JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1796-11-21
Brüssel, den 2 November. Vi leve nu her i stor Urolighed og Angest. Klosternes Rømning af Munke og Nonner, som tildeels maae giennem drives med Magt, foraarsager mangt et allarmende Optrin og overhovedet beskylder man Geistligheden for at de i det Belgiske Departement omgaaes med et almeent Oprør, hvilke vel ikke vil lykkes dem. Af flere Klostere, have Munkene virkelig besluttede at uddrage, og ere siden nogle Dage beskieftigede med at transportere deres Meubler, Proviantforraad og Kirkens Zirather. Da Kapuzinerne ogsaa vilde bortføre deres Brænde, og det Franske Militaire ikke ville tillade saadant, løb Folket i Klosteret i saa stor en Mængde og saa rasende tilsammen at det Militaire maatte vige.
Jyske Efterretninger, 1796-11-21
En større og alvorligere Allarm var det den 29de ved Recollecterne. Da Commissairerne forkyndte dem i Lovens Navn at de maatte rømme Klosterne, svarede Superiøren i alle hans Munkes Navne: Godvillig rømme de ikke deres Tilflugtsted, man maae med Magt uddrive dem. Strax derpaa blev Klosteret besat med Cavallerie og Jnfanterie og ganske omringet, Dørrene til Klosterkirken forseglede og Klokkerne nedtaget. Tilløbet af Mennesker ved en saa sælsom Operation var over maade stort, og det lader til, at man saavel imod Recollecterne som imod de andre Klostere vil komme til at bruge den yderste Magt.
Jyske Efterretninger, 1796-11-21
Formedelst disse Omstændigheder ere endnu et Fransk Jægercorps og 2 Batailloner til Forstærkning indrykkede hertil. Paraden optrækker daglig med mere Pragt end forhen og Vagterne ere fordoblede, Cavalleriet er bestandig færdig til at stige til Hest, 6 Kanoner med Pulver vogne staae ved Hovedvagten og alt er i Beredskab at dæmpe ethvert Oprør i Fødselen da der i alle Belgiske Departements skal existere en vidtløftig Sammensværi Aalborg. gelsesplan. Vor Commandant, den Franske GeneralSouham, iagttager alle muelige Forsigtighedsregler. De Munke hvilke har besluttet at rømme Klosterne, bliver endnu vedholdende ved at vegre sig for de tilbudne Bons eller Capitalbeviser. De holder sig forsikret at finde Tilflugt i Belgiens Jndvaaneres religiøse Velgiørenhed, og virkelig seer man Borgere der tager 2, 4 til 6 saadanne Munke i Huuset til sig. Paa det flade Land har Sagen endnu et langt bedrøveligere Syn; thi i forskiellige Districter skal Bønderne have truet at ville beskytte Abbediet. Kort, det synes endnu imod Kloster reformen at komme til store Besværligheder og Oprør som med Møie vil blive at neddæmpe.
Jyske Efterretninger, 1796-11-21
Wien, den 2 November. De officielle Billager for i Dag indeholder Erkehertug Carls Rapport over det den 19 ved Freyburg forefaldende Slag. Erkehertugen melder selv, at Cavalleriet formedelst Bierge, Moradser og Viinbiergene i denne Egn kunne kuns lidet bruges, og har derfor ogsaa kun erobret 2 Kanoner og 1800 Fanger. Fienden har bortført 200 Vogne med Saarede. Erkehertugen roser især Prindsen af Oranien som med største Udmærkelse har anført den 2den Colonne i 2 besynderlige Afdelinger, hvorved han rørendes og med levende Andeel melder, at en Kartæskkugle har knuset den venstre Arm paa Grev Wartensleben. Erkehertugen bekræfter ogsaa at Prinds Conde og Hertug von Engheim den 18 havde gjort alt hvad man kunne vente og at de havde taget 400 Mand til Fange. Man forsikrer at Hofkrigsraaden i et Brev dateret Mantua den 18 October, fra Grev Wurmser, har erholdt den Melding: At han endnu tilstrækkelig var forsynet med Levnetsmidler, og man ikke skulle overile sig, heller ikke skulle lade Generalerne Alvinzy, Qvosdanovich og Davidovich begynde deres Operationer, forinden man kunne vente at samme kunne faae den forhaabnin fulde forning. Den Ungerske Landdag er uventendes bleven udsadt. Den skulle have taget sin Begyndelse den 6 den anførst den 16 eller 20, som det heder fordi Hoffet venter først efter de til London og Peters borg afsendte Courerers Tilbagekomst. Ogsaa heraf vil man forøge Fredehaabet.
