JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1821-10-29
Tidsskriftet Vrar liberal meddeler følgende om Napoleons Levnet paa St. Helena. Det var temmelig regelmæssigt Han sov meget lidt, arbeidede ofte om Natten, stod op Kl. 9, og spadserede, naar Veiret tillod det, spiste Fra kost Kl. 11 og arbeidede paa Historien om hans Feldttoge eller noget Andet med nogle af sit følge. Han spadserede igien Kl. 4, naar Veiret tillod det, og spillede Skak førend han spiste til Middag, som han gjorde Kl. 8. Grev Las Cassas og hans Søn, Greven og Grevinden Montholon og Baron Gourgand spiste med ham; Greve og Grevinde Berthrand spiste ikke hver Dag med ham, da de formedelst deres Familie ofte vare nødsagede at blive hiemme Efter Bordet spillede han stundom Whist eller Reversis men ofte lod han en Bog hente. Sædvanligen var det et Sørgespil eller Lystspil. Nu læste han selv. Undertiden indlod han sig i en fortrolig Samtale angaaende sin Barndom og de forskiellige Epocher i sit Liv med samme Jevnsind, som om han havde talet om den gamle Historie. Disse Øieblikke vare ham de behageligste, derpaa trak han sig henved Kl. 10 1/2 eller 11 tilbage. Naar han kunde naae Midnat, sagde han at have vundet Seier over Tiden Hans Characteers Styrke og Jevnsind, hans Siels Munterhed havde ved Fangenskabet paa St. Helena intet lidt. Af alle de Franske, som befandt sig der, var han den, som havde meest vedligeholdt sin Munterhed, og indgiød de andre Mod. Han sysselsatte sig meere med sit Følges Personer end med sin egen Skjebne; han adspurgte dem ofte, hvorledes de havde tilbragt Dagen, og hvilken Leilighed til Adspredelse, de havde havt. Lærerne ved de høiere franske Underviisningsanstaltet ere underhaanden blevne formanede til at gaae regelmæssig til Gudsbord, hvormed deres Foresatte skal have nøiagtig Kontrol. - Sørgeligt, naar sligt skal skee ved TvangEn Tydsker har i Engelland opfundet et nyt System for Musiklæren og den musikalske Underviisning, hvorved han underviser 20 Personer, og derover, paa eengang i Piofortespil og den rene Sætnings Theorie, paa et passende Antal Jnstrumenter. De Fremskridt, hans Elevere have giort, og de Arbeider, de have leveret, beskrives som overordentlige. J Berlin er Man i Begreb med at indføre en lignende Underviisning. Man regner at endnu omtrent en Million Tdr. udenlandsk Hvede ligger under Laas og Lukke i Engelland, og venter paa Prisens Stigen.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1821-10-29
Man har havt det Rygte, at baade Kronprindsen og Kronprindsessen af Portugal skulde være flygtede fra Bra lien og landede i Livorno. Sidstnævnte er, som be skiendt, en østerrigsk Prindsesse.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1821-10-29
J Grevskabet Cork i Jrland har Man i denne Tid et mærkeligt, skiøndt der ikke ganske usædvanligt Naturoptrin, nemlig et bevægeligt Morads, eller rettere Tørvemose, der med utrolig Hastighed voxer oven paa gamle Comkastede Skove, og da den er høiere end Omegnen, let løsrives af de indsluttede Vandsamlinger, som gierne findes i slige Moser, og føres bort dermed. Den her omtalte brød løs med et forfærdeligt Bulder, tvang Omegnens Beboere til at flygte over Hals og Hoved, og bedækkede i kort Tid en Strækning af fire Mile.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1821-10-29
Fædrelandet.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1821-10-29
Kiøbenhavn. Ved Høiesteretsdom er en fyensk Landmand tilkiendt to Aars Tugthuusstraf, for usædeligt Forhold med sine Døttre.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1821-10-29
