JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-06-05
Naar fra denne Angivelse gjøres en Slutning til Brænderiernes Øl Forbrug over hele Landet, og Øllets Anvendelse er lige almindelig over hele Danmark og Slesvig, bliver det nok en endda moderat Paastand, at Anvendelsen af Øl til Paa sæt koster Landet aarligen for over en Million Rigsdalers Værdie af Humle, Malt o. s. v., som bortødsles, og kunde være sparet, uden engang at Arbeidslønnen for Øllets Brygning tages med i Beregningen. - Gjæringsmidlet, som er anvendt ved de omtalte Forsøg, tillaves paa følgende Maade: Frisk Øl Giær, hvoraf 1 1/2 Pund for hver 14 Lispund Hvede, der indmæskes, er tilstrækkelig, udrøres i saa meget lunket Vand, som udfordres til at opløse det, hvorpaa det hensættes paa et luunt Sted. Forudsat Mæskningen bestaaer af den ovenomtalte Qvantitet Hvede og Malt, ud røres derefter 8 a 9 Pund Rug eller Hvedemeel, i 10 Potter lunkent Vand, overøses derpaa med ligesaa meget kogende Vand, og naar dette er afsvalet til 30 Grader, efter Reaumurs Thermometer, kommes den udrørte Gjær til. Gjærings midlet som nu er i Karret omrøres og tildækkes. Den saaledes behandlede Masse kommer inden en halv Time i Gjæring, dersom Gjæren ellers var god. Bemærkes det, at Rugen eller Hveden har hævet sig op paa Overfladen, øses 2 Spande Mæskningen til Gjæringsmidlet, hvorefter samme paa nye omrøres og tildækkes. Om et godt Quarteer er nu Gjæringsmidlet i fuldt Arbeide, tjenlig at tilblandes Mæskningen, og vil efter omtrent 4 Timers Forløb tilveiebringe en kjendelig Gjæring i samme. Man maae passe ikke at tillave Gjæringsmidlet for tidlig inden det anvendes, da det ellers udgjæres. Rettest er det at afpasse det saaledes, at det Øieblik da Midlet er i den stærkeste Fermentation, treffer ind til samme Tid, som Mæskningen har den behørige Varme grad, for at sætte samme, eller modtage Fermentet. - Dette Gjæringsmiddel udkræver ikke større Varme hos Mæskningen, end i meget kold Luft 25 til 24 Grader, i tempereret Luft 21 til 22. Grader, og i varm Luft, 18 Grader, alt efter Reaumurs Thermometer. (Fortsættelsen følger.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-06-05
Hr. N. Wergeland har nu udgivet Haldor Smeks Tildragelser, efter hans Hjemkomst, en Fortsættelse, der indeholder hans Ungdoms Amouretter, skrevet af ham selv.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-06-05
Maribo, d. 31 Maji. Den 29de indtraf den ulykkelige Hændelse i en af Knuthenborgs Skove, at en Bondekarl, der var i Færd med at fælde et Træ, blev, da det faldt over ham, næsten knuset. Det ene Laar, Been og 3de Ribbeen ere knusede. Der tvivles om hans Liv. Da hans Fader kom ud i Skoven til ham for at bringe ham Middags mad, fandt han ham i denne ynkelige Tilstand under Træet. - Klokken imellem 3 og 4 om Eftermiddagen hørtes en meget levende Canonade. D. 30 dennes laae den forhen omtalte fiendtlige Flaade imellem Vesternæs og Gulstav. 4 til 6 Orlogsskibe, 2 Fregatter og nogle Kuttere, komne Nord fra, have den 28 og 29de Maji forenet sig med den. Adskillige af Krigskibene ere i de sidste Dage afseilede til Østersøen. - Det hedder, at ovenmeldte Flaade skal have taget en Dansk Jagt, der vilde gaae fra Langeland til Holsteen. - Uden for Nytteb krydser daglig 2 a 3 fiendtlige Skibe.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-06-05
Skrivelse fra Jtzehoe af I Junii 1810. Den hidtilværende Abbedisse over det adelige Frøkenkloster her i Staden, Frue v. Qualen, har i disse Dage fratraadt dette sit Embede, som hun i lang Tid havde bestyret med lige Nidkierhed og Held.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-06-05
