JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-03-04
Kjøbenhavn, den 28de Februar. Natten mellem Tirsdag og Onsdag i forrige Uge undveeg Arrestanten Ole Pedersen Kollerød, en overordentlig farlig Forbryder, der for Mord, Jndbrud osv. i Alt nogle og 40 betydelige Forbrydelser hensad i Frederiksholms Arrest (Blaataarn) ved Langebro. Han havde vidst at forskaffe sig en Kniv, hvormed han havde udskaaret Træet, hvori Jernstængerne i Vinduet vare indsatte, og igjennem denne Aabning nedhidsede han sig ved Hielp af sit eget og sin Med fanges Sengetæppe fra 2den Sal. Efter at være kommen i Frihed løb han uden Skotøi eller Hoved bedækning over Tømmerpladsen ud forbi Lygten forbi Bagsværd over Furesø til et Huus paa Lynge Overdrev, hvor han kom ud paa Morgenen; her gav han sig, da man forundrede sig over hans Paaklædning, ud for en Skorsteensfeier, og fortærede han her de eneste 8 s., han var i Besiddelse af. Derfra gik han hen til en Bekjendt af sig Søren Jversen (med Tilnavn Peltseskrædderen") paa Lillerød Mark, hvor han opholdt sig i 1 1/2 Dag og med hvem han forsøgte at gjøre Jndbrud hos en Skomager i Ølsted, hvilket imidlertid mislykkedes. Ved denne Leilighed afgave disse Tvende et smukt Bidrag til deres Charakteerskildring; da de havde slaaet Vinduerne ind, mærkede de at der var Jernstænger og at der altsaa Jntet var at udrette, men for at de dog ikke skulde have gaaet Veien ganske forgiæves, rakte de Haanden ind og gav Skomageren, der imidlertid var bleven vækket og var kommen hen til Vinduet, et Slag i Ansigtet med knyttet Næve. Kollerød tog derpaa til en Mand i Kagerupshuset ved Gribs Skov, men her havde han ikke været meer end 1/2 Time da en Skovfoged Eigaard og en gammel Karl traadte indi Stuen. Den Gamle løb hen og rev ham ned af Stolen og blev han da øieblikkelig bunden og ført til Hillerød uden at han gjorde synderlig Modstand, og derfra er han senere bragt til Kjøbenhavn. Hans Plan var, efter have sat sig i Besiddelse af Penge, at tage til Hamburg og derfra videre udi Livet. Ved det efter denne Forbryder udsendte Stikbrev er den Mærkelighed, at Forbryderens Portrait fandtes lithographeret derpaa, da en Videnskabsmand havde ladet ham aftegne i et videnskabeligt Ophrenologisk) Øiemed. Skjøndt det vel i Almindelighed er Tilfældet, at Varetægtsarrestanterhensidde i deres egne Klæder, synes der i alt Fald at burde gjøres en Undtagelse med en saa farlig Forbryder som nærværende. Hvad der i ethvert Tilfælde maa blive Gjenstand for Undersøgelse er, hvorledes han kan være kommen i Besiddelse af Penge og en Kniv.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-03-04
Blandet. J Paris hændte sig nylig følgende tragicomiske Historie: En ung ulykkelig Elsker havde besluttet at berøve sig Livet, og da han havde hørt, at dette kunde skee paa den letteste Maade ved Kuldamp, især efter Nydelsen af Grog, saa valgte han denne Dødsmaade. Han tog altsaa, efter at have aflaaset Døren, et Qvantum Grog til sig, bøiede sig over Kulbækkenet, og sank snart derefter bevidstløs til Jorden. Da man om Morgenen, efter at man forgiæves havde søgt efter ham, fandt Dørren lukket, blev den sprængt, og man saae ham nu liggende paa Gulvet. Lægen, som man strax lod hente, erklærede, at han kun havde en stærk Ruus at sove ud, thi han havde glemt den Bagatel, at tænde Kullene.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-03-04
J Metz kom en Mand forleden ind i en Urtebod og anmodede Boutikpigen om at give sig 2 Pund Sirup i sin Hat. Hun gjorde Jndvendinger mod denne Besynderlighed, hvorpaa han svarte, at det var et Væddemaal, og hun opfyldte nu hans Ønske. Manden leverede hende et Femfrancstykke, og medens Pigen søgte Smaapenge sammen i en lille Kurv, for at give ham tilbage, trykte han Hatten med Siruppen i ned over hendes Hoved og Ansigt, greb Kurven og løb sin Vei. Da Pigen fik Hatten og Siruppen af, var Spidsbuben borte. Fra Mendon til Versailles skal gaae Dampskibe som føre Navnet "inexplosibles" (som ikke kan springe i Luften, og Vogne med 6 Hjul som kaldes "inversables" (som ikke kan vælte).
