JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-08-28
Indenlandske Efterretninger. Hr. Literatus Blok Tøren og Procurator F.M. Lange have begyndt et nyt Ugeblad under Titel af Freya, hvoraf hver Fredag skal udkomme et Numer, og som koster hvert Fjerdingaar 1 Rbd. 24 s. Utallige Mennesker reise hele Sommeren igjennem til Kirstine Piils Kilde, eller, som Stedet nu hedder, Dyrehaugen; mange Tusinde drikke af denne Kildes Vand, men kun faa bryde sig om at læse Jndskriften paa samme, som desuden nu er saa afbleget, at den maa læses meget nærmere, end man i Kildetiden sædvanligen faaer Leilighed til. For curisse Læsere vil det derfor ikke være aldeles ubehageligt at finde her denne Jndskrift, som tillige viser i hvor lang Tid den allerede i Holbergs Tid saa berømte Kilde har været besøgt af Kjøbenhavns og Omegnens Beboere, oprinde ligen for sin formeentlige helbredende Krafts Skyld, og siden blot fordi den ligger i een af de yndigste Skove i Sjælland, hvor Ege og Bøge af en sjelden høi Alder udbrede deres majestætiske Grene. Jndskriften, som er udhuggen paa en Steen over Kilden, lyder saaledes: Det Kildevæld, som her sit Udspring haver taget, Er af Kirstine Piil først fundet og opdaget Men nu til manges Vel og Nøtte sat istand Ved Grev Reventlau, Stiftbefalingsmand, Dronninggaard, som i denne Tid er til Auction, har oprindeligen tilhørt Frederik den Tredies Dronning. En Geheimeraad Scheel fik det siden foræret af Kongen og solgte det derpaa til en vis Svendsen, af hvem den afdøde Etatsraad de Coninck kjøbte det. Den Sidste opførte den nuværende høist smagfulde Bygning, og bekostede de engelske Anlæg, som tilsammen have koster mange Tusinde. Anlæggene høre til de skjønneste i Sjælland, hvortil den herlige Skov og Beliggenheden ved Vandet var især meget gunstig. J Haugen findes et chinesisk Lysthuus, som ikke blot af Navn, men i Virkelighed er chinesisk. Betrækket, Møblerne, alt er kommen lige fra China. Udenfor samme er et Bassin, hvori tilforn fandtes Guldfisk. Den nuværende Eier, Consul de Coninck, har i landoeconomisk Henseende anvendt meget paa Eiendommen, og gjort der mange vig tige Forsøg. Det Hollænderie, som findes herer bekiendt. J det Hele betragtet er Dronninggaard et sørgeligt Monument fra Danmarks Handelsflors Dage, og vækker veemodige Erindringer, om en Tidspunkt, da ikke blot Vaabenskjolde, men ogsaa Merkurstaven, kunde bane Veien til saadan Herlighed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-08-28
Den i Aaret 1772 anlagte Manufacturstad Christiansfeld, tæller nu ialt 700 Jndbyggere. Ogsaa denne Stads bekiendte Konstflid har liidt ved Tidsomstændighederne, og de derværende Fabriker finde langt fra ikke meere saa stor Afsætning som før, fordi de ikke kunne sælges til saa godt Kjøb som de udenlandske. Jsær er det saakaldte Christiansfeldtertøi blevet for en stor Deel fortrængt af de i Kjøbenhavn forfærdigede Tvisttøier. Den eneste Artikel, som endnu sælges i Mængde, ere Christiansfelder Tællelys, hvis Lige man hidtil endnu ikke har seet sig istand til at levere paa andre Steder i Danmark end Christiansfeld.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-08-28
