JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-15
Jndsenderen heraf kjender ikke Arbeidsanstalten i Fredericia eller hvori dens Arbeide bestaaer, og samme er ikke i det ommeldte Stykke anført; men at Fredericias Arbeidsanstalt er blandt de saa om ei den eneste der giver Overskud for Fattigvæsenet, tør han formene; thi de fleste andre Steder, hvor Arbeidsanstalt er oprettet, hører og seer man Fattigskatten, der vel desværre i enhver Commune er voxet og vil voxe, høiere i Forhold end der hvor ingen Arbeidsanstalt er. Vor anden Naboe Bye, Horsens, har, som bekjendt, i flere Aar havt Arbeidsanstalt under retskafne og nidkjære Bestyrere, men neppe have disse været saa heldige at bringe denne til at give Overskud for Fattigvæsenet. Fattigskatten, som der 1816 og 1817 skal have været 2700 til 3000 Rbd. Sedler, eller efter daværende Species-Cours omtrent 400 til 600 Specier, er nu, efter den for Byen d. A. udkomne Veiviser, der tillige indeholder hver Jndvaaners Bidrag til Fattigvæsenet, over 2000 Specier. Saa ønskeligt derfor en Arbeidsanstalt i flere Henseender kan være, saameget byder nok Hensyn paa de Bidragendes Evne Vedkommende Varsomhed i at oprette en saadan, især naar det maatte findes at locale Omstændigheder gjør den mindre nødvendig, og troer Jndsenderen saadanne locale Omstændigheder just at være tilstæde i Weile, hvis Skove og vidtløftige Marker give den Arbeidsføre næsten altid Arbeide, hine desuden, ved Tilladelse i dem at fanke nedfaldne Grene, den Fattige fornødent Brændsel, hvorved varmt Arbeidsværelse for den hjemme Arbeidende ei vil mangle, og Trang til en Arbeidsanstalt saaledes her ei lettelig føles. At det derfor skulde være et i længere Tid almindeligt Ønske i Weile at faae en Arbeidsanstalt oprettet, paatvivler Jndsenderen, og vilde vist Fattigvæsenets Bestyrere, naar disse havde Vished for at Ønsket var almindeligt, til Fordeel for Byen og Besparelse i Fattigvæsenets Udgivter, føie dette Ønske; dog muligt Jndsenderen feiler, og at den ærede Avis=Redacteur har nøiere Kjendskab til Almeenhedens Ønske, om dette vil sidste imidlertid let kunne forvisse sig og Fattigvæsenscommissionen, om han ved Subskription vilde samle og selv tegne sig for Vidrag til Oprettelsen af en Arbeidsanstalt; thi extra Udgivter uden for Ligningen ville vel, i det mindste til Oprettelsen, blive nødvendige. En saadan Subskription vilde ogsaa kunne vise hvormange de Vi, der beklage Feiltagelsen i Ribe Avis, Weile.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-15
Bekjendtgiørelser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-15
Licitation. Løverdagen den 17de Novbr. næstk. Middagen Kl. 12 foretages paa Haas og Ring Herreders Tingsted i Aarhuus Raadhuus Licitation til Opførelse af 3 Steenkister paa Districts Veien over Balle og Snærild Marker i Hads Herred, hvilket herved bekjendtgjøres. Hads og Ring Herreders Contoir den 9de Novbr. Lanng.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-15
At der afholdes Samling i afdøde Oberstlieutenant Friderich Christian v. Funchs Bo, Mandagen den 17de Decbr. førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, herpaa Raadstuen, samt at Boet paa den Dag sandsynlig vil vorde sluttet, bekjendtgjøres herved til alle Vedkommendes Efterretning. Randers Skifteret, den 5te Novbr. 1832. Neckelmann. S. Poulsen. Det var ikke Dig Din Slyngel C. P. Sørensen, jeg meente i mit Avertissement, men den sande Jacob Denne Jacob, som er en Søn af min afdøde Breder, og som jeg med mange Bekostninger har forskreven fra Preussisk Polen for efter Faderens Forlangende at lære ham min Profession, og da han ussel og pjaltet kom hertil, saa at jeg maatte klæde ham fra Top til Taa førend jeg kunde være ham bekjendt, saa er han nu for al det Gode jeg har gjort ham saa slet, at har ei allene medens han var hos mig lod sig forføre af Andre ikke alene til at gjøre lidet men endog slet Arbeide i det sidste Aar, han var hos mig, men da jeg lod ham gaae, da han foregav at ville reise hjem over Kjøbenhavn, og i dette Sted kom strax tilbage og tog til Wulff, hvor han foregav at have givet sig i Væver lære, men i Smug