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-03-04
Jndsendt. Til den kongelige General-Postdirection.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-03-04
Da det nu er almindelig anerkjendt som et Gode, at Post-Befordringen er saa hurtig og regelmæssig som muligt, og den kongelige General=Postdirection ogsaa ved sine Reformer i den senere Tid umiskjendeligen arbeider for dette Maal, kan det vistnok være hensigtsmæssigt, at henlede Directionens Opmærksomhed paa hvad der endnu mangler, og hvorledes disse Mangler kunne afhjælpes. Som bekjendt er det Overfarten fra Vordingborg til Gaabense, der jevnligen lægger Hindringer iveien for Postens regelmæssige Ankomst hertil Øerne, og efter et løst Rygte skal det derfor oftere have været paatænkt at afhjælpe denne Mangel ved at placere et lille Dampskib til Farten mellem disse Steder, men, dersom dette Rygte har havt nogen Grund, er det formeentlig de med Anskaffelsen og Vedligeholdelsen af et saadant Dampskib forbundne betydelige Omkostninger der hidtil har hindret Udførelsen af denne Plan, og jeg formener derfor, at man vilde opnaae samme Resultat, naar man, istedetfor det kostbare Dampskib, anvendte i Færge fartøierne, der gaae mellem Vordingborg og Gaabense, de af Hr. Assessor Juriingius opfundne Trædekors. Efter den Beskrivelse, som findes over disse Trædekors i Kjøbenhavnsposten N 38 for iaar, kan man ikke antage, at det vilde være forbunden med betydelige Omkostninger at indrette Færgefartøier, til at drives med dem, og da Hr. Juriingius med 3 Trædekarle paa en Reise af 27 Milles Længde, formaaede at bringe sin Trædebaad hurtigere frem end noget Seilfartøi, maae Færgerne, der vistnok ere mindre, letteligen kunne befordres med de sædvanlige 2 Mand, som medfølge Færgen, paa den langt kortere Vei (1 1/4 Miil) mellem Vordingborg og Gaabense. Denne forandrede Jndretning ville saaledes kun medføre en øieblikkelig, men ingen vedvarende Udgivt, og dog havde man den Fordeel at faae en regelmæssig Postforbindelse, medens denne med den nu bestaaende Jndretning, ganske er afhængig af den hos os hele Aaret ustadige Vind. Skulde der reflecteres paa dette Forslag, der maaskee kunde gjøre Krav paa Kyndigeres Opmærksomhed, ville det sikkert og være hensigtsmæssigt, at Færgefartøierne tilbyde de Reisende flere Beqvemmeligheder end dem man nu forefinder, da disse ere saa faa og simple at man næsten har Møie med at opdage dem.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-03-04
Bekjendtgjørelser. Uhrmager Engel i Nykjøbing forfærdige mekaniske Capodastros for Guitarre. De have vundet flere Musikkundiges Bifald.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-03-04
For en duelig Meierske der er forsynet med gode Anbefalinger, anviser Adressekontoiret i Nyekjøbing Condition paa en Herregaard paa Falster til 1ste Mai 1838. Bedækningen ved den paa Berritzgaard opstaldede ædle Hingst Gaberluntzi, begynder den 5te Mard. A. naar Frostvejr ikke vedvarende skulde hindre det. Saavel de ifølge Bedækningsbeviser berettigede, som de der maatte ønske Hopper bedækkede for Betaling, behage forud at melde sig herom, hos Hr. Forpagter Fibiger paa Berritzgaard. Bedækningsprisen er 12 Rbd. r. S. Rosenørn Lehn.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-03-04
