JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1815-05-26
Endvidere indeholder Moniteuren i en omstændelig Beretning fra Krigsministeren af 7de Mai mærkelige Bekiendelser angaaende den indvortes Tilstand i Frankrig. "Det er Tid, hedder det blandt Andet deri, at gjøre en Ende paa de Jldesindedes Mandeurter. Emigrationerne begynde; mistænkelige Brevvexlinger føres med Udlandet, ja endog i det Jndre; man opretter Committeer i Stæderne, og so ger at afstedkomme Uroligheder paa det flade Land. J nogle Sogne i Gaarddepartementet have sammenrottede Folk opsat den hvide Fane, i Departementerne Marne og Loire og Nederloire have nogle bevæbnede Bander ladet sig see, og i Departementet Calvados have Fruentimmerne ladet et Sogns trefarvede Fane rive i Stykker. Man har hørt Oprørsskrig, og i Norddepartementet ere nogle Rebellionshandlinget forefaldne. I Departementet Cotes du Nord er en Maire bleven myrdet af to forhenværende Chouans"
Berlingske Tidende, 1815-05-26
Jfølge denne Beretning har Napoleon ladet udstæde et Decret, hvori Følgende bestemmes: Alle Franske, undtagen de i 2den Artikel af Amnestiedecretet af 12te Marts indbefattede, som befinde sig udenfor Frankrig i Greven af Lilles, Ludvig Stanislaus Xavers, eller hans Huses Prindsers Tieneste eller Følge, tilholdes at vende tilbage, og inden en Maaned at bevise deres Tilbagekomst. Generalprocuratorerne skulle ufortøvet forfølge Ophavsmændene for og de Medskyldige i enhver Forrindelse og Brevvexling med Greven af Lille, hans Huses Prindser og deres Agenter. Enhver, der bliver overbeviist om at have nedtaget den trefarvede Fane fra Kirketaarne eller nogen anden offentlig Bygning, skal straffes. De Menigheder, som ikke have modsat sig Borttagelsen af Fanen skulle ligeledes straffes. Enhver, der bærer noget andet Foreningstegn end Nationalcocarden, skal lide et Aars Fængselstraf.
Berlingske Tidende, 1815-05-26
- Præfecten i Norddepartementet melder Politieministeren ved Hielp af Telegrapherne, at Hertugen af Wellington har forbudet fine Soldater under Livsstraf at betræde fransk Grund.
Berlingske Tidende, 1815-05-26
- Napoleons Felteqvipage er bleven beordret tilbage. - I Diion og Lille ere Uroligheder udbrudte.
Berlingske Tidende, 1815-05-26
- Narschal Soult er bleven udnævnt til Armeens Majorgeneral- Ved et Decret af 9de d. er Prinds Erkeskatmesteren bleven udnævnt til Universitetets Storcantsler. - General Gerard melder fra Metz under 11te Mai, at de paa venstre Moselbred staaende preussiske Tropper pludselig ere marscherede til Flandern, og at de ere afløste af bayerske Tropper i Egnen af Sierk.
Berlingske Tidende, 1815-05-26
Marschal Gronch, skriver fra Lyon ligeledes under 11te dennes, at Alt er roligt paa Grændserne af Schweiz og i Piemont. - Napoleon erklærer i en Note i Moniteuren det for falsk hvad Lord Castlereagh sagde i en Tale, han nyelig har holdet, nemlig at et man paa den Tid Underhandlingerne i Chaumont fandt Sted, har sit opfanget et Brev fra Napoleon til Hertugen af Vicenza, hvori han i befaler denne, vel at indrømme Adskilligt, men at lægge hemmelige som Vanskeligheder i Veien for Antverpens, Maynz's og Alessandrias Rømning.
