JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-02-11
Dødsfald. Fru Etatsraadinde Sporon født Brorson, Laura Grøndahl, Fru Amalia Lund f. Hammerich, Enkemadame Rebekke Bloch, Carl Fr. Skau, Jfr. Elisabeth Holm, Alle i Khvn. Capt. v. Jacobsen paa Frederiksberg Oberst C. L. v. Post, Eier af Broxo. Fru Frederique, Wright født v. Holten i Helsingøer. Kjøbmand og Forligelsescommissair Hoffmeyer i Storehedinge. Kammerjunker og Auscultant H. v. Bülow i Genua. Kammerraad, Toldkasserer og Postmester Suhr i Rødbye. Skipper A. C. Schmidt i Aalborg. Provst Schjørring, (83 Aar) i Viborg. Handelskone Sprintze Magnus i Fredericia. Apotheker Arends i Roeskilde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-02-11
Copulerede. J Asserg Kirke den 31te Jan. 1835. Hr. Proprietair I. M. Secher til Svallinggaard og Jomfru Nicoline Faurschau.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-02-11
Aarhuus, den 10de Februar. Madame HassKaufmanns anden Concert, igaar Aftes, var endnu stærkere besøgt end forrige Gang, og Kunstnerinden indhøstede paany det meest levende Bifald, ligesom ogsaa dennegang tvende Numere forlangtes da capo. – Man har tidligere søgt at udbasune Aarhuus som en By, hvor Musiksandsen var saa liden, at Concerter saa at sige slet ikke kunde trives, ved denne Leilighed har man imidlertid havt Beviis for, at der idetmindste kan gives hæderlige Undtagelser. – Jmorges reiste Sangerinden herfra til Horsens, for der at lade sig høre en af de førstk. Aftener; til Aalborg derimod, hvor hun ogsaa var bleven ventet, seer hun sig ikke istand til at komme dennegang.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-02-11
Aarhuus Skibs=Liste. Jndkomne fra 1ste til 9de Februar. Den 5te Februar: Skpr. Brasch, Marie, fra Altona med Stykgods; Andersen, Lykkens Prøve, fra Aalborg med Dito; den 6te Sivertsen. Emilie, fra England med Steenkul, den 9de Kjerulff, fra Kjøbenhavn m. Stykgods. Paa førstkommende Onsdag Formiddag Kl. 10, og fremdeles hver Onsdag i Fasten, er der Gudstjeneste i Domkirken. Hr. Pastor Fonss prædiker.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-02-11
Bekjendtgjørelser. Da det aarlige Regnskab for Bibelselskabet for Aarhus Bye og Omegn, ifölge Lovenes § 17, bliver at aflægge inden Februar Maaneds Udgang, tillader jeg mig herved at anmode: saavel de af Filialselskaberne som de ærede Udenbyes Medlemmer, der endnu ikke have indsendt deres godhedsfulde Bidrag for Aaret 1844, om snarest muligt at tilstille mig Samme. Aarhus, d. 10de Febr. 1845. Fabricius, P. L. Selskabets Varserer. Femte Auction over en Kjøbstadgaard. Da der siden 3de Auctions Afholdelse er skeet Overbud paa afdøde Consul Benzens Gaards Bygninger med tilhørende Haugehuus og Hauge, bliver en femte Auction over denne Eiendom afholdt Mandagen den 3die Marts førstk., Formiddag Kl. 11, i Gaarden selv; hvilket herved til Lysthavendes Efterretning bekjendtgjøres i Henhold til den tidligere averterede Beskrivelse over denne Kjøbmandsgaard. Middelfart, den 6te Februar 1845. Wedel=Heinen. Tredie Auction over Hovedgaarden Minderslewgaard bliver herved afviist, og ville Liebhavere til Kjøb eller Forpagtning behage at henvende dem til Eieren paa Ludvigsholm pr. Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-02-11