Hs. Majestæt har allernaadigst tilladt, at hun maa beholde Titel af Abbedisse, og derhos tillagt hende Rang med No. 13 i første Classe. Hs. Durchl. den.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-06-05
Prindsesse Juliane af Hessen, Søster til Hs. M. Dronningen, som i den Afgaaendes Sted er bleven valgt til Abbedisse, er i disse Dage paa en høitidelig Maade bleven introduceret i Klosteret. Ved denne Leilighed holdtes en til Dagens Anledning passende Tale af Generalsuperintendent og Ridder Adler, som ifølge Kgl. Befaling var reist hertil i denne Hensigt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-06-05
Den 24de d. M. jordedes i Maribo Madam Gram, en værdig Kone, som var elsket af enhver, der kjendte hende. Hendes efterladte Barn bleve samme Dag døbt, og under Sangen efter Jordpaakastelsen, saa hendes gamle Fader mat og bleg ved Siden af sin elskede Datters Grav og fældte hede Taarer. Denne Olding har ledsaget 4 elskede Koner og 11 kjere Børn til deres Hvilested.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-06-05
Sognecommissionen i Lyngbye har nu udgivet: Summarisk Regnskab for Lyngbye Fattig=Kasses og den med Samme forbundne Indretnings Jndtægt og Udgivt i Aaret 1809, hvoraf erfares, at dette Fattigvæsen ogsaa i Aaret 1809 har faaet anseelige Gaver og at endeel af Egnens Beboere har viist den ædleste Velvillie. Jndtægten var: 728 Kostdage 11836 Pd. Brød, 25 Pd. Gryn, 7 Pd. Kartofler, udestaaende Capitaler 1116 Rdlr. 61 1/2 s., løbende Jndtægt 2877 Rdlr. 52 1/2 s., som, efter det aflagte Regnskab, ogsaa er bleven anvendt til offentlig Trangs Afhielpelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-06-05
Paa den Auction over Engelsk Porcellain, som i disse Dage holdes i den Ranske Gaard, ere Priserne vel temmelig høie, men dog langtfra ikke saa høie, som man havde ventet. Dybe Tallerkener ere f. Ex. blevne solgte for 4 Mk. 6 s. til 5 Mk. 4 s. Stykket, og flade for 3 Mk. 5 s. til 4 Mk. 5 s. For et Taffelservice blev givet 410 Rdlr. og for et dobbelt noget over 600 Rdlr. Paa en Tid da det alt mere og meere kommer i Brug hos os at bygge Huse af stampet Jord og denne Bygningsmaade lover Landet saa store og vigtige Fordele, er det ikke af Veien at anbefale: Contreaux Landbankunst wie aus blosser Erde und wohlfeilen Baustoff Hauser dauerhaft zu erbanen sind, mit vielen Kupfern. Værket faaes for 2 Rdlr. 4 Mk. hos Boghandler Nothe i No. 8.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-06-05
paa Børsen." en Kjøbenhavns Vexelcours d. 8 Junii. Lange 396, hvortil Banquen solgte. Kort 399. - Fra Hamborg kom Coursen paa Kjøbenhavn uforandret.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-06-05
Udenlandske Efterretninger. Leipzig, d. 19 Maji. Vor Jubilate Messe har i Mandsminde ikke været saa levende som denne Gang. Læder, Klæde, Silketøier og alle Slags Cattuner bleve meget søgte og dyrt betalte, uagtet de Franske, Brandenborgske og andre Fabricantere medbragte betydelige Oplag. Credit blev aldeles ikke givet, og desaarsag kom ved de talrige Kjøbere fra Polen og Rusland mange Ducater i Omløb. Grovt og fiint Klæde blev meget søgt af dem. Fra Danmark, Hannover og det Holsteenske bragdes mange Heste til Marked, de bleve dyrt betalte, smukke Heste falholdtes til 60, 170, 80 Louisd'ors. En stor Deel af samme gik til Wien."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-06-05