Berlingske Tidende, 1815-05-26
Den 16de Mai. Den 14de d., om Morgenen Kl. 9, begave og Jndvaanerne af Forstaden St. Antoine sig til St. Antoines Boldværk, i og Forstaden St. Marceaus Beboere begave sig til Austerlippladsen, hvor de forenede sig. Klokken 11 satte de sig i Bevægelse, og marscherede til Tulleriernes Slot. En Militairmusik aabnede Toget. Hr. Lenoir, Medlem af Æreslegionen, og Chef for den 8de Legion, var i Spidsen for de Confordereerte fra Forstaden St. Antoine. Da disse ivrige Borgeres talrige Pelotoner vare opstillede i Slagorden ved Tullerierne, satte Keiseren sig tilhest. J samme Øieblik traadte Forstædernes Deputerede frem, og havde den Ære at holde en Tale til ham, som han syntes at høre med stor Opmærksomhed, da den indeholdt hans troe Pariseres Sindelag. Efterade Confordereertes Tale var endt, tog Napoleon Ordet, og udtrykte i sig paa følgende Maade " Confordereerte Soldater fra Forstæderne St. Antoine og Marceau Jeg er ganske alene vendt tilbage til Eder. Jeg stolede paa Kiøbstæd beboernes, Landmændenes og mine Armeers Soldaters Kiærlighed. Mit Haab blev ikke skuffet. Med Fornøielse seer jeg Eder her. Jeg antager Eders Tilbud. Jeg skal give Eder Vaaben, og J skulle faae Officerer, som ere bedækkede med hæderfulde Saar. Vante til tunge Arbeider ville I let kunne føre Vaabnene og udholde Krigens Besværligheder. Hvad Hovedstaden angaaer vil jeg være ganske rolig, da I tilligemed Nationalgaden skulle have det Hverv at forsvare den. Med Tillid vil jeg begive mig til Grændserne, og der vente Udlændingerne. Ville Fyrsterne angribe vor Uafhængighed, da kunne vi, ved saadanne forenede Anstrængelser, være visse paa Seiren. Leve Nationen, Fædrenelandet, Friheden, Derpaa giennemreed Rapoleon i Gallop Gelederne, og nu lod han Confoederationen deflere forbi sig. Da dette var skeet, lod han Tropperne passere Revne. Carousselpladsen, Quayere, Louvre, Riveliveien, og alle tilstødende Veie vare bedækkede af Tropper. De Regimenter, som passerede Revne, vare følgende: det 1ste, 2det, 4de og 10de lette Infanterieregiment den unge Gardes Tiralleurer og Voltigeurer, Dragonerne, Gensdarmerne, de røde Landsedragere, en Artilleriepark, Pontonniers og Mammelukerne.
Berlingske Tidende, 1815-05-26
- En telegraphisk Efterretning skal have meldt, at en østerrigsk Coureer er kommen giennem Strasburg. - Urolighederne i Bretagne ere endnu ikke ganske bilagte.
Berlingske Tidende, 1815-05-26
- Stafetfarten fra Paris til Valenciennes, Strasburg, Befort, Marseille og Bordeaux er igien bleven organiseret siden den 9de de - Jgaar traadte 200 Soldater af den gamle Garde under stor Jubel igien ind i deres Corps.
Berlingske Tidende, 1815-05-26
Imorges afgik en Mængde Artillerieheste herigiennem til Armeen, 500 Mand af 2det Linieregiment vare ligeledes marscherede i bort til Armeen. - Da Bonaparte for nogle Dage siden var paa Comoedien, opstod der adskillige urolige Bevægelser. - Man havde endog samme Dag sunget Henrik den 4des Sang udenfor Tullerierne. - At Møntmartre befæstes har i Paris vakt den største Bestyttelse. - Moniteuren af den 15de indeholder en Adresse fra de Deputerede i Seine= og Disedepartementets Valgeollegium. Hertugen af Piacenza førte Ordet. Han sagde blandt Andet: "Store Ulykker havde truffet os. Den største Ulykke var imidlertid det frivillige Exil, som Deres Majestæt til Frankrigs Bedste underkastede Dem. Fremmede Armeer vare i vor Midte. Fremmede Magter ditterede os Freden til Paris. Vi følte ikke vort Tab; vi beklagede ikke de Erobringer, som Republiqven og De have gjort, men vor Hæder. Kunne de Franske leve uden Hæder: Uden den er Freden os smertelig. Ved Deres Tilbagekomst opfyldtes ethvert Hierte med Glæde og Haab. Herpaa svarede Napoleon Følgende: "Jeg takker Dem for Deres Følelser for mig. Vi ønske Alle Freden, og vi ere Alle tillige rustede til Krig. Aldrig var en Nation meere enig. I Tilfælde at Krig tør vi vente Fremskridt. Dog Tingenes Stilling er besværlige Jeg venter meget af Patriotismen.