gjorde Possementmagerarbeide, saa lod jeg dem Begge indkalde for en Politieret, men hvor de dog benægtede dette, saa kom Wulff frem med sit Avertissement om Possementmagerarbeide, men da jeg veed at Wulff intet andet Subject har end den ærlige Jacob der fusker deri, til Giengield for alt det God jeg har gjort denne Utaknemmelige. Nu maa jeg spørge om denne Behandling ikke er skammelig, og om det ikke er urigtigt af Wulff at holde et saadant Menneske i sit Brød, som vistnok vil behandle ham sletter end han har behandlet mig, da den ærlige Jacobs hele Hensigt er, blot at gjøre mig al mulig Skade, hvis det stod i hans Magt. Jeg har nu offentlig nævne hans Navn for at vise at det ikke var disse usle hvalpe, hans Medcolleger, jeg meente, som understod sig at kalde mig en Løgner, hvis Usselhed holder mig fra af sagsøge dem. H. C. Henius.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-15
Heglet Hør, Hamp og Hørblaar bekommes hos Lars P. Schmidt. Uld kjøbes af F. N. Therchilsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-15
Flere Sorter Hør samt Hørblaar faaes billigt hos R. C. Lemmich.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-15
Hestelæders Affald kan igjen faaes hos R. C. Lemmich.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-15
Gode friske Citroner, nye store Bamberger Kirsebær, m.m. bekommes billig hos Køster.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-15
Fortrinlig gode hvide og gule Voxlys, 4, 6 a 8 til Pundet, samt Karetlys og Voxstabler, hvide røde og grønne, faaes billig hos Køster.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-15
God stærk Peberod faaes billig hos Kofter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-15
Kakkelovne, af flere forskjellige moderne Facons, af Kjøbenhavnsk Fabrik, som og Bilægger, & Rundene, er nylig ariveret og sælges til Fabrikprisen af P. Jens Peter Schmidt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-15
Extra gode Koge-Erter kan bekommes hos Woer paa Volden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-15
En helden god, næsten nye Kjædig engelsk Kareth, bourabel i alle Henseender, er for en billig Priis tilkjøbs. i Anvises af W. M. Cohen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-15
Skipper Hans Chr. Sørensen agter saa hastig muligt at afseile herfra til Kjøbenhavn, og medtager Fragtgods.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-15
En liden Huusleilighed ønskes strax tilleie. Adressekontoiret anviser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-15
Et ungt Menneske, som i en 4 Aar har været ansat paa en Kgl. Embedsmands Komptoir, önsker sig til 1ste Mai eller för en Plads hos en Forvalter paa et Kongeligt Gods. De herpaa Reflecterende ville behage at aflægge paa Aviskontoiret i Veile en Billet mærket J. F. H. med de Betingelser, hvorpaa man kunde antages.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-15
En confirmeret Dreng, som har erholdt en god Opdragelse, søger at blive anbragt ved Handelen hos en Mand hvor der gives Leilighed for ham til at lære hvad der hører til Faget, og hos hvem kan ventes en god Behandling. Adressecontoiret giver Anviisning om den Søgende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-15
En Dreng af god Opdragelse, enten fra Landet eller en af Nabokjøbstæderne, kan strax blive anbragt ved Handelen i Aarhuus. Adressekontoiret anvises.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-15
Skomagermester L. Jensens Klage til Biskoppen over Sjællands Stift over Stiftsprovst Clausens Forhold ved Daaben i Frue Kirke i Khon, den 4de Novbr. 1832, faaes for 4 s. hos Jessen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-15
Redigeres, trykkes og udgives 4 Gange ugentlig af A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-16
Fredagen. den 16de November. Den til Forsendelse. med Brevposterne Kongelig allernaadigst alene privilegerede Aarhuus Stifts-Tidende. Tiltroer,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-16
Nyheder fra Udlandet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-16