Auctioner. Jfølge passeret Udpantning for resterende Skatter og Afgifter, bliver den herved Byen beliggende hollandske Mølle Marienlyst kaldet med Tilliggende bortsolgt ved 3de offentlige Auctioner som afholdes paa Raadstuen her i Byen Mandagene den 9de, 23de April samt 7de Mai d. A. Formiddag Kl. 11. Hvilket herved bekiendtgiøres til Efterretning for Pantecreditorer og Liebhavere i Overeensstemmelse med Pl. 22de April Nakskov den 1ste Marts 1838. Hammerich.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-03-04
Jfølge passeret udvantning for resterende Skatter og Afgifter, bliver Gaarden . 69 og 70 i Weilegade her i Byen bortsolgt ved 3de offentlige Auctioner som afholdes paa Byens Raadhuus Mandagen den 9de og 23de April samt 7de Maji d. A. Formiddag Kl. 11 1/4. Hvilket herved bekiendtgiøres til Efterretning for Liebhavere og Pantecreditorer i Overeensstemmelse med Pl. 22de April 1817. Nakskov den 1ste Martz 1838. Hammerich.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-03-04
Jfølge passeret Udpantning for resterende Skatter og Afgifter bliver Gaarden . 176 i Tilegade heri Byen bortsolgt ved 3de offentlige Auctioner som afholdes paa Byens Raadhuus Mandagen den 9de og 23de April samt 7de Maji d. A. Formiddag Kl. 11 1/2. Hvilket herved bekiendtgiøres til Efterretning for Liebhavere og Pantecreditorer i Overeensstemmelse med Pl. 22de April 1817. Nakskov den 1ste Marts 1838. Hammerich.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-03-04
Efter Skifterettens Begjæring bliver afholdet 3de Auctioner, Tirsdagen den 27de d. M. og den 10de og 24de April d. A. om Formiddagen Kl. 11, over det, afgangne Handskemager Schmidts og siden afdøde Enkes Nicoline Wilhelmine Høfdings Stervboe tilhørende Huus . 34,, i denne Byes Frisegade, bestaaende af 8 Fag Forhuus, Muur= og Bindingsværk, med deri værende Kakkelovne, og 4 Fag Halvtags Baghuus, med tilhørende Grund, Gaards= og Haugeplads. De 2de første Auctioner afholdes paa Auctions Contoiret. og 3die Auction i det sælgende Huus. Conditionerne erfares paa mit Contoir. Hvilket herved bekiendtgiøres paa den ved Placaten af 22de April 1817 foreskrevne Maade, til Efterretning for alle Vedkommende. Nyekiøbing paa Falster, den 1ste Marts 1838. Møller.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-03-04
Efter Begjæring af Hr. Hospitalsforstander Grønbeck, bliver paa Nyekiøbings Raadstue Mandagen den 19de Marts førstkommende om Formiddagen Kl. 11, afholdt offentlig Auction over Bortforpagtningen i 14 Aar af den Hospitalet tilhørende Jordlod . 6 af Nyekiøbings Kiøbstæds større Jordlodder, omtrent 30 Tdr. Land med tilhørende Søelodder. Conditionerne erfares hos Forstander Grønbeck. Nyekiøbing, den 1ste Marts 1838. Møller. Redigeret, forlagt og udgivet af C. F. Tidemand, Procurator. Trykt i W. Laubs Officin i Nykjøbing
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-03-06
Lollands Falsters Tidende. No. Tirsdagen den 6 Marts.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-03-06
Udenlandske Nyheder. England. Grote's Forslag om at indføre hemmelig Afstemning ved Valget af Parlaments medlemmer, er den 15de f. M. forkastet af Underhuset med 317 Stemmer mod 200. Mængden af de Stemmegivende vidne saaledes om Vigtigheden af Forslaget, ligesom det, at Stemmerne for den hemmelige Afstemning stedse tiltage, tyder paa at dette Forslag dog tilsidst vil blive antaget. Jfølge Efterretninger fra New=Pork, have Jnsurgenterne aldeles forladt Nav=Island, og ere dragne til den modsatte Side af Erie-Søen. Her have Jnsurgenterne, 3000 Mand stærke, bemægtiget sig Øen Boisblang, men