JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1684-01-01
Kiøbenhafn. en 29 Januarii er ved Sa een Kongelig Befalning forkyndet, at højeste Ræt skal i dette Kongerige den 4. Augusti førstkommendis, næst Guds Hielp, her i Kiøbenhafn holdes og betienes.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1684-01-01
Eftersom denne staaende Vinter mange Mennesker heel u-sædvanlig forrekommer, och nogle ere i den Meening, at desslige Vinter, som saa continuerligen med grum Kuld anholder, neppeligen nogen Tid, eller den første hafver været, eller och, som gamle Folck beretter, i 50. och fleere Aar icke er skeet, saa hafver mand, udi andre Materiers Mangel, den curieuse Læser nogle strenge Vintre, hvilcke mand, saa som for Vunder Vintre hafver holdet, och aff nogle Historie-Skriffvere optegnede, hermed til Efterretning villet meddeele. Erasmus Francisci, alias Christian Mynsicht skrifver, at Svitzer ne, ved Vinters Tjde paa Reysen for de kaalde Vinde, som blæser, i och paa de Bierge Alpes, deres Bryst med Papir eller Jomfru Pergamente vel forvarer och ligesom forpantzere. Dersom Fødderne fryser paa dennem, da sætter de dennem om Natten udi kalt Vand, øser efterhaanden luncket Vand der iblandt, och dermed Frosten uddrager. Hvorved er at acte, at Jsen i Alperne er saa hart frossen, at den blifver saa haard som Steen, och er saa ofver Maade kaald, at et lidet Støcke en stor Skaal fuld hitzig Vin kand forkøle. Denne Is lader sig hvercken udaf Jlds Hissighed eller Solens Straaler hasteligen smelte. J Moskau, Lifland och andre angrændsende Lande hafver mand den Brug, at de Reysende om Vinteren icke strax gaar i Verts-Huse, eller til Varmen, men først gnier Næse, Øren och Hænder vel med Snee; Men de frosne Fødder sætter de i Jskal Jskalt Vand eller Snee. Men dersom en Reysende overalt var forfrossen, da kaster mand hannem nøgen udi kalt Vand, hvorpaa det gandske Legeme med Js, ligesom med et Harnisk ofverdrages; Siden indgifver mand hannem sterck Mød med stødt Canel, Neglicker och Muskat-Blommer, och i en varm Seng vel tilhøller, paa det hand kand komme til at svede.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1684-01-01
Den gamle Scribenter Renophon mælder om en mægtig Kuld, udi hvilcken Græckerne, Øren och Næser ere affrossne, och saa vel Vinen i Fadene, som Vandet, i det mand den til Bords hafver frembaaret, er bleven størknet.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1684-01-01
Philippus Cominæus fortæller, at i Kong Ludovici Xl. Tid hafver været en meget stor och kold Vinter i Franckerige, i Synderlighed i Franchemont och Lycker Land, icke mindre ved Rheinstrøm, at mand i Hofved-Qvarteerene, paa 3. Dages Tid Vinen med Øxer hafver maat udhugge och uddeele, eftersom den udi alle Fadene var saa sterck frøssen, at mand icke anderledis dermed hafver kundet omgaas. Soldaterne hafver taget den udi Hatte och Kurfve, och smeltet den efter deres Behag. Der Anno 1665 i Jonuario den Stad Busan i Rysland 3 Mile fra Mohilon, af Polackerne var beleyret, da indfaldt saadan en Kuld, at all Vin, Mød och Øll frøs, och hafver mand foldt Vinen i Støcke vis, hvilcken mand siden ved Jlden optøde. En Brendevins Kræmmer er Munden saa fast af Aqvavit Flasken tilfrossen, at mand den icke uden Blod kunde derfra skiære. Anno 1608. var i Tydsk och Holland, saa och i Franckerige saa vældig en Kuld, at mange Mennisker der ofver icke hafver kundet leffve; mange Søer och Hof-Refler bondfrossne, samt de store Hofved strøm. me. Ofver Temse, ved Londen i Engeland hafver mand paa 6. Ugers Tid kundet gaa, ride och age.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1684-01-01
