JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-04-16
J Schlesw. Holst. Provindzialblatter, for Jan. og Febr. d. A., findes et Stykke om Brød korns Udførselsfrihed, hvis Forfatter er af den Mening, at uagtet det ikke kan nægtes, at fri Udførsel og Jndførsel befordre Handel og Skibsfart, og den første især fremmer Agerdyrkningen, saa kan man heller ikke fragaae, at uden Vished om at man besidder hvad man nødvendigen behøver, ingen Rolighed (!) i Staten lader sig tænke. Han henviser dem, der troe, at saa korn lige Lande, som Slesvig, Holsteen og Lauenborg, aldrig behøve at frygte for Kornmangel, til Historien, som lærer os, at selv Ægypten, Sicilien, den africanske Kyst, Lifland, Polen og Danzig have maatte friste den. Aldrig lader det sig med Vished bestemme, siger han, hvorledes de frugtbare Aar ville afvexle med de ufrugtbare; men man veed, saavidt der af Erfaringer kan sluttes, at i vort Clima blandt 30 Høste sædvanlig indtræffe 6 maadelige og 2 slette, eller hvert 10de Aar en ufrugtbar; hvilket udgjør i 90 Aar, 28 ufrugtbare, 27 gode og 36 maadelige, eller hvert 4de Aar mindre indbringende end de tre foregaaende. Ofte finder man ogsaa i 2 umiddelbart paa hinanden følgende Aar to mislykkede Høste, som f. E. 174849, 175253, 177071. - Preussen giver et lærerigt Exempel paa, hvor vigtigt det er at være forsynet med et tilbørligt Kornforraad. Det led i Aarene 1740, 1771 og 1772 intet af Korn mangel, uagtet Dyrhed og Hungersnød herskede trindt omkring det; thi det havde sørget for, at have et tilbørligt Forraad; det led derimod Mangel 1804 og 1805, fordi det ikke havde iagttaget denne Forsigtighed. Forfatteren gjorde i Aaret 1782 den Beregning, at naar de 600,000 Jndbyggere, hvortil han anslog Slesvig og Holsteens Befolkning, fortærede aarligen 600,000 Td. Korn, saa blev der, efter et Gjennemsnit af 25 Aar, hver Høst 208,000 Td. tilovers. Nu da Lauenborg, og en forbedret Jorddyrkning kommer til, maa dette Resultat blive meget større. Forf. gjør nu nogle Forslag, der tildeels, skjønt under andre Former, allerede ere blevne udførte ved Rente kamrets Skrivelse til Amtmændene af 15de Febr. d. A., hvorved Tilstædeblivelsen af de fornødne Qvantiteter Kornvarer, saavidt mueligt, ved Forpligtelser fra Vedkommendes Side, er sikkret. Den Maade, hvorpaa dette er skeet, maa ogsaa betragtes som den rigtigste og hensigtsmæssigste, thi Undersaatternes Lader ere de bedste Kornmagaziner, Staten kan ønske sig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-04-16
Om ubillig Huusleie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-04-16
Efter en stor Statscrise er det altid rigtigst, saa vidt mueligt, at overlade det til Tiden og Omstændighederne at jevne Tingene. Naar disse ikke kunne jevne dem, vil ingen menneskelig Magt, være istand dertil. Jntet er lettere end ved Forbud og Tvangsmidler, tilsyneladende at standse et Onde eller fremtvinge et Gode, men at beregne Følgerne i Tiden, at veie Fordelene paa den ene mod Skaden paa den anden Side, kort, at see Tingen i alle sine forskjellige Lys, det er, som Hamlet siger, the question, Forfatteren heraf har egentligen ingen Aarsag til at skrive noget Forsvar for Huusværterne Kjøbenhavn; han er selv bleven to Gange opsagt nogle Maaneder efterat han var indflyttet og havde anvendt anseelig Bekostning paa adskillige Jndretninger; men ligesaa overbeviist han er om, at der gives her, som overalt, lavtænkende Mennesker blandt Huuseierne, saa fuldkomment veed han og saa, at der