I Danmark have i de sidste 25 Aar mange litteraire Stridigheder fundet Sted; hvo erindrer ikke endnu den liturgiske Feide og andre af den Natur, En hidsig Strid, mellem P. A. Heiberg og M. C. Brun, der nær havde taget en meget alvorlig Vending, reiste sig ved den Paastand, at Mad. Preisler blev tilsidesat, og at den paa et vist Tracteursted gaves en hemmelig Committe; daværende Professor Olsens Ansættelse til Notarius publicus foranledigede en Strid ligeledes med Heiberg, som Almeenheden tog en varm Deel i, endskiøndt det Hele dreiede sig om den større eller mindre beføielse til at beklæde dette Embede. Den vigtigste litteraire Strid i den første Femtedeel af det nittende Aarhundrede var unægteligen den Baggesenske. Hvo der havde Ret i denne Kamp, er her ikke Stedet at afgiøre, og Lidenskabeligheden, hvormed den førtes, giør, at det bliver rigtigst at overlade det tilkommende Decennium dens endelige Afgiørelse, da Partierne i denne Strid endnu ikke ere ganske af kiølede. Siden den Baggesenske Feide synes der at være en Vaabenstilstand i Litteraturen, og næsten skulde Man troe, at Man ogsaa der, ligesom i den politiske Verden, er bleven kied af Krig, muligen fordi Man begge for meget og for vedholdende har anstrængt sine Kræfter. Derimod have istedet for de literaire, de borgerlige Pennefeider tiltaget i en høi Grad, og synes ordentligen at finde deres Yndere.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1821-10-29
Med det første agter den nyligen hertil ankomne Virtuos, Johann Adolph Beer, en Eleve af Romberg og Spohr, at lade sig offentligen høre paa Violin. Han har allerede for i Aar siden givet en offentlig Concert her, hvorved han vandt et bifald, der nu, efter en saa meget større Uddannelse i Konsten, berettiger ham til at vente en glimrende Modtagelse.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1821-10-29
Den occonomiske Correspondent lærer at man kan giøre Saalelæderet varigt og vandtæt, ved at vende Kiødsiden ud og tiære og beege den; men det værste derved er: at at Man da lugter af Tiære, og naar Man i en Stue staaer længe paa eet Sted, klæber Man fast til Gulvet.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1821-10-29
Moersomme Avertissementer: En skikkelig, ædruelig og fraholdende Pige fra Mandfolk kan faae en god Condition. - En Karl, der forstaae at kjøre to, og, om forlanges, tre Heste, ønsker Tieneste, helst hos en Spisevert. - En Gartner, der er udmærket i Driverie, ønsker sig antagen hos et Herskab. - Et Par Støvler ere stiaalne. De ere kiendelige derpaa, at der er en Lap paa den Ene, som ikke kan sees. - Et ungt Menneske paa 33 Aar ønsker sig antagen hos en Skrædder, Parykmager eller anden let Professionist, da han er meget fiin og spæd af Complexion. - En Kone, der vasker alleslags Handsker, saa det ikke kan sees &c. - Et Pigeinstitut er indflyttet paa Gammelmønt 162. - En Kone ønsker sig et Barn paa Brystet og forpligter sig helligen til, at ville behandle det dobbelt saa godt som sit ege. - Middagsmad tilbydes for 12 Rbd. maanedlig fra et Huus, der seer sig istand til, undertiden at opvarte Giæsterne med saadanne Retter, som det er ganske umuligt at faae hertillands. - En Barbeersvend, som kan tage en Stue paa sig, ønskes. - Der søges et Friseursubject, som er øvet i Kunsten, samt vil være complisant mod Giæsterne og ikke skiære Alle over een Kam. - En yderst anstændig og velklædt Pige, der kan skaffe de paalideligste Rekommendationer og allerede har tient 1 Aar, samt er villig til alt mueligt, ønsker sig Condition som Amme. - En venskabelig Pige kan faae Condition hos Verten i det venskabelige Selskab.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1821-10-29