Ved høilys Middag skede Jndbrud i en Tydsk Juveleers Værelse i en Gjestgivergaard, og blev stiaalet for 7000 Rdlr. Men Tyven oversaae dog en Æske, hvori der fandtes for 10,000 Rdlr. Juveler. Den Sachsiske fine Lammeuld kjøbes stærkt og betales dyrt af Klædefabricanter fra Verviers, Mont Joye &c. Polakkerne og Russerne havde af deres Landsproducter medbragt saadanne Artikler, der lode sig bringe til Vogns. Vore Vexelhuse vare overordentlig stærkt sysselsatte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-06-05
For nogle Dage siden var intet Stykke sort Taft mere at faae.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-06-05
J Stockholm udkommer med det første et historiske Malerie af den forrige Konges sidste Regjeringsaar. Det udgives paa Svensk, Tydsk, En nu lætningelsk og Fransk.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-06-05
Burdett vil anklage saavel Taleren i Underhuset, som Sergeant of Arms, der har arresteret ham, for personlig Fornærmelse, og fordrer af den første en Opreisning af 30,000 Pd. og af den sidste 20,000 Pd.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-06-05
En Jury i Grevskabet Norfolk har frikiendt en vis E. Steibbing, som var anklaget; for at have sagt: "han ønsker at Bonaparte maatte komme, da han vilde være den første, der vilde støde til ham; Bonaparte regjerer Frankrige bedre end Kong Georg Engelland, Den Engelske Gesandt i Constantinopel, Adair, skal have raadet Porten at slutte Fred med Rusland, om den end skulde være forbunden med nogen Opoffrelse. Men Porten synes ikke at være tilbøielig i, at opoffre nogen af sine Europæiske Besiddelser. Den samler Tropper af alle Kræfter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-06-05
Den Engelske Oberst Makenzie har i Morlaix daglig Conferencer med den Franske Befuldmægtigede Hr. Desmourier, angaaende Krigsfangernes Udvexling. Om Hovedpuncterne er man allerede enig og man venter hver Dag at Conventionen vil blive sluttet. Allene Renterne af det Laan, som Engelland i Aar giør, beløber sig til 700,000 Pd. St. Paa Sicilien befrygter man et Angreb.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-06-05
Den Franske Keiser agter i Aar ogsaa at besøge de illyriske Provindser.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-06-05
Det hedder, at to store Monarker ville om to Maaneder have en Sammenkomst i een af Rhinforbundets Stæder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-06-05
Fra Genua skrives, at Engellænderne have gjort et frugtesløs Forsøg paa at angribe Havnene Noli og Vado, i den Hensigt at bemægtige sig de for Anker liggende Kjøbmandsskibe.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-06-05
Bayonne d. 18 Maji. De seneste Breve fra Madrid tale om adskillige Fordele, som Gener." Sebastini har tilfegtet sig over Rebellerne i Kongeriget Murcia og hans Jndmarch i dette Riges Hovedstad. Man fandt der 50 Canoner af svær Caliber og ødelagte betydelige Magaziner. Det Spanske Armeecorps, som befandt sig i Murcia, har i en Skynding trukket sig tilbage til Carthagena; det er ikke talrigt og har ganske tabt Modet. Nu commanderes det af General Fraser. Denne har fulgt Gener. Blacke i Commandoen, som har indskibet sig i Carthagena, hvor han, som man troer, vil begive sig til Cadix - La Romanas Forsøg i Paaskengen at bringe Folket i Oprør er aldeles mislykket. Gener. Regnier har slaaet og adspredt de 6000 Rebellere, som foretog denne Bevægelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-06-05
Ved Jordskjelvet i Candia skulle 2000 Mennesker have tilsat Livet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-06-05
