JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-03-21
Da Hs. Majestæt Dronningen ved at gjennemgaae den allerunderdanigst overrakte Jndberetning havde erfaret, at der, foruden de to Tjeestepiger, som d. 28 Ocbr. havde faaet 40 Rbd. i Premie, for at have tjent paa eet Sted fra 35-40 Aar og derover, endnu vare 5 Værdige, som havde tjent i samme Tidsrum, saa behagede det Hs. Majestæt, at ville give disse et Beviis paa sin allerhøieste Tilfredshed, ved allernaadigst at skjænke 100 Rbd. til Premie for i Aar til disse fem. Bestyrelsen besluttede at fordoble Premien, og følgende modtoge saaledes hver 40 Rbd. d) Mulatinden Juliane, som af Enkefrue Berner er kjøbt i Ostindien, har siden tjent Fruen i meer end 36 Aar, og tjener hende endnu, har stærk Brystsyge og Vattersot. 2) Ane Jensdatter, tjent hos afdøde Urtekræmmer Mohr, og forbleven i Tieneste hos Datteren, nuværende Frue Lund, hos hvem hun endnu er i Tieneste, i Alt i 44 Aar; er 74 Aar gammel. - Disse to kunde formedelst Alder og Svaghed ikke selv møde i Forsamlingen. Derimod mødte personlig: 3) Ane Cathrine Larsdatter, tjent hos afdøde Byfoged Lundbye, i 36 Aar, har været med ham i Vestindien; er 81 Aar, næsten ganske blind, og Lem i Vartou. 4) Elisabeth Lassen, tjent hos Capitain Dorschæus's Fader; efter Faderens Død hos Sønnen, i Alt i 37 Aar; er 83 Aar gammel, og er for 1/2 Aar siden indkommen i Vartou. 5) Cathrine Marie Schreiber, tjent hos afdøde Major og Commendant v Wilster, og efter hans Død fulgt Datteren, Frue Kanfellieraadinde Fugl, hos hvem hun endnu tjener, i Alt i 4 Aar. Derefter foretoges i Forsamlingen Valg ved Stemmegivning paa tre nye Bestyrerinder i de Udtrædendes Sted. Efter Valg indtraadte da i Bestyrelsen. Frue Marie Koefoed. Frue Admiralinde de Krieger, og Frue Commandeurinde Wlengel, f. Dorrien Af den leverede Liste over Til- og Afgang iblandt Selskabets Medlemmer, sees, at 28 ere undgaaede, som deels have bidraget eengang for alle 600 Rbdlr. S. V. og 465 Rbdlr. N. V., deels lovet et aarligt Bidrag af 383 Rbdlr. N. V. 15 have udmeldt sig med 236 Rbdlr. N. V. aarligt Bidrag. - 290 Rbdlr. N. V. aarlige Bidrag ere ikke indkomne fra 5 for Øieblikket bortreiste Medlemmer. - De i Vestindien aarligen tegnede Bidrag vare ved Aarets Slutning ikke indkomne. Selskabet eiede den 31de Dec. f. A. 8930 Rbdlr. S. V., 18000 Rbdlr. N. V. og 2834 Rbdlr. 72 s. r. S. i Obligationer, samt i Kasse beholdning 980 Rbdlr. 15 s. N. V. Defem Skaaler, oversatte paa Grønlandsk af N. G. Wolf. Innudlaarkorsinerit tedlimat. Imerpetlarti umigskasularkognarmeta. Ildurdlugidle assarsakaillane immertarponge. Sillakararta tedlimannik, tedlimannik imisseunge. Erongusidle immertaruvkit immerosungnissakaung. Apekfare sardlinde, una tupedligra; taimatomik innudluardie irsutigigellöaral. Apæt aksut immælerdra assarsakara pirdlugo. *) Forhen Missionair i Grønland, nu Præs Præstøe.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-03-21
