JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-06-24
Udenlandsk. Frankrig. Den 6te blev Barthelem høitidelig optaget i Directoriummet. Hans Tale var mærkværdig, formedelst at han der erklærede sig som en Ven at Freden. Den 8de havde Gesandterne fra Dannemark, Neapolis og Genf deres Andiencer. Ministeren for de udenlandske Affairer forestillede Directoriummet først den danske overordentlige Gesandt Hr. Dreyer, som holdt følgende Tale: Borgerpræsident! De Ønsker, som Kongen min Herre altid har gjort for den franske Nations Vel, er hele Europa bekiendt. Mange og uafbrudt gientagne Kiendsgierninger beviser fuldkommen Hs. Danske Majestæts Venskab for denne Nation, og oprigtige Mening at leve i den beste Forstaaelse med samme. Hvor disse tale, behøves ingen unødvendige Forsikkringer. Kongens Forlangende, at sammenknytte den paa begge Nationers giensidige Jnteresse grundede Forbindelse endnu stærkere, er stedse den samme; og dette Ønskes Opnaaelse er Gienstanden for min Sendelse. Hs. Majestæt har paalagt mig at frembringe for Eder Borger-Directeurer, den høitidelige Forsikring om hans gode Sindeelag mod den franske Republik, og jeg skatter mig lykkelig at være sammes Fortolker. Jntet, Borger-Directeurer, vil feile i min Lykke, hvis jeg nu tillige, i det jeg stræber at opfylde Kongens Ønsker og Hensigter, kan tilveiebringe mig nogen Fordring paa Eders Tiltroe og Agtelse. Præsidenten svarede: Overordentlige Hr. Gesandt og befuldmægtigede Minister fra Kongen af Dannemark. Det fuldbyrdende Directorium modtager med levende Fornøielse den Venskabs Forsikring som Hans Danske Majestæt ved Dem har givet os. Den franske Republiks Regiering vil ikke undlade noget, som kan tiene til endnu mere at befæste den gode Forstaaelse, hvilken i saa lang Tid har hersket mellem begge Nationer. Kongen af Danmarks retskafne Opførsel imod Republiken, under hele Revolutionen, har knyttet Baandet endnu stærkere imellem begge Riger. Directoriummets længselsfulde Ønske efter en for hele Europa beroeliggende Fred er ham en nye Borgen paa deres Sindelag imod en Magt, som aldrig har hørt op at være Frankrigs Veninde. Directoriummet, Hr. befuldmægtigede Minister, tvivler ikke paa, at de personlige Egenskaber, som har erhverve Dem Hs. Danske Majestæts Tiltroe, jo ligeledes vil forskaffe Dem den Regierings Agtelse og Velvillie, hos hvem De repræsenterer Ham.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-06-24
Efter at den neapolitanske Gesandt Ruffo og Ministeren, Borger Micheli fra Gens, vare forestillede, blev og Grev Cabarrus forestillet, der skal gaae til Freds=Congressen som befuldmægtiget Minister fra Kongen af Spanien.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-06-24
Den fra Constantinopel tilbagekomne Gesandt Vernige, har til et Venskabs Tegn bragt et tyrkisk Flag med sig fra Porten til Directoriummet, som skal ophænges blandt andre venskabelige Nationers Flag i deres Forsamlingssal.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-06-24
Paa Engelands Forslag til en Fredsunderhandling, har Directoriummet svaret: At det er villigt til at begynde Underhandlinger og haste med at udvirke en for begge Nationer anstændig Fred, men man maatte først blive enige om visse Præliminairer, for at hindre det Vanskeligheder som gjorde Lord Malmesburys Sendelse. frugtesløs.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-06-24
