JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1832-04-03
Tirsdagen den 10de April førstkommende, om Eftermiddagen - Kl. imellem 3 og 5, bliver ved Auction fierde Gang opraabt for til den Høistbydende absolut og uden flere Auctioners Holdelse at bortsælges: Lyststedet No. 27 i Gientofte Bye, tilhørende Handelshusen, M. D. A. Meyer & Triers til Skiftebehandling. opgivne Boe. Auctionen afholdes paa Eiendommen, som efter den over samme optagne Vurderingsforretning bestaaer af en Hovedbygning til Gaaden, 2 Etager høi og en Kielderetage, grundmuret til alle Sider, med Steentag; for Enden af sidstmeldte Bygning er en dito, 1 Etage høi, grundmuret til alle Sider, med Steentag, en Bygning paa den anden Side af Hovedbygningen til Gaden, 1 Etage høi, at Muur og Bindingsværk, med Steentag; et dobbelt Locum. Til Stedet 3 Gaardspladse, indhegnede med Planke= og Stakitværk, En meget stor Hauge, som er indhegnet med Planke= og Stakitværk. i denne Hauge et Lysthuus af Tømmer og Bræder, med Straatag, en stor Deel Frugt- og vilde Træer, Ribs= og Stikkelsbær buske; en Frugthauge, indhegnet med Planke= og Stakitværk, hvori ligeledes en stor Deel Frugttræer. En Drivhauge, indhegnet med Plankeværk, hvori et Drivhuus, grundmuret, 7 Fag langt. Jmellem den store Hauge og Søen er en liden Eng. Conditionerne, hvorefter denne Eiendom, som er vurderet til 6000 Rbd. Sølv, sælges, saavelsom Vurderingsforretningen og de øvrige Eiendommen vedkommende Documenter, ere forinden Auctionen til Eftersyn hos Boets Curator Procurator Delbanco, boende i Kronprindsessegade No. 391.
Berlingske Tidende, 1832-04-03
Stævning. Tilforordnede i den Kongelige Landsover= samt Hof= og Stadsret; giøre L vitterligt: at efter Begjæring af Giæstgiver-Enke Christine Petersen med Lavværge og ifølge dertil forundt allerhøieste Bevilling af 17de f.M., bliver herved den eller de, som maatte have i Hænde et under 20de August 1813 til nu afdøde Herbergeer J. Petersen udstædt Jnterimsbeviisfor et til den daværende Rigsbank indbetalt Afdrag paa Bankhæftelsen i i Gaarden No. 58 ved Vestervold til Beløb 350 Rbd. 56 sk. rede Sølv, med Aar og Dags Varsel indstævnede, at møde for os inden Retten i Raad= og Domhuset her i Staden den første Mandag, som er ordinair Retsdag i September Maaned 1833, om Formiddagen Kl. 9, for, naar denne Sag vorder foretaget, med bemeldte Jnterimsbeviis at fremkomme, samt deres lovlige Adkomst dertil at beviisliggiøre, da, saafremt ingen inden foreskrevne TidsForløb med meerbemeldte Jnterimsbeviis skulde melde sig, Citantinden vil forvente og paastaae samme ved Dom mortificeret. Jfølge Forordningen at 3die Juni 1796 finder Forelæggelse og Lavdag ikke Sted. Dets til Bekræftelse under Rettens Segl og Justitssecretairens Underskrift. Kiøbenhavn, den 30te Marts 1832. (L. S.) Hoff.