Skrivelse fra det Holsteenske af 20de October 1821. Saavel her som overalt i Hertugdømmene imødesee vi med Glæde vor elskede Landemoders Fødselsdag, for paa en passende Maade at høitideligholde samme. - Handelen standser, og heldige Speculationer ere nu langt sieldnere end forhen. Kornpriserne ere rigtig nok stegne noget, men ikke saa meget, som Landmanden ønsker det, da Kornhandelen stedse bringer rede Penge ind i Landet. Paa nogle Steder i Hertugdømmene har Man ogsaa oprettet Spare casser, hvori Enhver kan nedlægge sin sammensparede Skiærv, og efter nogle Aar erholde det Jndsatte tilbagebetalt med det dobbelte, tredobbelte og vel endog det firedobbelte Beløb. Nogle, som hidtil have spillet i Classelotteriet, og Jntet vundet i flere Aar, agte nu at indsætte den Sum, Lodseddelen koster, i Sparecassen, da de i saa Fald i det mindste kunne giøre sikker Regning paa, ved Aarets Udløb at erholde deres 20 Rbd. udbetalte med Renter.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1821-10-29
Viborg. Skarlagensfeberen her har antaget en mildere Natur og hverken Voxne eller Børn ere siden deraf døde, som søgte Lægerne og benyttede den af Hr. Stiftsphysikus Randrups udgivne Forholdsmaade Den saa usædvanlig blide October, da det sielden om Natten er saa koldt, som i Sommer, vedvarer - og, først i disse Dage har man begyndt at lægge i Kakkelovnen - J Liimfjorden fiskes i denne Tid endeel Helt, Sild og Aborre, men som en Følge af den varme Luft, holde de sig ikke.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1821-10-29
Aarhuus. En Mads Weis i Vinding pr. Horsens bekiendtgiør i Stiftsavisen Følgende: "Da jeg ofte saavel skriftlig som mundtlig bliver consuleret i saadanne Sygdomstilfælde som ligge uden for min Virkekreds, og mange reise til til 12 Mile hid til mig for at cureres for Svagheder, som jeg hverken maa eller kan befatte mig med, saa finder jeg mig, saavel for at skaane mig selv for Uleilighed, som Andre for forgiæves Reiser til mig, pligtig, herved at bringe til offentlig Kundskab, at det Kongelige danske Cancellie kun har tilladt mig, under Stiftsphysicus's Opsyn, at beskiære Kræft, operere Hareskaar, forbinde Beenbrud og reponere Laxationer, og at min Hielp altsaa eene og allene kan søges i disse her benævnte Sygdomstilfælde. Aalborg.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1821-10-29
J Fredagformiddags holdtes paa Stadens Gammeltorv Brand=Mønstring, og samtlige Sprøiter bleve prøvede, saavel ved at sprøite i Høiden, som og i et Kar, der indeholdt visse Grader, for deraf at erfare hvormeget Vand der til hver Sprøite udfordres. - Alt udførtes under Brandinspecteur Herr Tømmermester Boss's Commando, til Hs. Excellence Herr Stiftsbefalingsmand v. Moltkes høieste Velbehag. - Herr Boss er nu udnævnt til Over brandinspecteur for Aalborg Bye. (Wandals Avis.)J Aftes festligholdtes vor elskede Dronnings og dyrebare Datters høie Fødselsdag paa Kiøbmændenes Compagniehuus med et muntert Bal, der tog sin Begyndelse Kl. 7, efterat vi havde hørt vort Regiments smukke Janitscharmusik passere gjennem Gaderne. Den Glæde, der stedse ved denne Høitidelighed besielede de brave Danske, fandt ogsaa Sted blandt det muntre Selskab, der med de inderligste Ønsker for vor allernaadigste Dronning og Hs. Kongelige Høihed Kronprindsesse Carolines Fremtids Held og Lykke, udtømte Begges Skaaler under jublende Hurraraab. Sange, passende til Dagens Fest, bleve af siungne, og Kl. 5 endtes Ballet.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1821-10-29