Engeland. Den rebelske Flaade har alt anholdt over 150 Koffardieskibe. Fra Yarmouth er den endnu forstærket med 4 Linieskibe, som have hidset Oprørsflaget. Rebellernes Præsident, Parker, bliver af en til London kommen Skibscapitain afskildret som en sand Robespierre, der alt mere og meere søger at indføre Skrækkesystemmet paa Flaaden; han lider ikke at 2 Matroser taler alene med hinanden. Capitain Grev Northesk, som er sendt af Rebellerne til Kongen med et forseglet Brev, blev den 6te Junii af tvende Deligerede beordret paa Udskuddets Forlangende, strax at følge med til Flagskibet Sandwich. Han tog een af sine Lieutenanter med sig, og blev ført ind i Statscahyten, hvor han fandt et Convent af 60 Deligerede under Parkers Forsæde. Parker spurgte: Hvad er det for et Menneske Lord Northesk har med sig? Man svarede ham, at det var en Lieutenant han havde taget med sig, for om han behøvede ham som Secretair. Parker spurgte igien Hvem kiender ham, Deligerede fra Montagne, hvad er han for en Art af Menneske, Og da de svarede han var en værdig og god Mand, fik han Tilladelse at blive Parker oplæste derpaa for ham Udskuddets Betingelser, og tog hans Æresord paa, om 54 Timer at komme igien med et bestemt Svar. Grev Northesk svarede: Han vilde gjerne bringe Brevet til Kongen, men Fordringerne vare saa ubillige, at han ei troede de bleve dem tilstaaede. Ham blev svaret: Det maae bevilges, eller vi gaae umiddelbar med Flaaden i Søen. Greven af seilede derpaa under 3 gange Hurra-Raab, og fik at Præsidenten Parker leveret følgende befaling: Om Bord paa Sandwich, den 6te Junii Kl. 3 Eftermiddag. Til Capitain Lord Northesk. De bliver hermed authoriseret og befalet, at begive sig til Kongen, hvor han saa opholder sig, med det Deligeerte UdskudsBeslutning, og De bliver betydet inden 54 Timer at komme tilbage med Svar. R. Parker, Præsident. Man forsikkrer ellers, at der i Geheimeraadet er besluttet, ikke at bevilge noget af Matrosernes Fordringer. Munitionsskibet Serapis og Kanoneerbaaden Form, ere deserteerte fra Rebellerne, som vel har skudt stærk paa dem, men de undkom dog Rygtet siger eller almindelig, at de fleste Matroser ere utilfreds med Rebellionen, ja endog nogle af de Deeligerede, saa man haaber at de Kongl. Officerer snart igien vil faae Commanden. Jsær troer man ikke at det lader sig giøre for Hovedrebellerne, at føre Skibene til en fransk Havn, da den største Deel af Matroserne vil sætte sig derimod.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-06-24
Linieskibet Jntrepid, som og var i Oprør, er den 6te gaaet under Seil til Ostindien med 18 Skibe, og Linieskibet Lancaster har og, imod Pardon, lovet Lydighed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-06-24
Den Londoner Magistrat har besluttet, at alle Londons Borgere skal bevæbne sig, for at beskytte Staden mod Mordbrændere o. s. v.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-06-24
General Abercrombie har ved sin mislykkede Expedition paa Portoricco mistet 6 Officerer, 30 Døde, 68 Saarede, og 121ere tagne til Fange, 7 Kanoner, 4 Mør ser og 2 Haubitzer. Hoftidenden anmelder, at der er ødelagt mere end 30 franske Kapere i Vestindien.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-06-24
Fra Jrland har Ministeren faaet en behagelig Efterretning. En Hovedperson af de foreenede Jrlænderes Sammensværgelse, som tillige var deres Hovedcasserer, er traadt over paa Regieringens Side, og har overleveret en Liste paa alle deres Forstandere, Medlemmer, Hemmeligheder, Tilholdsteder og hemmelige Vaaben forraade. Mange ere allerede arresterede og de øvrige tage Tilflugt til den Kongel. Pardon. Man anseer denne Opdagelse som Enden paa den Jrlandske Rebellion.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-06-24
