JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-05-06
Hans Majestæt Kongen ved allernaadigst Reskript af 15de April, har bevilget at Morsøe Herreders Ret, der hidtil har været holdt hver Mandag Formiddag Kl. 11, herefter maae holdes hver Løverdag Formiddag Kl. 11, og at NyekjøbingsByeting, der holdes Løverdag Formiddag Kl. 11. herefter maae sættes paa samme Dag om Sommeren Kl. 8 og om Vinteren Kl. 9, samt at denne, Forandring tager sin Begyndelse med Løverdagen. den 4de Juni dette Aar, paa det sædvanlige Tingsted. Efter afgangne Proprietair Niels Ballebye. til Konstrup, bliver i hans Stervboe afholdt en Skiftesamling Tirsdagen den 31te Mai næstkommende Kl. 9 Formiddag, paa Herredernes Tingsted i Nørboe Vestervig Sogn.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-05-06
(Formedelst Bededagen er ingen Cours noteret.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-05-13
Af engelske Aviser. (Af Bladet the brittis press.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-05-13
En Captain paa et fransk Skib som laae ved Londondringe indgav en Klage til Retten over Følgende: Han angav at han for faa Dage siden var ankommen dertil med en Ladning Æg, af omtrent 200 Pund Sterlings Værdie, og havde ført dem til Borough Market sidst Markedsdag, hvor han solgte den største Part af dem og modtog Beløbet i Banknoter. Om Morgenen havde han drukket vel meget paa en tom Mave, som pludselig og uforventet gjorde ham beruset. Han lagde alle sine Penge i en Lærredspose og forlod Markedet for at gaae hjem. Men paa hans Vei gjennem en Alle, kaldet Maadenhead court, blev han omringet af en Flok Fruentimmer, som angreb ham meget heftig, slog ham ned, og en af dem satte Knæet paa Brystet af ham og holdt ham fast i Struben, saalænge indtil de andre havde plyndret hans Lommer, tog hans Lærredspose og meere end 100 Pund i Penge. Han forsøgte paa at gjøre saamegen Allarm som mueligt for at tiltrække de Forbigaaendes Opmærksomhed, men da han talte kun lidt Engelsk, forstod man ham ikke, og Fruentimmerne kom bort med hans Penge.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-05-13
En besynderlig Hændelse tildrog sig hos Hr. Brooks i Blenheimgade, London: En Vogn holdt for Døren hvor Kadaverne modtoges og et Legeme indsvøbt i en Sæk blev sat øverst paa Trapperne, der førte til Anatomiekammeret. Det hændte sig at Hr. Brooks Tjener kom til at røre ved Legemet og fandt Fødderne ganske varme, han løb strax til sin Herre og underrettede ham derom. En Anden af Hr. Brooks Folk, sparkede Sækken ned af to Trappetrin, hvorpaa et Menneske drog hans nogne Armee og Skuldre ud, og bad om Livet, da han ikke ønskede at blive kastet ned af omtrent 20 Trappetrin. En Scene fuld af Forvirring fuldte derpaa. Hr. Brook bevæbnede sig med et Par ladte Pistoler, medens hans Tjenere løb efter Politiet. Der blev given hurtig Hielp, og Karlen i fuldkommen: nøgen Tilstand bad endnu om Naade, med de øde. læggende Maskiner for Brystet af sig, da Politiebetjenterne kom. Den Efterretning han gar om sig, var, at han kom fra Paddington i Middelser, og var bleve saa beskjænket, at han ikke vidste hvorledes han var kommen her. Han saa de han kunde ikke erindre sig den Person eller de Personer, som havde ført ham hertil, eller hvor han havde været. Han blev derpaa ført til Vagthuset og næste Morgen bragt frem for Dommeren tilligemed den Vognmand man formodede havde bragt ham, og begge bleve forhørte. Man troede at Karlen, havde i Sinde om Natten at aabne Døren for sin Kammerater og at røve og plyndre Huset; men man fandt siden at det Hele var blot skeet for at drille Hr. Brooks, der havde betalt i Forskud en deel af de Penge, han var accorderet at skulle betale for et Kadaver.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-05-13
