JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-12-16
Et fransk Blad fortæller Efterstaaende, hvis Sandhed det vil indestaae for: Henimod Slutningen af det forrige Aarhundrede traadte en Skibscapitain en Dag ind i en Jsenkræmmer=Boutik i Laybach, og bemærkede en smuk Dreng, der, som han erfoer, var bleven forskudt af sin Fader, en Parykmager sammesteds, og som Kjøbmanden havde taget til sig. Men heller ikke Kjøbmanden var rigtig fornøiet med Knægten, og da Sømanden yttrede det Ønske at tage ham med sig, var der fra Jsenkræmmerens Side ingen Tingi Veien, og Drengen fulgte med Glæde den Fremmede. Ombord i sit Skib overgav Capitainen ham til Supercargoen, for at han skulde undervise ham, og Drengen gjorde saa hurtige Fremskridt, at da Supercargen efter nogen Tids Forløb døde i Nev=Vork, fik det unge Menneske hans Plads og udfyldte den meget godt. Han gjorde saaledes mange Reiser med sin Beskytter, og da Denne, efter flere Aars Forløb, døde i Grækenland, indsatte han sin adopterede Søn til Arving. Dette skeete i Aaret 1809, netop paa samme Tid som Mexicanerne havde begyndt at afkaste det spanske Aag. Een af Jnsurgenternes faste Pladse, der blokeredes af Spanierne, begyndte at lide Hungersnød, saa at Jndvaanerne allerede tabte Modet og begyndte at tale om Capitulation. Pludseligt ford nede Kanonerne; et Skib foer med fulde Seil, trods i de spanske Kugler, ind i Havnen, og medbragte en riig Ladning Levnetsmidler. Da voxte Modet igjen hos Mexicanerne, og Staden blev reddet. Af Taknemmelighed kaarede Jndvaanerne eenstemmigen deres Redningsmand til Vice=Konge. Det var Parykmagerens Søn fra Laybach. Der hengik nu atter endeel Aar, da en Mand med indfaldne, blege Kinder, og en af Rynker dybt furet Pande leiede sig en lille tarvelig Bolig i 6te Etage af et Huus i Paris, hvoraf han dog maatte betale 6 Ugers Leie forud, da hans Ydre ikke gav Huuseieren de bedste Tanker og hans Formues-Tilstand. Under hans korte Ophold her besøgte Jngen ham, og heller ikke modtog han noget Brev. Et Par Uger efter Ankomsten hertil døde han, og da man vilde rydde op efter ham, fandt man iblandt et Bundt Papirer en Anviisning paa 12,000 Fr. Renter, at hæve hos et af de største Banquierhuse i Paris. De vare aldrig blevne hævede. Efter lange Undersøgelser, hvortil nogle af Papirerne gave Henviisning, lykkedes det at udfinde den Afdødes Søster, og Arving: en Parykmagerdatter fra Laybach; thi den Fremmede havde ingen Anden været, end den forhenværende Vice=Konge. Da han, paa Grund af en Reaction, maatte flygte, indskibede han sine Rigdomme i to Fartøier, der skulde bringe dem til Enropa, selv vilde han gjøre Overreisen paa et tredie med Resten af sine Midler. Et af de to Skibe gik under, og det andet blev taget af en Caper. Tabet af hans Formue angreb Mandens Forstand; og skjøndt han endnu kunde have levet meget anstændigt af de Tilbageblevne, saa døde han dog saaledes i ussel Tilstand paa et Tagkammer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-12-16
