JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1790-12-24
Tirsdagen den 11te Januarii 1791, skal ved offentlig Auction i Schagen til de Høystbydende bortsælges: Endrei Viine, Edikke, fine Oliet, Brændeviin, Terpentin, og Terpentin=Olie, tugiende Vande, Cacao=Bønner, og ander. som at Skipper P. Richards paa Reisen fra Bordeaux til Kiøbenhavn med hans førende Skib Cornelia, der strandede Ladning, er bierget, og som daglig der paa Stedet kan tages i Øyesyn, naar Vedkommende derom adresserer sig til Byefoged Ferslew, og nærmere Efterretning kan Vi Christian den Syvende, af Guds Naade, Konge til . Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug, udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmarsken og Oldenborg, gjøre alle vitterligt: at Vi, efter Os Elskelige Regiments=Qvarteermester Hans Lemmich Juell, Sorenskriver, over Søndre Hedemarken i Aggershuus Stift udi Vort Rige, Norge, hans herom allerunderdanigst giorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at han, som Skifte=Forvalter, efter afg. Krigsraad Christian Wihelm de Vagel og hans ligeledes afdøde Hustrue Frue Christine Sophie Jentoft af bemelte Sønder=Hedemarken, maae ved Proclama sub pæn præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, udde Kiøbenhavnske Berlingske Tidender, Adresse=Contoirets Efterretninger og den Altonaiske Mercur, 3de gange efter hinanden, indkalde alle dem, som formeene sig at have no noget at fordre efter fornævnte afg. Krigsraad de Vagel og Hustrue, saavel de i Vore Riger og Lande, som udenlands boende, dermed at fremkomme, og saadant deres havende Krav inden foreskrevne Tids Forløb at anmelde og beviisliggiøre, og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vores allernaadigste Bevilling læses for vedkommende Værneting, samt den Ober=Ret, hvoruner, der samme henhører; hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Givet paa Vort Slot Christiansborg udi Vor Kongel. ResidentsStad Kiøbenhavn, den 19de Novbr. 1790. Under Vort Signet (L. S. Efter Hans Kongel. Majests, allernaadigste Befaling. C. v. Brandt. Schow. Colbiørnsen. Rejersen.
Berlingske Tidende, 1790-12-24
Regiments=Qvarteermester og Sorenskriver over Søndre Hedemarken Hans Lemmich Juell, som Skifte=Forvatter efter afg. Krigsraad de Vagel og ligeledes afdøde Hustrue af bemelte Søndre Hedemarken, Bevilling at maae ved Proclama i Aviserne indkalde benævnte Afdødes Creditorer. J Følge forestaaende allernaadigste Bevilling blive herved sud pæna præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, alle de, som formene sig at have nogen Fordring, af hvad Navn nævnes kan, til afg. Krigsraad de Vagel og ligeledes afdød Hustrue, Frue Christine Sophie Jentoft, indkaldte, med lovgyldige Beviser at melde sig desangaaende inden den i Bevillingen foreskrevne Tids Forløb hos undertegnede Skifte Forvalter i bemelte Stervboe. Hans Lemmich Juell, Regiments=Qvarteermester og Sorenskriver. over Søndre Hedemarken.
Berlingske Tidende, 1790-12-24
J Følge Hans Kongel. Majens, allernaadigste Bevilling, af følgende Jndhold: Vi Christian den Syvende, af Guds Naade, Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug, er udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmersken og Oldenborg, gjøre alle vitterligt: at Vi, efter Os Elskelig Christen Schow, Vores Conferentz=Raad og første Deputeret i Vort Danske Cancellie, hans, som Executor Testamente efter afg. Justits=Raad Henrich Stampe herom allerunderdanigst gjorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst have han udi de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser, Adresse=Contoirets Efterretninger og den Altonaiske Mercur, maae 3de Gange efter hinanden, med Aar og Dags Varsel, lub pæna præclusi & perpetui silentii, indkalde alle dem, som formeene sig at have noget at fordre efter bemelte afg. Justits=Raade Stampe, hvad enten samme hidrører fra hans forden havte Embede, eller i andre Maader, dermed at fremkomme, og saadan deres havende Krav inden forskrevne Tids Forløb hos ham at anmelde og beviisliggiøre, og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vores allernaadigste Bevilling læses for Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret; hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Givet paa Vort Slot Christiansborg udi Vores Kongel. Residence Stad Kiøbenhavn den 3die December 1790. Under Vort Signet; L. S. Efter Hans Kongel. Majests. allernaadigste Befaling. C. v. Brandt. Colbiørnsen Rejersen.