Følgende Exempel paa Sørøveriet i de sydamericanske Farvande fortæller det engelske Blad the, Globe, tildrog sig med Captain Joseph Lumsden, paa Briggen Zephyr, kommen fra Kingston, paa Jamaica bestemt til London. Den 7de Juli 1823 Kl. 2 ethalv Eftermiddag, saae vi to Skibe, som styrede mod Østen. Omtrent i 3 Miles Afstand fra Land bleve vi entrede af en Søerøver Skonnert, armeret med 2 Nipundere, Gevæhrer og 35 Mands Besætning. De sendte Kaptainen, en Passagerer Kaptain Camper) og sex af Mandskabet ombord paa Skonnerten, og efterlod sexten af deres Folk til at plyndre og sætte Briggen paa Land. De bemægtigede sig enhver Ting, der tilhørte saavel Ladningen, som Passagererne; bragte endeel ombord, og kastede endeel overbord, paa samme Tid truede de; at dræbe Captainen og den fornævnte Captain Camper. De tog alt Proviant, alle Klæder, Uhre og Kufferter, og da de vare overordentlig beskjænkede, handlede det som rasende, og satte den fornævnte Captain Camper og Kaptainen selv ombord igjen paa Briggen, Zephyr, Resten af Skibsmandskabet forblev ombord paa Søerøverskonerten, de samlede derpaa en Hoben Træe sammen og satte Jld paa Briggen, hvori Kaptainen skulle omkomme. J dette skrækkelige Øieblik tilstod denne, at han havde Penge ombord, de slukkede strax Jlden og førte ham ned i Kahytten, hvor han, efter han var kommen til sig selv igjen da han næsten var qvalt) viste hvor Pengene, som beløb sig til 5500 Pund Sterling, i Dubloner og Sølv, laae. De toge dette med sig, droge deres Vei og sendte ombord de af Mandskabet, som vare tilbage i Skonerten, paa Styrmanden nær, som de beholdt tilbage for at navigere deres eget Skib. Briggen satte Seil til Havannah, for at reparere Skaden. Det fornævnte Søerøverie skeede uden for Cap St. Antonio.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-05-13
The Hull Advertiser fortæller det skrækkelige Forliis af Pakketbaaden William & Mary, som seilede mellem Bristol og Waferford i Jrland. Den seilede en Aften Kl. 9, med skjøn Veir og gunstig Vind. Omtrent Kl. 11, da Styrmanden, stod til Roers og Kaptainen stod nær ved ham paa Dækket, stødte Skidet paa en Klippe, kaldet de Willeys eller the Wolvers. Passagererne som havde begivet sig til Roe, bleve igjen hurtig opvakte, og mange af dem skyndte sig op paa Dækket, for at erfare hvor stor Faren var. Men Haabet varede desværre ikke længe, thi 15 Minuter efter, begyndte den at synke Den Scene som nu paafulgte, var yderst skrækkelig. Baaden, som var meget lille blev snart fyldt, fornemmelig af Skibsmandskabet, som satte over mod den walliske Strandbred, og faa Minuter efter sank Skibet. Dets Stang blev staaende nogle Fod over Vandfladen, hvilket Mandskabet holdt sig fast ved indtil Baaden kom tilbage.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-05-13
En Hr. Barron, Moder og 4 Søstre, meget elegante og dannede Fruentimmer, (som havde deres Tjener og Vogn ombord, vare blandt Passagererne, de unge Damers Skrig i Dødsangesten, skal have været skrækkelig. De fank alle, indslynget i hinandens Arme og druknede; en Mistres og en Miss. Sands og tre Damer, til vare blandt de Druknedes Antal af 22 Fruentimmer og 2 Børn undgik ikke Et Døden. En Hr. Shortes fra Bristol ræddede sig ved at svømme, men blev saa udmattet efter, at hans Livstod i Fare. Walter Scott Denne Mand er en af de første nu levende engelske Digtere, født 1771 i