JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-02
J Berlin befinder sig for nærværende Tid en fra Rusland ankommen ung Pige, hvis Skjebne vækker megen Deeltagelse. Hun er fra Zwetbrücken, og var reist til Petersborg alene for at bønfalde Keiseren om Benaadelse for hendes til Siberien forviste Broder. Denne havde nemlig, ansat som theologisk Professor i Dorrat, bortført en Jøde pige, hvis Fader ikke vilde indvilge hverken i hendes Daabsk eller Giftermaal med ham; han blev greben, og dømt tilsk at arbeide i Tscherkensks Bjergværker. Søsteren, som dengang Dommen faldt, endnu var et Barn, vovede det nu efter 5 Aar, da hun var voxet til, at begive sig paa den lange Reise ganske allene, uden videre Ledsagelse end hendes rørende Kjerlighed og Troskab. Hun knælte for Keiseren, og han benaadede hendes Broder. Man skrev strax til Tscherkensk om hans Frigivelse, men der kom Svar tilbage, at han var død for over et Aar siden. Dette Slag kastede den ulykkelige Søster paa et svært Sygeleie, derved tilsatte hun hvad hun skulde reist hjem for, saa hun maatte bønfalde om medlidende Menneskers Hielp, der i Berlin er bleven hende skienket i en sjelden høi Grad. De hamborgske Blade vedblive at udtømme sig i Roes hover den unge Simonsen. Et af Bladene siger til Slutning: Vedbliver han saadan, saa vil man engang nævne den danske Simonsen naar der er Tale om udmærkede Violinspillere.
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-02
J afvigte September Maaned døde en berømt Dame, Mathea Blanca, forhen Modehandlerinde i Madrid, paa sit Slot, Torro=Fasco, i Nærheden af Spaniens Hovedstad. Hun opnaaede en Alder af 102 Aar, talte under sine Kunder 5 Dronninger, og efterlader sine Børn en Formue af henved 2 Mill. Franker. La Grippe er saa ondartet i Neapel, at der i et eneste District frigtignok det folkerigeste, var i een Uge død deraf lover 200 Mennesker.
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-02
Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-02
Blandede Efterretninger. - Under 27de Novbr. har Hs. M. Kongen resolveret, at 16 3 i Rescriptet af 12te Mai 1809, hvorved Slangerup, ophørte at være Kjøbstad, skal forandres derhen, at alle Sønner af dem, der i sin Tid have været Borgere i Slangerup, likke blot de, som vare fødte da Rescriptet udkom, blive at behandle som om Byen var vedbleven at beholde Kjøbstædsrettigheder; altsaa ere fritagne for Værnepligt.
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-02
J Randers Avis læses. "Jmod den Uskik, at Voxne saavelsom Børn, uden speciel Tilladelse, gaae om til Byens Jndvaanere, og for at samle Gaver, frembringe Ønsker skriftlig eller mundtlig, i Anledning af Aarsskiftet, advares herved, da de, som heri findes skyldige, maa vente at vorde straffede som Betlere. - Dog er det Haandværksdrenge uformeent hos de af Byens Jndvaanere, der lade Arbeide, forfærdige hos deres Mestere, som sædvanlig at samle Drik ske=Penge. - Randers Politikammer, den 29de Decbr. 1833. Neckelmann.
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-02
Fra den 7de til den 13de D. er kun et Skib, ladet med Korn og bestemt til Kjøbenhavn, seilet gjennem Dresund.
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-02
Bekjendtgjörelser. Nogle Exemplarer af mit Skrivt: Oeconomisk Skildring af Hou i Hals Sogn, ere endnu at erholde hos de Herrer Boghandlere Lundt og Roedstedt i Aalborg, for 24 s. Stykker, ligeledes og i Hou, 16 pCt. ringere. Jeg smigrer mig med at Skrivtet, ei allene maae hvære Fædrelandsvennen behagelig, men og nyttig, hvor der ler Fiskerie, eller attraaes Fiske-Establissement. P. C. Møller. Brugbare Sengeklæder kjøbes til moderate Priser af J. Hou Skole, den 29de Decbr. 1833. Meyer ved Vesterport.