gives iblandt dem mangfoldige retskafne og billige Mænd, der ikke bør forbyttes med hine. Jøvrigt er Leiens Opskruelse noget, som sædvanligen straffer sig selv, thi de Huuseiere, der tillade sig den, faae deres Værelser saa meget mere ødelagte ved den uophørlige Flytning, og ofte endog ikke deres Leie betalte, fordi de, da de ikke kunne opskrue den nok, nødvendigen maa lade sig nøje med uordentlige, uredelige Leiere, og uvederheftige Cautionister. Jkke sjeldent maa de lade hele Etager staae aldeles ledige. Ubillige Huusværter ere derfor i Almindelighed slette Regnemestere, thi naar de kunde regne rigtigen, vilde de snart indsee, at der sjeldent er noget vundet ved deres Opskruerie. Flytning er rigtig nok baade bekostelig og besværlig for Leieren; men den er det ikke mindre for Eieren, thi ved enhver Flytning lider en Bygning. Vel lade dette Slags Værter næsten aldrig noget istandsætte paa deres Bygning og ere ligegyldige ved at Værelserne forfalde nok saa meget; men tilsidst gaaer det dog ud over dem selv; thi beholde de Stedet, saa bliver det i Tiden saa forfaldent, at de nødsages til at foretage en HovedReparation, der i vore Dage er høist bekostelig og langt dyrere end naar det Forfaldne istandsættes efterhaanden, og ville de sælge det enten ved Auction eller underhaanden, saa vil Kjøberen, nok vide at beregne en saadan nødvendig Udgivt, endog maaskee større end den virkeligen er. Til Peter Foersom og hans Efterladtes mange Velyndere og Venner.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-04-16
At Tabet af Danmarks ædle, beskedne Foersom almindeligen og dybt føltes, det bevise de næsten mageløst mangfoldige og inderlige Klagetoner, der gjenløde ved hans Grav. At hans ædle Landsmænd ville ære den sjeldne Videnskabsmands og Kunstners Minde ved at sørge for hans Enke med sex uforsørgede Børn, derom bør Jngen tvivle.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-04-16
Jndsenderen, som er een af Foersoms ældste, hjerteligste Venner, og som nøie kjender hans Efterladtes Stilling, vover derfor at meddele Almeenheden Følgende.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-04-16
Hans Majestæt Kongen har allernaadigst tilstaaet Foersoms Enke en Benefice for det af hendes afdøde Mand, efter Shakespear og Schiller, bearbeidede Sørgespil Macbeth, men denne Belønningsforestilling er, af den Kongelige Theaterdirection, bestemt til næste Vinters Skuespiltiid. Det Borupske dramatiske Sælskab har givet en Forestilling til Bedste for Foersoms Efterladte, men bestemt Jndtægten, paa 250 Rbd. N. V. nær (som allerede ere leverede til Madame Foersom, til et Fond for Foersoms Børn. Sælskabet Thalia skal ligeledes have bestemt, at give en Forestilling for Foersoms Efterlevende, men ogsaa udsat Samme til næste Vinter. Jkke vil jeg her undersøge, om en Sum af nogle hundrede Daler engang i Fremtiden, kan være til saa megen Nytte for Foersoms Børn, som Samme untidigen kan gavne hans Enke til Underhold for Børnene, hvis bedste Grundsum sikkert er den gode Opdragelse og Underviisning de hidtil have erholdt og sikkert fremtidigen ville erholde. Blot vil jeg gjøre opmærksom paa at Foersoms Enke ikke hidtil har faaet anden Understøttelse, end ovenmældte 250 Rbd., samt den ikke betydelige Jndtægt af det Feldborg Hegerske Recitatorium, og at hun dermed og med den daglige Deel af sin aarlige Lønning (500 Rbd. S. V.) umueligen kan bestride hvad Foersoms anstændige Begravelse kostede, samt hvad til anden Gjælds Afbetaling og Børnenes Underhold og Underviisning dagligen udkræves. Det er saaledes, uagtet alle de anførte ædle Bestræbelser, indlysende, at Foersoms Efterladte fortiden i en langt høiere Grad behøve den dem af Private tiltænkte Hjælp, end til næste Vinter, da dem er forundt en Benefice fra det Offentliges Side. O. Erik Eiegods det gode Folk, Hvis Hjerte stedse var Din Ædlings Tolk, Hans aarle Grav her Møie grov og Kummer; Skal Elsktes Graad, end vække hist hans Slummer, Danus.