Døde. Kammerherre G. H. v. Raben. F. H. Præstøe; Restaurateur Chaffre; i Kiøbenhavn. Kiøbmand Johannes Strunck i Aarhuus.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1821-10-29
Bekiendtgiørelser. Da jeg af den høirespective Skolecommission har erholdet Tilladelse til at maatte undervise smaae Børn i at kiende Bogstaver, stave og læse, saa beder jeg de Forældre, som ville betroe mig deres Børn, saa hastig muligt at underrette mig derom, saasom jeg agter at begynde Underviisningen først i næste Maaned. Min Boepæl er i Peder Barkes Gyde. Aalborg den 27de October 1821. Hedepig Margrethe, sal. Dulsteins.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1821-10-29
Undertegnede agter den 3die November at afseile herfra Østersøen, medtager Fragtgods og Passagerer til Kiøbenh Aalborg den 29de October 1821. Friderich Chr. Kallsen.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1821-10-29
Hvor et meget godt 5 Octav Claveer er at faae tilkiøbs, viser Addresse-Contoiret.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1821-10-29
Fra Pressen er udkommen: Om Opelskning af Birketræer og disses F. trin for andre Træearter, i Særdeleshed. skovløse Egne, af C. P. Laurup. Oversat af Bang, Skovrider ved de Kongelige Skovanlæg paa Ad den, og faaes heftet for 3 Mk. hos de Herrer Boghandler Jessen i Aarhuus, Elmenhoff i Randers, RottbSadolin i Aalborg og her i Viborg hos Roedsted & Dous.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1821-10-29
Octoberheftet af Elmquists Læsefrugtehar jeg nylig faaet hidsendt fra Aarhuus. Det indeholder, Skialdekampen paa Wartburg. - Cleopatra. - EuroLigevægt. - Sanct Stephanskirkens Taarnbygning. Glædespiger i Grækenland. - Synet. - Den tyrkisk Storherres Seral. - Præsteraserie. En Scene af Kri i Spanien. - Den kostelige Recept. - En mærkværDrøm.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1821-10-29
Fremdeles modtages Subskription paa Værket hos Aalborg den 29de October 1821. Vogelius, Boghandler og BogbindeEn frisk og sund Amme kan om kort Tid erholde en Tieneste. Addresse-Contoiret anviser den Søgende.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1821-10-29
Nylig har forladt Pressen i Aalborg: Gudelige Tale af forskielligt Slags, holdte af L. Holm, Sognepre til Sindahl og Adstrup Menigheder i Aalborg Stift, og chare teriseret Amtsprovst, nemlig: 3de Prædikener; 3de Confirtionstaler, 3de Skriftetaler, 3de Brudetaler, og 3de Taller Anledning af Præsters Jndsættelse. De sælges hos Hr. Am provst Bregendahl i Skive; Hr. Christen Aagaar i Viborg; Hr. Bogtrykker Elmenhoff i Randers; Fuldmægtig P. B. Holm, hos Hr. Amtsforvalter Valen i Aarhuus, Hr. Bogbinder Lund i Horsens; Hr. Giestgiver Ramsing i Ribe, Hr. Bogbinder Meelbye i Colding; Hr. Skolelærer og Organist Jacobsen i Hiørring; Hr. Kiøbmand Lars Neist i Frederikshavn, Hr. Bogtrykker Borch i Aalborg, samt hos Forfatteren, Sindahl Præstegaard pr. Hiørring, for 7 Mk. paa Trykpapiir indheftet.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1821-10-29