Berlingske Tidende, 1790-12-24
Cancellieraad og Sorenskriver over Thunøe og Wembe Sorenskriverie. Med de myndige Arvingers fælleds Samtykke er Boet efter sal. Hr. Provst Hans Arentz, Sognepræst til Øiestad Præstegielsom døde den 26de August, taget under lovlig Skiftebehandling; thi lader Provsten Hans Speilberg Dødsfaldet 3de Gange efter hinanden, udi de priviligerede Berlingske Tidender bekiendtgiøre, saa og, at Boet er vedbørlig bleven forseglet, registeres og vurderet. De respective Arvinger bliver derfor ved dette indvarslet at møde aller møde lade paa Skiftets Ansættelses Tider, som ved Placaten skal bekiendtgiøres paa Øistaa Præstegaard; Credi= og Debitorer bliver herved tillige indkaldet at møde Skifteretten benævnte Tider og Sted, saa og der imellem hos Provsten paa Holts Præstegaard med deres formeente Krars lovlige Beviis eller Debite Asviisning, alt inden den Tid Loven, foreskriver, da enhver saaledes skal nyde den Ret Loven paabyder. Holt, den 27de November 1790. Hans Speilberg.
Berlingske Tidende, 1790-12-24
Da Hans Kongel. Majest. under 17de denne Maaned allernaadigst har forundt mig, som Skifte=Forvalter udi Kiøbmand, Jacob Nielsen her af Christiansund hans Opbudsboe, Bevilling, at maae sub pæna præclusi & perpetui silentii med Aar og Dags Varsel, udi de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser, Trunddiems Adresse Contoirs Efterretninger og den Altonaiske Mercur, 3de Gange efter hinanden, indkalde alle dem, som formene sig at have noget at fordre udi forbemelte Kiøbmand Jacob Nielsens Opbudsboe, saa indkaldes herved, i Følge forberørte allernaadigste Bevilling, alle dem, som formene sig at have noget at fordre hos meerbemelte Kiøbmand Jacob Nielsen, dermed at fremkomme, og saadant deres havende Krav inden forskrevne TidsForløb for mig at anmelde og beviisliggiøre, da enhver Vedkommende skal skee Ret efter Loven. Christiansund pr. Trundhiem, den 22de Decbr. 1790. Peder Smitter Marstrand, Byefoged og Byeskriver. Udi Tronhiems Adresse=Contoirs Aviser saavelsom udi de Kiøbenhavnske Berlingske Danske Aviser bliver herved bekiendtgjort 3de Postdage efter hinanden, at Provstinde Elisabeth Christina Paus, Enke efter forrige Sognepræst til Sneeaasen, sal. Provst Thomas Edvard Sylow, er den 11te October sidstleden ved Døden afgangen; thi behage samtlige Arvinger og de Umyndiges fødde Værger samt alle andre, som i dette Stervboe have noget at fordre eller at giøre Rigtighed for, at vende sig til Stedets geistlige Skifte=Forvalter Provsten udi Øster Jn herredet og Sognepræsten til Størdals Præstegield. Størdals Præstegaard, den 8de November 1790. Johan Støren. Den 24de September sidstleden, er her i Byen ved Døden afgangen den paa Pension staaende Major af Jnfanteriet S. T. Nicolai Daniel von Fischer, og hans ringe efterladte Stervboe af mig som Stedets Stifteforvalter taget under Behandling; saadant bliver herved, foruden det ved Retterne læste Proclama, bekiendtgjort til Efterretning for Arvinger og Creditorer, som anmodes at melde sig det snareste mueligt, da Boet med forderligste ventes tilendebragt. Tønsberg, den 25de November 1799. J. Wulfsberg, Byefoged.
