JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-06-10
J Henseende til Actionens Omkostninger bør LandsOver- samt Hof- og Stads=Rettens Dom, for saavidt paaanket er ved Magt at stande. J Salarium til Justitsraad Blechingberg for Høiesteret betaler Tiltalte 20 Rbd. Sølv. - Den fjerde Sag var anlagt imod Jens Christian Lind og Cand. Goldschmidt, betræffende et i No. 3 af Corsaren indført Stykke med Overskrift: Rescriptet af 31te Octbr. dette Aar samt ligeledes det under Overskrift Charivari indrykkede første Stykke med Postscript og det sidste Stykke under Rubrikken Nyhedsartikler. Ved Lands-Over- samt Hof og Stads=Rettens Dom af 12te Marts 1842 er Lind idømt 3 Gange 5 Dages Fængsel paa Vand og Brød og livsvarig Censur i Overeensstemmelse med Frd. af 27de September 1799 §§ 7 og 13, men Goldschmidt frifunden for Actors Tiltale i denne Sag, der alene for Goldschmidts Vedkommende blev indanket for Høiesteret, hvis Dom lyder saaledes: "Cand. phil. Meyer Adolph Goldschmidt bør hensættes i Fængsel paa Vand og Brød i 2 Gange 4 Dage. J Henseende til Actionens Omkostninger bør Lands-Over- samt Hof- og Stads=Rettens Dom for saavidt paaanket er ved Magt at stande. J Salarium til Justitsraad Blechingberg for Høiesteret betaler Tiltalte 20 Rbd. Sølv. (Fædrel.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-06-10
Ledige Embeder. Staby og Madum Sognekald Ribe Stift, 200 Rbd. Dette Embede er der allernaadigt forundt særdeles Lettelse i Skatter for Staby Sogns Vedkommende. - Ræhr, Hansted og Vixø Sognekald i Aalborg Stift, 140 Rbd. Dette Embede er blandt dem, hvilke der er forundt særdeles Lettelse i Skatter. (Begge opslaaede vacante den 26de Mai.) – Maribo og Hillested Sognekald i Lolland, 440 Rbd. (Opslaaet vacant den 2den Junii.) Embedet som residerende Capellan ved Bremerholms Kirke og Menighed i Kjøbenhavn, 450 Rbd. Thisted, Binderup og Duerup Præstekald i Viborg Stift, 320 Rbd. (Opslaaede vacant den 7de Junii.) Sognekaldet til Kjøbstaden Nykjøbing og Annexet Rørvig i Sjælland, 360 Rbd.; Jeberg og Lybye Sognekald i Viborg Stift, 330 Rbd. (Opslaaede vacant den 8de Junii.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-06-10
Befordringer. Forhenværende personel Capellan P.M. Barfoed er allernaadigst beskikket til ordineret Catechet og første Lærer ved Borgerskolen i Nestved; Sognepræst for Vindeby Menighed i Lollands-Falsters Stift, C. L. Ehrenreich, til Sognepræst for Vaabensted og Engestofte Menigheder i samme Stift; Licentiat i Theologien og Sognepræst for Jeberg og Lybye Menigheder i Viborg Stift, F. Nielsen, til Sognepræst for Lyngbye og Albøge Menigheder i Aarhuus Stift samt Forstander og første Lærer ved Skolelærer-Seminariet i Lyngbye; Sognepræst for Nykjøbing og Rørvig Menigheder i Sjælland, J. W. Jørgensen, til Sognepræst for St. Mortens Kirke i Randers; personel Capellan for Søerup og St. Jørgens Menigheder i Fyens Stift, J. L. Møller, til ordineret Catechet og første Lærer ved Borgerskolen i Kjerteminde, forhenværende personel Capellan paa eget An- og Tilsvar for Vissenberg Menighed i Fyen, P.N. F. Schiøtt, til Sognepræst for Aske Menighed under Lollands-Falsters Stift. - Opsynsmand ved Ørsløv Skov under Vestenborgs Forstdistrict paa Falster, C. F. E. Ernst, er allernaadigst beskikket til Skovfoged ved Daustrup under det 2det Kronborgske Forstdistrict.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-06-10