Berlingske Tidende, 1832-04-03
proclama. ved Proclama, som er læst i den Kongelige Lands=Overret samt Hof= og B Stadsret i Kiøbenhavn den 14de dennes, ere Alle og Enhver, som maatte have noget at fordre i afdøde Urtekræmmer og Bud ved Urtekræmmerlanget Adolph Stegfried Selmer og efterlevende Enke Marie Christine, født Weyle, deres fælleds Boe, indkaldte med 12 Ugers Varsel til at anmelde og beviisliggjøre deres formeentlige Krav inden Varsels tidens Udløb for undertegnede Skiftecommission. - Ligeledes ere den Afdødes Arvinger indkaldte med lovligt Varsel, for at legitimere deres Arveret og iagttage deres Tarv under Boets Behandling, hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Den Kongelige Landsoverrets samt Hof= og Stads=Rets Skifte=Commission, den 16de November 1831. følge Kongelig allernaadigst Bevilling af 3die Februar d. A., som er tinglæst inden Grenaae Byetingsret den 20de samme Maaned og i den Kongelige Landsoverret i Wiborg den 5te dennes, indkaldes herved, sub poena præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, alle dem, som formene sig at have noget at fordre efter afgangne Kiøbmand Rasmus Bang i Grenaae under Randers Amt, til med deres Paastand at fremkomme og saadant deres havende Krav, inden foreskrevne Tids Forløb for os, som Arvinger efter bemeldte Afdøde, eller for mig Krigsraad Starck allene, at anmelde og beviisliggiøre. Grenaae, den 24de Marts 1832. K. Knudsen, F. W. Starck, Krigsraad og Toldinspecteur. Skibscapitain og Dannebrogs i Grenaae, Ridder af mand, samt Eier og Dannebroge. Beboer af Nimtofte Mølle i Randers Amt. J. L. Jespersen, Examinatus juris og Forvalter ved Stamhuset Ausumgaard i Ringkiøbing Amt.
Berlingske Tidende, 1832-04-03
Ved Proclama, som vil blive læst i den Kongelige Lands Overret sam B. Hof= og Stadsret førstkommende Mandag den 2den April, ere Alle og Enhver, som maatte formene sig at have Noget at fordre i Stervboet efter afdøde Grosserer Lazarus David og ligeledes afgangne Hustrue Serine, fød Melchior, indkaldte med 12 Ugers Varsel til for os undertegnede inden nysnævnte Tids Forløb, fra dette Proclamaes sidste Bekiendtgiørelse i Altonaer-Mercur at regne, at anmelde og beviisliggjøre deres formeentlige Krav. Ligeledes ere de Afdødes Arvinger indkaldte med lovlig Varsel til at legitimere deres Arveret og iagttage deres Tarv under Boets Behandling; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Kiøbenhavn, den 26de Marts 1832. Som allernaadigst beskikkede Skiftecommissarier i Boet. Peder Jacobsen Tetens. Meyer Abrahamson, Assessor i den Kongl. Lands=Overret samt Procurator ved bemeldte Ret, Hof= og Stadsret, boende i Silke, boende i Kronprindsensgade. No. 37. gaden No. 45.
Berlingske Tidende, 1832-04-03
Med Proclama, der er læst ved Horsens Byeting og vil blive læst ved den Kongelige Landsoverret i Wiborg, ere Creditorerne i Boet efter den her i Horsens afdøde Avlsbruger og forrige Bomforpagter Mikke Erichsen, med 12 Ugers Varsel indkaldte, til for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og bevise deres formeentlige Fordringer; hvilket saaledes bekiendtgiøres. Tillige indkaldes herved med lovligt Varsel Arvingerne, saavel efter bemelde Mikkel Erichsen, som efter hans tidligere afgangne Hustrue Ellen Cathrine Erdtmann. Ræder. Skifteretten i Horsens, den 22de Marts 1832. Ved Proclama, der er læst ved Horsens Byeting og vil blive læst ved Landsoverretten i Wiborg, ere alle og enhver, der maatte formen at have noget at fordre i Boet efter afdøde Madame Mette Kirstin Hegelund, født Lauritzdatter, og efter hendes tidligere afdøde Mand Kiøbmand Jacob Rasmussen Hegelund her i Horsens, med 12 Ugers Varsel blevne indkaldte, til for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og bevise deres Fordringer; hvilket endvidere herved bekiendtgiøres. Skifteretten i Horsens, den 22de Marts 1832. Rædet.
