JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Københavns Adresseavis, 1762-03-15
Bøger og Skrifter. Nogle faa Bøger af Hagerops Ordinations Tale, for 24 Sk. Nannestad over Hornemann, 24 Sk. Roseninge over Hersleb, 28 Sk. Simon Wulfs Jubelprædiken, 3 Mk. 8 Sk. F. Hammons Ægteskabs Regler, 4 Sk. Bangs Tale ved en Slaves Daab, 4 Sk. Den galante Ungdom, 6 Sk. Davids Harpe med ti Strænge, 5. Sk. Falsters Sange over Evangelierne, 10 Sk. Mülenphorts Jubeltale, 4 Sk. De Troendes salige Tilstand, 10 Sk. Berhof over Top, 6 Sk. Bristorff over Staten, 5 Sk. Wolf og Raad til Frelse, 12 Sk., er nu til Kiøbs at bekomme hos Sr. Edelberg i store Færgestrædet. Da det Danske til Nyeaar belovede Compendium over de nu i Live værende høye Herrer af Elephant= og Dannebrog=Orden, i en liden Format paa Postpapiir, fra Trykken er bleven færdig, saa kand de Herrer Liebhabere behagelig lade afhente samme udi Hans Excellence Hr. Geheimeraad Grams Gaard hos Mr. Wolfrom, indbunden for 2 Mk. Danske. Og da en Deel Herrer har forlanget, at samme i det Tydske Sprog og kunde erholdes, saa averteres til tienstlig Efterretning, at de Tydske Exemplarer nu og kand faaes for samme Priis som de Danske.
Københavns Adresseavis, 1762-03-15
Hos Ober=Auditeur Pitzler, logerende paa Østergade hos Sverdeseger Sr. Schritmeier, er at bekomme: 1) StaatsVerseichis aller bey dem Kønigl. Danischen Land=Krigs=Etat stehenden hohen und andern Officiers, a. pro Anno 1762., kostet 18 Lübschill. auf Druck= und 22 Lschl. auf Post=Papier. 2.) Gemennitziges Magazin for die Freunde der nutzlichen und schönen Wissenschaften und Kunste, 3 Theile, jeder Theil 1 Reichsthaler, 3) Cammerers Register und Repertorium aller Kønigl. den Militair Etat angehenden Verordnungen, Rescripten, a. kostet 18 Lschl. Capitaler. 20000 Rdlr. forlanges imod første Prioritet i got Pant.
Københavns Adresseavis, 1762-03-15
Hos Urtekræmmer Sr. Diederich Wilhelm Kuhlmann kand til 11 Junii bekommes 3500 Rdlr. paa første Prioritet imod suffisant Huuspant, som er af den Tydske Reformeerte Kirkes Penge. 1400 Rdlr. forlanges paa første Prioritet i et Huus som er forsikkret i Brand=Cassen for 2000 Rdlr., og vurderet for 1900 Rdlr. Til næstkommende 11 Junii kand en Capital af 5000 Rdlr. faaes til Laans paa første Prioritet udi Jordegods eller andet got Huuspant her i Staden, som i Brandcassen er forsikret, som herfra anvises.
Københavns Adresseavis, 1762-03-15
Hos Controlleur Benzon paa Banqven, kand gives Anviisning hvor 9 a 10000 Rdlr. imod got Underpant paa første Prioritet til førstkommende 11 Junii er at bekomme. 300 Rdlr. paa første Prioritet i got Huuspant, er hos Urtekræmmer Sr. Hallensen boende i Laxegaden, til 11 Juni, at bekomme. Hr. Postmester Melbye i Odense, kand give Anviisning hvor3600 Rdlr. imod tilstrekkelig Pant paa første Prioritet og sædvanlige Renter, nu strax eller til førstkommende 11 Junii er at bekomme, NB. Hr. Postmester Meelbye har tilmeldet os, at han intet veed heraf at sige.
Københavns Adresseavis, 1762-03-15
Conditioner ledige. En Jnformator, som forstaaer Latin og Fransk, og skrive en ziirlig Skrift, anvises herfra en Condition i Huset.
Københavns Adresseavis, 1762-03-15
Tienestsøgende. En Student der er klar fra Academiet, tilbyder sin Tieneste i at undervise enten Timeviis eller i Huset.