Proclama. Under Børglumklosters Godses Skiftejurisdiction er ud Døden afgaaet Gaardfæster Lars Knudsen Roed af Aas sendrup; Thi indkaldes den Afdødes Credi= og Debitorer herved, i Overeenstemmelse med Placaten af 12te October 1792. med 12 Ugers Varsel, til at melde sig hos undertegnede Stiteforvalter, de Første for at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer, paa den Maade, som Loven efter død Mand befaler, og de Sidste for at betale deres Skyld til Boet. Børglumkloster den 22de October 1821. Paa den competente Skifteforvalters Vegne, som Fuldmægtig Würtz.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1821-10-29
De som maatte have Noget at fordre efter her i Byen af gangne Værtshuusholder Rasmus Tvenstrup, indkaldes herved med 6 Ugers Varsel, for i Følge Placaten af 26de October 1792 at anmelde og legitimere deres tilgodehavende Fordringer for undertegnede Skifteforvaltere. Aalborg den 27de October 1821. Hornsyld. J. L. Schmidt.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1821-11-01
Udlandet. De tydske Tidender vedblive at levere hinanden indbyrdes modsigende Notitser omde græsketyrkiske Anliggender, der endnu beroe ved det Gamle. Underligt nok, at Man hverken fra Ruslands eller Østerrigs Side erfarer noget Officielt og Sagernes egentlige Stilling. Mange ville antage denne Tavshed for krigvarslende, i det de formene, at hine Staters Cabinetter, hvis der var noget Fredshaab, sikkert vilde lade et Glimt deraf udbrede sig til deres egne Undersaatters og til alle europæiske Magters Beroligelse. Virkelig stadfæster det sig ogsaa, at Stor herren ved en egenhændig befaling har opfordret alle Muselmænd til, paa ny at gribe Vaaben til Rigets og Religipens Forsvar mod de truende Fiender. Lord Strangford har anvendt al sin Jndflydelse, for at forebygge en saa krigersk Forholdsregl, men var dog, trods alle sine Forestillinger, ikke istand til at forhindre, at Opfordringen blev oplæst for Folket i alle Gader den 20de September. - Det hedder endydermere, at de russiske Garder ere marscherede fra Witepsk Syd paa, at Keiser Alexander paa det Bestemteste vedbliver sine Fordringer, at disse sætte Porten i stor Forlegenhed og at dens Ministre daglig samles, men ei kunne finde anden Udvei, end Krig. Paa Denne ere ogsaa de i Pera boende Franker fast belavede. Østerrig synes i dette Anliggende at ville tage sine egne Forholdsregler. Den østerrigske Jnternuntius i Constantinopel skal have erklæret, ikke meere at ville blande sig deri. Cabinettet i Wien vedbliver at betragte Grækernes Forsøg paa at afryste det tyrkiske Aag som en ulovlig Jnsurrection mod en lovlig Souverain. Jfølge et nylig udstædt keiserligt Dekret tilstædes ingen Græker, der har ført Vaaben mod Tyrkerne, Adgang til de østerrigske Stater, og paa den anden Side maa Jngen af de Europæer, der have begivet sig til østerrigske Havne, for her at indskibe sig til Morea, fuldføre denne Reiseplan, de maa nu være forsynede med saa lovmæssige Passe, som de være ville. Desaarsag begive Mange af Korsfarerne sig til Marseille, hvorfra alt en Mængde europæiske Officerer have begivet sig til Peloponnes, hvor de ere blevne vel modtagne. Dog befinde de fleste til Grækernes Forsvar fra Spanien, Frankrig, Tydskland, Jtalien og Rusland hidilede Krigere sig i Ætolien, hvor der alt er dannet et betydeligt europæisk Corps, der med det første agter at sætte sig i Marsch. En stor Mængde Artillerie, Munition og andet Krigsforraad er ligeledes ved Skibe under amerikansk og spansk Flag landet i Ætolien og paa Morea, hvor Grækerne nu for Alvor ruste sig til at angribe de af Tyrkerne endnu besatte faste Stæder. En stor Vinding for dem var Jndtagelsen af Novarino, der har en stærktbefæstet Havn.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1821-11-01