Anno 1616. hafver de Engelske och Franske Commissarii, i Freds-Vercket imellem Sverige och Moskau ved de Lif- och Rysseske Grændser, en ofver Maade stoer Kuld udstaaet, Fingrene frøsse paa Menniskene gandske sorte, och fulde af Hænderne, ligesaa gick det och med Næser och Ører. En Nederlandsk Kock hafver den Tid et støcke Oxe Kiød udaf 20. Pund ved 5. Timers Tid koget i Vand, men der hand det ville anrette, hafver det inden udi icke endda været optød. En udvortis stegt, lang och tyck Gedde, hafver endda indvortis været frossen. Anno 1658, var en meget haard och lang Vinter, eftersom den i Decembri 1657. var begyndt, och continuerede indtil Martii Udgang, hvilcken den Svenske Armee førde sig til Nytte, och gick ofver Belt, enddog de nogle Trouper derved forlaarede. Jcke mindre Anno 1659. var en temmelig haard Vinter, besynderligen i Februario samme Aar, da de Svenske Kiøbenhafn, forgiefvis, GUdskee Lof! stormede. Anno 1664. var och en streng Vinter, begyndtis in Novemb. 1663. och udholdt til den 1 Martii. Anno 1667. var icke mindre en streng Vinter, och faldt den Tid saa megen Snee, at de Reysende paa mange Stæder icke hafver kundet fortkomme, førend Bønderne hafver maat brydt Banen for dennem. Paa den Jnsul Sproe maatte sig den Tid henved 80. Personer ofver 18. Tage opholde, hvilcke, formedelst den megen Snee och daglige Storm, ingenstæds kunde fortkomme, saa aldelis, at, moxen den gandske Januarii Maaned igiennem, ingen Post ofver Belt kunde passere; J Februario var Vinteren mestendelen borte, at endoch Skibs-Farten mange Stæder igien begyndtis. Men imod alle Menniskers Forhaabning, indfaldt ved Martii Maaneds Begyndelse et usædvanligt och fast u-beskrifveligt Frost, hvilcket var meget igiennemtrængende, saa at paa een Nats Tid, och det den 8. Martii, Middelfarts Sund saa sterck blef ofver iset, at paafølgende Morgen hen ved 900. Støcker Øxen ere der ofverdrefne, och den 10. dito en Carosse, med 6 Heste forrespendt, ofverfaret.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1684-01-01
Elben for Hamborg var nogle Uger fast belagt at de kunde kiøre ofver den samme. Til een Hukommelse for Freden, som til Nimwegen blef slutted, gjorde de i Hamborg sig opholdene Viin-Forladere Svenne paa Issen et stort Fad færdig, ligesom for nogle Aar paa de tilfrøssne Strømer, Riinen och Maynen ere skred i Heidelberg och Franckfurt ved Mayn. Merckeligt er det och, at den strenge Kuld, hvilken for nogle Aar siden, de Spanske Strømme med Jis hafde belagt, at den Nederlandske Ambassadeurs Tiener paa Jsen til Madrit, løbende paa Skrid-Skøe, hvorofver sig den Spanske Konge samt sin Gemahl, som desslige aldrig hafde seet, udi høyeste Maade hafde forundret.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1684-01-01
Hvad nu for Klagemaal om denne Vinter indkommer hafver mand med andet Nyt tilkommende at forvente.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1684-02-01
Danmarck.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1684-02-01