J disse Dage er udkommen: Vorschlage und Ansichten betreffend den Ackervertheilung in den Herzogthumern Schleswig und Holstein uberhaupt, insbesondere mit Anvendung auf die Kieler Stadt lander, v. A. C. Gudme, Landinspector, 58 S. Af dette med ligesaa megen Sagkundskab som Jver for Almeenhelds Fremme forfattede Skrift, sees blandt andet, at iblandt alle Stæder i Hertugdommene Slesvig og Holsteen Kiels Fælleder næsten ere de eneste, der ligge nudskiftede. En Jordflade af 1012 Tønder Land indbringer her ikke mere end et adeligt Gods af samme Størrelse, som har gode Jorder midt i Landet, i det mindste ved den første Jndtægt. Forf. troer derfor med Rette, at det vilde være at ønske, at enhver, der ikke er af samme Tanker som han, angaaende det Spørgsmaal, om Udskiftningen af de Kieler Fælleder er til Gavn eller ikke, saavel for det almindelige Bedste, som for hver enkelt Huuseiers Privatvel, maatte offentligen bekjendtgjøre sine Grunde, paa det der af en saadan venskabelig offentlig Undersøgelse, i den rene Hensigt at søge og fremme Sandheden, maatte flyde en betydelig Fordeel for det Hele.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-08-28
Skrivelse fra St. Thomas, d. 20 Juli 1821. Paa St. Croix har i den senere Tid hersket en saa langvarig Tørke, at man endog manglede Vand til at drikke. - Den berygtede Pilot, som for nogen Tid siden rømte fra Fortet paa St. Croix, hvor han sad arresteret, var indkommen som Cor sat, tilligemed en af ham gjort stor Prise, paa St. Domingo, Cap Hati, for at fylde Vand en da han opholdt sig længer end man ønskede, saa fik han Ordre at gaae til Søes, hvilken Befaling han ikke adlød. Corfaren blev derpaa besat af Militair, men Pilot sneg sig om Natten ud med Prisen. Jmidlertid blev han eftersat med hans egen Corsar, taget, og derpaa selv bragt i Lænker tilbage. Mere er endnu ikke blevet bekjendt her angaaende denne Begivenhed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-08-28
- Paa Cap Haiti har atter været en Revolution, men som i Tide er blevet opdaget. Hver tiende Mand af de Regimenter, som der have taget Deel, blev skudt efter Standretsdom, og Alt er nu igjen roligt. Man er især misfornøiet med Lovenes og den indførte Disciplins Strænghed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-08-28
J de sidste Dage af Mat har Orlogsbriggen St. Croix hertil indbragt en aaben Sørøverbaad, hvori der var fire bevæbnede Mand, af hvilke den ene, som var en Engelskmand, kun blev greben. De øvrige løbe i Buskene paa en liden ubeboet Øe, og ere endnu ikke opdagede. Baaden havde forhen tilhørt en Mand her paa Landet, fra hvem de havde taget den med Magt, paa en Tid, da han var ude at fiske, og derpaa sat ham selv i Land. - Nogle fra Kjøbenhavn hertil ankomne langlivede Fruentimmerkjoler have forskaffet de Handlende megen Afsætning, og fat de herværende Ægtemænds Pung i Contribution, da alle Damerne skulle have nye Kjole, med langt Liv.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-08-28
Mariboe, d. 20 August. Høsten her i Lolland er nu i fuld Gang, der hidtil er faldet temmelig heldig ud, uagtet Veiret af og til har været noget uroligt. Rugen falder meget af, men er desuagtet overmaade givtig. - Rapsæden begynder nu her i Lolland, især i Nørreherred, at blive meer og meer almindelig. En Mand har efter 13 Potters Udsæd avlet 33 Tdr., og en Anden er for sin Raps paa Marken bleven buden 4000 Rbdlr. J Nakskov betales en Tønde med 10 Rbdlr. - Lammekjødet falder i Aar temmelig stort og fedt. Niels Slagter her i Mariboe solgte forleden en Lammefjerding, der veiede 12 Pd., som efter Taxten blev betalt med 10 s. Pundet. - Høehøsten og Græsningen paa Falster, har i denne Sommer været saare ringe. Vintersæden har hos Mange taget Skade. Vaarsæden er tynd. Ærterne tegne godt, men efter flere Aars Misvext har Udsæden i Almindelighed være indskrænket.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-08-28
