JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1842-06-16
Man erfarer nu med Bestemthed, at Borgerskabets Forsamling i Hamborg skal afholdes Torsdagen den 16de Juni i Byens Waisenhuus, der skal afbenyttes istedet fordet afbrændte Raadhuus. Jndholdet af Raadets Forslag ere bekjendtgjorte; de synes at finde bifald hos alle Forstandige.
Viborger Samler, 1842-06-16
Den bekjendte Hudson Lowe har af Kongen af Preussen, faaet den røde Ørns Orden.
Viborger Samler, 1842-06-16
Den australiske Herkules, en bekjendt Boxer, er i denne Tid bleven overvunden og dræbt i ærlig Nævekamp med en berømt engelsk Slagsbroder.
Viborger Samler, 1842-06-16
Jndenlandske Efterretninger.
Viborger Samler, 1842-06-16
Kjøbenhavn. Den anden Deputerede iblandt Fyens Stifts Sædegaardseiere, Proprietair Langkilde til Juelskov, har anmeldt for den kgl. Commissarius, at han ikke seer sig istand til at deeltage i den forestaaende Forsamling af Ostifternes Provindsialstænder. Da den fjerde Deputerede, Etatsraad Treschow, ikke har antaget det paa ham faldne Valg og den første Suppleant altsaa allerede er oprykket iblandt de Deputeredes Tal, har Commissarius, som Følge heraf, indkaldt den anden Suppleant, Kammerherre, Baron Holsteen-Lehn til Hvidkilde. (Da.)¬
Viborger Samler, 1842-06-16
J Collegialtidenden meddeles tvende nye Lovudkast til en Anordning angaaende den Jndkaldelse, der i visse Tilfælde skal finde Sted af dem, der maatte være berettigede til ledige Legatportioner eller Pladser i Stiftelser m.v.," og til en Placat, indeholdende forandrede Bestemmelser angaaende Skolelærerhielpekassens Jndtægter og Udgifter m.v.
Viborger Samler, 1842-06-16
Den danske historiske Forenings Bestyrelse har udsat en Præmie af 25 hollandske Ducater eller Sammes Værdi forden bedste historiske Uarbeidelse, der indsendes til Samme inden 1ste Juni 1843, over det Æmne: "at give en historisk critisk Udvikling af Erik Glippings Characteer og Danmarks Tilstand under hans Regjering; samt dertil at slutte Undersøgelsen af de Forhold og Omstændigheder, som maae antages at have foranlediget denne Konges Mord. (Dan.) Ved at indlede sin Togst for "Nordens Selvstændighed og Eenhed ved Maifesten paa "Enighedsværn," Søndag Aften den 29de Mai, fortalte Hr. Fr. Barfoed. at man ved Overgangen fra 1840 til 1841 ganske almindeligt havde paastaaet, at en af Statens første Embedsmænd af grevelig Stand benævnte de roeskildske Stænder, saa tidt han omtalte dem, med Kjendingsnavnet "Skraalerne." Hvad han kaldte de viborgske, vidste B. ikke, og heller ikke vilde han just indestaae for, at det paapegede Factum virkelig forholdt sig faa Sandhed; men sandt var det imidlertid, at Greven derover blev upopulair.
Viborger Samler, 1842-06-16
Da Christian den Ottende i Marts 1842 satte den Prinds, der i Slesvigs Stændersal havde fordristet sig til at kalde Danmark et fremmed Land, til Hertugdømmerne Slesvigs og Holsteens Statholder, samt øverstcommanderende General, tog hiin høie Statsembedsmand sin Afsked.