Kiøbenhavn. denne Maaned ere tvende Kongel. Forordninger udgangne och forkyndede: Den 1. dateret den 5. Februarii, er om gammelt Jerns Afhændelse, hvorudi allernaadigst tilkiendegifvis, at hvo saadant gammelt Jern, som hidindtil er blefvet forkast, dog til Nytte maatte komme, som enten ved Smedier eller andenstæds, saa vel paa Landet som i Kiøbstæderne i Hans Kongelige Majestæts Riger Danmarck och Norge, deraf kand samle nogen vantitæt, enten til Lisspund eener Skippund, være sig af sprungen Stø(No. 56.) cker, Granater, Kugler, sønderbrudte Kackel-Ofne och Gryder, eller anden Slags støbt eller smedet Jern, skal saadant til næste Kiøbstæd ved Søe-Kandten henføre, hvor det ved Vegt skal imod tagis, oc den Selgende blifve betalt, nemlig, for Skippundet halfanden, eller to Rixdaler, eftersom det dygtigst befindis, och for mindre Vegt a l'Advenant, och skal mand udi Kiøbstæderne sligt gammelt Jern til Kiemnerne sælge, som det skal her ofverskicke, etc. Den 11. dateret den 15. Februarii, indeholder Møner-Lagets Artickler, udi hves 4. Ar tickler besynderligen handlis, at hver Møller skal hafve en Stan Nun ge Veg. ge-Vegt ved sin Mølle, hvor paa alt Korn och Mæld til Ind- och Udlevering skal veyes; Som med meere udaf Originalerne self vitløfteligen kand sees, oc her for Vidtløftigheds skyld ikke kunde indføris.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1684-02-01
Den 12. Februarii er Mag Jens Justion ved Døden afgangen, och den 18. Ejusdem i Trinitatis Kircke blefven begrafven, och hafver Mag. Johan Adolph Borneman holt Ligprædicken ofver hannem, hand var 74. Aar gammel, oc hafde i 40. Aar været Præst for Studenterne.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1684-02-01
Den 9 Februarii hafver OttePovisk sagt Verden god Nat.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1684-02-01
Den 17. Febr. er LuxdorphsFrue saligen i HErren hensofvet.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1684-02-01
Øresund, den 28. Febr. J Gaar ved Middags Tide er her i Sundet et Lybske af Holland befractet Skib, fra Spanien kommende, och laddet med Spansk Salt, lyckeligen arriveret, eftersom det hafver været det første i dette Aar, saa och paa denne Aars Tid, da hafver mand de Told fri ladet passere.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1684-02-01
Sverig. En Kongelig Placat er publiceret, om fire almindelige Tacksigelse Faste- och Bede-Dage i nærværende Aar ofver alt Sverig oc underligende Provincier, at celebr. oc helligholdis. Texterne, som paa samme Dage skulle forklaris, ere efterfølgende.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1684-02-01
1. Bede-Dag den 11. Aprilis. Froprædicken, P. 141. v. 1. 2. 3. 4. Høy-Messe, Jerem. 19. v. 11. Aften Sang, Psalm 56. v. 11. 12.¬
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1684-02-01
2. Bede-Dag den 13. Junii, Fro-Prædicken, Psalm, 71. v. 1. ad 7. Exclustve, Høy-Messe, Pfal89. v. 32. 33. 34. Aften Sang, Jerem. Begrædelses 3. v. 40. 41. 42. 3. Bede-Dag, den 11. Julii Fro-Prædicken, Esa. 59 v. 1. 2. Høy-Messe, Esai 50. v. 12 13. 14. Aften Sang, Psalm. 64. totus. 4. Bede-Dag, den 8. Augusti. Fro-Prædicken, Psalm. 61 v. 1. 2.3. 4. 5. Høy-Messe, 1. Tim. 2. v. 1.2. 3. Aften Sang, Esai. 25. v. 1.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1684-02-01
Tydskland. Af Ungeren skrifvis, at saa snart mand sammestæds her og der GeneralPerdons Patenterne, udaf Hans Keyserl. M. underskrefne, til Syne bekommer, gaar jo meere efter Haanden bort, oc blifver Teckely affældige, saa at gandske saa ville holde med hannem, men de flerste sig slig Keyserlige Naade betiener, och deres Vildfarelse fortryder. Saasom bekræftis, at Grefve Humanay och Baragoery den Eldre, med mange andre hannem. nem hafver forladt, men hand blifver ved sin Haardnackenhed, at hand endoch af Raserie och Hengierighed to andre for Baragocry hafver ladet halsshugge, tillige med mange andre, som end hid indtil icke ere næfnde.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1684-02-01
