JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-06-13
- Den 28de, Christi Himmelfartsdag, var det et mildt og deligt Veir, dog var Luften for det meeste bedækket. Naturen var i sin skiønneste Flor; Engene grønne og blomsterrige, den unge Sæd spirede frem af Agrene; den rigeste Blomsterflor udbredte sin hvide og røde Bedækning over Træerne i Haven; der var en Roe og en Sødme i Naturen, som fortryllede Sandserne; men nerveuse Personer forekom denne Sødme som en sød Gift, og de fik som ondt ved at gaae ud i den delige Natur. Dagen derpaa opkom et Veir, hvortil Magen vil maaskee ikke kunne opledes i Danmarks Aarbøger: Fra den 29de regnede det Dag og Nat fort i 5 Døgn, næsten uden noget Ophør og ofte skyllende, med Sydostvind og uden et eneste venligt Blik af Solen. Vinterlig Mørke og Kulde tog Overhaand; alle lavere Egne bleve oversvømmede og saae ud som Søer. Flora græd over sine utallige yndige Børns Skjebne, og hendes eneste Trøst var at Oldenborrerne, deres farligste Fiender, ogsaa bleve forhindrede i deres Fremkomst. Mai Maaned i Fior var af en ganske anden Beskaffenhed; den endte vel ogsaa med Kulde; men med koldt og tørt Veir, og den havde været meget mild og skiøn i sin første Halvdeel. – Det seer ud til at vi faae en heed Sommer i Aar, og at Vinterkulden, som i Fior kastede sig paa Jordens vestlige Halvkugle, vil til Vinter træffe den østlige. - Dog, vi Menneskeer kunne ikke vide det. Exempler paa en overordentlig legemlig Styrke.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-06-13
J vore Dage, da en Konstner anmelder dagligen i Hovedstadens offentlige Blade de herkuliske Foretagender, som han stiller til Skue, er det interessant at sammenligne dem med andre Beretninger, som man har om enkelte Menneskers udmærkede Legemskraft; dog ere disse Beretninger ikke samlede af dette Blads Redakteur.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-06-13
Westenrieder beretter i sin historischer Kalender, for Aaret 1795, Side 257, og anfører Beviserne derfor, at i Aaret 1148, da Staden Damaskus blev beleiret af Korsfarerne, kastede Keiser Konrad den 3die sig med et lidet Følge i Floden, og trængte med Sabelen i Haanden med en saadan heftighed ind paa Saracenerne, som stode paa den anden Side af den, at de toge Flugten; med eet Hug afhuggede han paa en Saracener Hoved, Skulder, Avemann, Arm og en Deel af den ene Side. fortæller i sin Kirchbergiske Historie, Side 15, og Lehmann i sin speierske Kronik, Side 464, at den sidste Greve af Kirchberg, Philipp, havde en saadan Styrke i sine Fingre, at han med den blotte Finger kunde slaae et Søm fast i en Væg Historieskriveren Cuspinian siger og Frederich af Østerrig, Medkeiser med Ludvig den 4de, at han i en Bataille med egen Haand dræbte 50 Fiender. Zeiler i Theatrum tragicum, Side 198201, anfører mange Exempler paa den polske Konge Siegismunds overordentlige Styrke: Han kunde brække Hesteskoe itu, rive nye Reeb istykker, tage et heelt Spil Kort i begge Ender og trække det fra hinanden i to Deele. – Landgreve Hessen med Jernarmen kunde giøre det samme. - Greve Johann af Ziegenhavn, som døde i Aaret 1455, løftede, da han passerede igjennem Frankenberg, en Vogn med Viinankere paa, som stod ham i Veien, og satte den tilside, og da hans Moder irettesatte ham derfor, saa satte han den paa sin Plads igien. Dionis Kleist i Kolbatz i Pommern, som levede paa Keiser Rudolph den 2dens Tid, var uhyre stærk; han kunde