philologie); Dr. Heiberg (for Æsthetik), Desuden nævnes Prof. v. Schmidten, Dr. N. David og Dr. Møhl som Deeltagere i Redactionen. De Redigerende afgjøre i Almindelighed, hver i sit Fag, om de til dem, af Andre udenfor Selskabet, indleverede Bidrag kunne optages; men i tvivlsomme Tilfælde overlades Afgjørelsen til de maanedlige Sammenkomster. (W. A.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-11-27
Under Rubriken: Jndsendt, læser man i Randers Avis: "Udgiveren af Aalborg Avis, som gjør sig lystig over Kanonerne i Ringkjøbing og Ebeltoft, fordi de neppe lyde saa høit som Avisskriverens store Basun, synes i Beretningen og Festlighederne i Aalborg at have glemt at melde om offentlig Parade af det den garnisonerende Regiment og Borgerskabets tvende Corpser, eller om denne ikke har fundet Sted, hvad Aarsagen da kunde være til denne formeentlige Mangel. Man kan nu vel vente denne Oplysning af ham desangaaende, og skal man i dette Tilfælde tilfredsstille ham med Underretning om, hvor Kanonerne i bemeldte Byer kom fra. Blaa Lysene. (Af Khvns Adr. Av. No. 266.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-11-27
Hvor Blaa=Lys blinke ved Midnats=Tid O, Drot saa blid! Som Ordet lød, En Skat der ligger i Jordens SkjøbEn Kiedel fuld Af Sølv og Guld; Af gamle Kroner, som vil paa Ny Med Klipper gløde i Morgen=Gry, Og trille paa Tavle=Borde, Det var i denne vor Konges Tid, Man grov med Flid, (Jeg selv var med, Dog som en Digter for Dragen rædd) Og, Aar for Aar, Som Ordet gaaer, De skjulte Skatte kom for en Dag, Til Sjette Frederiks Velbehag, Og Danmarks Priis i Norden! Vel Bog=Guld batter kun lidt paa Jord, J Syd og Nord, Dog klæder godt Paa Billed=Rammen det for en Drot, Og Guld=Støv rød. Kun lidt betøde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-11-27
J Tidens Længde mod Gylden Skrift, Som Minde=Mærke og Aands=Bedrift, Som Ark paa Tidens Bølge: Hvor Saga finder sin Præst og Skjald I Konge=Gald, Der huger bedste, Det Nordens Vætte at holde Fest, Der skydes Skjold, For Ætten hold: Der Stubben skyder for Stammen Green; Der Kronen klarer sin Ædel=Steen. Jgjennem Fos og Flammer! Der rygtes vidt, at Christians=Borg, Fik Bod for Sorg. Da af dens Gruus. Stod op et Kongeligt Brude=Huus, Med Orgel=Klang, Og Fryde=Sang. Hvor Elskov lued paa Rosen=Kind, Og Hallen gløded i Fakkel Skinn, Med Døn af Omtvæds=Braget, Men Blaa=Lys blinkede ved Midnats=Tid, O, Drot saa blid, Det tlart betød, En Skat der ligger i Danmarks Skjød: En Glands i Muld, Som Sølv og Guld: Et Sæt af Kroner, som vil paa Ny Med Klipper gløde i Morgen=Gry, Med Skov i Aften=Røde: Saa bær, til Harme for Trold og Thus, Du Brude=Blus, Som Kvinder faa Vor søde Moder, i Kjørt i blaa Saa af dit Bryt, Kjærminderlyst, I Chor af Sønnernes Fryde=Raab, Opblusser blinkende mildt dit Haab, Og spaaer og skjulte Skatte! N. F. S. Grundtvig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-11-27
Forlangt Jndykkelse. Svar til Hr. H. J. Brøndum, Studerende i Khvn. Med Fornøielse har jeg erfaret, at min Hensigt, at faae tilintetgjort Deres Anonymitet, er opnaaet. End videre, at De selv tilstaaer, at De har faaet Kundskab om det, hvorom De skrev, og hvilket De burde vidst førend De skrev, men hvorom De endnu ikke skal have rigtigt Begreb, siden det, uagtet Deres behagelige Rettelse, dog skal være paalagt de Søgende at præke. Jmidlertid havde jeg vidst, at De var Studerende i Khvn., havde jeg moxen udraabt: "Est du fremmed i Jsrael, Veed ikke det?"For Deres Ønske takker jeg, og skal gjøre mig Umage for at vaage over, at Avisens Læsere over vort Mellemværende ikke skal falde i Søvn Men hos Tertianerne i Aarhuus beder jeg, De vil fritage mig for at gaae i Lære, siden disse neppe vil antage, at Ordet Jnfertion i det danske Tungemaal er stort bedre end den af Dem nævnte Trykkeil, og siden enhver af disse unge Mennesker har lært mere Anstændighed end at vise en Mand til Skolegang.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-11-27