Paa den Jnsul i Rhein Frauen vert ved Hynningen continuerer. Fransoserne deres Arbeyde, hvor de den Arm fra Rhein imod den Marggrefvelige Side hafver ladet, afgrafve, for i samme Arbeyde des bedre at avancere, til hvilken Endeede allerede hafver giort tvende Damme, Vandet at udlede. De stiller deres Skildt-Vagter icke alleneste paa den Baselske Grund, hvorudofver samme Magistrat formedelst nogle Deputerede, Guberneuren til Hynningen hafver ladet remonstrere, at dette deris Forretagende stridede imod det Forbund, som de loflige Cantons och Høfdinger med Franckerige hafver oprettet, bedende der forre, at hand saa længe med Arbeydet ville opholde, indtil mand bemældte Høfdinger och Kongen af Franckerige sligt kunde berette; men Commandanten svarede derpaa, at de vel kunde ofverveye, at hand uden sin Konges Special-Befaling sligt icke torde giøre: Vorder saa dette Arbeyde af de Franske endnu yme mer fortsæt, och ville de Franske af bemældte Jnsul giøre et Fransk Territorium. Ofveralt i Riget vorder gjort god Anstalt, at Fiendens ny tilsammen samlede Mact med Eftertrøck kand begieris. J Under Østerige skal Uvene, formedelst den store Kuld heel ilde husere. Den Keyserlige Ambassadeur hafver nu sin Reyse, fra Lintz af Moskau fortsæt, och hafver hand skiønne, rare oc kostbare Præsenter for begge Carerne med sig taget den Gesandt, som ad Per sten skal henreyse, skal och med første expedieris, hand tager en stor Sum Penge med sig.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1684-02-01
J Albanien ere ofver 10. Læne imod de Ottomanneske Porte blefne opsættige, for sig med Morlackerne at conjungere. Mand forsickrer, at saa fremt Cosackerne deres Progresser, som ere heel store, och indtil for Adrianopel ofverfarer, continuerer, och Morlackerne, hvilcke forhaabis at være 400000. Mand stercke, paa den anden Side ville agere, de da med Guds naadige Bistand, den Stormodige Tørck inden et Aars Forløb, af Constantinopel kand uddrifve, hvilket Gud forlene Capelan Bassa er atter titiret sig til Constantinopel at indstille, samme Residence at tage i Beskiermelse, paa det noget vitterligt imod samme Stad formedelst de Christnes och Morlackernes Jntelligence icke skulle forre tagis, blefve dermed, om sig saaledis forholder, Venetianerne, Maltheserne och andre Christne alle Jnsuler i Archipelago til Bytte.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1684-02-01
Den store Kuld och Frost hafver sig i dette Aar i Egnen omkring Lindau saa grum udvist, at BodenSøen gandske med Frost och Jis er tillagt, at mand der ofver baade kand kiøre, gaa och ride, och kand udi 111. Aar sligen Vinter icke mindis.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1684-02-01
Fra Franckfurt mældis, at enddog Tøe-Veyret der en Tidlang temmeligen hafver anholdet, saa er dog Meyn-Strømmen endnu saa fast med Js bedecket, at efter Magistratens Tilladelse Fastbinder-Svenne ne nyeligen et stort Fad hafver forfærdiget, saa hafver och Skytterne skudt til en Skifve til Maals derpaa.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1684-02-01
