JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-04-29
Jndenlandske Efterretninger. J Aarhus Avis No. 53 læses følgende Bekjendtgjørelse, der siden i andre Aviser er gjentaget: "Atter har et udbredt Rygte, at Gjern Herreders Ven og Velgiører, Landinspector Sørensen, for nogle Dage siden skulde være omkommet i en Bæk ved Linaae, bedrøvet, foruden mange Andre, i Særdeleshed dette Herreds Beboere, som i de sidste Aaringer have følt Virkningen af hans Menneskekjerlighed mod dem i de foregaaende Aaringer. - Men da Rygtet ikke endnu skal have bekræftet sig ved Indberetning til vedkommende Sted, saa vær ikke modfaldne, J Dybtsørgende, det kan være urigtigt ligesom det foregaaende, der lød at han skulde være død af Forstoppelse, fordi han ikke i Tide, som en seconomisk Mand, der sparer paa Skillingen, søgte Raad derfor. - Vi ville haabe det Bedste, altsaa at han lever – og med sin runde og gavmilde Haand, især mod Enker og Faderløse, vil til nu forestaaende Termin lade sig see og tildeele Enhver hvad hans ømme Hjerte, vel mulig fra 11te December, har tiltænkt dem Skrevet af en oprigtig Ven
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-04-29
Blandede Efterretninger. Constantin Canaris, Grækeren, der, som Anfører for Brandere, har erhvervet sig et berømmeligt Navn, og er Skræk for Tyrkerne, er omtrent 35 Aar gammel. Han er født paa Øen Jpsara, og begyndte allerede tidlig sin møisommelige Livsbane som Sømand. Hyppige Reiser paa Middelhavet bragte ham ofte i sin Ungdom til Marseille. Ukonstlet, fattig og ubemærket, snart i en ubekjendt trængende Families Kreds, snart ombord paa sit Skib, levede han fredeligt som Raya eller Portens Undersaat, uden at Nogen i hans Person abnede Helten, der vakte Beundring. Da Grækernes Frihedskamp begyndte, tilbød han sin Tjeneste, og erholdt en Post ved Jpsaras Eskadre (1821); imidlertid blev dog i Revolutionens første Aar intet Foretagende af Vigtighed betroet hans Mod. det andet Aar, da Branderes Brug kom paa Bane, og Jngen meldte sig til at anføre dem, bød han sig dertil. - Chios havde seet sin Befolkning gaae tilgrunde ved Muselmændenes Sværd, men de Ulykkeliges Liig, som Bølgerne bare til Jpsaras Strand, syntes at være Dødens Sendebud, der skulde opfordre Øens modige Beboere til at hevne deres Brødres Død. Man fattede snart den Beslutning at vove et afgjørende Forsøg, og man valgte Natten før Bairam, da Capudan Pascha vilde give sine Officierer et prægtigt Gjæstebud paa Flaaden. To Brigger forvandledes til Brandere. Canaris udkaaredes til Anfører, Georg Pepenis til Næstkommanderende; Mandskabet var 43 Matroser. Den 18 Juni 1822, ved Aftensolens sidste Straaler, gik Branderne under Seil, og de udførte deres vovelige Plan. To fjendtlige Skibe, Capudan Paschas og den Næstkommanderendes, bleve Offer for Flammerne, den hele fjendtlige Flaade blev adsplittet; og dette med to tusinde Fienders Nederlag, Ødelæggelsen af deres Bytte, og Krigskassen, vare de Trophæer, hvorved Canaris grundede sin Berømmelse. End vigtigere var det at denne Daad vakte Grækernes Mod og Kappelyst i samme Grad som den udbredte Skræk blandt Tyrkerne. D. 10 Nov. s. A., da en tyrkisk Flaade, under den nye Capudan Pascha, Mehemed, laae ved Tenedos, bragte Canaris atter med to
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-05-02