- Den astronomiske Regning kan afvige een Dag fra den cykliske, og, naar Paaskefuldmaane falder inden Løverdag og Søndag, foraarsage i Paaske festens Helligholdelse en Uges Forskjel. Dette Tilfælde indtraf allerede 1724, da Paaskefuldmaanen indtraf, efter de rudolphinske Tabeller og for Uranienborgs Meridian d. 8 April Kl. 4. om Eftermiddagen. Denne Dag var en Løverdag, følgeligen faldt Protestanternes Paaske den paafølgende Søndag d. 9 April. Den cykliske Regning derimod gav Paaskefuldmaanen Søndagen d. 9 April, og altsaa faldt Catholikernes Paaske først d. 16 April. Det samme indtraf i Aaret 1744, da Protestanternes Paaske var d. 29 April, Catholikernes derimod d. 5 April. 1778 faldt den gregorianske Paaskefest den 19 April, efter den astronomiske Regning egentligen den 12te men blev, fordi den traf sammen med den jødiske Paaske, efter de evangeliske Stænders Beslutning, udsat til d. 19de. Alle disse Vidtløftigheder havde deres Oprindelse fra en Anordning, som man ikke engang kan udgive for det økumenniske Conciliums Beslutning; thi i den Nicæiske Kirkeforsamlings Acter findes intet andet herom, end at Paaskefesten ikke skal holdes med Jsraliterne, men med hele Christenheden paa den Dag. Derfor ønskede Joh. Bernoulli, at man skulde holde samme den første Søndag efter Jevndogn, og Ernesti derimod Søndagen efter d. 25 Marti. Endeligen besluttede, paa Grund af et Keiserl. Patent, dat. Wien d. 7 Jan. 1776, de evangeliske Stænder, fuldkommen at antage den ny Stiil, under Navn af en almindelig Rigs calender, og at helligholde Opstandelsens Fest altid tilligemed de Catholske. Engelland havde allerede 1752 og Sverrig 1753 antaget den forbedrede Calender. Blandt de christelige Nationer i Europa er den gamle Stiil kun endnu brugelig i Rusland. Tidligst mueligt falder Paasken, saaledes som i Aar, d. 22 Martii, og sildigst mueligt derimod d. 25 April. Jndtil Aaret 3000 er det første kun 5 Gange mueligt, nemlig 2286, 2353, 2437, 2505 og 2972. Det sidste indtræffer derimod tolv Gange, nemlig Aar 1886, 1943, 2038, 2877 og 2945. Hvad der indtræffer i Aar, vilikke indtræffe igjen førend om 467 Aar. - Aarsagen, hvorfor Paasken helligholdes i Aar 8 Dage sidigere i Sverrig end i Dannemark, ligger deri, at de Svenske regne efter Epacterne: d. c. de Tal i Chronologien, der bestemme, for hvert Aar Maanealderen paa Nytaarsdagen, eller hvor mange Dage den sidste Nymaane er gaaet foran Aarets Begyndelse. Sverrig anmodede Kongen af Danmark 1775 om at indføre denne Beregnings maade, men Kongen var af den Mening, at i vort Fædreneland samme Beregning burde følges som i andre christelige Stater.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-03-21
Jndenlandske Efterretninger. Slagelse, d. 19 Marts. Den 2den d. M. døde i Atterup udi Boeslunde Sogn dets ældste Medlem, Maren Peder Lollesdatter, afgangne Gaardmand Knud Mortensons Enke. Hun var født 1728, blev gift 1746, Gaardkone 1749. og Enke 1792. Ved et eneste Ægteskab blev hun Moder til 11 Børn, Mormoder til 67, og Oldemoder til 47 Børn; hvoraf endnu leve, Børn, 36 Børnebørn og 43 Børnebørnsbørn. Hendes Sielevner forblev usvækkede i hendes udmattede Legeme. (Slagelse Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-03-21
Mariboe, den 16de Martii. Søndagen den 8de d. M. afbrændte en Udflyttergaard i Stokkemarke Sogn under Grevskabet Knuhtenborg her i Lolland. Jlden brød ud fra Staldlængden omtrent ved Middagstid. Midt i Ulykken var det dog en Lykke, at Creaturene med Jndboe bleve reddede, ikkun en eeneste Spædkalv blev et Offer for Flammerne. - Den 1ste Marti kjøbte en Holstener hos en Kjøbmand i Nødbye en Hest, som skulde transporteres til Holsteen, i hvilken Henseende Kjøbmanden leiede en Matros, for at bringe den til Kramnitz, hvortil Veien gaaer over adskillige Vaad og smaae Holme. Efter nogen Tids Forløb fandtes Hesten staaende paa een af Holmene; men Matrosen har ikke været at opspørge. Siden befandtes, at Hesten havde Kuller, og paa