De Keyserlige Recruyt-Hverfvinger gaar endnu heel langsamt sort, och kunde de svækkende Regimenter saa vel til Hesis som til Fods ved saadan Beskaffenhed neppeligen sig til deres General indstille. Den Ungerske Cantzler, er fra Lintz ad Pressburg henreyst, de Ungerske Høfdingers Forsamling at befordre, och hos Hofved Commissionen at være tilstæde, eftersom bemældte Stæder sig villige och vel udviser til benæfnte Tilsammenkomst sig at indstille, saa haaber mand, at alt sig til en god Ende beqvemer, och samme Kongerige i de Keyserlige Postulata bevilger, och til Landets Defension alle Kræfter ville employere. Hellers hafver mand Kundskab, at den evigvarende Fred imellem Polen och Moskau er sluttet, och til Ri tighed indført.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1684-02-01
Fra Bremen skrifvis, at Jsen i Veseren nyeligen er løsbrudt, och hafver med stor Knagen och Bragen to Aag udaf den store Broe udtaget, och tillige med giort stor Skade paa Fæstningen och Skibene. Af Ungeren hafver mand Tidende, at til Grædsk-Veysenburg, Neuheusel, Stul-Veysenburg og Caniska er en meget stor Dyrtid saa at mand, hvadsomheldst for 4. Skilling kunde betalis, nu icke kand giøre fall for 12. Skilling: Saa skal oc sammestæds saadan en Sygdom grassere, at dagligen 80. 90 indtil 100. och 100 och i Synderlighed til GrædskVeysenburg et langt støre Antal vorde begrafvet. Saa hafver mand och med visse Brefve, at Armaturen til tilstundende Campagne i det Ottomanneske Rige med stor Jver, dog stædse med ringe Effect, vorder drefvet, och vorder de flerste med Gevalt anholdne, och de Naboelige Hyldende med ny Contributioner belagte, saasom oc den RespubliqveRagousa en Sum udaf 100000. Rixdaler skal udlægge, och saa fremt de samme Penge icke kunde til Veye, bringe, saa snart paakræfvis, skulle de med Artillerie och anden Krigs Ammunition samme betale, hvorfore Tørckerne meget sig lader ansee, at aftage, och at ved tilstundende, Feldt-Tog med forretagne Mact, neppeligen skal kunde fortkomme.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1684-02-01
Kongen af Polen hafver Cosackerne med mange Privilegier benaadet hvorpaa Vallackerne og Moldau erne med al Mact hafver føyet sig til Cosackerne, hvilke sig med Eed hafver forbundet, Blod och Gods for Christi Kaars at vofve, och Fienden ofveralt af yderste Formue at forfølge, de ere nu ofver 50000 Mand effective stercke, hvor med de i fuld March ad Adrianopel ere bebegrebne, och skal de allerbeste och kostbare Vare derfra hafve bortførdt. Franckrige. De Spanske hafde været i Mening, at mand hafde været resolveret, en Armee ad Jtalien at udføre, hvorudofver de den Stat af Milano moxen med Soldater hafver fuld proppet Siden Ridder de Tourville gick til Seyls ad Algiers, ere och mange flere efter hannem af de Kongelige Skibe gangne til Søes, til at krytze paa adskillige Capere. Marskal de Creqvi befinder sig nu meget bedre af sin gamle Qvetsure, som var paa hans Been opbrudt, och var Aarsagen, at Luxenburg icke blef beleyret. Et Parthie udaf 400. Rytterie, som af Luxenburg vare udgangne, ere udaf de Franske saaledis blefne igientagne, at icke en eneste igien er der indkommen. Et andet Parthie udaf 13. Mand, er i lige Maade anholdet, eftersom mand dennem for Straten-Røfvere hafver anseet, thi de vare i saa ringe et Antal, och ere de alle paa Galleyerne forviste. Aldrig hafver Marcken med saa mange Courerer været opfyldt, som paa nogen Tid. Det lader sig nu alt til Krig ansee, och er paa Fetallien sæt et vist Kiøb. Mand vil endnu hverfve 12000. Mand til Fods, och 4000. til Hests, hvor iblandt Dragonerne icke beregnis, dog vil mand derfor et nyt Corpus formere, men de 17. første Regimenter skal hvert med 16 och Dragonerne med 12. Compagnier forsterckis. Kongen hafver Marskal d'Estree 100000. Gylden tiltaldt, inden 5. Aar at betale, och hans Søn 4000. Gylden, och 6000 Gylden, Realer til Madame de Vise, Dronningens Stats-Jomfrue. Mand ved endnu icke hvem i Hertugs de Navailles Stæd i Jtalien skal commandere.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1684-02-01
