JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-11-18
Til Efterretning for hvem, der i forestaaende Vinter ønsker Vadmel eller Klæde stampet, tjener at Undertegnede har sin nye opførste Stampe istand til at indtage strax af disse Sorter, og til Efterretning for længere Bortliggende, der ønske at forunde mig deres Søgning tjener at Hr. Kjøbmand Th. Agerup, boende i Enkemadame Agerups Sted paa Studsgaden, modtager Klæde og Vadmel til samme Øiemed. Prisen vil blive saa billig mulig, og god Behandling loves af Harlev, Mølle pr. Aarhuus. P. Sabroe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-11-18
En Sognepræst, som, i en af Siellands skjønneste og frugtbareste Egne, har er Kald paa over 400 Tdr. Hartkorn, ønsker, formedelst Familieforhold, paa forventende allernaadigst Approbation, at bytte Embed med en Sognepræst i Aarhuus Stift. Breve, der maatte indeholde en, saavidt muligt, detailleret Beskrivelse af Dennes Kald, bedes, mærkede A. L., indsendte til Adressecontoiret i Aarhuus, hvorefter da fornødent Svar ufortøvet skal indløbe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-11-18
Platina=Fyrtøier og Oeconomie=Lamper ere nylig arriverede hos F. Cl. Døcker.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-11-18
Nye Citroner faaes til billige Priser hos Chr. Alb. Bünger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-11-18
Citroner og Pommeranzer kan faaes igjen til særdeles billige Priser hos J. F. W. Røse. Færsk Flesk kjøbes af Undertegnede, og betales fra idag af med en forhøiet Priis. Aarhuus, den 2den Novbr. 1830. J. P. Schmidt. Nyelig er jeg bleven forsynet med Bodbinet, Bodbinets Strimler, Linong, Gace, Cambrics, Schertingsm. m., som faaes til billige Priser hos Jacob Smith, paa Vestergade.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-11-18
Faar, Lamme og Kalve=Skind kjøbes til de høieste Priser af Christian Bang.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-11-18
En hvid Hønsehund, med sortebrunt Hoved, sort Plet paa Ryggen og sort Hale, som er fulgt med fra Hørret-Egnen ved Aarhuus, kan Eieren afhente imod at betale dette Avertissements Bekostning samt for Hundens Forpleining. Man melder sig paa Herredscontoiret i Brædstrup.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-11-18
Fra Undertegnede er for 14 Dage siden bortkommet: to fede Køer; den ene er blakhjelmet, og den anden sort med nogle hvide Pletter. Hvo der kan give nogen Oplysning om disse, loves en passende Douceur af Rasmus Høeslev, boende i Aarslev ved Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-11-18
Paa Færgelagten Haabet fra Kallundborg til Aarhuus sidstl. 4de Novbr. er af de Reisende forglemt en Schenillie, et Sølvbæger, og et Par Handsker, som Eieren, imod behørig Legitimation, og dette Avertissements Bekostning, kan blive udleveret af undertegnede Opsynsmand og Færgeløbs=Casserer. Aarhuus, den 16de Novbr. 1830. Richardt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-11-18
Rettelse. J nogle Aftryk af Tirsdagsavisen stod, under Rubriken, Rusland, Moskaus 8 Porte, læs. 18. Udg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-11-19
derensens Nyheder fra Adlandet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-11-19