Grund heraf er den bleven skudt. Maven paa et ældgammelt smagtøst Træbillede, der forestiller Christus paa Korset, og som i en Række af Aar har staaet opstillet i Materialkammeret ved Mariboe Kirke, er funden følgende Rariteter, der alle vare indviklede i meget fiint Pergament, med Jndskrivter i det ældgamle danske Sprog, nemlig: et Charpie til et Saar, 2 Stkr. Plastere, nogle smaae Træespalter, et Tørklæde og en Svamp. - Skovauctionen afvigte Fredag, ved Skallet under Grevskabet Knuhrenborg, blev der antet af, skjøndt en Mængde Lysthavende havde indfundet sig; thi en Favn Gavnbrænde skulde koste 14 Rbdlr. og en Favn almindelig Brænde 12 Rbdlr. paa Roden, til hvilken Priis ingen vilde kjøbe. - Det sidste Marked her i Mariboe var i alle Henseender høist maadeligt. Jblandt andre vilde 2de Skoemagere fra Stege fornye deres Mynt her ved det, men de solgte ikke for en eneste Døit. - J Dag ankom hertil de første Vaar sild fra Orebye, der solgtes for 4 s. Stykket. J forrige Uge betalte nogle fremmede Skippere paa Falster 1 Tde. Hvede med 16 a 17 Rbdlr., her i Mariboe er den solgt for 14 Rbdlr. Martii Maaned har hidtil været meget kold, med afvexlende Storm, Regn, Slud og Snee. Efter Mariboe Av.) Odense. Det ustadige Aprilveir vedvarer usædvanlig længe i Marti Maaned. Man skulle deraf formode et tidligt Foraar. J det mindste er Grund til at haabe stadigt Veir nu med Jerndognet, ved Fuldmaane og den dermed efter Tidsregningen indtrædende Vaar, der da vel omsider bringer og østlige Vinde. - Gid disse da kun ikke maae blive for skarpe og for vedholdende. - Odense har i denne Tid den sjeldne Nydelse, at høre Tydsklands første Sangerinde, Madame Georgine Hesse. Hun frembringer Alt hvad den berømte Mad. Catallani synger, og hendes Mage have vi her ikke hørt for. Hendes Stemme hører til de fuldkomneste Bryststemmer, Naturen har frembragt. Den Skjønhed, Lethed og Behagelighed (den italienske Skoles Verk, det smagfulde og levende i hendes Foredrag, den næsten uefterlignelige Triller og Sangens høie Dannelse, der udmærker denne Kunstnerinde, vil sjelden sammen træffes. Ogsaa hendes Mand, Hr. Henr. Hesse er en brav og dannet Tenor=Sanger, som man hører har studeret sit Fag. (Jversens Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-03-21
Ribe. Den 11te Marts om Morgenen Kl. 6 er Skibet Adventure, ført af Kapit. Villiam Jrring, fra London destineret til Hamborg og afgaaet fra London i Slutningen af Februarii Maaned, strandet paa Skallingen enhalv Miil fra Fanøe. Ladningen vurderes paa 1 Tønde Guld H. C. (Ribe Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-03-21
Aarhuus. Den 12te Marts, vor Guldencrones Fødselsdag, var i Aar som sædvanligt, en Festdag for vor Bye. Om Formiddagen aflagde Byens Embedsmænd og fornemste Borgere, Hs. Excellence deres Gratulation. Paa Theatret udførtes om Aftenen en scenisk Høitidelighed, der endte med et Slutningschor. - Derefter var Bal hvortil Hs. Excellence med Familie var inviteret. Danmark hulde Genius, Længe holde Du Din Haand over Ham. (Aarhuus Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-03-21
Kjøbenhavns Børs den 21de Marti. Formedelst Helligdagen noteredes i Gaar ingen Cours. J Dag solgtes: kort Banco til 338, Specier 21 til 20 1/2 Rbmk., Oblig. 93 1/2, Norske Rbksedler 24 1/2, Svenske Sedler 6 Rbmk. 10 s. a 5 Rbmk. 12 s.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-03-21