Den 29de Novbr. fandt i London en høitidelig Forsamling Sted, til Erindring om Aarsdagen af den sidste polske Opstand. O'Connell præsiderede, og erklærede: at han endnu ikke vilde mistvivle om Gjen oprettelsen af Polens Frihed og Nationalitet, saalænge, der vare Mænd til med Mod og redelige Hensigter. Blandt andre Ting berørte han ogsaa den i Aviserne fortalte Bortførelse af 600 unge polske Piger til Leiren ved Wosnessensk; og til Slutningen opfordrede han det engelske Folk til at vise Polakkerne levende Sympathi. Lord Dudley Stuart meente, at Bevægelser i selve Hjertet af Rusland letteligen engang kunde bidrage til at rykke det forønskede Maal, Polens Frihed, nærmere. Blandt de tilstedeværende Polakker befandt sig ogsaa Gen. Divernicki. - Ogsaa i Paris mindedes de derværende polske Flygtninge den 7de Aarsdag af deres Fædrenelands glorværdige, men ulykkelige Revolution. Henved 300 polske Emigranter, hvoriblandt Fruentimmer og Børn, forsamlede sig paa denne Dag i Kirken St. Germain des Pres (den ældste i Paris) ved den polske Konge Casimirs Grav, for at bede, da de ikke længere kunne stride for deres retfærdige Sag. Fyrst Adam Cartoryski prædikede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-12-16
Den 2den Decbr. var der midt om Dagen saadan Taage i London, at Jngen vovede sig ud af deres Huse og alle Vogne maatte holde stille paa Gaderne. I Paris har man fundet paa et ypperligt Middel til at forhindre den Overhaand tagende hurtige Kjørsel igjennem Byens Gader. Enhver Kudsk maa nemlig gaae tilfods og lede Hestene.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-12-16
Den historiske Tambour, den modige Dreng, der i Juli Dagene slog Stormmarschen ved Arcole-Broen i Paris, er nu Tambour i den parisiske Nationalgardes 10de Legion. Andet ikke!
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-12-16
J Schweiz, Canton Uri, 1/4 Miil fra Diævelsbroen, blev den 18de Novbr. et ungt Menneske levende begravet af en Sneelavine.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-12-16
Den 5te Novbr. blev i Pesth, i Theressekirken, ægteviet to Døvstumme. De havde nogen Tid i Forveien erholdt Underviisning i Religions= og Ægtestandspligterne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-12-16
Ærkebispen af Cölln, der har Arrest i Minden, tilbringer hele Formiddagen og Aftenen med at holde Bønner i et af ham, i hans Fængsel, indrettet lille Huuskapel. Katholikerne vente, at Paven vil ophøie ham til Kardinal.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-12-16
For en halv Snees Aar siden kjøbte en ung ugiftJsralit i Hertugdømmet Nassau to Rothschildske (østerrigske) Hundredgyldenlodder. Kort Tid efter blev Personen sindssvag og sat under Curatel. Blandt hans Papirer fandt Øvrigheden ogsaa de to Lodsedler. Man erkyndigede sig hos Vedkommende og erfoer, at paa een af dem var der vundet 100,000 Gl.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-12-16
Sagen blev indberettet til den hertugl. nassauiske Regjering, som henvendte sig derom til Wien. Herfra meldtes, at Loven garanterer kun i 3 Aar for disse Lodsedlers Gevinst, hvisaarsag den omhandlede forlængst var forspildt. Jmidlertid har dog nu den østerrigske Regjering for dennegang bevilget, at Halvparten af den vundne Gevinst maa udbetales til Jhændehaveren. Saaledes har nu den stakkels sindssvage Jsralit faaet en Formue af 50,000 Gl.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-12-16
J Nürnberger Correspondent staaer følgende Theateranmeldelse: Fredagen d. 25de Nov. om Formiddagen Kl. 10, ved belyst Huus og med stort Transparent: Prolog. Herpaa Pariser-Døgenichten. Tilsidst bortspilles en Sølv=Pokal, hvorpaa Enhver, der tager en Billet, faaer et Rummer uden Betaling." Sandsynligviis var der fuldt Huus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-12-16