Jyske Efterretninger, 1796-11-21
Freyburg, den 23 October. Erkehertug Carl har ved Fægtningen den 25 udsat sig i saa stor Fare at 2 Grenaderer faldt ved hans Side.
Jyske Efterretninger, 1796-11-21
Ved Prinds Condes Side blev en Jngenieurofficeer nedskudt. Man siger at de Keiserlige som staae ved Haningen ere i Begreb med at ruinere den sammesteds værende Franske Broe.
Jyske Efterretninger, 1796-11-21
Strasburg, den 26 October. General Moreans Hovedqvarteer er nu i Andoltheimimellem Colmar og Nendreisach. Generalerne Beaupu- og Suzannes Divisioner, hvilke den 21 ved Neubreisach, gik over Rhinen, ankom hertil den 23; men forsatte strax igjen deres Marsch, for at indrykke i de nær hesværende Byers Contonneringsqvarteerer. Siden 3 Dage besinder sig ogsaa General Desaix i denne Stad; hans Hovedqvarteer er i Schillingen. Vore Værker ved Kehl. holdes nu for lige saa faste og stærke som fordom den Franske Linie ved Maynz. Ved Ottmersheim ere adskillige Keiserlige Tropper gaaede over Rhinen og have forstyrret nogle af de sammesteds værende Franske Forskandsninger.
Jyske Efterretninger, 1796-11-21
Hanau, den 5 November, De Franske have paa hiin Side Rhinen, som det heder, paa den Side til Manhrim allerede besat Franken thal og Wurms. Derfor skal med første Erkehertug, Carls Hovedqvarteer forflyttes til Schweitzingen.
Jyske Efterretninger, 1796-11-21
Haag, den 5 November. J Forgaars blev i Conventet forelæst en Skrivelse fra den Franske Gesandt Noel af følgende Jndhold: "Da de til Paris af Lord Malmesbu ey begyndte Underhandlinger synes at have Hensyn til en almindelig Fred, og Directoriummer i alle hidtil sluttede Tractater har havt den Bataviske Republikes Jnteresse for Øine, saa iler samme nu ligeledes at paatrænge Conventet, at de maatte udnævne og befuldmægtige en Person hvilken ved de nærværende Fredeunderhandlinger kan iagttage den Bataviske Republiks Jnteresse, fordi man ikke nu maae bistaae med Dand men ogsaa med Raad. Derfor sendes den Person som paadrages den Forretning, paa det hastigste til Paris. Den udenlandske Commission erholdt den forretning at svare Gesandten Noel: at de i Paris sig opholdende Borgere Lestevenon, Pastene og Meyer, allere de vare bleven befuldmægtigede til denne Underhandling.
Jyske Efterretninger, 1796-11-21
J Forgaars blev ogsaa Conventet bekiendtgjort, at Borger Huygens var bleven udnævnt til Republikens Minister ved det Kiøbenhavnske Hof. Den 2den besluttede Conventet: At Udførselen af Smør og Ost ikke skulde forby, des, heller ikke derpaa paalægges nogen Afgivt.
Jyske Efterretninger, 1796-11-21
Jtalien, den 23 October. Paven lader flittig arbeide paa at beskytte Staden, Rom og sammes District med fiendtlige Foretagender. Han har ogsaa ladet udgaae Ordre til et Friekorps Oprettelse, opfordret Folket til et frievilligt Bidrag af Penge, Meubler, Korn, Fae og Vaaben. De Franske hav fra Livorno af besat Piombino, Castilione og andre Pavelige Søestæder, fra hvilke Engelenderne endnu hid indtil bragte Levnetsmidler til Portoferrajo. Den Engelske Generalagent Graves i Rom, har erholdt hos Paven, igjen at aabne de pavelige Havne for Engelske Skibe, da alt Haab om Freb med Frankrige er for ham forsvunden. Andre Efterretninger siger, at Buonaparte har erholdt befaling fra Paris, at indeholde med alle Fiendtligheder mod Paven.
