JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1788-04-21
Mandagen den 28de April førstkommende, om Eftermiddagen Kl. imellem 2 og 4 Slet, bliver Hr. Agent Peter Applebyes Boes Gaard med dertil hørende Hauge, beliggende i Overgaden oven Vandet paa Christianshavn No. 199 og 200 Litr. A. ved offentlig Auction FE M Te og sidste Gang opbuden for til den Høistbydende absolut at bortsælges. Samme Gaards Beskaffenhed er i Følge Vurderings Forretningen saaledes: Gaarden bestaaer til Gaden af 16 Fag Grundmuur 2 Etager høi med Kielder under, over Porten er anbragt en Altan med Jern Gelænder=Værk. Et Side=Huus paa 8 Fag, hvoraf de 5 Fag er Grundmuur, en Etage høi med gebrokken Tag, i samme indrettet til Hestekald med Krybber og Hækker. De 3 Fager to Etage høi. Ved Enden af Stald Bygningen er 2 Fag Muur og Bindingsværk 2 Etager høi, til Locum og Hønsehuus. Et Baghuus paa 4 Fag med fælleds Væg, som er indrettet til Vogn, Remisser. J Gaarden en fælleds Vandkam med Opstander og Jern Pomperedskab. Dernæst Haugen, som er indhægnet med 5 Fag Stakitværk og i Haugen Plankeværk 30 Fag. Et stort Gaardsrum broelagt med Kampesteen. Overalt i Værelserne er to 3 Etage Vindovne, 8 to Etage og 7 enkelte dito; og ei Stædet behørig Brandredskab Alt efter berørte Forretnings nærmere Omformeldning. Gaarden er asseureret for 7800 Rdlr. hvoraf Præmien cesserer af 2900 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1788-04-21
Tirsdagen den 29de April førstkommende, om Formiddagen Kl. 9 Slet, bliver endeel Gods og Løsøre, bestaaende af Tin Kobber, Malin, Messing, Jernfang, Porcellain og Steentøy, Glas og Boutellier, Mahonie og andre Meubler, Trævahre, Linned, Sengeklæder, med videre, samt endeel Bøger i det Danske, Tydske Latinske, Franske og Engelske Sprog, ved Auction bortsolgt i Gaarden No. 65 i Studiistræde, imod Betaling naar forlanges til Procurator Wosemager, boende i Gothersgade No. 21., hvor saavelsom i tredie Etage paa Auctionsstedet Catalogi ere at bekomme.
Berlingske Tidende, 1788-04-25
Cronstad, den 25de Martii. Forliset, som Fienden sidst led ved Oradie, var ikke tilstrækkeligt til at afskrække den fra et lige Forsøg paa nye. De vovede det i Gaar, omtrent 4000 Mand stærk, hvoriblant 500 Ryttere og 800 Fodfolk vare virkelige Tyrker, at angride Klostret Sinai. Deres Anfald paa vore Forposter var saa pludseligt, at Oberlieutenant Geitz, som commandeerte samme, neppe en Gang kunde løsbrænde Kanonerne, førend de vare ham paa Halsen. Langsom og bestandig stridende trak han sig tilbage med sit Mandskab til Klostret, hvor der laae en Division af det andet Sekler-Regimente, under Capitain Raubers Commando. Da man i denne Skynding ikke kunde spænde Heste for Kanonerne, saa maatte man lade Artillerievognene i Stikken, og de brave Seklerstrak selv Kanonerne lige indtil Klostrets Port, men da samme var for trang, maatte man lade sig nøie med at bierge de blotte Kanoner i Klosteret, paa hvilket Tyrkerne gjorde et rasende Angreb. Vore modtog dem med den forigste Jld, og næsten intet Skud feillede; men omendskiønt mange af Fienden faldt, lode de dog ikke af fra deres Raserie. Deres Anfører stod bag Tropperne, ophidsede dem, og nedsablede med egen Haand enhver, som vilde vige tilbage. De gik saa vidt i deres Raserie, at de fyldte Graberne med deres Døde og stormede løs paa Slottet. Men ethvert Angreb blev forgieves, saa tapper Modstand gjorde vore Sekler indtil Fienden stak Træklostret i Brand. For Vore blev der nu intet andet tilovers, end at forlade Klostret i Fald de ikke vilde blive Rov for Luerne, hvorpaa de i beste Orden trak sig tilbage til Grændserne. Tyrkerne, modløse over Seklernes Tapperhed, retirette uden at vove et nyt Foretagende, og Efterlode over 300 paa Valpladsen. Vort Forliis bestaaer i 12 Døde, hvoriblandt Premierlieutenant Geitz, som Tyrkerne strax huggede i Stykker, efterat han med egen Haand havde nedlagt 3 af dem, og 32 Saarede, af hvilke 6 Allerede ere døde. Klosteret er paa nye igien bleven besat af vore Folk, omendskiønt den største Deel af samme er afbrændt.