Berlingske Tidende, 1790-12-24
Enken Maria sal. Peder Bruues er her i Byen ved Døden afgangen den 30te Augusti sidstleden, og hendes Boe taget under Forsegling, samt Proclama udstæde og læst ved Retterne. J Overeensstemmelse hermed, indkaldes ved dette AvertissemenArvinger og Creditorer i dette ubetydelige Boe, at melde sig med deres Paastand for mig som Skifteforvalter det første muelig, for at befordre Boets Endskab. Tønsberg, den 25de November J. Wuisberg, Byefoged.
Berlingske Tidende, 1790-12-24
Alle og enhver som have noget at fordre efter den her ved Døden afgangne Kongel. Svenske Charge de Affaires Hr. von Schlaff, vilde behage at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer inden 12 Uger efter Dato hos mig undertegnede, som dertil har speciel Fuldmagt fra den Kongel. Svenske Consul Hr. Gust mejer. Kiøbenhavn, den 7de December 1790. Haagen, Søe Krigs=Procureur og Hof= og StadsRets Procurator, boende i Nyegade. No. 140 paa Hiørnet af gl. Torv. (165) De som have noget at fordre udi Stervboet efter afg. Pige Karen Maria Nielsdatter Løndholdt indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, at møde i Kiøbenhavns Hof= og Stads=Rets Skifte=Commission, for at anmelde og bevise deres Fordringer; Ligeledes indkaldes og den Afdødes Arvinger at melde sig inden den i Løven foreskrevne Tid, med Beviis om deres Arve Ret og iagttage deres Tarv under Skiftet J. Johan August Ungers medicinske Haandbog, paa nye udarbeydet efter Grundsætninger i hans medicinske UgeskrifLægen, oversat af Urhan Bruun Aaskow Kongel. Admiral, tets Medicus, første og anden Deel, udi stor Median Lvo, er trykt og faaes til Kiøbs hos Brødrene Berling i Pilestræde for 1 Rdlr. Tryk=Papiir og 9 Mk. Skriv=Papiir. Den første Deeindeholder: om Børne=Opdragelsen og Kaur for Børne=Sygdom, me; den anden Deel indeholder: de nødvendigste Hielpe=Midler forforulykkede Personer, og i uformodentlige Tilfælde, som sætt Liv og Sundhed i Fare, og udfordre en hastig Hielp.
Berlingske Tidende, 1790-12-27
Udtog af en Skrivelse fra Guadeloupe, den 28de Septbr. at, som med en Deputation er bleven sendt hertil, for at forlange en nye Bistand af Mandskab, beretter, at et Detachement af 15 Mand fra Regimentet paa Martiniqve, der skulde sammenbringe friske Levnetsmidler og Mulesler, er bleven forraadet af en Jndvaaner, som man endnu ikke kiender. Denne Jndvaaner indqvarterede Detachementet hos sig, og samme lod sig ved hans Smiger bevæge til at spise og drikke hos ham. Strax derefter lod bemeldte Jndvaaner give en i Nærheden værende Leir af Mulatter Efterretning herom, hvilke i stor Mængde omringede Detachementet, og at svare saa umenneskelige, at de hængte 3 af samme op efter Fød til derne, udøvede alle Slags Grumheder paa de andre, og de sendte 6 af dem med udstukne Øine, afrevne Negle og af skaarne Fodsaaler igien til Armeen. Ved deres Ankomst lod Hr. Chabrol hele Armeen træde under Gevæhr, og disse 6 de ulykkelige Krøblinge passere igiennem samme, da enhver ved Eed forpligter sig til at hevne disse paa deres Kammerater betersgaaede Grumheder.