have dog allerede lidt et Tab, i det nemlig den engelske Oberst Dodge har frataget dem en Skonnert, som skulde bringe dem Krigsfornødenheder, ved hvilken Leilighed en af Anførerne, en Doctor Teller, der skal have megen Jndflydelse, er bleven fangen. De danske Fordringer, hidrørende fra Krigsbegivenhederne i 1807, skulle den 20de f. M. behandles i Parlamentet, og som man mener, da blive afgjorte. Dersom man af Journalernes Yttringer om denne Sag, kan slutte sig til det endelige Resultat, vil dette blive fordeelagtigt for Danmark. Frankrig. Gouins Forslag om en Rente reduction er kommen til Omtale i Deputeretkammeret, men har opløst sig i Jntet, da det blev overladt til Ministeren at bestemme Tiden og Maaden, hvorpaa det skulde udføres, og med denne Betingelse blev det antaget af Deputeretkammeret.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-03-06
De Oplysninger, Gisquet har meddeelt og Anvendelsen af de hemmelige Fonds, har bevirket, at Ministrene denne Gang have forringet deres Fordringer 1/2 Mill. Fres. Rygter om Opdagelsen af hemmelige Sammensværgelser og Planer mod Regjeringen circulere for Tiden i stor Mængde, men man mener, at de ene udspredes af Regjeringen for derved at fremkalde et gunstigt Resultat ved Afstemningen over de hemmelige Udgivter. Da Hertugen af Orleans Ægteskab ikke lover Arvinger, skal Regjeringen være betænkt paa at formaae Hertugen af Remours til at givte sig, men med hvem, er endnu ikke omtalt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-03-06
Spanien. Mellem Christinerne under General Sanz og Carlisterne under Bassilio Garcia er det endelig kommen til en alvorlig Fægtning ved Staden Baeza i Andalusien, hvorved Carlisterne ere blevne drevne tilbage. Ogsaa i denne Fægtning var det det christinske Rytteri, der gjorde Udslaget. Espartero har atter trukket sig tilbage, istedetfor, som man ventede, at angribe Prætendenten, og denne har besluttet, roligen at oppebie Foraarets Komme i Estella, der saaledes formodentlig ikke bliver angreben af Espartero. - J Ministeriet venter man atter Forandringer, men noget Afgjørende er endnu ikke skeet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-03-06
Tydskland. Ogsaa Biskoppen af Gnesen har erklæret sig enig med de andre katholske Biskopper i Spørgsmaalet om de blandede Ægteskaber, og de religiøse Forviklinger synes saaledes stedse at tiltage. Jfølge Efterretninger fra Østerrig, vil denne Magt aldeles ikke paatage sig nogen Mæg lers Rolle, men skal forøvrigt være enig med Paven i, at Ærkebiskoppens Gjenindsættelse maa være Grundvolden for enhver mindelig Afgjørelse. et Brev til Domcapitlet i Köln, har Paven misbilliget dets Adfærd efter biskoppens Fordrivelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-03-06
- Den 20de f. M. har Kongen af Hannover aabnet Stænderforsamlingen. En talrig Mængde Mennesker havde forsamlet sig i Gaderne, hvorigjennem Toget gik, men kun faa unge Mennesker istemte Vivat for Kongen. J Trontalen erklærede Kongen blandt andet: Regjerings=Vilkaarlighed var mig stedse forhadt, og kun efter Lov og Ret vil jeg regjere mit elskede Folk, men dog tillige paa et andet Sted, at han haabede at Stænderne i alle væsentlige Punkter ville stemme overeens med ham. Forøvrigt ere Valgene endnu ikke overalt tilendebragte og give jevnlig Anledning til Misforhold med Regjeringen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-03-06