Jfølge tagen Bestemmelse under Skiftet efter Skolelærer Thomsens Enke Kirstine Rasmusdatter, paa Underup Mark, bliver det Boet tilhørende jordløse Huus, bestaaende af 5 Fag, i Underup By og Sogn, Løverdagen den 15de dennes, Kl. 10 Formiddag, stillet til Bortsalg ved Auction, efter Omstændighederne, til Nedbrydelse. Auctionen afholdes i Huset, og naar denne er tilendebragt, bliver hos Søren Stephensen paa Underup Mark afholdt Auction over fornævnte Boes Løsøre, bestaaende af et Bord, Stole, en Kakkelovn, Senge- og Gangklæder, samt endvidere nogle Avlsredskaber, saavel som 2 Køer, en Hest, nogle Faar m. m. Lysthavende indbydes. Woer og Nim Herreders Contoir, d. 1ste Febr. 1845. Beruth.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-02-11
Tirsdagen den 18de Februar førstkommende, Kl. 11 Formiddag, lader Hr. Proprietair Poulsen til Qvelstrup paa Torvet heri Kjøbstaden ved Auction bortsælge en Hr. Forvalter Kieldsen paa Lynderupgaard tilhørende Hoppe, rød med Stjern og Snip, begge Bagkoder hvide, 8 Aar gammel, 10 Qvarteer 1 Tomme høi. Betaling, erlægges contant til undertegnede Auctionsdirecteur. Hvilket herved bekjendtgjøres. Sønder, Mols Herredscontoir i Ebeltoft, den 31te Januar 1832. Stephensen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-02-11
Efter vedkommende Udlægshavers Begjæring bliver den Christen Sørensen i Løvet tilhørende Eiendom, der staaer for Hartkorn Ager og Eng 1 Td. 2 Skpr. 2 Fdkr. 1 1/2 Alb., opraabt til Bortsalg ved 3de Auctioner, nemlig: Tirsdagen den 25de Februar dette Aar, Tirsdagen den 11te Marts næstetter, og Tirsdagen den 25de samme Maaned, hver Dags Formiddag Kl. 11. Første og anden Aution afholdes paa Herredscontoiret i Brædstrup, og sidste Auction i Eiendommen, der attraaes bortsolgt. Denne Bekjendtgjørelse skeer saavel til Lysthavendes Efterretning, som til Varsel for Panthaverne, overeensstemmende med Placaten af 22de April 1817. Thyrsting og Wrads Herreders Contoir, den 19de Januar 1835. Ferslew, const.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-02-11
Efter vedkommende Udlægshavers Begjæring bliver den Christen Thomsen paa Løvet Mark, i Grædstrup Sogn, Thyrsting Herred, tilhørende Eiendom, der staaer for Hartkorn Ager og Eng 1 Tønde, opraabt til Bortsalg ved 3de Auctioner, nemlig: Tirsdagen den 25de Februar d. A., Tirsdagen den 11te Marts næstefter, og Tirsdagen den 25de samme Maaned, hver Dags Formiddag Kl. 11. Første og anden Auction afholdes paa Herredscontoiret i Brædstrup, og sidste Auction i Eiendommen, der attraaes bortsolgt. Denne Bekjendtgjørelse skeer saavel til Lysthavendes Efterretning, som til Varsel for Panthaverne, overeensstemmende med Placaten af 22de April 1817. Thyrsting og Wrads Herreders Contoir, den 19de Januar 1835. Ferslew, const.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-02-11
Det Hoffmannske Selskab giver endnu to Forestillinger: paa Torsdag og paa Søndag.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-02-11
Manufacturhandel. Et a to unge Mennesker, af honnette Forældre, som have Lyst til at lære Manufacturhandelen, kunne til næstkommende Pintse faae Plads hos Undertegnede, naar man derom henvender sig til Kjøbmand N. P. Hansen, i Kolding.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-02-11
Eiendoms-Salg. Stederne Ns 358 og 359 ved Mindet ere underhaanden at faae tilkjøbs, naar man henvender sig til Eierne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-02-11
Hos Undertegnede kan faaes en Eiendom paa omtrent 16 Tønder Land, enten samlet, eller en paa 10 Tønder Land med endeel Riisbøge, og en paa 6 Tønder med noget Havl. Frands Jensen, i Schaade.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-02-11
Stedet No. 441 paa Fiskergade er at faae tilleie, naar maa henvender sig til Eieren, der boer i Stedet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-02-11