Berlingske Tidende, 1788-04-25
Syrmien, den 30te Martii. Den for nyelig ved sin Tapperhed berømt blevne Anfører for Partiegængerne, Kocsa, har for faa Dage siden atter taget nogle Tyrker fangne, og frataget dem endeel Brevskaber, som Bassaen af Belgrad vilde sende til Jagodina. - Tvende Christne fra Belgrad, Tømmerfolk af Profession, vare saa lykkelige at undvige fra denne Fæstning, og kom i Gaar til Semlin. Jntet kommer efter deres Fortælling Tyrkerne mere fremmet for, end den Omstændighed, at man giver dem saa megen Tid, hvilket gjør den høist opmærksomme De kunde ei heller noksom beskrive den store Mangel, som allerede hersker i Belgrad. Af Meel findes der intet mere.
Berlingske Tidende, 1788-04-25
En 20 Aars gammel Hirse=Forraad, der er ormestukken og fordervet, har man i denne Nød skrabet frem fra et Magazin, ladet denne slette Frugt mahle og bage Brød deraf, men det foraarsagede Væmmelse og var ganske uspiseligt. Af Riis, dette Tyrkernes sædvanlige Næringsmiddel, er nu lidet eller intet at bekomme, og saaledes ere alle Efterretninger overeensstemmende deri, at de i Belgrad lide stor Mangel, omendskiøndt man i Begyndelsen drog disse Fortællingers Sandhed meget i Tvivl. Med Kiød derimod ere de tilstrækkelig forsynede. - Bemeldte Tømmerfolks Udsagn stadfæstes ved følgende: "J Gaar bragte en Speider den Efterretning til Semlin, at Belgraderne have af Fortvivlelse fattet den faste Beslutning, at vove et Anfald paa bemeldte Grændsestæd, det maae koste hvad det vil, da de hellere ville døe, og som de sige, blive Mahomed helligede, end længere taale den trykkende Mangels Plager; man har derfore i Nat fordoblet Vagterne i Staden og Piqveterne rundt omkring, saa at alting staaer i en sammenhængende Kiæde." - Speideren berettede videre, at 1000 Mand Tyrker holdte sig tillige færdige, for at overfalde de nærmeste Stæder omkring Belgrad, og at bemægtige sig alt Forraad af Brød og Meel, som de kunde finde hos de Christne. Til denne Plyndring tage de end- og den grædske Biskop i Belgrad og nogle andre anseelige Christne med sig, for at bruge dem som Forbedere, dersom de paa deres Streiferier skulle komme i Fare. Da vore Partiegiængere hørte dette, bad de om Tilladelse, at maatte begive sig derover, for at gjøre deres Paarørende og Venner Bistand, eller giøre Forsøg paa at rædde deres Biskop, og bringe ham med sig herover.
Berlingske Tidende, 1788-04-25
Om Sagernes Forfatning imellem Belgrad og vor Armee, tale nogle saaledes: "Endnu seer man intet af den Tyrkiske Hovedarmee, som skal hielpe til at forsvare Belgrad, og den ne Plads har heller ingen anden Hielp, hvorpaa den synderlig sig kan forlade, og giøre os en frygtelig Modstand. Vores i denne Egn forsamlede Magt er derimod stor, er tilstrækkelig til meere end en Fæstnings Erobring; alt hvad der behøves til Beleiringen, haves i Overflødighed, og alting ligger færdig til Angreb; Veiret, hvorover man hidindtil klagede, er nu gunstig til Udførelsen af Verket, der ei heller meere hindres af Monarchens Fraværelse, som nu er selv tilstede og beseer de fortreffelige Anstalter; og dog merker man endnu denne Time ikke til noget Alvor. Skal man vel troe dem, som ville sige os: at en mindelig Afstaaelse er ikke ret langt borte?" J Semlin blev i Gaar bekiendtgjort, at alle de Jndvaanere, som vilde bidrage Deres til Stedets Forsvarelse, saavelsom de, der hellere vilde begive sig bort, skulde møde paa Raadhuset for at lade deres Navne antegne. Det blev tillige forbudet alle og enhver, uden Persons Anseelse, at nærme sig de Kanoner, som allerede findes der, eller maatte ankomme, og ei med Nysgiærrighed at betragte samme.