Berlingske Tidende, 1815-05-26
Samme Moniteur erklærer i en Note de for kort Tid siden i Parlementet af Lord Castlereagh anførte Breve fra Bonaparte til Mura- og hans Søster for forfalskede. Desuden skulle de ikke være skrevne den 24de Jan. og 17de Febr. 1814, men 1813 efter hans Tilbagekomst fra Rusland.
Berlingske Tidende, 1815-05-26
Bordeaux, den 6te Mai. Den 4de d. havde her følgende Begivenhed Sted. Over 200 Mennesker forsamlede sig udenfor Staden hos en vis Brassait. Politiet, som mærkede det, opstillede en Piquet af 100 Mand af det 62de Regiments i Nærheden. Det forsamlede Selskab raabte henved Klokken 4 "Kongen leve!" Nu grebe Soldaterne nogle af dem. Da de andre vild komme dem til Hielp, og kastede Stene paa Soldaterne, gave disse Jld, og dræbte to Mennesker, tre andre bleve saarede. Nu adspredtes Forsamlingen.
Berlingske Tidende, 1815-05-26
Efter denne Tildragelse bekiendtgjorde Regieringens overordentlig Commissair, Coissyd Anglas følgende befaling : 1) Paa alle oprørerske Forsamlinger bliver skudt, hvis de ikke opløse sig paa første Opfordring. 2) Den commanderende General i Bordeaux paalægges Udførelsen, af denne befaling i Staden og Forstæderne. Ogsaa Mairen i Bordeaux har ved denne Leilighed udstædt en Proclamation til Jndvaanerne, hvori han gjør dem opmærksomme paa de store Farer og Ulykker en Krig medfører, og formaner dem til Rolig ved. Han siger blandt Andet: Øvrigheden har grebet promte og strenge Forholdsregler, som vist ikke ville forfeile deres Hensigt, Bordeaux's Jndvaaner ere gode; de lede af de foregaaende Krigsaar. Men disse Lidelser vare uundgaaelige. Men hvad have de nu at frygte og haabe: De, der søge at forføre dem, ere deres største Fiender, som snige sig bort naar Farens Øieblik nærmer sig.
Berlingske Tidende, 1815-05-26
London, den 16de Mai. Endelig have vi faaet den behagelige Efterretning, at adskillige Batailloner og Escadroner ere ankomne fra America til Engelland. Mange flere ventes inden kort Tid. Disse Tropper skulle ufortøvet sættes over til Ostende.
Berlingske Tidende, 1815-05-26
- Jgaar fik vor Regiering Depescher fra Lord Wellington. Vore Consuler ere af Regieringen blevne kaldte tilbage fra de franske Havne.
Berlingske Tidende, 1815-05-26
- Den 13de seilede en fransk Fregat forbi Dower med hvidt Flag men saasnart den kom i Egnen af Dunkirchen, strog den det hvid og heisede det trefarvede Flag.
Berlingske Tidende, 1815-05-26
- Fra Spanien erfarer man, at Kong Ferdinand den 7de har erklæret den 2den Mai, paa hvilken Dag Murat i Aaret 1808 lod saamange Spaniere nedskyde, for en Sørgedag.
Berlingske Tidende, 1815-05-26
- Jfølge Breve fra Lissabon af 5te dennes havde man der over Cadix og Gibraltar faaet den Efterretning, at en overordentlig stærkt algiersk Escadre har ladet sig see i Middelhavet. Som man erfarer af den Admiral, der commanderer den, vil den respectere det engelske og spanske Flag.