Paa den Kust Oleron och Ree ere 2. Hval-Fiske, hvilcke udaf det haarde Veyrlig ere forjagede, strandede, Fruen-Timmeret och andre nygierige Folck reysede sterckt ad Oleron, de Fangne der at besee; Der er en liden Mand udaf 58. Fods Længde, och 24. Fods Tyckelighed: Til Rees er en liden vindes-Person af lige Størlighed. Frostet hafver været saa skarpt, at mand omkring Versailes nogle Skildt-Vagter hafver fundet dødeliggende, uanseet de dog ikke længe hafver staaet der; Derforuden hafver mand och fundet mange Mennisker døde. Hellers hafver den usædvanlige Kuld Kiøbmændenes Fuldmægtige til tvunget, Jlden paa alle offentlige Pladser i Paris at fordobbeleere.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1684-02-01
Fra Søe-Kandten, och besynderligen af Neder-Normandien adviseris, at der paa nogle Ugers Tid er falden en stor Snee, og sig mange fremmet Slags Fugle, som mand der omkring aldrig før hafverseet ere fundne. Den Savoyeske Ambassadeur hafver paa sin Principals Vey ne, Princessen af Orleans hans Contrafait, i en Louises Størlighed, med 7. uskatbare Demanter besæt, overlefveret.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1684-02-01
Engeland. Mand hafver besluttet 26. af de letteste Skibe til en Sommer-Flode at eqvippere, hvilcke af den 23. och 4. Rang skulle bestaa, hvorpaa til Chackiam allerede vorder arbeydet. Mand siger, at den unge Konge af Bantham er til Battavia, och ville nogle, at den gamle Konge sig och i lige Maade der befinder. Siam skal være afbrændt, hvor om dog Vissheden forventts. Et af vore Skibe hafver paa Custerne af Suratte nogle Søe-Røvere antreffet, hvilke dog med stor Forlissning Fien Fienden hafver repouseret. Monsieur Hambden er i 40000 Pund Sterlings Straf condemmeret, och skal saa længe sidde fangen, indtil Summen blifver betaldt, och at hand derhos hafver forsickret, at hand sig sin Lifs-Tid skickelig och vel skal forholde. Broen ofver Teems ad Slaires er udaf sterck Jsbortført. De Ostendiske Capere hafver paa de Franske Custer adskillige Skibe borttaget, de smaa udplyndret, och de af Consideration medtaget.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1684-02-01
Spanien. Reisende, som igiennem Maubeuge til Bryssel ere ankomne, beretter, at heel mange Vogne med Bomber, Instrumenter saavelsom Ammunition, och Krigs-Rustningerne der sammestæds ere meget stor re, hvorudofver mand er i Mening, at et stort Forrehafvende maa være for Haanden. J Flanderen var det stille, eftersom det gandske Land omContributionen med de Franske hafver accorderet, det Land Aelst skal mere end 3000000. Gylden ud gifve, och det Land Vaes det District Brygge, Ostende och Neuport icke meget ringere.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1684-02-01
J Mons var en meget stor Fryet iblandt Indbyggerne, eftersom de Franske hafver en Tidlang holdet sig parat til March, thi mand giette at det først samme Stad ville gielde. General-Staterne hafde dennem paa ny, siden de de ny Hverfvinger hafde bevilget, 10. eller 12000. Mand tilsagt, Men eftersom Landet nu var ruineret, kunde mand dennem ingen Underholding forskaffe, och bestaar de Franske selfve, at allerede hen ved 5 Millioner deraf ere udpressede, foruden hvad ved Brander forderfvet, som to gange støre æstimeris.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1684-02-01