Uroligheder i London. Nu begynder det ogsaa for Alvor at see farligt ud i denne store Stad. Kongen og Dronningen havde lovet at besøge City, men i deres Sted fik Lordmayoren om Morgenen, den 9de Novbr. en Skrivelse fra Statsministeren Peel, at Ministrene havde, som D. M. troe Tjenere, holdt det for deres Pligt at fraraade dem det Besøg de i Dag havde havt i Sinde at gjøre Staden London, da man havde faaet tilforladelig Efterretning om at det var i Gjære, om Natten, medens D. M. opholdt sig der, at opvække Cumult og Forvirring og sætte Kongens Undersaatters Liv i Fare. Paa samme Til fik Hertugen af Wellington et Brev fra Lordmayoren, hvori Denne meldte Hs. H. at Angreb paa hans Person desværre var at befrygte. En Skare af desperate Mennesker have forenet sig om at ville myrde ham. Saaledes er nu Folkestemningen for den Mand, som man for nogle Aar siden næsten forgudede! Der har været gjort Forsøg paa at storme Udenrigsministe rens Bureau, og overalt hvor Pøbelhobene drage omkring høres Skrigene: "Reform! Jngen Peel! Jngen Wellington, Jngen Skatter, Bort med Politiet!" Der er en Forvirring i den uhyre Stad uden Lige. Fæstningen Tower sættes i Forsvarsstand, Portene ere lukkede, og alle Tropperne under Vaaben. Sandsække og øvrige paa en Beleiring hentydende Krigssager bringes ind i Fæstningen, som desuden forsynes stærkt med Proviant. Gravene ere fyldte med Vand, og Skydehuller indrettede i Voldene. Banken er omgivet af en tredobbelt Vagt, og fra alle Kanter bliver der beordret Tropper ind til Staden. J Kingstreet havde der allerede staaet en blodig Fægtning, som havde kostet adskillige Menneskers Liv. Dog havde man faaet Bugt med Oprørerne, slaget den Adressen. paa Flugten, og frataget dem en trefarvet Fane. Mellem disse befinde sig en uhyre Mængde Fruentimmer, som ved deres Hylen og Skrigen gjøre et forfærdelige Spektakel hvor de komme frem. Et overordentligt Troppedetaschement bevogter Magasinerne i Hydepark. Mange af de meest anseete Borgere i London og Westminster, have besluttet, at forene sig til en Livgarde for D. M. Kongen og Dronningen. Næsten hele Garnisonen er Windsor havde faaet Ordre at bryde op til de oprørske Districter i Kent.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-11-19
Den nederlandske Revolution. Kongen har givet Ordre til at erklære Scheldefloden og alle Rysterne af de insurgerede Provindser i Blokadetilstand. Han har billiget Alt hvad GeneralChasse har foretaget sig, og givet ham fuldkommen: Frihed til at handle efter Omstændighederne, samt henviist til ham de Deputerede som Antwerpen havde tilsendt ham. Man formoder derfor, at Bombardementet vil begynde paany, og Staden aldeles vorde ødelagt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-11-19
Jnsurgenterne ruste sig vedvarende til en ny, blodig Kamp. Ved Scheldeflodens Jndløb har der lagt sig et Skib med de fem store Magters Flag, og en engelsk General er gaaet til Antwerpen, som man formoder, for at mægle om Citadellets Kapitulation.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-11-19
Som Sagerne nu staae, har Prindsen af Oranien, selv om ogsaa Nationalkongressen var ham gunstig, kun faa Udsigter, da de lavere Klasser, i hvis Hænder Magten ler for Øiebliket, ere altfor meget forbittrede mod alle Medlemmerne af det nassaulske Huus. De hollandske Tropper trække sig sammen i stærke Korps om Breda, som er Prinds Frederiks Hovedqvarteer, og ere saaledes fordeelte i deres Kantonnements, at de ved Fjendens Nærmelse kunne begive sig til alle Kanter i mobile Kolonner. Under denne Tingenes Stilling er det vigtigste Skridt fra den hollandske Regjerings Side udentvivl gjort ved Prindsen af Oraniens Afreise til Engelland. Hans Ærinde er, at give den brittiske Regjering en nøiiagtig Oversigt af de sande Aarsager og Drivefjedre saavelsom over Midlerne og Hensigterne ved den i Belgien udbrudte Opstand, og ifølge deraf, saavel til Beroligelse for det ødelagte Land, som til Beskyttelse for de troe nordlige Provindser, at anholde om ufortøvet Bistand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-11-19