Fædrelandet. Helsingøers Avis meddeler: Ligesom Redactionen af Helsingborgs Telegraf har udladt sig med megen Varme om den Velvillie, Deeltagerne i Fakkeltoget den 22de f. M. vistes her i Byen, saaledes have selve disse i samme Blad fremført i vakkre og Tidsalderen hædrende Ord en hjertelig Tak og Hilsen til deres vanner paa andra siden sundet. At man herfra aflagde et lignende Besøg i Helsingborg var aldeles i sin Orden, og der manglede ei heller paa Deeltagere i samme. J Onsdags Aftes fandt dette Fakkeltog Sted over Sundet, og blev fulgt med Musik af Kronens Hoboister. Ved Nærmelsen til Helsingborg kom endeel af dens Jndvaanere, ligeledes med Musik, Toget imøde paa Jsen og ledsagede samme op i Byen, hvor Torvet, Hovedgaden samt Raadhuset i den Anledning vare illummerede. Efterat man havde bragt Borgemesteren, Commandanten og den danske Consul et Vivat, bleve Helsingoranerne indbudne til en Forfriskning i Hotel de Mollberg, hvori ogsaa de nævnte Embedsmænd deeltoge. Med passende Togst=Taler udbragtes Skaaler for begge Staters Fyrster, for Naborigernes og Nabobyernes Vel samt fremtidige venskabelige Forhold. Ved denne Leilighed overraktes tillige Borgemesteren, Hr. Ridder Lundberg en til Erindring om denne Tids behagelige Samqvem medtagen Fane, prydet med det danske og svenske Flag, hvilken sidstnævnte fandt Anledning til derpaa at overlevere Helsing borgs frivillige Brandcorps, hvis Medlemmer især havde deeltaget i det forrige Fakkeltog. Efter noget over en Times Ophold vendte Toget atter i Profession tilbage og blev af vore Naboer fulgt en Strækning ud paa Jsen. Ved Ankomsten her til Byen begav Fakkeltoget sig med Musik til herværende Borgemesters, Regimentschefs og Politi mesters Boepæle og udbragte for hver af disse et Længe leve, hvorpaa Toget, efter at have passeret flere Gader, adskiltes ved Havnen i den gladeste Stemning over den særdeles smigrende Modtagelse, de havde fundet i Sverrig, og over den gode Tone, der vedblivende yttrer sig imellem Nabofolkene.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-03-06
J nogle af de sidst udkomne N af Kjøbenhavnsposten, findes indført nogle bemærkninger om Folkeskolevæsenet i England og i Rom, der ikke ere uden Jnteresse, da de paavise tvende Contraster, men upaatvivleligen vilde Jnteressen have været endnu større, om man samtidig hermed fik en fuldstændig Oversigt over det, som i denne Henseende er gjort i vort Fødeland, og det især fordi Danmark, uagtet meget endnu staaer tilbage, dog ingenlunde er bleven aldeles tilbage for Tidens Fordringer, thi vort Underviisningsvæsen med alle sine Mangler, hører unægteligt til en af vore Lyssider. J Randers Avis læses under "Jndsendt Følgende: "Paa Landet er til førstkommende November en Plads ledig for en Seminarist, der kan paatage sig at forestaae en Skole og Sangen i en Kirke, de – imod at erholde 40 Rbd. Sedler i Løn og Vandgrød til Middagsmaaltid 365, siger og skriver tre hundrede og fem og tredsindstyve Gange aarlig, foruden frit Logis. Reflecterende behage snarest muligt at henvende sig til N. N., forhen Lærer i Jsral, p. t. Capitalist og Landmand af Magelighed.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-03-06