Polen. Mand holder det forvist, at paa den Store-Sultans Ordre GrosVezieren, efterat Janitskarernes Aga hannem Seglet och den Keyserlige Fane hafde afftaget, och hans Godses Confiscation publiceret, hannem Stricken om Halsen ladet lægge, och strangulere, hans Hofved hafde hand den Tørckeske Keysertilskikket. J hans Stæd skal Kaymacan, som Candien hafver erobret, være indsæt. Den Littaueske Fendrick hafver faaet mange Tørcker och Tartarer til Fange.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1684-02-01
Holland.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1684-03-01
efter tolf Klocke-slet er her paa Nørre-Gade en stor och farlig Vaade-Jld opstiget, hvorved tre indtil fem Brygger-Gaarde, ynckeligen ere blefne lagde i Aske, och St. Peders Kircke staaer udi stoer Fare, men Gud være lofvet, for sin store Barmhiertighed som sligt Onde betids hafver afvendt. Den 20. Martii om Natter-Tide er et Hollandske Skib, som for nogen Tid siden var i Sundet med Salt ankommet, och ville til Lybeck, formedelst Issgang bortdrefvet, och staar icke vidt fra Malmøe paa Limhafnen, et andet Lybsk Skib som var kommet fra Frankerige, er i lige Maade under Hven af Jsen igiennemskaaret, och ligger der sammestæds paa ti Fafne Vand siuncket, och skal Masterne ickun staa halfanden Fafn over Vandet.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1684-03-01
Et sandfærdigt oc forskreckeligt Miracket, som sig nyeligen imelUm en Adelig, Gudfrygtig Frue, och et Spøgelse, i det Jeniske Ampt Alstædt, beliggende, hafver tildraget.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1684-03-01
En christelig, Gudfrygtig och med alle Dyder begafvet Adelig Frue, af Ebersten, hvilcken meget elskede Kircken och Præsten, saa vel som de Fattige, hafver paa hendis Slot af en liden Stue och Kammer villet en stor och skiøn Stue ladet opbygge: Men i det hun samme hafver ladet nedrifve, hafver sig en skiøn, denlig Nonne, med et røt Kaars udi Panden ladet tilsyne, hvilcken til den Adelige Frue sig hafver henstillet, och sagt: Hun skulle hafve Tack, at hun denne Stue saaledis ville forbedre: Der hafde boet saa mange Folck men ingen af dennem hafde gjort saavel, at de denne Stue hafde villet bedre lade opbygge, derforre skulle hun hafve en Skat, som var ubeskrifvelig. Denne Adelige Frue blef der ofver hierteligen bedrøfvet, oc fagde: Hun skulle ickun self beholde hendes Skat, hun begierede den icke. Men Nonnen ville icke ophøre; Men knibede hende gandske blaa, at hun skulle tage denne Skat; Hvilcket nu varede ofver 4. Uger, gick hende stædse efter, och end fuldte hende i Kircken, och deraf igien: Oc om end nogen sad hos hende, hafver hun dog trængt sig til hende, och hvisket hende i Ørene. Jngen hafver kundet see eller høre hende, uden alleneste denne Adelige Frue, en Pige och en Karl. Nonnen hafver stædse befalet hende, hvad hun skulle giøre med denne Skat; Der skulle ligge 2. Pater Noster der ofven paa dennem skulle hun i et Catholisk Closter henskicke, och Kircken der med lade opbygge, derudi laa hun (nemlig Nonnen) be grafven, paa denne Stæd var hendes Graf, der sammestæds skulle hun lade hende en Lig-Steen henlægge, paa samme Sted skulle och henge hendes Billede, och saa var hendes Nafn. Hun hafver och opregnet nogle Vers, hvilke hun i samme Steen skulle lade udhugge.