Jyske Efterretninger, 1796-11-21
Stokholm, den 4 November. Det herværende Borgerskab har overrakt Kongen den 2 November 1500 Rdlr. til et Establissement til gamle Soldaters Understøttelse af vor Garnison, som ikke kan tiene længere, med det Løfte, endnu at holde 10,000 Daler i Beredskab, saasnart dette Establissement har taget sin Begyndelse, saa at altsaa den ganske Summa beløber sig til 11,500 Rdlr. Adskillige høie Personer ere afsendte til de Hoffer, med hvilke vores staaet nær Forbindelse, for at bekiendtgiøre Regieringsforandringen.
Jyske Efterretninger, 1796-11-21
J Forgaars aflagde de herværende Garnisons-Reg menter til Kongen Troskabsreden.
Jyske Efterretninger, 1796-11-21
Kiøbenhavn, den 14de November. Under 7de October er den hidtilværende Kirkeprovst i Landskabet Eiderstedt og Præst til St. Peter, Adolph. Henrich Strodtman beskikket til adjungeret og suctederende Sognepræst og Kirkeprovst i Staden og Amtet Haderslew. Under samme Dato er Cancelliesecretair og hidtilværende Cancellist i det tydske Cancellie, Anthon Johan Decker udnævndt til Landskriver paa Øen Fimmeren, i Stedet for den sammesteds hidtilværende afskedigede Land skriver Grorg Friderich Maider. Den 14de Occober er Landraad Christian August v. Rumohr paa Rundhof udnævnt til Overretsraad i Gottorff, og til bestandiMedlem af den slesvigske Landret. Samme Dag er den hidtilværende Kirkeprovst og Sognepræst Gotthi Johan Schmidt i Sønderborg beskikket til Sognpret- og Kirkeprovst i Staden og Amtet Tøndern, og den hidtilværende Præst i Nordstrand, Christian Andersen, confirmeret til Præst i Coldenbuttel, i Lanskabet EidersterDen 28de October er den hidtilværende Præst i Glülborg, Erenst Ludwig Friderici udnevnt til Sognepræst og Kirkkeprovst i Staden og Amtet Sønderborg. Den 5 November er Candidatus Juris, Michael Grawert beskikket til Under=Advocat og Raadmand og Stadessecretair Peter Raden i Glückstad til at besørge Notarialforretningerne i begge Hertugdømmerne.
Jyske Efterretninger, 1796-11-21
Den 12te hujus gik Briggen Sarpen under Seil til Middelhavet.
Jyske Efterretninger, 1796-11-21
Aalborg, den 21 November. Ved Tallotteriets 566 Trækning i Wendsbeck den 15 November udkom: No. 12, 43, 7. 13. 33.
Jyske Efterretninger, 1796-11-21
Til den forestaaende 567 Trækning i Wandsbeck kan faaes Sedler til den 28 November.
Jyske Efterretninger, 1796-11-21
Copulerede: J Hirschhelm den 4de November, Hr. Pastor Otto Rafn og Jomfrue Albertine Abel.
Jyske Efterretninger, 1796-11-21
J Kiøbenhavn den 4de November, Urtekræmmer Hr. Niels Ølst og Jomfrue Johanne Marie Bøndrup. Død: J Mou Præstegaard den 19 November Hr. Provst Josias Rygge, han var fød den 4 September, 1736, blev kaldet til Præst i Mou den 16de Junii 1769, gift med Henriette Magrethe Lorenzen den 17 November 1769, beskikket til Provst den 25 November 1779, resignerede Provstiet 1793.
Jyske Efterretninger, 1796-11-21
Løverdagen den 19de November Kl. 12 om Middagen, traf mig efter det alvise Forsyns Beslutning den sørgelige Lod, efter 3 Aars vedholdende Svaghed og nogle Dages Sygdom ved Døden at miste min i Livet høistelske Mand, Hr. Josias Rygge, Provst og Sognepræst i Mou i sit Alders 61 Aar. 27 Aars kiærlig Egteskab giør ham mig uforglemmelig. Jeg føiet intet til for at udtrykke min Sorg, den jeg er vis paa enhver af min afdøde Mands og mine Paarørende og Venner kan forestille dem og fole tilligemed mig. Mon Præstegaard, den 20de November 1796. Henriette Magrethe Lorenzen, sal. Provst Rygges.