ogsaa brække Hesteskoe tvers over, og tage en Haandfuld Kirsebærstene og knuse dem med et Tryk inde i Haanden. Engang bad han Hertug Johan Frederik af Pommern om en Drik inden han gik til Seng. Hent Dig selv een, svarede Hertugen, nu gik han ned i Hertugens Kielder og hentede 3 Tønder Øl, een har han i hver Haand og 1/2 Tønde under hver Arm. - Ertl meddeler i Relationes curiosæ Bavariæ en Jndskrift, hvoraf sees, at Hertug Christoph af Baiern løftede i Aaret 1420 en Steen, som veiede 340 Pund, i Veiret. Contarini fortæller i Guardito historico, Pag. 127, om en Mand ved Navn Galeoto Bardage fra Cortina, som var overordentlig stærk, han kunde lofte et belæsset sel i Veiret og standse en Hest i Løbet. - J historischeRemarqven af 1699, Pag. 127, bemærkes, at den store Maler Leonardo da Vinci var ikke allene en ypperlig Rytter, Dandser og Fægter, men tillige en ualmindelig stærk Mand, som kunde høie Hesteskoe sammen som Blye. - Misander beretter i sine biblische Ergsligteten, at en Mand ved Navn Daniel Kermann fra Drittoma i Ungarn kunde løfte et Stykke Blye op paa sin Skulder og tage det ned af den igien, som var saa tungt, at to Mænd kunde ikke flytte det af Stedet. Han rykkede engang et Blommetræe, beladt med Blommer, ganske let opaf Jorden; og naar man plukkede Frugt ned, saa bar han en Mand, som stod paa en Stige, uden Besværlighed fra det ene Træe til det andet.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-06-13
Man læser hos Cliver i hans philosophischer Zeitvertreiber Pag. 95, at en Englænder ved Navn William Joy, lod i Aaret 1700 see i Haag Prøver paa sin Styrke; han løftede et Stykke Blye op fra Gulvet, som veiede 2014 Pund og en Steen, som veiede 2240 Pund; han bandt et Reeb om Kroppen paa sig, lod en Hest spændes for det og den formaaede ikke at rykke ham ud af Stedet, hvilket 16 Mænd ikke heller formaaede uagtet alle deres Anstrængelser. Ene formaaede han at trække en Hest op af en Grube.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-06-13
Man har ogsaa Exempler paa Fruentimmer, som vare begavede med overordentlige Kræfter. Lehmann beretter i sin speierske Kronik, om Elisabeth, født Hertuginde af Stettin og Keiser Karl den 4des sidste Gemalinde, og om Cimburga, en Prinsesse af Massovien, at de ligeledes formaaede at trække Hesteskoe i Stykker som Brødskiver, og slaae Som fast i Væggene med bare Hænder.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-06-13
For at anføre nogle nye Exempler, tilføies: J Salem i Staten Massachusets døde i 1820 en Mand ved Navn William Dorst af en usædvanlig Størrelse og Styrke. J Krigen imellem England og Nordamerika, var han ombord paa et Kaperskib; engang fandt man det nødvendigt i en Hast at udkaste et Anker. Der var intet oppe paa Dækket; men der laae et nede i Rummet, som veiede 700 Pund, Matroserne kunde ikke faae det løftet i Veiret, Dorst skuppede dem derpaa til Side, trak ene Ankeret op, holdt det paa Reelingen indtil et Toug var gjort fast i det, hvorpaa han kastede det udi Søen, just som Skibet var lige ved at forlise. Han indgik engang et Væddemaal om, at han ene vilde løfte et Anker, som veiede 1700 Pund, op fra Jorden, og som fire Mand ikke formaaede at bevæge. Han laae engang paa et Kapperskib foran Bilbao, imidlertid kom et engelsk Skib seilende indi Havnen; iblandt hvis Mandskab var en gevaltig Boxer; da denne hørte tale om Dorst, saa fordrede han ham ud, og da hiin forstod sig bedre paa