Københavns Adresseavis, 1762-03-15
Undvigte. Fra Gislinge Gaards Gods, er sidstleden den 6 Martii af sin Tieneste hos Gaardmanden Jens Larsen i Gislinge Bye, men ved sidste Land=Militze Session indskrevet under det Holbeckske Compagnie, som Land=Soldat, navnlig Hans Madsen, gammel 18 a 19 Aar, fød udi Taurntved bortløben, han er temmelig voxen af sin Alder, haver bredre Skuldre, fyldig Ansigt, og mørkeguult Haar, lader noget med Hovedet, ved Undvigelsen var han klædt med en hvid Vadmels Trøye, en rød under dito, en grøn Vadmels Brystdug, nye hvide Vadmels Buxer bunden, for Knæerne, hvide Strømper, en halvslidt rød og blaa Kram Nathue, brednæsede Skoe, med store brede Metalspænder udi, hvem som kand levere samme Deserteur, som endnu ikke har været til Confirmation, mens nu tillige med andre Confirmandsdertil læste, skal nyde af Sr. Oluf Mandix i Kiøbenhavn, eller af Ridefogden der paa Gaarden 6 Rdlr., foruden hvad som paa Angribelsen, eller paa Befordringen til et af berørte Steder kunde anvendes. En Person af maadelig Høyde, smaal, med sort Haar og af en smuk Anseelse i grønne Klæder med lange oprullede Strømper, og efter Foregivende skal hede Joseph Selsmann ankom til mig underskrevne sidstleden Mandag og lod sig paa beste Maade beværte, indtil Onsdags Eftermiddag, hvorpaa han tog Flugten ud igiennem et Vindue og kom over et Plankeværk sin Vey bort, uden at betale mig 7 Rdlr. 10 Sk., som han i samme Tid var bleven mig skyldig; men ved Eftersøgning blev funden i Nivaae, hvor han overtalede mig at følge med til Kiøbenhavn, under Løfte, at den Catholske Præst skulde betale for ham, og da vi til samme vare ankomne, undvigte han fra mig, uden at mig blev noget betalt; hvorfore enhver hannem forekommende, ombedes tienstligst, at give Politie=Adjutant Sr. Haar herom Efterretning, af hvem videre Foranstaltning skal blive gjort. Beck. Vært i Bellevue.
Københavns Adresseavis, 1762-03-15
Bortkommet. Sidstleden 11 Martii er paa Veyen imellem Sølvgaden og Rosenborg, tabt en gammel Skindpose, hvorudi vare tvende Bancosedler hver paa 10 Rdlr., 1 Courant Ducat, og 8 Mk. i smaa Penge; Skulde nogen redelig findet have fundet samme, vilde den behageligst levere den her paa Contoiret, hvorfra Eieren, som lover en skikkelig Douceur skal blive anviist. En Brevtaske med adskillige Papirer udi, hvoraf ingen kand have Nytte uden Eieren, er bortkommet; hvo samme skulde finde vilde behageligst melde det her paa Contoiret, hvorfra Eieren, som lover en gandske raisonabel Douceur, skal blive anviist. En Guld Filigrans Lænkeknap er sin Eier bortkommet, hvem samme skulde overkomme, vilde behageligst melde det her paa Contoiret, hvorfra Eieren som lover en Douceur, anvises.
Københavns Adresseavis, 1762-03-15
Fundne Sager. En Assistence=Seddeel af Nr. 79007, tagen den 1 Martii, hvorefter er laant 1 Rdlr. er funden, som imod dette Avertissements Bekostning med 10 Sk. herfra kand anvises. En Obligation paa 300 Rdlr., udstædet af s. t. P. P., til s. t. C. F. P. de Dato 11 Martii 1762., er Søndagen den 14 Ejusd. af en Tiener bleven funden paa Gaden; hvilken af sin rette Eiermand kand afhentes hos Dr. Claussen, logerende i Brygger Thikans Gaard paa Nørregade.
Københavns Adresseavis, 1762-03-15
En Gadedørs eller Portnogle er funden paa Kongens NyeTorv, som herfra imod dette Avertissements Bekostning med 10 Sk. kand afhentes. Taxten for Portochaiserne. En Tour her i Staden, 8 Sk. Til Nyekiøbenhavn, Christianshavn, eller til Amalienborg, regnes før en dobbelt Tour, 1 Mk. En Syge=Tour, 2 Mk. For hver halv Times Ophold, 8 Sk. Til hver enkelt Tour bruges en Billet, som faaes her paa Contoiret for 8 Sk. Stykket, eller 1 Rdlr. Dosinet. Uden biletter betales hver enkelt Tour med 12 Sk. og følgelig en dobbelt med 24 Sk. alt i Følge Placaten, som her kand faaes gratis.
