JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-07-23
Deres Majestæt, Det er i min Søsters, Enkefrue Baronesse Gulden crones, og mine Brødres, Literatus Peder Høegh Guldbergs, Ritmæster Christian Høegh Guldbergs og Capitain Julius Høegh Guldbergs samt mit eget Navn, at jeg træder frem for Deres Majestæts Throne, og udbeder vor Sag forundes et Øiebliks Opmærksomhed. Besielet af den hver første hædrende og hvert Landlyksaliggiørende Tro, den, at de Opmuntringer, der af Regenten ydes den fortiente Borger, kun lokke til at træde i hans Fodspør, skiænkede høisalige Kong Kristian den Syvende vor nu afdøde Fader, Geheimeraad Ove Høegh Guldberg, i Aaret 1778, det her i Original vedlagte Gavebrev. Den sande ædle Mand nøies, endog miskiendt, med Bevidstheden om at have opfyldt sin Pligt; og Deres Majestæt vil bedst af Alle vide, at aldrig har vor Fader i levende Live gjort mindste muelig Brug af de Fordele, dette Gavebrev hiemlede ham Adgang til. Det fandtes, urørt og ubrugt, i hans Stervboe. Det var det eneste Papiir af fuld Sikkerhed og af betydeligt Værd. Deres Majestæt tillade os at sige, at vi ere stolte af, at det er det eneste. At nytte eller tilintetgiøre dette Document har vor Fader ved at lade det henligge til os, overladt vor egen Dom, og han kunde ei have givet os et mere smigrende Beviis paa sin Tiltroe. Ei nogensinde, og allermindst i Tider som disse - Tider, da ingen ægte Søn af Fædrelandet kan tænke paa sig, men Alle kun paa Fædrenelandet, paa det ene - bunde det, selv eet eneste Øieblik, kalde Ove Høeghe Guldbergs Børn ind, deres Kaar og Udsigter være nu forresten saadanne eller saadanne, at vakle i Bestemmelse med et Gavebrev af den Natur. Vi have og ei vaklet noget Øieblik, men først enedes vi om at tilintetgiøre det i al Stilhed, og kun den Tanke, at mueligen nogen Tredie ogsaa kunde have Kundskab om et saadant Documents Tilværelse, forpligter os til, paa denne Maade at sætte det ud af al Virksomhed for os og for vore, paa hvilket det saa egentligen lyder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-07-23
Vi nedlægge det da herved for Deres Majestæt og bede Dem tilintetgiøre det ! De modtage det med Velbehog- og see i det et Offer af den frieste Beslutning! Vi have Jntet at udbede os derfor, thi vi føle os ikke derfor værdige til Noget. For Deres Majestæt, og Fædrelandet, og Gud gientage vi det høitideligen: at, hvor De og Fædrelandet ville bruge os, skulle De og det altid finde os redebonne til at ofte Dem og Fædreland Alt, uden Undtagelse, uden Forbeholdelse Alt! Fandtes vi nu, denne vor hellige Eed uagtet, dog ingensinde brugelige til noget Bedre, end hvad ogsaa Hverdagshoben kan udrette, nu, da vilde i Sandhed, dog hverken Gavebrevets Udbetaling, eller en Erstatning for dets Tilbagegivelse nogensinde kunde bøde paa Tabet af den eneste Lykke, vi erkiende, den: at vorde brugte, hvor Mand giøres fornødne. Guld betaler aldrig Lyst at gavne. Lyst at gavne er et tomt Ord, naar den kiender Grændse. Og for vore Børn have vi ingen Bøn; thi hvor torde vi bede for dem, der endnu Jntet have fortient, Os aabnes Leilighed til at hædre det Navn, vi bære; og da skal dette Navn betrygge Fremtiden for dem ogsaa
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-07-23