Viborger Samler, 1842-06-16
Man bragte denne Begivenhed i Forbindelse med Statholderens Udnævnelse, hvilken, saa paastod man, Greven i høi Grad havde misbilliget, og Greven blev atter populair. Var det Vankelmod hos Folket, Nei i Sandhed ikke, Kjendsgierningen er ligesaa simpel at forklare, som den er glædelig. Folket elsker sine Stænder; elsker dem høiest, der tale aabnest, friest og ærligst. Det hørte med Harme en Embedsmand forgribe sig paa disse, og igjennem dem paa Folket, og Hjertet vendte sig med Uvillie fra ham. Høiere end sine Stænder elsker Folket dog sin Ære, sin Selvstændighed; det meente denne truet; det faae Greven stille sig paa Folkets Side, det glemte hvor stærkt han tidligere havde forløbet sig, glemte hans Haan og hans Trods; det saae kun Folkekæmpen, der i sin gode Kamp for Folkets Sag regnede intet Offer for stort, og dets Hjerte bøiede sig atter imod ham. Folket elsker sin Selvstændighed høiere end sine Stænder, det er Nøglen til Gaaden."
Viborger Samler, 1842-06-16
2 Pastor Birchedahl til Sønderomme, der som bekjendt "dypper den bedste Pen Norden for Eideren, har i denne Tid udgivet en Bog af conservativ-politisk Tendents. Efterat Forfatteren har behandlet de gamle fast til Overmættelse tracterede Emner og Embedseden &c., slutter han med nogle bemærkninger og Nationalitetens Begreb, som indeholde meget Nyt og meget Godt, kun Skade, at det Nye ikke er godt og det Gode ikke nyt.
Viborger Samler, 1842-06-16
Forfatteren anlægger det meget yndede psychologiske Schema paa de tre nordiske Riger. Schemaet er Erkjendelse, Følelse og Villie. J disse tre Rum skulle nu de tre Riger puttes ind. Da imidlertid vel Jngen – med mindre det just skulde være ved et Tilfælde eller saa at sige ved en Feiltagelse – ved denne Jndputning vil kunne træffe det rette 9: det birchedahlske, bliver det uomgængeligt nødvendigt, at vi gjøre Læserne bekjendte med Hr. Pastor Birchedahls Fremgangsmaade eller rettere sagt dens Resultat: Danmark er Følelsens, Norge Villiens og Sverrig, Erkjendelsens Land. At disse Epitheta ikke maae urgeres, er indlysende, men selv det indrømmet er det temmelig evident, at Schemaet er nogenlunde fattigt. Skulde Danmark Søebravourer ikke kunne maale sig med Norges Landkrigshæder, Skulde Danmarks Vindskibelighed ikke kunne taale en Sammenligning med Norges, Vel har Norge en demokratisk Statsforfatning, – en Forfatning, den som bekjendt er en sand Støtte for alle materielle Jnteresser uden tillige at være en Ruin for de andre –men dog troe vi at Danmarks borgerlige Virkekraft omend ikke efter sin Virkelighed, saa dog efter sin reale Mulighed uden Skamme maa kunne sammenholdes med Norges. Forfatteren mener, at Danmark især er Skjebnens Hjem var Holberg ingen Normand, var Wessel en Dansker, har Tegner aldrig levet? Forfatteren bedømmer Danmark fra sit eget Standpunct, det vil sige, han vælge sig selv til Maalestok, og Følelsen er hans egentlige Jeg han er en Mand fuld af Jld og Kjerlighed, men hans Begeistring vil saa gjerne smutte forbi Erkjendelsens purgatorium, derfor leverer den ærede Forfatter ogsaa ofte halve Sandheder, hvor vi ikke tvivle om, at han kunde have givet hele – thi Jntelligents ere vi meget langt fra at frakiende ham - og Brok-Sandheder det er usolide Varer. Men det er ikke alle Danske, i hvis Aand Følelsen saaledes undertiden for tidligt løber af Moderatorens Skole, det er derfor med Urette, at Forfatteren fremhæver Sverrig som Jntelligentsens Land i Modsætning til Danmark som Hjertets. Kan Danmark opvise en Mystiker som Svedenborg, Kan Rask ikke opveie Linne, kan Ørsted ikke maale sig med Berzelius, og kiender Pastor Birchedahl nærmere Danmark og Sverrigs Forholde til den nyere Videnskab, han vil da vist ikke for Alvor sætte hiints Jntelligents under dettes. Lad end hist og her i Landet være en Føler, vi Alle ere det Gud skee Lov ikke, lad end Qvintismen nu og da tage Overhaand, til Slutningen skal dog den Danske vise at han har Kraft i Arm som Mod i Barm, og at han skal udsende Tankelyn, som skulle oplyse Verden.