Berlingske Tidende, 1788-04-25
Ancona, den 1ste April. Fra Bosnien har man den Efterretning, at Pachaen af Negroponte, som commanderer en liden Division af 3 Krigsskibe, og efter det slette Udfald af Operationen mod Scutari var i Begreb med at forlade Gelfo, har faaet udtrykkelig Befaling fra Divanet, at forblive sammesteds; men at Ridder Emo holder ham indsluttet ved Øen Corfu, for at tvinge ham til ikke at foruroelige det adriatiske Hav, og begive sig til det Ottomanniske Levante. Man er nysgierrig efter Udfaldet paa denne Sag. Saa meget er vist, at Porten meget frygter for Mahmuds Magt, og skal i et nyt Firman have lovet ham en fuldkommen Forladelse, i Fald han vilde sagte imod dens Fiender; men han vedbliver sit Forsæt, at giøre sig til uafhængig Herre i sin Provinds. Frygten for denne Pacha er vel ogsaa Aarsag til, at Capitain Pacha har faaet Ordre fra Storherren, at begive sig med sin Flaade ikke til det sorte Hav, men til Durazzo, for i Forening med Landtropperne at standse denne saa frygtelige Oprørers Progresser. Nogle formode dog, at dette er et blot Paaskud, og at Hensigten er at overfalde det Østerrigske Littorale, hvor dog alting er bered, og det heder endog, at der hastes med den Russiske Flaades Afreise for at hindre Tyrkerne i deres Foretagender.
Berlingske Tidende, 1788-04-25
For Resten er den Activitet, som nu hersker i Constantinopel ved Rustningerne baade til Lands og Vands, utroelig, alle Stænder beskieftige sig dermed, og man finder i de Tyrkiske Aarbøger intet Exempel paa samme. Tyrkerne, som nogle moderne Skribentere have udgivet for halve Machiner, ere nu alt for fyrige, og gaae til Verks med største Fo righed i Krigsanliggenderne.
Berlingske Tidende, 1788-04-25
Fra de Tyrkiske Grændser, den 2den April. Den Neapolitanske Minister i Constantinopel sender nu sine Depecher 2de Gange hver Maaned til sit Hoff, nemlig den 10de og 25de; Den Spanske sender sine den 1ste og 15 over Ancona, og den Venetianske den 4de og 19de. Posten som den 11te Februarii afgik fra Constantinopel til Wien, er endnu ikke ankommen til sit Bestemmelses-Sted, omende skiøndt han var forsynet med Pas fra Divanet, og blev ledsaget at 2de Janitskarer. - Dæmningen, som man anlægge fra Semlin langs ned af Donau paa den Keiserl. Side, vil blive et Mesterstykke, naar den kommer i Stand. Grundvolden har 16 Favnes Bredde og Overfladen 12. Den Høide overstiger den, som Donau har ved de stærkeste Oversvømmelser. Desuden vil denne Dæmning blive en Beskytelse imod Tyrkiske Krigsoperationer og tiene til en altid be farlig Landevei. Tyrkerne indsee Vigtigheden af dette Ver og søge at hindre Arbeiderne.
Berlingske Tidende, 1788-04-25
Warschau, den 12te April. J Følge Efterretninger fra Grændserne, er der endnu ikke forefaldt noget merkværdigt imellem de tvende Keiserl. og den Tyrkiske Armee, eftersom Veiene ere endnu stedse slemme men der giøres saadanne Anstalter, at man med det første kan vente vigtige Optrin. - Man vil have vis Efterretning om, at Pesten igien har yttret sig i Constantinopel, og at der des angaaende føies adskillige Anstalter, paa det den ikke i disse Krigsomstændigheder videre skal udbrede sig. J Henseende til Breve skal man og allerede have gjort saadanne Jndretninger, at man i den Henseende intet har at frygte. Mang formode, at dette Tilfælde maaskee kunde bidrage noget til, at Freden, hvorpaa der endnu bestandig stærkt arbeides, kun de komme i Stand.