Københavns Adresseavis, 1762-03-19
Efterretning om Fabriqverne i Sverrig.
Københavns Adresseavis, 1762-03-19
J Gothenborg er i Aaret 1754, anlagt en Silke=Fa J briqve, hvor der tilvirkes alle Slags Silke Tøyer for omtrent 24000 Daler S. Maaarlig, og har 62 Arbeydere.
Københavns Adresseavis, 1762-03-19
J Aaret 1702. blev sammesteds anlagt en Klæde Fabriqve for fiint og grovt Klæde, som i Aaret 1758 tilvirkede for 21024 Daler S. M., men siden for 26000 Taler S. M. og har 111 Arbeydere. En anden Klæde Fabriqve blev der anlagt Aar 1740, hvorved ere 94 Arbeydere, hvis Tilvirkning har aarlig steget til 31284 Daler S. M. En anden Fabriqve til grove Klæder og Fildt blev sammesteds anlagt Aar 1744., hvorved er aarlig til virket for 3612 Daler S. M. Et Silke=Rederie og Silke=Strømpe=Fabriqve blev der anlagt i Aaret 1753., som næstafvigte Aar har tilvirket Strømper, Vanter og Sye=Silke for 8854 Daler S. M. Et Trøye= og Strømpe=Væverie indrettet Aar 1755. En Strikstrømpe=Fabriqve oprettet 1758, nu formedelst Ilds Vaade fløttet til Kongelv. Et Cattuntrykkerie indrettet Aar 1738, har drevet Tilvirkningen næstsidste Aar til 83344 Daler S.
Københavns Adresseavis, 1762-03-19
En Seyldugs=Fabriqve indrettet Aar 1646. En Bomulds=Linned= og Parchans=Fabriqve anlagt Aar 1745, hvorved arbeyder 204 Personer; Tilvirkningen beløb sig næstforgangen Aar til 5419 Daler S. M. Derforuden ere sammesteds trende Uld= og Silke Farverier, og Linned Trykkerier; To Sukker=Raffinaderier; Et Garverie; En liden Lak= og Kork=Fabriqve; En dito; En Kort=Blomster= og Galanterie=Fabrique; En Seyl= og Laqver=Fabriqve; To Papiir=Fabriqver, samt adskillige andre Verker, og reconomiske Indretninger. Tilvirknings=Summen for alle Fabriqverne i Aaret 1760, beløb sig til 460925 Daler S. M.
Københavns Adresseavis, 1762-03-19
J Gefle er en Ulden= og Linned=Fabriqve anlagt og privilegeret i Aarene 1747. og 1750., hvorved arbeyder 41. Personer; En Trøye= og Strømpe=Fabrique 1750, hvorved arbeyder 16 Personer; Et Farverie; Et Tobak=Spinderie, hvorved arbeyder 26 Personer; Et dito, hvorved arbeyder 15 Personer, Ved det sidste tilvirkedes Aar 1758. for 11313 Daler S. M. En Kort=Fabrique; En Beeg og Kønrøg Fabrique; En Kniv Smede; Et Sukker=Raffinaderie, hvorved tilvirkedes i Aaret 1758 for 26423. Daler S. M. Man seer heraf, at det i andre Lande bekiendtgiøres for Jndvaanerne, hvorledes deres Fabriqver tiltager; og vi med mange ønskede, at det samme her kunde skee, hvor mange Fabriqver, ligger ligesom skiulte hist og her i Landet, uden at Publicum veed, hverken hvor de skulle søges, eller hvad de fabriqverer. Der skal altid findes Rum i vore Blade, uden Betaling at faae indrykket Kundskab og Efterretning herom, naar enten Fabriqveurerne selv eller Øvrigheden i Stæderne vilde indsende os Fortegnelse derover, hvorved baade Sælgere og Kiøbere kand tienes. Videre om Bogholderiet. See No. 19.
