JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-10-26
Fra Constantinopel skrives under 11te Septbr. Man taler og et sterkt Jordskjælv, som skal have tilintetgjort en stor Deel af Jerusalem, Omars Moscheen (det gamle Salomons Tempel) og den hellige Grav. Man vil sige, at der er afsendt to Hassedschis (af de indre Embedsmænd) for at hente Capudan Paschas Hoved. Denne har paa sin Side ladet henrette befalingsmanden paa en opbrandt Fregat, Achmed Bei, en forhen som tapper og duelig berømt Sømand, saavelsom ogsaa Capadan Bei. Der var kun levnet ham elleve Skibe, med hvilke han skal være stødt til de sytten Constantinopolitanske, som under Hussein Beis Commando befandt sig i den Egyptiske Flaade, og derpaa igien være seilet mod Samos. Hvorhen Egypterne have taget Coursen, siger man ikke. Andre sige at der hemmelig skal være afsendt herfra en Capidschi=Badschi, for at udbede sig til Sultanen Capudan Paschas Hoved, og i hans Sted skal Paschaen af Chios være udnævnt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-10-26
Man skriver under 8de Septbr. fra Petais, ligeover for Stanko: "Den femte viste Grækernes Flaade sig, 74 Seilere stærk, og lod ni Brandere løbe ud, hvorpaa Egypternes Flaade strax gik under Seil, og begyndte at give Jld. Grækerne frygte Jntet, derimod have Egypterne meget at frygte."
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-10-26
Fra Hamborg, den 19de October. Fra en sikker Haand er følgende troværdige Skrivelse meddeelt os fra Triest af 5te dennes, Et i Morges fra Zante ankommet Skib stadfæster den Efterretning, som et andet allerede for to Dage siden havde bragt fra Corfu angaaende den Tyrkiske (Egyptiske) Flaades Nederlag. Som det synes, maa man ogsaa tilskrive Grækernes Brandere denne nye Seier. Efterat have bragt Flaaden i Uorden, er det lykkedes dem at tilintetgjøre 30 af dens Skibe, og at tage 15. Her n føier man, at Admiral Gibraltar har i Fortvivlelse taget Gift.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-10-26
England.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-10-26
Den 5te Maj gik under Brigade-General Campbells Befaling 2de Divisioner under Fregatten Lissers Bedækning under Seil fra Port Cornmallis. Allerede den 10de løb de ind i Ronsgoon Floden og seilede den 2den Morgen lige til Staden. Fregatten Lissen lagde sig derpaa lige over for det kgl. Verft, hvor der var et Batterie fra 12 til 16 Kanoner. For at spare Blod var General Campbell ifard med at opfordre Fienden til Overgivelse, da den i det samme lod et af sine slet betiente Batterier spille, men som snart blev bragt til Tavshed, Bombardementet ophørte nu fra Englændernes Side; men 2de Brigader bleve beordrede at lande. Dette skeete saa hurtigt, at efter 20 Minuters Forløb var ikke et eneste Gevæhrskud, falden og det brittiske Flag vajede i Rongon. Saavel de birmanniske Tropper, som den største Deel af Jndvaanerne flygtede udaf Staden. Fienden slæbte 7 Europæer med sig i Lænker, 3 andre vore ligeledes indsluttede i Lænker; men bleve befriede af de brittiske Tropper. Derpaa sendte Birmanerne den americanske Missionair Hough ombord paa Lissen. Disse bade om Fiendtlighedernes Jndstilling; men pukkede tillige paa, at de havde 7 Britter i deres Vold. Svaret blev, at det var alt for sildigt at tale om Betingelserne, da man var i Besiddelse af Staden, ikkun Eiendommes og Personers Sikkerhed kunde blive dem tilstaaet, og det kun i Tilfælde af at de 7 Fanger bleve satte i Frihed.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-10-26
