JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-06-15
Chocolade i alle Sorter af 72, 80, 88 s., samt 6, 7 og . 8 Mk. pr. Pd. af Undertegnedes nye anlagte Fabrik, udarbeidet ved Dampkraft i lukkede Maskiner til fuldkomneste Fiinhed, sælges til Fabrikpriser: hos S. T. Hr. Kbmd. O. C. Boserup. i Kiøge L. Hesselberg. i Kallundborg. – – – – C. F. Thorsen, i Hillerød. – – - - - O. R. Strande i Slagelse. - - - Tronier i Sorøe. i Storeheddinge - - - - - S. H. Hoffmeyer, – – – - N. P. Staushold, i Holbek. i Helsingøer - - - - - C. F. Eckardt, i Skielskiør - - - - Otto Vallentin, - - - - C. P. Ludvigsen, i Nestved. Otto Grum. i Faroe,
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-06-15
Ved denne Leilighed anbefale vi os til paa det prom teste at besørge de Ordrer udførte, der maatte indløbe paa Sortementer fra Kiøbmænd i de Byer, hvor hidtil ikke findes fuldstændig Sortement af vor Chocolade. Kiøbenhavn 1833. P. Chr. Deichmann & Comp.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-06-18
Den Vest-Siællandske Avis, eller: Ugeblad. Slagelselse. de landske Historie. uden og inden tigste Nyeheder. Dagens vig Redigeret af Pastor Ridder Bastholm. Trykt og forlagt af Peter Magnus. 19de Aarg. Tirsdagen den 18. Juni 1833. No. 40 Tirsdagen den 18. Juni 1833. No. 23 Tirsdagen den 2 Juni 1833. Med Kongelig allernaadigst Tilladelse, at forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdømmene.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-06-18
Jndsendt. (Fra en berømt Naturkyndig.)¬
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-06-18
De Færøiske Fiskere fortælle, at de undertiden, naar de have været ude paa Fiskerie, have seet under Baadene en stor forvirret Masse af alskjøns Ting, bevoxet med store Tangstokke, og, saavidt de kunde mærke, uden nogen egentlig Dannelse. Deres Fiskevoge ere blevne indviklede deri; dog er denne Masse i Almindelighed ei kommen op over Vandet, men Grunden, som før var dyb og nogenlunde klar, er bleven lav og sort; de kunde tydelig see, at der var en saadan Masse tilstede, men saavidt deres Øine kunde række, ei skjelne noget videre eller tydeligere, som oftest vare de af Frygt roede deres Vei i en Hast uden at anstille videre Undersøgelse. Dog fortælle de, at i Kalforfjorden har denne Masse hævet sig flere Gange op over Vandet, og været seet en Sommerstid adskillige Gange, dog ei i de senere Aar, men for omtrent 30 a 40 Aar siden. Denne Gienstand hævede sig ganske langsomt op, blev seet nogen Tid over Vandet, var bevoxet med Tangstokke, som ved disse Øer blive meget store af en ArmsTykkelse og flere Alens Længde, og saae forresten ud som et Skjær uden nogen bestemt Dannelse. Fuglene søgte dertil, og fløi i Mængde derover: den dalede derpaa ligesaa langsom ned, som den var fremkommen og forsvandt. Dette Phænomen lod sig paa det anførte Sted tilsyne især i Kir ringen, det er: det Strømstille, som forefalder fra den Tid Østfaldet ophøre indtil Vestfaldet begynder. Hvad det egentlig var, vidstes ei, da ingen vovede at roe derhen, men de færøiske Fiskere troe i det Mindste, at det var et stort Hav dyr, liig et Skjær eller en liden Øe, og flere sige, at have seet noget saadant.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-06-18