Tydskland. Fæstningen Maynz bliver paa nye provianteret, og General Wernecks Hovedqvarteer bliver rykket tilbage til Wirsburg og Krans til Lohr ved Mayn. Ved Rigsforsamlingen i Regensburg veed man endnu intet bestemt og Fredsarbeidet. Jmellem JllerDonau og Lech skal under Fredsforhandlingerne blive staaende en betydelig Keiserlig Troppe-Cordon.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-06-24
Man siger, at alle sasiske Regimenter har faaet Ordre at holde sig marschfærdige, og at den sachsiske Armee skal forstærke til 40,000 Mand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-06-24
J Schweitz er man i en Slags Bekymring, fordi man ei endnu veed, om Barthelems Efterfølger vil tænke saa vel som han, men især fordi Buonaparte forlanger at Schweitzerne skal aftræde Landsogderierne Valmagia, Locarno, Lugano og Mendrisio, hvilke forhen har hørt til Mayland, men som Schweitzerne 1512 fik af Hertug Maximilan Sforza, fordi de hialp ham til sin Faders Hertugdom.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-06-24
Jtalien. Uagtet Paven punctlig har betalt de første Terminer af sine Contributioner, saa siger man dog, at den ham i Fredstractaten forsikrede Mark Ancona og Hertugdømmet Urbind skal staaes til den Cispadaniske Republik. Municipalitetet i Ancona ville sendt Deputerede til Buonaparte derom; men den franske Commandant i Ancona sagde dem, at det ikke gjordes nødig, thi han kunde selv opfylde deres Begiering, man kunde kuns fordre hvad man vilde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-06-24
J Genua er nedsadt en provisorisk Regiering af Adelige og Borgerlige, under Exdoge Dorias Præsidio. 3 Nobili ere sendte som Deputerede til Buonaparte, og Stephan Rivarola som Ambassadeur til Paris. Buonaparte lader endnu bestandig Tropper marschere mod Genua.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-06-24
10,000 Franskmænd ere indskibede fra Venedig til Øen Corfu og Cephalonien. Statsfængslerne Pombi og Pozzi blive nu nedrevne. Det gamle Venediske Vaaben har man afskaffet, og blot Sindbilledet paa Friehed bliver sadt paa Forordningerne. Alle herværende fremmede Ministre, paa den Keiserlige nær, har anerkiendt den nye Regiering.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-06-24
J den 620de Trækning i Altona er udtrukket følgende Nummere : 62. 31. 49. 44. 10.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-06-24
Bekiendtgiørelser. Maanedskriftet Jydernes Ven for Mai Maaned har nu forladt Pressen og er af følgende Jndhold: Om af det Kongel. Landhuusholdningselskab udgivne Skrivter; Præmier; tilligemed Fortegnelse paa de fra 1781 til 1794. Taler, holdne paa Raadstuen i ..... over enkelte Materier, sigtende til Almeenvels Fremme; Ordet Dame, forklaret med et Par Anmærkninger; Om Hirseal; Historiske Efterretninger og Høravlen i forskiellige Lande; Natten; Brev til Forlæggeren; Carl Gustavs Krigserklæring. til Frederik Wilhelm, Churfyrste af Brandenborg; UnderArmodskaaben boer ofte Menneskekiærlighed; Et nyttigt J en Vens Stambog, som vilde reise til Göttingen. - Huusraad; Raad imod Sygdomme hos Faar og Heste; Subskription paa dette Maanedskrivt gielder for en heel Aargang og modtages paa Post=Contoirerne i Randers, Horsens, Weyle, Greenaae, Ebeltoft og Fridericia; i Aalborg hos Hr. Klokker Milling, i Viborg hos Hospitals prædikant Hr. Randrup, i Hiørring hos Hr. Byefoged Brandt og i Aarhuus paa Adresse=Contoiret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-06-24
Efter Anmodning fra en Deel af mine Velyndere og Musik Elskere her i Byen, som ved min sidst givne Concert bevidnede mig deres Fornøielse, agter jeg ved mit Ophold her i Byen, med Ovrigheds Tilladelse at opføre en stor Instrumental og Vocal-Concert förstkommende Sondag den 25de Junii om Eftermiddagen Kl. 6 paa Raadstuen. Smigrende mig i det Haab, at see mig tildeelt samme gunstige Bifald som ved min sidste Concert, indbyder jeg altsaa herved denne Byes ærede Indvaanere og udenbyes Fremmede, som maatte have Leilighed dertil, til at beære mig med deres behagelige Nærværelse til bestemte Tid og Sted.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-06-24