J mine Sødskendes og mit eget Navn anbefaler jeg det omtalte Gavebrevs Tilintetgiørelse til Deres Majestæts Velbehag og os til deres Anvendelse. Selv min Søster har, skiøndt Enke, ei paalagt mig at udbede hende Andet af vor Konge, end at hendes Børn maae i Tiden finde den Beskyttelse og den Adgang, deres Kundskaber og Adfærd maatte give dem Ret til at opnaae. Og saaledes være da af Familien selv et Document, som Deres Majestæts ømme Retfærdighed sikkerligen vilde tage i Betænkning at sætte ud af Kraft, aldeles tilintetgiørt. Kiel, den 10de Junii 1808. Allerunderdanigst. Frederik Høegh Guldberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-07-23
J den Anledning har det behaget Hs. Majestæt at tilskrive bemeldte Professor Guldberg saaledes : Den Redebonhed og Uforbeholdenhed, hvormed Du og samtlige Dine Sødskende, saa ganske af egen Drift, have frasagt sig al den Ret, som var dem hiemlet, ved det af Vor høistsalig Fader, høilovlig Jhukommelse, under 16de Februar 1778, allerhøistegenhændigen udstedte Gavebrev paa 100,000 Rdr., hvilket Du, paa egne og Sødskendes Vegne, allerunderdanigst har indsendt til Os, for at tilintetgiøres, har erhvervet Dig og dem velgrundet Krav paa Vor Landsfaderlige Tak og Tilfredshed. Denne frivillige og betydelige Afstaaelse, paa en Tid, da hver nye Udgift er dobbelt byrdefuld for Statskassen, bærer hæderligt Vidnesbyrd om, at Din afdøde Faders, denne værdige og troe Statstieners Uegennyttighed og sande hengivenhed til Konge og Fædreneland uformindsket er gaaen i Arv til hans Børn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-07-23
Vi finde særdeles Velbehag i herved allernaadigst at forsikre Dig og Dine Sødskende om, at Vi erkiende og paaskiønne det Offer, de saaledes have bragt Os og Fædrenelandet. befalende Dig Gud. Givet i Vort Hovedqvarteer i Kiøbenhavn den 5te Julii 1808. Frederik R.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-07-23
J Følge en til Hs. Majestæt Kongen ankommen Rapport af 1ste Julii fra Hs. Durchlauchtighed den commanderende General søndenfields i Norge, havde Høisamme den 29de Junii beordret et Streiftog ind i Sverrig, for om mueligt at ophæve den fiendtlige Feldtvagt i Svinesund. Udførelsen blev overdraget Capitain v. Wærnskold, af det søndenfieldske Regiment med 120 Grenaderer af det søndenfieldske Grenedeer-Bataillon og 50 Jægere. Dette Commando blev Kl. 10 Formiddag overført fra Sponvigen til Lurvig Bugten og der debarqueret. Det rykkede strax frem over Fielden- og bemægtigede sig ved Pladsen Salboebakken 1 Underofficeer og 3 Mand, ved Pladsen Selcetret 1 Skild, vagt, og ved Svinesund blev Feldtvagten tourneret, hvorefter den overgav sig som Krigsfanger. Den bestod af en Fændrik Rosentviist, 1 Trompetter, 1 Tambour og 11 Gemene, hvoriblandt 7 Vargeringsmænd, hvilke sidste, efter at være blevne afvæbnede og aftagne edeliForsikring, ei at tiene meere mod Hans Majestæt eller Allerhøistsammes Allierede, ere siden tilbagesendte. De Fangne bleve strax overførte til norsk Side, Vedette udsatte og Patrouiller udsendte. Kl. 2 erholdt Capitainen Rapport at Fiender lode sig see; han rykkede frem- og den fiendtlige Patrouille retirerede. Kl. 6 blev Afmarschen af et stærkt fiendtligt Corps rapporteret. Capitainen rykkede atter frem, og da han saae Fienden at være sig saadverlægen, at samme ikke allene ovefløiede ham i begge Flanker, men deruden et fiendtlig Reserve Corps og en stærk Colonne kom frem i Kongeveien, bestemte han sig til Retraite, og førte Mandskabet uden en eneste Mands Tab tilbage over Sundet, uagtet de sidste af hans Folk havde opholdt sig saalænge, imod Fienden, at de ei fik Tid at springe i Baadene, men kastede sig i Søen og ved at holde sig med Hænderne fast ved Baadene lode sig saaledes føre over. Da Flenden var kommen ned til Sundet, blev han modtaget med Kartætsk Jld af 2 Stkr. 3pundige