Tydskland. Nu har Hertug Carl af Brunsvig faaet ifinde, ikke at ville resignere. Han har skrevet til alle store Hoffer og opfordret dem til at beskytte ham mod sine Undersaatter. Folket vil have Prinds Wilhelm til Hertug, og de udenlandske Hoffer synes ikke at have noget derimod. Men naar Hertug Carl ikke vil give efter i det Gode, maa Sagen forhandles paa den tydske Forbundsdag. - J Overhessen har der atter været Uroligheder. J Cassel har der under Vagtparaden været en ny Tumult mellem Militaire. Borgerne, af hvilke en blev dødelig saaret. Pladskommandanten blev strax afsat - Mordbrændere have gjort Forsøg paa at sætte Jld paa Sachsens Hovedstad, Dresden, men Planen blev opdaget og Jlden qvalt. -J et Par preussiske Grændsestæder har man været paaveie med at sætte Jld paa Kassernerne &c. Ophavsmændene slap med Koner og Børn lykkelig over til Belgien, ladende deres øvrige Eiendom i Stikken. - Den Armee, som Preussen lader forlægge henimod den belgiske Grændse anslaaes til 100,000 Mk. - J Anledning af Urolighederne i det Hessiske har Forbundsdagen besluttet, at Baden, Rassau og Balern skulle paa deres Grændser opstille 6000 Mand. Og som Reserver : 6000 Preussere i Wetzlar, 4000 Baiere i Brücke nau, og 4000 Würtembergere i Heilbronn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-11-19
Frankrige. Ogsaa dette Lands Regjering sætter sig paa den frygteligste Krigsfod. Armeens Styrke skal bringes til 590,000 Md. J de sydfranske Stæder, Montpellier, Lunel og Omegn synes der at herske stor Gjæring. Flere tusinde Mennesker havde leiret sig omkring et opreist Missionskors, som de ville forsvare til det yderste. Ved Efterretningens Afgang hed det, at man vilde stille 4 Kanoner mod Folket. J Jsson. dun (Jndre Departement) havde Folket gjort Oprør under Paaskud af Misfornøielse med Skatterne og de høie Kornpriser. Alle Tropperne deromkring vare opbudne imod dem, flere tusinde Mand havde omringet Staden, men torde dog ikke vove sig derind endnu.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-11-19
Rusland. Den Hurtighed hvormed Cholera morbus griber om sig, har sat hele Rusland og tilgrændsende Lande i Angst og Skræk. Da Lægerne endnu ikke kjende noget sikkert Middel mod dette skrækkelige Onde, som Qvarantaineanstalterne heller ikke synes at kunne standse, saa tager man allevegne sin Tilflugt til Bønner J Petersborg er befalet offentlige Kirkebønner for Smittens Standsning, og Alt strømmer til Templerne for at anraabe Himlen om Frelse. De seneste officielle Beretninger man har fra Moskan gaae til den 24de Octbr., til hvilken Dag der af Pesten var død 976 Personer. J Tiflis havde Sygdommen angrebet omtrent 20000, af hvilke 1575 var døde. J Staden Saratow var der i een Maaned død 1133 voxne Mandfolk og 1011 Fruentimmer, og 223 Børn. Da Keiseren, efter at have personlig undersøgt alle de trufne Foranstaltninger, reiste hjem igjen fra Moskau, underkastede han sig selv i Tier den paabudne Qvarantaine. Der er nu ogsaa ved en dobbelt Militair=Kordon, som kommanderes af erfarne og aarvaagne Generaler, og jevnligen inspiceres af Keiserens Fløiadjutanter, gjort Alt for, om muligt, at sikre Petersborg, hvor man dog haaber meest at Kulden, som Aarstiden vel snart vil medføre. Ved Proklamationer søger man at berolige Jndvaanerne. Den som kan give