Viborger Samler, 1842-06-16
Det er en sørgelig Nyhed, at Kjøbenhavn i denne Tid er særdeles meget hjemsøgt af Typhus=Feber, navnlig Stadens nyeste Deel, Amaliegade og Bredgaden; i den Første af disse er der i næsten hvert Huus flere Patienter. Man paastaaer, at Grunden til at Sygdommen er værst i dette Qvarteer, meest hidrører fra det daarlige Vand, som ledes fra Castelsgravene. (Ah. Av.)
Viborger Samler, 1842-06-16
Hof= og Stadsretten har dømt Urtekræmmersvend Chr. Lichtenstein, fordi han af Uagtsomhed havde givet en Mand en Snaps Skedevand istedetfor Genever, og derved foranlediget eller i al Fald paaskyndet Mandens senere paafulgte Død, i en Mulct af 20 Rbd.
Viborger Samler, 1842-06-16
Fra Mannheim efterlyses en sammesteds for Tiggerbreve arresteret Dame, der manglede enhver Legitimation om sine Forhold. Hun kalder sig Anna v. Glaubensburg, fød v. Brausen, er efter Udseende henimod 30 Aar, paastaaer at være født i Veile i Jylland i Aaret 1813 udenfor Ægteskab, og at hendes Moder heed Vilhelmine v. Brausen, og tidligere havde opholdt sig i England. Hun vil ikke have kjendt sin Moder, der var død ved hendes Fødsel, eller nogen af sine andre Slægtninge. Hun skal være bleven opdraget deels i Veile hos en hollandsk Skibscapitains Enke, Lisette Danielsen, deels i Kjøbenhavn hos en Enke, Behrens, og senere som Selskabsdame hos en russisk Fyrstinde Gallitzin have foretaget flere Reiser med denne indtil Aaret 1836 i England, Norge, Sverrig og Rusland, i hvilket sidste Land hun i Moskou havde ægtet en Franskmand, ved Navn Vilhelm v. Glaubensburg. Med denne sin Mand vil hun have levet de sidste 5 Aar afvexlende i Jylland og Stokholm. J Marts Maaned d. A. skal han svigagtigen have forladt hende paa en Reise til Hamborg og medtaget alle deres Papirer og Contanter. Hun paastaaer nu, at hun eftersporende Manden var kommen til Mannheim. Hun taler nordtydsk og foregiver at være det danske Sprog, mægtig (rimeligviis har man ikke kunnet overbevise sig herom i Mannheim); hendes Forhold røber Kundskaber, og Dannelse. (Dagen.)
Viborger Samler, 1842-06-16
Den portugisiske Generalconsul Santos Kone og fire Børn ere i disse Dage afreiste fra Altona til deres Slægtninge i Oporto, efter at have i en kort Tid fristet den tunge Skjæbne, fra en meget rig Familie at være bleven til en næsten fattig. Den af Santos og et andet stort Handelshuus fra Hamborg og Altona ifjor udrustede Expedition (4 store Skibe) til den africanske Kyst, paa hvilken Santos havde anvendt sin hele Formue, har omtrent havt samme uheldige Skjæbne som Englændernes Riger expedition. Der udbrød Sygdom iblandt Skibsmandskabet og Santos selv blev et Offer derfor. To af Skibene lagdes under Beslag som mistænkte for at have drevet Slavehandel, mange af de medbragte Varer vare ikke at afsætte, osv. Man troer ikke, at der under disse uheldige Omstændigheder vil blive noget tilovers af Boets Masse til den Afdødes Kone og Børn. (Alt. M.) San tos levede tidligere i Altona med fyrstelig Pragt. J hans Huus faaes Tjenerne ved festlige Leiligheder kun i Atlaskes Livreer og opvartede ved det med kongelig Luxus anrettede Taffel med Glace=Handsker.