Opdragelse og Underviisning. En øvet og erfaren Lærer, der kan fremlægge fortrinlige Vidnesbyrd for sin Duelighed, önsker, til Foraaret at erholde et Par flinke Drenge af god Familie til Opdragelse og Underviisning. Denne vil blive given i alle de Lærefag, som ere anordnede for Realskoler. Med lige Omhu vil der blive virket for Elevernes saavel physiske som intellectuelle og moralske Dannelse. Betalingen bliver for hver Elev 150 aarlig. Herpaa Reflecterende bedes til Adressecontoiret at indsende frankerede Billetter mk.; Opdragelse 7.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-02-11
Appelsiner, ere ariverede hos Röse & Gerdes. Bandoleerskoe
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-02-11
for Herrer og Damer, de sidste saavel i lyse som i mørke Farver, ere arriverede hos C. B. Christensen jun. Bandoleerskoe for Damer i diverse Modecouleurer, samt dito sorto for Herrer, faaes hos C. A. Rodtwilt, En a 2 duelige og ædruelige Malersvende kunne strax faae stadigt Arbeide hos Maler C. Sørensen i Veile.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-02-11
Godt Græs ønskes til Stude i næste Sommer, fra 300 til 100 Stkr.; man behage herom at henvende sig til undertegnede R. J. W. Arenfeldt. Steensvallegaard, den 1ste Februar 1845. En stor og smuk Kakkelovn anvises tilkjøbs af Hr. Gjæstgiver Larsen i Aarhuus. Jagten "Løberen", Cart Bernhard Tancke, ligger i Altona under Ladning med Stykgods til Aalborg og Aarhuus. A. Thomsen, Mægler. Deres Paa Veien imellem Aarhuus og Skjoldeles er sidste Løverdag, d. 8de ds, bortkommet en violet stribet, i en Lærredspose indpakket Fruentimmer kjole, for hvis Aflevering, i Skjoldelev Præstegaard eller i Aarhuus til Kjøbmand Lars P. Schmidt paa Vestergade, gives en Douceur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-02-11
Paa Undertegnedes Forlag har idag forladt Pressen, Wilds praktiske Universal-Raadgiver, for Borger og Landmand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-02-11
Efter Dr. Doliars 6te Udgave O. Chr. Green, Cand. pharm., obmand og Fabrikant. 1ste Levering: 48 s. For at fremme Værkets Udkomme, udgaaer det i Leveringer, og vil complet koste 1 61, som af Subscribenterne først erlægges ved Sammes Slutning. Subscription, der endnu staaer aaben til den 15de Februar, modtages i alle Boghandlinger og hos Forlæggeren. Den Reeske Boghandling. J. D. Martens's praktiske Anviisning til MeieriKøers fordeelagtigste Vinterpleie; 2den forbedrede og forøgede Udgave, 3 , faa hos Andr. Chr. Wissing.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-02-13
No 27. Torsdagen. den 13de Februar. Kongelig privilegeret. Aarhuus Stifts-Tidende. Redigeres og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-02-13
Fædrelandet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-02-13
Kjøbenhavn, den 8de Februar. Jgaar Aftes Kl. 7 blev Hs. D. Prinds Christian af Slesv. Holst. Glücksborgs og Hs. D. Prindsesse Louises nyfødte Prindsesse døbt i det kgl. Palais paa Amalienborg, i Overværelse af DD. M. Kongen og Dronningen, de her tilstedeværende Prindser, og Prindsesser, Geh. Statsministre, Hoffets Damer og Cavalierer, samt det herværende russiske Gesandtskab.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-02-13
Hs. Maj. Dronningen har Barnet, der i Daaben erholdt Navnet: Alexandra Caroline Marie Charlotte Louise Julie. Fadderne vare: Hds. M. Keiserinden af Rusland, Hs. M. Kongen, Hds. M. Dronningen, Hs. M. Enkedronningen, D. K. H. Kronprindsen og Kronprindsessen, D. K. H. Prinds Ferdinand og Prindsesse Caroline, Hs. K. H. Prindsesse Juliane, Hs. K. H. Landgrevinde Louise Charlotte, D. D. Landgreve Wilhelm til Hessen og Prinds Frederik af Hessen, Hs. K. H. Storhertuginden af Mecklenborg Strelitz, Hds. D. Enke-Hertuginden af Slesvig-H. S. Glücksborg, og Hds. D. Prindsesse Julie af Hessen. - Døbeacten udførtes af Pastor Glahn ved Garnisons Menighed. (Brig. Td.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-02-13