Antwerpen d. 25 Maji. Her skulle 7 under Beslag tagne Americanske Skibe sælges, ogsaa ankomme dagligen fra det med Frankrige nyligen forenede Hollandske District sequestrerede Colonialvarer. Man befrygter, at dette vil ødelægge mange Speculanter, og denne Frygt har frembragt en fuldkommen Standsning i Handelen her og i adskillige Nabostæder. og 3de. III.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-06-05
Moniteuren indeholder følgende Skrivelse fra March. Soult, Hertug af Dalmatien, til Førsten, af Neuschatel. Monseigneur, Saaledes som jeg har havt den Ære, at melde D. D. i een af mine tidligere Jndberetninger, blev Batterierne ved Matagorda d. 21 Kl. 4 om Morgenen demaskerede og Jlden af 40 Canoner eller Mørsere rettedes mod de fiendtlige Skibe, der laae embossere de mellem Slottet Puntalez, hvor de understøttede Fortet Matagorda og meget hindrede os i vore Arbeider. Adskillige Stykker kastede gloende Kugler. Et Linieskib blev rammet og strax udbrød Jld derpaa. Dette Skib, saavel som adskillige Bombarderere, Corvetter og Canonchalouper trak sig strax derpaa tilbage. Hele Angrebet rettedes derpaa mod Matagorda. Dette Fort forlængede midlertid sin Modstand indtil d. 22 om Morgenen, og det havde maaskee endnu holdt sig 24 Timer, om ikke een af vore Bomber var falden paa et Krudtmagazin, havde beskadiget Fortificationen og dræbt mange Folk. Den øvrige Deel af Garnisonen, bestyrtet over dette Tilfælde, indskibede sig hurtig, og overlod Fortet til de Keiserlige Troppers Raadighed. Hr. March. Hert. af Bellune, (Victor) beretter, at man næste Nat vilde stærkt besætte Fortet, udbedre Værkene og rette 21 Canoner, som befandt sig der, mod Cadix. Han roser meget Artilleristerne af 1ste Corps. - Unægtelig maa Fortet Matagordas Jndtagelse have gjort et stærkt Jndtryk i Cadix, og det saa meget mere, da nu den fiendtlige Marine kan angribes paa sin Ankerplads, og den kun skjult og om Natten kan staae i Forbindelse med la Caracca og den indre Havn. Ogsaa have vi den Fordeel, at vi kunne bringe vore Batterier nærmere og bombardere Cadix. Tillige kan man i Tracaderos Canal forsamle den Flaade af Bombardeer og Canonchalouper, som man hidtil har udrustet. 20 af disse Canonchalouper bevæbnes og Skibsbygningen fortsættes. - Men i den Henseende maa jeg erindre D. D. at det synes nyttig for Hs. Keis. M. Tjeneste, at et fuldkomment organiseret Corps af 1000 til 1200 Marinere (a, om mueligt, endog flere maatte blive sendt. Det vilde være af største Nytte for disse Armements, og den øvrige Deel kunde med Fordeel bruges ved Kysten af Occanet eller Middelhavet: en Foranstaltning, der vilde bidrage til, at vedligeholde Underkastelsen i Landet, forhindrer al Handels Skibsfart og saaledes bidrage til Operationernes gode Udfald. Man vilde da kunne haabe, at den betydelige Befolkning i Cadix, som allerede begynder at lide Mangel, vilde underkaste sig og af sig selv fordrive Engellænderne. - Efter at Marchal, Hert. af Treviso, har ryddeliggjort Strandkysten, indtil Ayamonte og slaaet Ballasteros Corps ved Zalamea a Real, har han truffet saadanne Foranstaltninger, at disse Egnes Jndvaanere kunne holdes lydige, og han lader til Sevilla komme de Tropper tilbage, som han anseer for tjenlige at lade blive der. Gener. Bruyer er med en stærk Colonne rykket ind i Estremadura; han vil staae i Forbindelse med det andet Corps, hvilket Detachement er pousseret frem til Los Zantos og Zafra. Siden vil han tage sin Stilling ved El-Ronquillo. - Sevilla d. 24 April. - Marchallen, Hertug af Dalmatien.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-06-05
Keiserinde Josephine er ankommen til Slottet Malmaison.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-06-05