Indenlandske Efterretninger. J Hr. Hempels odenseiske Avis læses, hvad derfra i de øvrige Provincialaviser er optaget, følgende: "Foruden den kongl. Confessionarius Liebenberg er af det theologiske Fakultet i Kjøbenhavn indbudet til at erholde Doctorgraden i Theologien ved den forestaaende 1000aarige Jubelfest 5 Provster, nemlig de Herrer Stiftsprovster Clausen og Palludan, Müller, Holmens Provst Hr. A. K. Holm, Hr. Amtsprovst Mønster i Ringsted, og Hr. Provst F. Schmidt i Himmeløv ved Ringsted; 3 Præster, nemlig Hr. D. philos. Johansen, i Kjøbenhavn, Hr. Dr. philos. N. Faber i Allestedt i Fyen og Hr. Tage Müller i Kjøng; samt een Licencat, nemlig Hr. Lector Fogtmann i Sorøe. Af Facultetets egne Medlemmer vil Hr. Professor Theol. Clausen fremdeles ved denne Leilighed blive promoveret. Af de Ovennævnte have dHrr. Mønster, Schmidt, Johannsen, Faber og Fogtmann lovet at indsende saa betimelige Jnaugural-Disertationer, at samme af Fakultetet kunne vorde bedømte og derefter trykte inden Pintse." Til at vedligeholde Mindet om denne 1000aarige Jubelfest har Hr. Provst Callisen i Slesvig af sin Menighed Frederiksberg, foruden den aarlige Uddeling af Bibler og Palmebøger, faaet sammenskudt en Sum af 200 Rdlr. Cour., der er bestemt til at grunde et Legat, for hvis Renter i Fremtiden fattige Confirmander af Menigheden kunne blive forsynede med Bibler og Psalmebøger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-05-02
Et Skrift, der grunder sig paa 30 Aars Erfaring er fra Pressen udkommen, nemlig: Om Viinstokkens Dyrkning, saavel i Drivekasser som i den frie Luft i Dannemark, ved P. Lindegaard, Slotsgartner ved Rosenborg. Det giver, efter en oplysende Jndledning, en kortfattet Beskrivelse over 16 forskjellige Slags Viindruer. Derpaa følger om Viinstokkens Formering og Dyrkningsmaade, samt en nøiagtig Anviisning til dens Dyrkning i Drivekasser uden Jldsvarme, og endelig især om en af den kyndige Forfatter opfunden Drivemaade (hvilken allerede for nogle Aar siden har været beskreven paa Engelsk og trykt i London *). Denne Indretning er oplyst ved et Kobber. Frugtelskeren og den mindre øvede Gartner finder her en fortrinlig god Anviisning til at dyrke og drive denne herlige Frugt. Skriftet faaes hos Forfatteren og hos Gartneren ved den botaniske Have, for 5 Mk. Tegn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-05-02
Det ogsaa til Fart imellem Kjøbenhavn og Aarhuus bestemte Dampskib, hvortil der er subscriberet ved Actier, kommer ikke i Gang førend i Sommeren 1827, fordi man ønsker derved at anbringe de nyopfundne Forbedringer, deels med Hensyn til Dampkjedlen og dens Sikkerhed, deels til Skibets Mechanik. Dampskibet fra Frederiksværn til Jylland ventes og da først at kunne begynde sin Fart. En Hr. Hastrup, Auditeur p. p. i Vestindien, har i en Bekjendtgjørelse i begge aalb. Aviser beklaget sig over det Umaneerlige" den 18de Dennes hos Hr. Gjæstgiver Brünnes i Aalborg, at den halve Deel af Bordets Gjæster, skjøndt de sad Maden nærmest, og vare de fornemste Gjæster, ved hver Ret maatte vente tilsidst. (!) – J det følgende No. af Borchs Avis har En paa en vittig Maade taget Hr. Brun nes's Partie, som en Mand, hos hvem Folk beværtes ordentlig, vel, reenlig og pyntelig, og hvor man, siden den Mode ei længere bruges at *) A new method of grapes and keeping them in Winter, invented and practised by Peter Lindegaard, Gardener to His Majesty the King of Denmark, translated into english by S. Andersen Feldborg, London 1817. 28 Sid. St. 8, med 1 Kobber. alle Gjæster selv rage i Fadet, ikke tænker paa at lade dem ble, der sidde længst borte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-05-02
Efter følgende Nedlægningsforskrift har Eieren af Hoffmannsgave i Fyen, Hr. Hoffmann, siden 1810 stedse selv forsynet sin Huusholdning med Spegesild, hvilke ofte have havt Fortrin i Bonitet for de norske Gjællingen udtages af Silden saa frisk, som den kan faaes fra Stranden; derefter kommes Silden i et Kar, hvor den omarbeides stærkt med en Blanding af norsk og spansk Salt, lige meget af hvert. Naar dette er skeet, lægges Silden strax ned i en Fierding Lag for Lag med den forbemeldte Saltblanding, saa at det med Blod og Skjæl blandede Salt, der bliver tilbage i Karret fordeles ved Nedlægningen lige paa hvert Lag Sild. Naar Fjerdingen er fuld, betynges Bunden med Vægt. Almindeligen behøves der til en Fierding, efter Sildenes Størrelse, tre til fire Oble stor Sild og et Fjerdingkar af hvert Slags Salt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-05-02