Berlingske Tidende, 1815-05-26
Denne algierske Eftadre bestaaer af følgende Skibe 1 Fregat paa 50 Kanoner, med 360 Mand; 1 Dito paa 46 Kanoner, med 360 Mand; 1 Dito paa 44 Kanoner, med 360 Mand; 1 Corvet paa 38 Kanoner, med 300 Mand; 1 Dito paa 6 Kanoner, med 200 Mand; 1 Dito paa 24 Kanoner, med 200 Mand; 1 Dito af samme Størrelse og med samme Bemanding; 1 Dito paa 14 Kanoner, med 150 Mand; 1 Dito paa 30 Kanoner, med 300 Mand; 1 Brig paa 20 Kanoner, med 180 Mand; 1 Dito paa 20 Kanoner, med 180 Mand 1 Chebecke paa 18 Kanoner, med 150 Mand; 1 Skonnert paa 1 Kanon, med 20 Mand; 1 Galle paa 3 Kanoner, med. 100 Mand; 10 Kanonbaade, hver paa 2 Kanoner og 30 Mand; 30 Dito paa 1 Kanon og 25 Mand; 11 Bombardeerfartøier paa 1 Kanon og 25 Mand.
Berlingske Tidende, 1815-05-26
- De franske Skibe la Prudence og Expedition, som med Krigsfornødenheder vare bestemte fra Brest til Dunkirchen, og vare anholdte af vore Skibe, ere paa Admiralitetets befaling igien frigivne.
Berlingske Tidende, 1815-05-26
- I Løverdags ankom Hertugen af Wellingtons Huushofmester fra Paris med det Sølvtøi, Hertugen ved sin Afreise til Wien havde ladet blive tilbage i bemeldte Hovedstad. Han overbragte ogsaa en Skrivelse fra Caulincourt (Hertugen af Vicenza) med Udtryk af Agtelse for vor store Feltherre.
Berlingske Tidende, 1815-05-26
Den 19de Mai. Prindsregentens Ministre have igaar meldet e begge Parlementshusene, at de forskiellige Tractater med de allierede Magter, som allerede i Hovedsagen vare forekomne, skulle blive meddeelte næste Mandag. Tillige skal hosføies Ratificationen, samt et g Budskab fra Kronen, hvorover der førstkommende Tirsdag skulde raad slaaes. De Tractater, som angaae Subsidierne, og som ligeledes ville blive meddeelte, skulde næste Onsdag være Gienstanden for Hu. sets Raadslagninger. Grev Liverpool bemærkede endnu at den De af claration, som vor Regiering havde lagt til Tractaten i Wien, var er bleven antaget af de Allierede. Fremdeles sagde han, at de høide allierede Magter have besluttet ikke at indlade sig i nogen Underhandling med Napoleon. Denne Bekiendtgiørelse vil ligeledes blive Huset forelagt.
Berlingske Tidende, 1815-05-26
- Efter de nyeste idag hertil ankomne Efterretninger fra Brusser, synes det ikke at være de Allieredes Hensigt at begynde Fiendtligher. derne førend en Deel af den Keiserl. russiske Armee er ankommen, de hvortil vist nok endnu vil fordres nogen Tid. Denne Opsættelse, lægge somme Efterretninger til, vil ikke være til nogen Skade for . den gode Sag, da den franske Armee ved Desertion aftager i samme ge Forhold som den ved nye Udskrivninger tiltager, imedens de Alliered daglig formere sig ved stærke Troppecorps, som ankomme fra alle De af Tydskland. Det vilde virkelig, hedder det endvidere, være en daarlig Overielse af de høie Allierede, at begynde Fiendtlighederne r. førend de ere fuldkommen forberedte. Bonaparte havde givet befaling at tvinge alle Søfolk, selv Fiskerne og Lodserne, til at støde til Armeen. Men de have eenstem ge, migen erklæret, at de hellere ville døe end lyde denne befaling, og desaarsag have de i mange Havne heiset det hvide Flag. Vel har den franske Regiering ladet adskillige af dem arrestere; men den ha dog endnu ikke vovet at statuere noget Exempel paa Strænghed, . Nogle af dem bleve blot sendte til Paris. Vor Regiering udstæder ikke flere Passe til Frankrig. - I dette Dieblik ankom et Statsbud hertil med den for vor Regi en ring vigtige Efterretning, at Keiseren af Østerrig med de øvrige høide allierede Magters Samtykke har sluttet en Tractat med Kongen se Sicilien, ifølge hvilken denne igien skal sættes i Besiddelse af Neapled= og alle sine forrige Lande. Man erfarede ogsaa ved denne Leilighed at Østerrigernes Felttog med Murat er bleven meget lettet derved: lige de ved at tage en af hans Emissairer til Fange, ere komne efter han Krigsplan.