Københavns Adresseavis, 1762-03-19
Maaneds=Bog. Denne Bog bliver indrettet efter Aarets tolv Maaneder, da enhver Maaned kommer til at staae saavel paa den venstre Side som paa Debet, som og paa den høyre Side som paa Credit, og bliver sat paa Debet baade hverDags Tal, som falder i hver Maaned, saa og Creditorens Navn, samt Mynt=Sorten og Summen; paa Credit bliver derimod ligeledes sat den Dag som falder, samt Debitorens Navn, Mynt=Sorten, og Summen. Ligeledes bliver Bladene oven til betegnede med een Pagina paa begge Sider. Udaf denne Bog kand en Kiøbmand altid giøre en rigtigBillang over al hans paa den Tid udestaaende Gield og Tilgodehavende, og rette sig derefter i henseende til Jmodtagelse eller Betaling, som han saaledes deraf seer hver Morgen, saasnart han ikkun er kommen ind paa sit Contoir. Naar nu en Post er bleven imodtagen eller betalt, saa tør man ikkun ved at slaae en Stræg derover, og ligesaaledes gaaer man til Verks med andre endda længer henstaaende eller løbende Partier, naar samme ere blevne rabatterede eller contenterede. Men naar en Post, som er forfalden, bliver prolongeret, saa bliver samme ligeledes casseret ved en Stræg, og sat længer ud paa den aftalte Termin. Nogle betiener sig af en stor Skriv=Calender, igjennemskudt med reent Papiir, hvorudi de noterer al ude staaende, eller løbende Gield og Tilgodekommende. (Herefter følger Factur=Bog.) Videre af den Kongl. Priv. Maan=Skiald=Tid. See N. 18.
Københavns Adresseavis, 1762-03-19
Tydskland. Al Blods Udgydelse en liden Stand opsettes. Stilstand, Foreninger, og smaa Forliig oprettes. Den store Skueplads tillukkes af dens Trop. Den lille derimod sit Forheng hidser op Et andet Sted under samme Artikel. Naar hele Tydskland nu fra Krigens Byrde hviler, Til kierligt Favnetag de Polske Prinzer iler. Prinz Albrecht og Kaveer først efter nogle AarDet broderlige Kys i Unterwiebach faaer. Denne Skiald=Tidende faaes her for 4 Mark aarlig, men naar den følger vores Efterretninger, da kuns 3 Mark. Forklaring over Navnene i Almanaken. Martius. V. Sacharias. En biskop i Jerusalem, som blev O fangen af en Persisk Konge og sad i Fængsel i 12 Aar, men kom dog siden paa frie Fod igien. Andre setter Longinus, som stod under Christi Kors paa Langfredag, og var mestendeel blind, men gjorde dog det Onde, han kunde, og stak op i Christi Side med et Spyd, hvorfra der udrandt Vand og Blod; og da noget deraf berettes at have dryppet i hans Øyen, er han deraf bleven fuldkommen seende. Formedelst dette Mirakel fortrød han sin Synd, og antog den Christne Trøe. Derefter blev han dræbt af Landfogden Octonio, fordi han ikke vilde ofre til de Hedenske Afguder. Petr. de Nat. l. 3. c. 201. og Jac. de Vor, leg. 47. V. Gudmund. Andre Cpriacus. Han var Diaconus, og efterat han længe havde siddet i Fængsel, blev han martret med smeltet Beeg og med allehaande andre Pinseler, men tilsidst blev han halshuggen efter Keyser Maximiliani befaling. VIl. Giertrud. Hendes Fader heed Pipinus og boede til Nivel i Braband. Omendskiønt hun var oprunden af Adelig Herkomst, foragtede hun dog det verdslige, Væsen og gav sig i et Nonne=Kloster, som hun selv havde opbygget i sit Fæderneland. Hun døde i samme Kloster Anno Christi 664. den 17 Martii, og er siden bleven regnet iblant Helgenes Tal, efter Pave Honorii IIl. Anordning. VII. Alerander. Var en ung Person, som tillige, med Priscus boede paa et Landgods uden for Staden Ca saaren i Jødeland; og da de saae, at mange bleve kronede med Martyrkronen i Keyser Valeriani Forfølgelse, fremstillede de sig ogsaa selv frivillig og utvungne, antændte af Guddommelig Nidkierhed og Troe, og straffede ham med Ord, hvorfor han tog saa grusomt afsted imod de Christne, som derpaa strax lod dem kaste for de vilde Dyr, og ved denne Marter opgave de deres Aand for Christi Navns skyld, og fuldendte saaledes deres Levnet under Keyser Diocletiano, som nogle ville. Om nogle af de berømmeligste Bierge i Verden. At Biergene ere, lige saa vel som den slette Mark, skabte af Gud i Begyndelsen, det sees af Syndflodens Historie, hvor der siges, at Vandene stode femten Alen over de høyeste Bierge. Jblant de meerkværdigste Bierge, som findes paa Jorden, maae med billighed følgende regnes De Pyrenæiske Bierge, Ronzewall, Pyrenei, ere adskillige høye Bierge, som ligger i Rad efter hinanden imellem Spanien og Frankerig, og adskiller disse tvende Kongeriger. De Alpiske Bierge, eller Snebiergene, fordi de altid oven paa ere bedekkede med Snee; ligger imellem Jtalien, Sveitzerland og Frankerige, og strekker sig omtrent 25 Tydske Mile i Længden.