Berlingske Tidende, 1832-04-03
høitagtede Medlem Ge Schimmelmann. - 3 i en lang Række af Aa Fremme, og skiænkede det al den Opmærksomhed, som hans mange vigtige offentlige Forretninger tillod. Efterat Regnskaberne for det Classenske Fdelcommisses Godser i Falster for 1830 ere ørigen.
Berlingske Tidende, 1832-04-03
af en Kongelig Renteskriver reviderede og at under. tegnede Direction qvitterede, nedlægge vi herved allerunderdanigst for Deres Kongelige Majestæt FidelCommissets Balance for Aaret 1830, og anføre tilmeldte Aar. Sølv, uur og ning, hvoraf Stiftelse. andrager Fidel=Commissets Bi saaledes egentlig 1,180 Rbd. Sølv.
Berlingske Tidende, 1832-04-03
Hvilken allerhøieste Resolution det har behaget det Kongelige Danske Cancelle under 24 Marts soslede at commere Directionen. man nu omme Betlie
Berlingske Tidende, 1832-04-04
Udenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1832-04-04
London, den 23de Marts. Et særegent Syn paa den politiske Skueplads er den nuvær rende Franske Marines Virksomhed. Frankriges Fjender i det Britiske Parlament var hidtil alt for fortsynede til at berøre dette Punkt. Foruden den under de ældre Bourboner foretagne Expedition til Algier, have siden de to andre til Lissabon og Ancona beviist, at Frankrige ogsaa ved sin Marine veed at gjøre sin Jndflydelse gieldende og værne om sin Julirevolution. Efter Forlydende har det Østerrigske Cabinet tilbudet vort Hof, at romme de Pavelige Stater, naar Frankrige vilde gjøre det Samme, at de Franske Ministre ville antage dette, af vore understyttede, Forslag, er neppe nogen Tvivl underkastet. Ancona er vist ikke besat af Erobresyge, men til Selvforsvar og Vedligeholdelse af Ligevægten, og Lord Palmersion statuerede forleden Aften i Parlamentet, med fuldkommen Sandhed den Sætning at en Regjering, der er saa svar, og i den Grad har tabt sine Borgeres Tiltroe, at den maa kalde en anden Mand til Hjelp aldeles ikke kan regnes til de uafhængige Stater, og ingen Føj har til at beklage sig over, at en anden Stat ei allene protesterer mod en saadan Intervention, men ogsaa vælger kraftige Forholdsregler. Man glemme ikke, at dersom de Romerske Stater ere nær ved Lombardiet, saa er Sardinien Frankriges umiddelbare Naboe. Det, som Vilhelm Iil ved sin Thronbestigelse gjorde for England, maa Ludvig Philipps Ministerium nu gjøre for Frankrige. Det bør ikke taale nogen Coalition imod sig, dersom det ikke vil begaae et Selvmord paa dets egne Jnstitutioner.
Berlingske Tidende, 1832-04-04
Det er et mærkeligt Factum, at Underhuset kun har sauctioneret den saakaldte Mutiny=Bill, der maa fornyes hvert Aar, til den 25de April. Dersom det ikke fornyer den, saa er Armeen factisk opløst, da Udbetalingen af Solden ophører; dette er i England den borgerlige Friheds største Palladium imod Bayonet, terne. Det vil nu vise sig hvad Lorderne ville gjøre. Hertugen af Wellington, der unægteligen er en characteerfast Mand, skal ikke have kunnet skiule sin Bekymring over, at Underhuset kunde gjøre dette Skridt.