Fremdeles tale de om et Havdyr, som de til Forskiel for Slattubek (Sletbag) og Kulubek, (Pukkelbag) kalde Kiodnubrak som de antage for den største af alle Hvalfiske, Kiøn, islandsk Tiørn eller Kiørr, betyder et Dam, et Kiær, eller en liden Søe. Denne Kiødnubrasiges at have et Hul i Ryggen, omtrent saa stort, at en Ottemandsfarer, eller en Baad, som roes af 8 Mand kan ligge deri; den bevæger sig langsomt, lige op og ned; det kan hænde, at den kan komme slige under en Baad og løfte den i Veiret; ogsaa skal det være skeet, at en Baad engang har været i Hullet eller Dammet paa Ryggen, og flydt i det daværende Vandstade, indtil det behagede Fisken at dale, og befrie Fiskene fra deres mislige Stilling og grundede FrygtRelata refero.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-06-18
(Jndsendt.) For enhver ægte Dannemand maae det være glædeligt, at Danmarks almeenagtede Olding, Hr. Overkammerherre og Overstaldmester von Hauch, har i den berlingske Avertissements-Tidende bekiendtgjort et ved Viborg til den 2den August d. A. berammet Hesteveddeløb, der viser en anden Hensigt, end blot Spil og Vinding. Den 14de Afdeling i denne Bekiendtgiørelse synes at opfordre enhver til at fremkomme med Bemærkninger ved de paatænkte Vedtægter og at give Formodning om, at de, ifald de befindes grundede, ville blive tagne til Følge. Dette har givet Anledning til disse Linier. Ad 3. a) Theorie lærer og Erfaring bekræfter at Affødninger af alle Dyrarter i Henseende til Størrelse i Almindelighed paaarte Moderen. Grundenne derfor maatte det blive overflødigt for den Naturkyndige at udvikle. Sætningen antages bestemt baade af Sinclair og Thaer. De Arabiske Heste ere, efter enstemmige historiske bemærkninger, ikkun 9 Qvart. 4 Tom. i det høieste, og dog fortæller man, at der nu fra disse skal nedstamme Veddeløbere paa 11 a 12 Qvarteers Høide; hvilken Beskaffenhed følgeligen absolut maae være paaartet fra Moderen. Hvor høie de vidtberømte engelske Hingste, Darley og Godolin, have været, er mig ubekiendt; men det er ikke at formode at de vare store, saasom de i Engeland bleve antagne for Arabere. Jndsenderen troer derfor ikke, at der ved Præmie=Uddeling, eller Adgang til Veddeløb, bør tages Hensyn til Hingstens, men blot til Hoppens Størrelse. Ad 3. b) Neppe vil en Hest i Almindelighed af 12 Aars Alder giøre Lykke paa en Rendebane, for udsadt, at den ei fra Ungdommen af har været anvendt ene til Ridt; men i dette Tilfælde vil den neppe blive udmærket til Avl, hvilket jo dog er Hensigten. Jndsenderen mener derfor, at den høieste Alder bør være 8 Aar. Ad 8. Den Hingst, eller Hoppe, som har vundet første Præmie bør efter Jndsenderens Mening uforbigiængelig anvendes til Avl og ei tillades oftere at concurrere; thi, jeg gientager det, Hesteavlen og ene denne bør være Hensigten. Skal, især Hoppen, efter 3 Aars Forløb atter kunne indlades til Veddeløb, da afholdes den upaatvivlelig i den Mellemtid fra at bære Føl; thi derved maatte den sandsynligen blive tung og uanvendelig til strængt og hurtigt Løb. Desuden udsættes jo Præmierne ikkun blot for at erhverve paalidelige Kundskab om Hingstens, eller Hoppens, Fyrrighed og Udholdenhed til Kræfters Anstrængelse, naar disse Egenskaber eengang ere lagt for Dagen, synes ikke derefter at behøves videre Beviis, ligesom det og maatte blive ubilligt at forlange dette, i det ringeste af Hoppen. Til Hensigtens Opnaaelse forekommer det derfor Jndsenderen rigtigere, at Hoppens Eier, som ventelig vil sørge for at faae den bedækket ved en udmærket god Hingst tildeeles for hvert Føl, som beviisligen paaslægte enten Fader, eller Moder, 10 Specier, som Erstatning for Sprinpengene, hvilke jo nu for udmærkede Hingste saaledes næsten ere bestemte. Ad generalia. En krum Løbebane kan give Anledning til Mislighed. Det maatte vel ikke blive vanskeligt at faae en lige?