Entre-Billetterne faaes i mit Logis hos Hr. Giæstgiver Møller Dagen for Concerten som og ved Indgangen. Prisen saavelsom Concertens Inddeeling skal ved Placater forinden bekiendtgjøres. Aarhuus, den 21 Junii 1797.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-06-24
L. Morel, første Violoncellist i det Kgl. Kapel i Kiøbenhavn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-06-24
Efter Begiering af Skipper Christen Fogh, bliver Gaarden paa Studsgade No. 11 Løverdagen den 1ste Julii førstkommende om Eftermiddagen Kl. 2, ved offentlig Auction bortsolgt endeel Boehave og Løsøre, bestaaende af Sengeklæder, Sengesteder, Dragkister, Linned af Lagener og Dækketøi, samt Stole, Borde og complet Brændeviins Kobber=Tøi, Kiedlen paa 2 Tønders Rum, samt andet adskilligt Jndboe, iblandt andet det hos Michel Bødker ved Execution udlagte, bestaaende af en 2 Etage Jern Vind-Kakkelovn, samt en Stue=Uhr med Foutteral. Aarhuus, den 23de Junii N. Hviid.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-06-24
Fredagen den 30te Junii Klokken 3 om Eftermiddagen førstkommende bliver ved Auction i sal. Kiøbmand Hans Andersen Reefelts Gaard her i Byen bortsolgt en Qvantitet af Rug, Byg, og Ærter; Liebhaverne vilde til bemeldte Tid og Sted behage at indfinde sig. Aarhuus, den 24de Junii 1797.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-06-24
Bekiendtgiøres herved, at Mandagen den 3die Juli førstkommende om Formiddagen Klokken 9 Slet, bliver i Rødemølle ved Bidstrup foretaget Auction over afgangne Niels Krogsgaards Enkes Efterladenskaber sammesteds, bestaaende af Sølv, Kobber, Messing, Tin, Jern= og Træe, fang, Kister, Skrine, Skabe, Borde, Stole, Sengesteder, og Sengeklæder, Linnet, samt Gaards=Redskaber m.v.; item Køer, Faar og Sviin, alt efter de Conditioner, som paa Auctions=Stedet vorder bekientgjort.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-06-24
Af Stamhuset Estrups Reserve=Mandskab, har efterskrevne 2de Reserver, Natten imellem den 18de og 19de Junii sidst, funden Leilighed til at undvige at deres i Lægderne iværende Tieneste, nemlig: af 53de Lægd, Fausing Sogn, Randers Amt, Litra A., Nr. Jens Nielsen Scheibye, 20 Aar, 61 Tommer; han er klein af Lemmer og har fortagtig Haar. Af 54de Lægd, Østeralling Sogn, No. 27, Anders Madsen Ring, 16 Aar, liden af Væxt, men undersætsig, og har lyseguult Haar. Ved Undvigelsen har de medtaget alle deres Klæder, saa det ei kan opgives med Vished, hvorledes de var iklæd. Bemeldte Reserver bliver herved efterlyst, med Anmodning til alle og enhver som de maatte forekomme, at anholde dennem, og derom meddeele mig Underretning, da deres Afhentelse strax skal blive besørget, og alle paa dem medgaaende Omkostninger erstattet. Estrup, den 21de Junii 1797. Mønster.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-06-24
J Giedding Bye, paa Ristrup Gods, under Haureballegaards Amt, er den 3die April d. A. bortdød Huus fæsteren Knud Johansen, hvis Efterladenskab 30te Dagen efter Dødsfaldet lovligen blev registeret og Aur deret. Efter Anmeldelse skal den Afdøde have en Broder, Mathias Johansen, som skal have været boesiddende i Horsens; om denne er levende eller død, eller har efterladt sig Børn, vides ikke, disse indkaldes altsaa herved, da Stervboen er formaaer at bekoste anden Bekiendtgiørelse, at melde sig inden den i Loven befalede Tid hos Undertegnede, for at forvisses om, at intet vil blive at arve. Ristrup, den 30te Mai 1797.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-06-24