Den græske Regiering i Modon lader hver Dag udgive Bulletiner og de græske Hæres Fremgang. Stilen og Tonen deri er saa eiendommelig, at nogle Prøver ikke ville være uden Jnteresse: To og tredivte Frihedsblad. Ære være Gud den Almægtige og Østerlands hellige Kirke, Ære være Hellenernes Rige, Feltøversten Fyrst Demetrius Ypsilants og alle Høvdinger, Fred over de i Frihedskampen faldne Ædles Støv. - Jdag (den 28de August) have vi Bud, skab fra de ved Avarin samlede Helleners Leir. J Korthed lyde Sandhedens Ord saalunde: Nidingen Jussuff Pascha, Helvedbørnenes Høvding, som troe paa Diævlesendingen Mahomed, har angrebet de seiervante Hellener, som stande for Fæstningen Avarino under Theodor Spartaki. Gud har ydmyget hans Stolthed, straffet hans blinde Forvovenhed. Barbarerne bleve tilbageslagne. Forvirringen var uden Grændser. Fienderne tabte 600 Mand Faldne og 200 Mand Fangne. Skinbarlig beskiermede af Guds Haand, tabte Grækerne blot 36 Mand, der strax bleve hæderligt begravne paa Valpladsen. Jorden hvile let paa deres Been, thi de fulde for Fædrelandet. - Ved den fra Colamata erholdte Hielp af 600 Mand, 2 Kanoner, samt Krudt, ere Seierherrerne satte istand til, at begynde en Storm paa Fæstningen, og maaskee vil det næste Budskab være et Lykkes= og Hædersbudskab. Gud og Hellenerne! Fem og tredivte Frihedsblad. (Udkom den 1ste September) Ære være Gud den Almægtige a. J dette Øieblik modtage vi i denne lykkelige Stad Budskabet om Jndtagelsen af Fæstningen Artos. Fyrst Demetrius Ypsilanti er indtruffen i Patras; Grækernes Antal her gaaer over 10000. Atter have Hydrioterne borttaget tre store tyrkiske Skibe. Gud og Hellenerne!"
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1821-11-01
Paa lignende Maade har Man bekiendtgjort Jndtagelsen af Koron, Napoli di Malvasig, Bikajow og nogle mindre Kasteller. Hellenerne ere sletklædte og endnu have de ikke antaget nogen egentlig Nationaluniform, men bære alle Farver. Grækernes Krigsmagt i Pelopponnes anslaaes i en Beretning fra Corfu til 30000 Mand, der ere væbnede med en Knippel, en Slynge og en Mængde Stene. Dog have Nogle ogsaa Kaarder og Pistoler.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1821-11-01
Paa den tyrkiske Flaade findes mange Jøder, der i Constantinopel have ladet sig hverve til Marinere.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1821-11-01
Frankrig. har afbrudt al Forbindelse med Spanien. Ei engang Courerer og Staffetter faae Tilladelse til at passere Grændsen.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1821-11-01
J Lyon ere oprørske Bevægelser forefaldne. Folket giennemstormede Gaderne og fyldte Luften med rebelske Raab. Med megen Møie blev Roligheden igien bragt tilveie.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1821-11-01
Tvende elegante Damer mødtes for ikke længe siden i Boulognerskoven, for at duellere. De vare komne i Strid om et Mandfolk, som de begge vilde eie. Kampen gik dog af uden Blod og Amazonerne forsonede sig hos en Rastaurateur ved en Ret varm Mad.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1821-11-01
Grev Montholon er kommen til Paris. Nopoleon skal have testamenteret ham en liden Capital af 18 Millioner Franker.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1821-11-01