Jyske Efterretninger, 1796-11-21
Avertissements. En blaae foraglet spansk Høne med en stor hvid Top, er i disse Dage sin Eier frakommet; hvem om samme kan give nogen Oplysning, ombedes at henvende sig til Bogtrykkeriet hvorfra Eieren anviises.
Jyske Efterretninger, 1796-11-21
Nor en skikkelig Familie er strax eller til Paaske et af2) de nye Huse ved Latinskolen at faae til Leie. Sil Forhandling er mig videre tilsendt nye udkomne Bøger: Peder Jensen, eller Anviisning til en fornuftig Børne=Opdragelse m. m. oversat med nogle Anmærkninger af Friderich Høegh Guldberg 72 s. Elementar Bog i det tydske Sprog 88 s. Sammensværgelsen mod Peter den Store 32 s., med ungefær 200, af forskellige Jndhold, flere bekommes i Aalborg paa Vestergade hos Søren Borup.
Jyske Efterretninger, 1796-11-21
Subskriptionsplan. Skiøndt Jylland er Fædrelandets største Provinds, skiøndt den alt længe har eiet nogle Bogtrykkerier, saa synes dog Videnskaberne her endnu at ligge i uvirksom Dvale. Dens litterære Produkter har hidtil for det meste været Dværge eller utidige Fostere, Viser, Aviser og enkelte Prækener. Den ansees derfor og i de øvrige Provindser som et uheldigt Bærtien, paa hvis ufrugebare Grund enhver videnskabelig Spire maae vantrives og visne. Værkeligt nok bliver det ogsaa altid at denne store og folkerige, Provinds ei er kommet videre. Er det maaesker en Nødvendighed at hele Danmarks Litteratur skal indsluttes inden Hovedstadens Volde! Formaaer saa stort et Antal af Geistlige, Skolelærere og Videnskabsmænd i alle Fag, ei at levere et ceneste periodisk Skrift, eller troer man maasker at disse komme i Overflødighed fra Hovedstaden, Vist nok er det at denne Stad sender os en velsignet Skare af sine maanedlige Fostere og at der blandt denne Flok forstikker sig mangen Vanskabning, der aldrig burde seet Dagens Lys, men vi behøve ei at modtage disse Fremmede med saa megen Giæstfriehed; Jylland har selv brave Mænd, der baade kunne og ville skrive. Det mangler kun paa Begyndelsen. Denne har tre af Fødelandets Mænd i Sinde at giøre, og de tvivle ei om Understøttelse og Bidrag fra deres Landsmænd. De ville udgive hver Maaned hos Bogtrykker Lund i Aarhuus, i Hefteviis, et periodisk Skrift under Navn af: Jydernes Ven; dets Jndhold stal blive Moralsk, Pædagogisk, Ockonomisk og til Afvexling en historiographisk Artikel over enkelte Lande. Jngenlunde tvivler man paa at dette Skrift ei skulle see Lyset af Mangel paa Læsere. Saa lidet er ei Antallet af de som ynde Videnskaberne, at de ved ligegyldig Kulde skulle qvæle det første litterære Produkt som stræbte at opkomme hos dem. Particaand skal være landflygtig fra Skriftet, kuns Sandhed fremkomme ved grundig Undersøgelse fra alle Sider. Hvis altsaa, som formodes, Bidrag skulle indleveres, skal Partiet aldrig tages i Betragtning; i Videnskabernes Rige, har hver en Sandhedens oprigtig Elsker lige Rettigheder. Hvo ere disse Mænd, Det skal med Fremtiden, blive bekiendt; thi helst saae man, at Navnet aldeles ingen Jndflydelse havde, enten i den gunstige eller ugunstige Dom over Værket. Findes een eller anden extra forsigtig, som et turde vove nogle Mark for Videnskaberne, for ham skrives ti. - Skriftet til detter sig ingen Subskribentere blandt slige Folk. Subskription herpaa modtages til medie December, og bedes de Herrer som paatager sig at samle Subskribenter, at de ville indsende Listerne paa samme til denne Maaneds Udgang, paa det Oplaget kunde bestemmes, da det første Hefte leveres til Januarii Maaneds Udgang. Hvert Heftes Størrelse bliver 6 Ark, a 3 s. Arket paa Trykp. og 4 s. Skrivp. Subskription modtages ikke ringere end for en heel Aargang. Hver 3 Hefter udgiøre et Bind, som qvartaliter betales med 3 Mk. 6 s.