2) Det forbydes strengeligen Enhver at søge paa nogensomhelst Maade udenfor Menigheden ved verdslige Løfter, Trudsler, Spot eller Rænker at ville udbrede Qvækernes religieuse Meninger og Lærdomme, eller derved at bringe Statens øvrige Undersaatter til at gaae over til Qvækernes Sect; og skal den Qvækker, som der gjør sig skyldig, straffes med Landsforviisning, og ingensinde igjen erholde Rettighed til, som Medlem af Qvækersamfundet, at opholde sig i Riget.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-03-21
Af dette Blad udkomme ugentlig to Numere J Følge Kgl. allernaadigst Tilladelse, forsendes det med Brevposterne, og kan bestilles paa alle Postcontoirer. Her i Staden modtages Subskriptionen hos Bogtrykker Höeckes Enke, i store Helliggeiststrædet No. 144.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-03-21
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-03-24
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. om Femtende Aargang. No. 24. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 24 Marti 1818.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-03-24
Et Par Ord i Anledning af Hr. Cand. Theol. Lassens Forslag til Sangens Forbedring ved den offentlige Gudsdyrkelse paa Landet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-03-24
(See Skilderiet No. 16 for dette Aar.)At for det første en udsat Secundostemme til Discanten i Hr. Professor Zincks Choralbog vilde være Midlet, der kom det omhandlede Maal: harmonisk Landsbyekirkesang nærmest, indrømmes vist af alle Musikkyndige. Endvidere at de fleste Organister besidde den Generalbaskundskab og Gehørdannelse, som udfordres til, blandt Tonerne i de consonerende Treklange og de dissonerende Sep timen- og Forbindelses=Accorder, at vælge den uundværligste og udelade de mindre vigtige, bør ei heller omtvivles, ligesaalidt som at de her, hvor Nytten er almeen, tillige og føle Lyst til at anvende den med at sætte tostemmig, fremfor tre og fiirstemmig, forbundne større Umage, ved hvilke sidste Harmoniesætninger man nemlig har alle Accordstonerne til sin Disposition, og ved Mod bevægelse i Dybden og Fordobling i Midten saa let kan undgaae Skjær og Banker, hvorimod en isolertstaaende Secundostemme, for saameget mueligt at ævivalere og erstatte Mangelen af de andre, snart maae skride frem i Tenore, snart i Alt og snart i Bas-Gang. Hovedsagen er kun at tilveiebringe en Forlægger, der vil og kan vove noget paa Udgivelsen af Musikproducter, hvis Tendents mere gaaer ud paa, at sysselsætte Hjertet end Forstanden. Til Musik=Sager, under hvis Udførelse Tilhørerne, eller rettere sagt Tilskuerne, kunne forbauses over Executorernes Lyn-Flugt snart i Lærkens, snart i Rørdrummens Spatium, ligemeget om Hjerterne derved beskjæftiges eller ei, var nuomtide en Forlægger ei vanskelig at erholde. Slige Producter have ei heller saa let nogen stræng Critik at befrygte, thi det gaaer hermed, som med mange Digterarbeider, under hvis Gjennemlæsning Forfatterens Authoritet, Ærbødighed for det Dunkle, og Mistillid til egen dømme-Evne ofte bevæger os til at ansee uforstaaelig høi Svulst, ja vel og stundom søgte Vendinger formedelst Riim og Rytmus=Afhængigheden, der undertiden torde være større end man tilstaaer, for hvad Forfatteren saa gjerne vil formaae os til at troe det er nemlig: Ahnelse om det Tilkommende, Glimt af det Guddommelige, o. s. v. Mundas VLT decipi – kan gjerne være, men Spørgsmaalet bliver dog, om jeg derfor har Ret til at sige, erg decipiatur. – Figt applicatio!