Den 26de Novbr. strømmede det halve München, til Pladsen udenfor Justits=Palaiet, for at see et Menneske staae i Gabestokken, hvorefter han skal arbeide 8 Aar i Tugthuuset. Hans Forbrydelse bestaaer i, at han, uden at være Præst, har formastet sig til at læse Messe i Kirkerne og at høre Skriftemaal, hvorved han forskaffede sig et bedragerisk Erhverv. Han havde i sin Tid været Student, senere Soldat, og hedder Weichselbaumer. Sin Præsterolle havde han spillet gandske fortræffeligt, indtil han blev røbet af en skinsyg Medbeiler, hans Huusholderske Kjæreste. – Samme Dag gjorde en forhenværende Præst i Feldmoching, en halv Miilsvei fra München, i knælende Stilling, offentlig Afbigt for Hs. Maj. Kongens Billede. Præstens Navn er Rupprecht; han er 60 Aar, gl., og hans Forbrydelse er, at have i et ophidset Øieblik tilladt sig fornærmelige Yttringer imod Kongens Person. J 2 Aar havde han allerede hensiddet i Fængsel. Nu skal han et Aar paa Fæstningen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-12-16
J en Hamborger Avis falbydes: Et fuldkommen sikkert og paalideligt Middel til, aldeles, indtil sidste Spor, at fordrive en rød Næse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-12-16
Det russiske Skib Dygden" fra Bjørneborg har den 30te Octbr. paa sin Reise truffet det engelske Skil"Caledonia, som Vrag. Paa Vraget var endnu 6 Mennesker ombord, hvilke man, for den høie Søgang, ikke saae Mulighed til at frelse. Jmidlertid lod den russiske Styrmand sig et Toug binde om Livet, banede sig ene i en Baad Vet igjennem Bølgerne til Vraget og frelste de 6 Mennesker, som derpaa bleve landsatte ved Bristol. Styrmandens Navn er Otto Rein, Spoof. De frelste 6 Mennesker havde i 13 Dage været uden andet Mundforraad, end deres egne af Hunger omkomne Kammerater.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-12-16
Paa det gamle Bibliothek i Upsalg staaer endnu den hemmelighedsfulde Jernkiste, som Gustav 111. har efterladt sig. Det Tidspunkt, da den, ifølge Kongens Testament, maa aabnes, indtræder endnu iaar, og man venter sig af dens Jndhold vigtige Oplysninger om Datidens, endnu med et Slør bedækkede Begivenheder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-12-16
Af et Brev fra Christiania. "Størstedelen af de nye Skuespillerinder vare allerede blevne Publikum forestillede, kun Een havde man endnu ikke seet, og denne Ene, hed det, skulde gjemmes som et kosteligt Smykke, der førstegang skulde bruges paa en Festdag. Men alt over en Maaned havde man ventet paa denne Fest. Publikum blev misfornøiet, nu gik det ikke længere an at holde hende skjult; Jfr. Christensens Debut blev annonceret. Der var fuldt Huus; All. længtes efter at faae hende at see. Der blev trampet og banket, endelig rullede Teppet op, og Hjemve begyndte. Med Eet blev der saa stille og tyst at man kunde høre Støien af Lorgnetterne og Theaterkikkerterne. Gretly traadte ind. En blomster klædt Schweizerhat lænede sig mod det mørke Haar, til hendes slanke Taille sluttede sig et snevert Corset- og et blaat Flors Forklæde legede med sine Silkesløifer, om hendes Liv. Da hun i rene og bløde Toner havde endt det første Vers af sin Schweizerarie, hilsedes hun af et bifald, der neppe kunde være mere almindeligt. Fortryllelsen var saa stor, at Telegrapherne fra Souffleuren til Orchestret standsede, og Anføreren glemt. Violin og Partitur over hvad han saae paa Theatret. Hendes Debut var en Triumph. Jfr. Christensens næste Rolle var Zerline." Heri havde hun endmere Leilighed til at udfolde hvad hun besad af Kønst og Skjønhedssands. Anmelderen slutter saaledes: "Enhver havde Lyst til at skjæle hende bort, og Enhver havde kæmpet for at hun ikke blev stiaalen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-12-16