Berlingske Tidende, 1832-04-04
Den Hanoverske Tidende (som med dette Aar er begyndt, tildeels har en officiel Characteer og udgives af den berømte Lærde, Archivraad Dr. Perz, Kongelig Hanoversk Historiograph. indeholder blandt adskillige Correspondentssartikler fra London og saa følgende: "Hvo der blot af vore offentlige Blade vil bedømme vore Anliggender, maa nødvendigen forledes til mangen Vildfarelse. Mange af hine offentlige Blade redigeres af Mænd, der betragte ethvert Anliggende ikke som Gienstand for samvittighedsfuld Overveielse og Bedømmelse, men som en Handelsvare. J en Privatsag kan man kjøbe selve The Times og mangt en andet offentligt Blad, naar man betaler raisonabelt, og hvad offentlige Anliggender angaaer, da spørge hine Blades Redacteurer og Eiere ikke altid om hvad der er det Rette, men om hvad der er det Fordeelagtigste. Det er derfor intet Under, at man hylder Massernes onde Lidenskaber og opvarter Publicum med utallige Logne. Den Usandhed, som fornemmelig gaaer i Svang, er vort Aristocraties Tyrannie; med denne Usandhed, har man intriqueret Hertugen af Wellington ud af Ministeriet; han er vel ingen Taler, som dette Lands Ministre bør være men han er en Cato i Retsindighed. Lord Grey er en Mand af Veltalenhed, men selv hans Venner drage i Tvivl, om han har de øvrige Egenskaber, der fordres af en stor Statsmand. -Man vilde tage høiligen Feil, om man holdt Lord Grey for noget Andet end for den stolteste Aristocrat, og Hertugen af Wellington for noget Andet end er høihjertet John Bull, hiin er snild og veltalende, denne er ærlig og stundom altfor diærv Denne Charakteristik gielder ogsaa om begge de Partier, hvis Høvdinge begge disse berømte Mænd ere Den i Aaret 1788 anlagte Engelske Colonie i Ny-Syd Wales, hvis første Befolkning, 18 Børn iberegnede, kun bestod at 1040 Jndividuer, talte i Aaret 1824 henimod 37,063 Jndvaanere, hvoriblandt 13,811 Forbrydere; de Øvrige vare frigivne Deporterede, Emigranter og Børn, der vare fødte i Australien.
Berlingske Tidende, 1832-04-04
J Aaret 1830 var denne Befolkning stegen til 50,000 Jndividuer.
Berlingske Tidende, 1832-04-04
J 1820 vare 450,000, men i 1830 een Million Acres Land dyrkede, og Colonien eiede rige Hjorder af Hornqvæg og Faar, saa at 5000,000 Pd. Uld udførtes derfra i sidstnævnte Aar. De sex hidtil anlagte Byer ere i en blomstrende Tilstand; man har opdaget Steenkuls-, Kobber, sølvholdige Blye og fortræffelige Jern miner. Climatet er i alle Coloniens Egne sundt; endnu har man ikke bemærket nogen endemisk Sygdom, og Dødeligheden forholder sig der ligesom i Europas sundeste Egne.
Berlingske Tidende, 1832-04-04
Paris, den 25de Marts. Medens Urolighederne synes at være aldeles dæmpede i det Sydlige Frankrige, antager Tilstanden i det Vestlige en saare betænkelig Characteer. Det store Antal af de der iværk satte Fængslinger kan ikke naae de egentligen virksomme Jnsurgenter, om man ellers tør kalde Røverbander saa; naar Faren truer, flygte de ind i utilgjængelige Skovtykninger, angribe og plyndre derfra de Forbireisende uden at bekymre sig om deres politiske Meninger. En vis Tarrien, der af fine Kammerater kaldes Løvehjerte, skal være en af Hovedcheferne for disse Bander, og staae i Forbindelse med Holyrood, hvorfra han understyttes med Penge.
