Berlingske Tidende, 1798-07-30
Redacteuren siger i en Artikel fra Rastadt. De franske Ministre lade sig overalt see med Fredens Olieren i Hænderne. Vor triumpherende Republik, sige de, vil lade Kongerne regiere med Sitterhed; men den vil forvisse sig omsine Seiervindingers retmallige Frugter. Den ønsker Europaa Rolighed, men finder det for Ret, at have Dørgen derfor at Fyrsterne og Monarierne ville i Fremtiden lade dens Uarbængenhed nangredet Forfatteren itemstiller derpaa Frantrigs militairiske Maal har der sendver Reteut findes en gammel Kriger, og i enhverende General en Halte Krantrig siger han endelig rundste har overpundet der fordigange. de det Ved enhver Seiervinding blandede det dog i sine Tilumblange Fredens Navn, nok engang har det at der Bo. stortelse ved et nyt Undervært, Manas Erobring giver naar delhavet ulgientaldelig sin Friehed tilbage, men deres med. Laurbær overlæssede Arme ratter der nationgang Freden. Oleareen. Laderalite Congressen i Range skillegad anden at have tilfredsstillet dens fredenge ønsker, thi den. ger eller at slutte Fred med den store Republik saa lange endnu Eders Troner staaer. Vien, den 11te Jmil Man har umiddelbare Efterretninger fra Mania som aae til den ande. De hianske skulle have sandet der inderStatte, alle derhen flygtede Skatte fra Lortlig mangade anseeligste italienske Familiere Konbarheder foraden Orde. nen, Kirkens og Hospitalets meget brindelige Stat. Den røde er den samtlige franske Flaade efterat den havde lade efter sig en tilstrættelig Befatning at eller mod Alerandsi Cappen. Den 4de er Stormesteren tilligemed naar Riddere af det store Køre gaaet til Stid og aabnet. Det og endnu ikke bekiendt hvorhen han har taget Velen langer. den ande udgil en Detaling, at alle franske Riddere og u vandrede skulle forlade den. Den nariske glands andet A. mital Nelsons Command er den 14de løber ind i Havnende. Messina i Steilien, og efter, Dages Ophold anseer til Malia. Den engelske Admiral skal ter sin Aftelse have lader bekiendtgiøre at han skulde høre erhvert Stivt Stand som bragte Levnetsmidler til de malienske ser. Hans anden fori Dag taler om Grev Cobene Tilhaarkom den anden er den Tillætning at samme har havt særskildte forslag fra Keiseren. Blandt Puditium paastaaer man nu med en Ton. af Bestemthed, at Underhandlingerne i Salg ikke aldeles fra aldrudte, men tillige ikke brage til en formelig Slutning. Derg Brindmagtigede vare blevne enige om adskille Paa tet megommangsandte komnder til meget hæftige Udaad. et heller daglere ganske førende Foreningsdelen, men samme Sorgang at lange de Maaschare Efterretning i Parie, at han var kosten til Minister for de indemand. Saar. Deillod han gen Cabing vide tilligemed hans narierestaaende Allene og da han atte tande nævne da nogen Efterfølger de med hansen ogsaa kande fortalte U. derhandlingen saadeskantede denne hansdag at gelse ult. det tilhaar vi Wien. Saaledes bereres alle Underdan lingernes Slutning her af trovandler Palag. Man derhos vide at den franske Regiering har inden veret og Cast, at disse Underhandlinger blive fornøde igien. Dag gaaer det Ragte, at ren Cobenal skal med der første. reisedericatil Derling hvor der skal holde et Slaae CongoAndreserstte derimod at Baron von Thuant skal giøre og Reise til Rastad.