Kjøbenhavns Torvepriser den 3die Juni 1843. Rug 5 Rbd. 56 s. a 5 Rbd. 88 s.; Hvede, 5 Rbd. 72 s. 4 6 Rbd. 72 s.; Byg, 2radet, 3 Rbd. 76 s. a 4 Rbd.; dito 6 radet, 3 Rbd. 52 s. a 3 Rbd. 68 s.; Havre, 2 Rbd. 60 s. a 3 Rbd. 8 s.; røget Flæsk, Lpd., 2 Rbd. 8 s.a 2 Rbd. 20 s.; dito grønsaltet, 1 Rbd. 60 s. a 1 Rbd. 92 s.; Smør, Pd., 25 s. a 28 s.; Æg, Snesen, 17 s.a 19 s.; Gjær, Pd., 18 s. a 20 s.; Sjællandsk Smør, Fjerdingen, 13 Rbd. 48 s. a 15 Rbd.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-06-10
Reisende fra den 24de Mai til den 7de Juni 1843. Fra Gaabense til Vordingborg. Med Pakkeposten. Handelsfuldmægtig Manzius; Godsforvalter Strange. Med Personposten. Jomfru Plum, Jnspecteur Bindesbøll. Udenfor Posterne: Frøken Hammelef; Kammerherre Grev Reventlov med Familie og Følge; Ingenieurcapt. v. Dreyer; Capitain i Søetaten Fisker; Godsforvalter Thye; Dyrlæge Andersen. Fra Vordingborg til Gaabense. Med Pakkeposten. Forpagter Møller, Kjøbmand Kietz. Med Personposten: Fru Ibsen med Datter ; Frøken Gierulff, Madamerne Schrader og Bruun; Dhrr. Müller og Lindholm; Madan Schou med Datter, Fru Rothe med Pige; Fru Staffeldt; Jfr. Møller; Hr. Boval, Kjøbmand Jensen. Udenfor Posterne: Madamerne Jacobsen, Clausen og Bose; Barbeersvend Keis ner; Fruerne Holm og Gatschenhofer; Hr. Bonnesen; Major Flindt; Secretair Schmidt; Oberstinde Schulz; Adjunct, Lembke med Familie; Forpagter Ryppel.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-06-10
Med Dampskibet "Caroline Amalie, ankom fra Kjøbenhavn til Gaabense den 2den Juni, Madan Scheel, Provstinde Heiberg-Jürgensen med 3 Børn og Pige; Forv. Hammecken; Madam Jürgensen med Datter; Oberstlieutenantinde Fibiger; Jomfruerne Fibiger og Petersen; Commerceraad Salomonsen med Frue; Pastor Dons; Registrator Rosenstand Goiske; Frøken Rosenstand-Goiske; Cand. Winther med Kone; Gjørtler Lundqvist; Guldsmedlærling Boas; 6 Haandværkssvende og en Tjenestepige. – Fra Aarhuus: Landvæsens eleverne Fogh. Holst og Hansen. - Samme Sag afgik til Svendborg: Madan Jørgensen med Barn; Jomfru Bahnsen; Skipper Jørgensen. - Den 5te Juni ankom fra Svendborg til Gaabense. Forpagter Arnkiel med Søster og Datter; Skipper Jørgensen. - Samme Dag afgik til Kjøbenhavn: Jomfruerne Jensen og Steen; Madan Bastrup; Handelsreisende Lund; Ritmester Linderstrøm; Kammerjunker Harthausen; Registrator Rosenstand-Goiske; Adjunct Lund; Forpagter Møller; Styrmand Smidth; Exam. jur. Krogh; 1 Haandværkssvend og 2 Soldater.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-06-10
Udenlandske Efterretninger. Overalt i Spanien hersker stor Gjæring i Gemytterne, men endnu indtil Slutningen af forrige Maaned havde denne ikke egentlig yttret sig i Handlinger. Man var forberedt paa Alt, og Jngen turde stole paa den nærmeste Fremtid. Samtidig med Opløsningen af Cortesforsamlingen havde Regenten erklæret, at det var overladt til Befolkningen selv, om den vilde betale Skatter, da disse ikke vare bevilgede af Deputeretkammeret, og herved miste de spanske Finantser 60 Millioner Regler. Den nye Krigsminister Hoyos har allerede taget sin Afskeed, enten paa Grund af den slette Modtagelse, han fandt, eller fordi han var kommen i Uenighed med sine Colleger. J Valencia var en Opstand udbrudt, men den blev strax igjen dæmpet; derimod var Regjeringen meget bekymret for Saragossa og Barcelona, hvor Oberst Prim virkelig har begyndt at samle en Hær af Misfornøiede Det franske Deputeretkammer har, efter en grundig Drøftelse i flere Dage, med 158 Stemmer mod 147 forkastet Regjeringens Forslag, at de ældre Kobbermynter skulde inddrages, et nyt Slags Skillemynt af Bronce udpræges og Pengemyntningen alene concentreres i Paris. Den 3die ds. blev