Viborger Samler, 1842-06-16
Den 10de Juni afbrændte 4 Gaarde i en Landsby tæt ved Nyborg. Røgen kunde sees fra det ved Odense beliggende Hollufgaard (Marsvinernes forrige Eiendom. J Torsdags druknede i en Mergelgrov ved Aalykkegaard i Fyen en sammesteds tjenende Karl. Ulykken skete ved at Hesten, som han reed tilvands, reiste sig paa Bagbenene og slog ham ned i Mergelgraven. (Hp. Av.)
Viborger Samler, 1842-06-16
En Borger i Haderslev, der var sund og frisk, fik forleden Dag en volsom Næseblod, der varede i 6 Timer uden at kunne standses; hvorpaa han døde. (Dok.)
Viborger Samler, 1842-06-16
Til Ribe Domkirke er nu indsendt 7,700 Rbd. Man giør Regning paa, at der ialt vil indkomme omtrent 9000 Rbd. J Kbhavn er alene indsamlet 3000 Rbd. (Ribe Av.)
Viborger Samler, 1842-06-16
Ringkjøbing, den 10de Junii. Den 7de Juni trak et ødelæggende Hagelveir forenet med frygtelig Torden og stærk Regnskyl over endeel af Stadil Sogn, 2 Miil norden Ringkjøbing, og anrettede betydelig Skade. Hagel og Jisstykker nedfaldt i saadan Mængde, at i ringere end 1/2 Time var Jorden bedækket med 1 Tomme tyk Hagel. De største Hagel var over 1 Tomme i Gjennemsnit, de Mindre af Størrelse som Geværkugler. Før og efter Haglen kom en saadan Mængde Regn, at Faar omkom paa Agrene. Om Aftenen ved Solens Nedgang, laa Hagel paa Rugmarkerne; endog næste Dags Formiddag Kl. 9 vare mange Hagel paa lavere Steder, hvor Regnskyllet havde sammendynget dem, uagtet Luftens Temperatur var 18 Grader og Solen skinnede. Uveiret gjorde den største Skade paa Rugmarkerne, der flere Steder ere ødelagte, Straaene nedslaaet, knækket eller afslaaet. Mange Vinduer ere indslagne. 16 Gaarde og 4 mindre Steder, have taget betydelig Skade, Nogle i den Grad, at Rugmarkerne maae ompløies for at besaaes med Vaarkorn. Høist ødelæggende er denne Skade for disse, der forrige Aar, formedelst Kulde og Havtage neppe avlede den lagte Sæd. Fremdeles bemærkes: at Barometret stod, førHagelveirets Udbrud, paa 28 Tommer 2 Linier og steeg 1 Linie under Uveiret, der begyndte Kl. 3 1/2 og vedblev i Time. En Time for dets Udbrud stod Thermometret i Skyggen paa 24 Grader og Dugpunktet ved 22 Grader, følgelig Luften næsten i den høieste Fugtighedsgrad, da der var 9 Gran Vand i hver Kubikfod Luft og den neppe kunde optage 1 Gran Vand mere; desuagtet stinnede Solen, Luften var meget klar, en jevn nordvest Vind blæste, man følte en trykkende Varme og syntes at have en brændende Tørke. Under Hagelveiret fank Thermometret, ned paa 14 Grader. (Ringk. Av.)¬
Viborger Samler, 1842-06-16
J "Ringkjøbing Av." læses Følgende under "Jndsendt, "Ringkjøbings unge Mænd, have J hørt, at Kongen kommer Ja, det have J formodentlig, da det for nylig stod i Avisen Stiger da til Hest, lader Eder sy hvide Kraver og Opslag paa Kjolerne, anskaffer Eder Spyd og Jernhuer, og modtagen Monarken Eders ridende Forgængere værdige. – En Trompeter burde J have i Spidsen, men En saadan vil J let kunne finde blandt Eder selv.
Viborger Samler, 1842-06-16
Viborg. Den idag ankomne Post medbragte hverken Breve eller Aviser fra Kbhvn., hvilket sandsynlig hidrører fra den stærke Blæst, der saa at sige har vedholdt i de tre sidste Dogn, og endog igaar (paa hvilken Dag Dampskibet skulde gaae over fra Kallundborg til Aarhuus) var orkanagtig. Desværre vil det vist ikke feile, at denne Blæst har indvirket skadeligt paa den paa Markerne staaende Sæd, ligesom den vist ogsaa har lukket flere Sømænds Dine. – Blæsten har idag lagt sig betydeligt, og Luften, synes i Eftermiddag at bebude Regn, hvortil Jorden saa høilig trænger.