Frankrig.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-10-26
Da den sardiniske Minister forleden kjørte til Cour hos Kongen, styrtede 2 Tienere og en Jæger ned af hans Kareth, ved det at Hængeremmerne gik itu, og Sidstnævnte beskadigedes saa stærk af Hjulet, at Lægerne først nylig have givet Haab om hans Liv.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-10-26
En Søn af Fouche havde, som bekjendt, offentlig erklæret de under hans Faders Navn udkomne Mindeskrivter for uægte; men siden Boghandleren har viist ham Haandskrivtet, er han bleven ganske tans.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-10-26
Sundhedstidenden afgiver Beretning om det kongel. Liigs Anatomering, hvoraf blandt andet anmærkes: at Hjernen var meget stor, og den venstre Side deraf mere uddannet end den høire.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-10-26
Lægen Grimand har opgivet Granattræets Rod, som et sikkert Middel mod Bændelorm, hvilket ogsaa siges at holde Stik.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-10-26
Adskilligt. Fra Amsterdam skrives under 16de October: Der har i denne Uge været rask Omsætning med Kornvarer til følgende Priser: 130 pd. br. polsk Hvede 210 Fl., 128 pd. Dito 205-206 Fl., 128 Pd. rødbr. Dito 200 Fl., 125 pd. ringere Dito. 172 Fl., 127 pd. aargammel og 128 pd. ringere holsteensk Dito 152 Fl., 127 pd. dansk Dito 135 Fl., 120 pd. eidersk Dito 120 Fl.; 120 pd. preussisk Rug, hvoraf betydelige Partier ere solgte, 113 Fl., 116 til 117 pd. Dito 108 Fl.; 113 pd. holsteensk Byg 115116 Fl., 103 pd. maadeligt Dito 90 Fl., 93 pd. gammelt Vinterbyg 88 Fl.; 84 pd. ordin, frisisk Havre, 65 Fl., 7376 pd. Foderhavre 5054 Fl.; Boghvede blev søgt, men var ikke at saae.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-10-26
Fra Leipzig skrives, at Michaeli Messe har været meget slet. Af polske Jøder, der altid gjorde betydelige Jndkjøb, var der denne Gang kun meget faa paa Messen; hvortil man som Aarsag angiver deels de paany skjærpede russiske Told Anordninger, deels den Jøderne i russisk Polen forestaaende Forandring i Næringsdrift. - Blandt Kunstnere. der i Messen producerede deres Færdigheder var den allerede fra Rhinegnene bekjendte Hurtigløder Harterig. Han tilbagelagde 1 1/2 tyske Miil frem og tilbage i 1 Time og 35 Minter, uden at trættes.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-10-26
De Brudesmykker, Erkehertug Franz Carl af Østerrig har sendt sin Forlovede, Prindsesse Sophie af Bayern vurderes til 600,000 Fl. Efter Forlydende vilde det kgl. bayerske Hof den 12te October tiltræde Reisen til Wien med den durch, Brud.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-10-26
J Bruff fildt nyng en Maler fra et Huusstellads lige ned paa Ryggen af en Kone, der stod og maalte Ærter. Koneutog ikke nogen Skade; men Maleren blev dog saa forslaaet, at han maatte bringes til Hospitalet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-10-26
Paa en i Leipzig nylig for Retten fremlagt Procuratorregning fandtes anført: " Grochen fordi jeg Natten til den 28de Aug. vaagnede op og tænkte paa deres Sag. Man spurgte en Mand, hvilken Uld der egentlig bragtes til Marked i det ny Stykke: Uldmarkedet. – Han svarede, at det var det Slags, som Clauren havde klippet af franske og engelske Faar og hvoraf han først vævede en Fortælling og siden et Lystspil.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-10-26