Paa Skifte=Forvalteren Høivelbaarne Hr. Etatsraad de Wormskjolds Vegne, S. Søndergaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-06-24
Løverdagen den 1ste Julii næstkommende, bliver OrumMølle, under Grevskabet Scheel i Randers Amt, NørreHerred, ved offentlig Auction, som holdes paa Ørbech, Gaard i bemelte Herred, opbuden til Bortfæstelse for Livstid. Møllen staaer for Mølleskyld 5 Tdr. 2 Skpr. 2 Fk. og Agger og Engs Hartkorn 1 Tde. 1 Alb. som er udskift af Fælledsskab. Til Møllen er god Næring og Beboelse for en honet Familie. Greenaae, den 12te Junii 1797. Behr, Auctions-Directeur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-06-24
Til almindelig Efterretning bekiendtgiøres herved, at den anordnede Forligelses=Commission for Baroniet Wilhelmsborg, og underliggende Moesgaards Gods, holdes paa Hovedgaarden Moesgaard hver Onsdag Formiddag Kl. 10 slet af S. T. Hr. Kammerherre Baron Güldencrone selv, til hvem enhver, der maatte have noget at afhandle under bemeldte Forligelses=Commission, altsaa ville behage at henvende sig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-06-24
J Følge Placaten af 26de October 1792, indkaldes herved 3de Gange efter hinanden i Aarhuus Stifts Avis, Arvingerne efter Herredsmanden Niels Jensens Kone, Mette Kirstine Christiansdatter, i Ørting Bye, paa Aakier Gods, som uden Livsarvinger er bortdød, at møde paa Aakier Skriverstue 12te Ugersdagen fra undertegnede, Dato, deres Arverettighed at bevise. Til samme Tid indkaldes Stervboes Credi- og Debitorer. Det tiener til Vedkommendes Efterretning, at intet bliver at arve Aakier, den 30te Mai 1797. J. Kier Fuldmægtig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-06-24
Bekiendtgiørelser. 6 Paa Døm= og St. Olai Kirkegaarde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-06-24
alle der tilhørende Eiendomme af Mark, Eng og Calsbøllegaard i Raarup Sogn i Bierre Herred, med Skov, som udi Areal indeholder omtrent en 140 Tdr. Pløie og Eng=Land, af bekiendt fortrinlig Godhed, lader Eieren, Fredagen den 11te August førstkommende, paa Gaarden selv, stille til offentlig Auction om Formiddagen Kl. 10 slet, og bliver Eiendommene til Salg, separat opraabt, saaledes: 1. Adskillige Parceller af Gaardens Udmark, hvorpaa en 8 a 10 Tdr. Land, med dertillagte Stykke Skov, af det saakaldede Raaehauge Skifte i Kleis Skov, opraabes hver for sig. 2. Derpaa bemeldte hele Stykke Skov samlet opraabt. 3. Dernæst de 4 Gaarden tilhørende Huse, hver forsig (som forrette Ugedage), med tilhørende Hartkorn og Skov. 4. Gaarden, med alle fine Jndmarksjorder og Skoven derpaa staaende, tillige og det saakaldte Stykke fælleds Skov, beliggende i Kleis Skov. 5. Tilsidst opraabes samtlige Calsbøllegaards Eiendomme under eet til Salg. Auctions=Conditionerne befindes til Eftersyn for Liebhabere, hos Auctionsforvalteren Hr. Herredsfoged Borch paa Boller; Hr. Postmesteren i Horsens; Sognefogden, Friderich Glas i Gramrode og paa Gaarden selv, hvorAvlskarlen foreviser efter 1ste August, samtlige Gaardens Eiendomme og inddeelte Parceller, til de Liebhabere, som vilde behage desangaaende at henvende sig til ham. Skulde den ikke ved Auctionen blive solgt, da vil Eieren bortforpagte underhaanden, Gaardens Marker til Græsning. Calsbøllegaard, den 22de Junii P. F. Juel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-06-24