Berlingske Tidende, 1815-05-26
Statsbudet Robinson er igaar ankommen hertil fra Wien, og sk.
Berlingske Tidende, 1815-05-26
blandt andre Efterretninger ogsaa have medbragt den Forsikkring i Keiseren af Østerrig, at han vil opbyde Alt, for ved Vaabnenes Magt at naae det tilsigtede Maal mod Napoleon.
Berlingske Tidende, 1815-05-26
- Jfølge de sidste Beretninger fra Jrum af 24de April vare nye Uroligheder udbrudte i de fleste Stæder i det sydlige Frankrig. J Bordeaux havde General Clauzel ladet Kanoner opføre udenfor Kasernerne, fordi han befrygtede et Angreb af Jndbyggerne. Han selv tilbringer for Sikkerheds Skyld Natten i Kasernerne.
Berlingske Tidende, 1815-05-26
Stemningen i Frankrig skal overhovedet ikke være gunstig for Napoleon. J mange, og navnlig de vestlige Departementer, hæve Royalisterne sig med Kraft, og Mange synes kun at vente paa de Allieredes Angreb forat erklære sig.
Berlingske Tidende, 1815-05-26
Man forsikkret, at Spanien vil stille 120,000 Mand imod Frankrig. Man har ogsaa allerede begyndt at organisere adskillige i Fricorps, som skulle bestaae af de forrige Guerillassoldater. Til Spanien ankomme mange franske Emigranter, af hvilke der dannes i en fransk Legion. Fra Spanien erfare vi, at Don Joachim Blacke af Kongen er bleven udnævnt til Ingenieurgeneral ved den Kongl. Armee. Den 14de i April begav Ferdinand den 7de sig til Jnqvisitionsretten, hvor han undersøgte de forskiellige Bureauer og Fængslerne.
Berlingske Tidende, 1815-05-26
- Hoftidenden indeholder endnu en Fortegnelse paa 54 af Admiral Cochrane tagne eller ødelagte americanske Skibe, samt en anden Fortegnelse paa 34 Skibe, som Admiral Hotham enten har erobret eller tilintetgjort.
Berlingske Tidende, 1815-05-26
Fra den americanske Kyst ere allerede adskillige Skibe ankomne til vore Havne. J Marts Maaned vare 250 afgaaede fra Newyork og fra Boston 144 Skibe med americanske Producter, bestemte til engelske Havne.
Berlingske Tidende, 1815-05-26
- Jfølge vore Blade er igaar en Officiant af Prindsessen af Wallis's Huus ankommen hertil fra Jtalien. Han skal have Ordre at leie et Hotel her i Staden for Hs. Kongel. Høihed.
Berlingske Tidende, 1815-05-26
Brussel den 13de Mai. Endnu er det roligt paa Grændserne. Mange troe, at denne Baabenhvile endnu vil vare en Tid. Hertil ankomme endnu mange franske Deserteurer. Obersten ved det 6te Curasseerregiment er for nogle Dage siden ankommen fra Lille til Gent. 200 Ryttere, som forlode Bonapartes Armee, var allerede den 13de i Menin, og ventes ufortøvet til Gent. Tillige erfarer man, at Nationalgarden i Lille er bleven afvæbnet. Man venter ogsaa ufortøvet en schweizersk Gesandt til Ludvig den 18de. - Fra Paris udvandrer endnu bestandig mange Jndvaanere. Daglig udfærdiges henved 900 Passe.
Berlingske Tidende, 1815-05-26
- Hr. Talleyrand, Kongens Storalmosenier, Erkebiskop af Rheims og Onkel til Fyrst Talleyrand, er ankommen til Gent. Lüttich, den 16de Mai.