Odense, d. 24 August. J Onsdags Aftes efter Kl. 9, allarmertes Mange omkring Odense, ved at see en skrækkelig Jld oplue fra 4 Steder, Sønden for Odense. Underrettede gjættede strax at det maatte være Rapsæds Halm der brændtes ved Christiansdal; men da dette kun havde været averteret i een Avis, og først Dagen forud, som endnu ikke var kommen paa Landet, vare de flestLandboer endnu uvidende om Jldens Anledning. Overalt var det nok sikrest mindre farligt, og mindre rædsomt, at denne Halms Forbrændning skeete ved Dagen; i Holsteen er det aldeles forbudt at brænde Halmen, da en pludselig opkommende Storm saa let kan føre den tændte Halm vidt omkring og afstedkomme megen Ulykke, især i denne Tid da Markerne staae fulde af høstet Korn, og Straae, tage og Halmhæs findes allevegne; hvorfor ogsaa Fyrværkerie, formedelst de tændte Papiirs Karduser, kan have samme farlige Følger. Hvor man ikke maae brænde Rapsæds Halm, kaster man den i Tørvemosers Vand, hvoraf den til et andet Aar kan optages halv raaden og sættes under den Gjødning, som føres ud paa Marken.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-08-28
Blandede Efterretninger. Den 20de August, om Morgenen, ankom ved Stade de Kongel. Storbritanniske Krigskib med den høisalige Dronning Caroline af Engellands Liig. Om Aftenen Kl. 6 bragtes Liget i Land, en Barcasse, og under Salut af Canoner blev det modtaget af Stadens Honoratiores. Toget gik igjennem Staden til Wilhadikirke, som indvendig var overtrukken med Sort og oplyst. Kisten, som var betrukken med rødt Fløiel og besat med Zirater af Guld, blev baaren af Engellændere. J Følget befandt sig Dr. Lushington, Lord og Lady Hood og Lady Hamilton, samt omtrent 60 Engellændere. Foran Kisten bares den Kongel. Krone paa en Fløiels Pude. To Jnfanterie-Regimenter aabnede og fulgte Ligtoget. Om Aftenen Kl. 7, efterat Liget var indsat i Kirken, var samme aaben for Publicum, for at kunne tage Kisten i Øiesyn. Jndtil den Brunsvigske Grændse ere Husar-Piketter udstillede fra Station til Station.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-08-28
Den Capital, som Napoleon havde indsat i udenlandske Banker, og hans Søn, Hertugen af Reichstadt, skal arve, svarer 8 Mill. Fr. i Rente. Regner man Renten endog kun til 4 pC., saa maa Capitalen være 200 Mill. Fr., eller omtrent 30 1/2 Mill. Species.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-08-28
J Tidsskriftet Originalien for Juli Maaned læses en Chorsang til Hellas's Venner, og Grækernes Seirvinderhevn, af Fru F. Brun, fød Manter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-08-28
For Provindsen Vestphalen er i det forrige Kloster Kentrop ved Hanau blevet oprettet et Jnstitut for Døvstumme, hvortil Kongen ikke allene har skjænket de fornødne Bygninger, Gaardsrum, Hauge, noget Ager- og Græsningsland, samt Bekostningen af den første Jndretning, men ogsaa Penge til fattige Elevers fri Undervisning og Pleie. Dr. i Philosophien, Hr. Weidner, der i adskillige Aar har medvirket som Lærer i Døvstummeanstalten i Berlin, er ansat som første Lærer, og Forstander. Efter en i Aaret 1818 foretagen Tælling fandtes i Regjeringsdistricterne Münster, Arnsberg og Minden, tilsammen 423 Døvstumme, Den Colonie af Geeder med den fine Uld, som Hr. Jaubert 1819 har bragt fra Asien til Frankrig for Hr. Terneaux og Kronen, blev, som bekjendt, fordeelt. Den, som kom til Perpignan, trivedes