Vor bekjendte Astronom Etatsraad Schumacher er af de Franskes Konge bleven tilsendt ÆreslegionsKorset.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-12-16
Jndsendt. Naar Alle vilde bekjendtgjøre hvad de have Leilighed at erfare, vilde Meget snart blive anderledes:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-12-16
J Aarhuus Avis No. 123 for d. A. opfordres Fuldblodsyndere, at glæde dem til at FuldblodshingstenCassio ved Stutteriebesigtelsen i Skanderborg blev tilkjendt Præmien af 100 Rbd. Paa samme Maade kunde Bestyrelsen af Fuldblodshingsten Y. Moses opfordres, at glæde sig til, at dens Yndling, ved Stutteribesigtelsen i Veile, erkjendtes for en god Be skeller. Men har den Glæde som mueligen er følt i Anledning af Cassios Belønning, ikke været renere end den, som kan føles ved Y. Moses's Udmærkelse, vil neppe nogen af Delene blive af stor Varighed. Bemeldte Y. Moses er nemlig af Stutteri Commissionen.), uden tilstrækkelig offentlig Examination, uden at traves, erklæret forstutteridygtig!! En saadan Fremgangsmaade, som man i de sidste 40 Aar neppe har seet Mage til hos os, maatte naturligviis vare høist paafaldende, og give Anledning til megen Omtale. Blandt de mange Spørgsmaale som ved denne Leilighed fremsattes, anseer undertegnede følgende især at fortjene Opmærksomhed. 1) Er hiin Favorisation af Y. Moses skeet med den Kongl. Stutterie=Directions Samtykke, Eller: 2) Har Stutteri-Commissionen her handlet egen mægtigen, og saaledes overtraadt sine Fuldmagter, 3) Er bemeldte Favorisation af Y. Moses aftalt imellem dennes Bestyrelse og Commissionen, 4) Skulde Y. Moses maaskee halte af sin Spat, saa at man ikke turde lade den trave? 5) Er en Fuldblodshingst, der halter af Spat, og hvis fine, spinkle Bygning staaer i den meest skjærende Contrast til Landets Hesterace, skikket til at bevirke en Forædling af sidste? 6) Naar saadanne Heste som den i sidste Post betegnede, erkjendes for stutteridygtige, maa man da ikke befrygte, at Neergaards Spaadom om vor Hesteraces Forfald, vil gaae i Opfyldelse? 7) Hvorfor vælger Veile Amts Amtmand 2 erklærede Venner af Fuldblodet til Amts-Commissairer, og var det ikke rigtigere at vælge to Mænd af modsatte Partier, 8) Besidder Danmark ingen kyndigere Mænd i Stutterisaget end Hr. Justitsraad Bindesbøl og Ritmester Christensen, eller kunne de nævnte Personer i videnskabelig og praktisk Dygtighed, hvad Stutterivæsenet angaaer, maale sig med Neergaard, Viborg eller With, 9) Hvis sidste maa benægtes, hvorfor besættes da ikke Stutteri-Commissionen med en Neergaard, Viborg eller With, *) Justitsraad Bindesbøl Ritmester Christensen, Major Riegels og Proprietair Michelsen fra Minstrup. 10) Hvis Neergaard, Viborg og With casserede Commissionens Erkjendelse af J. Moses for stutteridygtig, hvad mon Commissionen da vilde anføre til sin Retfærdiggjørelse?