Københavns Adresseavis, 1762-03-19
Det Apenninske Bierg, som strekker sig midt igiennem Jtalien. Bierget Atlas, som ligger i Landskabet Numidia i Africa, hvilket er saa høyt, at Skyerne støder midt derpaa, og oven paa samme ligger Snee i den hedeste Sommer. Jndbyggerne derhos kalder det Himmelens Støtte, og uden Tvivl springer heraf Fabelen om den Mand At lante, som skulde have baaret Himmelen paa sine Skuldre. Bierget Caucasus, som skiller Indien fra Søythien, skal strekke sig saa høyt op i Luften, at dets Spidse skiner og bestraales af Solen den tredie Part af Natten, om Morgenen og Aftenen. Bierget Athos i Macedonien, hvis Skygge stræk sig saa langt, at den endog rekker indtil den 8, som er over 86 Mile. Dette Bierg har Kong Verres ladet igiennemgrave, paa det at Havet paa begge Sider kunde løbe sammen. Ætna, paa Øen Sicilien i det Middellandske Hav, hvoraf undertiden opvelder hele Strømme af brændende, Svovl, Beeg og anden Materie, som er beqvem til at brænde. Heclaa, paa Island, som ligeledes er et brændende, Svovlbierg, der undertiden opkaster store Stene og Svovl stumper af sig med en forfærdelig Knagen og Bragen, saa intet Menneske paa lang Vey tør eller kand komme der nær til, og saadan Knagen kand høres mange Mile borte. Kongelige Forordninger, Hans Kongelige Majestet har allernaadigst behaget under 10 Martii a. h. at lade bekiendtgiøre General=Pardon, for dennem, som ere deserterede fra Trouperne i Danmark og de Tydske Provincer.
Københavns Adresseavis, 1762-03-19
Befordringer. Den forhen værende Cammer=Raad nu ældste PremierLieutenant ved Husar=Corpset Hr. von Hwid, er med Rit mesters Caracter bleven gratificeret. Den 18 December, 1761. er Catechet Frantz Reenberg allernaadigst beskikket. at være herefter Residerende Capellan i Kiøge. Den 12 Martii 1762. er Frantz Winding Dorph allernaadigst confirmeret at være Birkeskriver til Christiansdahls Birk.
Københavns Adresseavis, 1762-03-19
Midfaste Søndag, prædiker formodentlig: Høymesse. Slots=K., Mag. Block. Frue K., Hr. Wiegars. Holm. K., D. Bildsøe. Nicolai K., Mr. Lumholtz. H. G. K., Hr. Hegelund. Trinit. K., Prof. Leth. Petri K., Hr. D. Hauber. Chr. H. K., C. R. Brorson. Frider. K., Past. Lorck. Garnis. K., Hr. Priebst. Weys. K., Provst Lindegaard. Ref. K., Tydsk, Past. Wilhelmi Fransk, Past. Maurier. Aftensang. Hr. Bluhme. Hr. Hvistendahl. Hr. Hansen. Hr. Schyth. En Student. Mag. Olrog. Hr. C. R. Rohme. Hr. Troyel. Tydsk. Cantor Lund. Past. Stubenrauch.