fra Begyndelsen af overordentlig godt, den anden, som blev tilbage i Provence, leed meget af Sygdomme, og man forflyttede den derfor for størstedelen til Saint Qven ved Paris. Her har den formeret sig til 120 Stykker, hvoraf to Trediedele ere Eftervæxt. Ungerne ligne i Formen de nydeligste Hunde og i Nethed Kattetillinger. Voxne ere de ikke større end den indenlandske Geed. Deres Melk maa være overordentlig nærende, efterdi deres Unger i 3 Uger blive ligesaa store som de indenlandske i 6; heller ikke ere de saa skye som disse; men næsten ligesaa let at føde. De æde nemlig Løv af Træer og Viinstokke, Kartoffelblade og luget Ukrud; Ungernes Kjød er meget fiint. Sædvanligen føder Geeden to Unger, og nogle have endog kastet to Gange om Aaret. En, der var født 1820, havde 1821 allerede Unger. De her fødtes Uld var ligesaa fiin som Stammens. En indenlandsk Geed blev belagt af en Caschemir Buk; Ungen havde Uld, der lignede Caschemirbukkens. Paa denne Maade vil saare sandsynligt den indenlandske Avl kunne forbedres meget, hvorhos man dog nok maatte bære Omsorg for, at vælge kun Geeder med meget hvide Haar til Forplantningen. Nogle Gedder gave 250 til 300 Gran (hvoraf 163 3/4 gaae paa et Berliner Pund) fiin Uld, andre kun 100-120 Gran. J Perpignan fik man af 100 Gedder 12 Kilogrammer (hvert 2 1/2 Pd.). Prisen paa 1/2 Kilogram er nu 9 Fr. Allerede have 15 Godseiere, i forskjellige Egne af Frankrig anskaffet sig en Stamme af Kaschemirgedder, følge, som rimeligt er, flere dette Exempel, saa er der ingen Tvivl, om at denne Geddeavl, ligesom Faareavlen ved Marinos, vil forædles, og Stoffet til de kostbare Shawls kunne frembringes i Landet selv.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-08-28
En Avis fra Boston af 10de Junii melder følgende Tildragelse: "Det til Hvalfangst udrustede Skib Esser, ført af Capit. Pollard, fra Nantuket, er forliist i det stille Hav, ved Slaget af en Hval. Mandskabet var nødsaget til saa hurtigt at forlade Skibet, at de kun kunde tage faa Levnetsmidler med sig. De indskibede sig i tre Baade; kort Tid efter blev den Baad, i hvilken Capitainen var, skilt i en Storm fra de to andre, hvilke man senere ikke har hørt noget til. Folkene i Capitainens Baad lede snart Mangel paa Levnetsmidler, adskillige af dem døde, og de Levende ernærede sig af disses Liig. Til Slutning var der ingen anden tilbage end Capitainen og to andre; de havde i flere Dage ingen Føde faaet, og besluttede tilsidst at trække Lod om hvo af dem der skulde dræbes, for at de andre kunde opholde Livet ved hans Liig. Den Loddet faldt paa, blev ombragt og tjente til Føde for de andre to, til de omsider traf paa et Skib, som modtog dem. Capitain Pollard er en af de Frelste.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-08-28
Det Kgl. Videnskabers Selskab i Paris har for Aaret 1823 udsat en Belønning af 3000 Fr. for en Afhandling om Læren angaaende Oprindelsen til den dyriske Varme, hvori ved nøje anstillede Forsøg, de være chemiske eller physiologiske, Aarsagerne til denne Varme skulle udfindes. Man forlanger især, at den i en bestemt Tid fra et sundt Dyr udgaaende Varme, saavelsom den ved Aandedraget frembragte Kulsyre nøje skal angives, og at denne Varme skal sammenlignes med den, som Kulstoffets Forbrænden, ved Frembringelsen af en lige Mængde Kulsyre, avler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-08-28