Berlingske Tidende, 1790-12-27
Constantinopel, den 22de October. Storherren har i nogle Dage været syg. Af visse Tilfælder troede man i Begyndelsen, at han var anstukket af Pest, men denne Frygt er igien forsvundet. - Numan Bey, der var afsendt til Storvisirens Armee i det Ærende, at bevæge Tropperne til at forblive ved Armeen Vinteren over, er kommen tilbage med uforrettet Sag. Tropperne bleve opbragte ral og erklærede, at de ikke meere vilde komme tilbage, dersom elman forandrede deres gamle Skik i den Henseende. Sultasømmen, der indsaae Farligheden af at være paastaaelig i denne Det Sag, gav Ordre til Anførerne, at indrømme dem deres die Frihed, hvorpaa de og i Mængde ere passerede her igiennem sættog tilbage til deres forskjellige Provindser. - J denne Uge re endnu tvende andre Decreter udkomne fra Sultanen, ring. hvorved bekiendtgiøres, at Fiendtlighederne imod Østerrige ophøre, men fortsættes imod Russerne. Storherren giver sin Uvillie over Freden imellem Rusland og Sverrig tydelig tilkiende. Hr. von Heidenstamm, der var beklædt med Caracter af en overordentlig Minister fra Sverrig, er pludselig bleven frataget den Janitskarvagt og den temmelig anseelige Thalm, som han efter Brugen i det Ottomanniske Rige havde i denne Qvalitet. Forgieves har han anholdt om en Conference med Portens Ministre. De have ladet ham sige, at han ventelig vilde handle med dem om politiske Gienstande, i hvilken Henseende Porten ikke meere vilde have noget at gjøre med Sverrig. - Den Preussiske Minister, Hr. von Knobelsdorf, er i Anledning af Jndberettelsen og Conventionen i Reichenbach bleven foræret af Sultanen en prægtig Pels og 35000 Piastre.
Berlingske Tidende, 1790-12-27
Cadix, den 16de November. J Morges ankom en Expresser til Øen Leon med Depecher, fra Hoffet til Gouverneuren i bemeldte Stad. Admiralitetet fik tillige Ordre, at sende den Kongel. Fregat, la Mahoneza, til Ceuta, hvor den skal afhente den marroccanske Keisers Deputerede. Vor Gouverneur lader allerede indrette Værelser for ham. - Breve fra Oran melde om et Baghold, af hvilket Barbarerne fra Macara ere blevne angrebne og have derved mistet 5000 Mand. Stødene af Jordskiælvet paa disse Kyster ere blevne følte indtil 90 Gange.
Berlingske Tidende, 1790-12-27
Madrit, den 22de November. Den 17de bragte en Engelsk Coureer den Storbrittaniske Ambassadeur, Hr. Fitzherbert, Ratificationen paa den med det Londonske Hof sluttede Convention, og siden den Tild er Hemmeligheden, i Henseende til dens Jndhold, bleven aabenbaret. Endskiønt Engeland næsten har faaet alt, hvad det forlangte, besynderlig et Establissement i Nootkasund med saa vidtstrækkende Grændser, som det fordrede, saa er dog Enden paa disse Tvistigheder ikke mindre behagelig end Enden. en Krig, som Keiseren af Marocco havde erklæret os. et har i Dag bekiendtgjort en Efterretning om denne Fyrstes Foretagender imod vore Eiendele paa de Maroccanske Kyster, Melilla, Pennon, Alhusemas, og i Besynderlighed, mod Ceuta. Generalcommandanten, Don Louis de Urbina, har tappert drevet Fjenden tilbage, og Hs. Mohriske Majestæt har sendt Muley=Aly for at handle om Fred, og efter at Underhandlingerne vare blevne aabnede, gjort Garnisonen i Fæstningen en Foræring af Qvæg og Levnetsmidler samt meldt, at en Ambassadeur skulde reise til Madrit. Besætningen i Oran har været ligesaa lykkelig. Midt under de af Jordskjælvet foraarsagede Ruiner og Jordskjælvet selv uagtet, som endnu bestandig vedvarer, har den under den tapre Brigadeer, Grev Hermoses Anførsel afslaaet de Angreb, som Algiererne i disse bedrøvelige Omstændigheder have gjort, og den 29de October have samme ophævet Beleringen, som havde varet i 14 Dage. Mindre behagelig er Efterretningen om de borgerlige Uroeligheder, som ere udbrudte i Gallicien, og i Besynderlighed i St. Jago di Compostella, hvortil Paalæggenes Oppebørsel har givet Anledning. Regieringen har udnævnt en Magistratsperson, som skal billægge samme ved at afhielpe Indbyggernes Klager.