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-04-16
Indenlandske Efterretninger. Delinqventen Claus Henrik Fyrstenberg af Jstedt, under Tremsbüttel Amt, som, for begaaet Mordbrand hos sin Hosbonde, af den holstenske Overkriminalret var dømt til at halshugges og Kroppen at opbrændes, er af Hs. Majestæt benaadet med at hensættes til Livstids=Arbeide i Rasphuset, hvilken Benaadning dog ei forkyndes før efter Dommens Publikation. De Grunde, som især talede for Dommens Formildelse, ere, at Domfældte endnu var mindreaarig, er meget enfoldig (hans eneste Bevæggrund til at afbrænde Huset var nemlig at faae Leilighed til at stiæle et Uhr fra sin Hosbonde, som altid havde behandlet ham meget got, og til hvem han ikke har noget Nag), og har nydt en slet Opdragelse, samt at han, efter fuldført Forbrydelse, kaldte paa sin Hosbonde og gjorde Anskrig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-04-16
J disse Dage er solgt ved Auction, afdøde Apotheker Stolpes Gaard i Frederiksberg Byes Alleegade, til Overkrigscommissair N. Giedde for 20,200 Rbd. N. V., og afdøde Tobaksfabrikør N. Bechs Gaard i samme Byes Smallegade, med tilhørende 3 Tdr. Land, til Hr. Urtekræmmer R. J. Grave for 15,820 Rbd. N. V. Peter Ruus, Færgemand i Helsingøer, har i Dagen ladet bekjendtgjøre, at da han d. 7de d. M. kantrede med sin Baad ved et paakommet Vindstød, blev han og hans medhavende Karl reddet ved den indroullerede Matros Morten Fischer, som ligeledes næste Dag i den stærke Storm frelste ved sit Mod to Fiskere fra Snekkesteen. Saaledes have fire Mennesker denne brave unge Mand at takke for deres Liv.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-04-16
Mariboe, den 10de April. Til den forheri disse Aviser omtalte nye opdagede Begravelse i Høifielde, ved Juellinge, valfarter i denne Tid Nakskoviterne i Hobetal. - Paa den Deel af den nye Hovedlandevei imellem Mariboe og Stokkemarke, som er fuldført, er paa en Korsvei anbragt tvende Veivisere, hver med tvende Arme, som udstrække Tommel- og Pegefingrene, og hvorpaa læses: "Til Østofte og Paarup." "Til Sørup og Haulykke. Man er i Nakskov, temmelig paa Spor efter nogle Falskmøntnere, som have forskjellige Steder bragt falske Kroner, af en Slags Composition, i Omløb. De skal være kjendelige derved, at de springe istykker, naar man slaaer paa dem. Paa nærværende Tid koster i Nakskov en Tønde Hvede 30 Rbd., en Tønde Byg 12 Rbd., en Tønde Havre 9 Rbd., en Tønde Rug 18 Rbd., en Tønde Ærter 18 Rbd. - Som en Sieldenhed kan bemærkes: at i Nakskov lader en sort Puddel Tævehund, som nylig har havt Hvalpe, men som bleve druknede, sig paatte af 2de Katte og en liden Griis af sjelden Farve og Tegning, der følger Hunden paa Gaden, som en Hvalp sin Moder. -Hr. Licht paa Hellenæs og Hr. Soel paa Adams gave have byttet Eiendomme, og sidste givet 40,000 Rbd. N. V. til Bytte. - De af Hr. Proviantsforvalter Tolderlund forhen eiende Gaarde i Nakskov, ere nu solgte til Hr. Kjøbmand og Farver Theisen, for den Sum 14,500 Rbd. N. V. Hr. Frederiksen