Om chirurgiske Operationer læses nu følgende af den berømte Weinhold, K. Reg. Raad og Directeur for det chirurgiske Clinik i Halle, Vigtige chirurgiske Operationer fortjene unægteligen, ligesom hvert Konstproduct, Publicums Opmærksomhed; vi see ogsaa i Engelland mange store Herrer og Lorder ikke uden Sky at besøge Operationssalene, og desuden at yde de Nødlidende Pengeunderstøttelse. En meget forvendt Følelse maa de have, der ikke ville see den søndertraadte Regnorm, ikke tale om en chirurgisk Operation; men derimod, uden at røres, lade deres Medmennesker vansmægte i den største Elendighed. Ogsaa den sidste fortalte Operation, angaaende Udtagelsen af et halv Underkjævebeen (see Skilderiet Nr. 66), fortjente denne Opmærksomhed, naar Ref. havde simpelt fortalt den med større Sagkundskab og dømt med mindre Bram. Saalænge Medicinens Historie har været til, siger han, er den ikke bleven foretagen. Men hvo kjender ikke de betydelige Beskadigelser af Underkjævebenet ved Skud, der gjorde dets Borttagelse tilligemed begge Ledde hovederne nødvendig; hvo kjender ikke det Tilfælde, da Mursina, efter en saadan Beskadigelse, lod forfærdige et Slags konstig Underkjævebeen; hvor mange af Pellatons Elever i Hotel Dieu i Paris mindes ikke, hvorledes han udtog næsten Halvdelen af Underkjæven med sit Leddehoved paa høire Side, og enkelt underbandt Pulsaarene, uden at underbinde Hovedpulsaaren, – J et Anstød af næsten overspændt Enthusiasmus kalder Ref. det chirurgiske Clinicum i Berlin et Jnstitut, hvilket med Rette kunde kaldes det første i Verden. Hvilken Bombast er det dog, som om vor Tid intet Maal meer kjender i sit Omdømme. Hvo vil ikke yde den Mand, der allerede har stiftet saa meget Godt, og som indførte denne Operation som en regelret Konstact i Chirurgien, sin Tak, men maa nu alt det øvrige, der i den Henseende er til, ved saadanne Floskler nedsættes og fordunkles, Den lærde Verden er en Republik, hvori ingen kan være den Første og ingen den Sidste, ja den strængeste Ostracismus maa træffe Enhver, der kun yttrer Tanken om noget Slags aandig Enevælde, der stedse tilveiebringer den værste Aandsdespotismus. Til Slutning bemærker jeg kun endnu, at her er indtruffet et Tilfælde, der, naar Curen lykkes, maaskee gjør denne Operation, der altid maa medføre en stor Lemlæstelse af det menneskelige Ansigt, unødvendig. En Mand paa 49 Aar, fra Wehlitz, der ligeledes lider af en stor Been hævelse i den venstre Underkjæve, og hvilken desværre strækker sig lige til Strubehulingen, har man hverken ved Kniven eller Brandjernet kunnet befrie for samme; men nu har jeg gjennemtrukket tre Haarsnore, den første imellem Kinderne og Underkjæven, den anden imellem Underkjæven og Tungen, den tredie imellem den Stenoniske Spytte gang og Ørespyttekjerten. Hævelsen er siden smeltet hen til næsten en Trediedeel af dens Størrelse, og det skulde glæde mig meget, at have beholdt Underkjæven i sin Jntegritet."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-08-28
Kjøbenhavns Børs, d. 28 August. Cours. Hamb. 2 M. 262, a vista 265. Spec. 263. - Specier solgtes til 15 Rbmk. 13 s. Obligationer (med Renter fra 11te Juni 1821) 73. Nationalbank-Obligationer (af Laanet d. 4 Februari f. A.) 92 Rbdlr. r. S. (uden Renter) eller 121 Rbdlr. Sedler pr. 100 Rbdlr. r. S. Norske Rigsbanksedl. 14 1/2. Svenske Sedler 67 1/2 s. Disconto 6 pC. Jndfald.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-08-28
Da Dr. Bahrdt holdt sin første Præken, reiste der sig et stærkt Tordenveir. Ved et frygteligt Skrald forsagede Taleren vel Hukommelsen, men ikke Aandsnærværelsen. Med Værdighed lukkede han Bibelen i, og forlod Prækestolen med de Ord: "Naar Gud taler fra Himlen, maa Mennesket tie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-08-28
Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-09-01
Hvorledes seer det ud inden i Nyeholland(Fortsættelse; see forr. No.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-09-01
Den 6 April 1817 forlod Expeditionen Sidney, og ankom den 14de til Bathurst. Her var skeet en stor Forandring siden 1815. Et solid Huus var bleven bygget for Opsynsmanden over Establissementet. Gouvernementets Jorder vare blevne indhegnede, og Kornhæsene viste, at en rig Høst havde belønnet Landets Opdyrkning. Det skjønne og funde Udseende, som Hjordene af Hornqvæget havde, beviiste, hvor beundringsværdig gode disse udstrakte Dale og kun lidet skovbegroede Høie vare for Græsningen, især til Faarene, siden den Tid har Regjeringen anlagt et stort Meierie, meget længere frem i en Dal, som kaldes Welling tons Dal. Den 20de April afreiste Expeditionen fra Bathurst til Lachlansfloden. Dette Land fandt de at være af en fortræffelig Beskaffenhed, af et romantisk Udseende, med ypperlige Græsgange.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-09-01
Man opdagede der Kalksteen af den bedste Slags og i en overordentlig Mængde. Den 25 April ankom Expeditionen til Lachlansfloden, ved det der oprettede Depot. Der traf de en Mængde Jndfødte. Da de nu vare komne til Floden, stege de i de ved Depotet anskaffede Baade, og seilede op af den. De fandt et Land begroet med Cypresser, og en stor flad Søe, hvorpaa der svømmede sorte Svaner og andre Vandfugle. De fortsatte nu deres Seilads paa Floden, imellem Bjerge og uhyre Skove; men de bemærkede, at ingen andre Floder udgøde sig i Lachlansfløden; at Landet blev mindre og mindre frugtbart, og at Floden tilsidst tabte sig i et stort Morads. De fandt det nu umueligt at fortsætte Reisen i samme Direction, hvorfor de forandrede Touren, og gik over en stor Bjergstrækning mod Sydvest, Her fandt de vel et tørt, men tillige ogsaa et temmeligt vandløst og ufrugtbart Land. Landet var i det Hele en Vildnis og kun saare lidet beboet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-09-01
J Nærheden af et Bjerg, som de kaldte Acton, udsaaede de Aprikos- og Ferskenkjærner paa de bedre Steder. De fortsatte deres Marsch mod Sydvest, til de af dem kaldte Brogdens Bjerge, hvorpaa de vendte tilbage i en Retning mod Nordvest, langs med nogle Bjerge, som de kaldte Peelsbjergene, i det Haab, at de igjen skulde støde paa Lachlansfloden, og hvor Egnen havde et bedre Udseende, men i det Hele taget var Landet ufrugtbart, og der var Mangel paa Skov, Vand og Græs. En Dal, hvori de saaede endeel Ferskenkjærner, blev kaldet Ferskendalen. Den 23de Juni stødte de igjen paa Lachlansfloden. Nu seilede de ned af den paa ny imod Sydvest, for at erfare, hvad der blev af Floden tilsidst. Denne Seilads varede til den 9 Juli, da Floden endelig efter utallige Krumninger aldeles hensvandt i uhyre og ubegrændsede Moradser. Uddunstningerne bleve skadelige for Sundheden, og Sygdomme begyndte at indfinde sig hos de Reisende. Man forbausedes over at have beseilet en Flod, som havde 1200 engelske Mile i Længden, som hverken havde noget Udløb eller Tilløb af andre Floder, og som altsaa ikke er andet end en stor Canal, hvori alle de Vande, som nedkomme fra Bjergene, forsamles, for at ledes hen enten til et uhyre Morads, eller for at indsuges af Landets Overflade. Den 19 Juli vendte Expeditionen tilbage og tog Touren imod Nordost, for tversigennem det indre Land at komme tilbage til Maqvariefloden; her stødte de paa Indsøer, og Landet blev fra nu af stedse mere og meere frugtbart, og som de nærmede sig til Bathurst, blev det bestandigt bedre. De passerede over mange smaae Floder, som udgøde sig i Maqvariefloden. Egnen blev efterhaanden romantisk skjøn og af et fortryllende Udseende, og Naturscenerne bleve saa maleriske og pragtfulde, som man kunde tænke sig dem.