Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-02-17
Forsøg til Sprogets Forbedring i Henseende til enstydige og ubestemte Ord; 1765. Jndført i Samling af Skrifter til de skjønne Videnskabers og det danske Sprogs Opkomst, i 1ste StykkeS. 106 129, 2det St. S. 181196, og 3die St. 163178. - samt: Om forældede og nye Ords Brug; i 2det Stykke S. 158-171. Samlingernes 1ste St. recenseredes i Lærde Tid. 1765. No. 14, og siden i Lorks Nachr. IV. B. 6 St. Foersom, Peter, bekjendt som udmærket Skuespiller, og i Literaturen som Oversætter, af Shakespearske Værker (død 1817), gav Prof. Molbech, paa dennes Opfordring i Aaret 1811 om Samling og Meddelelse af Bidrag til en dansk Landskabsordbog, en Samling af Provinfialord fra Ribes Omegn. Den er utrykt, men en interessant Jndledning til samme er trykt under Titel. Peter Foersom om Samlinger af danske Landskabsord og om Sæder, Skikke, Levemaade, Egenheder, og Overtro hos den jyske Almue i Ribe-Egnen. Udgivet med en Forerindring af C. Molbech. Kbhavn. 1820. 40 S. 8. Paa den Gyldendalske Boghandlings Forlag. See Skilderiet 1827. No. 13. S. 204. Fogtman, Niels, Dr. Theol., Adjunkt, ved Sorøe Akademi. Skrev i Athene Vl. 424 o. f. om den rigtige Udtale af det græske Bogstav Eta. - Har udgivet 2 nye og forbedrede Oplag, af J. Badens latinske Grammatik. Om det første af disse nye Oplag see Lit. T. 1821. Frost, P. N., Dr. Ph., Amtsprovst, Sognepræst i Ringkjøbing; har skrevet: Om det hebraiske Sprogs Studium; i Fallesens theol. Maanedsskrift I. 4652500. Fuglsang, Niels Studsgaard, Sognepræst i Slagelse. Udgivet: 1) Almindelig Grammatik. Et Manuskript for en tiaarig Søn. Slagelse 1815. 54 S. 8. Jfølge en Efterskrift blev dette lidet Skrift brugt, foruden for Forfatterens egne Børn, for andre unge Mennesker, som han underviste. Hans Bestræbelse var at simplificere Begreberne, og at gjøre dem fattelige for den barnlige Alder. Han forbigik altsaa mange Distinctioner, som han ansaae mindre passende for den Alder, og som kun vilde vidtløftiggjøre Anviisningen. Den latinske Terminologi beholdt han, men i Parentheser tilføiede danske Benævnelser, der paa en Maade kunde angive Termernes bemærkelser. - 2. An ens) and short english grammar, compiled for the use of Young persons. Part. I. Slagelse 1816. Funck, G. Benedikt. Oversatte paa tysk J. H. Schlegels Afhandling om det danske Sprogs Fordele og Mangler &c. Schleswig Fursman, Goth. Udgav en fransk Grammatik. Havde Deel i des Roches Ordsprog. Gamborg, Anders, Professor. Har udgivet Læsebøger; - fremdeles Anviisning til i mindre end aatte Dage at lære Børn at stave 1825, (see Dagen 1815. No. 29.) - Hvad Fordeel har det for det menneskelige Kjøn, at der gives flere Sprog i Verden; i det Kjøbenhavnske Vidensk. Selskabs Skrifter, ny Saml. 629638. Ogsaa særskilt aftrykt. See Jris 1790, II. 276281. - Om Theorie af Læsekonsten eller Forsøg til en Legologi, i bemældte Selskabs Skrift for 1801 og 1802. 2 221. 269, ogsaa særskilt aftrykt, oversat paa tysk af von Gehren. Koph. u. Leipz. 1803. Hall. Erg. Blütt. 1807 Apr. 326. Gerner, Henrich Thomæsøn, (bekjendt ved sin Daad og Skjæbne i Krigstid, som Præst i Birkerød, og siden Biskop i Viborg, hvor han døde 1700) har udgivet to smaa Skrifter, det danske Sprog vedkommende, nemlig: I Orthographia Danica, eller det danske SproksSkriffverictighed. Jtem en kort Undervisning om det Engelske Sproks pronuncation, saa oc atskillige fremmede Ords som udi Skriffning u-nødvendig og Sprocket til Foract brugis, Forklaring 1679. 