Kanoner under Artillerie Lieutenant Bentzens Commando, hvilket han besvarede med en levende Musketild, hvorved paa vor Side en Artillerist og en Grenadeer blev let blesseret. Efter hvad man kunde see, lod derimod Fiendens Tal ikke til at være ubetydeligt. Efter omtrent 1 1/2 Times Tid ophørte Jlden, da Fienden skiulte sig bag Klipperne i en lang Afstand. Capitainen roser meget Officerernes og Mandskabets udviiste Mod og Standhaftighed, samt deres villige Anstrængelse i den Dags brændende Heede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-07-23
Capitain von Wærnskjolds gode Conduite saavelsom Capitain v. Magnusens ogsaa ved denne Leilighed udviiste Jver for den Kongelige Tieneste anbefales af General Commanden, Fienden blev frataget 16 Geværer, nogle Sabler med adskillige andre Armatur Sager m.v.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-07-23
J øvrigt melder hans Durchlauchtighed den commanderende General: At vore Commandoer paa Grænsen af Enningdalen ere næsten daglig engagerede med Fienden, uden Tab fra vor Side, undtagen at en Snigpatrouille af 1 Underofficeer og 4 Mand er bleven optaget, hvorved dog den ene Jæget ved sin Kiækhed reddøde sig; men Fiendens Tab derimod ved vore Folks Raskhed og sikkrere Sku ere betydeligere. Hovedqvarteer Kiøbenhavns d. 17 Julii 1808. F. Bülow, Generalad. og Chef for General Adjutantstaben.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-07-23
Hs. Durchlauchtighed Prindsen af Pontecorve, har den 16de Julii ved Misdagstid forladt hans hidtil havte Opholdsted i Flortbech, og begivet sig paa Elven til Glückstad.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-07-23
Aarhuus. Paa Torsdag præker Hr. Stadsgaard i Domkirken.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-07-23
Udenlandsk. Spanien. H. K. H. Storhertugen af Berg er den 6te Julii ankommen til Bayonne. En Deputation af de meest udmærkede Borgere fra Valadolid, have begivet sig til Bayonne, for at hylde Hs. Majestæt Kongen af Spanien og forsikre Ham alle Hans Undersaatters Troeskab og Lydighed i Valladolid. Da Hs. Majestæt har hørt, at det Rygte er udspredt i Spanien, at Tropper skulle der udhæves efter de i flere europæiske Stater antagne Grundsætninger, saa har han givet befaling, at modsige dette som ganske ugrundet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-07-23
Efter Privatberetninger er det lykkedes den franske Armees hurtige Virksomhed at stille Uroelighederne i den vestlige og nordlige Deel af Riget. Man synes for det første at være fornøiet med Følgerne heraf og vil ikke endnu med bevæbnet Magt trænge ind i de endnu ei besatte Nord og Sydvestlige Dele, i det Haab, at naar Nationen seer den nye Konge i Midten af sig, somgiven af de anseeteste Mænd, de Utilfredse da af sig selv vil vende om til deres Pligt. Man har endnu lingen Efterretning om Staden Saragosas Skjebne, der er indsluttet af Marschal Moncens Korps.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-07-23
Hs. Catolske Maj. har udnævnt følgende til Ministre: Hs. Exeel. D. Louis Mariam de Urquije til Statssecretair, D. Ped i Cavallos til Minister for de udenlandske Affaires, D. Mig. Jose de Azanza til Minister for Indien, Admiral D. Jose Mazarede til Marine Minister, General D. Gonzald OFaril til Krigsminister, D. G. M. de Jovellands til Minister for de indvortes Affaires, Grev Cabarrus til Finantsminister. D. Sco. Pinuela til Justitsminister. Foruden flere Forfremmelser ere følgende udnævnte til Kammerherrer, for at ledsage Kongen paa hans Reiser: Granderne af Spanien, Grev Orgaz, Marqvis af Santa Crux, Hertugerne af Ossuna, af Soto Major og Greve, af Castel Florido.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-07-23