Berlingske Tidende, 1832-04-04
Her er nyelig udkommen Begyndelsen af Ludvig den XVIIldes Memoirer, udgivne ved Hertug Decazes. Af hiin, det uforkasteligste Vidne, meddeles her Efterretninger, tildeels paa en naiv Maade, som stadfæste den Mening, at ei allene Stormens Heftighed, men ogsaa Styrmændenes Uduelighed og Kraftsløshed, var Aarsag til at Statskibet strandede i Revolutionen. Prindserne af det daværende Kongelige Huus troede bona sidde, at Statens Jndtægter stode til deres Disposition, til deres Luner, Maitresser og Heste. Da intet Budget discuteredes eller bekjendtgjordes, saa forstørrede et avindsfuldt Rygte naturligviis Summen af Jndtægterne, Misforholdet i Udgifterne, det uhyre Deficit og Hoffets Luxusudgifter. Ludvig Kyldes Menneskekjerlighed; hans personlige Sparsommelighed, hans Beskedenhed formaaede ikke at dæmpe Stormen. De, der stode Kongen nærmest; de, der paastode at være Thronens Stytter, gjorde større Skade, end Oppositionsbladene, les hommes de lettres," og alleslags Utilfredse, selv med den værste Villie, nogensinde formaaede. - J Memoirernes første Deel Pag. 280 og 81 fortælles følgende Anecdote: Greven af Artois indlod sig i en Forbindelse med den berømte Hetære Duthe, som allerede have ødelagt mangen en fremmed og indenlandsk Daar ved hendes overvættes Ødselhed. Da en Fransk Prinds gjorde hende den Ære, at erklære sig for hendes Elsker, troede hun, at kunne uindskrænket byde over alle Landets Skatte. Hun kjøbte og bestilte de kostbareste Sager af alle Slags, og snart strømmede Regninger ind paa Prindsens Casse. Cassereren erklærede snart, ikke længere at kunne betale. Da lod Prindsen Finantsministeren Turgot komme og forlangte, at han skulde clarere alle Damen Duths Regninger. Finantsministeren gjorde Jndvendinger, Prindsen blev meget opbragt paa ham. Sagen kom for den retsindige Kong Ludvig V., som i Begyndelsen blev meget unaadig mod Prindsen, men snart formildedes ved Dronningens og Greven af Provenges Forbønner. Alle Regningerne paa Prindsens Hetære betaltes af Statscassen.
Berlingske Tidende, 1832-04-04
Jtalien. Rom, den 15de Marts. De pavelige Tropper have nu trukket sig i Norden til Ferrara, og i Syden til Cesena og længere indtil Spoleto. Zamboni siges at være i Bologna beskjeftiget med at hverve 4 til 5000 Bønder fra Romagna til Soldater. Af denne Plan lover man sig, at Pavestaten skulde vorde rømmet af alle fremmede Tropper, fordi man da vil tro sig stærk nok til, at blive Herre i Landet. Vist nok er denne Plan gavnligere og mindre kostbar, end den projecterede, saa meget ønskede, men, som det synes, undførlige Antagelse af Schweizer-Tropper. J Rom selv har man allerede i lang Tid havt i Sinde, at oprette et Tydskt Regiment, med hvis Organisation en herværende Tydsker skal være beskjeftiget. Hvorfra vil man tage dette, af de Schweizere, som, efterat have udtjent i Neapel, vende tilbage, lader vel een og anden sig overtale, men det vil ikke være tilstrækkeligt, dersom man ikke vil antage at deres indvortes Værd kan erstatte deres Mangel i Antal. Amerie a.
Berlingske Tidende, 1832-04-04
Breve fra Lima af 18de Novbr., der over New-York ere komne til England, berette, at et skrækkeligt Jordskjelv den 9de Novbr. ødelagde Byen Arica, ja endog omstyrtede Bygningernes Mure i det 14 Mile derfra liggende Tarma; i Arica laae næsten alle Huse i Gruus. Stødet bemærkedes lige til Areqvipa og Islay. - General Riva Aguero, Perus Præsident i Aarer 1823, som var landsforviist til Chili, vendte med et Engelsk Krigskib tilbage til Callao og Lima, hvor han nød en velvillig Modtagelse. Han fordrer lovlig Undersøgelse af de Jntriguer, han beskyldtes for at have indladt sig med i Spanien, for at udvirke sin Gjenindsættelse, dersom han frikjendes. Fredspræliminairerne med Bolivia vare allerede sluttede. De Peruanske Krigsskibe Libertad og Congress, som Mandskabet i et Mytterie havde udleveret til Bolivianerne, ere allerede givne tilbage.
Berlingske Tidende, 1832-04-04
J Løbet af forrige Aar ere omtrent Halvtredssindstyve Tusinde Personer udvandrede til Canada, og deriblandt mange agtbare og formuende Familier. Beretningen om de derværende Colonister lyde meget gunstigt, alle Livets Fornødenheder ere her meget billige Daglønnen er derimod meget høi.