Edinburg, hvor hans Fader var en udmærket Sagfører. Hans Moden var en Datter af David Rutherford. Dyd og Talenter, især for Digterkunsten, udmærkede hende, og adskillige af hendes Digte bleve efterhendes 1789 indtrufne Død, fundne værdige til offentlig Bekjendtgjørelse. En svag Legemsbygning, forbunden med Lamhed, var Aarsag i, at Walter Scott næsten ganske blev opdragen og underviist i sine Forældres Huus, og det under sin fortræffelige Moders umiddelbare Veiledning. Om hans tidligere Studier er lidet bekjendt, undtagen at han forraadede Talent for Landskabstegning : efter Naturen. Efterat have naaet den fornødne Alder, blev han sendt til Gymnastet i Edinburg.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-05-13
denne Skole giennemgik Scott de sædvanlige brugelige Former uden at yttre det, i ham slumrende Genies Kraft. Tvertimod betvivlede man i hans Drengealder hans hurtige Fattevne. Dog havde Hugh Blair Dømmekraft nok til at forudsige hans tilkommende Udmærkelse, da Skolelæreren, beklagede sig over hans svage Forstand. Efter at have fuldendt de classiske Studier gik Scott til Universitetet i Edinburg, og allerede i sit 24de Aar blev han optagen til Sagfører ved de skotske Domstole. Med Jver opoffrede han sig til fine Embedsforretninger og giftede sig i Aaret 1798 med Miss Carpentor, der har født ham fire Børn. Aaret efter sit Giftermaal blev han udvalgt til Sherif for Grevskabet Seltkirk og 1806 udnævnt til een af de første Protokolførere ved den høieste Ret i Skotland. Befriet fra Advocaturens byrdefulde Arbeider ved Besiddelsen af to indbringende Poster og en tilstrækkelig Formue, var Scott i Stand til efter Behag at hylde Muserne. Det Første, der udkom af ham, vare Oversættelser af det Tydske, og det paa en Tid, da Bürgers Leonore, havde gjort den brittiske Læseverden opmærksom paa Phantastens vildeste Frembringelser i den tydske Literatur. Samme Aar, som Oversættelsen af hiin rædsomme Romance udkom i England, skrev Scott to Efterligninger af tydske Romancer under Titelen: The chace (Jagten) og Walliam and Helen, (Vilhelm og Helene) og to Aar senere en Oversættelse af Gothes Gotz von Berlichingen. To Aar efter udkom af ham i Mathew Gregorys Samling af Undereventyrer, 2 Originalballader: ethe Eve of St. John og Glensinlas." 1802 udkom hans første storre Værk: The minstrels of the scottish border (Minnesangerne ved Skotlands Bredder, i en pragtfuld Udgave. Denne Samling vakte strax Opmærksomhed, og, skjøndt de Stykker, hvoraf den bestaaer, ere af meget ulige Værd, saa var dog Digtergeniussens høie Flugt umiskjendelig i det hele Værk. Hans næste Værk var SirTristram, en metrisk Roman fra det 13de Aarhundrede (1804). Siden har Scotts Digterhæder været i bestandig Tiltagen; særdeles berømt blev han ved sin Lay of the last minstre, den sidste Minnedigters Sang) 1805. Herpaa skrev han en Samling af Ballader og lyriske Digte (Ballads and lyrical pieces). Paa hans DigtMarmion, a tale of Floddenfield 1808 var den offentlige Opmærksomhed saa meget mere spændt, da Digteren selv forkyndte, at det indeholdt tilsammen baade hans bedste og sletteste Poesie.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-05-13
Samme Aar skjænkede han Publicum en Udgave af Drydens Værker med en nye Levnetsbeskrivelse af denne store Digter og med mange Anmærkninger. Umiddelbart derpaa udkom i et Quartbind hans Beskrivelser og Oplysninger til hans Digt: the Lay offthe last Minstre. Underhans Bestyrelse udkom kort derpaa en ny Udgave af følgende 3 Værker: Lord Sommers collection of historical tracts, Sir Ralph Sadlers State papers og Anna Sewards poetical vorks.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-05-13