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-02
Stolver & Bidammer Oste faaes billig hos Chr. Nielsen paa Nytorv.
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-02
De, som fra Overlærer Milling maatte have bekommet Bøger til Laans, anmodes om, behageligen at tilbage sende samme til Stervbogaarden ved Vesteraa.
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-02
En brugte Kobberkjedel paa 3 a 4 Skpr. Rum ønskes tilkjøbs. Adresse-Contoiret anviser. Hvor en ny Altertavle til en Landsby=Kirke, og en dergensk Jolle er at faae tilkjøbs, anviser Gjæstgiver Lund i Hobro.
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-02
For en ordentlig, ædruelig Karl er en Condition ledig som Kudsk paa en Herregaard, og kan strax tiltrædes. Det nærmere erfares af Gjæstgiver Lund i Hobro. F. W. Hiigers Boutiqus. i Hr. Capt. Wigelsens Gaard paa Nytorv, er nyligen bleven forsynet med følgende Varer, som sælges til de mees billigste Priser: Fine blaae Kaffebønner, bedste KongoThee af Compagniets, Raffinade, Melis, Kandis, hvidt og guult Pudersukker, Kathrineblommer, Rosiner med og uden Stilker, Figen, søde og bittre Mandler, hamberger Kirsebær og Svedsker, franske Blommer, Caroliner Riis og Riismeel, Perlegryn, hvid og brun Sago, Citroner, Rom hvid og couleurt Punsch-Extract, Cognac, gammel Rom paa Flasker, rød og hvid Viin paa Flasker, Couleur til Viin og Rom, Havanna og Virginia Eigarrer, fine Christiannsfeldter Røgtobakker i diverse Sorter; Humle, saavel pundeviis som større Partier.
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-02
Endvidere anbefaler jeg mig med Hør, Hamp, Blaar Tjære, Tran, Tømmer, Slibesteen, Saalelæder, Bixlæder, beredte Kalveskind, Linolie, Roeolie, Terpentinolie, alle Sorter Maler= og Farve=Varer, grøn og hvid Sæbe, Stivelse af Hvede, Potaske, Svovl og Salpeter, tør Fisk Salt, Steenkul, Stang- og Baandjern, kjøbenhavnsk og slensborger Brændeviin og Aquavit, alle Sorter Steentøisk og Glasvarer, Specerier, Viineddike, Øleddike, Mjød, fiinsk Hvedemeel; ligeledes forefindes der hos mig Jsenkramvarer, hvidt og guul Pappapir, Post- og flere andre Sorter Skrivpapir, samt flensborger Trætofler. Fremdeler har jeg Udsalg af Snuustobak for Hovedpine, præpareret efter Lægers Forskrifter, i Glas til 16, 26 og 48 Skilling.
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-02
Hos et Herskab paa Landet er en god Condition ledig til 1ste Mai, for en ædruelig og skikkelig Karl, som er van til at kjøre og passe Heste. Avertissements=Contoiret anviser.
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-02
Hvor en god Malke=Ko, der strax skal kælve, er tilkjøbs anviser Stiftsbogtrykkeriet.
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-02
Friske frederikshavnske Østers kan igjen faaes paa Compagnihuuset.
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-02
Chocolade i alle Sorter, udarbeidet i lukkede Maskiner i P. Chr. Veichmann & Comps. Damp.