Comiteebetænkningen over Budgettet for 1844 forelæst. Comiteen billiger i det Hele Regjeringens Udgiftsforslag, men tilraader dog en Besparelse af 18 Millioner, hvorved der endda bliver en Under ballance af 14 Millioner. Frankrig har i indeværende Aar ikke mindre end 261 Millioner Fr. at udrede som Afdrag paa sin Statsgjæld. – J Paris dreiede Underholdningen sig fornemmelig om Hertugen af Aumales glimrende Krigsbedrifter i Algier, og denne Prindses Tapperhed, Raskhed og Rolighed under Faren bidrog meget til at gjøre Kongehuset yndet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-06-10
Fra Jrland vedblive Efterretningerne at lyde foruroligende. Regjeringen træffer med største Jver saadanne Foranstaltninger, som tyde paa, at den anseer O'Connels og hans Tilhængeres Bevægelser, for meget farlige, overalt forstærkes Besætningerne med engelske Soldater, paa alle faste Pladse op dynges Kanoner og andre Krigsfornødenheder, og flere Krigsdampskibe krydse uden for Kysterne for at kunne bringe Hjælp til ethvert Sted, hvor Uroligheder maatte udbryde. Fornemmelig er Slottet og Kasernerne i Dublin indrettet til en meget stærk Fæstning, hvor Vagten er forøget med en heel Bataillon, og hele Besætningen har faaet Ordre Nat og Dag at holde sig beredt paa første Vink Thiers Keiserrigets Historie tager hans hele Arbeidskraft i Beslag. Han staaer op hver Morgen Kl. 5, og har i lang Tid vedblevet dermed uden Undtagelse. Værket skal bestaae af ti Bind, hvoraf mere end Halvdelen allerede er færdig, og dersom ingen uventet Hindring indtræffer, vil det Hele være fuldført og halvandet Aar. Thiers er meget begunstiget ved sit stærke Helbred og den overordentlige Lethed hvormed han arbeider. Nogle Brudstykker af Værket, hvilke han har forelæst sine Venner, have saavel ved den klare og bestemte Fremstilling af Begivenhederne, som ved Nyhederne deri og i de udviklede Anskuelser vakt en høi Grad af Jnteresse. Aldrig har nogen Historieskriver havt flere Documenter og Hjelpekilder til sin Raadighed, end Hr. Thiers; han har kunnet samle alle de berømte Mænds Udsagn, som omgave Keiseren; han har Adgang til alle Archiverne, og der er, saa at sige, ikke en eneste Omstændighed i Keiserens Liv, der ikke er kommen til hans Kundskab og oplyst ved paalidelige Vidnesbyrd. Det er vanskeligt at gjøre sig en rigtig Forestilling om Omfanget af de Forarbeider, og om den Betænksomhed, hvormed han gaaer frem. J de Maaneder, som Hr. Thiers aarlig tilbringer hos sin Svigerfader i Lille, har Generallieutenant Corbineau ladet Tropperne af den Division, han commanderer, fremstille de vigtigste af Keiserens Feldtslag for Hr. Thiers, og ladet Armeebevægelserne efterligne saa nøiagtigt som muligt. Hvorvidt en slig Fremstilling kan være en Historieskriver til Nytte, kan maaskee være tvivlsomt, men vi nævne denne Omstændighed som et Exempel paa, at Thiers Jntet lader uforsøgt forat komme til grundig Kundskab om de Begivenheder, hvorom han har at fortælle. Han besidder en udmærket Samling af Planer og Korter, og synes derefter at have studeret alle den keiserlige Hærs Bevægelser med den meest samvittighedsfulde Nøiagtighed. Værket selv imødesees forøvrigt med den største Utaalmodighed, og hvor overordentlig end den Lykke er, som hans Revolutionshistorie har gjort, saa vil dog rimeligviis Keiserrigets Historie (Berl. Tid.) gjøre endnu større Lykke.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-06-10
Gudstjeneste. Jmorgen begynder Gudstjenesten i Nykjøbing Kirke Kl. 10.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-06-10