paa Stiftscontoiret i Nyekjøbing, paa Falster har i denne Tid, af Hr. Proprietair Gjerding, kjøbt Norregaard i Fuglse Herred her i Lolland, for den Summa 36,000 Rbd. N. V. Ovenmeldte Hr. Proprietair Gierding har igjen kjøbt den Hr. Smidt i Radberg paa Falster tilhørende Eiendomsgaard, for den Summa 16,000 Rbdlr. N. V. - Efter nogle Dages Varme har en skarp bidende Kulde indfunden sig med Nordvest. Luften hænger fuld af Snee og Hagelskyer. J Aftes omtrent Klokken 10 begyndte det at snee temmelig stærkt. Pløiningen er nu i fuld Gang: men da vi i den saakaldte svundne Vinter næsten ingen Frost har havt, saa er Jorden, som en Følge deraf, overordentlig haard og udfordrer meget Arbeide. Om Græsroden, der baade i Fjor og i Aar har været i fuld Grøde, har berøvet Jorden, der, naar den tilbørligen dyrkes, er mere taknemmelig end Menneskene, sin Kraft til Vaarkornets Frembringelse, maae vi overlade til den Usynlige, der med Faderhaand leder og styrer Naturens Kræfter, og dens Love til det bedste og viseste Øiemeed. Kaster man imidlertid et Blik tilbage over Vinteren, saa finder man den at være saa stormfuld, at af 90 Dage stormede det i 17, og blæste heftigt i 50 Dage, og det med en saa vedholdende Vesten Vind, at Vinden blæste i 72 Dage fra Vesten og kun i 16 Dage fra Østen; og saa regnfuld, at det regnede og sneede i 13 Dage; saa mørk og taget, at Solen lod sig ikke see i 66 Dage; og saa mildt, at Jorden saa at sige stedse var i Grøde, aldrig hvilte, og hele Planteriget stod altid bereed til Udspring. (Mariboe Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-04-16
Den befrygtede Efter vinter synes nu at ville komme. Med skarpe nordlige Vinde og klar Luft fryser det saa alvorligt, at Solen om Dagen ei engang formaaer at optøe Jsen. Af og til indfinder sig derhos stærke Hagelbygger, og i det Hele tegner det til sandt Aprilveir. (Hempels Av.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-04-16
Hr. Jversen i Odense meddeler i sin Avis af 11 April følgende: Skilderiet har talt om Markeders Skadelighed i flere Henseender. En anden har vildet forsvare samme; men i sidste Nummer har Skilderiet tydeligen godtgjort hvorfor de ere skadelige; hvortil endnu kunde føies: at hvad der i Fortiden gjorde samme fornødne, - Den stakkels bortfalder nu aldeles. Kone, som i forrige Avis meldtes om at være bleven skoldet, er nu død, efter at hun efter den ulykkelige Tildragelse havde født for tidlig. Barnet kom endda levende til Verden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-04-16
Aalborg. Hvad man i den Viborger Samler af 22de Marts forleden læste om det smukke Syn, som den 3 og 4 April ved klart Veir vilde lade sig see om Aftenen, da Venus eller Aftenstjernen skulde komme til at bedække Syvstjernen, indtraf i Ordets egentlige Forstand ikke, hvad enten man vil tænke sig ved Syvstjernen de sy med blotte Øine kjendelige Stjerner, eller den klareste og største blandt disse 7 Stjerner selv; ikke heller vil det nogentid kunne indtræffe, da en Planet, hvis største synlige Gjennemsnit gaaer ikke over 52 Secunder, naar den er Jorden nærmest, vil aldrig kunne dække en Constellation af 7 Stjerner, eller, om man vil, af 120 Stjerner, hvilke sees deri med et bevæbnet Øie paa en Strækning af over 1 1/2 Grad eller 5400 Secunder i Bue, og endnu mindre kunde den gjøre det denne Gang, da dens Gjennemsnit var kun 30 a 32 Secunder i disse Aftener. Vil man forstaae denne Bedækning blot om en Gjennemgang igjennem disse 7 kjendelige