Endnu samme Aar skrev han sin: Lady of the Lake (Damen fra Søen), det meest populære blandt alle hans Værker, skjøndt det efter manges Meening i flere Henseender maae staae tilbage. for : the Lay of the last minstrel. Fra 2den Juni, til 22de Septbr. afsattes af hans Lady of the Lake 16000 Exemplarer for 7800 Pund. J Aaret. 1811 skrev han the vision of Don Roderik. (Don Roderiks Syn), 1813 Rokeby (af dette Digt, afsattes ligeledes 16000 Exemplare for 9548 Pund fra Jan. til 14de April 1813 og 1814 the Lord of the isles (Øernes Herre, videre leverede han er prosaisk Værk om Oldsagerne ved Englands Kyster, (the border antiquities of England) og en nye Udgave af Stifts Værker med Forfatterens Levnet og Anmærkninger. J en senere Periode udkom hans Letters to his Kinsfolks (Breve til hans Beslægtede, og hans Digt the Battle of Waterloo (Slaget ved Waterloo). Foruden dis, se Værker, der viser en ikke mindre omfattende, Lærdom og Fliid end Originalitet og Digtergenius, tæller man ogsaa blandt Walter Scotts Forfatter producter en Række af Romaner, der have erholdt en sielden Popularitet. Blandt disse ere Wawerley, Guy Mannering, Douglas, &c. som han længe er vilde vedkjende sig. Robinthe red (Røde No. bin er ogsaa oversat paa Dansk. Scott skal være sysselsat med et beskrivende Værk over Skotlands Oldsager, og han har tillige lovet Publikums en Skotlands Historie. Han har en Broder i Amerika, hvis Genie skal være beslægtet med hans, og hvem man derfor har tillagt adskillige af de interessante Romaner, som Walter Scott ei har villet erkjende for sine. Walter Scott er udentvivl den rigeste af alle nulevende Digtere, og er for faa Aar siden bleven udnævnt til Baronet.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-05-13
Lord Byrons sidste Reise til Grækenland.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-05-13
(Af Randers Avis.) Grev Peter Gambas (Byrons Ledsager) under denne Titel udgivne Reise-Journal, har baade et bestemt Sandheds=Præg og giver tillige Oplysning om flere interessante Omstændigheder. Dertil maa man vel fornemmelig regne, hvad der kan henføres under de Spørgsmaale: Hvad var Byrons sande Hensigt i Grækenland, Stræbte han efter Overherredømmet, Vilde han være en gammel Nations Gjenopreiser og et nyt Dynasties Begrunder. - Den græske Regjering" siger Grev Gambarasendte Deputerede til Lord Byron, for afham selv at erfare, om han var tilbøielig til at antage en General=Gouverneurs Post over Grækenland, hvorved forstodes: den allerede befriede Deel af Fastlandet, med Undtagelse af Morea og Øerne. General Londos, hans gamle Ven (fra den Tid han som Yngling opholdt sig i Grækenland, og en anden Græker, der begge vare vel bekjendte med Landets Anliggender, skulde da, som Raader, have sat ved Siden af ham. Fra Cradini, hvor han da befandt sig, lod han Regjeringen sige: at han for det første gik til Salona og derfra skulde være til dens befaling. Han vilde ikke være uvillig til at modtage en saadan Post, naar han først havde overtydet sig om, at han ogsaa kunde stifte nogen Nytte. De Farer, hvorfor hine Provindser, vare udsatte, bleve for ham en ny mægtig Bevæggrund til at antage en saadan Post, kun maatte han først prøve; om denne Overbefaling ikke maaskee skulde bestaae i det blotte Navn." - Disse ere i Sandhed mærkværdige Yttringer, og de blive det endnu mere, naar man tillige seer hen til Lord Byrons Ombyggelighed for at undgaae at indlade sig i Forbindelse med noget af de forskjellige græske Partiers Overhoved; hans idelige Forsikkring, at hans Bestræbelser gik ud paa at knytte det hele tættere til hinanden; hans Omsorg for at bringe Laanet i England istand og selv at anvende endeel af sin Formue deri; hans Organisering, ei tiene af et Slags prætoriansk Skare; men af en formelig Livgarde, bestaaende af Sulioter og Phil hellener; samt flere paafaldende Omstændigheder; Drømme, om en græsk Krone, turde maaskee saaledes, hverken i vaagen eller sovende Tilstand, have været Lord Byron fremmet.