Viborger Samler, 1842-06-16
Berigtigelse. J Anledning af at Høiesteret i Christiania for kort Tid siden har idømt en Stiftsoverret og Underret Mulcten pro meliori informatione, er det af Bladet "Den Constitutioneller bemærket, at et saadant Tilfælde ei er indtruffet siden Aaret 1807, da Lands-Overretten i Viborg blev idømt den samme Mulct. Da denne bemærkning er overgaaet i de danske Blade, og det med Hensyn til de afdøde Mænds Eftermæle, som i Aaret 1807 beklædte LandsOverretten, ikke er ligegyldigt, om der uforskyldt sættes en saadan Plet paa samme, som det er at have været anseet med den anførte vanærende Mulct, maae vi meddeele den Berigtigelse, at det ikke var i Aaret 1807, men 1800 LandsOverretten i Viborg, som da bestod af forhenværende Lands Dommere, blev af Høiesteret idømt den anførte Mulct, hvilken Dom medførte, at daværende Jistitiarius og 1ste Assessor mistede deres Embeder, som bleve besatte med 1ste Assessor i Christiania Stifts Overret Jespersen, som Justitiarius, og Auditeur Friis som 1ste Assessor. – Denne Berigtigelse bedes optagen i de Blade, hvori ovenanmeldte Notits findes.
Viborger Samler, 1842-06-16
Handels=Efterretninger. Qvægmarkedet i Altona, Mandagen den 13de Junii. Af 292 Stkr. Hornqvæg solgtes kun 127 Stkr. Grev Frys har i Aar, til den dristige Fabrikant Hr. Koch i Greis Mølle ved Veile solgt sit Uldpartii til en Gjennemsnitspriis af 7 Mk. 4 s. A., og har derved obtineret en Priis, der ikke forhen er opnaaet.
Viborger Samler, 1842-06-16
Reisende med Dagvognen fra Viborg til Randers, den 15de Juni, Pastor Petersen, Mad. Raben.
Viborger Samler, 1842-06-16
AVERTISSEMENTS. Efter Viborg Amtsraads Beslutning af 6te Dennes, skal 2de Veiopsynsmænd endnu antages for Amtet. Ansøgninger og disse Poster, bilagte med fornødne Legitimationer, indgives til Viborg Stiftamthuus. Paa Amtsraadets Vegne Viborg Stiftamthuus, den 13de Juni 1842. L. Bretton, const.
Viborger Samler, 1842-06-16
At Bankcomptoiret i Anledning af Begernes Afslutning og Regnskabets Opgjørelse. vil være lukket fra Tirsdagen den 28de Juni indtil Torsdagen den 30te Juni, begge Dage inclusive, saa at ingen Expeditioner i denne Tid finde Sted, og at det igjen aabnes Fredagen den 1ste Juli, bekjendtgjøres herved, hvorhos vi tillige bringe i behagelig Erindring, at alle Forretninger Laan betræffende, saavelsom al Rentebetaling, ikke kan finde Sted de 2de Postdage Tirsdag og Fredag, men ikkun expederes de op rige Sognedags Formiddage fra Kl. 9 til 1. Bankeomptoiret i Aarhuus, den 11te Juni 1812. Chr. Ötterstrøm. Fabricius. 3. Oppenheim.
Viborger Samler, 1842-06-16
af Randers indtræffer til Viborg i Snapstingets Markedstid, og anbefaler sit velassorterede Lager Mode og Manufacturvare til de billigst mulige Priser.
Viborger Samler, 1842-06-16
Udsalget er i Hr. Kjøbmand K. Stillings Gaard i Nytorvgyden.
Viborger Samler, 1842-06-16
Subscription paa "Ringkjøbing Amtstidende" modtages paa det kongl. Postcontoir i Viborg.