Tydskland. Den østerrigske Keiser har indlemmet Staden Fiume under Kongeriget Ungarn, saa at dette Land nu har umiddelbar Communication med Havet. En Afdeeling franske Artillerister med Artillerie samt nogle Cavallerieafdelinger, som kom fra Strasborg ere forn 1 Julii passerede igjennem Frankfurt til Berlin, J Warnemünde har man den 13de Julii hele Morgen, Hunden hørt en stærk Kanonade, der igien begyndte om Aflenen og vedvarede i 3 Timer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-07-23
Rusland. Den Petersborger Hoftidende indeholder en Fortsættelse af den Finlandske Armees Operationer til den 9de Junii. Efter samme har Svenskerne den 7de, mere end 7000 Mand stærke under General Vegesacks Commando, gjort et forgieves Forsøg paa igien at bemægtige sig Staden Abo. De vare komne over fra Alandsøerne paa 20 Kanonbaade og en Mængde Barker, for efter Kongens befaling at tage Øen, ihvad det kostede. Efter 18 Timers Kamp, hvori paa begge Sidet blev fegtet med største Haardnakkenhed, og hvori Russerne maatte i Begyndelsen trække sig tibage, til de erholdt Forstærkning, bleve Svenskerne nødte til at afstaae fra deres Forsøg, og gaae tilbage til Alandsøerne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-07-23
Svenskernes Tab i Døde og Saarede angives til 1000 Mand, Russernes henimod 300 Mand. Oberst Wadkowsky har især udmærket sig, og derfor erholdt St. Ge borgs Ordenen af 3die Klasse. Samme Dag vare Fienderne landet ved Byen Jngo, men havde ingen bedre Lykke der. Den 8de Junii ankom 16 Skibe med Proviant fra Petersborg til Helsingfors.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-07-23
Tyrkiet. Fra Belgrad skrives: Tyrkerne som stode paa Grændserne af Bosmen mod Servierne, ere i Mai trukne i Leiren ved Zwornick, og Fiendtlighederne skal allerede være begyndt imellem Tyrkerne og Servierne. De franske Tropper som staae paa Grændserne af Bosnien og Albanien, giøre ikke ringeste Bevægelse siden de tyrkiske Troppemarscher, afholde sig fra disse Grændser. Rygtet fornyer sig, at Østerrig skal for Litoralet erholde Moldau, Wallachiet og Bessarabien.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-07-23
J den 769de Trækning i Wandsbech er udtrukken følgende Nommere: 21. 11. 16. 13.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-07-23
Bekiendtgiørelser. Afgrøden af 4re paa denne Byes Mark beliggende og afg. Kiøbmand Søren Hasles Stervboe tilhørende Gaards-Avlinger; vorder den herefter nærmere bekiendtgiørende Tid og Sted ved offentlig Auction bortsolgt. hvilket herved foreløbigen kundgiøres de Lysthavende til behagelig Efterretning ligesom og Afgrøden kan blive dem foreviist, naar de derom henvende dem til Markmand Jens Laursen. Aarhuus, den 23de Julii 1808. Skifteretten.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-07-23
Hos Handskemager J. M. Art, paa Middelgade kan bekommes en stor Stue og Sovekammer til Gaden til Leie i Markedstiden for en Handlende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-07-23
Det tilkiendegives herved enhver, at ingen betroe, nogen noget paa mit eller min Kones Navn uden vor skriftlige Forlangende. Enhver ville derfore tage sig i Agt, da de ellers maae tage Skade. Aarhuus, den 23 Julii 1808. Peder Raae.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-07-23