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-06-18
Det forekommer Jndsenderen betænkeligt at bestemme Banens Længde til 2 Miile, fordi Ridtet skal skee i Sommerens almindeligen hedeste Dage. Skulde derimod Banens Længde vorde indskrænket til een Miil, da maatte vel Tiden ligeledes indskrænkes til 16 Minutter. J Aaret 1770 blev en Miil af Parforcejæger Bruuns Hest tilbagelagt i 15 Minutter. En Bonde lod i forrige Aars Aviser bekiendtgiøre, at have kjørt en Miil i 14 Minutter. Si credere fas est! (Forlangt indrykket.)Ja det finder jeg at være noget, som er værdt at agte paa, nemlig dette: at De Hr. Bogtrykker Peter Magnus, vil være hellig, naar jeg bare kan sige Dem, at det kan betale sig; og langt være det da fra mig, at ville afskrække Dem fra at forsøge en saa gudelig Schakker=Plan. Jeg siger Dem da herved, at vil De, som De skriver, udvælge Dem nogle bibelsprog, putte dem i Deres Kræmmerpose, og saa rende om paa Landet og sælge dem for Røverkjøb, (som De jo godt kan, naar De først faaer rapset dem af vor Bibel) da skal De see, at De faaer Handel med Folk, der i Deres Sprog hede brave Folk, som har segn mange Penge, og som det godt vil betale sig for Dem at have Handel og Hellighed med. Vensløv den 15de Junii 1835. R. Sørensen. Min kjære Hr. Rasmus Sørensen. Ret meget takker jeg Dem for Deres gode Raad, og jeg kan ikke andet end sige, at De har været meget oprigtig. Det kan altsaa betale sig, at løbe omkring med Bibelsprog, og det er mig overordentlig behageligt, at høre dette af en Mand, som er hjemme i Faget. Hvor det dog er opløftende, at en Mand selv viser Andre den bedste Vei til, at gribe ind i hans egen Metier. Dog maa jeg endnu spørge, Hr. Ven! om een Ting, da jeg ikke veed rigtig, hvorledes jeg skal slippe fra det Rapserie, De taler om; thi kunde jeg saaledes vende og dreie mig i Lærdommen, som De da var Ansvaret for at være lidt langfingret vel ikke saa stort. Giv mig heri endnu et godt Raad af Deres egen Skuffe. Ogsaa takker jeg Dem meget for Deres Raad og Kræmmerposen; thi den kan jeg vel tænke, De mener, at jeg skal samle Naturalier, Smaaredsel og Andet for Ganen i; thi der skal jo Noget for Noget. Endelig den ene Oprigtighed er den anden værd, De har givet mig et rigtig godt Raad, og det er derfor ikke meere end billigt, at jeg viser mig oprigtig igien; De har vel selv valgt Dem en feed Egn og det være langt fra mig at komme i Deres Enemærker; jeg vilde derfor gjerne bede Dem, om De ikke kunde anvise mig en Egn til at afsætte mine Vare i, denne maatte da ikke være for mager, og Faarene der heller ikke være mig for kloge, for at De ikke skulde ligge mig i Kortene. Jeg seer mig i Aanden under Deres Veiledning som en stor Mand, som Gienstand for de Ukyndiges Beundring, som Præsident, Forsanger og Udlægger i mange hellige Forsamlinger; men, for at dette kan gaae i Opfyldelse, maa De endelig ikke slaae Haanden af mig. Slagelse den 17de Juni 1833. Peter Magnus.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-06-18
Nyeste Post=Efterretninger. Man har Efterretninger fra Constantinopel af 23de Mai. Rygter havde været der i Omløb, at en Engelsk og Fransk Flaade havde viist sig for Mundingen af Dardanellerne; men at der var bleven skudt paa en Fransk Goelette, som vilde passere forbi Castellerne. Men man erfarer nu, at kun nogle saa og dertil smaae Krigskibe have viist sig uden for Dardanellerne; men uden at have i Sinde at passere dem forbi. Jmidlertid havde deres Nærmelse gjort Opsigt; og da Corvetten Messange just løb ind i denne Canal med Depescher fra Alexandrien, saa skal man fra Castel lerne have saluteret paa den med skarpe