Jndenlandsk. J forrige Uge udøvedes atter Jndbrud her i Byen Natten mellem Torsdag og Fredag, hos Kjøbmand Peder Christensen; Men skjønt Tyven, ikke uden Besværlighed, havde banet sig Vei fra Gaarden gjennem et Vindue ind i Spisekammeret hvor Jndbrud skeete til Boutiquen, savner Hr. Christensen dog blot nogle faa Rigsbankdalere i Kobbermynt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-10-26
Fra Kjøbenhavn skrives under 23de October: Der har i disse Dage fundet en ikke ubetydelig Omsætning Sted med Kornvarer. Jsær har Byg været Gienstand for Søgning, og der er solgt meget betydelige Partier af denne Kornsort til Priis af 3 Mk. Hamb. Banco pr. Tønde af det svære, og 2 Mk. 12 s. Hamb. Banco pr. Tønde af det lettere Kon Paa det i Aalborg den 13de d. M. og følgende Dage holdte Marked var Omsætningen ubetydelig. Rug solgtes til 15 a 16 Mk., Byg 8 a 9 Mk., Havre 6 a Mk. Tdn. Prisen paa Slagtehøveder var som paa Sundbye Marked. Smør betaltes med 17 a 18 s. Pd. Ost 5 a 6 Mk. Lpd. Æg 16 s. Snesen. Gjæs 4 Mk. Stkt. Ænder 2 Mk. 8 s. Parret. Hørlærred 24 a 28 s. Alen; Blaarlærrd 24 a 28 s. Alen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-10-26
Viborg, d. 18 Oct. Efter flere Dages stærk Regn i afvigte Uge, har det de tre sidste Nætter frosset allvorlig og lidet Snee faldt endog i Gaar Nat, som laae paa Tagene over Middag. – Det synes som Vinteren i Aar vil komme tidlig. – Den betydelig mindre Deel Straafoder, der i Aarer avlet, gjorde det ønskeligt for Landmanden, at Creature noget længere kunde tage Føden i Marken.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-10-26
Den 15 October solgtes Specier paa Kjøbenhavns Børs til 14 Mk. 4 1/2 s. Tisconto 5 Proc. - 4 Proc. Kongelige Obligationer fuden Renter) 94 3/4. Nationalbank-Oblig. (af Laanet d. 4 Febr. 1820, uden Renter, 101 Rbd. r. S. eller 120 Rbd. Sedler, pr. 100 Rbd. r. S. Hamborger Laan af 1819. 3000 Bcomk. 98. Dito 4000 Bromk. 98. - 6 Proc. norske Obligat. de Hambro og Søn 105. - Norske Speeenedler pr. 10 Spec. 16 1/2. - Svenske Sedler 55. - Asiatiske Actier 93.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-10-26
Kjøbenhavns To vepriser, den 8de Octb. Rug 2 Rbd. 1 Mk. 8 s. a 2 Rbd., 3 Mk.; Hvede 3 Rbd. 2 Mk. a 3 Rbd. 5 Mk.; Byg 2 Rbd. 1 Mk. a 2 Rbd. 1 Mk. 8 s.; Havre 1 Rbd. 3 Mk. a 1 Rbd. 4 Mk. 8 s; Ærter 2 Rbd. 3 Mk. a 3 Rbd. 1 Mk. Tønden. Grønsaltet Flæsk 1 Rbd. 2 Mk. 8 s. a 1 Rbd. 3 Mk. 8 s. Lpd. Smør 12 a 15 Rbd. Fjerdingen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-10-26
Ved Tallotteriets 1232 Trækn, i Kjøbhu. udkom: No. 18. 41. 74. 25. 8.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-10-26
Bekjendtgjørelser. Stevning. Carl Gottfried Krüger, Hans Kongelige Majestæts Overauditeur og Birkedommer paa Falster, Giør vitterligt: At efter Begiæring af Selveiergaardmand Peder Christensen. i Alstrup, og paa Grund af den ham under 2den April dette Aar allernaadigst forundte Kongelige Bevilling, bliver ved denne Stevning, som tre Gange efter hinanden skal indføres i den altonaiske Merkur, den danske Statstidende og Lollands Stiftsavis, med Aar og Dags Varsel indkaldet den eller de, som maatte have i hænde følgende paa Gaarden No. 10 i Alstrup udstædte og endnu ikke af Pantebogen udslettede Pante Obligationer, nemlig: 1) en første Prioritets Obligation, dateret 31te Julii 1774, inglæst 4de August samme Aar, udstædt af Rasmus Pedersen Snedker til Hans Hansen Sandhed i Brarup, stor 99 Rbdlr. D. C. 2) en Obligation udstædt af bemeldte Rasmus Pedersen Snedker til Ole Brods for 48 Rbd. D. C., med første Prioritet i Kongetienden til Gaarden No. 10 i Alstrup, dateret 11te Decembr. 