Berlingske Tidende, 1788-04-25
Den Ruussisk Keiserlige General von Soltikow er allere de rykket ind i Buckowine med 12000 Mand, og Prindser af Coburg staaer med sin Krigshær næsten ganske i Moldau Efter Rygtet have Russerne nu slaget 3 Skibsbroer over Duiester, og vilde allerede i Slutningen af forrige Maane gaae over denne Broe. - Til Oczakows Beleiring føie Russerne nu de største Anstalter. J Slutningen af forrige Maaned har Feldmarskal Grev von Romanzow paataget sig Commanden over den store Armee. Samme Armee har nu end- og i Pohlen stort Tilløb, og Polakkerne lade sig villigen hverve. - Jøderne, som hidindtil have begivet sig i Østerrigs Krigstieneste, have først antaget den Christelige Religion og i Brødy ere 26 af dem blevne døbte.
Berlingske Tidende, 1788-04-25
Fra Constantinopel har man den Efterretning, at de i Begyndelsen til Oczakow bestemte 80000 Mand Tyrker skulle nu marchere til de Pohlske Grændser, for sammesteds at bruges imod de forenede Østerrigere og Russer.
Berlingske Tidende, 1788-04-25
Østerrige, den 12te April. Den Keiserl. Kongel. Jnternuntius, Hr. Baron vor Herbert, ventes daglig til Wien; men man har endnu ingen authentisk Efterretning om, at den Russiske Gesandt i Constantinopel er sat i Frihed. J øvrigt melde Breve fra Constantinopel af 22de Februarii, at den store Tyrkiske Armee, havde forsamlet sig paa Sletterne ved Adrianopel, og skulde sidst i Martii Maaned bryde op derfra i 3 Corps. Det første under Storviziren er 100000 Mand stærkt, og er bestemt imod Servien; det anden paa 60000 Mand anfører Sera skiern af Silistria imod Bessarabien, og det tredie under Commando af den forrige Reis Effendi, 60000 Mand stort, marcherer imod Moldau og Wallachiet. - Den berømte Russiske General Münnichs Planer til den beste Maade, at føre Krig med Tyrkerne, samt hans derover med Engen og Khevenhüller førte Brevvexling bevares omhyggelig i den Keiserl. Bogsamling i Petersborg, og man siger, at begge de krigførende Magter ikke vilde lade samme blive ubenyttede, dersom Krigen fortsættes.
Berlingske Tidende, 1788-04-25
Fra Moldau og Wallachiet skulle meget behagelige Efterretninger være indløbne til Hs. Majestæt Keiseren. Man vil nemlig udgive for tilforladeligt, at en af de der værende Fornemme har offentlig erklæret sig for Østerrige, og vilde med et betydeligt Corps udvalgte Tropper forene sig med Vore. - Hs. Majestæt Keiseren, der ligesaa ædelmodig og rigelig belønner den virksomme og tappre Kriger, som han vise Strænghed imod den feige, skal nyelig iblandt en Mængde Generaler og andre Officerer have udlade sig saaledes: "Friderich den Store, min og Eders Lærer, har Ret: Feighed, er Krigerens største Synd. Derfor haaber jeg at faae med tappre Mænd at giøre. Menneskelige Feil vil jeg, som billigt, oversee; men aldrig Modløshed, aldrig den Krigeren, vanærende Feighed. Forvovenhed har aldrig anrettet saa stor Ulykke, aldrig saa nedsat en Krigsskare, som Frygtagtig. hed. Den første vil jeg derfore straffe mildere end den sidste. Dog - jeg veed, at jeg har Officerer, der bestrebe sig for Helteroes, og Soldatre, som mere behøve Tømmen end Sporen."
