Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-06-26
Fædrelandet. J samme Møde (den 31te Mai fremlagde Oberst Brock derefter et Forslag om, at der istedetfor den illegiale Regjeringsform, maatte indføres en Departemental Bestyrelse. Dette Forslag motiverede Proponenten ved at Besparelser i denne Green af Statshuusholdningen bedst kunde indføres, da der efter hans Formening Jntet kunde spares ved Armeen, saaledes som mange Andre have meent, og for at begrunde sin Paastand om at Besparelser kunde iværksættes ved den af ham paapegede Forandring, henviste han til hvad denne Bestyrelsesmaade koster i Norge og hvad der i Budgettet er anført for Collegierne hos os. Som særlige Jndstillingspunkter fremsatte Proponenten, at enhver Administrationsgreen maatte faae en ansvarlig Chef, at Underviisningsvæsenet og de geistlige Anliggender maatte samles under Eet og skilles fra Justitsdepartementet, at en Krigsminister eller Chef for Krigsdepartementet maatte stilles i Spidsen for alt hvad der angik Krigsvæsenet, og at alt hvad der vedkommer Statens Jndtægter og Udgivter maatte samles under Eet. Commissarius yttrede sig mod dette Forslag som stridende mod vor Forfatning og søgte desuden at gjendrive at den foreslaaede Bestyrelsesform vilde være mindre kostbar end den nu existerende. Efterat flere Talere saasom Præsidenten (Prof. Schouw. og Justitsraad Fleischer havde yttret sig om forskjellige Deele af Forslaget og Commissarii Mod bemærkninger samt Exam. juris Schytte forgiæves havde anmodet Proponenten om at tage Forslaget tilbage, fordi de formodede Besparelser kunde komme under Overveielse ved de Forslag han (Schytte) agtede at fremkomme med om Finantserne, blev det sat under Afstemning om Forslaget skulde gjøres til Gjenstand for en Committee-Betænkning, og dette med 42 Stemmer mod 8 besvaret benægtende. Dernæst oplæste Stiftamtmand Rosenørn et Forslag betræffende Nationalbanken, der gik ud paa at Banken burde foranstalte de i sin Tid befalede Tinglæsninger af dens Behæftelser i faste Eiendomme, samt i Pantebøgerne foranstalte noteret hvilke Hæftelser der ere indfriede, og hvilke Eiendomme, der ere fritagne for Hæftelser. Den anden Deel af Forslaget havde Hensyn til Bankens Sikkrelse og Virksomhed, og her meente Proponenten at Banken mere maatte anvende dens Midler til Udlaan i faste Eiendomme end til de nu saa meget brugelige Vexeldisconteringer. Efterat Commissarius havde som han yttrede, fremført de Grunde der kunde tale for at Banken i sin Tid havde undladt den befalede Tinglæsning, og da flere Medlemmer havde understøttet Forslaget, blev det med 49 Stemmer mod 2 bestemt at en Committee skulde nedsættes i denne Anledning, og til Medlemmer af denne blev valgt Kammerjunker Luttichau, Ritmester Friis, Kammerraad Aagaard, Proprietair Nyholm og Procurator Seidelin. Mødet den 1ste Juni blev, efterat fornævnte Committee var udvalgt, af Statsraad Brink=Seidelin oplæst et Forslag angaaende Forebyggelse af Arvefæstebreve paa enkelte Dele af Selveiendom. Proponenten oplyste nemlig, at den Misbrug havde indsneget sig, at man, for at undgaae at erhverve Udparcelleringsbevillinger, brugte at meddele Arvefæstebreve paa de Jordstykker man agtede at afhænde. Til at afgive Betænkning om denne Sag, blev det med 46 Stemmer mod 1 bestemt, at en Committee skulde udvælges, og blev derefter valgt Landvæsenscommissair Birck, Proprietair LaCour, Justitsraad Fieldstrup, Kammerherre Arenstorff og Assessor With. J samme Møde oplæste Møller Tostesen et Forslag om at Kobber- og Rigsbank-Tegnene maatte indløses med Sølv- og Kobberpenge, der have deres fulde Valuta. Med 30 Stemmer mod 13 blev det bestemt at en Committee skulde nedsættes og denne kom derefter til at bestaae af Kammerraad Christensen, Proprietair Føns og Lauriz Borberg.