Skud; men dog saaledes at Kanonerne vare rettede saa høit, at de ikke kunde giøre nogen Skade; nogle sige at det var skeet af Vanvare, andre at det er saaledes Skik og Brug. – J en anden Skrivelse fra Constantinopel tales virkeligen om et Forbud mod, at Engelske og Franske Krigskibe maae passere Dardanellerne og det ifølge Greve Orlows – Fra Smyrna skrives under 5te Forlangende. Mai, at Jbrahim havde først rømmet Magnesia, derpaa besat Staden igien, at han selv stod ubevægelig i Kiutahia og syntes at forvente Jnstruktioner fra sin Fader. Fra Constantinopel siges blot under 23de Mai, at det synes som at Jbrahims Tilbagetog bekræftes. –20 Engelske Krigskibe have ladet sig see i Archipelet. - Den Franske Moniteur giver udentvivl den bedste Oplysning; den beretter, at Regieringen har erholdet Depescher fra Constantinopel af 20de og fra Alexandria af 9de Mai, Da Jbrahim havde erfaret, at Porten var villig til at aftræde Adang til ham, saa havde han skrevet et Brev til Sultanen fuld af den livfuldeste Taknemmelighed og den dybeste Ærbødighed De Ægyptiske Tropper, som havde standset deres Tilbagemarsch have paa nye riltraadt den. Jfølge de sidste Efterretninger fra Alexandria var man der langt fra at troe, at Adana vilde blive afstaaet. Hr. Bois le Comte (den Franske Gesandt) giorde sig megen Umage for at formaae Vicekongen til at give Ordre til at rømme Natolien.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-06-18
Efterat den Engelske Agent Campbell havde forenet sine Bestræbelser med hans, saa erklærede en delig Mehemed Ali, at der ikke skulde lægges nogen Hindring i Veien for Freden, i hvorledes saa Portens Beslutning udfaldt angaaende Adana. Krigen, siger Moniteuren videre, er derfor tilendebragt; Qvæstionen er kun om de Russiske Troppers Tilbagemarsch, som ere afsendte til Sultanens Understøttelse. Man veed at Cabinettet i St. Petersborg har strax i Begyndelsen erklæret, at ville trække dem tilbage, saasnart Ægypterne have rømmet Lillesien. Dette Cabinet har erklæret det samme i de bestemteste Udtryk baade i Constantinopel og St. Petersborg. - Breve fra Smyrna af 15de melde, at Admiral Hugons Escadre er forsamlet ved Mitylene ved Indgangen til Bugten ved Smyrna, og bestaaer af 4 Orlogskibe, 4 Fregatter og 5 Corvetter. Den Engelske Escadre, som opholder sig deels ved Malta og deels i Archipelet, bestaaer af 4 Orlogskibe, 4 Fregatter og endeel mindre Krigskibe. - Bosnierne ere faldne ind i Servien, og have forræderisk myrdet mange ubevæbnede Landbeboere. En Krig er saaledes udbrudt, og Fyrste Milosch har opbudt hele Folkemængden til Vaaben. Bosnierne skulle staae under Mehemed Alis Jndflydelse, og ville forjage Fyrste Milosch, som er Porten hengiven. Denne søger nu at samle en Armee paa 10000 Mand.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-06-18
Man troer at denne Krig kan frembringe betydelige Følger og forhindre Fredens Afslutning imellem Porten og Ægypten.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-06-18
Fra Napoli di Romania berettes: at der er foregaaet en Forandring i det Græske Ministerium. Trikupis bliver Udenlandskminister og tillige Minister for Cultus og den offentlige Underviisning; Maurocordatos Finantsminister og tillige Krigsminister i Zographos Sted; Proidis Justitsminister i Klonaris Sted; Præfecten i Negropont, Psillas, Jndenlandskminister i Chrestides Sted og Kolettis Marineminister i Bulgaris Sted. – Ved et Decret af 15de April er Kongeriget Grækenland blevet inddeelt i 10 Departementer og 47 Provinser (det er interessant at iagttage hvormange berømte Navne fra Oldtiden der ere blevne oplivede i dette Decret).