Jyske Efterretninger, 1796-11-21
til Klokker Milling i Aalborg som besørger Skriftet til Subscribenterne tilsendt.
Jyske Efterretninger, 1796-11-21
Formedelst min høie Alder agter jeg at drage mig ud af alt hvad der kunde medføre Vidtløftighed for min Kone og mine Børn ved min dødelige Afgang, og til saadan Ende har jeg besluttet ved en eneste Auction i Fald antagelig Bud giøres, at bortsælge min Hovedgaard Kugelsig under Hiøring Amt, en halv Miil fra Kiøbstæden Hiøring med underlagt Bøndergods, samt St. Olai Sognekirke med tilhørende Tiende item den halve Kongetiende af samme Sogn, saa og Jle Broe, til hvis Sedligeholdelse svares Brockorn af 15 Sogne. Hart tornet er som følger: A) Hovedgaards Taxt, Jordskyld, 25 Tdr. 5 Skpr. 2 Fk. 1 Alb. Mølleskyld 2 Skpr. 2 Alb. b) Tiende Matricul 22 Tdr. 2 Fk. C.) JlebroesHartkorn 2 Tdr. D) Bøndergods Jordskyld 250 Tdr. 7 Skpr. 2 1/2 Alb. Mølleskyld 4 Tdr. 2 Skpr. E) Tiendeydende Hartkorn i St. Olai Sogn p. p. 160 Tdr. Ved Hovedgaarden er Udsæden et Aar i et andet beregnet Rug p. p. 40 Tdr., Byg 60 Tdr., Havre 140 a 150 Tdr. der kan avles 240 til 300 Læs Høe, græsses og vintersødes, uden Hielp af Tienden, 16 a 18 Bæster, 150 Fæhøvder og 100 Faar, paa Gaardens Mark er en Vindmølle for Eierens Kornmaling, Tørveskiær haves til Overflod, saavel Knoptørv, som Lyngtørv; i en forbie Horedgaardens Mark løbende Aar haves godt Fiskerie af Aal Aborre, Giedder og Skalle, og tæt ved Gaarden er adskillige gode Fiskedammer. Landgilden af Godset er Pen a 26 Rdlr. 3 Mk. 15 s., Rug 34 Tdr. 2 Skpr. 1 Fk. Byg 80 Tdr. 5 Skpr. 1 Fk., Havre 9 Tdr. 4 Skpr., Kuller 9 Fierdinger, Smør 3 Lpd. 6 Pd., tørrede Flynder 210 Stkr. og Østers 200 Stkr. Auctionen foretages Onsdagen den 18 Januarii førstkommende Kl. 10. Formiddag paa benævnte Hovedgaard efter Conditionerne som forinden, tilligemed en fuldstændig Jordebog, kan hos mig faaes til Eftersyn. Fugelsig den 15 November 1796. C. Aagaard.
Jyske Efterretninger, 1796-11-21
Efter Foranstaltning af Directionen for Aalborg Stifts- publiqve Stiftelser, bliver Aalborg Hospitals Kon de Qvægtiender af følgende Sogne: A) i Horns Herred Horne, Thornbye, Uggerbye, Bindslev, Eierbye, Sindahl, Astrup, Elling, Tolne og Raaberg Sogne. B) i Venneberg Herred: Jelstrup, Ugilt, Aasted, Venneberg, Schallerup, Runberg, Maarup, Harritslev, Flade, Ge rum, Lendom og Widstrup Sogne, offentlig opraabte, paa Raadstuen i Hiøring, Løverdagen den 17 December. førstkommende Kl. 10 Formiddag, 1 til Forpagtning paa de Pagtendes Leyetid, fra indeværende Aars Udgang, at regne. 2 til Salg, paa begge Maader opraabes Tienderne først seperatim og dernæst alle Sognene, under ethvert af benævnte Herreder, samlede. J alle Tilfælde berver de høieste Bud paa Kongl. Approbation, og Sognebeboerne heholde Forkiøberet, i Hensigt til Forpagtningsbuden, naar de derom strax, ved Auctionen, afgive Erklæringe og siden kan stille vedderheftig Selvskyldner Caution. Lysthavende ville altsaa behage at møde ovenmeldte Tid og Sted, da Conditionerne skal vorde kundgjortesligesom de ogsaa, forinden hos mig kan faaes til Eftersyn. Hiøring den 14 November 1796. M. Brandt. 4. Stranden, ved Schiveren, udi Raaberg Sogn, Auction Torsdagen den 24 November vorder paa foretaget Auction, over endeel Baller Bomuld, et Parti Faarculd, 20 Fustagier med Pudersukker, nogle Fustagier med Risengryn og endeel Annis m.m. Alt vaadt ilandbierget, fra Capitain Mons Mattisons, og paa forbenævnte Strand, indstrandede Galiasse Skib, St. Peder kaldet, sidst kommen fra Hamborg, med en Ladning Stykgods, destineret til Gottenborg. Schagen den 14 November 1796. D. C. Ferslew, Strandings Commissionair. Byens Gader, et Brev og en Paqve hvor i var en En Bonde har i Onsdag den 16de Novembe tabt her i Bog, nemlig Ritters medisinischechirugisch Han buch begge Deele Forseglet og med Udskrift til S. T. Hr. Major von Penick paa Længsholm; hvem som herom kan give nogen Oplysning eller vil tilbagelevere samme, kan mælde sig hos Lieutnant Bruun i Alborg imod en passende Findeløn.