Blandede Efterretninger. England for 50 Aar siden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-05-02
J 70 Aar har Storbrittaniens Folkemængde formeret sig med fulde 8 Millioner Mennesker. J 25 Aar har Tallet af beboede Huse, blot i England og Wallis, voxet med det halve Beløb. For 50 Aar siden ansaaes Kanaler ej mulige. 15 Millioner ere siden anvendte med Nytte paa disse saa mægtige Jndustriens Ledninger; og endnu er et Beløb af i det ringeste Halvdelen af bemeldte Sum bestemt for ere slige Foretagender. For 50 Aar siden gaves næppe en Dampmaskine i hele Riget; nu er vist nok Tallet 12000; en Masse af Kraft, der er liig med i det ringeste 1/4 Million Heste; og ved hvis samtliges Hielp man skulde være istand til at opreise den store ægyptiske Pyramide i en eneste Dag. For 50 Aar siden beløb Værdien af den hele Udførsel af forarbeidet Bomuld sig næppe til 1/4 Million. Siden er den voxet til næsten 30 Million. J samme Tidsrum er udførslerne af uldne Varer, trods Sachsens, Preussens, Spaniens og Amerikas Medkoncurrence voxet for mere end 2 Mill. For 50 Aar var Jndførslerne af raa Silke kun 300,000 Pd., nu næsten 30 Mill. Pd. For 50 Aar siden vare Udførslerne af Jern næppe 12000 Tons, nu næsten ti Gange saa stærke. For 50 Aar siden blev udført omtrent 4 Mill. Aards Linnedvare, nu næsten 40 Mill. For 50 Aar siden havde den hele Udførsel af saavel fremmede som indenlandske Frembringelser en Værd af 15 Mill. Nu have Udførslerne af blot de brittiske Produkter en Værdi af mere end 60 Mill. For 150 Aar siden udgjorde den hel brittiske Marine efter Chalmers ikke 200,000 Tons. Nu udgjør Tallet i det ringeste 8 Mill. Tons; og 200,000 Mennesker ere herved i Naringsvei. Efter det engelske Tidsskrift Muroi L. B. d. B. H. 74.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-05-02
Kjøbenhavns Børs, den 2 Mai 1826. Hamburg 2 M.a vista 285. Species 231.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-05-02
Specier solgtes til 13 Rbmk. 14 s. Bank-Disconto 5 pCt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-05-02
Norske Speciessedler, pr. 100 Specier. 192. 11925 Rbd. S. Svenske Sedler. pr. Rdlr. Rigsgjeld. 54,55 Rbs. Tegn. 4 pC. Kgl. Oblig. (u. R. 84 3/4 84 1/2 Rbd. Sedl. 71 172 i Banco Dito Dito.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-05-02
Nationalbank Obligationer. (af Laanet 4 Febr. 1820. 100 100 Rbd. Dito Dito. 115 1/2 116 Sedler. 4 pC. uopsigel. Rigsbkobl. Rbd. r. 6. Renter pr. 6 Januar 6 pC. norsk Laan, ved Hambro & Søn. 100 1/2 101 i Banco. 4 pC. Dito nye..... i Banco Asiatiske Actier ...... i Sedler. 3 pC. nye danske Oblig. L. Sterl. 1 L. Sterl. beregnet til 14 Bmk. Kjøbenhavn. Forlagt af S. Soldin. Trykt i afd. J. H. Höeckes Boes Bogtrykkerie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-05-06
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. 200000 Ras Treogtyvende Aargang. No. 36. Udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 6 Mai 1826.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-05-06
Det Kongelige Opfostringshuus i Kjøbenhavn. (Af P. C. Becker.)(Slutning; see No. 34. Baggaarden. Hvor der er Børn – der er en evig Juul.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-05-06
Oehlenschlager.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-05-06
Hei lystig, høy hov J frydfuldt Gallop! See Timerne ile, Mens Glæderne smile. Vort Dagværk vi endte "Og Roes os fortiente, "Hei lystig, hos hop J frydfuldt Gallop 2) En fordeles rummelig Legeplads. Hei lystig, høy høy Alvorlighed – stop Nu Vidsken og Skøiten. "Og Bolden og Fløiten, Med larmende Tromme. For Dagen skal komme!