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-06-18
Den Russiske Keiser har ved et Decret af 2den April forundet alle udvandrede Polakkere Amnestie og givet dem Tilladelse til at komme tilbage til deres Fædreneland, paa Divisions General Krukovieczki og Fyrste Michael Redziwill nær, som havde ført Overcommanden over den Polske Armee mod Russerne, og paa 15 andre Officere nær, som ere stillede for Domstolene. - Fra Paris berettes at en tredie Afdeling af patriotiske Frievillige ere den 3die Mai afseilede paa Skibet Capricieuse fra Bordeaux til Mundingen af Garonne, hvor et Engelsk Dampskib venter paa den, for at bringe den til Bayona Øerne. General Romarino vil der støde til dem og overtage Commanden over en Expedition, som skal foretages mod et uangiven Sted i Portugal. Dette Detaschement commanderes af en Piemontesisk Officeer, Capitain Bazalde, og bestaaer af lutter gamle Soldater. - Man har ingen nye Efterretninger fra Oporto. - Hr. Stratford Cannings Underhandlinger i Madrid til Fordeel for Don Pedro, og for at formaae det Spanske Cabinet til at erkiende de Sydamerikanske Stater, ere mislykkede. Hr. Zea Bermudez har svaret, at Striden imellem Lissabon og Oporto maa afgiøres ved Vaabenmagt, og hvad Amerika angaaer, saa vil Kongen selv underhandle med Colonierne. J Spanien vender alt tilbage til Tilstanden for Kongens Sygdom; alle de af Dronningen ansatte General Capitainer afskediges, hvoriblandt General Morillo, og de Flygtninge, som ere komne tilbage, maae hverken opholde sig i Madrid eller selv i andre store Stæder. - Hr. v. Chateaubriand er kommen tilbage fra Prag, hvorhen han var afreist i Hertuginden af Berris Anliggender, han skal ikke have været meget tilfreds med Modtagelsen der; han har medbragt Breve til Hertuginden fra hennes Børn og har anholdet om Tilladelse til at begive sig til Blaie. Carl den 10de er ankommen til Badet i Toplitz. - De Franske Deputeredes Kammer har den 6te Juli antaget hele Loven om Credit-Bevilgninger for de offentlige Arbeider, med 228 mod 83 Stemmer og Discursionen om Krigs-Budgettet er begyndt. - Regieringen fortsætter sin Plan at omgive Paris med Casteller, uagtet den er ikke biefaldet af Kammeret. Planen finder Modstand deels af occonomiske Grunde og deels af Frygt for at Regieringen skal derved gives et Middel i Hænderne til at beherske Paris, især da et lignende Forslag skal i 1826 være i denne Hensigt indgivet til Carl den 10de. - Dørene til den Franske katholske Kirk i Paris bleve forseglede den 6te Junii.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-06-18
Fem Franske Fregatter ere den 8de Juni ankomne til Viessingen med 1600 Hollandske Krigsfanger. Den Franske Admiral havde gjort General Chasse det hæderfulde Tilbud, at bringe ham paa hans Flagsskib tilbage til hans Fædreneland; men han tog ikke imod Tilbudet, og er afgaaet med det Hollandske Dampskib Batavier. Det Amsterdammer Handelsblad beretter, som det siges af en paalidelig Kilde, at Underhandlingerne om den definitive Fred med Belgien skulle fortsættes i London og at de tre østlige Magter ville deeltage deri, hvorved man tør overlade sig til det Haab, at Sagen vil blive snart tilendebragt.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-06-18