Jyske Efterretninger, 1796-11-21
Vandagen den 12te December førstkommende om Formiddagen Kl. 10 Slet bliver i følge Begiering fra Directionen for Aalborg Hospital, paa Sæbye Raadstue holden offentlig Auction til Forpagtning eller aldeles Afhændelse af nedenstaaende og bemeldte Hospital tilhørende Konge Qvægtiender i Børg, lum og Jerslev Herreder. 4) Børglum Herred Kongens Anpart af Qvægtienderne i Torslev, Skiæve, Understed, Kamp, Wolstrup, Hørbye, Wraae, Emb, Rakkebye, Lyngbye og Tors Sogne, samt den halve ditto Tiende i Albek Sogn. b) Jerslev Herred. Kongens Anpart af Qvægtienden i Wrensted, Thise, Østerbrøndeslev, Hallund, Tolstrup, Stenum, Hellevad Hellum, Ørum, Serritzlev, Jerslev og Westerbrøndeslev Sogne, saavelsom den halve dito Tiende udi Waar Sogn. Enhver af disse Sogners Qvægtiender, opraabes først separat, saavel til Forpagtning, som Bortsælgelse, dog at Sognefolket i ethvert Sogn paa visse Vilkaar nyder Fortrineret, samt dernæst ligeledes i begge Henseender samlede for et hvert Herred. Sæbye den 15 November 1796. R. Brorson. J. 4 sorte Vognhopper 6 og 7 Aar gl. ved 10.
Jyske Efterretninger, 1796-11-21
Paa Jegerum ved Bratschou kan bekommes 2de Qvateers Høide, god af Skabning og vel tilkiørte. Tid har gaaet paa Lindenborg Mark, er nu indtaged En sort Hest omtrendt 13 a 14 Aar gl. der en 3 Ugers paa Foder. Eieren til samme vilde snarest muelig melde sig for at modtage Hesten samt betale Foderløn og dette Avertissements Bekostning. Lindenborg den 17 Nov. 1796.
Jyske Efterretninger, 1796-11-21
Rdlr. Umyndiges Midler er at faae tillaans næstkommende 13 Juni imod sikker Pandt og Lovlig Rente, naar den som saamme behøver betids melder sig her ved Overformynderiet, Aalborg den 18 November 1796.
Jyske Efterretninger, 1796-11-21
Hermed følger et Tillæg.
Jyske Efterretninger, 1796-11-25
Strasburg, den 3 November. General Desaix har paataget sig Overcommanden og ver alle Tropper herfra til Landau. Den største Deel af hans Corps er marscheret til Kehl, hvor man venter et Angreb. Nogle Halvbrigader er rykkede til Landau Tropperne i og ved Kehl commanderes af Generalerne St. Suzanne og Vandamma. Fra det Jndre ankommer endnu stedse friske Tropper. General Moreau er her og forflytter hans Hovedqvarteer til Jlkirch. Pichegru er ogsaa her. J Følge en skarp Departements Beslutning angaaende Reqvisitions=Ungdommen; skal hver der skiuler saadan en komme paa 6 Maaneder i Fængsel. Municipalitætet maae stille en Mand for hver som er fraværende. Naar Forældre og Slægtninge ikke kan bevise at deres fraværende Sønner opholder sig i Republiken, saa bliver disse Reqvisitions Mandskaber antegnede paa Emigrantlisten, og deres Forældres Gods indtrukket. De Keiserlige have vel forstyrret Forskandsningerne for Germersheim, men ikke Qveichlinien.