Efter Forlydende ville Deres Majestæter til Sommer residere paa Bernstorffs Slot, da Sorgenfri Slot skal underkastes en betydelig Reparation, hvortil det høiligen trænger. Hesseløen, der har et Areal af 109 Tdr. Land (foruden 30 Tdr., som Fyrinspecteuren har Brug), er af Generaltoldk. og C. Collegiet bleven kjøbt for den kgl. Kasses Regning for 7,000 P. Sagkyndige, af hvem Collegiet havde ladet Øen undersøge, have foreslaaet at besætte den med Fiskerfamilier og at gjøre den til en Lodsstation. (H. Td.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-02-13
Undersøgelserne i Anledning af det paa Helsingøers Deliggende begaaede Tyveri skulle have ledde til vigtige Opdagelser og Existence af en vidtforgrenet Tyvebande, samt til Tilveiebringelsen af en betydelig Deel Tyvekoster. Vi haabe med det Første at kunne meddele noget Nærmere om denne for den offentlige Retssikkerhed saa vigtige Sag. - Det skal have viist sig ved de af Politiet, i Anledning af Mordattentatet paa Inspecteuren ved Forbedringshuuset, Hr. Keller, foranstaltede Undersøgelser, at der blandt endeel Fanger var stiftet en Sammensværgelsesplan, som gik ud paa intet Mindre, end en almindelig Flugt. Efter Forlydende vil der blive beordret en Commission af Assessorer til at undersøg og dømme i Sagen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-02-13
- Det maa have været Fædrelandets Redaction en særdeles behagelig Overraskelse, da den fik tilstillet Etatsraad Spandets Qvittering for den ved Høiesteretsdom af 30te f. M. idømte Mulct af 500, efterat den var bleven aldeles frikiendt ved Hof= og Stadsretteen; men det afgiver ogsaa et Beviis paa, hvormegen Sympathi for en fri Presse, der endnu er tilbage, og hvilket Jndtryk bemeldte Høiesteretsdom havde gjort i Publicum. Ang. "Fædrelandets nyeste Beslaglæggelse (No 1807) hedder det i det næste Numer: "Der er Uheld ved 1807, men selv om Sagen skulde blive dragen ind paa Politikens Gebeet, haabe vi dog ikke, at Nogen vil falde paa at ansee Hr. Reiersen, for en Wellington, skjøndt vi rigtignok i den Henseende ligne Landeværnet, at vi ere aldeles priisgivne Overmagten. - Efter at Justitsraad Reiersen to Dage efter hinanden har lagt sin tilintetgjørende Haand paa Kjøbenhavnsposten, har han mundtlig ladet Redact, vide, at han vil fremture dermed saalænge vi, saaledes som i de to beslaglagte Nummere, vedblive at fortsætte "En Troendes Ord af Abbed Lamennais." At denne Embedsmand kan fordriste sig til en saadan selvraadig Trusel, er ikke at undres over - Magten er jo hans Han har jo uindskrænket Raadighed til at beslaglægge, standse og opholde efter Lune og Jndfald ethvert Blad, ikke alene ifølge Loven i 24 Timer, men i saamange Gange 24 Timer, indtil Cancelliet stadfæster eller ophæver hans foreløbige Magtsprog. For ikke af den Grund længer at standse Bladet, skulle vi foreløbig give efter for denne Politi=Magts Grille og opsætte Fortsættelsen af hiint Skrift, indtil vi have erfaret, hvad Cancelliet vil foretage i Anledning af de to Prøver deraf, Gjennemsynet allerede har forelagt det." (Kyp.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-02-13