1781, tinglæst 10de Januari 1782, og 3) en tredie Prioritets Obligation af 16de Juli 1789, tinglæst den 23de samme Maaned, udstædt af Peder Christensen, til Broderen Hans Christensen for 99 Rbd. D. C., til at møde i Falsters Birkeret, som holdes paa Birkets Tinghuus ved Nyekjøbing den første Torsdag eller ordinaire Retsdag i Martii Maaned 1826, om Formiddagen Kl. 10, og fremkomme med bemeldte Obligationer, samt deres lovlige Adkomst til disse at beviisliggiøre, eller i Mangel heraf taale, at der paa samme erhverves Mortificationsdom, og at Obligationerne derefter af Pantebogen udslettes. Landag er ved Forordningen af 3die Junii 1796 ophævet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-10-26
Til Bekræftelse under min Haand og Jurisdictionens Segl. Falster Birks Contoir i Nyekjøbing, den 14de October 1824. C. G. Krüger. (L. S. de Octobe,
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-10-26
Ved Proclama af 8de October, som den 12te October er læst ved Stubbekjøbings Bye, tings-Ret, og den 18de samme Maaned den Kongelige Landsoverret samt Hof og Stadsret i Kjøbenhavn, ere Alle og Enhver, som maatte formene sig, at have noget som helst at fordre i afdøde forrige Kjøbmand og senest Kongelig Overmaaler Veier Peter Wiborg af Stubbekjøbing paa Falster, hans Boe, indkaldede med 12 Ugers Varsel, til for mig som Fxecutor testamenti efter ovenmeldte P. Wiborg, inden fænævnte Tids Forløb, at anmelde og beviisliggjøre saadant deres havende Krav. Ligeledes ere følgende af bemeldte Afdødes testamentariske Arvinger, med lovlig Varsel indkaldte for mig at ligitimere deres Slagtskab og iagttage deres Krav under Boets Behandling: 4, en Halvbroder Anders Bruuns Børn. ., af første Ægteskab. 1, en Søn Jørgen Andersen Bruun, Borger og Bødkermester i Svendborg. en Datter Dorthea Bruun givt med Skræder Rostrup i en af Sjællands Kjøbstæder. 3, en Datter Kirstine Bruun givt med Skomager Hans Peter Arndii Odense. b. af andet Ægteskab. 4, en Søn Anders Andersen Bruun, som før Krigen udbrød i 1807, var gaaer med et Skib til Middelhavet, og formenes opbragt af Fienden. 5, en Datter Karen Marie Bruun givt med en Gjortler Gieldstrøm i Kjøbenhavn. 6, og en Datter Regine Bruun, som efter Moderens Død skal være opdraget.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-10-26
hos Mosteren, Smedeenken Kirstine, Nielsen i Bolbrae ved Odense. B. en Halvsøster Magretha Bruun eller, om hun er død hendes Børn, som ei vides hvo ere eller deres Opholdsted. hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Kjøbenhavn, den 18de October 1824. A. R. Hornbach, boende Vimmelskaftet No. 17.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-10-26
Til behagelig Underretning for Mariebo Bogsamlings Jnteressenter tjener, at Udleveringen af Bøger for Fremtiden skeer hver Tirsdag og Fredag fra Kl. 2 til 3 om Eftermiddagen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-10-26
Jndkaldelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-10-26
Creditorerne i Stervboet efter afdøde Maren Nielsdatter, forhen afdøde Selveier Hans Pedersen Krogs Enke i Sønderbye paa Femøe, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, til for mig at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Feiøe pr. Nakskov, den 18de Octobre Petersen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-10-26
