Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-02-06
Beretninger fra Kiøbenhavn af 3die d. tale vel om den paafulgte Overgivelse af denne vigtige Broeskandse, til de Keiserlige; men dette behøver, efter ovenanførte at slutte, saa meget mere Bekræftelse, da selv Breve af 24de fra Basel ikke melde et Ord derom. - Ogsaa ved Nederrhinen er fra begge Sider paa eengang Alt igien i den stærkeste Bevægelse: begge Deele belave sig paa Angreb og Forsvar. Dysseldorf, som Østerrigerne ved deres første Fremrykning true med at belire, bliver befæstet af Franzoserne ved alle Konstens muelige Værker, og en stor Mængde Tropper trækker sig paa nu til hine Egne, ligesom ogsaa til Biergstrækningerne af Lauen teen, Grunstadt og Hunderyggen. Her, hvor Republikanerne befrygte en Overgang af de Keis, over Rhinen, konzentrerer sig deres egentlige Hovedmagt. Luxemburg bliver forsynet med Proviant og Munition paa et Aar a. - - Fra den anden Side giøre Østerrigerne de alvorligste Tilberedelser til Krigens Fortsættelse. Maynprovianteres paa et Aar og forsynes ligesom Manheim med en stærk Garnison. J Egnen af Aschaffenburg skal ogsaa afstikkes og befæstes en Leir, for i Nødsfald at have en anden Defensionslinie, naar den ved Lahnen skulde, som alt oftere er skeet, blive giennembrudt. Mange Tropper og ligesaa Reserve Artilleriet gaae igien til Sieg; Nabo. Jndvaanerne begynde paa ny at flygte, og alt synes at forkynde, at Krigskuepladsen vil her først igien blive aabnet med store Begivenheder. Ved den franske Armee ere skeete store Forandringer. Da hele Landmagten kuns danner een Linie fra Nordsøen i Holland til det middellandske Hav ved Genua Livorno a, saa ere alle gl. Benævnelser af Rhin= og Mosel, Sambre og Maasarmeen a. afskaffede, og den skal kuns i Fremtiden bestaae af 3 store Armeer under Benævnelse af den høire, venstre og Centrum Armeen, hvilke for at bevirke større Enhed og Overenstemmelse kommanderes af 3 Over=Generaler: Buonaparte vil altsaa anføre den høire, Beurnonville den venstre og Morean Centrumsarmeen til nye Kamp og Stier. - Ogsaa ved de enkelte Armeers Jndderling selv, foregaaer Forandring, Halvbrigaderne blive igien omdannede til Regimenter a. -J Jtalien. er endelig det længe sammentrukne Uveiebrudt og frygtelige Slag paa - Østerrigernes Rygge. og meget. levende Operationer af de Keiserlige ere, som selv Breve, fra Roverede i den ynkeligste Tone forsikre, alt igien til Ende, og Tingenes ganske Forfatning har pludselig taget den allerfataleste Vending for samme. Netop i de Dage, da de Schveitzer=Breve saa jammerlig lemlæstede Franzoserne, kiørte disse i Ring med de Keiserlige, og istedet for at Mantna skulde være undsat, skal det nu virkelig være overgaaet til Franzoserne. Følgende sammentrængte Udtog af størstedeelen officielle Efterretninger, sætter hele Tildragelsen uden for al Tvivl: Den 11te angrebe 3000 Østerriger de franske Forposter ikke langt fra Verona, men bleve, da disse erholdte Forstærkninger, efter en haardnakket Fægtning drevne tilbage. Franzoserne skulle herved have mistet 1100 Md. i Døde, Saarede og Fangne, Østerrigerne derimod 300 Md. fangne. - - Den 12te steeg Alvinzv med Hovedmagten ned fra Møntebald, gik paa 2 Punkter, over Esch, sloge med Franzsserne hele Dagen, og rykkede, efterat han havde gjort over 1,000 Fanger, frem til Kivoli. Samme Dag gik ogsaa Provera, efterat han havde i to Fægtninger erholdet Fordeele over Franzoserne, i Nærheden af Legnano over Etsch med 15,000 Mand, og skikkede, efter sin Overgang, (efter Amerikas Erobrers Columbus's Exempel, som, for at afskiære sine Krigere Tilbagegangen, opbrændte sine Skibe) Skibbroens Pontons tilbage til Padug, for at vise sine Soldater, at de maatte undsætte Mantua, eller døe. - Den 13de angreb Alvinzn Franzoserne paa nye. Disse forsvarede sig med megen Standhaftighed; men ikke uden betydeligt Tab. - Den 14de var af Alvinzy bestemt til et almindeligt Angreb paa alle Punkter; dog - Helten Buonaparte oppebiede ikke samme, men gjorde selv Angrebet Kl. 4 om Morgenen fra alle Sider, Nu begyndte det frygteligste Slag, som endnu et hørt i denne Krig. Alt trængte Alvinzy, efter flere Gang afvexlende Lykke, frem lige til Marcus Kapellet ved Re voli, og forenede sig med sit Kavallerie i Etschalen, da Buonaparte stilte sig i Spidsen for en Kolonne, og under et skrækkeligt Blodbad, banede sig med Bajonette ten Vei giennem Østerrigernes svækkede Centrum. J samme Øieblik kom et Korps af 1000 Republikanere over Gardasøen den keiserlige høire Fløi under Laudon i Flan, kerne, og saaledes blev ogsaa denne, ligesom Centrummet kastet tilbage bag Montehalde. Denne Rettrade blev for de Overvundne næsten meere mordisk, end Slaget selv.