Jyske Efterretninger, 1796-11-25
Frankfurt am Mayn, den 8 November. Den Franske Overgeneral Bournonville er i Coblenz, hvilken Stad han har sadt i Beleiringsstand. Centrummet af den Franske Armee ved Nahe er i Kreutnach, Overcommanden føres sammesteds af General Ligne ville. Om dette ganske Corps formerer de Keiserlige en Halvzirkel, for at bedække. Maynz og der værende Egne. Jngen maae gaae ud paa Landet at kiøbe Frugter uden Pas fra det Keiserlige Krigs-Commissariat, i maad Straf af Arrest. Ved den Keiserlige Armee ere alle Leverandeurer afskaffede. Den ulykkelige Qvægsyge som raser i mange Egne af Tydskland, har nu ogsaa strækket sig til Jtalien. Den Skade, som de Franske have anrettede i det Würtembergske, (mestendeels efter afslaaet Vaabenstilstand med Hertugen, ved Forstyrrelse og Plyndren, bliver beregnet til en Million Gylden.
Jyske Efterretninger, 1796-11-25
J Canstadt sloge de Enden i tu paa de fulde Viinfade, opskar Sengeklæderne og kastede Ureenlighed i Meelet.
Jyske Efterretninger, 1796-11-25
J Byen Bittenfeld plyndrede de i 32 Timer. Ved mange befalingsmænd var neppe at faae Hielp. De toge det ilde op naar man forlangte en Sikkerhedsvagt og sagde: de Franske vare ingen Røvere. Ved Regensburg, have Forspænd=Bønderne, som skulde kjøre en Transport til det Keiserlige Feldtapotheke, gjort sig oprørske omkastet Vognene med Medicamenterne og ere reden derfra med Hestene.
Jyske Efterretninger, 1796-11-25
Bozen, den 30 October. J vor Egn ere alle Tropper i Bevægelse. General Alvinzy vil en af Dagene giøre et Angreb paa de Franske. J Trient ere de Franske allerede temmelig indsluttede fra 3 Sider. Den stærke Regn har allene været hinderlig i, hastig at fremrykke.
Jyske Efterretninger, 1796-11-25
Frankfurt, den 8 November. Paa det Tydske Krigstheater hersker siden nogle Dage Rolighed allene Stormen paa Kehl er nær forestaaende. De Keiserlige have opført deres Skydis paa Batterierne og Høiene som de have opkastet omkring Kehl, og man forsikrer, at de fra samme ikke allene kan beskyde Kahl. selv, men ogsaa Brøckenkopt og Broen. Byen Kehl, som er adskildt fra Staden og Fæstningen ved Kinzing, skal de Franske deels have nedrevet, deels opbrændt, fordi de Keiserlige bag samme vilde opkaste skiulte Batterier, mod Kehl. Coureervexlen imellem Erkehertugen og General Werneck er overmaade levende, og der skal virkelig være i Underhandling en Vaabenstilstand paa 6 Maaneder, i hvilken Tid man vil arbeide paa Fred. Sikre Breve fra Basel melder ogsaa, at man sammesteds bemærker Coureervexel imellem Wien og Paris. Det heder ogsaa at Greverne Lehrbach og Colloreda vil afgaae til Paris for tillige med Lord Malmesburn at arbeide paa Fred. Ogsaa heder det, at de Franske føie Anstalter til at ophæve Mantuus Beleiring samt at rømme Lombardiet. Kommer Vaabenstilstanden til Rigtighed, saa vil samtlige Armeerne allerede den 1 December gaae i Vinterqvarteer. Siden vil altsaa 30,000 Østerrigere trække sig tilbage til Franken, til deres Underholdning er ogsaa allerede mange Frugter og Fourage satte i Reqvisition som af Jndvaanerne selv maae leveres i Magazinerne. Mindre fredelig lyder de nyeste Efterretninger.