Berlingske Tidende, 1762-05-03
Udi forrige Uge ere fra den 24de April til den 1ste Mai her i Staden copulerede 23 Per. Føde 30 Drenge, 20 Piger, tilsammen 50, Døde 51 Mænd, 29 Qvinder, 27 Drenge, 12 Piger, tilsammen 119. Ere saa 69 flere Døde end Føde. De Døde ere bortdøde af følgende Svagheder: Alderdom 15, Barselseng 3, Blodstyrtning 1, Brystsyge 42, Dødfød 1, Falden, til Døde 1, Feber 4, Hidsig Feber 5, Mæslinger 2, Nyefød 2, Pleuris 1, Slag 27, Sprinkler 1, Sting 3, Tærende Soge 6, nangivne Svagheder 3, Vattersoet 1, Verk 1. Ved Kiøbenhavns Told Kammer ere fra den 26de April til den 1ste Mai indkomne 94 Skippere med efterskrevne Vahre, 6017 Tdr. Rug, 1454 Tdr. Byg, 1682 Tdr. Hvede, 3619 Tdr. Havre, 276 Tdr. Erter, 255 Tdr. Gryn, 57 Tdr. Meel, 132 Tdr. Smør, 604 Tdr. Kiød, 242 Tdr. Sild, 26 Tdr. Ask., 11 Tdr. Saltfisk, 1 Td. Miød, 2 Tdr. Frugt, 241 Skpd. 8 Lpd. Flesk, 7 Skpd. 12 Lpd. Oste, 2505 Stkr. Oste, 18 Oxehoveder, Edike, 9 Lpd. Tælle, 10 Ohl Æg, 85000 Muur og 1000 TagSteen, 17 Skinker, 310 Pølser, 801 Stk. Skind, 662 Stkr. Huder, 205 Stkr. Lax, 20000 Stkr. Saffianskind, 2330 Bundter, 5375 Ruller og 7938 Pd. Tobak, 1364 Stkr. Blye, 22 Calder Slibe=Steene, 1447 Calder Steen=Kul, 682 Baller Uld 5 Sække Humle, 3200 Stkr. Boutellier, 112 Kister Glas fra Rostok, 750 Favne Brænde, samt endeel Bræder, Planker, Baandskager og Vine. De Udgaaende ere 141 i Tallet og have udført: 172 Tdr. Rug, 200 Tdr. Malt, 1744 Tdr. Havre, 59 Tdr. Tiære, 691 Tdr. Salt, 89 Tdr. Sild, 3 Tdr. Tran, 695 Stkr. Oste, 16 Tdr. Sild, 873 Tdr. Steen Kul, 2 Skpd. 10 Lpd. Flesk, samt endeel Vine og Sendingsgods. Nytten af Prisers Udsættelse er ligesaa bekiendt, som velgrundet Vi i den menneskelige Natur. Mange Landes Erfarenhed aflegge ge det tilstrækkeligste Vidnesbyrg derom. Videnskaberne ere oplivede, Konsterne befordrede, begge Deele formerede med nye og nyttige Opdagelser. Store Sieles Fortrin er sat i Lyset; Vittige men fortrykte Hoveder ere revne ud fra Mørket; Fortienester, ere alleroftest i denne Arcopagitiske Ret erkiendte for Fortienester: Lande, som af den ved Priser i forrige Hundrede Aar lagte Sed nu høste fordeelagtige Frugter, blive paa samme Maade ved at plante Væxter, som skulle nytte det følgende. Vort Fædreneland har seet andre Landes Fordeel og kiender Kilden. Fædernelandets Fader har aabnet den hos os. Selvlamme mægtige og kierlige Haand, der har gjort de mange andre nyttige Stiftelser, har og gjort denne. Landhuusholdningen, den for et Land saa umistelige Videnskab, udbreder sig hos os. De Oplysninger og Opdagelser, som den Kongelige Gavmilded aarligen forskaffer, giøre at denne Videnskab udskyder sig i flere Greene til flere Frugter for den beste Monark elskte Folk. De smukke Videnskaber glæde sig og ved den samme Naade. De love sig iblant os en Høyde, som svarer til den høye Beskytters Hensigt. Tale=Skialder= og Skildre=Kansten have Føye til at spaae sig den gyldne Alder. Kongen er gjerne sit Folks Mønster. Jntet Exempel er større, intet er kraftigere. Man kan haabe, at Fædernelandets