London, den 5te Novbr. Kongen af Holland har givet sit sidste Svar og total afslaaet Antwerpner=Citadellers Rom ning. Paa Grund heraf var den forenede engelsk franske Flaade i Gaar Eftermiddags Kl. 2, med en gunstig Vind afseiler til den hollandske Kyst og lige umiddelbart derpaa er der lagt Embargepaa alle hollandske Skibe, samt givet Ordre til at opbringe disse hvor de maatte findes i Søen, og indbringe dem med samt deres Mandskab og Ladning til brittiske Havne; tillige er det bleven forbudt alle brittiske Skibe, indtil videre, at løbe ind i hollandske Havne. Jdag blev der bekjendtgjort paa Børsen, at Admiralitetet har truffet Forholdsregler til brittiske Skibes Beskyttelse: de nordiske Farvande. Assurancepræmierne paa Holland ere stegne fra 10 sk. til 5 Pd. 5 sk. Portsmouth, 4de Novbr. Efterm. Kl. 4.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-16
Den udløbne Flaade bestod af: Donegal, 74 Kanoner, Viceadmiral Malcolm; Talavera, 74 K.; Rover, 18 K.; Satellite, 18 K.; Snakke, 18 K.; Suffren, 90 K., Contreadmiral Villeneupe; Melpomene, 60 R.; Meden, 44 K.; Ariane, 32 K.; Creole, 24 K. D. engelske Fregatter Castor, 36 K.; Vernon, 50; Southampton, 52; og de franske: Calupso, 56, og Resolu44 K., støde til den i Dünerne, hvilken Station den maa have naaet i Morgentidlig førend Dagens Frembrud, og man haaber, at den har taget et Dusin hollandske Skibe paa Veien. Jmorgen følger Laxne, paa 18 K., og paa Onsdag: Conway og Volage, begge paa 28 K. Linieskibet Revenge, 74 K., vil møde Flaaden paa Veien. Det er umuligt at beskrive de Følelser som paa trængte sig Tilskuerne, for det meste Søfolk, da de saa Tiltalte det trefarvede Flag seile i Forening med den brittiske Unions. Det hollandske Dampskib Batavia ventes hvert Øieblik, for at afhente Gesandten, Baron van Nyevelt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-16
London, den 5te Novbr. De russiske Ambassadeurer Fyrst Liewen og GrevMatuschewitz have udstædt følgende Protest mod Schelde Expeditionen: "De af Storbrittanien og Frankrig besluttede Tvangsmidler mod Holland give Begivenhedernes Gang en saadan Vending, at de see sig nødsagede til at fratræde Konferentsen, og uopholdeligen at tilmelde deres Hof en Fremstilling af Tingenes sande Tilstand, hvorpaa de vente en til Omstændighederne svarende Beslutning " – Saasnart Efterretningen kom hertil, at Flaaden var afseilet, havde den hollandske Minister en meget lang Konferentse med de østerrigske og russiske Gesandter i den preussiske Ministers Hotel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-16
Paris, den 5te Novbr. Jdag veed hele Staden, at vort Kabinet har igaar, efter Kongen af Hollands sidste Svar, tilkjendegivet alle fremmede Ministre, at Frankrig nu har fast besluttet at udføre sine Trudsler. Jfølge denne Erklæring blev der i GaarAftes holdt en meget stor diplomatisk Forsamling, som bivaantes af alle Gesandter, som derpaa expederede Kourerer afsted til deres Hoffer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-16
Paris, den 6te Novbr. De franske Tropper have Ordre til at rykke ind i Belgien den 16de. Hele Armeen bestaaer af 51000 M. effective Tropper. Fra alle Kanter marschere der Tropper til Grændsen. Bang, den 3die Novbr.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-16
Jgaar have vore Telegrafer gjort deres Prøvestykke J 2 Minuter havde man Efterretning fra 6 Miles Afstand. Saasnart Rebellerne røre sig, kan altsaa i 1 Minut over 100 Landsbyer staae under Vaaben. Baag, den 10de Novbr.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-16
Vi have her fra den ene Side faaet Efterretning om den engelske franske Flaades Afseiling, og fra den anden at den preussiske Armer har faaet Ordre til at holde sig marsch færdig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-16
Brüssel, den 2den Novbr. Venloo, Limburg og Luxemburg skulle ifølge Konventionen mellem Frankrig og Engelland rømmes, førend der kan foretages noget mod Antwerpen, og i Særdeles hed det hele Luxemburgske, hvis Skjebne er afhængig af det tydske Forbund. Dette har alt besluttet, at Belgien, skal opgive alle sine Fordringer paa Storhertugdømmet, og at Forbundet, naar det af et af dets Medlemmer opfordres til at paasee dets Jnteresse, vil ogsaa udføre dette. Kongen af Holland har nu formeligen henvendt, sig til Forbundet og udbedt sig dets Bistand. Forbunds gesandterne have derpaa taget Beslutninger, som indtraf hertil i Forgaars Aftes. Sandsynligen ville Forbundstropperne rykke over Grændsen paa samme Tid som de franske.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-16