AVERTISSEMENTS. En Fugleskydning ved Nykjøbing. vil blive afholdt i Juli Maaned, hvilket herved foreløbig bekjendtgjøres. Lollands Sparekasse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-06-10
At Hr. Postmester v. Staffeldt i Nysted velvilligst har tilbuden sig at besørge Capitaler indsatte og igjen opsagte i Lollands Sparekasse, bringes herved til almindelig Kundskab for dem, som i denne Henseende ville benytte hans Tjeneste. Nakskov den 1ste Juni 1843. Directionen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-06-10
Huusleilighed. Stederne No 180 og 181 beliggende i denne Byes Tillegade med tilliggende Gaardsrum og Baghuse ere at erholde tilleie til Michaeli Flytttid d. A., naar man derom henvender sig til undertegnede Eier. Nakskov den 4de Juni 1843. R. Eigler.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-06-10
Den mig tilhørende Eiendomsgaard med tilliggende Huus i Egeløv med et Areal af circa 50 Tønder Land foruden Tørveskiær, der ere i udmærket god Drift, agter jeg underhaanden at bortsælge. Af Kjøbesummen kan det halve blive indestaaende i Eiendommen, som strax kan tiltrædes. Nørre Alslev den 8de Juni 1843. Jens J. Bødker.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-06-10
Jndkaldelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-06-10
Creditorerne i Stervboet efter afdøde Gaardmand Zier Hansen i Abed, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, til at beviisliggjøre deres Fordringer, for undertegnede committerede Skifteforvalter. Søllestedgaard den 3die Juni 1843. P. C. Clausen. Adressecontoirets Commissionairer eret Over Bager. Thierry i Rafsen, Kammer, Suhr i Navn, passererteur Christensen i Stokkemarke, Boghdlr. Giegengack i Maribo, Apotheker Grundtvig i Saxkjøbing, Postmester v. Staffeldt i Nysted, Kbd. Wulff i Stubbekjøbing og Færgeforpagter Arnkiel i Gaabense.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-06-12
Lollands Falsters vente. Stift, Redigeret, trykt og udgivet af W. F. Laub i Nykjøbing. Mandagen den 12. Junii. No 69. Brev, fra den danske Missionair L. D. Hass, forhenværende Præst i Medolden i det Slesvigske, til Magister Lindberg. Budja ved Smyrna den 22de December 1842. Langt om længe faaer jeg da en Smule Ro, saajeg kan tænke paa at skrive Dem et Par Linier, til, kjære Lindberg! De og mine andre Venner og Brødre i vort kjære Fædreneland maae for det Første tage til Takke med sparsomme, uordentlige og lidet indholdsrige Breve, og kun den Overbeviisning, at det, i ethvert Tilfælde er vore Venner i Hjemmet kjærkomment at høre fra os, bringer mig til at skrive Noget om vort befindende og vore Omstændigheder, samt om hvad der hidindtil har mødt os af Jnteressant, Eventyrligt og Mærkeligt. J Haab om at De alt kjender Jndholdet af mit Brev til F. Fenger og altsaa veed, at vi lykkelig ankom til Smyrna og maatte for det Første tage ind paa et Gjæstgiversted, vil jeg, uagtet der kunde være Meget endnu at fortælle om vor Reise, begynde med Asiens Fastland og lade det sorte Hav med Donauen samt Marmorghavet med de daarlige Dardaneller i Sundet fare, og kun bemærke, at vi ikke saae meget til Asiens Kyster eller de græske Øer, fordi Veiret baade Dag og Nat var tage fuldt, førend Skibet løb ind i Bugten ved Smyrna om Morgenen den 1ste December, medens Solen adsplittede og bortjog Skyer og Taage.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-06-12