Berlingske Tidende, 1832-04-04
Ifølge Efterretninger fra Cincinnati i de Forenede Stater, af 17de Febr. har Ohios Overskriden af dens Flodmaal foraarsaget en frygtelig Oversvømmelse, der har gjort megen Skade, Tabet i Cincinnati er uberegneligt. J en betydelig Omkreds vare Alle flygtede og man saae Kirker med deres Taarne, og Broer drive ned af Missisippi.
Berlingske Tidende, 1832-04-04
New-York, den 1ste Februar. Det nationalerepublikanske Convent, som holdt sine Møder i Baltimore og nu har opsat disse, har udstedt en meget udførlig Adresse til den Americanske Nation; den fylder adskillige Spalter i Bladene og indeholder en kort Udsigt over General Jacksons hele Bestyrelse; han beskyldes deri for den største Jnconseqvents med Hensyn til hans tidligere Erklæringer; for aabenbart at have brugt og lønnet en bestikkelig Faction; for Uretfærdighed og Mangel paa Ædelmodighed mod hans Formænd i Bestyrelsen, for Tvetydig hed i Henseende til de foruroeligende Spørgsmaal angaaende Toldtarisen og de indenlandske Forbedringer, for at have ringeagtet og tilsidesat Jndianernes Rettigheder, og for den høieste Grad af Ligegyldighed mod den sædvanlige Anstændighed og mod Menneskenes Omdømme i Særdeleshed, i Anledning af Tvisten i hans Cabinet og dettes Opløsning. For at raade Bod paa disse Onder, for at bringe Regjeringen i den forrige ordentlige og værdige Gang, og for at bevare Landet for blotte Partie=Redskabers Jndflydelse, - siges i Adressens Slutning. - foreslaaer Conventet Dhrr. Henry Clay og John Sergeant som Candidater til Præsidenturet og Vice=Præsidenturet. (Af Preuss. Staatzig No. 89.)
Berlingske Tidende, 1832-04-04
Loven angaaende Cherokesernes Landeiendomme i Georgien bestemmer, at disse skulle fordeles ved et Lotterie, med Undtagelse af de Strækninger, som for Øjeblikket beboes af Cherokeserne, og af dem, som man antager for de guldrigeste. De sidste, der omtrent udgjøre 1,500,000 Acres, ere Gjenstanden for en anden Lov, som bestemmer et særegent Lotterie for disse, den skal trækkes paa samme Tid som det første. J Handels-Tidenden siges i den Anledning: "Denne Lov inddeler den reserverede Landstrækning i Lodder paa 40 Acres, og bestemmer for enhver af Georgiens Borgere, der har fyldt sit 18de Aar og boet tre Aar i Staten, et Lod, om han endog har faaet en Gevinst i det første Lotterie, og for enhver gift Mand nok et Lod; 40,000 Lodder skulle uddeles og ethvert betales med 10 Dollars. Alle vore Borgere faae, i Kraft af denne Bill, Part i dette Eldorado, og paa Lodderne har Staten, naar Omkostningerne fradrages, en Profit af 300,000 Dollars. Billen passerede Senatet med en Majoritet af een eneste Stemme og Repræsentanternes Kammer med en Pluralitet af 75 mod 30 Stemmer. Paa denne Maade berøves Cherokeserne paa engang baade deres Guldgruber, og deres Landeiendomme, med Undtagelse af dem, som de for Øjeblikket beboe, ved den mod de Svage og Værgeløse udøvede Vold. Os maatte fattes Ord, dersom vi vilde udtrykke vore Følelser ved det Uretfærdige i disse Forhandlinger. Georgiens tilsomme Hastværk og Ubetænksomhed i denne Sag har forhauset os i høieste Grad.