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-02
Chocolade=Fabrik ved Kjöbenhavn, udsælges til Fabrikpriser, hos Thi v. Spreckelsen i Aalborg, hos Chr. II. Nielsen i Hjørring og hos H. S. Karup i Frederikshavn. . Udkommet er, Materialier til Hovedregning paa fast Grund og efter sikker Plan med Gjenveie og Nemheder, især med Hensyn til Landsbyskolernes øverste Classe og til Selvøvelse, af Skolelærer C. Gottschalck, indh. 1 Rbd. Bogen, der er fordeelagtigt anbefalet som Skolebog, og trykt med Kongelig allernaadigst Understøttelse, har i alle Slags Maal og Vægt over 120000 enkelte Exempler med tilføiede Faciter. Dhrr. Provster og Præster samt hans Medlærere anmodes om gunstigt og godhedsfuld at anbefale ovennævnte. Den faaes hos Boghandler Rottbøll Sadolin.
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-02
Proclamata. Creditorerne i Boet efter Laurs Christensen, og senere afdøde Hustru, Johanne Pedersdatter, i Brøds lev By, i Hvetbo Herred, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, til, for undertegnede Skifteret, at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer; og indkaldes Arvingerne tillige herved med Varsel efter Loven at melde sig og legitimere deres Arveret. Det bemærkes derhos: at en Skiftesamling i Boet afholdes paa Herreds-Contoiret i NørreSundby, den 8de Februar 1834, Formiddag Klokken 10, hvortil samtlige Boets Vedkommende herved indkaldes at møde. Hvetbo Herreds Skifteret i Nørre-Sundby, den 21de December 1833. Lange.
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-02
Ved Proclama, som i Dag er læst ved Hassing-Refs Herreders Ret, og vil vorde læst ved den Kongelige Landsoverret i Viborg, ere Alle og Enhver, som maatte have Noget at fordre i Stervboet efter den i Vestervig Præstegaard ved Døden afgangne Amtsprovst, Ridder Peter Christian Bendix, i Overeensstemmelse med Placaten af 2den Juni 1829, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til, for undertegnede Skifteforvalter, at anmelde og beviisliggjøre deres havende Krav. Hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Hassing-Refs Herreders Contoir i Teglgaarden, den 19de December 1833. Fischer.
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-02
Licitation. Torsdagen den 16de Januar førstkommende, Formiddag Klokken 11, bliver, paa Raadstuen i Sæby, afholdt Licitation, til Opførselse af en Bro over Boersaa Aa, paa Landeveien mellem Sæby og Hals, efter Overslag og Conditioner, som forinden Licitationen ligger til Eftersyn paa mit Contoir. Det bemærkes, at Overslagssummen er 726 Rbd. Lysthaverne indbydes. By- og Herredsfogedcontoiret i Sæby, den 24de December 1833. Heiberg.
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-02
Ifølge Stiftamtets Befaling, bliver, Torsdagen den 16de Januar førstkommende, Formiddag Klokken 10, afholdt offentlig Licitation paa Thingstedet her i Byen, over Opførelsen af en ny Bro og 5 Steenkister, paa Landeveien mellem Hobro og Løgstøer, i Gislum Herred, og en Steenkiste i Store Binderup By, paa Landeveien mellem Aalborg, og Viborg. Overslagenes samlede Summa udgjør 12500 Rbd. Hvilket herved, til Liebhaveres Efterretning, bekjendtgjøres. Hobro, den 28de December 1833.
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-04
Frankrig.