Berlin, den 10de Novbr. J den preussiske Statstidende af 10de Novbr. læses følgende officielle Artikel: "Hofferne i London og Paris have fundet det passende med deres Jnteresse, at bringe Tractaten af 15de Novbr. f. A. angaaende Gebeetsfordelingen mellem Holland og Belgien, i Udførelse, ved at erklære, at dersom ikke Kongen af Holland har inden 12te Novbr. rømmet de Pladser og Landstrækninger som ere der fastsatte, vil man tvinge ham dertil ved Vaabenmagt. Hs. Maj. Kongen af Preussen har vedvarende, ifølge sine, i Forstaaelse med Rusland og Østerrig afgivne Erklæringer, ladet tilkjendegive Regjeringerne i Engelland og Frankrig, at Høistsamme ikke allene maatte nægte dem enhver Medvirkning og sit Samtykke den til, men endogsaa har besluttet at opstille et Observationskorps ved Maasfloden, for ved en fransk Armees Jndrykning i Belgien at være parat til at afvende de mulige Følger hiint vil kunne have ikke allene for hans egne Staters og hele Tydsklands Rolighed, men ogsaa for Europas almindelige Fred. Paa Grund deraf har Hs Maj. udstædt de nødvendige Befalinger til de i Rhinprovindserne og Westphalen staaende Armeekorpser, saa at det ommeldte Observations korps vil ufortøvet blive opstillet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-16
Münster, den 6te Novbr. J Nat indtraf en Stafet til den kommanderende General, Baron v. Müffling, med allerhøieste Ordre til, at Tropperne af det 7de Armeekorps skulle ufortøvet sættes paa Krigsfod og holde sig parat til Afmarsch. Büsseldort, den 7de Novbr.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-16
Der er kommet Ordre hertil, at Linietropperne af det 7de Armeecorps skulle sættes paa Krigsfod og holde sig beredt til Afmarsch.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-16
Banau, den 9de Novbr. Jfølge Breve fra Magdeborg har det 9de preussiske Armeekorps faaet Ordre til at indkilde alle sine Permitterede, og holde sig parat til paa første Vink at afmarschere til Rhinegnene.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-16
Aachen, den 7de Novbr. Overgeneralen for de preussiske Tropper i Rhinprovindserne, General v. Borstell, har faaet Ordre til at mobilisere Trower og Landeværn, og lade dem rykke frem til den belgiske og den franske Grændse. Disse Troppers Antal udgjøre 160,000 (?) M., forsynede med et uhyre Krigsmaterial. Fra den belgiøse Grændse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-16
Jdag Morges (4de Novbr.) gjorde et stærkt fransk Chasseur-Detaschement en Rekognoscering henimod det Luxemburgske Fæstningsrapon. Et preussisk Detaschement vendte hastigt om igjen saasnart det saae de franske Tropper. Denne Bevægelse tilskrives en Stafet depesche fra Thionville med Efterretning om, at et preussisk Armeekorps var i Anmarsch til Storhertugdømmet. Man vil vide, at Kronprindsen af Preussen stiller sig personlig i Spidsen for den Hær, der skal rykke ind i Belgien. Ogsaa den franske Kronprinds, Hertugen af Orleans, vil faae en Kommando i den franske Armee, hvor man venter ham hvert Øieblik, Fra den hollandske Grændse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-16
Herfra læses følgende mærkværdige Erklæring til Englænderne: "Sparer Eders Blod, og vogt Eders Flag for uaftvættelig Skjændsel; J skal finde i enhver Hollænder en van Speyk; Schelden skal for gjøres useilbar ved vore Vrag, end vi give efter, og Antwerpen skal synke i Ruiner, førend Castellet overgives." – J en anden, officiel Beretning, hedder det: "Hvilken Skjebne end Forsynet har tiltænkt en sin Forfatning tro Nation, gaaer Regjeringen den rolig imøde, overbeviist om, at have gjort sin Pligt. For at opnaae et billigt Forliig, har man opofret Alt, hvad der lod sig opoffre, men Jntet er bevilget som strider mod Fædrelandets Ære. Lad nu komme, hvad Gud vil, Fra den polsse Grændse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-16