De Franske Douanierers Aarvaagenhed i Hamborg er, som bekjendt, meget stor, men desuagtet gives der dog endnu Folk, som er forvovne nok til at ville indsmugle Colonialvarer i denne Stad. For ikke længe siden kom en Vognmandskarl kjørende med et Læs Planker. Douanieren tog ikke i Betænkning at lade Vognen passere, men i det han raabte paa Fransk kjør, troede Karlen, slagen af en ond Samvittighed, at han raabte: holdt, blev ganske bestyrtet og løb sin Vei. Douanieren mærkede nu Uraad, undersøgte Plankerne, og opdagede at de bestode af sammenføiede Bræder, hvori man fandt over to Fade Sukker.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-06-05
Ved den Jldebrand, som truede Staden Auronne, udmærkede 21 Engelske Krigsfanger sig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-06-05
Keiser Napoleon har befalet sin Krigsminister, at tilkjendegive dem sin Tilfredshed, udbetale dem en Gratification af 6 Maaneders Underhold, og lade dem, paa deres Æresord, ikke at tjene indtil Udvexlingen, vende tilbage til deres Fædreneland.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-06-05
J Sevilla døde nylig den Spanske Finance minister v. Cabarrus, om hvem Mirabeau sagde, at han hørte til de faa Mennesker, som vare istand til at bestyre et stort Riges Financer. Kjøbenhavn, trykt hos P. H. Höeckes Enke
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-06-09
Nyeste.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-06-09
Skilderie af Kjøbenhavn. Syvende Aargang. No. 70. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin. Løverdagen den 9 Junii, 1810.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-06-09
Politisk Oversigt. Ogsaa denne Maaned har, ligesom mange af dens Forgængere, været rig paa ligesaa mærkelige som vigtige, ligesaa uventede som besynderlige Begivenheder. Grandskeren studser og svimler ved dette Chaos af Synderligheder, der møde hinanden i en evig Kredsgang.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-06-09
Spanien, endnu bestandig ægget og understøttet af Engelland, vedbliver uophørlig at vise en mageløs Gjenstridighed. Men uagtet Cadix, der, efter Engellændernes egen Tilstaaelse, kun ved en Slumpelykke har undgaaet at falde, endnu ikke er indtaget, gjør det vigtige Fort Matagordas Erobring dets Fald dog uundgaaeligt, da det fra denne Punct nu beskydes af de Franske. Men dets Jndtagelse er bleven forsinket ved adskillige Vanskeligheder. Da Staden Cadix ligger paa en Øe, som ved en temmelig bred Canal er skilt fra det faste Land af Andalusien, over hvilken de Franske maa forcere Overgangen førend de kunne komme paa Øen, saa have de været nødsagede til at anlægge en Mængde Batterier, for at rense saavel Canalen som afholde de paa begge Sider liggende Engelske Skibe. Deels har ogsaa Oversvømmelse og Regnskyl ødelagt deres begyndte Arbeider og tvunget dem en Tid lang til at holde inde dermed, deels maa de fornødne Canonchalouper, Penicher og andre Fartøier først bygges paa Stedet. Overalt adspredes og tilintetgjøres Jnsurgenterne. General Sebastini er rykket ind i Kongeriget Murcias Hovedstad, og la Romanas Forsøg at bringe Folket til Opstand er aldeles mislykket. Asturien, Biscaye og Navarra ere vel endnu ikke ganske undertvungne, allevegne findes endnu omvankende Bander, der af og til stifte oprørske Bevægelser, men sædvanlig qvæles disse dog i Fødselen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-06-09