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-04
J bestandig Forening med Storbrittanien have Vi Grund til at stole paa, at de Hindringer, som hidtil have forhalet Afsluttelsen af en definitiv Tractat mellem Belgiernes Konge- og Kongen i Nederland, hverken ville være istand til at skade Belgiens væsentlige Interesser eller blive farlige for Eutiuropas Rolighed. Schveiz er for Øieblikket bragt i nogen Forvirring ved en Uenighed, som Regjeringens vise Fasthed, og hurtig har vidst at bilægge. Jeg har ladet det være mig magtpaaliggende, at vise det de Tjenester, som det kunde vente af en tro og uegennyttig Allieret. Det ottomanniske Rige er bleven truet af store Farer. Jeg har bidraget til at fremkalde en Pacification, som baade Frankrigs Jnteresselser og Varigheden af den europæiske Orden gjorde nødvendig, og jeg vil ikke erhøre med mine Bestræbelser for af vedligeholde denne Rolighed. De Begivenheder, som jeg nu lig har nævnet og fornemmelig Halvens Tilstand, have paa lagt mig den Pligt at holde Armeen paa den Fod, som Statens Sikkerhed kræver. Lad Os da, m. H., fuldende Vort Værk. Lad den offentlige Orden, mægtig og agtet, for Fremtiden være forud sikkret mod ethvert Angreb, ladden virksom og Vore fande National-Jnteresser ydet Beskyttelse tilintetgjøre Factionernes sidste Haab, Da vil Frank riig, lykkelig og fri, under den Regjerings Omhu, som det selv har grundet, uafbrudt kunne stræbe frem paa sin Velfærds Bane. Dette er mit kjæreste Ønske! De, m. H. ville være mig behielpelig i at bringe samme fuldstændig i Udførelse.
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-04
De Deputeredes Kammer have den følgende Dag (der 24de) valgt deres Præsident, som atter blev Hr. Dupin med stor Majoritet. Af 290 Voterende havde han 220 Stemmer. Næst ham havde Lafayette de fleste, men dog kun 39. Ogsaa af Vicepræsidenterne ere 3 valgte: Dhrr. de Schonen med 1775, Delessert med 158 og Etienne med 151 Stemmer. Det fjerde Valg blev ikke fuldført samme Dag, fordi Jngen af de tvende næste havde den absolut Majoritet, som udkræves; Beranger nemlig havde kun 140 og Persil 124 Stemmer. Da den første hører til de Moderate, den sidste derimod, som bekjendt, til dem, der gjerne med Magt vilde bringe Partierne til at forstumme, betragtes dette Valg ikke som ligegyldigt. Det er iøvrigt den almindelige Mening, at B. vil gaae af med Seieren og Valget af Hr. Persil ansees kun for sandsynligt i det Tilfælde, at den strængere Opposition aldeles skulde afholde sig fra at stemme, deels for at nedsætte Kammeret i Landet; Tillid ved P. Valg, deels for derved at foranledige Ministeriet til reactionaire Forholdsregler. naar Jmellem den parisiske Advocatstand og Regjeringen eller idet mindste sammes Organ i dette Tilfælde: General-Procuteuren, vedvarer endnu Piquanteriet. 27 Jndivider vare nylig stillede for Retten som Republikanere. De frikjendtes af Jurien, men nu optraadte Hr. Pertil som Anklager mod 3 af deres Densensører i Anledning af de af dem under Proceduren brugte Udladelser. Tvende af dem bleve suspenderede paa 1/2 Aar, men een, Hr. Dupont, paa et Aar.
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-04
J Anledning af at General=Proc. i sin Anklage=Act havde fremstilt Indholdet af et hos Een af de Tiltalte fundene Papiir noget anderledes end samme lød i Originalen, havde nemlig bemeldte Hr. D. beskyldt ham for Forfalskning, hvilket Udtryk især blev paaanket. Advocaterne have siden holdt en Forsamling for at bestemme, til hvem deres Collegers Sager, skulle overdtages i deres Suspensionstid. v.