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-03-24
Hr. Cand. Theol. Lassens Forslag fortjener vist at afbenyttes, og saafremt en Forlægger er at tilveiebringe, og ingen Dueligere end jeg anmelder at ville paatage sig Arbeidet med at udsætte forommeldte Secundostemme, skal jeg, efter foregaaende Opfordring fra Forlæggerens Side, saavel hertil findes beredvillig, som, hvis det forlanges, til at lade nogle Nummere i Forveien undergaae almeenerkjendte Sagkyndiges Dom; hvorhos jeg og formener paa min Side at have Ret til, i Tilfælde af nogle Tonesætninger skulde mishage, ei alene at fordre disse af Bedømmeren nøiagtig betegnede, men og, for at undgaae Fjerboltspil med Udtrykkene, hvormed de Meningsuovereensstemmende ofte forbinde heel forskjellige Begreber, ligeledes at forvente en bedre Tonesætning istedsat. Fredensborg, d. 15de Marti 1818. J. Bentsen, Organist.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-03-24
Mechanik og Chemie. Med det første vil begynde et simpelt Foredrag.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-03-24
over Mechanik efter Vieths Mathematik, en populær Bog, der er i mange Hænder; den oversattes efter Foranstaltning af Selskabet tilHaandværkstandens Forædling i Aaret 1806, og blev flere Gange forklaret af Krum, Linderup, Kielsen. Siden er den brugt ved borgerlig Militær Examen, og i Aar indført som befalet Lærebog ved det Kongelige Academie for Konsterne. Foredraget oplyses ved de Saxdorfs Buchmanske Maskinemodeller, og ved at henvise til almeenerkjendte Erfaringer i det daglige Liv, men uden egentlig geometriske Demonstrationer eller tunge Beregninger. Naar det er tilende og eengang kort gjentaget, begynder ligeledes et borgerligt Foredrag over Chemien. Desuden har Enhver frie Adgang til mig i min Boepæl, Farvegade No. 144, hver Søndag Eftermiddag Kl. 35, for at raadspørge sig i Mechaniken eller Chemien om et eller andet vanskeligt Udtryk, som man enten kunde høre i de lærdere Foredrag over disse Gjenstande, eller støde paa i en Bog, man læste, og hvis Forklaring enten maae søges i de døde Sprog, eller var et Konstord fra et forældet, eller et, endnu ei i Gang kommen, nyt System.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-03-24
(Efter Jndsendt.) Blandt de Capitaler, som ere opsagte til Udbetaling i førstkommende Termin, findes en stor Deel af Brandkassens Midler, udlaante mod 1ste Pripritets Panteret i Bygninger, opførte efter Staidens Bombardement paa de afbrændte Grunde. At Directionen for Stadens Brandkasse har seet sig mødsaget til, saaledes at opsige sine Capitaler, for igjen at kunne udbetale de Capitaler, som ere Cassen opsagte, er fandt; men om dette var det eneste Middel, vover Jndsenderen heraf ikke at bedømme, han vil kun gjøre opmærksom paa at i Aaret 1795 efter Byens Jldebrand, da dog dens Udgivter vare saa overordentlige, opsagte den ei sine Capitaler. Aarsagen var maaskee at paa den Tid intet blev tilladt, som kunde have endog den mindste Jndflydelse paa Stadens Gjenopbyggelse; der blev end ydermere dengang oprettet, under Kongelig Garantie, en Credit-Casse for Huuseiere, hvoraf de Byggende, foruden de 2/3 af AssuranceSummen, som var at erholde fra forskjellige Stiftelser i 1ste Prioritet, kunde erholde Laan indtil 3/4 Deel af Assurance-Summen i 2den Prioritet, imod at betale Afdrag, hvilket maatte ansees for en betydelig Hielp. Conjuncturene i det Hele vare og de Byggende efter Stadens Jldebrand mere gunstige