Børn, som see daglig nye Prøver paa dets Faders Omhue, følge Høystsammes Fodspor. En Undersaat, en velsindet Patriot, har fattet det Forsæt i sin Ringhed at følge den. Begyndelsen gjor han med at udlove 4 Priser, hver paa 50 Rdlr. Hans Landsmænds Domme og deres Understøttelse skal bestemme Fortsættelsen. Selv forbeholder han sig allerne Gaven. Dommen over de indkomne Stykker har han overladt til Mænd, hvis Skarpsindighed og Upartiskhed han er forvisset om. De 4 Priser blive uddeelte til dem, som best oplyser følgende fire Materier: Den første Priis tilfalder den, som grundigst viser: Hvorfor en Guddommelig Forløser egentlig var fornøden for os: Men her ønskede man, at dette allervigtigste Beviis maatte affattes saaledes, at Ulærde ligesaa vel som Lærde kunde kiende og fornemme dets Kraft. Grundighed og Tydelighed maatte da saaledes forenes, at Sanheden kunde sees i lige stort Lys og Styrke. Den anden Priis bliver den til Deel, som tilstrækkeligst viser: Hvad Fordeel og hvad Mangel det Danske Sprog har i Sammenligning med det Tydske og Franske: Her ønskede man at see Fædernelandets Sprog holdt imod disse Fremmede, og det i et Sprogs heele Viide. Dets Rigdom og Fattigdom paa Ord af alle Talens Parter, dets Grammatik, dets Syntaxis, dets Construction, dets Udtale, dets Beqvemhed til de smukke Videnskaber a. Alt dette vilde da blive en Betragtning for Arbeyderne. Det kiendes lettelig, at man fordrer mere et grundigt Anlag, end en omstændelig Afhandling. Den tredie Priis skal tildømmes den, som grundigst forklarer: Hvorvidt Forældre uden Statens Fornærmelse kunne og ere pligtige til at bestemme deres Afkom udvortes Lyksalighed i Staten: Den fierde Priis vil tilhøre den, som bædst oplyser: Hvilke Lande der have været de lykkeligste, enten det hvori det ikke har været tilladt at skrive om den offentlige Landhuusholdning, eller de, hvor det har været enhver tilladt, Alle Afhandlingerne skrives paa Dansk, og hvert Skykke, som indsendes maa kunne trykkes paa 6 Ark med smaae Cicero Skrift. Man ønsker end meere, at Sprogets Reenhed og Yndighed maa være Forfatterne en Sag af Vigtighed. Afhandlingerne indsendes Franco, under Forsegling til den Mummiste Boghandling paa Børsen her i Kiøbenhavn, og uden paa skrives: For Prisene, Et Tanke Sprog maatte skrives paa hvert Prøvestykke. Det samme maatte og skrives paa en medfølgende og med et fremmed Signet forseglet Seddel, inden i hvilken Forfatterens Navn, Tite- og Opholdsted maatte findes. Alle Stykkerne maa være indløbne inden St. Hans Dag 1762. 3 Maaneder derefter skulle Priserne tildømmes de Stykker, som holdes for de bædste, og da blive allene de Sedler aabnede, som høre til dem. De øvrige forseglede Sedler derimod blive ubrudte og tillige med Afhandlinger, ne udleverte uopbrudte paa Anfordring. Derpaa skulle deres Navne, som have vundet, strax i de Lærde og i de til Forsendelse med Posten alene privilegerede Kiøbenhavnske Tidender bekiendtgiøres, at Stedet anvises, hvor de kunde modtage deres Priser og siden afhente 2 Exemplarer af Priisskrifterne.