Der bemærkes en stor Bevægelse i den russiske Armee. Alle de Regimenter som laae i vidtudbredte Kantonneringer, concentreres nu igjen, og opstilles brigadeviis. Paa den sydvestlige Grændse af Polen oprettes der meget store Magasiner. Disse Foranstaltninger menes at have en vigtig politisk Hensigt. Fyrst Paskewirsch forresponderer meget stærkt med Hoffet i Berlin. Denne Feltherre er, som man veed, af sin Monark bleven givet en uindskrænket Fuldmagt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-16
Bamborg, den 12te Novbr. Privatbreve melde fra Haag, at de engelske og franske Gesandtskaber vilde forlade denne Stad den 8 Novbr.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-16
Den hollandske Regjering havde givet sine Krigskibe Ordre til, ikke meere at gaae i Søen. Fra Rotterdam var der den 6te Novbr. paa eengang afseilet 39 engelske Skibe. Allerede i flere Dage havde der krydset engelske Krigskibe ved de hollandske Kyster for at afvise engelske og franske Skibe som vare bestemte til hollandske Havne. Her og flere Steder opkjøbes der for Øieblikket megen Havre, for at sendes til den preussisk belgiske Grændse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-16
De øvrige udenlandske Efterretninger skulle følge i Morgen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-16
Fædrelandet. Rhvn. den 13de Novbr. Hs. Maj. Kongen har benaadet Districtscommissair i Helsingøers Hoved Kyst politi=Districts 6te District, Johan Claesen, med Dannebrogsmændenes Hæderstegn. Til de Mænd, som ved Examen artium have erholdt Medaillen for Udmærkelse, anføres efter en paa lidelig Meddelelse, endnu Johannes Matthias Hansteen, nu Sognepræst i Norge, som 1808 si Medaillen; Tregder bliver altsaa den Tiende der har erholdt samme.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-16
To Drenge kom forleden til Ulykke paa Fælleden. Ved at lade en gammel Nøglebøsse for stærkt med Krudt, sprang den, og saarede dem Begge haardt i Hovedet, ja den Ene blev endog ulykkelig for Livstid, idet Stumperne sloge ham begge Øinene ud, saa at han maatte ledes blind hjem til sine stakkels Forældre. (Rand. Av.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-16
Afdøde Etatsraad og Borgermester Baur har testamenteret sin efterladte betydelige Formue til Staden, Altona og dens velgjørende Stiftelser, under den Betingelse, at hans efterlevende Enke aarlig skal have en Revenne af 40,000 Mark; han har ikke efterladt sig Børn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-16
Calundborg, den 12te Novbr. Her i Byen indtraf i Aug. d. A. den yderst sjeldne Naturbegivenhed, at en Smedemesters Kone fødte 4 levende Børn, 2 Drenge og 2 Piger. Det ene af Børnene døde Dagen efter Fødselen, og de to andre et Par Dage senere, men det Fjerde (det førstfødte) lever, og er en rask Dreng, der voxer og trives ypperligt. Moderen er mellem 20 30 Aar gammel, og befinder sig vedvarende frisk og vel. Amtsforvalteren i Rendsborg, Hr. Justitsraad Feddersen, erklærer nu, i Anledning af det som ulovlig paaankede Opkrævningsgebyhr af 1 s. pr. Rbd. af Rigsbankrenter: at sligt har været Skik og Brug i hans Formands Tid, men at han dog, da der ingen speciel Grund kunde udfindes derfor, senere har ophævet det.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-16
hvns Børs Cours den 13de Novbr. 1832. Hmb. 2 M. a vista 213. Species 211. 12 Rbmk. 10 1 s.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-16
Ved den 1192 Trækning i Wandsbek udkom følgende Nummere: 35. 8. 54. 66. 56.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-16
Afreiste fra Aarhuus til Callundborg: Lieutenant v. Schøller, Jnstitutbestyrer Sommer, Landsoverretsprocuratorerne Holm og Lykke, Madame Bauditz, Exam. juris van Deurs, Student Woleur, Cand. theol. Plesner, Komd. Sødring, Forpagter Hagen med Datter, Handelsbetjent Halkjær.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-16