Vi ere nu alle ved god Helbred og overvinde Kulden ved Hjælp af 2 engelske Arnesteder og Jordbærtræets Rødder, som Grækerne bringe til Byes, spise Honning af vilde Bier istedet for Smør, som om Vinteren er meget dyrt her, lade det billige og meget gode Kjød af unge Ørne og Vildsvin, hvoraf her er nok, smage os godt, bage selv Brød af en Slags Hvedemeel, faae Grød af Riis og Semidalia (en Slags Gryn af Hvede), drikke Thee, Kaffe og Viin, der kjøbes her til samme Priis som godt Øl i Kjøbenhavn, ikke at forglemme det delige Vand, som strømmer til os fra Bjergene og det i saadan Overflødighed, at Haugen, selv i den tørreste Sommer, kan vandes tilstrækkeligt dermed, og desuden et tyrkisk Bad, som er en gammel Jndretningher, og forsynes naarsomhelst Nogen vil bruge det. Mælk er meget dyr, og vi erholde derfor kun lidet, men Frugter, og det de bedste, Figener, Rosiner og alle Slags Nødder ere saare billige og maae derfor, naar vi mangle dansk Søbemad, udgjøre vor anden Ret til Middag. Med de bedste Figener kan en Huusholdning som vor blive tilstrækkelig ja rigelig forsynet for 2 a 3 Mark om Maaneden. Levnetsmidler ere altsaa i det Hele taget, selv Sukker iberegnet, ingenlunde dyrere end i Kjøbenhavn, men vanskelig er Transporten fra Smyrna herud af mange Ting, som ikke kunne faaes i Landsbyen selv; thi uagtet det er en stor By og en stor Deel af den beboes den meste Tid af Aaret af formuende græske, armeniske, tyrkiske og europæiske Familier fra Smyrna, hvoriblandt især Englændere, (hvorfor her og er et engelsk Capel, hvori holdes Gudstjeneste hver Søndag) er den kun daar ligt forsynet med det Nødtørftige til Livets Ophold Jeg indseer derfor godt, at der slet Jntet svares ved at boe paa Landet og forstaaer alt, at hvis jeg ikke havde havt Kold med, der snart vil kunne lære saa Meget, at han kan reise til Smyrna (hvor Alle kappes om at snyde Fremmede) og gjøre de imellem nødvendige Jndkjøb, vilde for megen Tid gaa tabt for mig med saadanne Ting, eller jeg vilde være bleven nødt til at holde en Karl foruden en Pige. Tjenestefolk ere ei gode at bekomme her, thi deels er det alene Græker, som ville tjene hos Fremmede, deels ere de græske Tjenestefolk meget bedrageriske og tyvagtige. Dog maae vi see at faae en Pige snarest muligt. Her er det frit med Alt; man jager Tjenestefolk bort, som man ikke længere vil have, og gaae de selv bort, maa man lade dem (Dannev.) fare.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-06-12
Jndenlandske Efterretninger. Løverdags Morges Kl. 7 1/2 ankom Dampskibet Jris efter 46 Timers Seilads til Kjøbenhavn fra Stokholm, medbringende de 153 danske Studenter, som havde aflagt Besøg hos Studenterne Upsala; 56 Lundensere havde ledsaget dem, men vare tagne ombord og landsatte igjen i Malmø. Touren har været ualmindelig rig paa Glæde og Jnteresse, og vil sikkert forblive alle Deeltagerne uforglemmelig. Kun Henreisen var mindre behagelig formedelst haardt stormende Veir, der nødte Skibet til Dagen efter dets Afgang herfra, Fredagen den 2den Juni, at gaae i Havn ved Christianss.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-06-12
Løverdag den 3die Kl. 10 Formiddag ankom Selskabet til Calmar, hvor det gik i Land for at besee Stadens Mærkværdigheder, og efter en Jndbydelse af Borgerne at indtage en Frokost. Efter et Ophold af 4 Timer, der hengik paa den behageligste Maade, fortsattes Reisen til Stokholm, hvor man ankom Søndag den 4de dennes Kl. 3, herfra drog Selskabet næste Morgen tidlig paa mindre Dampskibe op af Mælaren til Upsala, hvor det fandt en selv de tillidsfuldeste Forventninger overtræffende Modtagelse, der udgjorde Glandspunctet i den hele Reise. Herfra begav man sig Tirsdag, den 6te, Aften tilbage til Stokholm; med at besee denne skjønne Stad tilbragtes Onsdag den 7de, om Aftenen var en Fest af Stokholmerne arrangeret i Djurgaarden, hvilken man først forlod henimod Morgen, for faa Timer efter at forlade Sverig, fra hvilket man skiltes under de hjerteligste Afskedshilsener. (Fædrel.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-06-12