Konsten, saa kastede han ham 3 Gange paa Gulvet; men den sidste Gang fik han sine Fingre indviklede i Dorsts Haar, denne gav ham et saadant Slag over Armen, at den brak over, og derpaa knusede han 3 Ribbeen paa ham, saa at Englænderen skal være død deraf. Desuagtet var Dorst ellers en god og blid Mand, og noget phlegmatisk, men blev han vred, saa kunde ingen giøre ham Modstand. Han levede længe og besad et godt Helbred. Den sidste Dag i hans Liv spadserede han i flere Timer; Morgenen derpaa fandt hans Kone ham død i Sengen. - J 1811 lod en Bonde fra Egnen ved Lille ved Navn Ruselle sig see i Paris, som var endnu stærkere; han løftede med Lethed et lidet Bord: men som veiede 2000 Pund med de Vægter, som laae paa det, op paa sin Skulder, og har det og giorde flere saadanne Konster.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-06-13
Denne legemlige Styrke beroer paa Musklernes Størrelse og paa deres Forbindelse med Lemmernes ydre Dele, saa at de ere langt fremrykkede paa de Lemmer, som skulle bevæges. At besidde en stor Styrke er en farlig Egenskab, da det forleder til at prale med den, hvorved Legemskraften bliver ofte overspændt, som let paadrager Blodspytning eller hidsig Feber, eller til at prøve Styrke med andre, hvorved Legemet dog let faaer et Knæk; eller det forleder til at misbruge sine Kræfter til at undertrykke de Svagere, som er endnu værre. Hvor det er skiønt og ædelt at være høimodig. Legemlig Styrke, sagde den gamle græske Philosoph Bias, er dog intet videre end en Natur gave; men ikke at misbruge den, er et Fortrin, Mennesket giver sig selv.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-06-13
Nyeste Post-Efterretninger. Lord Palmersion er bleven udvalgt til Medlem af Underhuset for Flekken Tiverton. - Ved Sir Francis Goodrikes Valg i Wolwe hamton, er det kommet til meget sørgelige Optrin. Den 29de om Aftenen havde betydelige Folkemasser samlet sig, saa at Øvrigheden maatte lade Oprørsacten oplæse. Derpaa blev Militairen tilkaldet for at adsplitte Pøbelen, som vilde rive et Værtshuus ned hvori Valgmændene af Torypartiet havde forsamlet sig. Nogle Skud bleve løsnede, hvorved nogle Personer bleve saarede. Regieringen har foranstaltet strenge Undersøgelser om Militairens Forhold, som blev commanderet af to Oberster. En Deel af Jndvaanerne paastaaer, at det var ufornødent at tilkalde Militairen, og at denne har gaaet for glubsk tilværk, men det synes afgjort, at Pøbelen har paa den voldsomste Maade kastet Stene paa Soldaterne. En af de Oberster, som var afsendt for at undersøge det Passerede, Sir George Trasdal var ogsaa af denne Mening og spurgte: om Soldaterne skulle staae, stille og lade sig slaae ihiel. Vilde man slaae en Steen paa ham, sagde han, saa vilde han uden videre skyde Gierningsmanden ihiel, ellers vilde Soldaterne comportere sig som gamle Kierlinger og man kunde opleve Bristol=Scenen paa nye. Jndvaanerne ville ikke lade sig nøie med denne Erklæring, og en Præst ved Navn Roaf, har i sine Medborgeres Navn indgivet en Forestilling herom til Jndenlandsk Ministeren Lord John Russel. Ogsaa i Valgbyen Lichfield var det temmeligt uroeligt ved Sir Francis Goodrikes høitidelige Jndsættelse. Hans Procession blev mishandlet paa den ubarmhiertigste Maade og han blev saaledes modtaget af en Hagel af Stene og raadne Æg, saa at han i største Hast maatte springe af Vognen og slæbes bort ved sine Venners Arme. Folkets Piben og Trudsler vare saa