Hvorvidt De ikke har brugt Personligheder, maa Læserne af Deres Infortion dømme, naar de erindre Deres Yttring med Ordet Emeritus og upassende Henpeg paa Vaudevillen, hvorom, hvad min angaaer, jeg er saa beskeder Forfatter, at jeg anseer dens eneste Fortjeneste at være den, at den hørte Piben i Aalborg. Til Gjengield for Deres aabenhiertige Tilstaaelse og hvad videre De har gjort os bekjendt med, vil jeg nu meddele Dem den Gjentagelse af min forhen kundgjorte Beslutning, ikke at modtage den Udfordring, De har behaget at sende mig til Kamp, og dertil ere følgende Grunde: 1) Stædet til at afgjøre en theologie Trætte, hvis Spørgsmaalet var om en saadan, er ingen Avis. 2) Tingen selv angaaer slet ikke Dem. Hvad i mit Ugeblad er sagt om Dr. R. angaaer ei Jntertion i et Berlinsk Blad. Naar han selv som ærlig Mand forsikkrer, at denne ikke er af ham, er jo den Post afgjort. Deri kan De ei have Competence at blande Dem, thi eriperer jeg mod Deres Kampmøde. 3) har De studeret saa langt at De veed, Slutning følger efter Præmisser, maa jo min gjorte Slutning være rigtig, naar Præmisserne ikke ere erkjendte urigtige, og følge: lig bliver fra min Side intet deri at forandre. 4) I Deres Klage har De paaanket min Yttring om Dr. R. I Deres Stævning har De taget 3 Ravne til. Jeg eriperer mod Uordretligheden i denne Fremgangsmaade. Da Dehar kaldt mig emeritud, veed De, jeg er ingen Hercules. Kan jeg feje lidt for min Dør, kan jeg dog ikke rense Augiases Stald. 5) De har behaget selv at tilstaae, at De var uvidende om det, De burde vidst, og det De senere har fremsat, mod siger ikke Deres Yttring. Med En i Nøgenheds=Costume agter jeg ikke at møde paa Kampplads, thi det er vel ligesaalidt passende som at tage mod enhver med lukket Vesir 6) Vil De velvillig modtage mit Raad, at studere flittig, kan De altid, naar de vil lege Stridsmand og faaer lært, at føre Vaaben, mælde Dem. Jeg skal da være til Tjeneste. Og skulde jeg forinden vandre heden, vil sikkert en Anden optage den til mig kastede Handske. 7) Som en Følge af Ovenstaaende maa De nu for Fremtiden paa den af Dem valgte Kampplads ride omkring saameget De lyster, men ene, eller i det Ringeste uden mig, At De der kan lære at besvare Pilati Spørgsmaal: "Hvad er Sandhed, hvilken De siger at ville søge, troer jeg neppe, førend De nærmer Dem mere til min Alder. Men skulde det hænde sig, at Deres Rosinante blev sky for en Veirmølle og kastede Dem i Sandet, beder jeg, De ikke regner mig det til Onde. I Øvrigt ønsker jeg De vil studere brav flittig, men forsigtigen ved et theologisk Skrædderacadem. Fac ut valeas P. D. Faber. Maa trykkes. Aarhuus Politiekammer, den 26de Novbr. 1828. Nielsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-11-27
Bekjendtgjørelser. Herved bekjendtgjøres, at en Skiftesamling afholdes her paa Contoiret Tirsdagen den 16de Decbr. førstk. om Eftermiddagen Kl. 3 slet, i det fælleds Boe efter Anne Marie Sørensdatter i Rydstrup og forhen afdøde Mand kongelig Sveitser Erich Schultz, til hvilken samtlige Arvinger efter begge de Afdøde indvarsles at møde. Rougsøe a. Herredscontoir i Randers, den 16de November 1828. A. L. Reiersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-11-27