Hertug Carl af Brunsvig har udstæder en vidtløftig Protest mod det Curatel, som er ham paalagt, under følgende Titel: Erklæring fra Hans Durchlauchtighed den souveraine Hertug Carl af Brunsvig og Lyneborg til Forbundsdagen, Hans Majestæt Konge Wilhelm den 4de af Storbrittannien og Hs. Durchlauchtighed Fyrste Wilhelm af Brunsvig. - Kurprinsen og Medregenten af Hessen har den 10de Juni ladet aabne Stændernes Forsamling med en Tale ved Finantsministeren v. Motz. - Fra Wien skrives: at Efterretningerne om Begivenhederne ved Hambach have der gjort megen Sensation. Det derved udgydte Blod maae opvække en Kummer over Cheferne for det revolutionaire Parties Forblindelse, som allerede har udbredet saamegen Ulykke i Tydskland. Propoganden arbeider utrætteligen paa at omstyrte alle Regieringer; men disse ere beredte paa alt hvad der kan møde. Alle Cabinetter ere derfor ogsaa enige om at forebygge alt hvad der kan foraarsage en Krig i Europa.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-06-18
Extrapost. Hertuginden af Berri er den 8de Juni afseilet til Palermo. - Den Russiske Keiser er den 3die Juni ankommen til Riga. - Hr. Stratford Canning har forladt Madrid og er ankommen til Paris. - J Thorn har en Kiøbmandsdreng den 4de Juni sprengt et Krudtmagazin i Luften, hvorved 3 Mennesker blev dræbt foruden han selv og 20 saarede. – Den 7de Juni have Studenterne i Tübingen begaaet store Excesser, som maatte dæmpes ved Militairens Biestand.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-06-18
Jndenlandske Efterretninger. Kiøbenhavn den 14de Juni 1833. J Morges kom det kongl. Dampskib Kiel, efterat det i Torsdags havde overført Hs. Majestæt fra Nakskov til Louisenlund, tilbage her til Rheden.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-06-18
Tirsdag (den 18de ds.) agter Hs. Kongl. Høihed Prindsesse Vilhelmine Marie, paa det kongl. Dampskib at begive sig til Louisenlund, hvorfra Hs. K. H. tager til Rendsborg, og derfra følger med Hs. Maj. Kongen paa Reisen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-06-18
Aarhuus, den 8de Junii. Hr. Capelmusikus Fr. Funcks Concert i Gaaraftes blev beæret med Deres Kongl. Høiheder Prinds Frederik Ferdinands og Gemalindes høie Nærværelse. Den udmærkede Tonekunstner blev applanderet efter ethvert Nummer han foredrog, og til Slutning hædredes han med et mangfoldigt Bravoraab. - Deres Kongl. Høiheder ere i Dag paa Rathlousdahl. J Onsdags vare Høisamme paa Frysenborg. Paa Mandag skal Regimentet holde Mønstring for den commanderende General, og paa Tirsdag for Cavallerie=Jnspecteuren.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-06-18
Kiøbenhavn, den 14de Junii. J Morgen, den 15de Juni, Kl. 12, skeer, i Regents=Auditoriet, det aarlige Rectorats Skifte ved vort Universitet.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-06-18
Den fratrædende Rector, Hr. Dr. Theol. J. Møller, Professor Theologiæ primarius, R. af D., taler, efter en kort Beretning om det sidste Universitetsaars Mærkværdigheder, ligeledes "de duplici universitatis scopo, literario et civilit, Derefter overleverer han de to Guldmedailler, som ere vundne af de Studerende ved Universitetet, Hr. T. A. Paulsen og Hr. C. F. Hørbroe, for de af dem indleverede Besvarelser af den juridiske og den æsthetiske Priisopgave. Tilsidst overdrager han næste academiske Aars Rectorat til sin Successor, Hr. Dr. Kolderup. Rosenvinge, Prof. Juris ord. R. af D., med de sædvanlige Ceremonier - Programmet til denne Høitidelighed, forfattet af Hr. Professor, Dr. Madvig, indeholder: de emendatione aliquot locorum orationis Tullianæ pro M. Caelio disputatio nis part II.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-06-18
Fra den 1ste til den 8de Juni ere i Hovedstaden anmeldte at være, ægteviede 28 Par, fødte: 58 Drenge og 45 Piger, tilsammen 103; døde 31 Voxne og 21 Børn, tilsammen 52. Ere altsaa 51 flere fødte end døde.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-06-18