Berlingske Tidende, 1815-05-26
Siden iforgaars ere vi nu Hs. Majestæt Kongen af Nederland, dennes Undersaatter. Klokkernes Lyd forkyndte om Morgenen, denne Begivenhed, og om Aftenen var hele Staden illumineret. Besiddelsestagelsen af Lütrich og de andre Lande, som hidtil havde hørt til Generalgovernementet over Reder- og Mellemrhinen skete ved den nederlandske Generalcommissair Verstolck van Soelen, der, som bekiendt, er bleven udnævnt til Gesandt ved det Keiserl. russisk Hof, men først i Lüttich skal besørge Organisationen. Under 12te d. havde han udstædt en Proclamation til Jndvaanerne i de aftraadte Lande. Tillige blev den Proclamation bekiendtgjort, som Hs. Majestæt Kongen af Nederlandene allerede under 16de Marts udstædte til de nye Undersaatter, og hvori anføres, at Hensigten havde været at udsætte enhver Forandring indtil Wienercongressen var endt. "Men de uventede Begivenheder hedder det dernæst videre), som ere forefaldne i en Nabostat, foranledige Os til at opgive denne Beslutning. De giøre Os til Pligt at besvare Vore Undersaatters Jver ved en lignende Jver, og ikke at lade nogen af dem være i Uvidenhed om sine Pligter og Vore Hensigter. I det Øieblik, da nye Vanskeligheder synes at opstaae, og da den sørgelige Erindring om et fremmed Herredømme igien vækkes hos saamange Folkeslag, er det deste nødvendigere at constituere den Stat, hvis Tilværelsel er af hele Europas Politik bleven erkiendt nødvendig for den almindelige Ro og Sikker, hed.
Berlingske Tidende, 1815-05-26
Rederthin, den 16de Mai. Ifølge sikkre Efterretninger er endnu intet forefaldet ved Armeerne Jgaar skeete i Aachen den høitidelige Hylding. Alle Deputerede fra de Provindser, som ere blevne forenede med Kongeriget Preussen, vare tilstæde, og aflagte Troskabseden, efterat først Hr. Generalgouverneuren havde holdet en kraftfuld Tale til dem, og samme var bleven besvaret af et af Deputationens Medlemmer. Ceremonierne vare pragtfulde, og begunstigedes af det skiønneste Veir. Fra alle Folkeklasser tonede det Jubelraab: "Leve Friderik Wilhelm, vor Konge!" Om Aftenen var Staden illumineret.
Berlingske Tidende, 1815-05-26
Overthin, den 16de Mai. Den allerede Armee ved Overrhinen danner nu med Østerrigerne en frygtelig Magt. De haverske Tropper beløbe sig alene til 520000 Mand; Würtembergerne udgiøre over 12000, Hesserne 8000 Mand, alle i den fortræffeligste Tilstand og fuldkommen færdige til Slag.
Berlingske Tidende, 1815-05-26
Blandede Efterretninger. Paa Tenerifa hersker en saadan Tørke, at alle Væxter gaae til Grunde, og man befrygter en stor Hungersnød.
Berlingske Tidende, 1815-05-26
Prindsregenten af Engelland har tilladt det Artillericompagnie, som ved Leipzig udmærkede sig ved Brugen af congreviske Raqvetter, at føre en Fane med Ordet Leipzig til Jndskrivt. I Nevkastle indtraf for nogen Tid siden den sørgelige Tildragelse, at en Steenkulsmine blev oversvømmet ved et plusseligt Jndbrud af underjordisk Vand hvorved 74 Mennesker og 37 Heste druknede i Gruben. For de Forulykkedes Familier er aabnet Subscription.
Berlingske Tidende, 1815-05-26
Kongen af Holland har ved en Forordning, dateret Brussel den 30te April, til Belønning for udmærket Fortieneste ved Land og Sømagten, stiftet en Orden under Navn af "ali itaire Willeme Orde.". Den bestaaer af fire Klasser, og Kongen selv er dens Stormester.
Berlingske Tidende, 1815-05-26
Indenlandske Efterretninger. Altona, den 22de Mai. Jaften Klokken 9 ankom Hs. Majestæt, vor allernaadigste Konge, paa sin Tilbagereise fra Wien, ved forønsket Velgaaende og under sine troe Undersaatters almindelige Fryderaab, hertil.