Berlingske Tidende, 1790-12-27
Madrit, den 26de November. Foruden de Understøttelser, som man af adskillige Personer har faaet til Oran, giver Kongen af sit Skatkammer339931 Realer, der skulle uddeles iblandt de skadelidende, Tropper og Jndvaanerne i denne Fæstning.
Berlingske Tidende, 1790-12-27
Memel, den 9de December. Russerne ville, siger man, i Fald Freden ikke forandret Sagen, lade sig see med en Flaade ved Danzig og søge med en Landarmee at trænge ind igiennem Pohlen i Preussen.
Berlingske Tidende, 1790-12-27
midlertid troer man endnu ikke nogen Krig med Russerne, uagtet meget væsentlige Omstændigheder lader sig mærke i den Henseende. – J tilkommende Foraar vil det vise sig. -De Pohlske Bønder blive dog bestandig Tyrkisk findede imod os, og midt iblant samme tænke vel endog fornemme Polakker ikke meget bedre mod Preussen. De søge endnu bestandig her og der at begunstige vore Desertører, ja, overtale endog mangen Soldat til Desertion, ansætte ham derpaa ved den Pohlske Armee, og bruge ham til at exercere Rekrytter. -
Berlingske Tidende, 1790-12-27
Det Pahlske Jnfanterie ligner nu i meget det Keiserlige. Deres Uniform bestaaer i en kort tilknappet Coureer=Kiole, over hvilken et Sidegevær er spændt. Deres Hatte ligne meget vore Husarhuer af Filt. Forunderligt er det, at Pohlen endnu bestandig hverver og udskriver Rekrytter, da den dog allerede har en meget anseelig Armee under Vaaben. Ti hvilken Ende det skeer, er vanskeligt at bestemme. Paris, den 10de December.
Berlingske Tidende, 1790-12-27
Om Uroelighederne paa Martiniqve læser man nu i Ga gette de france følgende: Med Skibet, la bonne Mere, som den 26de October afgik fra Martiniqve og ankom til Mar stille den 23de November, har man faaet at vide, at en virlelig borgerlig Krig hersker i denne Colonie; at det i Forte Bourbon forskandsede Jnsurgent=Partie vedbliver at foragt Gouverneurens Befalinger; at det har faaet en Forstærkninfra Guadeloupe, og den 17de December afsendt et Detachement for at forfølge de Hvide og Mulatterne af hvilke endeel ere blevne dræbte og gjorte til Fanger; at Armeen i Fortet Bourbon gjorde den 21de i samme Maaned et Udfald, i hvilket den mistede 100 Mand og 4 Kanoner, og at den efterat have dræbt næsten 300 Mand Hvide og Mulatter, maatte dog trække sig tilbage; at den maatte giøre er nyt Udfald den 1ste Octbr. imod de bevæbnede Jndvaanere, der havde nærmet sig Fortet, og mistede ved denne Leilighed mange Folk; at man gjorde sig Haab om nogen Rolighed ved en fra Guadeloupe afsendt Depututions Mægling, men at Gouverneuren er siden den Tid bleven nødsaget til at giøre et Angre paa Fortet St. Pierre, hvorfra han er bleven slagen tilbage, og har gjort Anstalt til at vove et nyt Angreb med en Armee af næsten 40000 Mand, der bestaaer af alle de, som i denne Colonie kunne bære Vaaben.
Berlingske Tidende, 1790-12-27
Efterretningen om Belgiernes Underkastelse giør et stort Jndtryk paa vore ivrige Democrater. Vel vove de endnu ikke, at klage over Tyrannie og Despotisme, men have overdraget til sine Talere og Forfattere, at aabne Løbegravenimod Keiseren. J den Forudsætning, at den Keiserlige Armee intet mere har at bestille i Brabant, have de forlangt, at vore Grændsepladser skulle sættes i en bedre Forsvarstand, og besættes med flere Tropper, hvorved dette Aars Statsudgivter, der allerede vare store nok, ville endnu blive større.