Efter al Sandsynlighed vil ogsaa i disse Provindser Roligheden snart vende tilbage igjen. Krigslykkens Yndling, Massena, som nu er ankommen til Spanien, staaer i Spidsen for en mægtig Armee, og af ham er man berettiget til at vente store og vigtige Operationer. J Portugal. søge Engellænderne endnu bestandig at holde sig, uagtet de selv føle, at de umueligen kunne forsvare sig der længe og om kort Tid ville blive nødsagede til at indskibe sig. Lord Wellington og General Hill vovede vr. nylig at rykke et Stykke frem over Grændserne, men de trak sig strax tilbage igjen, da de mærkede at et Fransk Corps kun var tre Dagmarcher derfra. Cindad Rodrigo (i Kongeriget Leon), en Grændsestad mod Portugal, synes at være dem saa vigtig, at de ordentlig true med at levere et Slag, dersom de Franske for Alvor skulde angribe den.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-06-09
Engelland, som nu er saa aldeles udelukket fra Fastlandet, at det oprørske Spanien og Portugal kun endnu er den eneste Tumleplads for dets Cabaler, Herskesyge og Bestikkelser, har i denne Maaned vovet et Anslag, ligesaa latterligt i sit Anlæg som frugtesløst i sine Følger. Den Engelske Regjering har faaet en Lykkefrister, som kalder sig Baron Kolli, til at paatage sig det rasende Ærinde, under Paaskud af at være Konst dreier, at snige sig ind i Slottet Valancay, for at bortføre Prindsen af Asturien, Ferdinand VII. Hans Paagribelse og Forhør har viist den Engelske Regjering i sit sande Lys. Den havde, efter hans Forklaring, forsynet ham med falske Passe, falske Ordre, falske Stempler, falske Signeter &c., kort, nedværdiget sig til Handlinger, som selv Regjeringen i Tunis vilde og maatte rødme ved. J Engelland selv er man saa undseelig over denne ligesaa nedrige som enfoldige Jntrique, at nogle Engelske Blade endog ganske have villet nægte, at den var udført med Regjeringens Villie og Vidende. Morning Chronicle siger i den Anledning: For saa enfoldig vi endog ansee Landets Bestyrelse, troede vi dog ikke, at den ny Statssecretair paa saa ussel en Maade havde kunnet give sin Konges Conseil til Priis for Spot og bortødsle Statens Skatte til saa barnagtig en Jntrique, og til Agenter, der, som Udfaldet viste, vare saa udygtige til at udføre den." - Den længe med saa megen Bram bebudede Expedition til Østersøen, under Admiral Saumarez, er nu virkelig afgaaet og har lagt sig udenfor Gothenborg, men dens Bestemmelse er endnu ubekiendt. Medens Ministerne saaledes bortødsle Landets bedste Kræfter til Krigsforetagender, der mere bidrage til dets Vanære end Gavn, søge de ogsaa paa andre Maader at forøde de Jndkomster, der med saa megen List, Haardhed og Uretfærdighed tilveiebringes.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-06-09
Saaledes har Parlamentet atter bevilget Ferdinand IV. af Sicilien, som i dette Øieblik trues med et Angreb, 100,000 Pd. St. aarligen, saa at han nu ialt aarlig nyder 400,000 Pd. St., en Sum, som mangen anseelig Sonverain ikke behøver til sit Hofhold. Men denne sandsesløse Bestyrelse begynder nu at virke paa det saa længe skuffede, trykte og mishandlede Engelske Folk. De sidste Uroligheder i London vare saare alvorlige; de havde meget skadelige Følger for Kongens Sundhed, og berøvede ham ganske Synet. Burdett sidder vel endnu arresteret, men hans Tilhængere ere mange og mægtige, og hans Sag er bleven til et Nationalanliggende, som hver Mand tager Deel i. Tiden vil lære, hvorledes Ministrene, som her have begaaet en alt for grov Feil, ville rede sig ud deraf. Hvorledes de end bære sig ad ere Følgerne uberegnelige. Sætte de Burdett paa friFodligjen og give ham den forlangte Erstatning, saa visende, at de have krænket Constitutionen paa en i de Brittiske Aarbøger uhørt Maade; dømme de ham, imod al Retfærdighed, strafskyldig, saa opirre de Folket og udstrøeselv Sæden til en Stats revolution. Formodentlig af Frygt for Publiciteten har man i Underhuset ikke ændset Talerens Forslag, at tage den Burdettske Sag i Overveielse, men derimod henvist den til en Committe.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-06-09