Viborger Samler, 1842-06-16
At Undertegnede Uhrmager er kommen fra Bornholm og har taget Borgerskab i Skive, bekjendtgjøres herved.
Viborger Samler, 1842-06-16
Jeg forfærdiger nye Uhre og modtager alle Slags Uhre til Reparation. Ligeledes forfærdiger jeg chemiske PlatinaFyrtøier og reparerer Spilledaaser. Hurtig Expedition og reel Behandling skal stedse være mit Formaal. Min Bopæl er nu for Tiden hos Hr. Dreiermester Meelgaard. Skive, den 17de Juni 1842. Ærbødigst C. Espersen. Hvem der maatte være i Besiddelse af min Kartoffelploug. som af mig er udlaant, vilde behage snarest at levere den tilbage. Viborg, den 14de Juni 1842. D. Philipsen.
Viborger Samler, 1842-06-16
Hos en Handlende i Viborg kan en Dreng strax blive antaget i Lære. Nærmere Oplysning erfares paa i Adressecontoiret.
Viborger Samler, 1842-06-18
No. 94. Kongelig allernaadigst privilegeret. 700 Aarg. Ober Stifts-Tidende. Forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdømmerne. antagesensgaLøverdagen den 18de Juni 1842. Denne Tidende redigeres af Adjunct Reiss og H. Wissing, og udgives 4 Gange ugentlig fra Sidstnævntes Officin.
Viborger Samler, 1842-06-18
Nyeste Postefterretninger. Storbritannien. Dronning Victoria har bivaanet Hestevæddeløbet i Ascot; hun modtoges med den største Enthusiasmus af den uhyre Menneskemængde. Ogsaa den bedagede Feltmarschal Wellington hilsedes af Folket med længe vedholdende Jubel. Efterat Hovedprisen – en Skaal af Guld – var vunden, vendte Dronningen, ledsaget af Mængdens gjentagne Jubelraab tilbage til Windsor Det synes dog, at der ere trufne nogle Forsigtighedsregler for at sikkre Dronningens Person paa hendes Kjøretoure. J de sidste Dage have to Rideknægte fulgt Vognen. – Den Mening faaer mere og meere Jndpas, at saadanne Uslinger som Francis burde strax paa frisk Gierning summarisk dømmes af Folket: – en Meningsyttring, der vel kan vidne om Loyalitet, men neppe stemme overeens med Reglerne for den lovlige Orden.
Viborger Samler, 1842-06-18
Morning Chronicle meddeler Efterretninger, som med Skibet "Oriental ere ankomne til Falmouth, og som gaae indtil d. 6te Marts. Chineserne – siges den rykke med en Hær af over 80,000 Md. frem imod Englænderne. Disse vare imidlertid belavede paa et Angreb, og den med Transportskibet "Jupiter ankomne Forstærkning af 560 Md. var dem meget kjærkommen. Kur 2000 Md. har General Sir Hugh Gough at stille imod Chinesernes 80,000 Md., og desuagtet imødesee Englænderne med Længsel et Angreb fra chinesisk Side. Themsetunnelen er nu ganske færdig og vil med det første vorde aabnet for Fodgængere. Den har en Længde af henved 1200 Fod.
Viborger Samler, 1842-06-18
Alle velunderrettede Personer formene, at den nuværende Parlementssession vil vorde langvarig, og at den vil strække sig ind i August Maaned. Endnu skulle Fattigloven og Tarifen kæmpe sig igjennem Underhuset.
Viborger Samler, 1842-06-18
Spanien. Paris, d. 9de Junii. Siden igaar - melder den steenographiske Correspondents – har det Rygt udbredt sig, at Espartero har ifinde at indføre paa ny Constitutionen fra Aaret 1812 for at forlænge sit Regent skabs Varighed, da denne Constitution først med det 18de Aar bestemmer den kongelige Myndighedsalder, medens den nuværende Regjeringsform lader Myndighedsalderen. indtræde med det 14de Aar. General Lingge virker aabenbart til Fordeel for denne Forandring, og han understøttes af de Radicale og af de hemmelige Selskaber. Man tilføier, at det aldrig for Alvor har været betænkt at forandre Ministeriet, at man tvertimod vil beholde og complettere det, samt opløse Cortesforsamlingen. – Marie Christine skal desmitivt have brudt med Hovederne for sit Parti og fattet den Beslutning for Fremtiden ikke at foretage sig noget Skridt imod Espartero. Sine Tilhængeres sidste Opfordring om at yde et nyt Foretagende i Spanien virksom Bistand, har hun besvaret paa en undvigende Maade, og disse have nu ganske trukket sig tilbage fra hende.