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-04
Blandede Efterretninger. sk. Skjøndt det vist ikke kan betvivles, at den engelske Flaade i Middelhavet er betydelig forstærket og endnu forstærkes, synes dog de krigerske Rygter i England selv noget at tabe sig. J Courier findes nemlig følgende Yttring: "Vi haven gode Grunde til at formode, at M. J England og Rusland snart ville vorde blagte. Østerrihar ligesaalidt Lyst til Krig som vi og Fryst EsterhasBestræbelser for at opretholde det fredelige Forhold mellem los og de nordiske Magter synes ikke at have været uden Virkning. Den Berliner Correspondent i Allg. Zeit. lægliger ogsaa det engelske Ministerium ret paa Hjerte ikke at loverile sig i denne deelicate Sag. Han synes ikke at omtvivle en Alliance mellem de 3 østlige Magter som et Modstykke eller dog i det Mindste som et Sidestykke til den engelsk franske Alliance. Et saadant Foretagende vilde derfor være forbunden med store Farer for England og først og fornemmelig for dets Handel. Continental-Systemet har viist, i hvilken Knibe England kan bringes, thi det er bekjendt, hvor ubehagelige Napoleons Foranstaltninger vare for den engelske Speculationsaand og Statsindtægter, trods alle de øvrige Magters Modbydelighed for Continental=Spærringen. Med hvor megen mindre Anstrængelse kunde Continentalmagterne opstille et System, hvis Udførelse de selv havde at vaage over og som formedelst de fleste tydske Staters Lyst til at unddrage sig Englands overveiende Handels Jndflydelse vilde være let at iværksætte. Saa stor endog det franske Ministeriums Kjerlighed til det engelske maatte være, vil samme dog her vist blive utilstrækkelig og Frankrig ikke kunne skaffe England nogen Erstatning for Tabet af de tydske, russiske, tyrkiske og italienske Handelsforbindelser. Dette er ret at tage Englænderne fra deres ømme Side. Fra Rom meldes, at den franske Regjering har tilbudt Paven fine bona officia til at afstedkomme en Mægling mellem ham og D. Pedro, paa hvilket Tilbud dog Paven ikke har villet indlade sig. Han har tvertimod forbudt de portugisiske til Klosteret St. Antonio i Rom hørende Geistlige, at bede for D. Pedro, hvis Parti de hidtil ivrig have taget. Ogsaa imellem den spanske Regentinde og Hs. Hellighed synes der at være kommen en Kurre paa Traaden; idet mindste hedder det, at hun indtil videre har suspenderes de spanske Pensioner i Rom.
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-04
J en Artikel fra Cassel vil man paastaae, at de tyske Stænders Ret til at bestemme Skatter skal være en Hovedgjenstand for Conferencerne i Vien, fornemmelig forsaavidt samme angaaer den ved Forbunds=Acten bestemte Militair Etat. For at forebygge, og det for bestandig, en Protest mod saadanne Afgifter, der vedkomme en af Forbundet sancutioneret Jnstitution, skal man have i Sinde, at drage en Grændselinie mellem de ordentlige Statsudgifter til slige Øiemeed, og saadanne, der kunne betragtes som overordentlige.
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-04
J Madrid har man hængt et Menneske fordi han udraabte: Don Carlos leve! J Bilbao hængte man en Mand fordi han udraabte: Længe leve Jsabelle, og i Sevilla hængte man En fordi han ikke vilde udraabe nogen af Delene. Neppe er Captain Ros kommen tilbage fra det nordlige Iishav, førend den engelske Regjering vil foretage en ny Expedition til hine Egne igjen. Flere Matroser, der have væpret ude med Ros ere allerede hvervede, og man formoder at Ros vil vorde Anfører for den nye Expedition. Der menes at endnu mange Opdagelser her ere at gjøre, af Vi tighed for Menneske, og Dyre=Kundskab, for Geogtaften og for Hvalfiskefangsten.
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-04
De nordamericanske Finantser for iaar ere saa gode, at ei alene hele Statsgielden vil vorde afbetalt, men der vi herefter blive 12 Mill. Dollars aarligt Overskud. Et daar ligt Land for Rothschild!
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-04
J et Steenbrud i Skotland har man fundet et forstene, Træ, hvoraf allerede er opgravet 12 Fod. Det er et af de skjønneste Fossilier man kjender i Storbrittanien.
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-04
Kong Leopold skal have sendt alle Obersterne ved den parisiske Nationalgarde Leopoldordenens Officeerkors.
