Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-08-23
Blandede Efterretninger. Matteo. J. Matte, den modigste og frygteligste Morder, der siden Theodor af Corsica har været til, har nyligen fundet sin Ende. Landets Politie, Gens d'Armerne og de corsicanske Jægere havde i endeel Aar forfulgt ham, uden at kunne faae fat paa ham. Den Frygt og Skræk, han indgjød Indbyggerne, afholdt disse fra at opgive hans Opholdsted. Landboerne troede endog, at han var en ond Aand, der havde antaget Skikkelsen af et Menneske, og tillagde ham derfor ogsaa overnaturlige Kræfter. - Det er temmelig vist, at han har begaaet adskillige Drabsgierninger, men følgende er authentisk Han forelskede sig nemlig i et ungt smukt Fruentimmer paa 18 Aar, Datter af en Bjergbeboer, og hvis Haand han kort derefter begielFaderen gav sit Samtykke; men Pigen i, veeg, uden at yttre nogen egentlig Utilbøie, hed imod ham, at give et bestemt Svar. vaagnede Mateos Skinsyge, han nærede Vil tanke om, at en lykkeligere Medbeiler var hu Hensigter i Veien, og besluttede at have et de gent Øie med Pigen. Snart stadfæstedes ha Mistanke. Den Smukke elskede en Ynglinge samme Alder, som hun, men hun dulgte af gliGrunde sin Tilbøielighed. Elskerens Familivar i Strid med Faderen i Anledning af Pergeanliggender, og hun var overbevist om, saalænge disse ikke vare bragte i Rigtighed, kin des Fader aldrig vilde give sit Samtykke til Forbindelsen med hendes Beiler. - Matteo, hidtil havde ført et temmelig vildt Liv, men i begaaet nogen Forbrydelse, som kunde sætte hans Frihed i Fare, besluttede, piint af Skinsygen Furier, at myrde sin Medbeiler, der to Gang om Ugen besøgte sin Kjereste; ingen vidste noget deraf, uden Matteo. Skjult bag et tryk Træ, benyttede han det Øieblik, da den un Mand laae paa Knæ for Pigen, sprang løs re ham og gjennemborede ham med sin Dolk, di den derpaa ud igjen og og den ind i den forfærdede Piges Bryst. Efter denne Rædselsginning var ham hver Skjebne ligelydig, sin højelNydelse fandt han kun i sine Medmenneskers Elendighed, sin største Glæde i at forøge deris Ulykke. - Der var nyligen begaaet i Calvi to skrækkelige Mord og man havde stærk Formodning om, at Matteo var Gjerningsmanden. Gouvernementet udsendte Gens d'Armeer og Jægere for at paagribe Morderen. Allede tidligere havde man erfaret, at han sædvanligen opholdt sig i et ubeboet gammelt Slot. SaasnauMatteo fik Øie paa Soldaterne løsnede han sk. Flint paa dem, og dræbte to; Jægerne fyrediadskillige Gange, uden at ramme ham. Min da han tredie Gang løftede sin Flint op, for at fyre paa sin Forfølgere, da ramte en Kugle ham og gjorde i Øjeblikket Ende paa hans Liv Støbning af Metal-Kunstværker er i nyt Tider bragt til en høi Grad af Fuldkomme hed. Hvad smaa Værker angaaer, da er det berlinske Jern Bijouteri en bekjendt yndet Handelsartikel, der gaaer over hele Europa. At støbe store Metalstatuer, eller andre store Metal-Billedværker, var en Kunst Oldtiden kjendte. Fra en enkelt Kunstners Lysips Værksted udgik allene, efter den ringeste Angivelse 600 Statuer, og den ikke meget betydelige romerske Landstad, Herculanum besad flere Kunstværker i Metal end nu alle europæiske Lande og Riger tilsammen. Man maa da have kjendt en Fremgangsmaade med Støbningen som siden blev ubekjendt. Man veed, hvor saare kostbar og langvarig store Metal-Mindemærkers Støbning i sildigere Tider var bleven. Falconer anvendte paa Peter den Stores Statue til Hest i St. Petersburg, næsten en halv Menneskealder, og brugte til Støbningen ei mindre end 48636 Pd. Metal. Bekostningerne beløb sig til 425000 gamle Sølvrubler, omtrent 600000 Rbd. r. Sølv. Frederik den 5tes Statue til Hest paa Amalienborg kostede over 320,000 Spec. (dog deri medregnet samtlige andre Udgifter til Piedestal &c. &c.) Saadanne Værkers Forfærdigelse maatte altsaa være sjelden, indtil en simplere Fremgangsmaade, end den der fandt Sted, kunde udfindes, og dette er blevet de nyeste Tiders Værk.