Et fattigt forældreløst Drengebarn, 12 Aar gammelt, var indaccorderet hos en Gaardmand for at forpleies mod en vis Betaling. Men den umenneskelige Pleiefader mishandlede den ulykkelige Dreng, saa at han, ved en anstillet Undersøgelse, befandtes at have 7 brudte Ribbeen, sønderslagne af et Tøir hvorved der var Træ=Lægne (fordi en Dag, da Drengen vogtede Kreature, nogle af disse vare komne ind paa Naboens Mark) og et stærkt Brok, tilføiet af Pleiefaderens Træskoespark. Desuden var han i en høist afkræftet Tilstand, fordi han i længere Tid havde lidt Sult. Under det optagne Forhør tilstod den saakaldte Pleiefader, at han vel havde tildeelt Drengen corporlige Revselser, men dog ikke saaledes, at de stedfundne Læsioner havde kunnet bevirkes derved. Og da fuldstændigt Beviis ikke var tilveiebragt, saa blev Voldsmanden ved Herredstingsdommen frikiendt for videre Tiltale, dog med Forpligtelse til at betale Sagens Omkostninger, og bemeldte Dom er senere af den kongl. Landsoverret stadfæstet. Den ulykkelige Dreng skal imidlertid have endt sin jammerlige Tilværelse og naaet alle Lidendes sikkreste Havn - Graven, Det Passerede har mødt almindelig Afsky. Voldsmandens Navn er. Gaardmand Christian Thomasen i Riis, Grønbek Sogn, Viborg Amt. (Af Vib. Saml.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-03-06
Rygtet siger, at fra Aarhuus til Amerika af gaaer til Foraaret 250 Mennesker, og af hver Person forlanges i Fragt, foruden til Kosten, som beregnes til 6 Rbd. maanedlig, 100 Rbd. Altsaa erholder Hr. Dessau i blot Fragt 25,000 Rbd. (Diversa.)¬
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-03-06
Der existerer, som bekjendt, en saakaldet hellig Menighed paa Øen Mors, stundom under Præsidium af en Seminarist Kold, forhen Huuslærer, hos Provst Sørensen, der for nogen Tid siden fik ham anbragt som Skolelærer i Følbye. Men da Amtmand Faye protesterede mod denne Ansættelse, blev Sagen indanket for Cancelliet, og Propheten, afsat igien, til stor Sorg for alle hans sjælesyge Companer. Da Hr. Kold saaledes befinder sig fri som Fuglen paa Taget, kan han nu som et Fredens Sendebud vandre omkring, for at opføre andægtige Commedier. Saaledes vil man vide, at Hr. Kold (tilligemed Apostelen Peder fra Viisdommens Sæde i Thy) skal incognito have været tilstede ved Sallingsund paa den Dag, da man der fiskede den store Mængde Sild, og at Fiskerne maae tilskrive ham deres særdeles lykkelige Fangst, da man efter Forlydende paa hans Ord udkastede Garnet, uagtet man tilforn havde arbeidet den ganske Dag og Jn(Af Rand. Av.) tet faaet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-03-06
J Roeskilde Avis ønskes det Spørgsmaal besvaret af en lovkyndig Mand, hvad Straf den paadrager sig, som stiæler en Skrædder, J Bregninge, hvor Præsten forleden endte paa en saa sørgelig Maade, har der i 10 Aar været 5. Præster: Øvre, Fischer, Waarsøe, Hansen og Sinding. Det store Kald skal allerede igjen være søgt af Mange. Præstegaardens Beliggenhed skal være saa usund, at Fremmede kun i kort Tid kunne friste Livet der. Men Pastoratet har henved 800 Tdr. Hartkorn. Det trækker, (Medeelt til Aarh. Av.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-03-06
Hans Maj. Kongen har under 17de Februar d. A. allernaadigst udnævnt Sognefoged og Lægdsmand P. Johansen af Munkebjergbye, til Dannebrogsmand.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-03-06
Som vi senere have bragt i Erfaring skal Rygtet om at Handelshuset Tutein & Comp. i Kjøbenhavn som fallit havde opgivet sit Boe til Skifterettens Behandling, ikke være grundet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-03-06