stærke, at man maatte hente Dragonerne fra Birmingham - Disse Scener i det frie og lykkelige England have foranlediget nogle Debatter i Underhuset. NoglMedlemmer som Hr. Thornley, Villiers og John Wrottesley dadlede Militairenes Forhold, men Hr. Forster forsikkrede at Pøbelen havde barrikaderet sig paa Torvet, og at Soldaterne havde først skudt efterat en Hest var bleven stukket ihiel. Ministeren gav imidlertid sit Samtykke til at en Undersøgelse blev anstillet. - J Mødet den første Juni giorde Hr. Cayley det Forslag at en Committee skulde nedsættes for at forskaffe Landmændene en Lettelse deres trykkende Kaar. O'Connell tog Forslaget i Forsvar; men ikke allene Ministerne Poulet Thomson og Spring-Rice modsatte sig det, men ogsaa Sir Robert Peel og det blev forkastet med 216 mod 11 Stemmer. Ligeledes har Huset forkastet, den 2den Juli med 317 mod 144 Stemmer, Reformisten Hr. Grotes Forslag til at indføre Ballottering ved Valgene, saa at vælgernes Navne ikke kunne erfares; Debatterne om denne Gienstand varede overmaade længe. - Endelig blev den 3die Hr. Poultes Søndags Bill forkastet med 54 mod 45 Stemmer, kun faae af Husets Medlemmer havde indfunde sig.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-06-13
Lloyds Agent skriver fra Alexandria under 1ste Mai, at Pesten, som har grasseret der i nogle Maaneder, og som i en vis Periode bortrev 200 Mennesker daglig, tager nu betydeligt af, saa at Dødeligheden har formindsket sig til 20 Personer om Dagen. Den har yttret sig paa nogle engelske Skibe som vare ladte med Bomuld; men ved den Kurmethode, som den engelske Chirurg Laidlar har indført, er i Giennemsnit over 1/2 af de Angrebne, og da Sygdommen aftog, over 1/2 bleven helbredet, endskiøndt uden Sygevogtersker eller anden Biestand, saa at man har Grund til at troe, at naar Hospitaler blive oprettede, hvori der kan bæres Omsorg for Patienterne, saaledes som i England, saa vil ved den nu forbedrede medicinske Behandling, Pesten ikke blive vanskeligere at udrydde end en sædvanlig Typhus. - Derimod meddeler Bladet Times af et Brev fra Kairo, at Dagen tilforn døde 760 Mennesker i denne Stad af Pesten.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-06-13
En engelsk Expedition var afgaaet til Alexandrette i Syrien for derfra at begive sig til Euphrat og at foretage en Dampskibsart ned af Euphrat over den persiske Havbugt til Ostindien; men Mehemed Ali vilde ikke give sin Tilladelse til dens videre. Afgang, paa Grund af, at han var Sultanens Tiener og maatte consulere ham om dette Anliggende: man troer at Englands Utilbøielighed til at erkiende Mehemed Alis Uafhængighed gav Anledning til hans Vægring. Sagen blev foredragen i Konstantinopel, Porten syntes ogsaa at finde Sagen betænkelig; men saasnart den erfarede det melbournske Kabinets Jndtrædelse paanye, saa betænkte den sig øieblikkeligen, gav Tilladelse til Expeditionens Afgang og udstædte det fornødne Firman til Paschaen af Ægypten. - Den ægyptiske Flaade, 6 Orlogskibe, 4 Fregatter, 1 Corvet og 3 Brigger og med 8647 Mand ombord, følger observerende efter den tyrkiske. - Man vil nu vide fra Wien, at Posten er ankommen fra Konstantinopel dertil af 13de Mai med den Efterretning, at der er fuld Opstand i Syrien, og at den ægyptiske Armee har lidt et totalt Nederlag o. s. v. (Men da man har nye Efterretninger fra Wien af 2den Juni, som ikke tale derom, saa seer denne Beretning mistænkelig ud.)Man har faaet med