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-12-16
Undertegnede har ikke taget i Betænkning offentlig at fremsætte disse Spørgsmaale. De ville, haaber han, bringe alt for eralterede Venner af Fuldblodet til Eftertanke, og saaledes maaskee stifte nogen Nytte. Aldebertsminde, den 13de Decbr. 1837. C. Dalgas.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-12-16
Bekiendtgjørelser. Remonte=Commissionen opholder sig i Randers fra den 15de til 19de Febr. 1838 for at indkjøbe Remonteheste af det mindre Maal. Det tilkjendegives, at formeldte Remonteheste, forat kunne ventes antagne, maae være af en smuk Skabning, maale: 9 Qvarteer 4 a 5 Tommer indtil 10 Qvarteer Siellandsk Anlægsmaal, være ikke under 4 og ikke over 6 Aar gamle, have et let, lige og kraftfuld Fodskifte, og rene Been. For usynlige eller skjulte Feil, saasom Krybbebider, Kuller, Engbrystighed, m.m., maa Sælgeren indestaae.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-12-16
Haderslev i Remonte-Commissionen, den 9de December 1837. N. v. Nørager. C. W. v. Düring. F. W. v. Rosenkrantz.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-12-16
At Skiftet efter afgangne Fru Elisabeth Nicoline Fabricius fød Sehestedt, Enke efter afdøde Provst Fabricius her i Byen, bliver foretaget paa mit Contoir sammesteds, Onsdagen den 3die Januar næstkommende, Klokken 10 Formiddag, og at Boet samme Dag agtes optaget til Slutning, kundgjøres herved overeensstemmende med Placaten af 21de April 1824 til alle Vedkommendes Efterretning. Skaaderborg, den 5te December 1837. Blichfeldt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-12-16
Efter vedkommende Forliigs= og Udlægshavers Reqvisition bliver den Carl Christian Gross tilhørende Gaard i Elsegaarde, Ebeltoft Landsogn, af Hartkorn, Ager og Eng 4 Tdr. 2 Skpr. 2 Fdkr. 1 1/3 3/8 Alb.,med Avl og Afgrøde, stillet til 3 Auctioner: Torsdagen den 11te Januar 1838, 25de 8de Februar hver Dags Formiddag Kl. 10. - De første 2 Auctioner afholdes paa denne Kjøbstads Raadstue, men den sidste paa selve Gaarden. - Bygningerne ere indrettede til en Familie Udenfor Bondestanden, og til Gaarden hører et i Forhold til Hartkornet meget betydeligt Areal samt noget Skov, og Jorderne ere for det Meste gode. Sidstmeldte Dag forauctioneres desuden, endeel udlagt Løsøre, bestaaende af Ind- og Udboe samt Besætning. - Conditionerne ere til Eftersyn hos Procurator Seidelin her i Kjøbstaden. Hvilket herved bekjendtgjøres til Lysthavendes Efterretning og tillige efter Pl. 22de April 1817 til Panthavernes Efterretning. Sønder=Mols Herreders Contoir i Ebeltoft, den 9de December 1837. Stephensen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-12-16
Efter Eierens Begjering bliver følgende Eiendomme, nemlig : Borberg Mølle, i Borberg Sogn, Ginding Herred, Ringkjøbing Amt, med tilliggende Jorder, af Hartkorn Mølleskyld 5 Tdr. 6 Skpr. 3 Fdkr. og Jordskyld 3 Tdr. 1 1/2 Alb., stillet til Bortsalg ved een eneste offentlig Auction, som afholdes i Møllen selv Løverdagen den 13de Januar næstk., Form. Kl. 9. Møllen drives ved Overfaldsvand fra en temmelig stor Sø, hvorved den ligger, og har Overflødighed af Vand samt god Søgning. Mølleværket bestaar af 1 Male= og Sigteqværn, 1 Pilleqværn og et Boghvede værk. Saavel Værket som Bygningerne ere vel vedligeholdte og i god Stand, og Jorderne meget gode. Af Conditionerne, som ville blive meget fordeelagtige for Liebhaverne, anføres: at de 2/3 af Kjøbesummen kan blive henstaaende hos Kjøberen, og at Tiltrædelsen kan skee saasnart Approbationen en Time efter Auctionen er meddeelt. Naar Møllen er solgt vil nogle Dage derefter Besætning, Ind- og Udboe blive forauctioneret. Conditionerne erfares forøvrigt paa Auctionsstedet. Lysthavende indbydes. Hjerm Ginding Herreders Contoir i Holstebroe, den 7de December 1837. Nellemann. Forpagtnings=Auction.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-12-16