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-05-13
Hvad Lord Byrons Reise til Grækenland, og hans der tilbragte sidste Levedage angaaer, vil følgende Uddrag af Gambas Værk maaskee ikke være uinteressant. Jdet han netop, kjed af sit Liv i Jtalien, stod i Begreb med at indskibe sig til Amerika, opfordrede hans Ven Hobhouse. og den græske Committee i London ham til at bestemme sig for Grækenland. Han lod derpaa Altpaa det Hurtigste forberede til en Reise did, skjøndt mørke Dødsahnelser allerede da syntes at svæve for hans Siel. Hans medbragte Contanter bestod af 10,000 spanske Plastre, og 40,000 i Vexler. Ogsaa medførte han Kister af Medicin, tilstrækkelige for 1000 Mand paa 1 Aar. Underveis blev Skibet overfalden af en stærk Storm. Byron blev herover eftertænksom, men bemærkede, at Modgang i Begyndelsen pleiede jo at være et godt Tegn. - Da Lorden ønskede at besøge sit Palai i Albara, som han havde overladt til sin Banquiers Opsigt, saa ledsagede jeg i Gamba) ham. derhen. Vor Samtale underveis var tungsindig. Han talte meget om sit henrundne Liv og Fremt dens Uvished. - Hvor mon vi være om et Aar, sagde han blandt Andet. - Hvilken mærkelig Ahnelse, Netop Aarsdagen efter blev han bisat i Familiebegravelsen hos sine Forfædre. - Han ønskede at være 3 til 4 Timer alene, spiste ogsaa ene, og kom Kl. 4 tilbage til Staden, hvor han efterat have taget et varmt Bad, igjen gik ombord.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-05-13
Kjøbenhavns Børs den 10de Mai. Cours. Hamb. 2 M. , a vista 217. Spe 218. Spec. solgtes til 13 Rbmk. 1 1/2 s. Disc. 5 pC. 4 pC. Kgl. Oblig, suden Renter) 94 ½ a 95. Banco 87 3/4 a 87 3/4. Nationalbank-Obligationer af Laanet, 4 Febr. 1820, uden Renter) 102 a 102 1/4 Rbd. r. S. eller 111 1/4 Rbd. Sedler pr. 100 Rbd. r. S.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-05-13
Avertissement. Det første Aars Renter af : Legattet til Fordeel for Thisted Bye i Anledning af den 22de Junii 182, forfalde til Disposition og Uddeeling i nu anstundende Junii Termin.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-05-13
De Vedkommende, der i saa Henseende, maatte ansee sig qvalisicerede til Hjelp og Undenstyttelse, ville desangaaende uopholdeligen indgive fundationsmæssig Begjæring til Legatets Bestyrere. Thisted den 10de Mai 1825. Toft.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-05-20
Om en tiltagende Fordærvelse. blandt Dyrene. (from Blackwoods Edinburg Magazine). Etas parentum, pejor avis, tulit Nos nequiores, mox daturos Progemem ritiosiorem.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-05-20
Det er ikke længer blot det æreløse Menneske hvis Forbrydelser mod sine Medmennesker og Angreb mod Andres Eiendom (som i Mangel af Seire, Batailler og andre mere i øienfaldende og prægtige Maader at udøve Voldsomheder paa) give Journalisten og Læseren Stof til Underhold. ning, men selv vore Hunde og Heste forsynde sig mod det syvende Bud, uden at kunne høste nogen, Nytte af Præst eller Degn. Der gives fortiden to sørgelige Exempler paa en vanslægtet Dyrerace i Aviserne, som ere alt for vigtige til at blive forbigaaede med Taushed.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-05-20