end de vare efter Stadens Bombardement. Man har og seet at flere ved saaledes at bygge efter Kjøbenhavns Jldebrand have samlet sig Velstand. Men vil ikke ganske det Modsatte blive Tilfældet med dem, som have bygget efter Bombardementet, maar de nu bleve nødsagede til at udbetale de opsagte Capitaler, Hvor mange af dem kunne udrede dem, Hvorfra skulde de tage dem, Maaskee ved at gjøre nye Laan, men vilde dette ikke blive til end større Ruin for dem nu, da neppe nogen vilde gjøre Udlaan, uden 1 Rbd. N. V., og naar nu Coursen, som jo let er mueligt, om nogle Aar blev pari, blev deres Gield da ikke saa meget større og deres Eiendom maaskee neppe tilstrækkelig til at betale denne? Det samme vil blive Tilfældet om de blive nødsagede til nu at sælge deres Eiendomme, for at kunne betale de opsagte Capitaler, thi de ville, under nærværende Conjuncturer, faae meget mindre for disse end de have kostet dem selv at bygge i den dyre Tid, især maatte dette blive Tilfældet naar Kjøbesummen strax skulde udbetales, thi man tør vel forudsætte, at de fleste, som ere opsagte Capitaler, ej paa anden Maade kunde gjøre Udveie til Betalingen. Og vilde de da ikke, ved at have opbygget og forskjønnet Staden, have arbeidet deres egen Ruin i Møde, Man maa derfor haabe, at de offentlige Stiftelser ville vide at udfinde Midler til at forebygge dette, og, om det gjøres fornødent, vor gode og landsfaderlige Regjering, som ved saa mange Leiligheder har viist, at den gjør Alt for at befordre Borgernes og derved Landets almindelige Velstand, ogsaa ved denne Leilighed vil række en hielpsom Haand, især da de opsagte Capitaler dog ei ere saa overordentlig store, og Tilveiebringelsen deraf ei for det Hele i Almindelighed, men kun for de Enkelte i Særdeleshed, hvem Opsigelserne rammede, ville være saa vanskelig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-03-24
J Etatsraad C. F. v. Schmidt Phiseldeks Underretning om de gieldende Pengesorter &c. Kjøbenhavn 1818, findes til Slutning følgende Tillæg, betræffende Rigsbanksedlernes Cours mod Banco og Species, der i nærværende Øieblik, hvor Talen er om det Betalingsmiddel, hvori Sølvværdie bør svares, ikke ville læses uden Jnteresse:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-03-24
Rigsbanksedlerne skal i Følge Forordningen af 5 Januar 1813 dens 6te §. og Fundationens §. 19 og 20, tillægges en Sølvværdie, hvorefter de skulle modtages i alle offentlige Betalinger, og i de private, som enten ved bemeldte Forordning ere bestemte i Sølvværdie eller herefter betinges saaledes. Denne Sølvværdie skal udtrykke en Gjennemsnit af Sedlernes Cours mod virkelig Sølv i et vist Tidsrum. Den skal fundationsmæssigen bestemmes og bekjendtgjøres af Rigsbanken til hvert Aars 1ste Februar og 1ste August efter Gjennemsnit af de i det næstforløbne Halvaar paa Børsen noterede Courser af Rigsbanksedlerne mod Banco, hvoraf 27 1/2 Mark udgjør een Mark fiint Sølv. Efter disse og øvrige foreskrevne Regler blev Sølv-Coursen af Rigsbanken under 1ste August 1873 bestemt til 375, saaledes, at for 200 Rigsbankdaler Sølvværdie betales 375 Rigsbankdaler, Navneværdie. Senere har, i Følge ergangne Allerhøieste Bestemmelser, ingen ny Courssættelse fundet Sted, og de i Sølvværdie anordnede eller betingede Betalinger og Præstationer erlægges fremdeles efter ovennævnte Cours af 375. Da imidlertid Børscoursen er gaaet sin Gang og har været betydelige Forandringer, og Afverlinger underkastet, saa er det en Selvfølge, at den under 1ste August 1813 bekjendtgjorte Sølvcours ei længere kan udtrykke det omtrentlige Forhold af Rigsbankens Sedde ler mod virkeligt Sølv. For at sætte Læserne i Stand til, at bedømme disse Repræsentativers relative Værdie i den senere Periode, anføres her Rigsbankseddelernes Forhold til Species og Banco efter de fra Tid til anden efter 1ste August 1813 paa Børsen noterede Courser: Aug. 3. Cours af Rbs. m. 100 R. Bc. 950 R. k. S. Septbr. 