Stjerner, som vel Meningen skal være, saa indtraf den heller ikke; thi Venus tog Veien i sin Bane tæt Vesten og Norden for den nærmeste af dem, Taygeta kaldet, ladende de andre Østen og Syden for sig, og kom den klareste, nemlig Alcyone i Conjunctionen kun paa 33 Minuter nær. J Aaret 1785 og især i Aaret 1793, den 1ste April indtraf det derimod rigtig; thi da gik Venus igjennem Syvstjernen, og dækkede ved sin Gjennemgang Alcione selv. J Aaret 1801 den 2 April, gik den ligeledes gjennem dens 7 kjendelige Stjerner, men lod den klareste af dem 9 Minuter Syden for sig. J Aaret 1809 den 3 April gik den mere nordlig igjennem denne Constellation med 23 Minuters Afstand, fra den. Og denne Gang gik Planeten dens klare Stjerner Vesten og Norden ganske forbi. Dagskjæret og Planetens stærke Lys hindrede paa den ene Side, og siden Maanskinnet paa den anden, at man ikke let med det blotte Øie kunde blive Forbigangen vaer, eller faae noget ret af dette Syn at see. (Wandals Aalborger Avis.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-04-16
Viborg. Anden Paaskedags Morgen saaes her omtrent fra Kl. 7 til 9 i en hvid fra Solen. udgaaende Ring, 4 Bisole og desuden inden forden nordvestre Kreds en temmelig stor regnbufarvet Ring, der dog forsvandt for Visolene. Den nærmeste Betydning heraf har været at Luften er bleven koldere og har givet endeel Storm med Frost og Sneebygger. (Viborger Samler.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-04-16
Kjøbenhavns Børs d. 15 April. Cours. Hamb. 2 M. 542, a vista 659. Amsterdam 2 M. - , a vista - . London 2 M. 23 1/2 Rbdlr. Paris 2 M. - - . Spec. 655. - Specier solgtes til 33 1/2 a 34 Rbmk., for Committeesedler blev givet (med Rente) 93 1/2 pr. 100; Oblig. (uden Rente) 80. Norske Rbksedler 25 a 25 1/2. Norske Species. 23 a 24. Svenske Sedler. 9 Mk. 4 s. a 9 Mk. 8 s. - Disconto 10 PC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-04-16
J Gaar solgtes her ved Auction følgende, af afd. Conferentsraad Baron v. Eggers til det forrige schlesw. holst. Laane-Jnstitut pantsatte Statspapirer: I consign. Bankfondsbeviis paa 8000 Rdlr. Species, i dito paa 2200 Rd. Spec., i dito paa 9780 Rd. Spec., 1 dito paa 9656 Rd. Sp., 1 dito paa 400 Rd. Spec., i dito paa 2000 Rd. Sp., I dito paa 2856 Rd. Sp., 7 dito, hver paa 4000 Rd. Sp., 1 dito paa 12,000 Rd. Sp., 1 dito paa 5908 Rd. Sp., 1 dito paa 500 Rd. Sp., med 3 1/2 PC. Rente, for 140 til 160 Rbdl. N. V. pr. 100 Rdlr. Spec. I transport. Statsfondsbeviis paa 6400 Rdlr. Spec., i dito paa 1060 Rdlr. Spec., i dito paa 2744 Rd. Sp., 1 dito paa 800 Rd., med 4 PC. Rente; I dito paa 8000 Rdl. Spec., med 3 PC. Rente, for 168 til 174 Rbdlr. N. V. pr. 100 Rdlr. Spec. 4 Kgl. Finantscoll. Oblig. af 1ste Jan. 1797, hver paa 500 Rdl. Spec., nu gieldende for 1000 Rbdlr. rede Sølv; 2 dito, hver paa 1000 Rdlr. Spec., eller 2000 Rbdlr. rede Sølv, for 61 Rbd. rede Sølv pr. 100 Rbdlr. rede Sølv. 1 Rigsbank-Obligation paa 400 Rbdlr. S. V., 2 dito, hver paa 500 Rbdlr. S. V., 5 dito, hver paa 1000 Rbdlr. S. V., 1 dito paa 520 Rbdlr. S. V., 2 dito, hver paa 500 Rbdlr. S. V.; med 6 PC. Rente, for 148 til 168 Rbdlr. N. V. pr. 100 Rbdlr. S. V.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-04-16
Blandede Efterretninger. Under 20de Marts har Hs. Majestæt naadigst tilladt, at Licentiatus Medicinæ F. Holst maa disputere for Doctorgraden i Medicinen ved det Norske Universitet, og derefter legitime creeres. (Norsk Rigstid.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-04-16