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-05-06
Hei lystig, hov hos J frydfuldt Gallop Naar denne Jubel lyder i mit Øre, Fra overgivne Ungdoms Tumleplads, Da er det mig som ret jeg kunde høre Min svundne Barndoms Munterhed og Fjads. Da maa jeg ned og see den vilde BrimmelSom bølger hid og did med lette Fjed; Thi klar og skyfri er dens Uskylds Himmel, Af over en Blomst den suger Munterhed. Naar da jeg gaaer imellem Hoben ene, Fortrolig kjendt med Sandseverdnens Krav, Og veed, at Dug af Taarepilens Grene Skal snarlig falde kold paa Glædens Grav Da stræber Mismod med sit fule Følge At aabne skumle Scener for mit Blik, Og ei jeg kan den indre Stemme dølge, Som taler høit om Livets Malurt-Drik. De Sener, som saa smidigen sig bøie Med Ungdoms Spændekraft i hvert et Leed, Dem seer jeg - stivnede af Livets Møie - Fremslæbe langsomt sig til Gravens Fred. Den Kind, som prunker her med Uskylds Farve Og vidner høit om Sundheds store Skat, Skal vilde Lyster snart maaskee udmarve. Og skjule tidlig i en evig Nat. Det glade Hjerte, som med Lethed banker Og slutter drømmende med Glæden Pagt, Skal det ei snart forlise Trøstens Anker, Og tumles frygteligt af Stormens Magt? Saaledes maa det arme Hjerte bæve, Naar Haab og Frygt i Væddekampen staae; Mens Haabets Engle trindt omkring det svæve, Udruster Frygten sig i skumle Braa Men Haabet vinker - haardt bestædt i Nøden Sinhulde Moder fra Guds Trone ned. Hun kommer - skræmmer Frygten - so ner Brøden, Og skjænker moderligen Hjertet Fred. Ei Naadens Himmelder er hist tillukket For den, som vender sig fra syndig Hu Saa taler hun og Frygtens Blus er slukket; Religion, saa trøster ene du Nu først kan Hjertet atter freidigt banke, Og Barnets Glæde mildne Manden, Sorg; Thi skal vi end paa Livets Torne vanke, Saa er dog Himlens Gud vor faste Borg. Nu først kan Barnets Jubel Gjenklang finde J vor Erindring om den svundne Tid. Vor Barndoms Glæder os i Tanker rinde, Paa ny vi vorde Børn i Daad og Jid. Saa nyd da Glæden i din Morgenrøde, Du saa forhaabningsrige yngre Slægt Og maa du end paa Livets Vandrin, bløde, Saatage Gud dig i sin Varetægt, Maaskee jeg skuer dig i modne Alder, For Hustru - Børnen trofast Støtte stav, Og hvis forinden Livets Dække falder. Da plante du Kjærminden paa min Grav. IX. Ønsket.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-05-06
Der Wunsch ist in des Manns Gewalt, Du, som er de Faderløses Fader, Du, som hører Uskyld bange Raab Denne Trøftebolig ei forlader Du, som er de Svages Trøst og Haab Lad Din Naades Stierne venligt straal Over Dannerkongens Plantebed! Lære Kummers Rov Din Haand at taale, Vise for hans Spæde Vei til Fred! Gyd Din Kraft i hvertet ærligt Hjerte, Som Du gav det hæderfulde Hverv Her at lindre den Betrængtes SmertelLad det yde tro sin bedste Skjærv. Skjænk de Mænd, som vaage til Din Ære. Over Barnets Sæder. - Barnets Dyd, Viisdom til Dit Redskab her at være, Mod til Regnskab ved Basunens Lyd!!