Viborger Samler, 1842-06-18
Frankerig. En telegraphisk Depesche beretter, at der i Madrid den 4de Juni endnu ikke var taget nogen definitiv Bestemmelse angaaende det nye Ministerium. Exregentindedronningen af Spanien skal have tilkjøbt sig Slottet Malmaison for 700,000 Fres.
Viborger Samler, 1842-06-18
Fra Strassburg meldes under 7de Junii, "Vi erfare, at der i Staden Colmar skal aabnes en Subscription af 6 Mill. Fres, til Opkjøb af Actier for Köchlin. Denne Jdee fortjener det meest ubegrændsede Bifald, og det vil saaledes være Elsas let at oprette Kammerets sørgelige Votum. Kammerets Beslutning kan ikke skade Banetjenesten, og Banens Fuldendelse fra Strassburg til Basel vil i det høieste kun forsinkes i eet Aar; af Banens andet Hjulspor mangle kun nogle Tusinde Metres.
Viborger Samler, 1842-06-18
Fra Paris meldes under 9de Juni, at Udgiftsbudgettet voteres i Pairskammeret med rivende Hurtighed. – Oppositionen kappes i Virksomhed med Regjeringen i Anledning af de forestaaende Valg. Alle Oppositionsnuancer have constitueret sig til Comiteer; de Radicale under Marie, den yderste Venstre under Ganneron, den Høire under Berryer, og Præsidenterne for alle uafhængige Comiteer skulle være komne overeens om at give i Forening deres Stemmer til den Comitte-Candidat, som har de fleste Chancer for sig. Alle Comiteer have udstedet Circulairer til Vælgerne; af de hidtil bekjendte Rundskrivelser, udhæves følgende Sted: "Har vor Revolution kun forandret Personer, Have vi blot derfor styrtet et Dynastie for paa ny at nedværdige vor udenlandske Politik, og for at lade en mere troløs og ikke mindre farlig Reaction imod alle vore Friheder følge efter de voldsomme Forsøg paa en Modrevolution, Overalt yttrer og viser sig denne Reaction i de systematiske Forfølgelser imod Pressen, Jndgreb i Juryens Virksomhed, Opløsningen eller Disorganisitionen af Nationalgarden i de fleste større Stader, den tydeligt fremtrædende Ringeagt for Municipalauctoriteterne, – en Ringeagt, paa hvilken Census har afgivet et saa sørgeligt Beviis; Hensyn paa Penge iste detfor Hensyn paa Duelighed i alle Stillinger og alle Carrierer, og til alt Dette det almindelige Bestikkelsessystem, der tilsidst maa nedværdige vor Nationalcharacteer, kort, overalt og i enhver Regjeringshandling findes de meest øiensynlige Symptomer paa denne Reaction, og det er isandhed den høie Tid at sætte en Grændse imod samme.
Viborger Samler, 1842-06-18
De officielle Journaler have endnu ikke meddeelt noget Beroligende angaaende Kongens Sundhedstilstand; kun Moniteur parisien melder Følgende: "Flere engelske Journaler søge i de sidste Dage i hvilken Hensigt, vides ikke – at udbrede foruroligende Efterretninger om Kongens Sundhed. J Begyndelsen ændsede vi ikke disse latterlige Fortællinger, da hele Paris veed, at de ere opdigtede. Men da hine Efterretninger atter opfriskes, saa maae vi erklære de engelske Journaler, at Kongen ingensinde har befundet sig bedre end netop nu. Kongen gaaer hver Dag ud, har Forsædet i Ministerconseilet, og røgter alle de Forretninger, der komme for Statens Overhoved.