Da jeg nu er fraflyttet Møllerups Forpagtning, og jeg i mine Forpagtnings=Aar haver handlet med (Adskillige), saa seer jeg mig nødsaget at anmode alle dem som formeene sig at have noget tilgode hos mig, i Henseende til Handel eller andre Mellemregninger, at de behagelig vil tilsende mig deres Fordringer, som adresseres til Scheel per Randers, forinden 30te Junii d. A., da enhver saa hastig mueligt skal blive deres retmæssige Fordringer betalte. Scheel, den 12te Junii 1797. Esmarch.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-06-24
Mandagen den 3die Julii næstkommende, bliver sal. Mads Monrads Huus i Weggerslev, under Grevskabet Scheel i Randers Amt, Nørre Herred, ved offentlig Auction, som holdes paa Scheel i bemelte Herred, opbuden til Bortfæstelse for Livstid. Huset er vel indrettet til en honet Familie, og dermed følger 1 Tde. 5 Skpr. 2 Fk. 1 en halv Alb. Agger og Engs Hartkorn, som er udskift af Fælledsskab. Samme Dag bliver og opbuden til Leie i 2 eller 5 Aar, Græsning til 2 Bester og 4 Køer, tilligemed 10 Læs Høe paa og fra Scheels Mark, der forhen har været overdraget Huusbeboeren. Greenaae, den 12te Junii 1797. Behr. Auctions-Directeur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-06-28
Indenlandsk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-06-28
Kiøbenhavn. De danske Fregatter, Kronborg og Store Belt, samt Kutteren Forsvar, ere gaaede under Seil til Nordsøen. Ligeledes de svenske Fregatter Jarames og Frøyg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-06-28
Den 17de Junii er et fra Ostindien hiemkommen Skib, som tilhørte Handelshuset Dansfeldt og Compagnie, strandet halvanden Miil fra Helsingøer, formodentlig ved Lootsernes Uforsigtighed. Ladningen, som for engelsk Regning skulde sælges her, skal være af over at blive bierget. Vores Assecurance-Compagnie og 5000,000 Rbs. Værdie, hvoraf kun lidet kan ventes Privatassecurandeurs taber 50,000 Rdr. derved.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-06-28
Aarhuus. Efter manges Ønske gives her for danske Læsere en Oversættelse af det i foregaaende Avis indrykkede latinske Gravskrivt over Statsminister Grev Bernstorf : Ak: herfra bortvandrede: Vor udødelige. Andreas Peder Bernstorf, Blandt store Dødelige den største, Udmærket stor Af Forstand og Lærdom, Stor i ædel Tænkemaade. Og usminket Dyd, Stor i Gudsfrygt og Menneskekierlighed, Med heele Europas Stemme Den klogeste Statsmand og Borger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-06-28
Jndvasseret, den 26de Junii, Hr. GeheimeRaad Scheel Plessen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-06-28
Udpasserede, den 27de Madame Brandt og Jomfrue Abell.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-06-28
Samme Dato afseilede herfra til Kallundborg : Smak skipper Peder Rasmussen med Soldater, Christen Soede med Heste for Anders Nielsen, Jens Thurøe med Stude for Anders Hviid.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-06-28
Den 28de afseilede herfra til Kiøbenhavn, Skipper Ole Clausen med Stykgods og Passagerer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-06-28
Prædikanterne paa Fredag. Domkirken Cand. Theol. H. Cramer. Fruekirke Hr. Selmer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-06-28
Prædikanterne paa 3die Søndag efter Trinitatis.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-06-28
Froeprædiken i Domkirken. Høimesse. Aftensang. Domkirken Hr. Müller. Hr. Bechmann. Fruekirke Hr. Selmer. Hr. Jahnsen. Hospitalskirken Hr. Jahnsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-06-28