Abbed Lamennais's Skrift indeholder hverken Politik eller Opposition mod Regjeringen; det er kun styrkende og oplivende, i træffende Billeder fremstillede Alvorsord, som bidragende til at klare Begrebet om de moderne sociale Forhold og deres Udvikling ved Hjælp af Christendommens rene Lære; Ord, der ere begrundede i og overeensstemmende med Bibelens egne Ord. - Og dog lader Reiersen Bibelen passere. Den udkommer jo netop nu i en ny Udgave. Han maa vel føle samme Frygt for mange der forekommende Billeder og Sætninger som for Lamennais's Skrift; en Frygt, som vi ikke kunne forklare os at udgaae af Andet, end af en ond Samvittighed. Om nu Cancelliet skulde deele denne Slags Frygt, Hr. Reiersen maa vel stole derpaa. Men vilde Cancelliet ikke derved tillægge Regjeringen den samme Frygt, naar der ikke kan paavises noget Lovstridigt i vor Oversættelse? Og behøver Regjeringen at nære en saadan Frygt? Hvis den ikke vil det, behøver den det ikke; men vi ville nu faae at see, hvilken Udvei man vil gribe til. (Khvnsp.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-02-13
Redacteuren af Fædrelandet er beordret tiltalt for en i det beslaglagte No for iforgaars indført Artikel med Overskrift: "Kolettis II. (B. Td.)- Da Hs. Majestæt har været saa naadig at befale, at den mod Fædrelandets Redacteur, Cand. Ploug, anlagte Sag, ang, den optagne Extract af den slesvigske Forenings Forhandlingsprotocol, skal bortfalde, saa venter man, at den samme kongelige Naade, ogsaa vil vederfares de for Optagelsen af den samme Artikel saggivne Provindsredacteurer. O temporal o mores, En dansk Mand i en dansk By er bleven straffet af en dansk Øvrighed, fordi han kalder Symbolet for hans Fædrelands Sønderlemmelse og Statens Opløsning: en oprørsk Klud, Der seer man, hvor fifsigt Schleswigholsteinerne benytte den naadige Langmodighed, Hs. Majestæt har viist, ved med Taushed at oversee deres uforskammede Demonstrationer under Allerhøistsammes Ophold i Haderslev. Hs. M. har tiet til de oprørske Faner, ergo, slutter man, anerkjender Hs. M. dem som Staten, Schleswigholsteins rette Mærke, ergo, slutter man heraf igien, er det i Staten Schleswigholstein en Forbrydelse at betegne dens lovlige Faner som oprørske Klude, og hermed er da Lorenzens Mulct meget pænt motiveret. "Leve Magistraten i Haderslev!" (Fdrl.)- Det nye Politifængsel her i Staden er nu fuldført. Det bestaaer af 24 Celler til eenlige Fanger og 3 Celler, hver til tvende Fanger. Hver af de eenlige Celler er 7 Al. lang, 3 1/2 Al. bred og 4 Al. og nogle Tommer høi; i hver af dem er et faststaaende Bord og Bænk, en lille Hylde og et Sengested befæstet i Væggen, som om Dagen kan slaaes op, tillige findes i hver en Vandskaal og Kande af brændt Leer, Haandklæde, Spyttebakke og en Natlampe. Cellerne ere meget lyse, og opvarmes udenfra; det Samme er Tilfældet med Gangene. Alt er meget hensigtsmæssigt indrettet og beregnet paa den strængeste Reenlighed og Orden. Til Bygningen hører et passende Gaardsrum, hvor Fangerne kunne have den fornødne Bevægelse. Fængslet er altsaa nu i den Stand, at det med det (Khvnsp.) Allerførste vil blive afbenyttet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-02-13
De paagrebne Tugthuusfanger have i den Tid, de vare paa fri Fod, begaaet en Misgierning, som sikkert vil bringe deres Hals under Bøddelens Øxe. De trængte nemlig ind hos en Bonde paa Jonstrup Vang og affordrede ham 30 s; men da han nægtede dette og satte sig til Modværge med en Knippel, sprang den ene Forbryder ham ind paa Livet, afvæbnede og holdt ham, medens den anden Fange bibragte ham en heel Deel Knivstik i Maven og Brystet. Der er ikke meget (Flyvep.) Haab om hans Liv.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-02-13