Berlingske Tidende, 1790-12-27
London, den 10de December. De nyeste Efterretninger fra Jndien melde, at Lord Cornvallis har oprettet 3 forskiællige Armeer, for at agere mod Tippo Saib, og har i Sinde ved et Angreb paa Arcot, Hovedstaden, i hansusurperte Stater, at give ham et Hovedstød; men man frygter for, at dette Foretagende vil blive alt for vanskeligt. Den verdste Omstændighed for vor Armee i Jndien er, at den ikke har Heste nok. Tippo kan møde i Feldten med 40 til 50000 Ryttere, og kan, naar det gielder, giøre i en Dag en March af 50 til 60 Engelske Mile. Naar saadann forcerte Marcher blive gjorte, iagttager man ingen Orden. Rytterne galoperer saa hurtigt de kunne, og bekymre sig alde les ikke om deres Kammerater. Naar Fortropperne have naae Samlingspladsen, stille de sig i Orden, og blive nu alt mee og meer forstærkede af de Ankommende. Herved undgaaes et regulairt Feldtslag, og vore Tropper blive ved Fiendens uvisse og hurtige Bevægelser udmattede.
Berlingske Tidende, 1790-12-27
Stockholm, den 10de December. Følgende er en Gienpart af Hendes Russisk Keiserlige Majestæts egenhændige Skrivelse til Kongen: "Min Hr. Broder og Fetter!
Berlingske Tidende, 1790-12-27
Da den lykkelige Fredsslutning i Warela har givet Mig Leilighed til at erkiende Vore Befuldmægtigedes Jver og godt Hensigt i at oprette igien Harmonien imellem Os; saa ha Jeg troet, ikke at kunne give noget offentligere Beviis paa Min Tilfredshed herover, end ved at meddele de tvende Fol herrer, til hvilke Vi havde overdraget Fuldbyrdelsen af dette nyttige Værk, den første Orden i Mit Rige, nemlig den hellige Andreas-Orden. Deres Majestæt vilde behage heri at erkiende den Attraa, som Jeg har til at bevidne for hele Europas Øine den nendelige Værdie, som Jeg sætter paa Deres Venskab. J denne Overbeviisning har General von Pahlen, Ordre fra Mig, tilligemed denne Skrivelse at overlevere Deres Majestæt den hellige Andreas-Ordens Tegn, som af Mig ere bestemte for Deres første Kammerjunker, Baron Armfeldt, og som Jeg beder De tillader ham at imodtage. Til samme Tid vilde Deres Majestæt behage at være forsikret om Min Tilbøielighed til offentlig at lægge for Dagen de Følelsen, af fortrinlig Høiagtelse og Venskab, hvormed Jeg er, Min Hr. Broder og Fetter, Deres Majestæts gode Søster, Cousine og Naboerske, Petersborg d. 4 Nov. 1790. Catharina.
Berlingske Tidende, 1790-12-27
Warskan, den 11te December. De her værende Russer tale i en meget høi Tone om den imellem de Ottomanniske Ministre og den Pohlske Ambassadeur i Constantinopel forfattede Alliance, da den er stillet lige imod begge Keiserhosserne. Hvad Handelen og Skibsfarten, som Porten har bevilget Pohlen i det sorte Hav, angaaer, saa finder man, at denne Bevilgelse er fra det urette Sted, saasom Rusland har i dette Har en anseelig Søemagt, og en nu i Besiddelse af alle Havne, fra hvilke Polakkerne kunne af gaae for at drive Handel i Levantet. Den Tyrkiske Flaade, som efter et Forliis af 5 store Linieskibe, hvilket deels tilskrives Russerne, deels Vind og Veir, er kommen igien tilbagetil Constantinopel, befinder sig i en saa elændig Tilstand, at neppe Halvdelen af den Søemagt, som Tyrkerne havde i dette Aar, kan ved Krigens Fortsættelse lade sig see igien i Søen.