Københavns Adresseavis, 1762-03-19
Den fierde Søndag i Fasten har adskillige Navne, ha først kaldes den i Almindelighed Søndagen Lætare, det er, en Glædes=Søndag. Dette Navn er taget af Es. 66, 10, hvoraf man paa denne Søndag i den Latinske Kirke glædelig sang: Lætare, Jerusalem, & conventum facite omne, qui diligitis om &c. Glæder, Eder med Jerusalem, og fryder Eder i den, alle J, som elsker den a. J Pavedommet glæder man sig paa denne Søndag i Særdeleshed, fordi at den halve Faste, i hvilken man efter Menneskens Bud ikke maae spise Kiød, nu er overstaaet; deraf synes ogsaa Midfaste at være kommen, der vel skal hede saa meget som midt i Fasten, hvilket er net op Onsdagen for denne Søndag; men saadan Glæde beroer paa en slet Grund. Af andre bliver denne Søndag ogsaa kaldet Dominica de panibus, Brød=Søndag, item Dominica refectionis, Vederqvægelses=Søndag, efterdi vi hører, at Christus i Ørken bespiser og vederqvæger 5000 Mand med 5 Brød og 2 Fiske. Ellers er dette Evangelium af de gudfrygtige Gamle meget beqvemt lagt til denne Søndag, efterdi samme almindelig indfalder i Foraars=Tiden, da man paa Landet og i Markerne har at bestille med at saae Sommer=Sæden; thi da bliver alle Ager= og Sæde=Mænd erindrede, at ligesom i Evangelio ved Christi Kraft bleve opsankede flere Kurve, fulde af Brød, end der havde været Brød, saaledes kand de ogsaa ved Guds Velsignelse vente, at indhøste meere end de udsaaer. Ligesom al Sæd bliver udsaaet i saadant Haab. Videre kaldes denne Søndag i Pavedommet Dominica Rosæ, eller Rosen=Søndag, ikke fordi at Roserne paa denne Tid allerede blomstres, men fordi Paven i Rom hvert Aar paa denne Søndag indvier en balsammeret Guld Rose, hvilken han bortsender og forærer til en stor fornemme Herre, som et besynderligt Æres= og Naades Tegn. Men vi har en langt bedre gylden Rose, som er salvet og viet med den Hellig Aand, P. 45, 3. Høys 2, 2. 16.
Københavns Adresseavis, 1762-03-19
J Slesien og Polen kaldes denne Søndag Døde=Søndag, til Erindring om Hedenskabets Udryddelse paa den i Aaret 966.
Københavns Adresseavis, 1762-03-19
Vacancer. Wordingborg og Castrup Sognekald i Baas Herred, 450 Rdlr. K. Hyllinge og Marvede i Sælland, P. Kallehauge i Sælland, 5 a 600 Rdlr. K. Sognekaldet til Garnisons Tydske Meenighed her i Staden, 1300 Rdlr. K. Jndpasserede. Den 17de en Staffette fra Hamborg. Kiøbmanden Sr. Plum og Kyster fra Helsingøer. Kiøbmand Hansen af Trundhiem fra Brunsviger Messe. Lieutenant Schiøtte fra Helsingøer. Udpasserede. GeneralFeldtmarechal Grev v. Germain. Obrist Grev v. Moltke. Obrist=Lieutenant v. Favin. Major Bryggman og Ritmester Grev v. Ahlefeldt. Lieutenant Rich og Fændrich Schmiden med 12 Mand af Fri=Partiet, alle til Holsteen. Ritmester Kalkreuter til Tøndern. Major Dunklage til Esserum. Landet.
Københavns Adresseavis, 1762-03-19
Universitets Forretninger. J Onsdags var 4 Candidati oppe til Examen Theologicum under Deres Høyædle Høyærværdigheder Hr. Dr. Rosenstand Goisce og Dr. Otho Bang, hvor de alle bekom hand contemmendum.
Københavns Adresseavis, 1762-03-19
Copulerede. Hr. Herman Lengercken von Klokker, Herre til Gieddersdal, Hans Kongelige Majestets høybetroede virkelig Etatz Raad, Assessor i Høyeste Ret, Borgemester her i Staden og Banco=Commissair, samt Directeur ved de Fattiges Væsen, og Høy=Velbaarne Frøken Caroline de Hoppe. Stadens Arrest=Huus.
Københavns Adresseavis, 1762-03-19
Trende udkomne, neml. een som var indsat for Gield, og de tvende andre som vare indbragte formedelst at den en havde havt Klammerie med sin Kone, og den anden med sin Fader. Ulykkelige Hendelser.