Dampskibet fra Havre nye Efterretninger fra Paris af 5te Junii. Pairenes Kammer har fældet Dom i Sagen mod Forsvarerne for de Anklagede i Bladene Tribunen og Reformateur; af 110 indstævnede Personer ere kun 9 blevne dømte, hvilke ikke have fralagt sig Deeltagelsen i de fornærmelige Skrivelser mod Kammeret. Hr. Trelat, som var den Person, som afsendte Brevet til Jndrykkelse i begge Aviser, er dømt til 3 Aars Arrest og en Pengebøde af 10,000 Franker. Hr. Michel, som vel har skrevet Brevet, men om hvilken det ikke kunde bevises, at han havde bestemt det til at publiceres, slap med en Maaneds Arrest og en Mulkt af 10,000 Franker. Samme Straf fik Ge renterne for Bladene Reformateur og Tribune, Dr. Jaffrenou og Bich; alle de øvrige, hvoriblandt ogsaa Hr. Andry de Puiraveau, bleve dømte til en Maaneds Arrest og en Pengebøde af 200 Franker; man siger at den sidstes Straf skal suspenderes til Sessionen er sluttet. Kammeret forhandlede omdenne Kiendelse i et hemmeligt Møde den 3die Juni fra Kl. 15 og den 4de Juni fra 25, Publikum ventede imidlertid paa Udfaldet i den store Retssal. Pairenes Kammer forhandler i denne Tid om den amerikanske Fordring og erkiender den upaatvivleligt; den nedsatte Committee har erklæret sig ganske for den Maade hvorpaa de Deputeredes Kammer har tilendebragt dette Anliggende. Dette Kammer har ved at forhandle om det indenlandske Ministeriums Budget, bevilget 200,000 Franker til Godtgiørelse for Staden Lyon, for hvad den har lidt under Rebellionen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-06-13
Dronningen af Spanien har den 29de Mai i egen Person sluttet de Cortes Forsamling med en Tale, hvoraf den første Halvdeel handler om Borgerkrigen. Hun siger deri, at den Lov, som er udstædet imod den forblindede Fyrste, som tragter efter at usurpere en Krone, har fuldkomment sat Seglet paa en Sags Fordærvelighed, som strider mod Kongerigets gamle Love og Sædvaner, ligesom mod Nationens almindelige Villie, hvilken har aabenbaret sig ved denne Lov og dens frievilligt giorte Anstrængelser og tilbudte Offere til dens Iværksættelse, at en Kamp er blevet forlænget, hvis Udfald ikke kan være tvivlsomt, er vistnok beklageligt; thi den ødelægger Provinser, som fortiente en bedre Skjebne. Jeg giør ved Tilendebringelsen af denne Krig imellem Landsmænd, og hvorved Roligheden kan tilveiebringes over hele Kongeriget, Regning paa de Resourcer, som de Cortes med saamegen Ædelmodighed have bevilget min Regiering, paa Armeens Tapperhed og Troeskab, paa Militsernes Bravour og Fædrenelandskiærlighed og paa den Standhaftighed, som er denne høimodige Nations væsentlige Karakteer, naar den først engang har forkyndet sin Beslutning for Verden. Ogsaa holdes disse trøstende Forhaabninger derved oprette, at jeg dagligen erholder nye Beviser paa mine ophøiede Allieredes Venskab og oprigtige Medvirkning, hvis Løfter ere deponerede i høitidelige Traktater; Beviser, som forskaffe sikkre Garantier for den retfærdige Sag, at den engang vil feire. De øvrige Magter, som ligeledes have erkiendet min ophøiede Datter for Dronning, udvise det samme velvillige Sindelag; og selv de Regieringer, som endnu have fundet for godt at suspendere denne Erkiendelse, have hverken yttret det Ønske eller den Hensigt at blande sig i et Anliggende, som allene angaaer Spanien. Man kan meget mere haabe, at alle Kabinetters Viisdom og Forudseenhed ville overbevise dem om, at Halvøens fuldkomne Pacification under den skiærmende Skygge af min ophøiede Datters Throne, vil være det eneste Middel til at tilspærre Adgangen for Reactioner og Tumulter, og at det er et nødvendigt Element for Europas almindelige Rolighed. Hun takker tilsidst de Cortes for deres loyale Addresser ved de sidste Uroligheder.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-06-13
