Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-08-11
Assessor Algreen-Ussing oplæste derefter et Andragende fra Kjøbenhavns Møllerlaug om Nedlæggelse af den kongelige Maltmølle. Dette Andragende gik ud paa at vise, at Maltmøllens Monopol foraarsagede saavel Borgerne i Almindelighed som Møllerne i Særdeleshed Skade, uden derfor i det Væsentlige at gavne det Offentlige. Da det imidlertid fra Generaltoldkammerets Side er taget under Overveielse at nedlægge Maltmøllen, blev Andragendet taget tilbage. Cancellieraad Haastrup oplæste derefter et Andragende fra endeel Sognebeboere i det 13de Landdistrict om Jndskrænkninger med Hensyn til jordløse Huse og Understeboliger. Andragendet gik ud paa at vise, at Fattigdistricterne i høi Grad bleve besværrede ved Mængden af jordløse Huse, der opførtes, og foreslog derfor nogle Afgifter til Fattigkasserne af saadanne Huse. Dette Andragende blev ved Afstemning med 57 Stemmer mod 10 forkastet, hvorefter Cancellieraad Haastrup oplæste sit Andragende om samme Gjenstand. Proprietair Hansen understøttede det, men Provst Birch meente, at man burde udsætte denne Sag, navnlig for at see hvad Virkning den nye Communallov for Landet vilde have, og da flere understøttede denne Mening tog Proponenten sit Andragende tilbage. Niende Møde. Præsidenten anmeldte, at han siden forrige Møde havde modtaget følgende private Andragender: 48. Procurator Nye. Andragende fra Pastor Søtoft og Ophævelse af Pl. 29de October 1824, hvorefter den, som er idømt Tugthuusstraf, taber sin Borgerret for bestandig; hvilket Andragende den Deputerede ønskede afgiven til Petitionscomitteen. 49) Agent Bruun. Andragende fra endeel Borgere i Middelfart om at Danmarks Provindsial tænder maae forenes, og dem tilstaaes Skattebevillinsret og afgjørende Jndflydelse paa Lovgivningen. 50) Etatsraad Steenfeldt. Petition fra 163 Jndvaanere i Helsingør, angaaende hensigtsmæssige Forandringer i Statens Forfatning og Forvaltning. 51) Agent Voigt. Petition fra endeel Borgere og Jndvaanere i Svendborg om Skattebevillingsret. Fremdeles anmeldte Præsidenten, at siden forrige Møde Comitteebetænkninger vare indkomne i Sagerne angaaende: 1) Udkast til en Placat for Jsland indeholdende nærmere Bestemmelser af Frd. 21de April 1833 § 4; 2) Udkast til en Placat, indeholdende nærmere Be angaaende Apellationsstævninger i Skiftesager; 3) Udkast til en Anordning angaaende Udpantningsretten paa Island; og 4) Udkast til en Anordning angaaende Medhjælpere for Secretairerne i Stænderforsamlingen; 5) det første Jndstillingspunkt i Assessor Algreen-Ussings Andragende, angaaende Forelæggelsen af et toaarigt Finantsbudget. Denne Comiteebetænkning gik ud paa, at det blev anseet umuligt for Regjeringen at faae et fuldstændigt Budget udarbeidet saa hurtigt, at det kunde forelægges de nu samlede Stænder, samt at det vilde være ugjørligt for Forsamlingen at vinde Tid til grundigen at drøfte og gjennemgaae dette vigtige Actstykke, og det saa meget mere, som det maatte indeholde den hele Grundlæggelse af den nye Finantsforfatning, som efter Kongens Befaling forberedes. Comitteen var imidlertid ganske enig med Proponenten i hele Forslaget, hvilket den og i sin endelige Betænkning paa det kraftigste vilde anbefale, og antog ligeledes at, et Budget for 1841 og 1842 burde fremlægges, hvorfor den indstillede til Forsamlingen at andrage paa, at dette maatte blive udarbeidet og forelagt en i næste Foraar sammenkaldt extraordinair Forsamling, hvis Hans Majestæt ei maatte finde, hvad af andre Grunde maatte være ønskeligt, at den første ordinaire Forsamling i det næste Serennium kunde sammenkaldes til nysnævnte Tid. Skjøndt Proponenten ikke kunde indrømme at det var umuligt at faae Budgettet udarbeidet og forelagt den nuværende Forsamling, frafaldt han dog sin Jndstilling mod at Comitteens Jndstilling traadte istedetfor. Amtmand Neergaard meente, at Budgettet burde forelægges denne Forsamling, der atter kunde samles i denne Anledning i December, og denne Anskuelse understøttede Etatsraad Steenfeldt. Ved Afstemning blev det eenstemmig vedtaget, at Forsamlingen vilde høre Comitteens endelige Betænkning.