28. Octbr. 26. - Spec. 1100. Novbr. 16. Decbr. 17. Januar 4 Januar 28. Februar 26 Marts 26 April 18. Maji 20. Juni 17. Juli. 15. August 26. Bco. 554 1/2 k. S. Septbr. 3. Octbr. Novbr. Decbr. Januari 3. Februar 10 Marti 3 April. Maj Januar Februar. Mart. April 1. Maji I Juni, Juli 20 Sept. Nov. Dec. Januar FebraMarti. April Maji Juni Juli )
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-03-24
Aug. Sept. Oct. 3 Nov. 4 Dec. 2. *) Anmelderen har, for Fuldstændigheds Skyld. tilføiet her de følgende Coursforandringer ligge til Dec. 1817. (Jndsendt.)Et Lotterie efter Tidsomstændighederne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-03-24
Jndsenderen, der er ikke en stor Ynder af alt hvad der hedder Lotterie, er ei heller meget hidsig paa dette, hvortil han kun har givet en Esqvise, der taaler i Udførelsen endeel Tillæg &c., som, hvis det eragtedes gavnligt, at Jdeen skulde udføres, nødvendigen maatte lagttages. Det, som synes bedst ved Hovediden er: at Spillerne faae alt hvad der kan gives dem for deres Penge, og den, der faaer den mindste Gevinst, kan egentligen ikke siges at tabe Noget, da i den Tid han faaer formindskede Renter, faaer han for N. V. Renter i S. V.; at Brandcassen faaer Penge ind, uden at presse sine Debitorer, og at det Tab, som Debitorerne synes at kunne komme til at lide paa de Kgl. Obligationer længere hen i Tiden, naar de skulle tilbagebetales, er vilkaarligt, og maaskee ungen, hvorimod det er vist, at han maa give forøgede Renter af Laanet i Obligationer, saalænge Coursen af Sølvværdie er høiere end Navneværdie, hvilket og for endeel vilde være Tilfældet, hvis han selv realiserede dem. Overalt, det Vildfarende, Umodne &c. i hiin løse Jdee, kan, give Anledning til Noget sandere og rigtigere, og fremvirke Gjendrivelse, hvorved det Sande altid luttres fra det Ureene. Derfor mener Jndsenderen, at Publiciteten, naar den holdes inden sine anstændige og værdige Grændser, er et velgjørende Vehikel for Oplysning, i hvilkensomhelst Green, og en sand Gavn for Verden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-03-24
Indenlandske Efterretninger. Foraaret synes at ville begynde meget tidligen i Aar. Paa sine Steder have Stikkelsbærbuskene, ikke allene skudt Knopper, men Knoppene ere end- og allerede sprungne ud.. Adskillige Fugle, som ere Vaarens Forløbere, have allerede indfundet sig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-03-24
J. nogle interessante antiqvariske, historiske, jurid. og statist. Notitser og Anecdoter af Dr. G.L. Baden, i Minerva for Febr. Maaned, hedder det: at een af de Artikler, der ved vor almindelige Lovs Revision uden Tvivl vil blive bemærket til Udgang i Loven, er den 4de Art. i 6-12 der tillader Manden at dræbe den i sin Ægteseng antrufne Hoerkark. Baade med Hensyn til Nutids Sæder og til de store Misbrug, der kan gjøres af Lovens Tilladelse, og vist ofto ere gjorte, hvorom endnu mindes flere morsomme Anecdoter, tør Lovtilladelsen vel ønskes hævet. At den 36 Art.