Berlingske Tidende, 1788-04-25
Paris, den 14de April. Endelig have vi fra vor Ambassadeur i Constantinopel faaes Breve, som gaae til den 22de Febr., og i hvilke meldes, at Baron von Herbert er afreist fra benævnte Hovedstad. - De Engelænderne sende Tropper til Ostindien, saa vil vort Gouvernement ligeledes lade 4 Regimenter afgaae derhen. - Det Spanske Hof skal have svaret paa det Londonske Hoffes Spørsmaal om Aarsagen til dets Rustninger: at man havde ingen fiendtlige Hensigter, men at man troede, at maatte være bevæbnet, for i alle Tilfælde at være bered, og at det stod alle andre Magter frit for at giøre det samme. Brevene, som indeholde dette Svar, melde tillige, at den Spanske Tilrustning er allerede 30 Skibe stærk.
Berlingske Tidende, 1788-04-25
Af en Skrivelse fra Haag, den 15de April. Endelig ere vi ganske komne i Stand med vore Alliancer. Just i dette Øieblik, om Middagen, da jeg skriver dette, en man i Generalstaternes Forsamling beskjæftiget med at undertegne Tractaten med Engeland, til hvilken høitidelige Handling Ridder Harris er bleven indbudet. Tractaten bliver i benævnte Gesandt undertegnet i hans Konges Navn og i Deres Høimægtigheders af Deres Præsident, Grev von Wel dern, som saa længe har været Gesandt ved det Storbrittanniske Hof, og af Statssecretair Fagel, der endnu i sit 85 Aar har den Glæde, at see denne Sag, som bestandig har været ham og hans Familie saa magt paaliggende, og som han for bestandig havde opgivet alt Haab om, bragt i Stand. Endnu i Dag afsender Gesandten ved en Coureer den undertegnede Tractat til Kongel. Ratification i London. Baron von Lynden, som nyelig er kommen tilbage fra sit Gesandtskab ved det Londonske Hof, bivaante denne Ceremonie, som Deputeret ved Generalstaterne for Provindsen Seeland. Hvad han har tænkt derved, kan man let forestille sig. J det mindste have hans Følelser vel været meget forskiællige fra dem, som han havde, da han undertegnede Tractaten med Frankrige. Man er nysgierrig efter at faae vide, om ogsaa vor Tractat med Preussen er paa samme Tiid bleven undertegnet.
Berlingske Tidende, 1788-04-25
Corsøer, den 24de April. I Aften Kl. 7 er Hans Durchlauchtighed Prinds Carl af Hessen med høie Følge og Suite lykkelig og udi al forønskelig Velgaaende ankommen hertil; agtet at blive her i Nat, og i Morgen at reise herfra.
Berlingske Tidende, 1788-04-25
Helsingøer, den 25de April. Den 19de hujus var Vinden N. V., klar Luft og meget godt Veir, og ankom samme Dag 37 Skibe. Den 20de og 21de var Vinden V. N. V., godt og stille Veir, og ankom disse 2de Dage 52 Skibe. Den 22de om Formiddagen var Vinden S. S. O., tyk Luft og Regnveir, og ankom 16 Skibe. Om Eftermiddagen var Vinden V. N. V. og godt Veir. Den 23de og 24de var Vinden S. S. V., tyk Luft- og Regnveir, og ankom 68 Skibe. J Dag er Vinden, V. S. V. med tyk Luft og Regn, og ved Postens Afgang 20 Skibe ankomne.
Berlingske Tidende, 1788-04-25
Kiøbenhavn, den 25de April. Førstkommende Mandag den 28de April bliver Apartement ved Hoffet, som begynder Kl. 6 1/3 Slet.
Berlingske Tidende, 1788-04-25
Justitsraad og Professor Bugge er valgt til Medlem af det Kongelige Franske Videnskabernes Academie i Paris, og ligeledes af det Kongelige Storbrittanniske Videnskabernes Selskab i London.
Berlingske Tidende, 1788-04-25
Den 11te Januarii d. A. er Andreas Heierdahl beskikket at være Post=Expresse imellem Kiøbenhavn og Kongsberg, Rector Magister Ole Kraft ligesaa at være Professor Philologi ved Gymnasium i Odense og Rector ved den latinske Skole sammesteds. Den 8de Februarii er Professor og Sognepræst Hr. Lauriz Smidt beskikket at være Sognepræst for Frederichsberg og Hvidoure Menigheder i Sielland. Den 29de ejusdem er den ved det Kongelige Artillerie=Corps hidtil staaende Premierlieutenant Detlev v. Wibe bestilt til KrigsCommissair ved Militien i det Tronhiemske District i Norge.