Efter Overeenskomst med vedkommende Auctionsdirecteur afholdes offentlig Auction paa Grevskabet Lindenborgs Birkethingsted i Fiellerad Torsdagen den 18de Januar 1838, Formiddag Kl. 11, over Bortforpagtningen af Tiendegaards Hovedparcel, staaende for Hartkorn, Ager og Eng 23 Tdr. 4 Skpr. 1 3/4 Alb., med det dertil lagte Overdrev, Veirholmen, kaldet, af Hartkorn 9 Tdr. 2 Skpr. 1 Fdkr., 2 1/3 Alb. paa 14 Aar, fra 1ste Mai 1838 at regne, efter de Conditioner, som da ville blive fremlagte, og forinden tilligemed Opmaalingsberegning blive til Eftersyn i Kjøbenhavn paa det Schimmelmanske Fideicommis Contoir, i Aarhuus hos Hr. Overkrigscommissair Elmquist, i Aalborg hos Hr. Gjæstgiver Brünes, og paa Lindenborg Skriverstue. Lindenborg, den 4de December 1837. Efter Ordre Kirstein.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-12-16
Ved Proclama af 27de f. M., der er læst inden Horsens Byethingsret, og vil blive læst i den kongelige Landsoverret i Viborg, ere Creditorerne i Boet efter afdøde Madame Jngeborg Monberg, født Hjernøe, Enke efter tidligere afgangne Kjøbmand Mouritz Monberg, med 12 Ugers Varsel indkaldte til at anmelde og beviisliggjøre deres formeentlige Fordringer for undertegnede Skifteret, hvilket herved bekjendtgjøres. - Skifteretten i Horsens, d. 2den December 1837. Kræder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-12-16
De, som maatte have noget at fordre i de ubetydelige Boer, efter efternævnte her i Horsens afdøde Personer, nemlig : 1) Reebslagermester Erich Fischer, 2) Told- og Consumtions=Betjent Dannebrogsmand. Christian Jørgensen, 3) Fuldmægtig Schmidts Enke, Johanne Schmidt, 4) Fruentimmeret Ane Elisebeth Lauritzdatter, og 5) Fruentimmeret Karen Clausdatter Bas, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til for undertegnede Skifteret at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. - Skifteretten i Horsens, den 2den December 1837. Ræder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-12-16
Ved Proclama af Dags Dato, der snarest muligt læses inden vedkommende Retter, ere Creditorerne i Stervboet efter afdøde Anders Pedersen i Lille-Mølle, Hvornum Sogn, Onsild Herred, Randers Amt, indkaldte med 12 Ugers Varsel til at anmelde og beviisliggjøre deres havende Krav for undertegnede Skifteforvalter. Ligeledes ere indkaldte, med Aar og Dags Varsel, den Afdødes Arvinger, for at anmelde og legitimere deres Arveret. Hvilket herved endvidere bekjendtgjøres, med Tilføiende, at en Skiftesamling i Boet afholdes her paa Contoiret Fredagen den 22de December næstkommende, Kl. 9 Formiddag. - Herredsfogedcontoiret i Mariager, den 27de November 1837. Claudi. Samtlige franske Assurance-Compagnier have meddeelt Undertegnede Fuldmagt som deres General-Agenter for Danmark (Kjøbenhavn undtagen), Sverrig, Norge (Bergen og Christiansand undtagne, Preussen, (Danzig undtagen) og Lybeck. Ved at bringe dette til offentlig Kundskab, anmode vi enhver Vedkommende om, naar Havarier, betræffende Skibe og Ladninger ikke allene fransk Eiendom, men ogsaa fremmede Nationers, som ere forsikkrede i Frankrig, maatte forefalde, da derom at underrette os, for at vi paa Assurandeurernes Vegne kunne meddele de fornødne Ordres. Helsingøer, den 20de Novbr. 1837. H. Petit & Comp.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-12-16