Odense den 8de Junii. Man seer nu overalt her i Byen og paa Landet de 22 Jndbydelse til Oprettelsen af en Fond for slesvigske Læreanstalter, der i en betydelig Mængde Exemplarer er udbredt blandt Folk af alle Stænder, saa at Enhver, som vil fremme Sagen, let finder en Subskriptionsplan, hvis den tilfældigviis ikke skulde være ham selv forelagt. Det er at ønske og haabe, et dette reent nationale Foretagende maa finde den almindelige Understøttelse, som det fortjener, og uden hvilken det ikke vil kunne bringe nogen Frugt; thi kun dersom det fortjener sit Navn af et nationalt Anliggende, ikke alene ved sin Natur og Betydning, men ogsaa derved, at hele Nationen optager det som sit og ikke lader det blive ved et ørkesløst bifald, kun da tør det ventes, at en Sum vil indkomme, tilstrækkelig til at give en Vending i den Æressag, Danskheden nu har at udkæmpe med den indtrængende Tydskhed. Det tør forudsættes, at Sagens Vigtighed ikke blot vil være indlysende for de videnskabeligt Dannede eller for de saakaldte høiere Stænder, men at ogsaa Menigmand vil indsee, at omend den danske Nationalitets Bevarelse – thi kun derom er Tale - i Slesvig for Øieblikket vel ikke umiddelbart berører hans timelige Velfærd, saa vedkommer den i høieste Maade det hele danske Fædreland. Men det danske Fædrelands Velgaaende maa jo ligge Alle paa Hjerte, og der hører ingen høi Aandsdannelse til, for at indsee, at til Syvende og Sidst er det dog den Grundvold, hvorpaa hver Enkelts egen Tilfredshed hviler. Thi skulde vel nogen dansk Mand, der ikke staaer saa lavt, at alle Tanker og Kræfter ene optages af Omsorgen for den daglige Føde, kunne føle sig tilfreds og lykkelig, naar han maatte sige sig selv, at han hørte til et Folk, som ikke er istand til at hævde sit Sprog og med det heller ikke sin øvrige Eiendommelighed i en Kamp, der ikke engang føres med Staal og Bly, men med Ordet og Folkets Villie, saa at Seiren er vis, naar kun Alle ville være enige og villige til nogen Opoffrelse for det Almindelige. Det var ret meget at ønske, at navnlig den velhavende Deel af Landalmuen, der her i Fyen er saa talrig, vilde lægge sig dette paa Hjerte og ikke lade sig afholde fra at give sin Skjærv af en utidig Frygt for at der kræves store Offere af dem. Jhvorvel det naturligviis maa paaskjønnes med Tak, naar Varmen for Sagen er stærk nok til at fremkalde klækkelige Tilskud, kommer det dog uden Tvivl mere an paa Maaden end paa Størrelsen, af Bidragene; thi Steen paa Steen gjør en stor Bygning. – Som vi erfare, ere endnu kun to af er en de her i Provindsen udsendte Lister komne tilbagetil Odense, tilfældigviis med ret charakteristiske Paategninger; Een har skrevet sig for 1 Mk., en Anden for 25 Rbd. og den Tredie for 500 Rbd. (Hemp. Av.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-06-12