Journal des Debats melder fra Madrid, at Alle der ere stemte for Jnterventionen, at allene Arguelles og Greve de las Navas erklære sig derimod. Martinez de la Rosa har selv saa temmeligt givet efter, man tvivler ikke paa at Frankerige vil opfylde den spanske Regierings Anmodning. Man veed at Jnstruktioner ere afgaaede til den spanske Gesandt i Paris, om at erholde et Hielpecorps, som blive tillige communicerede den engelske Regiering. – Spanien er forresten opfyldt af indvortes Krig og Aviserne af Rygter. - London er ogsaa opfyldt af Rygter om Jnterventionssagen. Bladet Coureren vil vide, at franske Tropper skulle paa franske og engelske Krigskibe indskibes i Brest for at bringes til Bil bad, og derfra støde til Gen. Valdes Armee. Bladet Times siger at Frankerige og England ere blevne enige om en betinget Jntervention. 20,000 Franske skulle strax marschere til Spanien, og at den brittiske Regiering vil understøtte Demonstrationen ved at afsende en Escadre med Vaaben og Krigsforraad.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-06-13
Bladet Morning Chronicle beretter derimod, at Lord Palmersion har den 4de Juni meddeelt den franske Ambassadeur, General Sebastiani, sit Svar paa de Meddelelser, som den engelske Regiering har modtaget fra Paris og Madrid. Dette Blad er af den Formening, at den spanske Regiering ikke har forlangt nogen Jntervention, men blot forespurgt om Biestand kan erholdes, dersom den maatte forlanges. Disse Rygter have imidlertid giort et fordeelagtigt Jndtryk paa Børsen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-06-13
Odense den 9de Junii. Efterat have overværet Væddeløbene i Slagelse ankom Hs. Durchl. Hertugen af Augustenborg hertil igaar Eftermiddags Kl. 5, for at aflægge et kort Besøg hos sin høie Frænde, Hs. Kongel. Høihed Gouverneuren. Hs. Durchl. fortsatte aftes Kl. 11 1/2 Reisen til Augustenborg, Gouverneuren holder idag Revne over det her garnisonerende Dragon-Regiment, som imorgen skal prefenteres for Kavallerie-Jnspekteuren, der allerede ventedes hertil i Løverdags, men ved Sygdom er bleven holdt tilbage. - Hs. Kongelige Høihed Prins=Gouverneurens Ophold her skylder vor Bye ogsaa Nærværelsen af en anden udmærket Giæst, hvis høithædrede Navn er iblandt dem, som meest hævde Danmarks Rang i Videnskabernes Rige, Digteren Professor Oehlenschlager, Ridder af Dannebr. og Nord stierne-Ordenen. Efter naadig Jndbydelse af Viden skaberens og Kunsternes høie Beskytter ankom Hr. Professoren hertil i Løverdags og opholder sig paa Slottet hos Hs. Kongelige Høihed. Han har siden nydt den Ære med sin høie Mæcen at besøge adskillige af de herlige Natur-Omgivelser her i Nærheden, ligesom han ogsaa ledsager Høistsamme paa de forestaaende Exkursioner til det yndige Svendborg, Langeland o. s. v. Maatte den ophøiede Deeltagelse, som vises den ædle Digter, kraftigen bidrage til at lindre den Smerte, hans ømme Faderhierte har lidt ved Tabet af en elsket Datter, og hans Sind og Aand saaledes samle fornyet Kraft til end længe at udbrede den Glands, som omstraaler Navnet: Adam Oehlenschlager!