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-09-01
Jndenlandske Efterretninger. St. Thomas, den 7de Juli. Gaar døde her Lieutenant De Coninck af den vestindiske Feber, og den gamle værdige Capitain Fleischer blev begraven. Ogsaa Kammerjunker, Krieger er død af Feberen. - - Den 8de Juli. J Dag have vi havt den sørgelige Efterretning fra America, at det franske Skib Maria Theresia, Capitain Latte, som den 26de Mai udelarerede herfra til Bourdeaux, og som havde Benedetty med hans hele Familie, Montillo, Benoit og Joseph Gillie ombord, foruden to Familier fra Guadeloupe, er forlist med Mand og Muus, paa een Matros nær, som reddede sig ved at svømme, og blev optagen af en Fiskerbaad paa den americanske Kyst. Han har nævnt Skibets Navn, saavelsom Capitainens, Styrmandens og alle Folkenes, men ikke Passagerernes; han har heller ikke sagt, at Skibet kom sidst fra St. Thomas. Man kunde deraf formode, at de ere myrdede, og Skibet med dets rige Ladning og store Capital af Doubloner og Patagoner, gjort til Bytte. Avisskriverne synes at tvivle og Rigtigheden af Matrosens Forklaring. - En Brig fra Altona, Capit. Rentz, er for kort Tid siden strandet og forlist paa Antigua, men Folkene ere bjergede. Den skal være gaaet fra Altona efter d. 15 Mai, og bestemt hertil og til Havannah. Briggen har forhen heedt Nordborg. - - Den 9de. Man har gjort den bemærkning, at en spansk Skonnert, som man havde Mistanke om, udgik af denne Havn samme Dag som det omskrevne franske Skib, og at den vidste ret god Besked om Skib og Ladning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-09-01
Brion skal have givet Joseph Gillios Portrait i det Grove til adskillige af hans Private rer, og udsat en Præmie for at bringe ham død eller levende. - Vi have faaet et nyt Theater, som er ret smukt. Commandanten har sin Loge lige for Scenen, Da Castro og Christian David, deres paa hver Side. - - Den 16de Juli.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-09-01
Fregatten Naaden og Orlogsbriggen St. Croix forlade os nu, men Døden har, som De allerede tildeels vil have erfaret, bortrykket en Mængde af deres Besætning. Paa Fregatten har især Tabet af Officierer og Mandskab været overordentligt stort. Jeg kan ikke forbigaae at omtale der Gjæstmildhed, hvormed Mægler Prom og Familie har i deres Huus modtaget og med utrættelig Omhue pleiet adskillige syge Officierer, hvorved sandsynligviis dog Nogles Liv er reddet. Orlogsbriggens Chef, Hr. Capitain Seidelin, som den Øverste paa Stationen, har ogsaa paaskjønnet dette, ved i eget og samtlige Officierers Navn, at tilstille Mægler Prom en Taksigelsesskrivelse. St. Jan, den 11te Juli 1821. Vi have her paa Øen intet Nyt, men Planterne istemme den gamle Klagesang over vedvarende Tørveir og flette Tider, og der er af Udsigt til, at vi atter faae en Orcan i dette Aar, da vi have en Hede, som er frygtelig, allerede Klokken 10 Formiddag er Varmen 25 til 26 Grader Reaumur i Skyggen ingen Regn, ei heller Torden i flere Maaneder.