ekjendtgiørelser. At Enke Frue Marie Chatrine v. Bülov født Jngiersen, 63 Aar gammel, er ved Døden afgaaet den 14de c. M. efter 12 Ugers Sygeleie, undlader jeg ikke herved sørgeligst at bekjendtgjøre fraværende Slægt, og Venner, i min Mands Fraværelse. Wiuffgaard den 16de Novbr. 1832. Stine Jngiversen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-16
Licitation. Løverdagen den 17de Novbr. næstk. Middagen Kl. 12 foretages paa Hads og Ring Herreders Tingsted, i Aarhuus Raadhuus Licitation til Opførelse af 3 Steenkister paa Districts Veien over Balle og Snærild Marker i Hads Herred, hvilket herved bekjendtgjøres. Hads og Ring Herreders Contoir den 9de Novbr. Lanng.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-16
J Anledning af Possementmager Henius's løgnagtige og nederdrægtige Anfald i Gaarsavisen, aftrykkes herved, som Beviis for hvad han er for en Person, mit Lærebrev, samt en Attest fra den agtværdige Mester (?) Henius selv. Vorzeiger und Jnnhaber dieses, Jacob Henius, geburtig ans Thorn, har bei mir die Posamentier=Profession grundlich erlernt, sich während seiner Lehrzeit tren, fleisig und eyrlich geführt, so das ich denselben Jedweden hiermit empfehlen kann. Zu Anerkennung dessen, und demselbem das beste Glück wünschend, habe ich mig unter diesen Lehrbrief egenhan dig unterschrieben und untersiegelt, so wie eine Beglaubigung des hiesigen mohlløbl. Magistrats beigefertigt worden ist. Sogeschehen Thorn, den 29ten October 1828. (Ein Tausend Acht Hundert Acht und Zvanzig) Marcus Henius. (L. S.) Die Richtigket der vorstehender Unterschrift, virdhierdurch glaubhaft bescheiniget. Thorn, den 30te October 1828. Der Magistrat. Melin. Wolke. Oloff. Foreviseren heraf, Possementmagersvend Jacob Henius, født i Thorn i Kongeriget Preussen, har conditioneret hos mig fra Aaret 1829 til 1832, omtrent i 4 Aar, og i den Tid har opført sig i alle Henseender redelig, troe og flittig som hans Profession vedkommer. Da nu hans Ønske er at forfremme sig endnu bedre i sine nuhavende fortrinlige Kundskaber hvad Professionen vedkommer; saa er mit Ønske, hvor han kommer og foreviser dette, at blive agtet og respecteret af Enhver, som mit bedste Ønske er. Attesteres med min egen Underskrivt og Seigl af hans Mester. Aarhuus, H. C. Henius, den 21de April 1832. Possementmagermester. (L. S.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-16
Af ovenstaaende Attester vil jeg nu overlade til det ærede Pub icum at de ømme hvorvidt Sandheden bekræftes af H. C. Henius's Avertissement i Avisen No. 184 Jeg vil ikke engang nedlade mig til at omtale min Behandlingsmaade hos ham, da Enhver som kjender ham og hans agtbare Gemalinde nok kan tænke sig, at jeg ikke uden Grund har været nødsaget til at gjøre dette Skridt, hvis jeg ikke gandske vilde have styrtet mig i Elendighed. Eftersom han omtaler min Klædningsdragda jeg kom hertil, da maa jeg erklære, at jeg hverken er kommet ussel eller pjattet til ham, men Enhver tænk sig hvormeget et Menneske paa 17 Aar vel skulde have erhvervet sig, og medføre paa en Vandring af 150 Mile, og helst da jeg efter Smigerier og gode Løfter i den Alder blev lokket bort fra mine Forældre, og jeg troede mig lykkelig, da jeg var gandske fremmed og ubekiendt for Enhver, ved at komme til min Familie, men som nær havde blevet min Undergang, hvis jeg ikke i Tide havde forebygget det. De Klæder som han omtaler jeg har erholdfør han kunde være mig bekjendt, har jeg selv suurt maattet aftjene, og saa har han ovenskjøbet selv undertiden afbenyttet dem. Jeg vil nu uden Fortrydelse spørge, hvor stor vel hans Garderobe har været da han kom hertil Byen, Endvidere maa jeg bemærke, at vi Begge have lær hos een Mester, nemlig min afdøde Fader, hvem har vist ikke skylder slig en Opførsel, eftersom han modtoham i saadan en Stilling som jeg ikke engang vil være bekjendt at fremføre, men som han, ifald han vil tænk sig lidt tilbage, vistnok ikke har saa gandske glemt. Jørrigt vil jeg ikke nedværdige mig til at indlade mig i nogen videre Avisfeide med slig en Person, hvis lave og nedrige Udtryk noksom beviser hans Opdragelse, men skulde jeg fremtidigen blive angreben, da skal jeg nok søg min Ret paa høiere Steder. Aarhuus, den 16de November 1832. Jacob Henius, Possementmagersvend.