Da en Proprietair her i Stiftet behøver til 1ste Novbr. d. A. en Lærer for sine 4 Børn, hvoraf den ældste er 14 Aar og bestemt til at studere, kan en Student, som tiltroer sig de fornødne Kundskader til at undervise i de academiske Videnskaber og de levende Sprog og kan fremlægge Beviser paa sin Duelighed og gode moralske Caracteer, her erholde en meget fordeelagtig Condition, naar han inden August Maaneds Ende vil henvende sig derom til Conrector Tauber i Aarhuus. Aarhuus, d. 23de Julii 1808.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-07-23
I dette Olufsmarted logerer jeg hos Hr. Rumisch i Aarhuus, hvor jeg haver min Boutiqve, med alle Slags Dame Hovedpynt, Straahatte af mange Facons, saa og Alen og Galanderievahre, hvormed jeg paa bedste Maade vil have mig recommanderet. Billige Priser og reel Behandling kan ventes hos mig. Christian Richter, fra Horsens.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-07-23
Kiøbmand Jfrael Carl Wulff fra Randers, har i dette Olufsmarked sin Boutiqve hos Justitsraad Hee paa det store Torv.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-07-23
En Huuslærer der har gode Recommendationer anvises en fordeelagtig Condition her fra Adressecontoiret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-07-23
Et lidet Partie fortrinlig gode Caroliner Risengryn anvises tilkjöbs hos Kiøbmand Holbech. paa Middelgade.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-07-23
En smuk Stue paa 3 Fag til Gaden og et smuk Sobekammer ikke langt fra Torvet er at faae til Leie til næst tilstundende Olufsmarked. Samme Stue bliver til Michaeli Flyttetid til Leie for en honet Person, tilligemed et Overværelse, begge meublerede. Adressecontoiret giver Anviisning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-07-23
Tirsdagen den 16de August førstkommende Formiddag Kl. 10 slet, bliver afg. Børger og Rokkedreier Niels Christophersen her i Hobroe, hans efterlevende Enkes fælleds Stervboe tilhørende faste Eiendomme og Løsøre, ved offentlig Auction bortsolgte, saaledes :a) Stervboegaarden beliggende paa Byens Adelgade, bestaaende af 42 Fag, 1 Etage Huus, der er rummelig og beqvem til hvad borgerlig Næring det maatte være, forsynet med Jndkiørsel og stor Gaardsrum, samt en god Frugthauge. Gaarden har i en lang Række af Aar været, med Hæld, brugt af den Afdøde til Dreierprofes, sionens Drivt, men den er ellers, som meldt, beqvem til Brygning og Brænding, Vertshuushold og Giestgiverie, samt alt anden borgerlig Næring, da den ligger paa et nærsømt Sted i Byen. b) Stervboets tilhørende betydelige Markjorder, Enge og 2de Skovskifter i Hobroe Skov, og c) Boets Løsøre, bestaaende af Sølv, Tin, Kaaber, Messing, Malm og Jerntøi, Kakkelovne, Speile, Stole, Borde, Skabe, Chatoller, Dragkister, Sængesteder, Sængeklæder, Linned og Dækketøi, samt Kiøkken og Bryggerredskaber, et complet Dreieredskab, saaog Udboe og Besætning, af Bæster, Kiør, Vogne Plove, Harver og andet Gaards og Avlingsredskaber. m. m. hvilket alt bemeldte Tid vorder i Stervboegaarden, opraabt og den Høistbydende tilslagen efter de Conditioner som paa Auctionsstedet vorder bekiendtgjorte Hobroe d. 16 Julii 1808. J. P. Rommedahl, Auctionsdirecteur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-07-23
At der Løverdagen den 30te Julii næstkommende og Eftermiddagen Kl. 3, bliver paa denne Kiøbstæds Raadstue holdt offentlig Licitation, angaaende den paa Landeveien Nordvest i og ved Hobroe Bye værent Træe, broes Reparation og Jstandførelse, over, hvem de mod mindste Betaling, da vil paatage sig samme Arbeides Fuldførelse, efter den allerede der over passered og en delig afhiemlede Synsforretning, samt nærmer fremlæggende Conditioner des betræffende. Og et der, medens denne Broe Reparation fremmes, bliver lassage over Vandløbet strax uden for, hvor Broen nu er.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-07-23