At Boet efter Anne Didrichsdatter af Migind vil blive foretaget her paa Contoiret Onsdagen d. 17de n. M. om Formiddagen Kl. 9 sl., og samme Dag Repartition i Boet afsluttet; det bekjendtgjøres herved. Rougsøe a. Herredscontoir i Randers, den 17de Novbr. 1828. A. L. Reiersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-11-27
J Boet efter den her i Byen afdøde Enkefrue Maforinde Krey bliver foretaget Samling paa denne Byes Raadhuus Tirsdagen den 16de Decbr. næstk. om Formiddagen Kl. 11. Hvilket herved, i Henhold til Plataten 21de April 1824, bekjendtgjøres. Greenaae, den 20de Novbr. 1828. Aagaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-11-27
Fredagen den 28de Novbr. Kl. 9 Formiddag, bliver ved offentlig Auction i det Kongelige Toldpathuus, bortsolgt endeel Varer, nemlig: Bomuldsgarn, tvundet og utvundet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-11-27
Silkevarer. Hvide Varer. Kniplinger. Baand. Spillekort, m. m.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-11-27
Løverdagen den 29de Novbr. næstkommende Middagen Kl. 12, foretages paa Hads og Ning Herreders Tingsted i Aarhuus Raadhuus Licitation af Snedker og Maler, samt Muur-Arbeide til Jstandsættelse af Gjordemoder, Boligen i Raunholt. Lysthavende indbydes. Hads og Ning Herreders Contoir, d. 21 Nov. 1828. Lanng.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-11-27
Efter Vedkommendes Begjæring, grundet paa Forliig og Udlæg, foretages Auction Tirsdagen den 2den December førstk. om Eftermiddagen Kl. 2, hos Toldbetjent Bøghs Enke over en Deel Løsøre, bestaaende af: Stole, Borde, en Komode, et Sengested, en Deel Sengeklæder, en Bøgetræes Sopha m. m. hvilket herved bekjendtgjøres. Aarhuus, den 21de Novbr. 1828.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-11-27
Auctions=Retten. Jfølge vedtagen Bestemmelse i Skifteretten foretages Auction paa Aarhuus Raadstue.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-11-27
Torsdagen den 4de Decbr. førstk. om Eftermiddagen Kl. 2. over: 4) Endeel udestaaende Fordringer, tilhørende Kjøbmand Lauritz Jørgensens Dødsboe. 2) Endeel udestaaende Fordringer, tilhørende Kasserer i K. P. Røhrs Boe. 3) Endeel udestaaende Fordringer, og deriblandt en Panteobligation, udstædt af Avismand Christopher Andersen, stor 450 Rbd. Sølv, tilhørende afgangne Handelsmand Terkild Basballe og Hustrues Boe, saaog endeel Sølvtøi bemeldte Boe tilhørende. Hvilket herved bekjendtgjøres. Aarhuus, den 21de Novbr. 1828.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-11-27
Auctions=Retten. Jfølge vedtagen Bestemmelse paa Skiftet efter afgangne Propritair P. Schandorffs Enke Mad. C. W. Schandorff, foretages Auction over det Boet efter bemeldte Afdøde tilhørende Sted No. 32. og 328 paa Frederiksgaden, forhen Broberg: 1ste Gang, Mandagen den 1ste Decbr. 1828, 2den dito, dito den 8de dito, 3die dito, dito den 15de dito, hver Dags Formiddag Kl. 11. Første og anden Auction afholdes paa Raadstuen, men tredie Auction i Stedet, der bestaar af: 9 Fag 1 Etage Muur, og Bindingsværkshuus med 3 Fag Qvist, 5 Fag Side. huus, 4 Fag Halvtag, Gaardsplads, Haveplads og Brønd. Hvilket herved bekjendtgjøres. Aarhuus, den 24de Novbr. 1828. Nielsen, const.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-11-27