Udenlandsk. Frankrig. Det lader til, at de nye Underhandlinger med Engeland vil gaae ligesaa gesvindt som de med Malmesburv gik langsom. Der er alt ankommen en anden Depesche fra Lord Greenville, hvori anholdes om et Pas for den nye Frede underhandler, som skal være forsynet med tilstrækkelig Fuldmagt til at kunne slutte Fred. Gesandten Trever, som men bestemmer til Fredsunderhandlingerne, befinder sig for nærværende Tid i Lansanne. De Deputerede af den nye Trediedeel forlanger den Lov afskaffet, hvorved Ægteskabskilsmisserne bleve lettede; saa er og i de 500des Raad foreslaaet, igjen at tillade Katholikerne at ringe med Klokkerne til Gudstieneste. Begge ere henviiste til en Commission. Man kan nu gaae ud og ind igiennem Barriererne uden at fremvise Kort. Paris er lykkelig, og det ene offentlige Sted til Fornøielser aabnes efter det andet. haver og Palladser, hvor Ædere, Drikkere, Dandsere Vellystlinge af alle Slags Dag og Nat tilfredsstiller deres Begierligheder, findes i tusindeviis i og uden for Byen. Man tilstaaer i Paris, at selv den forbigangne Tid havde ikke saameget Tiltrækkende at fremvise som den nuværende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-06-28
Den 11te oversendte Directoriummet igien et Bud, skab til begge de lovgivende Corpsers Raad, hvori Finantsernes sørgelige Tilstand blev forestillet. Det ansøgte om 1 Million 100,000 Livres, da det endog manglede paa de nødvendige Penge til Hospitalernes Tieneste og Fangernes Underholdning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-06-28
Engeland. Hovedrebelleren Parker skal have for reslaaet de Deligerede at seile til Texelen, forene sig der med den hollandske Flaade og med samme seile til Brest, hvor de vist ville blive belønnede efter Fortieneste og Talenter. Men i hvor god en Modtagelse han end lovede de Deligerede, saa vilde de dog ikke høre det, men sagde: De havde vel Klager mod den engelske Reegiering, men de ville ikke være Landsforrædere. Alt den 8de havde de saa stor Mangel paa frisk Vand at de afsendte en Deel Mandskab, som skulde lande i Egnen ved Scheernez, men de bleve afviiste. Samme Dag kom Capitain Knigth, som Rebellerne paa hans Æresord havde ladet reise til London, ombord paa Linieskibet Montague, og bragte den mod Rebellerne ud besluttede efter lang Trætte, ikke at giøre den bekiendt givne nye Parlaments Bil med sig. De Deeligerede for Matroserne, men den blev dog bekiendt og opvakte stor Giering blandt dem. Alt den 9de om Morgenen, havde Linieskibet Ardent i Sinde at ville desertere, men blev forhindret. Dog lykkedes det Ardent, Repulse og Leopard om Aftenen med Floden, da de kappede deres Ankertouge, at undkomme, skiønt der blev gjort en forskrækkelig Jld paa dem fra de andre rebelske Skibe. De 2 kom til Scheernes og det 3die til Gravesand. Under denne Forvirring, undstyede omtrent 30 af Rebellerne anholdte Koffardieskibe. Den 10de Junii undkom og Linieskibene Montagne og Director lykkelig med Floden. 30 til 40 Hovedrebellere ere fra disse 5 Skibe bragte i Land og fængslede i Scheernes. Den 12te om Morgenen hørte man i Scheernes en nye heftig Kanonade fra de redelske Skibe, og strax derpaa saa man Linieskibene Lion og Standart langt fra de andre at redde sig med Flugten. Derpaa begav alle Denge rede sig, efter at have givet Signal, ombord paa Skibet Montmouth, og hele Fløden var paa en heel Time i den øiensynligste Forvirring, da Baade, Cuttere og andre smaae Fartøier vare i bestandig Bevægelse. Den 10de kom Capitain Knight med nye Forligsforslage fra Rebellerne til London, og strax derpaa Capitain Cobb, som bragte den Efterretning, at Mandskabet paa hans Skib Lion, tilligemed 11 andre, ville imod fuldkommen Pardon, vende tilbage til Lydighed. Men da han den 12te kom tilbage, og erklærede dem at det var Regieringens Villie, at de ubetinget skulle underkaste sig, saa har 14 til 15 Skibe igien opstukken Oprørsflaget.