Det vorder herved til Liebhaberes og alle øvrige Vedkommendes Efterretning offentlig bekiendtgjort. Hobroe, den 19de Julii 1808. H. Hjorth.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-07-23
Ved Proclama af 21 Junii sidstleden stil er læst ved Synderhold Østerliisberg og Rougsøe reders Ret samme Dag, og ved den Kongelige Lands erret i Wiborg den 27de næstefter ere alle de som formeene sig at have noget at fordre i Stervboet efter afgangne Niels Lund Dalsgaard af Dalsgaard i Hvilsager Sogn, Synderhald Herred, Randers Amt, indkaldte med Aar og Dags Varsel til for mig som Skifteforvalter at anmelde og beviisliggiøre deres formeentlige Fordringer hvorhos det anmærkes at Skiftesamlingen i Boet bliver foretaget paa Randers Raadstue den 2 August og 13 Septbr. d. A. om Eftermiddagen Kl. 2 slet. Randers den 19de Julii 1808. Stadfeldt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-07-23
Onsdagen den 27 Julii om Formiddagen Kl. 10, slet bliver paa Aarhuus Raadstue, efter høie Øvrigheds Foranstaltning foretaget og holdt offentlig Auction over de Aarhuus Bispestoel tillagte Tiender af Hvilsager og Egaae Sogne. Thi ville Liebhaberne behage at indfinde sig bemeldte Tid og Sted, hvor Conditionerne nærmere skal blive bekiendtgjorte. Randers, den 12 Julii 1808. Stadfeldt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-07-23
Tirsdagen den 16 August førstkommende, og følgende Dage om fornøden giøres, bliver i Høberg GammelskovHøiberg Sogn, Lysgaard Herred foretaget Auction, over de paa Roden sammesteds staaende og Hr. Brygger Jacobsen i Kiøbenhavn tilhørende Træer, som til den Ende i Parceller ere udsatte og udmærkede. Auctionen tager sin Begyndelse fra den vestre End af Skoven bemeldte 16 August om Formiddag 1 Kl. 10 slet i Nærheden af Tradsborg, hvor Lysthavende ville behage første at møde for at anhøre Conditionerne. Hinge pr. Wiborg den 19de Julii 1808. Holstein, Herredsfoged.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-07-23
Mangelen paa Tilførslen af Steenkultion den kan afhielpes her i Landet Selv eller Mon slet intet kan giøres for at raade Noget Boed paa Savnet deraf. Først: Mon denne Mangel er saa betydelig, at den Sag fortiener, stort at omtales, Svaret paa et saadant Spi imaal troer Forfatteren først at skylde sin Læser. Aarene 1804, 1805 og 1806 veed jeg, fra en Afgangne Hr. Justitsraad Committeret C. G. Rain, at der i Kiøbenhavn og Helsingøer allene er indført og forfaldet aarligen, de 2 Aar noget over, det ene Aar lidet under, 180,000 Tdr. Steenkul, fra England og Skotland. Regnes hertil, hvad fra Bornholm, Færøerne, og, venteligen, ogsaa fra Skaane er kommen, og dertil endnu hvad Danmarks øvrige Byer have modtaget; Sal synes det at være for lidet, dersom man antager Jndførselen for To hundrede Tusende Tønder Steenkul Disses meeste Anvendelse er jo deels paa Smedenes Varsteder, deels ved adskillige andre Slags Næringsbrug da et nok ikke er meget deraf, som maaskee enkelte Steder kan anvendes paa Skorsteene eller i Kakkelovne. Skulle da nu, formedelst Steenkullenes Udeblivelse, Værkstæderne være kolde, Næringsbrugene ligge, Hvor bedrøvelige ville deraf Følgerne blive, Men Brændselet kan Haandværkeren ikke selv fremvirke; det maa føres ham; Tunkt nok for ham, naar dets Priser blive alt for høie, og Tungt nok for dem, han arbeider for, at hans Arbeiders Priis maa stige i samme Forhold. Men save nes Brændselet ganske eller slipper for tidligt, hvad bliver der da baade af ham og hans Kone og Børn og hans Arbeider, som andre trænge til Det synes derfore at være en Mangel, som det maatte ønskes mueligt at afhielpe, eller dog hielpe paa, det mankunde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-07-23