J den norske Rigstidende af 5te April findes følgende occonomiske Underretning, tagen af Drammens Avis: "J et Land, hvor det er enhver Borgers Pligt, at formindske Consumtionen, og enhver Udgift til Fremmede, vil efterstaaende Underretning om Brændeviins Tillavning af Rønnebær (Rognebær) maaskee ikke være uvelkommen: "Et Rønnebærtræ, 20 Aar gammelt, giver i Almindelighed 1 1/2 Skjeppe Bær. En Skjeppe Bær giver 3 Potter Brændeviin af 28. Procento Alkohalv Styrke. Det fra Destilleringen tilbageblevne anvendes til Qvægfoder. Værene stampes alene i et Trætrug, saa at intet Bær bliver heelt, enhver Skjeppe stampede Bær fortyndes med tre Potter kogende Vand, og overlades derpaa til sig selv i Mæskekarret, da Gjæringen begynder uden al Tilsætning af Gjær. Massen behandles da paa sædvanlig Maade. Brændevinct bliver fortræffeligt, og kan endog anvendes til fine Liqueurers Tilberedning. Træets Dyrkning er let. J Marts Maaned (her saasnart Foraaret tillader det) saaer man 12 Tommer dybt radeviis i Jorden de af fuldmodne Bær udvaskede Frøkjærner, forplanter, efter 2 "Aars Forløb, de opvoxede Træer i Træskolen, i hvilken de hurtigen voxe i Veiret, og alt i en Alder af 5 Aar kunne udplantes videre."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-04-16
Af Prøver, som ere gjorte her i Drammen med at brænde Brændeviin af Rønnebær, kan man forsikkre, at man af denne Frugt erholder et Brændeviin, som i Smag overgaaer alt det Druebrændeviin, vi faae fra Udlandet. Saameget Brændeviin, som ovenanført, erholdt man dog ikke af en Skjeppe Bær, men man har mueligens ogsaa begaaet Feil ved de første Forsøg, som gjentagne Prøver alene vil oplyse. Gjæringen er Hovedsagen, og denne medtager en temmelig Tid; dog maa, som sagt, ikke bruges Giær, naar Brændevinet skal erholde sin fine og behagelige Kjerne smag. Naar dette Brændeviin forædledes ved Ælde, som andre Drikkevarer, da maatte det blive fortræffeligt. Farven er hvid, men man kan let give det en anden Farve. - Man maatte ønske, at enhver Landmand for Fremtiden vilde med Alvor lægge sig efter Rønnebærtræets Dyrkning, baade fordi det er smukt og tillige et overmaade nyttigt Træe. Hvor Jordbunden tillader det, burde man ved alle offentlige Veie, ved Gjærder, i Skovpletter o. s. v. henplante Rønnebær træet og frede det. Naar Norge af dette Træe kunde have det Brændeviin, som forbruges i Landet, da vilde Besparelsen, som derved opnaaedes, ikke udgjøre et ubetydeligt Lod i Handelsbalancens Vægtskaal.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-04-16
Den høie Direction for Kjøbenhavns Borgerskoler har modtaget 100 Exemplarer af Bladet om Maaneformørkelser og Jordens doppelte Bevægelse, og havt den Godhed at besørge dem gjennem Skolekommissionerne til Lærerne. Ligeledes har Provsten paa Regentsen og Jnspectorerne paa de andre Collegier uddeelt et lignende Antal til Alumnerne. For disse mine Colleger og academiske Medborgere holdes Foredrag derover, Fredag d. 18de April, Kl. 79 paa Ehlersens Collegium. De hidtil solgte Billetter gielde ogsaa for denne Aften, men ei de ellers frit uddeelte, undtagen for Saadanne, der have været forhindrede at benytte dem Løverdagen den 5te, da jeg første Gang forklarede det; dog maajeg bede Vedkommende uleilige sig forinden til mig, da kun et vist Antal kunde tegnes. Jeg træffes bedst om Eftermiddagen mellem Kl. 2 og 6. Løverdagen efter ved samme Tid, forklares det andet Blad, 1/2 Ark, om Maanens Egenheder, som Biplanet. Adgangen betales hver af disse Dage med 1 Mk. ved Jndgangen. Exemplarer af begge Blade faaes hos mig og Portneren paa Collegiet for 1 Rbd. hvert. Naar man i Skoler, Klubber og Familieselskaber tage 6 Exemplarer, forklarer jeg dem uden videre Betaling, og man kan da faae saa mange flere Blade man vil, for1 Mk. Stykket. J. W. Bruun, Farvegaden Nr. 144.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-04-16