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-05-06
Indenlandske Efterretninger. Ved Kongl. Reskript af 19 Apr. sidst til Kjøbenhavns Magistrat er fastsat, at der, for at tilveiebringe de fornødne Resourcer til Fuldendelsen af vor Frue Kirkes Gjenopbyggelse skal af Liig, som for Fremtiden begraves paa Kirkegaarden i Kjøbenhavn, (Christianshavn dog derunder ikke indbefattet) eller bisættes i noget til en Stadens Kirke hørende Kapel, til Frue Kirkes Bygningsfond erlægges følgende Afgifter: 1, naar Liigvogn bruges, en Afgivt af samme Størrelse, som den Betaling, der erlægges for Liigvognene, altsaa respective 20, 10, 8, 5, 2 eller 1 Rbdlr. Sølv, 2, naar Liigvogn ikke bruges, 5 Rbdlr. Sølv, med mindre det er et Barn under 14 Aar, som begraves, i hvilket Tilfælde kun det Halve betales, og at Vedkommende, der oppebære Betalingen for Jorden, tillige skulle indkassere den ommeldte Afgivt, og derefter halvaarligen indbetale Afgivtens Beløb, ledsaget med behørigt Regnskab for samme, til Commissionen for Frue Kirkes Gjenopbyggelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-05-06
J Provinzialaviserne (f. Ex. Hr. Jversens No. 57. 21 Apr.) siges, at H. M. Kongen ved allernaadigst at befale Jubelfestens Afholdelse, førstkommende Pindsedag, tillige allernaadigst har befalet, at Præsterne paa denne Dag skulle fra Prædikestolene opmuntre Menighederne til med christelig Velgjørenhed at bidrage til Fuldfærdigelsen af Landets Hovedkirke, Vor Frue Kirke i Kjøbenhavn, og at da samtidig dermed en almindelig Collect skal udgaae til Bedste for bemeldte Kirkes Bygningsfond. Randers. Omegnens Beboere vare i den senere Tid blevne satte i Frygt ved flere, i nærmeste Landsbyer heromkring udøvede natlige Jndbrud. Ved virksomme Foranstaltninger er det nu lykkedes Øvrigheden at opdage Complottet, som i disse Dage er indbragt. Viborg, d. 1ste Maj. Efter en Maaneds næsten uafbrudt Storm havde vi i Gaar en smuk og stille Morgen, da Stormklokken Kl. 5 1/4 forkyndte Jld, som var udbrudt i Tugthusets nordre Hjørne. Brandfolkene ilede til, ligesom og Hr. Stiftamtmand Ridder Schønheyder, og efter en Times Forløb var man Mester over Jlden, der havde angrebet Gulvene i første og anden Etages Hjørner; dog er Skaden paa Bygningen ikke betydelig, men Maskineriet og det paa Vævene værende Klæde m. m. har lidt endeel af Slukningsvandet. En Deel af Fangerne blev under Bedækning af Borgerskabet, som var mødt ved Brandstedet, transporteret til Raadhuset. de øvrige Fanger forbleve tilbage i Tugthuus gaarden, hvor Roligheden blev uforstyrret, da ingen af dem gave mindste Tegn til Flugt eller nogenslags Uorden. Tugthuset besattes indvendig og udvendig med Borgervæbningen. Kl. 11 vendte de udbragte Fanger under samme Bevogtning tilbage til Tugthuset. Jngen Fanger savnes.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-05-06
Beenraseriet er i fuld Flor. Her i Viborg have nogle dristige Unge og Ældre gjennemrodet i Foraaret den gamle Rakkerkule og gjort daglig ypperlige Fangster, man siger 40 Lpd. daglig. Tilsidst gaae vel Menneskebenene med i denne Industrieanstalt, og vore Forfædres Reliqvier slæbes til England, blandes med Hørse, Ko- og Svinebeen, og bidrager til Jordens Frugtbarhed der, fordi man ikke giver brugt dette Gjødningsmiddel i Landet selv. Fra Amsterdam ere 11 Skibsladninger komne til Hull i Foraaret med denne moderne Vareartikel. Man formoder de fleste ere samlede paa Valpladsen ved Water lod, hvor Heste og Stabsofficerer, Soldater