Spanien. ligger - vel i dobbelt Henseende - i Febergysen. Landet er ligesom en staaende Skueplads for alskiøns Borgertvedragt og Guulfeberen svinger dertil sin frygtelige Svøbe over det allerede noksom ulykkelige Folk. J Barcellona ere 1000 Mennesker døde i tre Dage; alle Huse ere anstukne. Paafaldende er det, at tolvaarige Børn synes at blive frie. Naturligviis ere de, berøvede deres Forældre, endda ud fatte for den yderste Nød. Heden er endnu utaalelig. 10 Munke, som pleiede de Syge, ere blevne Offre for deres menneskekiærlige Jver. De beklagelsesværdige Jndvaanere strømme hver Dag til Kirkerne, forat bede Himlen om Skaansel. Bispen i Tortosa, der ikke vilde forlade Byen, men bede og lide med den, er bortreven af Feberen.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1821-11-01
Portugal. Efterat Tidenden "Lusitaniens Stierne" med mange Ophævelser har fortalt, at Hans brittiske Majestæts Charge d'affaires i Lissabon er afreist herfra, og det end- ogsaa uden Pas, fordi han fandt sin Regiering fornærmet ved en Reform i den portugisiske Toldtarif, ifølge hvilken der af engelske Vare skal erlægges 60 Proc. i Told, erklærer den, Dagen efter, denne Nyhed for en Usandhed. Jmidlertid synes dog Røgen ei at være uden Brand, og Portugals udvortes Stilling kan være betænkelig nok, som dets indvortes da forlængst har været det. De engelske Ministerialblade giøre hyppigen heftige Udfald mod portugisiske Revolution. "Denne - sige de - maa skal Engelland. Cortes synes at glemme alle de bestaaen Tractater, at sætte sig ud over Tro og Love og vedblive handle i saadan Aand, at det kun er alt for klart, at 6 gellands Jndflydelse paa Portugal er ganske forloren. Pa lægget paa engelske Manufakturvare ligner et Forbud. V. har den brittiske Chargs d'affaires protesteret ivrigt derimomen med hans Jndflydelse er det forbi, og Portugisen, synes fastbesluttede, at træde i Spaniens Spor. Hvad nu ellers Portugals Forhold til dette sidste Ri angaaer, da synes det ikke alt for fredeligt. Som den hedder, har den spanske Regiering befalet sin Gesandt, Lissabon, ufortøvet at vende tilbage til Madrid. Om Rigets indvortes Forfatning faaer Man ikke store Begreber, naar Man hører, hvorlunde Cortes have dekretteret, at Kongen paa ingen navnlig Maade maa hindre deres Forsamling, ei heller opløse den eller giøre mindste Jndvending mod dets Beslutninger.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1821-11-01
Hannover. Kongen er nu atter paa Benene og der kommer nyt Af i Staden, men de bedste Fornøielser ere forbi, uden at Man ret har nydt dem, og hverken den store Klapjagt, eller det mærkelige Fyrværkerie til 18000 Rdlr. faldt ud til almeen Tilfredshed. Ved hiin bleve mange Mennesker - Dyrenikke at omtale. - meget ilde tilredte, og dette vilde ikke ret tage sig ud i det Regnveir, der just var indtruffet.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1821-11-01
Correspondenten har i flere Nummere opvartet med en opvarmet Beskrivelse over Kong Georg den Andens Reise til Hannover i Aaret 1748, og om Kong Georg den Findes Ophold sammesteds veed den ikke at fortælle nok. "Fyr Metternich - melder den - er hidkommen at komplimer tere Hs. M. i sin Keisers Navn. Hs. Durchlauchtighed logerer hos Hoffactor Kraul. Da han treen ind paa Slottet Herrenhausen, traadte Vagten i Gevær, og Trommen rørtes. Kongen bød ham til Taffels &c. &c. Engelske Ministerialblade gientage deres Forsikring, at Hs. M. Kongen af Storbrittanien paa sin Tilbagereise vil besøge Kongen af Frankrig, der paa det indstændigste har indbudet ham.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1821-11-01
Fædrelandet.