– Man fortæller som Anecdote om de tvende Fanger, at Skildvagten skulde have spurgt dem, da de forklædte sprang ud af Vinduet, hvor de skulde hen, hvortil de svarede: "Aa, bryd Dig om ingen Ting, Fatter, det er blot Fastelavnsløier!" Derpaa gik de, saa fortæller Anecdoten, uforstyrrede over Snorrebroen ned til Børsen, blandede sig mellem Mængden, der netop stod for at gramse om de Penge, som Børs herrerne hver Fastelavnsmandag kaste ud blandt Folk, og gottede sig over Politibetjentene, der bekiggede dem, (S. Bl.)men ikke anede noget Ondt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-02-13
Blandt de glædelige Fremskridt, den kjøbenhavnske Jndustri i den senere Tid har gjort, fortjener ogsaa at nævnes det af Bagermester Albeck, efter en Reise i Tydskland, oprettede Wienerbageri, der er anlagt under Veiledning af den i Udlandet bekjendte Techniker, Benda, som ogsaa har anlagt det store Wienerbageri i Paris, og herfra er kaldt til Neapel i lignende Øiemeed. De i Albecks Bager tilvirkede velsmagende Brødsorter udmærke sig ved Fiinhed og Lethed i Massen, en fortrinlig Gjennembagning, nette Former og et yderst propert Ydre, og finde derfor en rivende Afsætning. Da der i dette Bageri bages to til tre Gange dagligt, har man endnu den Fordeel, at man stedse kan erholde aldeles frisk Brød derfra. (Fædrel.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-02-13
Operaen Tancredi, som det italienske Operaselskab for første Gang opførte i Onsdags, har kun gjort tynd Lykke, hvilket især maa tilskrives den Omstændighed, at Mad. Forconi synger Amenaides Parti, der, for at gjøres hende lettere, er blevet saa betydeligt afskaaret, at det er umuligt at forstaae Jndholdet. Den Meningskamp, som viste sig ved den første Opførelse af Operaen, og som især gjaldt Mad. Forconisuheldige Sang, har forplantet sig til Adresseavisen, hvor der skrives pro og contra denne i sin Tid saa yndede Sangerinde. Men hvorom Alting er, saa er hendes Stierne dalet, og skjøndt det er meget smukt af hendes Tilbedere og Venner at søge at holde hende opreist, saa vilde de dog gavne hende langt mere ved Stilhed, end ved at gaae en saadan enthusiastisk Bersærkergang som den, man i Onsdags var Vidne til, og som fremkaldte en velfortjent Hyssen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-02-13
Sangerinden Md. Bishop er for Tiden engageret i Neapel som Prima Donna Assoluta di Cartello ved det store St. Carlo-Theater, med en Gage af 45,000 Fres, aarlig. Til næste Efteraar vil hun gjøre en Reise til London og St. Petersborg, og vil efter al Sandsynlighed da ogsaa besøge Kjøben(Brig. Td.) havn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-02-13
- Om Valsecomponisten Lumbye hedder det endvidere i "Gazette musicale: "Vi have i disse Dage hørt flere af denne Mands Compositioner, og vi ile med at bekræfte den Roes, som han har opnaaet i sit Fædreland. Det Originale i hans Rhytmer og Melodier, og fremfor Alt den Varme og Kraft, som man overraskes ved at træffe saa nær ved Nordpolen, ere Anbefalinger, der tale til Gunst for Hr. Lumbye hos det Pariser Publikum."J Sigbrits Gaard (Høibroplads No 2) anlægges i denne Tid et Viinudsalg, som skal føre Navn af Dyvekes Viinkjælder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-02-13
En ung dannet Herre beder i Adresseavisen et kjærligt Damehjerte om, at hjælpe ham af en øieblikkelig ringe Forlegenhed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-02-13
Forleden Dag høitideligholdt Skrædermester Orth og Hustru deres Guldbryllupsfest.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-02-13