det bedste Raad til Smittens Standsning er lovet en Belønning af 25,000 Rubler. - Der hersker meget Bevægelse i den russiske Hær; de fra Prut kommende Tropper have faaet Ordre til at rette deres Marsch mod den polske Grændse. Der skeer ogsaa betydelige Opkjøb af Korn og Vaaben. Feltmarskal Diebitsch Sabalkansky er reist til Berlin for at tilbyde det preussiske Hof den fuldstændigste og kraftigste Understøttelse til ethvert Foretagende som maatte sigte til Rolighedens og lovmæssig Ordens Gjenoprettelse og befæstelse i Europa. Rusland, Østerrig og Preussen, tilføies der, synes at være fast bestemte paa at sætte en Grændse forden fordærvelige Oprørssyge. Engelland, der maaskee allerede staaer paa Pointet til at rives bort med i Svimmelen, vil kun ved Underhandlinger søge at standse den belgiske Revolution. J Krigen 1815 med Frankrig gjorde Ruslandet betydeligt Statslaan, hvoraf Engelland og Holland skulde bære hver sin Andeel, men - som det hedder i Tractaten - Gielden allene være Ruslands, ifald, som Gud forbyde, Kongen af Nederlandenes Souverainitet over de belgiske Provindser nogensinde skulde ophøre." Ved Belgiens Adskillelse fra Holland har Engelland altsaa en pecuniair Fordeel, men Rusland derimod en betydelig Skade. - Følgende Armeekorps har Keiseren befalet ufortøvet at skulle sættes paa Krigsfod: det 1ste og 2det Jnf. Korps, det 3die og 5te Reserve-Cavalleriekorps, det afsondrede litthauiske Rorps, det under Cesarewitsch staaende Reservekorps, on polske Armee, og et forholdsmæssigt Antal irregulaire Kosakregimenter. Disse Armeekorpser, meldes der fra St. Petersborg den 6te Novbr., ere allerede paa Marschen til deres nye Bestemmelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-11-19
Blandinger. Den frygtelige Cholera morhus er trængt frem til Staden Rostrow ved Don, hvor den i 11 Dage har bortrevet 53 Mennesker.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-11-19
J London har man blandt flere foruroligende Rygter ogsaa havt det, at 50000 Rd. preussiske Tropper vare i Begreb med at marschere ind i Nederlandene. D. Miguel er pludselig bleven saa forbittret paa Lissabons Damer, at han i een Nat lod 23 arrestere. Kjøbmandskabet i Antverpen har forgiæves søgt at formaae General Chasse til at forlade Citadeller, ved at tilbyde ham flere Millioner.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-11-19
Over 20000 Pariser Arbeidsfolk ere gaaede til Belgien. Af disse og mange Flere dannes der et stort frivilligt Korps.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-11-19
Ved Douai samler sig et fransk Korps paa 30,000 Mand, og ved Valenciennes et ligesaa stort. Kongen af Sardinien lader sin hele Armee, paa 60,000 Mand, sætte paa Krigsfod. Halvdelen af det saasiske Forbundskontingen (6000 Rd.) staaer nu marschfærdig til Forbundsdagens Disposition.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-11-19
J en Skrivelse fra Main meldes, at den nederlandske Konge har henvendt sig til Forbundsamlingen i Frankfurt om Hielp med Hensyn til Luxemburg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-11-19
Man formoder - skrives der fra London - at en stor Deel af det i Engelland under Kongens Laas oplagte Korn vil vorde udført til Fastlandet (hvor det vil blive Spekulanterne høist uvelkomment). Atten engelske og 2 andre Grønlandsfarere ere forulykkede i denne Tid.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-11-19
Hertug Carl af Brunsvig har, hvis han skal resignere, forlangt 60,000 Pd. St. i Pension; en Sum, som Landet umulig kan tilveiebringe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-11-19