Fra den 28de Mai til den 1ste Juni ere 22 Skibe, ladede med Korn, seilede giennem Øresund, Af disse vare 2 bestemte til England, 6 til Holland, 1 til Belgien, 6 til Sverrige og Norge; de øvriges Bestemmelsested var ubekiendt.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-06-18
Thisted, den 6te Junii. Paa det i Gaar her ved Thisted afholdte Hestemarked gik Handelen raskere end nogle Aar iforveien; en ung Hest eller Hoppe blev solgt for 84 Specier og de Ældre stode i 40 a 60 Rd. Holst. Cour.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-06-18
Det Kongl. Danske Videnskabernes Selskab udsatte, (som i sin Tid er meldt i dette Blad, efter Anmodning af Directionen for det Classen Fideicommiss, en Præmie af 400 Rbd. r. S., for Besvarelsen af det Spørgsmaal, om Hesteveddeløb kunde antages et have en gavnlig Jndflydelse paa Landets Hestravl, Adskillige Priisafhandlinger ere indkomne. Selskabet har anmodet følgende Mænd, der ei ere dets Medlemmer, at deeltage i hine Priisafhandlingers Bedømmelse: 1) Hr. Kammerherre, Baron Rosenørn Lehn, Besidder af Baroniet Guldborgland i Lolland: 2)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-06-18
Hr. Oberst Berger, Jndspecteur over det danske Cavallerie; 3) Hr. Generalkrigscommissair Dr. Neergaard; 4) Hr. Prof. Viborg, Forstander for den Kgl. Veterinairskole; 5) Hr. Ritmester Flindt i Aarhuus. Hver Enkelt af disse Sagkyndige udarbeider og indsender en særskilt Censur.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-06-18
Den 12te Juni Kl. 2 1/4 Eftermiddag afgik ved Døden paa Frederiks Hospital Student Carl Guldbrandsen, som Følge af det Saar i Underlivet, ham ved et Bajonetstik under Maneuvren d. 3 næstforhen saa ulykkeligen tilføiedes. - Sine Lidelser har han med en mageløs Taalmod, Blidhed, og Hengivenhed i sin Skiæbne, og som stemmede aldeles med det Forhold, han stedse viste som Menneske og som Søn. Ved Flid og agtværdig Stræbsomhed havde han ikke ubetydeligen forbedret sin Families ublide Kaar, denne maa nu i Fremtiden savne denne Understøttelse, paa sammeTid som den begræder den ædleste Søn i den Hedengangne. Dersom omhyggelig Pleie og utrættelig Tilsyn af Læger, saavel Nat som Dag, kunde være istand til at frelse et Menneskeliv fra Dødens Jernbaand, da maatte hans være bleven reddet. - Den Afdøde var næsten 20 Aar gammel, og skal blandt mange Sørgende have efter(Kbhvn.) ladt en nys trolovet Brud.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-06-18
Slagelse den 17de Junii. Den Glæde, som i Aar yttredes ved Hestevæddeløbet herved Byen maa vistnok tilskrives enkelte af de Personer, som erholdt Præmier. Blandt disse fortiener først at nævnes Proprietair Madsens Søn, omtrent 9 Aar gammel, som reed en sort Hoppe, tilhørende hans Fader, og endskiøndt han havde flere gode Ryttere at concurrere med, dog vandt første Præmie (300 Rbd.) Det var virkeligt et fornøieligt Syn at see et Barn med en saadan Færdighed og Bestemthed at styre sin Hest, og erholdt ogsaa hver Gang han reed forbi Publikum et mange Gange gientaget Hurraraab. En Bondedreng, som reed en fort Hoppe, tilhørende Gaardmand Ole Hansen i Lorup, erholdt ligeledes et glimrende Biefald, og vandt anden Præmie (50 Rbd.) ved Løbet for Bønderheste. Ved bokalløbet steeg Publikums Enthusiasme til det øieste, da Hr. Captain Recke, en rødskimmel Vallak, Klinko, reden af Privat-Beridet Henri nes fra Kiøbenhavn, erholdt Pokalen.