Auction. Løverdagen den 30te October og Formiddagen Kl. 10, bliver paa Knuttenborg ved offentlig Auction bortsolgt noget Jndboe, bestaaende af Borde, Stole, En Mahogni Sosa, Kobber og Messing, samt endeel gode Æler, Kartofler, saa og et QvantumAfharpnings=Hvede og Byg; hvilket herved bekjendtgjøres til Liebhaberes Efterretning. Saxkjøbing den 25de October 1824. Hartmann.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-10-26
Foruden de i denne Stifts-Tidende, No. 58. d. A. ommelte 2de Slange=Sprøiter, ere nu 2de andre forfærdigede, saaledes: en enkelte Kabinets=Sprøite med 3 Alens, og en dobbelt stor Sprøyte med 8 Alens Læderslange, samt i stort Jernbeslaget Kar, enhver med endnu simplere, men dog fuldkommen hensigtivarende Jndretning i Sueværket. Begge kunde, tilligemed de 2de Førstnævnte, daglig tages i Øiesyn her, til Valg ved Eftergjørelse eller Bestilling.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-10-26
Da alle disse, af mig inventerede og bekostede Sprøyter ere flere Gange prøvede i Sagkyndiges Paasyn, og befundne svarende til Øjemedet, og da deres Bekostelighed er saa ringe: nemlig for en dobbelt, med 8 Alens Slange og i stort Jernbundet, med 4 Jernhanker forsynet Kar, 30 a 40 Rbd. Sedler, og for en Enkelt, med 8 Alen Slange i Jernbundet Kar med 2 Jernhanker 20 a 25 Rbd. Saa vil saavel deres Fortjeneste til Efterligning, som og den betydelige Nytte, der kunde ventes af deres udbredte Anskaffelse, vist indsees og antages. i Betragtning af da vordende større Muelighed af fleres snare Møde fra Nabobyer, ved en Jldløs, istæden for at saadant hidtil ei har været at haabe paa Landet i Almindelighed.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-10-26
Enhver Selvejrebyes Beboere i den mig allernaadigst anbetroede Embedskreds, som ville lade en saadan helst dobbelt Sprøyte, forfærdige enten hos Dreiermester Philipsen, her i Nykjøbing, eller hos anden nærmere opgivende Mand, kunde, til Lettelse og Fremme for Anskaffelsen, vente Bekostningen fordeelt til Betaling i 2 eller 3 Aar efter Om ændighederne, da der imidlertid skal uden mindste Forhøielse i Betalingen, vorde gjort Udvei til Forskudet. Nygaard ved Nykjøbing den 23de Octo Brock. ber 1824.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-10-26
Fredagen den 29de October førstkommende bortsælges ved offentlig Auction i Nibbelunde endeel Smedde Værktøi tilhørende afdøde Jens Rasmusen Smed Stærvboe. Raahaugegaard den 20de Octbr. 1824. Bagger.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-10-26
Torsdagen den 28de dennes om Formiddagen Kl. 9 bliver efter Vedkommendes Forlangende ved offentlig Auction bortsolgt paa Bandholms Toldbod en Deel anholdte Varer, bestaaende af blegede og ublegede Lærreder, Kaffe, Sukker, nogle Manufacturvare m.v.; hvilket herved bekjendtgjøres til Liebhaveres Underretning. Rødbye den 22 de October 1824. S. Jbsen. Ved de ædle Hedenfarnes Lovise og Jorumbine Repers Grav. den 19de October. 1824. Dagen svinder - Veedmodsklager lyde, Sorgen toned høit i Glædens vante Hjem; Jngen jordisk Magt formaaer at byde: Elsede, tabde Venner vorde Liv igjen, Kuns en stakket Tid blev Eder givet, Flygtig, Ædle, var Jer Glædes favre Blund; Søstre, blide, gode udi Livet, Søstre var og blev J – end i sidste Stund. Voldsomt Dødens Engel Leen førte, Røret bøiede sit spæde Hoved ned; Konsten veeg - al Victsomhed ophørte, Tabt var da tillige skyldfrie Munterhed. Fader, bær med Kraft hvad Gud tilskikker, Moder, glem for stedse Laarer, Sorg og Rød Trang er Banen, Jngen paa den sikker Butte bleve Skjebnens mangehaande Stød. Salligt Haab, o, hvor det qvæger Sindet, "Eders Elskee, Kjære blive evig ved. Hligt vær. Eder altid Minder! Jndnitzlad boening gaaer i Mindes Sted. Planter som J ømt og kjerligt væded, Spered alt i nye, og mere frodig Bund. At den meer ei visner, Eder glæde! Frydfuldt hvert et Haab om Høstens glade Stund.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-10-26