Berlingske Tidende, 1832-04-04
En Deputation fra Wyandott- og Seneca-Jndianerne er paa Veien til Washington, for at protestere mod Ratificationen af de ved Regjeringens Agent, Hr. Gardener, sluttede Tractater med deres Stammer. De paastaae, at man skammeligt har bedraget dem og at Hr. Gardener har truet dem med, at dersom de ikke udvandrede godvilligen, saa vilde Staten Ohio tage lignende Beslutninger mod Jndianerne som Georgien, og paa Præsidentens Beskyttelse kunde de ikke gjøre Regning.
Berlingske Tidende, 1832-04-04
Berlin, den 28de Marts. Her har det Rygte udbredt sig, at Efterretningen om Kongen af Hollands Ratification af Tractaten er ankommen hertil den 25de Marts. Det er ingen Tvivl underkastet, at Tractaten af 15de Novbr. f. A. ikke er antagen i hele dens Omfang, men at de betingelser ere tilføiede, der foresloges af det Preussiske og understyttedes af det Russiske Hof. De Depescher, som den sidst fra London ankomne Coureer medbragte, ere efter Forlydende meget vigtige, og man er ikke lidet nysgierrig efter at vide, om deres Jndhold angaaer den i Brusselske Blade udspredte Efterretning om Conferencens Ophævelse. Dette erfare vi vel først om 10 eller 12 Dage. - Dette Rygte er vel almindeligt, men fortjener ingen større Tillid end ethvert andet Rygte, før det officielt bekræftes.
Berlingske Tidende, 1832-04-04
J Preussen opholde sig endnu 4200 Polakker, der til Skibs skulle bringes til Frankrige, dersom de ikke vilde vende til bage til Polen eller kunne anbringes i Preussen. Den Franske Regjering er imidlertid aldeles ikke tjent hermed, og skal saa meget mueligt søge at afvende dette Besøg; den Polske Soldanyder i Preussen 3 1/2 Sølvgroschen, altsaa næsten 3 Agute Groschen, hvoraf Bonden, hos hvem han er indqvarterret, faaet 3 Sølvgroschen for hans Forpleining, og Polakken beholder 6 Penninge til andre Fornødenheder. J Frankrige erholder Polakken 3 Sous, altsaa omtrent 1 god Groschen, om Dagen; det er altsaa meget naturligt, at de ikke synes godt om at være der, og derfor ville til Nordamerica. - Uroelighederne i Kongeriget Preussen ere standsede, og vi haabe, at de ikke ofterville udbryde. - Den her arresterede Americaner Howes Sag undersøges endnu; man har fundet Breve fra bekjendte Fransk mænd hos ham, hvoraf sees, at han skulde formaae Polakkerne til at vægre sig ved, at drage hjem til deres Fæderneland.
Berlingske Tidende, 1832-04-04
Om faa Dage udkommer en officiel Efterretning om den Preussiske Regjerings Forhold til Polakkerne, fra deres første Ankomst paa Preussisk Territorium; - man længes meget et ter den. De faa Rumere af den Tydske Tribuner og uder Westboter, som ere komne hertil, have ganske forfeilet deres Øjemeed, hvilket man kunde vente af deres Tendents; de gave tvertimod de gamle Aristocrater Vaaben i Hænde imod Aarhundredet; og det ringe Antal, som holder stræng Censur for nødvendig, opløfter sin Stemme og gjør endog Profelyter. Disse Mennesker og de revolutionære Blade skade Trykkefriheden meer end alle Ultrablade tilhobe.
Berlingske Tidende, 1832-04-04
Udenlandske Efterretninger. Fra Holsteen. - Det Kongelige Rescript, ved hvilke vor ædle Monarch sammenkalder de erfarne Mænd fra Hertug, dømmerne Slesvig og Holsteen, at møde i Kjøbenhavn, for det at raadslaae og afgive deres Betænkning om de allerede udarbeidede Lovudkast angaaende Provindsialstændernes Jndførelse, har i hele Landet opvakt de gladeste Forventninger. Blandt disse 29 Mænd ere begge Cantslere, i Slesvig og Holsteen. Af de øvrige 27 høre 7 til Ridderskabet (sammes Secretairer iberegnede)