Berlingske Tidende, 1815-05-26
Hs. Durchl. Prinds Frederik af Hessen, Hs. Durchl. Hertugen, af Holsteen Bech, Overpræsidenten v. Blücher a. vare gaaede Hs. Majestæt imøde til Haarburg. Da det Fartøi, der overførte Hs. Majestæt, nærmede sig, forkyndte Kanonernes Torden fra Bredden, den forønskede Ankomst. Alle Skibene i Havnen flagede. Ved Elb broen modtoges Hs. Majestæt af Magistraten, Geistligheden, Gymnasiets Professorer og Kæmmeriets Medlemmer. Disse Ovrighedspersoner udtrykte deres Ærbødighed og Lykønskninger i korte passende Taler. Fra Magistratens Side skeete dette ved Hr. Syndicus Lange. Det borgerlige Cavalleriecorps var opstillet ved bemeldte Bro, og tiente Hs. Majestæt til Escorte til Allerhøistsammes Værelser i det rainvilliske Hotel. Paa Veien derhen, udenfor Stadens Port efter Ottensen til, paraderede det borgerlige Infanteriecorps med klingende Spil og flyvende Faner, og udenfor Hotellet selv vare en Division af dette Corps, det i Staden garnisonerende Jæger Grenadeercompagnie og den Ottenser Husarescadron opstillede som Æresvagt. Hs. Majestæts Ankomst til bemeldte Hotel blev forkyndt ved Kanonernes Torden. De offentlige Autoriteter og Honoratiores fra Staden og Omegnen vare der forsamlede for at byde Hs. Majestæt velkommen. Siden var der stort Taffel. Jaften er vor hele Stad illumineret. Allerede igaar var Hs. Durchl. Prinds Frederik af Hessen ankommen hertil fra Rendsborg. Jmorges kom Hs. Excellence Geheimestatsminister v. Rosenkrantz tilbage hertil fra Wien. Hs. Majestæts for vor Stav saa glædelige Nærværelse har fort adskillige udmærkede Fremmede hertil.
Berlingske Tidende, 1815-05-26
Efter Forlydende agtet Hs. Majestæt Kongen den 23de dennes igien at forlade vor Stad og efter nogle Dages Ophold i Hertugdommerne at fortsætte Allerhøistsammes Reise til Hovedstaden.
Berlingske Tidende, 1815-05-26
Augustenborg, den 24de Mai. Den 22de dennes om Aftenen Kl. 7 slet skeete her paa Augustenborg i Slots=Capeller den høitidelige Formæling af Hs. Høihed Prinds Christian Frederik til Dannemark med Hos. Durchlauchtighed Prindsesse Caroline Amalia til Slesvig=Holsteen=Sønderborg-Augustenborg, i Overværelse af Hs. Kongelige Høihed Hertuginde Louise Augusta til Augustenborg, Hs. Høihed Prindsesse Juliane Sophie, Hs. Høihed Prinds Frederik Ferdinand, Hs. Høihed Prinds Frederik Carl Christian, Hs. Durchlauchtighed Hertugen til Slesvig=Holsteen=Sønderborg=Augustenborg, Hs. Durchlauchtighed Prinds Frederik, Hs. Durchlauchtighed Hertuginden af Bevern, og flere fremmede Herskaber, tillige med en talrig Forsamling. Vielsen blev forrettet af Hofpræsten Hr. Germar. For og efter Vielsen opførtes en Sang af Hr. Professor Ochlenschlæger. Om Aftenen blev spiist ved tvente Taffer, hvoraf det første var et Cermonie-Taffel. Den 23de holdt de høie Formælede Kirkegang, og modtoge for Taffelet Gratulations=Cour, i om Middagen blev igien spist ved tvende Tafler, og om Aftenen var Concert, ved hvilken en Cantate af Hr. Professor Dehlenschlæger, med Musik af Hr. Professor Kunzen blev opført. Den 24de om Aftenen var Fyrværkeri og Jllumination i den Fyrstelige Hauge, og i Flekken Augustenborg; en til den 25de arrangeret Maskerade blev formedelst Hs. Majestæt Kongens forventede Ankomst udsat indtil videre.