Qvægavlen er den fortrinligste Green af den swartvaldske Landshuusholdning. Paa det egentlige Schwarzvald boe Faa i Stæder eller Landsbyer. Der findes meest adspredte Gaarde og Smaahuse, hvis Bygningsmaade afviger meget fra de sædvanlige andensteds brugelige. Taget rager langt frem og hænger dybt ned. Under Taget gaae Ydergange efter Husets Længde til de mørke Sobeværelser. Under disse Gange er Jorden for og bag Huset indtil under Tagranden som en Broe, belagt med Træe. Paa denne Broe gaaer man bedækket af det brede Tag, til Staldene, til Malkehusene, til Brønden, som ei fattes ved noget Huus. Laden er oven i Huset umiddelbar under Taget, og Jndkjørselen maa skee paa en fra Jorden skjevt liggende Broe. Der kjører og tærsker man altsaa over Hovedet paa Mennesker og Dyr.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-05-20
Capitain Marthew Flinders, af den Kongelige Flaade, døde den 19de Jul. 1814. Denne værdige og talentfulde Mands Skjebne var ligesaa haard, som hans Levnet rigt paa Gierninger. J Aaret 1801 gav han i et lille, med et Kaart ledsaget, Skrift, Efterretning om nogle Opdagelser, paa Nyhollands Kyster, og i samme Aars Julius blev han, som Capitain paa Krigsluppen: the Investigator, overdraget, at udforske dette hele Land. Efterat have seilet 9 Leagues 675. geogr. Miil) langs hen af de dybt med Bugter, indskaarne, og med Øer besatte Kyster, saae hans sig, formedelst sit Skibs slette Tilstand, nødt, at styre til Port-Jackson, hvor Jnvestigator blev aftaklet, og Mandskabet bragt som Passagerer ombord paa et andet Skib, the Porpoise, som Gouverneuren sendte fra Ny Syd Wallis til England. Dette Skib havde den Ulykke, at det strandede om Natten paa et Koralrev, som laae 50 Mili fra Kysten, og 186 Miil fra Port Jackson. Dog mistede Jngen Livet, og det meste Forraad, samt den største Deel af sine Kaar ter og Journaler, som Kapitain Flinders vilde bringe hjem, og forelægge Admiralitetet, bleve reddede.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-05-20
Efter et i Dages Ophold paa en lille, netop over Vandskorpen fremstaaende Sandbanke, medens man skuffede sig med det Haab, at blive reddet ved Bridgater, som havde været i Selskab med Porpoise, men undgaaet dens Skjebne, gik Capitain Flinders tilligemed nogle Søefolk ombord paa en aaben Baad, for at finde Hjælp for Deeltagerne i hans Ulykke. Han naaede Port-Jackson, og i ringere Tid end fjorten Dage derefter, seilede han med Skibet Rolla og to af Coloniens Skonnerter til Vraget. Paa det første Skib sendte han to Lieutenanter, samt den største Deel af sine Folk til China, medens har paa et af de sidste, ved Navn: Cumberland, paa 29 Tdr. styrede Reisen med sine Kaart og Journaler til England, gjennem Sundet des Torres, som han ønskede at undersøge nøiere. Da Cumberland var læk, holdt Capitain Flin ders det for hensigtsmæssigt, at løbe an paa Isle de France, for at udbedre sit lille Skib, forinden han omseilede det gode Haabs Forbierg. Men just som han indstillede sig personlig for Gouverneuren, General de Caen, og viste ham sine Passer og sit Ærinde, blev han arresteret som Spion, berøvet alle sine Kaarter, Jorvaler og andre Papirer, hans Skibsfolk bragt paa et Fængselskib, og han selv tilligemed en Officeer, ind i et eget Fængsel i Port-Louis, paa en Tid, da Solen stod vertical, og da en Mængde skorbutiske Bylder, avlede af overordentlige Anspændelser og lange Savn, gjorde frisk Luft og Bevægelse yderst vigtig for hans Liv og Sundhed.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-05-20