Berlingske Tidende, 1788-04-25
Den 7de Martii er Studiosus Jens Conradi Halse beskikkes at være Dansk Capellan pro Persona til Garnisons Menighed i Kiøbenhavn. Den 19de ejusdem er Studiosus Juris Hans Henrich Frost beskikket at være Copiist i det første Expeditons=Contoir i det Danske Cancellie. Den 28de ejusdem er Studiosus Marcus Frederich Wang confirmeret at være Capellan pro Persona til Lands Præstegield i Aggershuus Stift. Den 4de April er Studiosus Christian Friderich Fibiger confirmeret at være Capellan pro Persona til Frue Kirke Kirke i Aalborg; Studiosus Peter Friis ligesaa at være Sognepræst til Wetterslew og Homb Menigheder i Sielland; Studiosus Rasmus Lassen ligesaa at være Sognepræst for Qverndrup Meenighed i Fyen.
Berlingske Tidende, 1788-04-25
Fra Stadens Raadstue er den 23de April d. A. udkommen Kiød=Taxt, hvorefter Slagterne her udi Staden sig fra næstkommende 1ste Maji og indtil videre have at rette: Det beste Stykke af en Oxe, nemlig Bryststykket, Høiribbene, Rumpestykket og Tyndstegen, skal sælges Pundet for 7 s., og ikke meere for Pundet at tages; og afhugges det første efter Oxens Størrelse, dog saa, at hvert Stykke ikke veier over 10 Pd. Høiribbene skal Slagterne være forpligtede efter Kiøberens Villie at udhugge, dog ikke Stykket mindre end 6 Pd. Hele Fierdinger Pd. for 6 s. Al Resten af Oxen skal sælges smaahuggen Pd. for 6 s. Kalvekiød Pd. af Bag fierdingen for 11 s. og Pd. af Forfierdingen for 10 sk. Sal. tet eller sprængt Oxekiød sælges ligesom det færske; dog intet at sælges af Slagterne, som har ligget mere end 6 Dage Salt. Svinekiød Pd. for 9 s. Frislagterne skal sælge ovenmeldte Sorter Kiød Pundet 1 s. ringere.
Berlingske Tidende, 1788-04-25
Ved Tal=Lotteriets 541 Trækning i Kiøbenhavn udkom: No. 72, 26, 51, 89, 50.
Berlingske Tidende, 1788-04-25
Den 23de April kom Capit. James Miller fra Skotland, med Steenkul. I Dag kom Capit. Jørgen Miller fra London med Stykgods, og Skibet Friheden, Capit. N. Gudmandsen, gik til Colonierne i Grønland med Cargaison og Provisioner; Hukkerten Svanen, Skipper C. P. Thomsen til Jsland med dito.
Berlingske Tidende, 1788-04-25
I Dag blev paa Børsen solgt 5 Actier i det Kongelige octroyerede Asiatiske Compagnie, pr. Actie a 790 til 792. Rdlr.
Berlingske Tidende, 1788-04-25
Vexel=Cours, den 22de April. London 2 Maaneders Sigt 6 Rd. 28 sk. pr. Livr. Sterl. Paris 2 Maan. Dato - - 24 sk. pr. Livr. tourn. Amsterdam i Bco. 2 M. Dato 139. 14 Dages Sigt 140. Dito i Courant 2 Maan. Dato 135. 14 Dages Sigt 136. 1 pr. Cent. Hamb. og Altona 2 Maan. Dato 143. 14 Dages Sigt 144.
Berlingske Tidende, 1788-04-25
Avn IISSEMETS. Dammerherre Suhms Tredie Tome af den Danske Histe rie fra Aar 941 til 1035, indeholdende de Konger, Harald Blaatand, Svend Tveskieg og Knud den Store, er at faae paa Børsen hos Faber og Nitschke i Mummens Boglade No. 5. for 3 Rdlr. paa Skrivpapiir og 14 Mk. paa Trykp. Halles lykkelige Aften, ziiret med et Kobber foran, et Stats skrift, hvorefter Regieringsvæsenet i de fleste Europæisk Stater kunde hældigst bestyres, er indklædt i en overmaade moersom og velskreven Roman, hvorfor den og er bleven læst med Begiærlighed i det tydske Sprog, og adskillige Gange paa nye oplagt. - Jeg har foranstaltet en god Dansk Oversættelse deraf. to Dele, der omtrent udgiør to Alphabeter, som bliver færdig fra Pressen inden 3 Uger, og sælges til dem, som behage at lade sig tegne forinden den Tid for et eller flere Exemplarer, til billigste Priis, nemlig en Rdlr. hvert Exemplar hos Simmelkiær paa Addresse=Contoiret.