Det synes venteligt af den viiste Tænkemaade hos Danmark Mænd, at Alle De, der kan, vist nok vilde, dertil, række hinanden broderlige Hænder; til at forebygge, saavidt mueligt, Sukke over det, at vi, ikke i Aar, som sædvanligt, have sendt tree Tønder Guld eller vel mere, til England for Steenkul. Saa meget da, til Svar paa det Spørgsmaal, om denne Sag er vigtig nok, til, at burde føres til Orde, som Almeensag.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-07-23
For at forebygge Brændselmanalen og sætte i Virksomhed alle dertil tienlige Midler for Hovedstaden, har Regieringens omhyggelige Viisdom beskikket en Commission, som i Sielland anvender til sin Hensigt alt mueligt. Men mon i Sielland ene kan ventes tilveiebragt Otte Hundrede Tusinde Tønder Kul, foruden det øvrige fornødne, for Kjøbenhavn og Siellands øvrige Byer. Jylland og Danmarks øvrige Provindser, uantastede af Ufredens Jammer, have i Taknemlighed mod Gud glædet sig ved at bidrage deres Skierv til Qvægning for Krigbetrængte Brødre i Sielland og Norge.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-07-23
Jylland og Danmarks øvrige Provindser vil vist og glade virke, om de formaae det, for at afværge Haandværkeres og andre Næringsstænders Suk over Manglen af Engelske Steenkul, ja for at afværge at ikke selv Arbeiderne til nyt Søeværn skulde føle dette Savn. Landsmænd, Skulle de der ranede Christians Søeværn glæde sig ved at Frederich vanskeligere faaer sit nye istand, fordi de ikke tør føre Steenkul til Holmenes Esser, og paa nye hente derfor Summer Penge fra Dannemark Konge, Nei, Gud gav Danmarks Konge selv Kul Danske Hierter og Hænder vil glade, glade skaffe dem, og takke Gud der nedlagde dem i vort Moderlands Skiød. Men paa hvad Maade kan vi dertil virke? Dette Spørsmaal synes mig at høre fra Tusender Danemarks Mænd. Maatte det behage Andre at give Svaret, og maatte de være heldigere i at anviise de hensigtsmæssigste Midler og Maader, da ville det især glæde mig, som imidlertid vover ærbødigstat fremsætte hvad mig er kommen i Tanke. Det synes at i denne Sag kunne være at tænke paa 2 Ting det ene, at et Qvantum Kul virkedes, der kunde som Handelsvahre, sælges, kiøbes og overføres, ved gienaabnet Vinterfærsel til Privates Afbetiening i Næringsbrug; det andet, at et Qvantum Kul virkedes der kunde, allerunderdanigst tilbydes til Holmens Brug, for Betaling, om nogen saa ville; men Danske ville nok bede det modtoges uden Betaling.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-07-23
Saa mange af Danmarks Hædersmænd have gjort Opoffrelser af deres saa vigtige som kiære saa kostbare Egeskove til Statens Brug, Saa mange, af den Formue, Gud betroede dem: og Nogle bragte Skierven vist ikke af deres Overflødighed. Skulle ikke ogsaa ventes rimeligt af Mange et Offer af nogle hundrede QvadratAlen Tørvegrund, dersom derved bidroges til vigtigt Savn at afhielpe? Kan om Danskes Redebonhed i saadan Sag være Tvivl, De der have saa kappeviis opoffret det Større, skulle det ikke være en Fornærmelse, om der tvivledes om det Mindre af dem, saasnart det erkiendes kiært for Konge, nyttigt for Fædreland, lindrende for Medborgere!