Hos Undertegnede modtages alle Slags Gode, Pakker, a. til Forsendelse for bill ge ste Fragt, herfra til Kjøbenhavn, eller aa dre Steder, lige som ogsaa derfra modtages Vahrer te. til Forsendelse til de der i Egnen liggende Herregaarde, Præstegaarde, m. st. For Modtagelsen meddeles Tilstaaelse, hvorefter indestaaes for Vahrernes rigtige Aflevering. Nakskou den 25de Octbr. 1824. S. M. Røepstorps.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-10-29
Lollands Falsters Stifts No. 85. 18de Aargang. privilegerede. Kongelig Efterretninger, Addresse=Contoirs Jn med Ride-Poster. som forsendes. den 29de October 1824 Fredagen. med Redigeret, trykt og forlagt af Pastor emeritus C. E. Schultz, privilegeret Bogtrykker.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-10-29
Udenlandsk. Grækerne - Tyrkerne. En christen Søeofficier, som har commanderet en Deel af den græske Flaade, og altsaa havt Leilighed, at see Tingenes Gang i Nærheden, forsikkrer: at han med dyb Smerte har følt, hvor lidet det vilde koster europæiske Magter at gjøre Ende paa Blodsudgydelsen i hine Egne: 2 Linieskibe og 4 Fregatter, bemandede med dygtige Søemænd, vilde i een Træfning kunne tilintetgjøre hele Portens Søemagt, og med lignende Midler, vilde Grækerne ogsaa snart blive færdige med deres barbariske Fiender; men deres Skibe ere for svage, til at udholde Jlden af det svære Skyts, hvor galt det end bliver stillet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-10-29
Tyrkerne ere i alle Henseender Verdens sletkeste Søefolk, og Cheferne saa dumme, at de undertiden gjøre Styrmændene ansvarlige for Veirliget, og ville ved Prygl tvinge disse Ulykkelige, som endnu for det meste ere pressede Græker, til at styre lige imod Vinden. Den Forstyrrelse, som hersker ombord paa et tyrkisk Skib under Fægtningen er ubeskrivelig; kun store Portiener Opium indgide Musselmændene det Mod, hvorfor de ofte roses af deres Venner i Europa, fra Capitainen til Artillerister og Matroser ere de alle berusede, og saalænge de kun høre Kanonerne og see Røgskyerne, troe de at alting gaaer vel nok. Jkke stort bedre gaaer det paa Landjorden: af 20 Træfninger vilde Grækerne vinde de 19, om de end vare de mindre talrige. Man behøver kun at holde sig tæt sluttet, og fyre i saa kort Afstand som mueligt. Aldrig ville disse Barbarer opstille nogen rettet Slaglinie de løbe enkelt frem, og lade sig skyde ihiel som Fæe; der bestaaer deres hele Fortjeneste. Deres saameget roste Rytterie har aldrig vovet noget eftertrykkeligt Angreb. - Uden vivl ere Underhandlinger i Gjærde om, at erholde Flaade af de nordamericanske Fristater, imod at overlade dem en Øe i Archipelaans, og den ubegribelige Hielpløshed, hvortil Europæerne fordømme. disse Christne kan lettelig tilveiebringe en Forening med hiin den nye Verdens ærgjerrige Republik, som den gamle Verdens Cabinetter ville for sildig beklage." - Reppe ville Americaverne indlade sig herpaa, og den gamle Verden kan desuden gjerne synke i Graven, uden at just De behøve at klappe efter med Skovlen!!!