Jfølge vedtagen Bestemmelse, paa Skiftet efter afgangne Skipper Eskild Nielsen her i Byen, foretages Auction over det Stervboet efter bemeldte Afdøde tilhørende Sted No. 81 ved Aaen: 1ste Gang, Mandagen den 24de Decbr. 1828, 2den dito, dito den 12te Jan. 1829. 3die dito, dito den 26de dito, hver Dags Formiddag Kl. 11. Første og anden Auction afholdes paa Raadstuen, men tredie Auction i Stervbostedet, der bestaar af 3 Fag 1 Etage Huus til Gaden med tilliggende Haveplads og Grund samt det halve Tvættested ved Aaen. Hvilket herved bekjendtgjøres til Liebhaveres og vedkommende Panthaveres, Efterretning i Overeensstemmelse med Pl. 22 April 1817. Aarhuus, den 24de Novbr. 1828. Nielsen, const.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-11-27
Skibs=Salg. Ved tre Auctioner, der afholdes hos Skipper Anders Frandsen i Troense paa Øen Thorseng ved Udgives 4 Gange ugentlig af A. F. Elmquist. Svendborg, Onsdagen den 24de Decbr. d. A., den 17de og 21de Jan. 1829 hver Dags Eftermiddag Kl. 2, bliver bortsolgt Slupskibet de fem Sødskende 38 Commercelæster drægtig; og førende mellem 11 og 1200 Tønder af alle Kornarter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-11-27
Skibet er af udsøgte Materialer bygget her i Troense af den for sin solide Bygningsmaade bekjendte Skibsbygmester Lars Andersen Schmidt, og det er complet forsynet med alle staaende og løbende Redskaber, der størstedelen ere nye. Sluppen, der ligger i Troense Havn, forevises Liebhavere af Rhederiet boende i Windebye og Troense her paa Øen, og med dette Rhederie kan og forinden Auctionen skee Handel underhaanden; i hvilket Fald den ovennævnte Auction betimelig skal blive tilbagekaldt i denne Tidende. Thorseng Lands Birks Contoir, d. 2 Novbr. 1828. Tofte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-11-27
Herved bekjendtgjøres, at Onsdagen den 3die Decbr. førstkommende Kl. 9 Formiddag, bliver i Riis Skov ved Auction bortsolgt endeel Ege og Bøge paa Roden, tjenlig til Gavningstræe og Brænde. Man møde hos Skovfoged Skive i Riis, thi indbydes de Lysthavende. Frysenborg Birke-Contoir i Dyrhuset, den 25de Novbr. 1828. S. Stilling. Birkedommer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-11-27
Undertegnede, boende hos Snedkermester Meier ved Aaen, anbefaler sig med moderne og smagfuldt Damepynt, som ogsaa forfærdiges efter Enhvers Bestilling. mod særdeles billig Betaling. Ligeledes modtages unge Piger til Jnformation i alle Slags Fruentimmerarbeide, saasom Skrædersyning, Brodering, Modepynt &c. og hvis det ønskes, kan En faae Kost og Logis i Huset. Caroline Sørum.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-11-27
Nye friske Citroner bekommes hos Peder Larsen, Schmidts Enke.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-11-27
Nylig hjemkomne friske Citroner faaes i hundrede og stykkeviis, saa og friske og gode Urtekramvarer bil A. W. Stigaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-11-27
ligst hos Til et gammelt Fortepiano anviser Adressecontoiret en Kjøber, eller i andet Fald en Leier. Alt imod billig Betaling. Skpr. M. Glasius agter bestemt at afseile til Kjøbenhavn den 30te dennes og medtager Fragtgods og Passagerer. Saul iblandt Propheterne. Et Stridsskrift imod Professor Clausen af Dr. Rudelbach, 2 Mk. 8 s. faaes hos J. Jessen og Warberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-11-28
Aar 1828. No. 188. Fredagen. den 28de November. Den til Forsendelse. med Brevposterne. Kongelig allernaadigst. privilegerede Aarhuus SiFridende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-11-28