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-04-19
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. s QvotaskeFjortende Aargang. No. 31. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 19 April 1817. . Reformationsfestens Høitideligholdelse 1717. For at kunne anstille en Sammenligning imellem den Jubelfest, der skal holdes 1817, og den, der blev holdt 1717, vil det ikke være unteressant at erfare, hvorledes den sidste Fest blev høitideligholdt her i Landet. Den feiredes i Kjøbenhavn og i de øvrige Rigets Stæder. Efter at den Søndagen forud var bleven forkyndt fra alle Prædikestole, blev den d. 31 Oct, indringet, og begyndte derpaa i følgende Orden, Kongen og den hele Kongelige Familie bivaanede Gudstjenesten i den festeligen smykkede Slotskirke. En til Festen passende Kirkemusik opførtes, et Te Deum blev afsjunget, og Canonerne løsnedes tre Gange fra Voldene og Flaaden. Paa Universitetet holdt den første Professor, Dr. J. Bartholin, en latinsk Tale. Paa samme Tid holdtes paa Universiteterne i Kiel, i Greifswalde, som den Gang var i danske Hænder, paa Gymnasiet i Odense, saavel som andre Cathedral- og lærde Skoler, Jubeltaler. Ved Gudstjenesten opførtes i alle Kirker Musik, ogsaa løsnedes Canonerne fra Aggershuus og Rendsborg Fæstning. Den næstfølgende første November begav Kongen sig med den Kongelige Familie og de første Standspersoner, i høitidelig Procession, til Frue Kirke, hvor Gudstjenesten forrettedes paa samme Maade som den foregaaende Dag i Slotskirken. Sjællands Bisp, Chr. Worm, holdt en Jubelpræken. Ogsaa prækede sanne Dag de øvrige Biskopper i begge Rigers Domkirker, ligesom og General=Superintendenterne i Hertugdommene Slesvig og Holsteen, i Forpommern og Grevskabet Oldenborg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-04-19
Paa de anførte Universiteter, paa Gymnasiet i Odense og i de øvrige Skoler, blev der holdt Taler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-04-19
Lignende academiske Taler bleve holdte d. 2 Nov. i det Kjøbenhavnske Universitets øverste Høresal. holdtes en Tale af den theologiske Prof. Steenbuch.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-04-19
Den 3 Nov. begav Kongen og den Kongelige Familie sig henimod Kl. 11 i et ligesaa høitideligt Tog, som forrige Gang, til Universitetets øverste Høresal, for der at overvære den academiske Høitidelighed. Biskoppen holdt her en latinsk Tale, og det Kgl. Capel opførte for og efter Talen en skjøn Musik. Ved denne Leilighed blev der uddeelt en stor Guld-og en Sølvmedaille, og en Deel af den sidste blev om Eftermiddagen Kl. 3. udkastet blandt Folket, men dette opvakte en Tumult, der letteligen kunde have forstyrret Høitideligheden, og tjente til Beviis paa, at slig en Gavmildhed, hvor priselig den i og for sig er, dog kun er en selvudstrørt Sæd til Uordener. Foruden disse Medailler blev endnu en større præget, paa hvis ene Side Luther og Johan Bugenhagen, stode, hiin paa høire, som de Tydskes Apostel, denne paa venstre, som de Danskes Apostel, paa den anden Side saaes Kong Frederik d. 4des Billede.