Den administrerende Direction for Brand-Assurance=Foreningen i Altona bekjendtgjør herved offentlig, at Hr. Collecteur Boalth er udvalgt til Agent for Foreningen i Fredericia og dens Omegn. Andragender angaaende Forsikkringer blive imodtagne af Samme, og ere de dertil indrettede Formularer tilligemed Foreningens Statuter at erholde uden Betaling hos bemeldte Hr. Boalth. Altona, den 21de Novbr. 1837. Den administrerende Direction for Brand=Assurance Foreningen. I. P. Stoppel. H. Roscher. J. M. F. Købler. H. W. Stoppel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-12-16
Til Efterretning for dem, som maatte ønske ved undertegnede Compagnie at erholde Sikkerhed imod Tab ved Jldsvaade af deres rørlige Eiendomme, bekjendtgjøres herved: Præmierne, hvorfor Meubler og Effecter, samt Vare og Kreature forsikkres, ere, efter Bygningernes Beskaffenhed, den mindre eller større Fare for Antændelse, som det Forsikkrede er underkastet, og den forsikkrede Sums Størrelse, fra 1/4 til 1 1/4 pCt. aarligen. Hos Compagniets Commissionairer, der ere forsynede med Police=Blanketter, og autoriserede til at antage Forsikkringer, findes tillige Tabeller, der nøiere udvise, hvilken Præmie, der i de forskjellige Tilfælde bliver at erlægge.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-12-16
Compagniets Commissionairer i Nørrejylland ere i Aalborg Hr. Kammerraad Lund, Aarhuus Hr. Agent Røgind, Ebeltoft Hr. Toldkasserer Bay, Frederikshavn Hr. Fuldmægtig Thomsen, Fredericia Hr. Brandinspecteur Brosbøll, Grenaae Hr. Kjøbmand Schmidt, Hjørring Hr. N. Christensen, Hobroe Hr. Skolelærer Høeg, Holstebroe Hr. Kæmnerkasserer Wang Horsens Hr. Overkrigscommissair Holst, Kolding Hr. Fuldmægtig Worck, Lemvig Hr. Procurator Christensen, Nibe Hr. Krigsassessor Arnzen, Nykjøbing paa Morsøe Hr. Apotheker Begtrup, Randers Hr. Procurator Jensen, Ribe Hr. Stiftscasserer Andersen, Ringkjøbing Hr. Søkrigscommissair Bagge, Skagen Hr. Kjøbmand Christensen, Skanderborg Hr. Apotheker Seidelin, Skive Hr. Procurator Thorup, Sæbye Hr. Procurator Hassing, Thisted Hr. Postmester Carstensen, Varde Hr. Collecteur Hesbech, Veile Hr. Forligelsescommissair Borck, Viborg Hr. Boghandler Dons. Jøvrigt bemærkes, at Compagniets Beholdning ved det 30te Assurance=Aars Slutning den 30te September, 1837 efter Udbyttets Fradrag, var i rede Sølv, Sølv, samt Sedler. . 1,174,456 Rbd. 9 s.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-12-16
Compagniets Resico var den 30te Septbr. 1837. . . . . . 15,763,953 – - s. Kjøbenhavn, i Directionen for det almindelige Brand-Assurance-Compagnie paa Vare og Effecter, den 9de December 1837. Engelhørt. Hammerich. Lassen, Møller, Gaarden No. 83 i Nibe, paa 9 Fag, og det der, anlagte Brændeviinsbrænderie, nemlig Brændeviins Kjedel paa circa 7 Tdr., Destileertøi paa 4 1/2 Tdr., 3 Ege Mæskekar, til et Jndhold af 90 Tdr., Bryggerkjedel paa 12 Tdr., brandfrie Kjølle paa 7 Tdr., Støbekar paa 40 Tdr., og alle til Brænde=, Brygger og Maltgjørerie henhørende Redskaber; en heel Deel Brændeviins-Foustager, samt Oplag af Korn, Jldebrændsel og Foder, Besætning af Kreaturer og Avlsredskaber, samt Markjorder ved Nibe af 1 1/2 Tdr. Hartkorn, m.v., Alt saaledes som det nu er i god Drivt, og godt vedligeholdt; er paa billige Vilkaar at faae, enten til Kjøbs eller Leie, samlet eller særskilt, og kan strax tiltrædes. Det bemærkes at Brænderiet er med Mæskervarme, og anlagt efter den nye Methode. Liebhaverne ville behagelig henvende sig til Undertegnede. Lundbæk Salterbod pr. Nibe, den 3die Decbr. 1837. Niels S. Mørup.