Berlingske Tidende, 1788-04-25
Hos S. Sønnichsen i Adelgaden Nr. 308, sælges følgende er nye Forlagsbøger: 1) Sange for det smukke Kiøn 4 Mk. 8 s. 2) Forberedende Øvelser for Ungdommen, 1 og 2 Deel, 4 Mk. 8 s. 3) Juliane von Lindorak, Komedie i : Acter, 4) Nye Samling af Skuespil, 1ste Bind, 3 Mk. 8 s. 5) Sange for Smagen og Hiertet 1 Rdlr. 6) Klaverudtog af Kiærligheds Magt. 7) Dito af den forbedrede Forfører. 8) Figaros Bryllup 1 Mk. 8 s. 9) Nye Samling af Syngespil, 1ste Deel, 3 Mk. 8 s. 10) Haydes 12 Sange for Klaveer 4 Mk. 11) Tilforladelige Oplysninger og GrevCagliostro 1 Mk. 8 s. 12) Nætterne paa Landet 2 Mk. 8 s. 13) Figaros Reise i Spanien, 2 Dele, 3 Mk. 14) Bernard Heydenstrøm, et Bidrag til den menneskelige Skjebnes Historie, 1 Mk. 15) Eusebius eller hvad Frugt man høster, af Dyden i vore Tider 2 Mk. 4 s. 16) Guldbergs Verdens Historie, 3 Bind, 2 Rdlr. 3 Mk. 8 s. 17) Ejusdem naturlige Theologie 2 Mk. 8 s. 18) Ejusdem aabenbarede Theologie 4 Mk. 8 s. 19) Galthens Udtog af den aabenbarede Theologie 1 Mk. 4 s. 20) Bibelske Fortællinger af det gamle og nye Testamente 1 Rdlr. 21) Prahls Ager, dyrknings=Catechismus 12 s. 22) Qvaternen, Komedie af Skuespiller Beck, 2 Mk. 23) General Slenshem og hans Familie 1 Mk. 12 s. 24) Lette Sonater og smaa Haandstykker for Klaveret 3 Mk. Advarsler mod den ædle Skrivefriheds Misbrug af Pro et fessor Seydlitz er at faae tilkiøbs hos Hr. Agent Gyldendal, Universitets Boghandler Hr. Proft paa Børsen og Universitets Bogtrykker Hr. Schulz. Exemplaret koster 1 Mk. paa Trykp. Fra Pressen er nyelig færdig: Menneskets Pligter efter de 2 Ti Buds Orden, til Brug for Ungdommen og især for Søe=Etatens Skoler, af Christian Frid. Høyer, første Capellan ved Holmens Menighed; faaes tilkjøbs hos Agent Gyldendal i Klarebodene No. 9 for 12 s. paa Tryk= og 16 s. paa Skrivp.
Berlingske Tidende, 1788-04-25
Skiftet efter den i ugift Stand ved Døden afgangne Kirsten, Christensdatter af Westerhøiborg Egtved Sogn, Coldinghuus Amt, bliver foretaget og sluttet herpaa Amts=Contoiret den 26de Maji næstkommende, om Formiddagen Kl. 10, som herved til Arvingernes Efterretning bekiendtgiøres, i Fald andre skulle være end den sig anmeldte Slægfred Søn Christian Hansen. Fridericia, den 14de April 1788. H. de Hoffmann.
Berlingske Tidende, 1788-04-25
De af det Konge octroyerede Danske Asiatiske Compagnieterhen averterede Rest Auction, over endeel efterstaaende os umafriede Vahre fra forskiellige Auctioner, et udsat til Onsdagen den 30te Fjusdem, om Formiddagen Kl. 10 Slet, og kan Vahrene forinden i Compagniets Pakuule af Liebhabere behagelig tages i Øyesyn.