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-04
J Koburg vil fra Nytaar udkomme en Dame=Tidende, redigeret alene af Damer. Politiken skal, ifølge Anmelde sen, være udelukket deraf.
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-04
Capt. Ross, har fra Kongen af England faaet sendt en Skatkammer=Anviisning paa 8000 Lstr., som Gave fra Kronen for hans Opdagelser paa den sidste Nordpolsreise.
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-04
To af Londons største Boghandlere, Murray og Col born, staae i Handel med Capt. Ros om hans sidste Reise Journal.
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-04
Friherre Nathaniel v. Rothschild en Søn af den øster rigske Generalconsul i London) er for Tiden i Constantinopel, for at berigtige den Affindelsessum, Kongeriget Grækenland har at erlægge til Porten. Londons Røvere. Røverne danne i Skjødet af det engelske Selskab er Slags Nation for sig selv, der har sit eget Sprog, egne Sæder og Organisation, og mange forskjellige hemmelige Professioner. Tyvesproget i Newgate sen uhyre stor Arrest der alligevel ikke kan rumme den Mængde Fanger, som en virksomt Politie stedse opdynger i samme, er saare rigt, især paa Udtryk til at fravende Næsten Sit. Alle mulige Slags Kunstnere i Tyvehaandværket findes her. J London øve det fornemmelig deres Talenter, men bereise Provindserne ligesaa regelmæssig, som Kjøbmænd og Handelsbetjente reise i Forretninger. Beskrivelse af deres forskjellige Haandteringer vil de optage mange Bind, derfor her kun nogle Træk De som begaae Jndbrud have paa de vigtigste Puncter, af Grevskaberne Agenter, som give dem gavnrige Vink, tilat passe de bedste Leiligheder. Mænd af Sagkundskab komme da frem og i velindrettede Vogne medtages Alt. Paa ethvert vigtigt Sted har Selskabet residerende Medlemmer, der imod en fast Provision, realisere Alt, og coresponderende Medlemmer, der give Underretning om, hvor gode Forretninger vilde kunde gjøres. Jndbryderne ere eleganklædte, altid forsynede med Penge, reise, efter Foregivende, for Fornøielse, have elegant klædte Damer med sig, og en Bestik af Jndbrydelses=Redskaber paa 60 a 70 Stykker, og som koste 159 til 200 Lsterl. Ingen, nok saa udmærket, Laas kan staae sig for deres Opdirkningskunst.
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-04
Falskmyntnere. Fabrikanten staaer aldeles ikke aabenbar Forbindelse med den som udbringe Falskmynten, og de give sig ikke tilkjende for hinanden. Falskmynten er i England saa at sige en Handels-Artikele, naar en Falsk myntner har solgt et Parti Mynt, saa modtager han strax Betalingen og siger til Kjøberen hvor han kan finde Falsk mynten; han kan da være vis paa at tage den paa det paaviste Sted, og ingensinde skeer der Bedrag heri. Denne Slags Handel drives med en sjelden Redelighed, Styvenfængere eller Lommetyve. Disse udgjøre den talrigste Classe og bestaae af lutter unge Mennesker. Forældreløse, uægte Børn, Børn af de laveste Classer og nogle af gode Familier, der trods den bedste Opdragelse udskeie, er dette Compagnie. De føre et omvankende Liv og ere aldrig længe paa et Sted. Der hersker stor Fortrolighed iblandt dem og de kjende hinanden alle indbyrdes ved Nav mene. De mødes 50 og 100 sammen i Værtshuse, hvor de holde Forsamlinger, svire og sværme hele Nætter igjennem og fortælle hinanden deres Heltegierninger. De andre Gavtyve rekrutere sig af deres Midte, og alle som stamme herfra, udmærke sig ved usædvanlig Udartelse og Behændighed.
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-04
(Slutningen følger.) Anbefalende Middel mod Svindsot.
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-04
Ved at indaande Dampen af en Garverkjedel ere mange Mennesker i England aldeles bleven courerede for Svindsot.