Nyheder fra Adlandet. Tyrkekrigen. Man længes meget efter at erfare Aarsagen til Tyrkernes pludselige Tilbagemarsch fra Ralafat til Widdin, som nu siden 2den Novbr. bombarderes af Russerne. J Semlin var det Rygte almindelig, at Sultanen havde, saasnart han fik Efterretningen om Varnas Fald, forladt sin Leir ved Ramisch Tschiflik, og var allerede, paa Marschen til Adrianopel, indtruffen i Burgas (en By som ligger imellem Constantinopel og Adrianopel, men som ikke maa forvexles med det Burgas som ligger ved Sortehavet). Den russiske General Fyrst Escherbatow er bragt syg til Bucharest. General Langeron har for Tiden Kommanden ved Silistria. Man troer ikke denne Fæstning kan holde sig længe; det russiske Beleiringsskyts orstaaer af 120 Kanoner. Tyrkerne synes at ville opbyde alt Muligt for at befrie Silistria, og der paastaaes, at Hussein=Paska har sendt den halve Deel af sin Armee fra Schumla til Silistria, for at hjelpe de Beleirede. Storvezierens Armee befinder sig imellem Schumla og Prarodi. Russerne syne at ville danne en dobbelt Linie fra Varna til Basardschik og herfra til Silistria. Kapudan Paska var indtruffen i Storvezierens Leir og strax reist videre til Adrianopel, hvor han vilde oppedie Storherrens befalinger, Uagtet han har forsvaret Varna til det yderste, saa der i ingen Bebreidelse kan gjøres ham, saa frygtede man dog for at han vilde blive overleveret til en Krigsret, og komme til at dele Skjebne med Paskaen af Jbrail. Kapudan=Paska skal være en overordentlig smuk Mand paa 34 Aar, høi, rank, med et langt sort Skjæg, der falder ham ned paa Brystet, og sorte Øine som rulle vildt omkring sig. Jussuf Paska, der nu befinder sig i Odessa, gives hele Skylden for at Varna faldt i Rusrensen. sernes Hænder. Han havde, paa Kapudan Paskas befaling, indledt Underhandlingerne, men paa egen af Haand allerede sluttet Conventionen, da Kapudan=Paskal lod ham vide, at han ikke vilde underhandle, hvorpaa Jussuf gav til Svar, at det nu var for silde, og at en Tyrk ei kunde bryde sit givne Ord. Paa Storherrens befaling er Jussuf=Paskas uhyre store Formue bleven konfiskeret. Den preussiske General Nostit, som har ledsaget Keiseren af Rusland i Felten, er indtruffen til Berlin, og fortæller mange interessante Efterretninger om det russiske Felttog, der alle bekræf11te, at det var en haard Nød Russerne have havt at knække. Om der vil blive noget Vinterfelttog, meentes at ville beroe paa hvad Tyrkerne ville foretage sig. Fra det asiatiske Tyrkie erfares, at General Paskewitsch, efter at have slaget Tyrkerne allevegne, nu stod under den hidtil uindtagelige Fæstning Erzerums Mure.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-11-28
Franskmændene paa Morea. To franske Linieskibe og 5 Fregatter vare seilede hen for at understøtte Generalerne Maison og Schneider ved deres Angreb paa Moreakastellet og Lepantofortet, der begge synes at ville for svare sig, og alt iforveien havde skudt paa nogle russiske Skibe. Ved Patra er der flydt Blod. De tyrkiske Kommandanter havde, af Frygt for Storherrens Vrede, betinget sig, ikke at blive ført til Constantinopel, men at de tilligemed deres Tropper skulde paa franske Skibe bringes til Alexandrien. Da man nu vilde til at indskibe dem, satte de gemeene Tyrker sig derimod og forlangte at blive bragt til deres Hjem, og da det blev dem nægtet, opstod der en blodig Masakre: Tyrkerne nedsablede alle deres Officerer og samtlige ægyptiske Tyrker. Franskmændene gjorde nu en Ende paa Striden ved at nedhugge og nedskyde alle de Øvrige, saa man slap for at indskibe dem. - Blodbadet i den candiske Stad Ranca skal have været saa grueligt, at alle de græske Jndvaanere bleve myrdede saanærsom Metropoliten, der fandt Redning i Paska ens Huus. Havnen blokeres nu af franske og engelske Skibe. Et ægyptisk Linieskib paa 7 Kanoner med 3000 Mand af Jbrahims Tropper, er gaaet under paa Søen.