J dette snævre Rum holdt man ham indsperret femten Uger. Selv Forstillinger af den Franske Saarlæge, der havde ham under Behandling, kunde ikke udvirke Lettelse i denne Medfart. Endelig erholdt den Lidende, ved Mellemhandling af hans Ven, Captain Bergeret af den franske Marine, som en Gunst, Forflyttelse ind i det Fængsel, hvori de andre Engelske Officerer sadde fangne; og herudtærede han sig i Sygdom og Lidelser, sytten Maaneder, under adskillige Nedkuelser af hans grusomme Forfølger. Ved denne Tid blev der fastsat et Cartel, imellem den Jndiske Regjering og Jsle de France, til Fangernes Udvexling; og Captain Flinders havde den Krænkelse, at see sig forladt af alle sine Kammerater og som eneste Fange paa Øen. Nu ansaae man det for uhensigtsmæssigt, at holde en Vagt for ham allene i Fængslet, og man tillod ham, at leve i det Jndre af Øen paa sit Æresord. Her forblev han fire og et halv Aar længer, og føelte endnu altid nye Beviser af den vilde Gouverneurs tyraniske Sindelag. Det er umueligt, endog ved kun almindelig Retfærdighedsfølelse, at finde et lemfældigere Udtryk for den høist babariske Medfart mod en venskabelig, med høie Talenter forsynet Officeer, som var ansat i en Tjeneste af almindelig Jnteresse, og som, efterat have beriget den videnskabelige Verden ved sine Opdragelser, den Tid vilde reise tilbage til sit Fædreland og til en elsket Ægtefælle, beriget med Udbyttet af en møisommelig og farlig mange Maaneders Undersøgelse, med Livsfare og Opoffrelse af enhver personlig Fornøielse. - Ved hans Frigivelse bleve alle Papirer ham tilbagegivne, saa nær som en Journal, som den brutale de Caen ikke vilde give fra sig, og som ogsaa den franske Regjering siden, uagtet gjentagne Anmodninger fra det engelske Admiralitet, ikke udleverede, Under denne gyselige Undertrykkelse, som denne fortjente Mand leed, bleve gjentagne Forestillinger og Bønner om hans Løsladelse indgivne til Frankrigs Herskere og til dem, som vare ansatte i de forskjellige Departements, men alle uden Fromme. Endelig erholdt Captain Flinders sin Frihed, og tog Veien til England, hvor Admiralitetet paa tog sig alle Omkostningerne til at trykke og stikke hans Værks Kaarter og Kobbere. Dette store Nationalværk blev færdigt faa Dage før den agtværdige Forfatters Død, til hvis Erindring det vil blive et meget varigt Mindemærke.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-05-20
Blandet. The Hull Advertiser anfører følgende sjeldne Hændelse, at John Oxley, 70 Aar gammel er rømt bort med Nelly Mountain, som en 74 Aar, der altsaa ogsaa har traadt sine Børneskoe. De flygtede sammen fra Doncaster omtrent Klokken 12 Søndagsnat og indtraaede i den hellige Ægtestand næste Morgen i Sheffield, for fjerde Gang.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-05-20
Et skrækkeligt Mord blev begaaet i Plymouth, af en Færgemand Joh. Green paa en Kone Rebecca Smith, hvis Mand var Takkelmester, Kongens Dok. Hun havde løbet fra hendes Mand og Børn for omtrent 2 ethalv Aar siden med denne Green, og de havde levet sammen i Jrland, indtil for 2 Maaneder siden, da hun til hendes Mands Tilgivelse og hun vendte tilbagetil ham. Green fulgte efter hende, og fik hende overtalt til at følge med sig til et Vertshuus, hvor de synes at drikke meget venskabelig sammen men da Vertinden vendte Ryggen til, skar Green. den ulykkelige Kones Strube over med en Lomme kniv, som han havde bragt med sig. Hun døde i samme Huus og Morderen blev ført i Exeter Fængsel.