Churfyrsten af Hessen har overtaget Landets hele Gjeld, at udrede af hans egen Kasse. J Torsdags lod den berømte Sangerinde Henriette i Sontag sig hørei Hamborg. Entreen kostede 2 Rd. C. Fædrelandet. Rbhvn, den 16de Novbr. Som Erkjendelse af det Meget, som Oberstlieutn. v. Abrahamson har virket for Underviisningsvæsenet og Oplysning i Almindelighed, og især med Hensyn til den indb. Underviisning, har Hs. M. Kongen af Preussen allernaadigst udnævnt ham til Johanniterridder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-11-19
Hs. Exc. Udenrigsministeren Grev Schimmel man har i nogen Tid været syg, men er nu i Bedring.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-11-19
Notarius ved det juridiske Fakultet, AlgreerUssing, har, efter et treaarigt Ægteskab, mistet sin Kone, i den unge Alder, 33 Aar. Den Afdøde var en Datter af Pastor Bull.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-11-19
Nogle unge Mennesker som i en aaben Baad, for nogle Dage siden, var seilet ud paa Rheden for at skyde Fugle, kantrede ved at støde mod en svensk Baad. Begge Baadenes Mandskab druknede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-11-19
Odense, den 16de Novbr. Hvor smerteligetung en elsket Lærers Skilsmisse fra en kjær Menighed falder, det viste sig i Søndags, da Hs. Høiærværdighed Hr. Biskop Paludan Müller, R. a. D. og D. M., holdt sin Afskedsprædiken i St. Knuds Kirke. Som det, ved at skue tilbage paa sin elleveaarige Forbindelse med Menigheden, trøstede ham, ikke at vide Een, som nærede bitter Følelse imod ham, yttrede han ogsaa velgrundet Haab om, at de nedlagte Sædekorn, for i Evangeliets Aand at lede sine Tilhørere paa den sande Guds Vei, ikke vilde blive uden Frugter. Jngen i den talrige Forsamling kunde forblive urørt, da Hs. Høiærværdighed, efter endnu at have ydet sin varme Tak for ethvert Beviis paa kjærlig Velvillie, nedbad Himlens Velsignelse over Menigheden fremdeles. Tvertimod vidnede den stille Taare i mangt et Øie, hvor erkjendt Mandens Værd overalt var, og hvor levende Ønsket, at han end maa virke i mange Aar i sin nye Stilling og vorde saa lykkelig, som hans christelige Retsind fortjener,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-11-19
Kjøbenhavns Børs-Cours, 16de Novbr. Hamb. 2 M. - : vista 212. 14 PCt. uopsigelige Rigsb. Species 212. Oblig. 100 r. S. Spe. solgt. t. 12 Mk. 1112 s. 6 PCt. norsk Laan tor B. Bank-Disc. 4 pCt. 4 Pdt. norsk Obl. - - r. S. Norske Sp. S. 154 s. a 155. 1 Dito Dito - - B. 4 Pdt. kgl. Obl. 85 a 8512. 4 PCt. norske StatsobliDito i Bco. 80 a 801. gationer B. Nationalb. Obl. 1011 1/2 r. S. 3 PCt. nye danske Obligationer 58 a 5812 L. St. Dito Dito 10712 Sedl.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-11-19
Ved den 1205 Trækning i Altona udkom følgende Nummere: 55. 88. 69. 25. 81.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-11-19
Bekjendtgjørelser. Ifølge vedtagen Bestemmelse i Boet efter afgangne Handskemager P. Bram, foretages Auction over det bemeldte Boe tilhørende Sted, gl. No. 111, nyt No. 320 ved Aaen heri Byen. 1ste Gang Mandagen den 29de Novbr. 1830. 2den - dito den 6te Decbr. 3die - dito den 13de dito hver Dags Formiddag Kl. 11. Første og anden Auction afholdes paa Raadstuen, men 3die Auction i Stervbostedet, bestaaende af 8 Fag 1 Etage Forhuus med dobbelt Qvist, samt 4 Fag Halvtag med tilliggende Gaardsplads. Hvilket herved bekjendtgjøres. Aarhuus, den 16de Novbr. 1830. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-11-19