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-04
Man blev opmærksom herpaa ved svindsottige Personer, der boede i Nærheden af et Garveri. Det skal være et fortrinligt Middel naar man daglig 3 a 4 Gange, og hver Gang i 20 Minuter, indaander Dampen af den hede Lud Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-04
Kjøbenhavn, den 30te December. Onsdagen den 1ste Januar 1834 er Ordensdag for Ridderne af Elephanten.
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-04
Jgaar Søndag) holdt Hr. Prof. Eschricht, i den naturhistoriske Forening, for en talrig Forsamling, der bivaanedes af ikke faa Damer, et interessant Foredrag over Orustaceerne (Krebsene. Det var glædeligt, ved denne Leilighed at erfare, at Antallet af Selskabets Medlemmer er i bestandigt Tiltagende. (Kbhyst.) Af Graahs Opdagelsesrelse til Grønland vil nu udkommen en engelsk Oversættelse. "Forreign Qvarterly Review, siger om samme : "Fra flere Synspunkter, betragtet, er den af stor Vigtighed, idet den gik ud paa at løse et mærkværdigt historisk Problem, og giver baade den Regjering, som projecterede den og det Jndivid, af hvem den blev udført, Krav paa den høieste Roes." (S. Bl.)
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-04
Ved Cand. theol. Bøiesens Magisterdisputats opponerede Prof. Petersen og Madvig samt Geheime=Legationsraad Brøndsted. Respondens var Student Heger. Ved Licent. med. Sommers Docterdisputats opponerede Prof. Otto og Eschricht, Licent, med. Ballin, Cand. chir. & med. Bering, og Stud. med. Gerner. Respondens var Cand. med. Jacobsen. Professor Jens Møllers Død ophører ikke at være Gienstanden for almindelig Beklagelse; man kan ikke finde sig i, at den nys saa livskraftige Mand saa tidligt skulde vorde Dødens Bytte. J levende Live maatte han taal mangen Krænkelse, skjøndt han sikkert aldrig selv vilde noget Menneske ilde, men selv de, der ikke vare hans Venner, mens han levede, ere blevne det nu, han ikke er mere.
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-04
Lindbergs nordiske Kirketidende vedbliver at interessere sig Publicum. Just ikke mange Medarbeidere har han, men adskillige ret Dygtige, f. Ex. Lic. Fenger, Cand. Müller og - dog sielden - Grundtvig, hvem hans yngre Venner, ikke ophøre at beryge med Virak i bemeldte Kirketidende.
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-04
Stud. theol. Ley har i Nr. 35 anmeldt Hornsylds Betragtninger over Bibelen, idet han paa en saa skuffende Maade har efterlignet Grundtvigs hele Maneer, at man vel maatte kalde ham Dennes Gienganger, hvis ikke Grundtvig levede endnu. Blandt de historisk fremragende Ordets Tjenere i den christne Menighed herinde, saaledes som den ved Luther gestaltede sig, er, efter Leys Mening, Præsten Hornfyld den Sidste med Liv og Kraft. - En meget humoristisk fremragende Opsats har Lindberg leveret i Nr. 25, En mærkelig Strid mellem det nye jødiske Ritual og Maanen." Dr. Wolff har nemlig, i sin Agende, forordnet, at vor almindelige Bededag ogsaa skal helligholdes af Jøderne paa 4de Fredag efter Paaske; men den jødiske Almanak for 1834 giør ham en slem Brøk i Regningen. Efter den bliver nemlig 4de Fredag efter Paaske just Jødernes anden Paaskedag. Det er unægtelig uheldigt, hedder det, naar man vil opstaae som Reformator, at komme i saa haandgribelig Strid med Maanen, som Hr. Wolff her, mod sin Villie er raget i, og man fristes til at tvivle om, at den vil standse sin beskikkede Gang, for ikke at løbe Hr. Wolffs Ritual overende.