og Ryttere, Artillerister og Trosknegte broderlig lagde sig til Hvile, som Gryn i et Fad, og opstaae nu for de ventede, for at bringe meere Hvede og flere Kartofler og Bønner paa de engelske Jorddyrkeres Fade. Ol det er en Been vandring uden Lige, ligerviis som Grækerfilosofens Sielevandring. Det er den store og ubetalelige Cultur, naar vort materielle Væsen og Grundstof saaledes marscherer og skaffer en Been substants det vegetabiliske Liv en 500 Aar før Tiden. Det er den Amalgammering, der begrunder vor nervøse Tidsalders Dampmaskiner i det Uendelige. Der er nu paa Dansk udkommet en Bog der lærer, hvorledes disse emigrerede Been. i England laves til Gjødningsmiddel. Da vi selv have Sumper og forsømte Jorder i Mængde, maa man ønske og haabe, at de i det mindste herefter frugtbargjøre Landet selv, saa meget mere, som de første Afsendere paa Stedet kan faae 5 a 6 s. Tegn for Lispundet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-05-06
Man har i ældre Tider havt Glaspusterier i Jylland, hvilket sees af danske Atlas I. 485. J sildigere Tider har man blandt Gudumlunds Fabrikanlæg ogsaa søgt at have Glaspusterie, men man var et hældig dermed, efter hvad der staaer i Dagen 1810, No. 39. 1808 udgav afdøde H. Irgens en Jndbydelse til Oprettelse af et Jnteressentskab for et Glasfabriks Anlæg i Kjøge til Flaskers Forfærdigelse. Han begyndte med Byggerie, men døde imidlertid, og det begyndte Værk kom e, istand. - Et Glasværk kaldet Fredriksfeld, i det Slesvigske ved Eideren, imellem Rendsborg og Frederiksstad, blev begyndt 1810, og højtideligen aabnet 11 Marts 1812. Det var især Production af Bouteiller og Medicinglas der tilsigtedes, og under Krigen var Afsætningen god. Tæt derved blev sildigere et andet Glasværk anlagt. Ved dem begge blev Tørv brugt som Brændsel. Ru er omtrent i et halvt Aar et Glasværkommet i Drift i Sjælland; det er nemlig Glashytten ved Holmegaard paa det Gisfenfeldske Gods, henved en Miil paa den anden Side af Nestved. Det tilhører Frue Grevinde Danneskjold Samsøe. Den afdøde Greve havde, omtrent et Aars Tid før sin Død, hidkaldt fra Norge en Mand med Familie, som der havde forestaaet et Glaspusterie, for ved ham at see et Glasværk paa sit Gods anlagt Omstændigheder og Hindringer bragte Udførelsen i Langdrag; men endeligen blev Glashytter færdig i Slutningen af Efteraaret 1825. Man har da nu fra Glaspusteriet ved Holmegaard saakaldte sorte Flasker, i Form af de saakaldte norske hamrede, hvilke første i alle Maade, kunne sættes ved Siden af disse i Styrke, maaskee endog overgaae dem, da de holde det samme Maal som de norske, ere øiensynligen tykkere i Massen, og muligen og staae over dem i Henseende til Glassets Bonitet. Forskjellen mellem de danske og norske Flasker bestaaer fornemmelgen deri, at Flaskerne fra Holmegaards Glaspusterie falde noget i det grønne, da derimod de Norske falde kjendeligen i det Brune, en Forskjel, der har sin Grund deri, at Glasfritten til de danske allene smeltes af Glasskaar, hvilke derved komme til Nytte i Landet, istedetfor de tilforn enten bleve dybt nedgravede i Jorden, eller udførte af Landet. Smeltningen i Holmegaards Glashytte skeer allene ved Tørv. Flasker fra Glaspusteriet ved Holmegaard af Potters Størrelse faaes ved Gammelstrand No. 3 for 9 Rbdl. pr. 100; de norske koste pr. 100. 9 1/2 Rbdl." – (Af den Efterretning om dette nye Glasværks Oprettelse, som blev givet i Fædrenelandsvennen, d. A., No. 26. (Apr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-05-06