Københavns Adresseavis, 1762-03-19
Bærums Jernverk i Norge ved Christiania, er ved en paakommende Jldebrand sidstleden 4 Martii næsten lagt i Aske. Cammer=Junker Phuhl og Ritmester Adler paa En Kone i Sverrig tillige med alle 3 hendes Børn paa 9, 5 og 2 Aar, haver i en Tørre=Stue maatte alle fire sette Livet til af Kul=Osen, uden at man kunde merke, at de det ringeste havde forandret deres Sted, anderledes end de om Aftenen havde lagt sig.
Københavns Adresseavis, 1762-03-19
En Vognmands=Karl her i Staden er falden omkuld i sin Hosbondes Gaard og strax død. En Mand her af Staden druknede, da han vilde gaae over Jsen fra Nyhavn til Floden.
Københavns Adresseavis, 1762-03-19
Adskilligt Nyt. J Onsdags Eftermiddag blev holdt General=Forsamling, udi den Kongelige Octroyerede Banqve her i Staden.
Københavns Adresseavis, 1762-03-19
J Gaar den 18 Martii lod Sr. Carl Wilder, een paa sin Plads og Skibsverv paa Christianshavn af hannem der opbygt Fregat, kaldet Emannel, drægtig 124 CommerceLæster monterer 24 Canoner, løbe af Bankestokken. Skibet var aldeles færdig bygt at sette Master udi og tiltakleJ Dag blev i Frue Kirke følgende ordinerede til Præster; Hr. Frantz Reenberg kaldet til Residerende Capellan i Kiøge og Ølsemagle Meenigheder. Hr. Peder Ostenfeldt til Sogne=Præst for Lille Hedinge og Hauneløv Meenigheder i Stevns Herred, og Hr. Michael Green til Skibs=Præst paa det Asiatiske Skib Tranqvebar, destineret til Tranqvebar i Vestindien, han prædikede her i Kirken, og var Texten Chr. 12, 3. Betragter den som haver taalmodeligen lidt saadan en Modsigelse af Syndere imod sig, at J ikke bliver trætte a.
Københavns Adresseavis, 1762-03-19
Øresund passerede Skippere, fra den 12 til 18 Mart. Fremmede, 1 fra Udenvalle til Malmøe med Sild. 1 fra Stokholm til Lissabon med Jern. 1 fra Amsterdam til Danzig med Baglast. 2 fra Kønigsberg og 1 fra Danzig til Amsterdam med Rug. 1 fra Kiøbenhavn til Amsterdam med Sukker. 1 fra Amsterdam til Danzig med Baglast, og Jacob Rønne af Kiøbenhavn fra Strat David til Kiøbenhavn med Spæk.
Københavns Adresseavis, 1762-03-19
Seylfærdige Skippere. Matth. Harder og Greis Greisen til Lybek, ligger begge ved Nyebørs. Boye Jensen til Kiøge, og R. Brondeel til Vording, borg ved Christianshavn. Til Drammen fortrekker Skipper Dyrhauge med første, hvorom vedkommende, som derhen noget har at forsende, her paa Contoiret behagelig vilde melde dem.
Københavns Adresseavis, 1762-03-19
Auctioner. Mandagen den 22 Martii førstkommende, om Formiddagen Kl. 8 Slet, bliver endeel Gods og Løsøre, bestaaende af Guld, Sølv, Tin, Kobber, Messing, Jernfang, Porcelain, Trævahre, Linnet, Gang= og Sengeklæder, samt Skilderier, Kobberstykker, en Kareth og Bøger med videre, afg. Material=Forval, ter Niels Bøyes Stervboe tilhørende, ved offentlig Auction til de Høystbydende bortsolgt udi Kiøbenhavns Fæstnings Material Gaard Frederichsholm, beliggende ved blaa Taarn. Catalogi ere at bekomme hos Sr. Hans Eegholm, boende i store Fiolstrædet, som og paa Auctionsstedet.
Københavns Adresseavis, 1762-03-19
Onsdagen den 24 Martii bliver paa Kiøbenhavns Børs imellem 11 og Slet til de Høystbydende bortsolgt 50 a 60 Stk. fine tette og klare Cammerduger; Conditionerne hvorefter samme skal sælges, bliver paa Auctions=Stedet bekiendtgjorte, og kand Vahrene tvende Dage for Auctionen hos Meglerne Jacobsen og Jorgensen tages i Øyesyn.