Hvo som i Stervboet efter afdøde Selveiergaardmand Albrecht Rasmussen i Lyngsbeck, Draabye Sogn, Mols Herred, maatte have noget at fordre, indkaldes herved, med 12 Ugers Varsel, overeensstemmende med Pl. af 26de Octbr. 1792, til for Skifteretten, at anmelde og bevise sit Krav. Cheltoft, den 14de Novbr. 1830. Seidelin, const.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-11-19
Hørfrøe, Dor= og Bygfrøe betales efter Qvalitet, med de høieste Priser; ogsaa modtages samme, mod en passende Erstatning, for russisk Sæde=Hørfrøe af Christian Bang.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-11-19
Gode nye Mallaga Rosiner, nye franske Svedsker, bamb. Kirsebær, Maler=Varer, Linolie, Tran, extra god fiinkornet poleret Krudt, alle Sorter Hagel, store og mindre Tin=Haner, Bau de Cologne, og flere Sorter fiin Sæbe, faaes til meget billige Priser hos Chr. Alb. Bünger. Complet Beslag til Kjøretøi, saavel fiint plettere, som og laqveret, samt alle Sorter Spender, pletterede og polerede Ridestænger, Stighøiler, Brodongs- Kindkjæder, og iøvrigt alt til complet Ridetøi henhørende, er nylig arriveret og faaes til billigste Priser hos F. C. Døcker.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-11-19
Formedelst Forandring af Bopæl er en liden Leilighed, for en honet Familie strax at erholde tilleie ved Minder, paa billige Vilkaar. Man behage at henvende sig til K. Brasch. Søefarende Wilhelm Sultan af Aarhuus anmodes herved om at melde sig paa Kjøbenhavns Raadstues 1ste Secretariat. Prøve af et smukt Assortiment Papiirs=Borter og Tapeter, er til Eftersyn hos Boghandler Jesse der modtager Bestillinger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-11-20
sesses
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-11-20
Blandinger. Den Folkebevægelse som nu sidst fandt Sted i Paris var bleven foranlediget af det Rygte, at Kongen begyndte at faae Medlidenhed med Exministrene. Hs. Majestæt havde just Selskab hos sig tilbord, da det frygtelige tusindstemmige Raab løb under hans Vinduer: "Exministrene døe. Men Hs. M. lod sig ikke forstyrre derved, traadte hen til Vinduet, hviskede nogle Ord til Lafayette, og inden en halv Time rykkede adskillige Kolonner Nationalgade midt ind i Folkehoben og drev den ud af Slotsgaarden. Ude paa Gaden blev den forstærket med nogle tusinde Haandværksvende som kom fra Arbeide, og nu bølgede en Folkevrimmel af 5 til 6000 Mennesker under Skrigen og Banden frem og tilbagforbi Palais royal. Snart udfoldede sig en trefarvet Fane i dens Midte, og Boutikerne bleve lukkede. Trommen rørtes nu alledegne, og fra alle Kanter tilte Nationalgardisterne til deres Samlingspladser, men ingensteds kom det til Fjendtligheder, thi hvor Nationalgarden, rykkede frem, klappede Folket i Hænderne og raabte: Nationalgarden leve!" Pludseligt skreges: "Afsted til Vincennes, at erobre Slottet og skaffe os Rettighed over Exministrene!" Det var ved Midnatstid da Hoben omringede Slottet. General Daumesnil, en gammel Jnvalid med et Træbeen, kom allene ud og talte med Folket. Paa dets Forlangende svarte han med Koldblodighed, at om end heele Paris beleirede Slottet, vilde han dog ikke adlyde nogen anden befaling end Kongens og Ministrenes, forøvrigt var Exministrenes Bevogtning en Kommission, han gjerne saae sig befriet for, men hvad Truselen angik, at man vilde tage Slottet med Magt, da havde han et Forraad af 30,000 Kugler, og vilde i Nødsfald sprænge det i Luften, hvorved rigtignok det Halve af Forstaden St. Antoine vilde gaae med bes De