Blandet. Det franske Deputeretkammer tæller blandt dets Medlemmer; en Hertug, 10 Marquier; 32 Grever; 9 Vicomts; 27 Baroner og 75 som har det lille Ord von foran deres Navne. Desforuden tæller man 4 Storkors; 15 Storofficerer; 32 Commandeurer; 62 Officerer og 171 Riddere af Æreslegionen. 12 Deputerede bære Juli Korset: 4 Deputerede beklæde meere end 3 Embeder; 50 beklæde 3, 178 beklæde 2; 172 kuns 1 Embede. Kun 53 Deputerede have hverken Titler, Ordner eller Embeder. 183 trække Løn for deres Embeder, 211 tjene gratis. Abbee de Epeels hundrede og femogtyveaarige Fødselsdag blev nylig feiret ved et stort Gilde i Paris af alle derværende Døvstumme, foruden en Mængde Statsmænd, Lærde og Konstnere. Præsidenten holdt ved Hjelp af Tegn en Tale, som flere Gange blev afbrudt ved Tilhørernes (skuernes) Bifald. Hr. Eugene de Monglave, altidværende Secretair ved det historiske Jnstitut, oplæste derpaa denne Tale for de talende Gjester. Underholdningen var almindelig og Enthusiasmen steg til det Høieste, da Præsidenten gjorde det Forslag, at lade præge i Selskabets Navn en Erindringsmedaille om det første lignende Banket i Aaret 1834.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-03-06
J de preussiske Stater feires for Tiden det noksom bekjendte Opraab mod Franskmændene 1813 den 3die Februar. Jndeværende Aars Festdag blev den 25de især celebreret af hiin forsvundne Tids Veteraner, der alle bære Jernkors (Talen skal være om ogsaa at stifte en lignende Decoration for dem, der ikke den Gang toge Deel i den saakaldte Frihedskamp.) Som Mærkeligheder anføres, at man ved denne Fest i Naumburg bemærkede den gamle "Turnmeister Jahn; i Cøln den forhenværende Digter til begeistrede Frihedssange, Ernst Moritz Arndt, der ved Festmaaltidet udbragte følgende Togst: For det første Tak! for det andet: tro Hjerter! og for det tredie, at Næverne vedblive at være som Hjerterne, Thi næst efter de svenske Ræver ere de tydske de bedste.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-03-06
En Godseier Hr. Brieger i Lossen i Schlesien har nylig foranstaltet en Klapjagt, ved hvilken blev skudt 1454 Harer af 70 Skytter.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-03-06
En Skolemester i Nærheden af London bekjendt gjorde for kort siden, at han to Gange ugentlig, nemlig hver Tirsdag og Torsdag vilde holde Søndagsskole.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-03-06
Skibsefterretninger. Under 6te f. M. er Nedenstaaende bekjendtgjort i Stralsund: Efter flere anstillede Undersøgelser er det lykkedes at finde den for Skibsfarten ved den Jasmundske Kyst paa Ryggen, ved det saakaldte Kolliker Ort, saa farligt beliggende Steen, som i nogle gamle Søkort er anført under Navnet "Hirsekorn." Denne Steen, der ligger ikkun 8 Fod under Vandet, medens der rundt omkring den er 24 Rhinlandske Fod dybt, skal betegnes med et Sømærke. Da det imidlertid er muligt, at dette Sømærke kan drive bort med Storm, og Stenen da en tidlang vilde være uden Mærke, tilkjendegives herved, at den ligger i følgende Retning: 220 Favne eller 2 1/2 Kabellængde fra Kolliker Strand i Retning O. N. Fra Kongestolen St. 3/4 S. efter Compasset. Fra Trippen=Ort Nr. 1/2 Og, og fra Peert R. 1/2 O. – Kjøbenhavn den 2den Marts. Jfølge Brev fra Helsingør idag er Jsen brudt op nordenfor Kronborg, og Skibe fra Kattegattet ville uden stor Vanskelighed kunne blive indisede til Havnen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-03-06
Ledige Embeder. Districtschirurgicatet i Sæby.