Aalborg Stiftstidende, 1831-07-05
Polen. Efterretningerne fra dette Land ere denne Gang ganske faa og fra Krigsskuepladsen har man saa godt som slet ingen. Om dette har sin Grund deri, at de senere Begivenheder har, som det lader, været ugun1stige for Polakkerne, eller blot deri, at de polske Blade, som det hedder fra Berlin, nu igjen iagttage deres gamle Tavshed ihenseende til Operationerne, kan endnu ikke afgjøres, da Efterretningerne ikke have nogen authentisk Caracteer. General Toll, der interimistisk commanderer den russiske Hær, skal ved at besætte Plock kun have havt til Hensigt at skuffe Skrzinecke og faae ham til at føre sin Armee over til den venstre Veichselbred og derved give Rüdiger og Kreuz Leilighed til at forene deres Corps med Hovedarmeen, hvilken List ogsaa skal være lykkedes. Kun synes det underligt, hvorledes Russerne paa denne Maade tør blotte de sydligere Provindser Volhynien og Podolien, hvor der, foruden Jnsurgenterne, endnu staaer et ikke ubetydeligt polsk Corps. Jfald det er sandt, som det hedder, at Skrzynecki nedlægger Overcommanden og faaer Lubin sti (fordeelagtig bekjendt fra Slaget ved Ostrolenka) til Efterfølger, kan dette muligen være foranlediget ved hiin Begivenhed. J Litthauen skal Gielgud være omringet af Russerne, der agte at trænge ham tilbage til Preussen og derved formodentlig berede ham DvernickisSkjæbne. En Efterretning fra Danzig af 23de Juni klinger noget mystisk. Jfølge denne skal der i Egnen af Thorn være forefalden en Træfning mellem Preusserne og endeel flygtende Russer, der vilde forcere Sundhedscordonen. Hvem skulde disse flygte for Grev Paskeviisch er paa sin Reise til Armeen passe Belgien. I dette Lands Anliggender, Forhold til Holland og ret Tilsit. hele politiske Stilling hersker endnu den største Uvished og Forvirring. Man siger vel at Prinds Leopold vil antage Kronen, men endnu er det ikke afgjort, thi den antverpener Journal siger vel at en Due har overbragt Efterretning herom, men tilføier dog, at den ikke vil gaae i Caution for denne Due. Fra Aachen, skrives, at den Troe er almindelig, at Frankrig og England ere enige i Henseende til de belgiske Anliggender, at Prinds Leopold virkelig vil tiltræde Regjeringen og er belavet paa i Nødsfald at forsvare vore Fordringer med Vaabenmagt, men vilde man ogsaa antage, at i dette Tilfælde de 5 store Magter vilde blive rolige Tilskuere af Kampen mellem Belgien og Holland, vilde da ikke det revolutionaire Partie i Frankrig og dets Anhang her benytte Krigen til endnu mere at forvirre alle Forhold, Mange Omstændigheder antyde, at der mellem de franske Anarchister og de belgiske Reunionister (som ønske Gjenforeningen med Frankrig) finder en vedvarende Forbindelse Sted, hvis Maal ikke er noget ringere end Kongressens Opløsning og Regentskabets Omstyrtelse. Det omtales flere Steder, at der skal finde ulige Meninger Sted mellem Frankrig og England paa den ene Side, og Rusland, Preussen og Østerrig paa den anden, og det baade angaaende de helgiske og polske Anliggender, men den engelske Trontale lyder meget fredeligt, og Times siger i denne Anledning: Dette er glædeligt. Vi ere overbeviste om, at Belgierne ikke fortjene at vi skal slaaes for dem, og hvad de tappre Polakker angaaer, da er det lettere at ønske dem Seiren end at hielpe dem til den.