derve Gamles Ord bleve optagne med Bifald. Generalen har Ret, Vi ville til Kongen, og bede ham om Ordren!" heed det: "Leve vor gamle Træbeenshelt, Leve vor brave General Daumesnil!" Folket kyssede hans Hænder og omfavnede hans Knæe, men han maatte ogsaa derfor give dem en Tambour med paa Hjemveien. Kl. halvtre om Morgenen indtraf Hoben atter udenfor Palais royal, hvor Nationalgarden havde posteret sig og slog den strax paa Flugten. Blandt Formændene vil man have seet forhenv. Officerer af den kal Garde og Gensdarmeriet. Samme Nat var der udenfor Luxembourg, Exministrenes fremtidige Fængsel, bleven reist en Galge, og Polignac deri ophængt in effigie.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-11-20
Blandt de opslagne Placater var en som begyndte saaledes: "Vi maa have Blod!". J flere Nætter og Dage maatte 50,000 Nationalgardister være paa Benene, deraf havde 20,000 Mand besat Hovedvagterne og de offentlige Pladser; et stærkt Korps var sendt til Forstaden, Antoine. Overalt erklærte Folket, at det ikke havde noget imod Regjeringen, men forlangte kun dets Løvte om, at Exministrene ikke skulle undgaae deres Straf. Men istedetfor at faae dette, blev Folket allevegne adspredt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-11-20
Under disse Optøier udkom der en Proklamation fra Lafayette. Folket synes nu at ville see Tiden an, men roligt er det ingenlunde. Exministrenes Død synes at være Betingelsen hvorpaa det vil komme an, om det skal forblive roligt eller ikke.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-11-20
At det maadeholdne Ministerium, som maaskee var den bedste Frugt af Julidagenes Kamp i Parises Gader, allerede er styrtet, og et ultraliberalt, udentvivl det for ligste i Nutidens gjærende Tilstand, traadt i dets Sted, har gjort en overordentlig Sensation allevegne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-11-20
Talleyrand har strax ved sin Ankomst til London, begyndt med sine diplomatiske Gjæstebud, hvortil han skal have 5000 Pd. St. maanedlig af sin Regjering, og naar han saa lægger 2000 til af sin egen Formue maa han dog for omtrent 1000 Specier om Dagen kunne gjøre noget Spral endog i London. Man ymter ellers om, at Lord Aberdeen er ikke fiin nok til at hamle op med hiin gjennemdrevne Diplomat, og har offentlig foreslaaet, at Lord Grey maatte træde i hans Sted. Rygterne fortælle, at der skal være sluttet en Overeenskomst imellem Engelland og Portugal, ifølge, hvilken Øen Madera skulde afstaaes til Storbrittanien, paa 30 Aar, og Engelland derimod komme D. Miguel til Hielp med en Armee. Støttet herpaa skal allerede en portugisisk Eskadron have givet sig ifærd med de Konstitutionelle i Gallicien. Man skulde synes, tilføier en Avis, at Jrland kunde give Engelland saameget at betænke, at det maatte lade Pyrenæerhalvøen fare. Tør man troe Meddelelser fra London, saa ere de engelske russiske Kabinetter ikke enige om Midlerne. til Belgiens Beroligelse. Engelland vil opbyde Alt for at bringe en Udsoning tilveie uden væbnet Mellemkomst, blot ved diplomatiske Underhandlinger. Rusland vil derimod kun inddrømme dette til en vis Grad, men forresten bruge kraftige Tvangsmidler. Vor Tid er vuikansk!" sagde forleden den gamle Fisikus Talleyrand. Somme Vedkommende, tilføier et offentligt Blad, maa nok have omtrent samme Følelse som ved at gaae paa Dækket af et Dampskib, men derimod er for Øieblikket intet andet Raad, end at holde vaagent Øie med de Folk som fyre i nedenfra, og for Alting ikke spærre den almene Sikkerhedsventil Pressen!