Provindsialberetninger. Magistraten i Haderslev har gjort Lorenzen en stor Tjeneste med den afsagte Dom; thi det er vel muligt, at mange Danske have hidtil været tilbøielige til at misbillige Lorenzens Adfærd, der efter Modpartiets bittre, overdrevne og usandfærdige Skildringer, næsten saae ud som et Attentat paa den offentlige Sikkerhed. Af Domsakten seer man nu, at Lorengens hele Brøde virkelig bestaaer i at have kaldt de selvgjorte schleswig-holsteinske Faner ved deres rette Navn oprørske Klude. For Deeltagelse i Slagsmaalet er han ikke dømt, og om Modpartiet, der havde sin Deel i Tumulten, er Talen slet ikke. (O. Ths. Av.) Ved at læse den Haderslever Magistrats Kjøn delse i den bekjendte Slagsmaalssaa maa det beklages, at alt det saa godt har ladet sig bevise, som formenes at tale imod vore i denne Sag indviklede Landsmænd, og at Alt, hvad der skulde tale til deres Forsvar, har været aldeles ubeviisligt; det er fremdeles beklageligt, at man ikke ved denne Leilighed har fundet Anledning til at foretage Noget mod det evige Drilleri med de slesvig-holsteenske Emblemmer, der absolut maa være krænkende for danske Mænd, og maa afstedkomme Uorden saalænge der er nogen Danskfølende i Slesvig; og maa man end tillige beklage, at vore Landsmænd ved Uforsigtighed have, om ikke givet Anledning til, saa dog havt Deel i den givne Anledning til et saa forargeligt Optrin som det passerede, saa kan og skal det dog ikke glemmes, hvor haard en Prøve disse Mænds Taalmodighed daglig sættes paa, og hvor værgeløse de staae midt imellem fantiske Slesvigholsteenere og tydsksindede Embedsmænd i en fortvivlet Kamp for (Khvns Aftenbl.) deres Nationalitet. Som et Exempel paa, hvorledes politiske Lidenskaber kunne forblinde Folk, anfører Flensborger Avis, at en af dannede Mænd sammensat Stænderforsamling har af al Magt modsat sig et fra nogle private Mænd i Flensborg udgaaet Forslag om at ville paa egen Bekostning hist og her i Slesvig lade foretage Borings=Forsøg, for muligt at opdage Steenkul, eller andre nyttige Materialier. Jordens Overflade kunde dog vel ingen Skade lide af et saadant Forsøg, der, ifald det mislykkedes, faldt Entrepreneurerne til Last; men man frygtede formodentlig for at komme i det ubehagelige Tilfælde at maatte afstaae sine underjordiske Skatte, eller idetmindste en Deel deraf, til Flensborgerne. Quirin Müllers levende Billeder finde levende Bifald i Haderslev. Det er ogsaa ganske interessant - hedder det i Dannevirke" – som en Afvexling i den haderslevske Eensformighed, at blive forsat ind i det græske lyslevende Gudeselskab, at see Venus, de tre Gratier, badende græske Jomfruer, samt flere af Oldtidens Kæmper, Alle nogne og kun forsaavidt beklædte, som Blufærdigheden og de antike Skikke byde."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-02-13
Det Müller-Orlamundtske Selskab slutter paa Onsdag sine Forestillinger i Odense, da det, formedelst tidligere indgaaede Forpligtelser i Flensborg, hvorhen det afreiser paa Fredag, ikke, uagtet det vedvarende gode Besøg, kan forlænge sit Ophold der. J Mandags gaves den næstsidste Forestilling, til Benefice for Hr. Lange, der til næste Vinter selv agter at benytte sit Privilegium som Skuespildirecteur. Han havde dertil valgt Øhlenschlægers skjønne Drama: "Tor(S. Bl.) denskjold.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-02-13
Fra Langeland fortælles en særegen sørgelig Hændelse: To Bundgarnsfiskere kom i Strid i deres Jolle om nogle Torsk, og gav sig til at brydes saalænge indtil de Begge styrtede i Søen, og druknede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-02-13
De flere Jndbrudstyverier, der i afvigte Aar Tid efter anden bleve begaaede i Viborg, ere nu tildeels alle opklarede, og Gierningsmændene komme for Lyset.