J Holland sættes nu en Flaade af 15 Krigskibe og 100 Canonbaade, Skonnerter og andre Fartøier i tjenestefærdig Stand, og deles i tre Escadrer. Ogsaa besættes Kysterne og Flodemundingerne af Franske Tropper, i Forening med 12000 Mand Hollandske, som nu udgjøre en Jernmuur mod Engellands Smughandel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-06-09
J Østerrige er man ivrig sysselsat med at gjenopbygge hvad en ulykkelig Krig har nedrevet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-06-09
Hvad der i politisk Henseende ikke er aldeles uvigtigt, er den i den Wienske Hoftidende indførte Erklæring, at den Efterretning om den Qvittering for den endnu resterende Contribution af 25 Millioner, som Keiserinde Lovise paa sin Reise skulde have modtaget fra Keiser Napoleon, og som manhar læst i alle offentlige Tidender, er opdigtet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-06-09
Jnden- og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-06-09
Jndenlandske Efterretninger. Den i Tillægget til Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn No. 67 meddeelte Efterretning om Kronprindsen af Sverrigs beklagelige Død, tilbagekaldes herved som aldeles tilforladelig, og ikkun bygget paa en enkelt Reisendes løse Udsagn om hvad han troede at have hørt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-06-09
Følgende er den officielle Efterretning om ovennævnte sørgelige Dødsfald.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-06-09
Stockholm, den 1ste Junii. J Gaar Formiddags ankom Major Forsell hertil som Coureer, med den for Hs. Kongelige Majestæt, det kongelige Huus og hele Riget høist sørgelige Tidende: at Hs. Kongelige Høihed, Sverrigs Kronprinds, i det et Husarregiment blev mønstret paa Qviddinge Heede den 28de Maji, faldt ned af Hesten med Tegn til et Anfald af Slag, og at Hs. Kongelige Høihed, den hastigste Hielp uagtet derved opgav Aanden. Det Nærmere ved denne sørgelige Tildragelse erfares af efterfølgende Rapporter: Aar 1810 den 28de Maji. Efter Anmodning af Kammerherre, Høivelbaarne Hr. Greve C. Sparre, indfandt sig Undertegnede for at protokollere de særskilt opgivne skrivtlige Jndberetninger om den høist beklagelige ulykkelige Hændelse, som vederfores Hs. Kongelige Høihed Sverrigs Kronprinds Carl August.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-06-09
J øvrigt forholdes som under No. 7 Lit. a og beer bestemt. b) Renterne skulle anvendes saaledes: an) Skal saa mange af dette Hospitals gamle, syge og skrøbelige Lemmer af Borgerstanden, et lige Antal af hvert Kjøn, som Renten maatte kunne tilstrække, nyde daglig 1 Mk. b) Jnspektøren, samt den Præst og Læge, som betiene denne Stiftelse, nyde samme Honorar, paa lige Vilkaar, som er bestemt til St. Hans Hospital. 9) Skulde det nogensinde skee, at den gangbare Rente blev nedsat, eller andre saadanne uforudseelige Tilfælde indtraf, hvorved de Kapitaler kunne vorde formindskede, der ere bestemte til at hensættes og gjøres frugtbringende, og hvorved St. Hans eller Almindelig Hospital kunne komme tilkort, da maa ingen af de Almisselemmer, som skulle nyde 1 Mk. daglig, ganske udsættes fra at erholde samme; men enten den mindst nødlidende, eller alle skulde kortes noget hver Dag. 10) Karen Jens Datter erholder aarlig 60 Rdlr., til hvilket Øiemed Executorerne udsætte en Kapital af 1500 Rdlr. Ved hendes Død tilfalder denne Kapital Almindelig Hospital.