16mo 108 S., samt 16 S. om det engelske Sprock, 12 Sid. "Fremmede og udlendiske Ord, hvilke vi kand undvære oc bør at udeluckis af Skrifvelsen. - 2. Epitome Philologiæ Danicæ, Eller: Et kort Begrib paa det beste og zirligste danske Sprocks Lyst og Artig hed rensed det meste mueligt var fra de ældgamlis Grofhed, fra de flerste Mündarters Haardhed fra fremmede Sprocks Gloser, og fra andre store Vildfarelser. Forbedred med adskillige nyttige oc fornødne Regler baade udi løss og bunden Tale. (o. s. v.) 1690. 111 S. 16 no. Forfalteren var i mange Ting mod sin Samtidige, Peder Syv og den noget ældre. Er. Pontoppidan. Saaledes tog han de af P. Syv for mindre fornødne erklærede Bogstaver C. Q. T. og 8, i stærkt Forsvar. Jsær tog han sig meget af C. "Det er ey vist, at fordi Mact kommer aff meget. (Om saa var, som ikke er) derfor skal det skriffvis med G. Magt, og af Vaage Vagt. Lectio kommer af lege, det skriffvis dog icke hvercken legium eller legio, ey heller agtum eller agtig, fordi det kommer aff 20; men snarere, at g skulde omvendes til e, eller lige sin Udspring af c. Mact er primitivum, oc deraff kommer mectig, fuldmectig, affmectig, siomectig, mactesløs etc. Men meget kommer aff Mag, hvoraff siden magelig, magelighed, meget, Umage, Umagsom etc. Vact iligimaade er it primitivum oc deraf kommer at ikke, opvecke, og siden vaage & vaagne commis derivatis." Han brugte og, saasom: i Enden af Ordet som kand bøyis og voxe at Tack, Snack, Breck, Drick, etc., thi dette Com gaaer for K, er sat istedet for it andet K, thi det er mere sødt og skulde ellers skriffvis rettelig to K. Han brugte som et særskildt Bogstav fr. "Den haffver sit Naffn ey saa meget aff valdre som aff figurs" - "Dette dobbelte f eller fregnis ickun for en Bogstaff, som er lige af den samme Natur som Digemma og Æolicum, oc end net lere." - Han forkastede Jod. - J Henseende til visse Regler, effter hvilke Skriffningen skal indrettis, sagde han: "Samme Regler skal ey være efter andre Sprocks Regeler, thi hvert Sprock. haffver sin Egenskab, ey heller efter vort eget Tykke, men effter Sprockets Egenskaber. Thi som vi lærde at tale uden Regeler, saa maa vi ikke skrifve vort Sprock Regeler for, thi det er Eldere end vi, men Regelerne bør udledes af Sprockets Egenskaber og skriffvis for fremmede, som enten ey kan vor Maal, eller oc vil lære det. J Gerners Epit. Phill. Dan. pag. 23. læses: "Oc skriffvis hverken "ok som de Gamle gjorde af Bogstavernes Mangel og Fornødenhed, langt mindre "og". Thi og er it stycke, som følger dend fyenske Dialect, hvilken oc drager mere paa Ordene end sømmeligt er: at magt rigtig, vigtig promact, rigtig, victig. Derforuden er det imperfectum af age, jeg og, ligesom at drage, tage, jeg drog, tog." J Fortalen foreslog han: "at Skolemesterne, som underviser den danske Ungdom i Begyndelsen, oc saa mange som lader noget trykke, ja end oc de som victige Ting med Breve udi allmindelige Sager forfatter, bliver tilholdte at følge een Liighed udi Staffning, Læsning og Skriffning. Uagtet han, som man af de ovenanførte Prøver seer, brugte unødvendige fremmede Ord, saasom: ut o. s. fl., saa foreskrev han den Regel: Jngen fremmede Ord bør at indføris udi vore danske Skrifter, med mindre de ere naturalizerede, eller har faaed Borgerskab og Rettighed hos os." – Til at forekomme saadan Uskickelighed bør en Glosebog forfærdiges, hvilken skal indeholde alle fremmede Ord som hidindtil har gaaet i svang, oc de skal givis paa god danske, hvis de ikke kand med et Ord, da at omskrivis med flere; derpaa er gjordt en Begyndelse i min Orthographia."(Fortsættes.)