Det medicinske Facultets Bedømmelse i den Ramkeske Sag skal allerede være afgivet og, som det hedder, lyde paa Simulation af Vanvittighed. Acterne skal allerede igjen være hos den herværende Overappellationsret til retslig Pleie; imidlertid haaber man almindelig, at – dersom gjentaget Revision skulde stadfæste den gamle Retsdom den allerhøieste Naade vil skride ind og ikke lade et Menneske henrette, der alleredehar lidt alle Qva lerne af en Henrettelse. Thi Forqvalernetil Retterstedet ere jo egentlig de grusomste. Og dersom R. altsaa ikke virkelig er vanvittig og følgelig har besiddet fuld Bevidsthed om sin Gang - saa har han jo allerede udtømt Dødsstraffens bittre Bæger. (Da.)J Haddeby ved Slesvig har ifølge Jtzeh. Wochenbl." en Folkefest fundet Sted den 28de Mai, hvor de forsamlede Personer, henved 300 i Tallet, besluttede at skjænke den holsteenske Deputerede Lock en Borgerkrone af Sølv. – J samme Blad opfordrer en nordslesvigsk Landmand sine sydslesvigske og holstenske Brødre til at slaae den samme Vei ind, som hine 22 danske Herrer og stifte en Forening til det tydske Sprogs Beskyttelse i Nordslesvig.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-06-12
J samme Blad spørges der fra Rendsborg, hvor der i Stilhed skal indsamles til Fordeel for Oprettelsen af danske Underviisningsanstalter i Nordslesvig (?) - om man hermed har til Øiemed, at lade endnu et Horn forfærdige til P. Hjort Lorenzen, for at han, lig Moses paa Sinai, begavet med tvende Horn, næste Gang vil paa Skamlingsbjerget vise sig for det Folk, som han vil føre fra tydsk Trældom ind i det danske Land Gosen?" (!)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-06-12
Digteren H. C. Andersen er kommen tilbage fra Paris og opholder sig for Tiden hos Grev Ranzau paa Breitenberg. (Berl. Tid)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-06-12
Forleden Dag gjorde i Kjøbenhavn et Par løbske Heste en betydelig Ravage i Gaderne i den store Strækning fra Adelgade over Kongens Nytorv til Rygade. De søndersplittede i Farten en Mælkevogn, væltede en anden, nedrev en GuldsmedsUdhængsskab, og overkjørte en Karl m. m., indtil de endelig af endeel sammenløbne Mennesker bleve standsede. - J Kjøbenhavn har en characteriseret Person, der havde paa uteerlig Maade behandlet et 12 Aars Pigebarn, Dagen efter at have tilstaaet sin Brøde, hængt sig i Arresten. (Aarh. Av.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-06-12
Hof= og Stadsretten har i Tirsdags afsagt Dom i en mod Fædrelandets Redacteur, J. A. Hansen, anlagt Sag for en i No 105152 af Fædrelandet indført Artikel: Om de augustenborgske Godsers Bankhæftelser, og frifundet ham for Actors Tiltale imod at udrede Actionens Omkostninger. (Berl. Tid.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-06-12
Ogsaa i Præstøe Amt blev 28de Maisfesten høitideligholdt ved Musik, Sang og Taler i en Skov, som ligger ved Høvdingsgaard, og hvortil henved 1000 Mennesker havde forsamlet sig. Pastor Rørdam holdt en Tale om Dagens Betydning osv. Festen tog imidlertid en sørgelig Ende, idet et Menneske tilsatte Livet derved: at en af Kanonerne sprang ved Affyringen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-06-12
Det var en Bondekarl i Livets bedste Alder, kun 22 Aar gl. Besyngerligt nok, at den første der afholdte Folkefrihedsfest krævede et saa blodigt Offer. (Kbhpst.)Man taler nu med Bestemthed om, at det vacante Høiesteretsadvokat-Embede, vil blive besat med Cand. jur. Brock, der med Lehmann concurrerede om dentsidst vacante, men nu besatte Ad(Aalb. Av.) vokat-Embede. Cancelliet har under 1ste d. M. ladet indanke for Høiesteret den mod Grosserer William Eilert Fiedler anlagte Sag. Advocat Rotvito er beskikket til Actor, Justitsraad Blechingberg (Fædrel.) til Defensor.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-06-12
Den tidligere omtalte Arrestantinde Sidsel Rasmusdatter af Møgeltving under Grevskabet.