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-06-13
Deres Kongelige Høiheder Prins Frederik Ferdinand og Gemalinde beærede om Aftenen den 3die de et af civile og militaire Embedsmænd og Borgere i Aarhuus foranstaltet Bal i Selskabet Polyhymnias Lokale med deres høie Nærværelse. Ved Jntrædelsen i den smagfuldt dekorerede og oplyste Balsal modtages Høistsamme med en af Hr. Adjunkt Fr. Snedorff Birch forfattet Sang.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-06-13
Ved Garnisonskrigsretsdom af 28de Mai d. A.,der er stadfæstet ved kongelig Resolution af 29de f.M., er Slave af Kiøbenhavns Fæstning, Chr. Bøgvad Holm, for attenteret Mord, tilfundet at have sit Liv forbrudt. For at hævne sig paa en Medfange havde han med Overlæg fattet den Beslutning, at dræbe ham og i denne Anledning tilføiet ham sex Knivstik, af hvilke tvende i Brystet vare meget farlige. Ved det ene af dem var Lungen læderet. Efterat den Saarede havde ligget i flere Uger imellem Liv og Død, har han nu overstaaet Livsfaren; men det ene Saar i Brystet danner en Fistelaabning, og Lægen har ligesaalidet kunne bestemme, om denne nogensinde vil lægges, som angive hvilke andre Følger for den Saaredes Helbred disse betydelige Læsioner kunde efterlade. – Slaven Holm henrettedes derpaa i Torsdags den 4de dennes. Wosnæsgaard er i denne Tid solgt af Hr. v. Ladiges til Hr. Kapitain Krieger i Søetaten for circa 160,000 Rbd. r. Sølv.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-06-13
En Bonde i Waalse paa Falster, ved Navn Jørgen Rasmussen Væver, har, ved at pløie og harve et Stykke af sin Lod, fundet en af Ælde næsten fortæret Kobberpotte, hvori har været nedgravet imellem 11 og 12 Pund fiint Sølv, hvoraf et Par Pund bestod i omtrent 200 Stkr. gamle Sølvmynter, uden Aarstal, men med blanke og ubeskadigede Stempler eller Præg, og det Øvrige deels i Ørenringe og Armbaand, deels i smaae Stykker og Stænger, hvilket alt er indsendt til det Kongelige Rentekammer. Ved at harve Jorden faaes Noget at blinke i den, og ved nøiere Eftersyn fandtes det, at Harven adspredte ovenbenævnte Sølv. I Nærheden af Stedet findes nogle ubetydelige Ruiner af en gammel Borg.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-06-13
Korsøer Skibsliste. Jndkomne fra 26te Junii. Skpr. P. Hansen af Nyborg, fra Nyborg, ballastet. A. Erboe af Norge, fra Norge, med Trælast og Jern. M. L. Juel af Korsøer, fra Norge, ballastet. A. Sørensen af Kiøbenhavn, fra Kiøbenhavn, med Trælast. P. R. Kruse af Korsøer, fra Kiøbenhavn, med Stykgods.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-06-13
Udgaaede fra 13die Junii. Skpr. D. Nielsen af Korsøer, til Norge, med Kornvarer &c.C. Egholm af dito, til dito, med dito. H. Nissen af Rudkiebing, til dito, med dito. P. Hansen af Nyborg, til dito, med dito &c.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-06-13
Kallundborg Skibsliste. Jndkomne fra 17de Junii. Skpr. B. Andersen af Møllelei, fra Halmstad, med Brædder. S. L. Aarøe af Sandefjord, fra Sandefjord, med Trælast. O. Pedersen af Thiomøe, fra Tønsberg, med Trælast. A. Henrichsen af Sandefjord, fra Frederichsstad, med Brædder. N. Wallin af Lysekil, fra Drøebach, med Tømmer. Rømer af Rønne, fra Bornholm, med Potter og Lax.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-06-13
Udgaaede fra 17de Junii. Skpr. B. Andersen af Møllelei, til Halmstad, med Rug. E. Dahl af Stavanger, til Stavanger, med Byg. J. Hedberg af Lysekil, til Christiania, med Byg. T. Olsen Holmestrand, til Holmestand, med Kornvarer. S. L. Aargeaf Sandefjord, til Holmestrand, med Kornvarer.