Berlingske Tidende, 1790-12-27
Kongressen i Szistowe kan førend den 15de hujus ikke blive aabnet, og man frygter sammestæds meget for et Besøg af den Russiske Flottille, som allerede er meget vidt inde i Donau.
Berlingske Tidende, 1790-12-27
Lüttich, den 13de December. J det Øieblik, da vi ventede Virkningen af de i Berlin begyndte Underhandlinger, for at afgiøre med Churhofferne de omtvistede Punkter, har et uformodet fiendtlig Angre atter sat vore Borgere i den Nødvendighed, at gribe til Vaaben til Fædrenelandets Forsvar. Den 9de hujus fik vi at vide, at 1500 Mand Münsterske og Maynziske Tropper vare rykte ind i Vise, og at endnu 1500 skulde følge. Strax tog man den Beslutning, at sætte sig imod disse Troppers Jndtrængelse. Hr. Levox, Municipalraad, gik med 50 Mand til Broen af Vise, hvor 46 Mand Maynziske Grenaderer stode. Vort Mandskab angreb deres Vagthuus, dræbte nogle, saarede andre, og tvang de øvrige deels til Flugten og deels til Overgivelse som Fanger, af hvilke 12 bleve bragte herind. Hr. Levor blev let saaret. Om Eftermiddagen Kl. 4 forlode Executionstropperne Nise. Tolv at vore Jægere rykte strax ind i Staden, som siden ere blevne forstærkede herfra. Over 6000 Mand ere allerede paa Benene, for at gaae imod Executionstropperne, og fra St. Tron ere Kanoner allerede ankomne hertil. Her er bleven bekiendtgjort, at alle Borgerne af Nationalgarden skulde paa det første Slag af Stormklokken i Domkirken strax forsamle sig og marchere derhen, hvor Generalcommandantens Ordre kaldet dem. Odense, den 17de December.
Berlingske Tidende, 1790-12-27
J afvigte Kirke=Aarerfa Dom. 1. Adp. 1789 til Dom. 1 Adv. 1790, ere i Byens Stift, (hvorunder Fyen og Langeland med Als og Ærrøe, samt Lolland og Falster ere indbegrebne) ægteviede 1511 Par, fødte af Mandkiøn 2674, at Qvindekiøn 2560, tilsammen 5235 Børn, hvoriblandt 268 uden for Ægteskab, 47 Par Tvillinger, og 2 Koner, født Trillinger. Døde af Mandkiøn 1906, af Qvindekiøn 1774, tilsammen 3680 Døde, hvoriblandt 110 Dødfødte, altsaa 1555 flere Fødte end Døde. Usædvanlig høi Alder have opnaaet: 7 en Alder over 100, 34 en Alder fra 90 til 100, og 217 en Alder fra 80 til 90. Ved ulykkelige Tilfælde ere omkomne: 22 ere druknede, hvoriblandt 5 Børn, deels i Vandgrave og deels i Fiskerdamme, 3 Mænd fra Als ved at forlise med en Baad, der gik med Korn til Flensborg; 1 Mand, 1 Kone og et 5 Aars Barn opdreven fra Søen paa Falster, samt et Barn i Svøb ligeledes paa samme Land, 2 ere fundne døde paa Marken, ihielslaget ved at skove Brænde, Lihielslaget af et Læssetræe som gik itu ved at binde et Læs Høe, og 1 Karl forslaaet af en Green i Skoven, og døde 4 T. mer derefter, 1 Mand ihielslaget af 1 Læs Høe, som veltede over ham, 1 kiørt ihiel af løbske Heste, 1 Kone falden til Døde fra en Vogn, 1 Mand omkommen paa Marken i Uveir, 1 Mand nedfalden til Døde i en Kielder, 4 ihielslagne af Heste, deriblandt en Dreng fundet død i sin Faders Stald bag Hestene som han havde forret, 1 Kone død uforløst, 1 Kone hængt sig selv i uroelige Tanker, 1 Mand overskaaret Struben paa sin 11 Aars Datter. Selvmord: 2 have druknes sig selv, og en hængt sig selv.