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-10-29
Den Florentinertidende af 5te October melder, at Grækerne have med deres Brandere angreben den Ægyptiske Flaade imellem Stanchio og Canalen ved Rhodus og tilføiet, den en ikke ubetydelig Skade. Den kjække Canaris er opstaaet fra de Døde og lever endnu. Derwisch Paschas Nederlag, samt Omers ved Salona og Arta bekræftes. J Belgrad ere Rygter udbredte og nye Uroligheder i Constantinopel, udi hvilke Storherrens Person selv stod i Fare. Jfølge Efterretninger fra Constantinopel af 20de September, har saavel Capudan Paschas Flaade, som den Ægyptiske lidt nye Uheld, som Grækerne have tilføiet dem. Den sidste skal i Vandene ved Hydra været adspredt af Miauli og mistet flere af sine Skibe. Denne Begivenhed har gjort et stort Jndtryk i Constantinopel. Jmidlertid er alt roligt der.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-10-29
Den 11te August blev en Fransk Bom barde, der havde 5 Tyrkiske Reisende ombord, angreben paa sin Fart af 3 Albanesiske Corsarer. Efter at de havde mishandlet Capitainen og Mandskabet og bragt Tyrkerne ombord, seilede de til Diævels Øen, hvor de røvede og plyndrede. Besætningen blev nedpakket i det nederste Skibsrum. Den eneste der reddede sig var Capitain Bonis, der halvdød blev opfisket af en Fisker. Paa et Neapolitansk Skib blev han bragt til Syra og derfra til Smyrna, hvor han anmeldte alt for det Franske Cancellie. Befalingsmanden paa den Franske Station satte strax efter Corfarerne, men med hvad Held vides endnu ikke. Jsteden for Asiaternes Leyr ved Scalanuopa, skal oprettes en nye ved Pliti. der blot skal bestaae af 5000 Janitscharer, og prøve en nye Landgang paa Samos. De Ægyptiske Tropper skal have lidt meget især deres Heste af Mangel paa Vand. Fra Brussel meldes under 15de October, at en Grev Capo d'Jstria igjen er bleven underrettet om en stor Seir, som den Græske Flaade har tilfægtet sig over den Ægyptiske ved Øen Amargos. Ægypterne skal have mistet flere Fregatter og et stort Antal Førselsskibe.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-10-29
Fra Marseille skrives under 26de September: Vi have mange Slags Efterretninger fra Levanten der fremstille den Ægyptiske Vicekonges Hensigter, som meget tvetydige. De paastaae, at det ikke er hans Alvor med Expedionen mod Morea, uagtet alle hans Udrustninger. Negib-Effendi maatte bruge al sin Overtalelsesevne for at bevæge ham dertil, og han lovede det ikke, førend intet andet Alternativ var ham tilbage, endat begynde paa Udrustning til Expeditionen, og at antage de ham af Porten gjorte meget fordeelagtige Tilbud, eller ganske at bryde med den. Da dette for det første endnu ikke laae i hans Plan, som endnu ikke var moden, saa har han endelig beqvemmet sig til hiint, og virkelig givet befaling til at udruste Expeditionen, men strax erklæret den Tyrkiske Befuldmægtigede, at han ikke selv saaledes som man ønskede i Constantinopel, vil stille sig i Spidsen for den, men derimod overlade Anførselen over den til sin Søn Jbrahim. Udrustningen blev imidlertid dreven med saa stor Langsomhed, at Negib-Effendi bestandig maatte gjøre Forestillinger for at paaskynde Jnskibningen, selv da Flaaden allerede for længe siden havde varet seilfærdig, og Landingstropperne forsamlede i og omkring Alexandria. Jbrahim Pascha synes at være forsynet med særdeles Jnstructioner til at udsætte det bestemte Angreb paa Morea saalænge som muligt. Derfor har han begivet sig med Flaaden til Rbodes, og der begyndte Tvist med Capudan Pascha, for at kunne undskylde sin Toven. Tyrkerne nære den Mistanke, at han vil gribe den første den bedste Leilighed til at vende tilbage til Alexandrica. Ogsaa er man i Almindelighed i Levanten forbittret paa Vicekongen, og i Constantinopel har Uvillien over hans Opførsel saaledes tiltaget, at man ventede, at Powen ikke længer vilde skaane ham, men erklære ham for Fiende, hvad der endog maatte flyde deraf. Det vil snart vise sig, om disse Formodninger ere grundede. Jøvrigt er det ikke at nægte, at Jbrahims lange Ophold ved Rhodos i det krinske Moment, hvor Krigslykken afhang af raske Operationer, synes at stadfæste hiin Mistanke.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-10-29
England.