Af det Reiersenske Fonds sidstudkomne trykte Regnskab sees, at Fondet har givet et understyttende Laan af 3000 Rbdl. til dette nyttige Anlæg. Noget om Glasfabrikation læses i Thaarups Veiledning til Kundskab om Fabrik Jndustrie &c. 1 H. S. 143 o. fl. De norske Glasværkers nugjældende Priser sees i Tillæg til N. Rigst. d. A. No. 28.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-05-06
De vigtigste Handelsvarer Portugal har ere: Viin, Salt, Sydfrugter, og Uld. Landets øvrige Produkter ere ei af Vigtighed. Vinen deler sig i to Klasser, de af Øvre-Douro af hvilke Porto i Aaret 1819 udførte 46,214 Piber, og de fra Setuval og Lissabon, af hvilke omtrent 8 til 10,000 Piber udføres. Jkkun hiin første Klasse udgjør de saa berømte Port vine, og gaae næsten allene til England; thi denne Stat tager de 18. Den anden Handelsvare er Salt, som Solen paa Kysterne udkoger, og som holdes for det kraftigste af alle Jordens Hav-Salte. J den hollandske Sildesaltning anvendes derfor blot St. Ubes Salt. Salt-Udførslen beløb sig i Aaret 1819 til 142,917 Moyos. Olien falder bedst i Beira, men Behandlingen ved Presningen er ureenlig, og den maa derfor i Værd og Godhed vige for Provence, Jtaliensk og Levantisk Olie, og Udførselen var i Aaret 1819 25007 Almudes, foruden at Forbruget i Landet selv er uhyre, da det tjener istedetfor Smør, saavelsom til Sæbe Materiale, og til at brænde. Portugals Uld er næsten ligesaa fiin som den spanske, endskjøndt her ei gives nogen Messe. Her holdes næsten 2 Mill. Faar, og i Aaret 1819 var Uld-Udførselen til Fremmede 11660 Arobas. Af Frugter udgjorde i bemeldte Aar Udførselen en Værdi af 1139798 Gylden, bestaaende meest i Figener, Mandler, Granater, Dadler, Carruber &c. Folkemængden i Portugal. 1820 var 3,018,950 Mkr. fordeelte i 21 Stæder (Ci daden), 766 Landsbyer (Villas eller Concillos), 4086 Kirkesogne og 765200 Huse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-05-06
J de Afrikanske Kolonier 1,057,000 deraf paa Madera 102,000, paa de aforiske Øer 201,300, paa Cabo Verde 7200, paa Guinea Kysten 20,000, i Angola 376000, og i Mosambique 286700.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-05-06
J de Asiatiske Kolonier. 625,900 neml. i Gouvernementet Goa 417,500, i Gouvern. Dilli120,000, i Gouv. Macao 4,686850 Mkr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-05-06
Portugals Areal er efter Frangini 1720 Qv. Mile. (Af N. Allg. geogr. Ephr. XVIII B. 10 & 11 St.) Ungarn, dette Contrasternes Land, har Overflødighed af flade, moradsige Strækninger, deri hæslig Endformighed og Tomhed ikke viger for noget andet Sted af saadant Præg, men har tillige Rigdom paa paradisiske Egne af mangefold Charakter, hvor foruden Naturens Fortryllelser ogsaa historisk og statistisk Jnteresse bringer Vandreren til at dvæle. Deriblandt hørte upaatvivleligt den imod 40 Mile lange Dal, som gjennemstrømmes af Floden Waag, der dannes af tre paa de vestlige karpatiske Alper udspringende Bjergstrømme, som er Aaren for Tømmerhandelen og Trævaremanufacturerne for Comitaterne Liptau, Arva o. fl. Efter at Waagfloden under sit Løb er fra en rivende, kun for Flaadning brugbar, Flod overgaaet til at blive en seilbar stille Flod, udflyder den ei langt fra Comorn i Donau. Om denne Waag Flodens Egne er et interessant Skrift udkommet: Malerische Reise auf dem Waagfluse, von Aloys, Freiherrn v. Mednyansky. Mit 12 Ansichten. Pesth. Hartleben. 1826, gr. 4. Recens i Lit. Conv. Blatt, Marts d. A. 59.