Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-05-20
Blandede Efterretninger. J London er i Aaret 1821 udkommet Views of Society &c., eller Udsigt over Selskabet og Sæderne i de forenede Stater, i en Række af Breve, skrevne i 1818, 1819 og 1820 af en Engellænder. Forf. beretter, at han fandt mange Misfornøiede blandt Colonisterne i Øvre Canada. Det synes, at de Nyankommende bleve sendte langt ind i Landet og komme til at boe saa fjernt fra hverandre, at de lide meget ved deres Adskilthed fra hverandre. Dette er de arme irlandske Udvandreres Lod, der ankomme i Skarer og næsten nogne, og uden at eie en Skilling. Den blotte Reise allene er en frygtelig Prøve. De sammenstuves saa meget og fødes saa slet, at ofte en Fjerde ja endog Trediedeel døer underveis. For at gjøre sig et Begreb om, hvor meget disse Skarer af halvnogne Ulykkelige lide, maa man betænke, at Canada er et fandt Sibirien fra Høstens Udgang af. Det ofte uundgaaelige lange Ophold i Stæderne nedslaaer et stort Antals Mod, og dræber Adskillige. Jordeierne trøste dem paa det bedste; men mange af dem kaste sig ind i de forenede Stater, og maa leve af Staten Newyorks Fattigvæsen. Efter uhørte Møisommeligheder og Lidelser ankomme de endeligen til en Hytte i Ørken, med alle de Onder og Mangler, som ere et Polarclimat egne. - Af de forenede Staters Regjering leverer Forf. følgende Malerie: "de tredive Aar af Europas Uroligheder har America fuldkommet sin Regjering, udrøddet Fordomme, overvundet sine indvortes Fiender, beriget sit Skatkammer, betalt sin Gield, forbedret sine Love, rettet sin Politik, og sikkret den Frihed, som det har kjøbt med sit Blod. Det har oprettet Skoler i Mængde, opdyrket Ørkener, skabt Midler til indenlandsk Skibsfart, og til det Trefoldige forøget en Befolkning, som lyder dets Love. Man maa ikke søge Geniets Frembringelser hos Amerikanerne i deres Bibliothekers Boghylder, deres Indretninger og deres Love ere deres Arbeider. De have sat Alting i Værk, og Nationalvelstanden siger Alt. Deres Politik er ikke theoretiske Statsmænds, men de ledes af en fast og sund Dømmekraft. Deres Soldater ere ikke Erobrere, men de ere Borgere og uovervindelige hos sig selv. Deres Philosopher ere ikke gode Raisonneurer, men vise Lovgivere. Udlændingerne høre ikke tale om deres Værket, men deres Land høster Frugterne af deres Arbeider: alle gode Hoveder, alle senefulde Arme ere Fædrenelandet helligede. Et Folk, der aflægger saadanne Prøver paa Forstand, bør være fritaget for at forsyne Boghandelen." Aaret 1819 var i Jtalien især rigt paa nye Oplag af mangehaande ascetiske og christelig moralske Skrifter og Andagtsbøger. De falholdes især i Mailland, hvor meer end eet Trykkerie hele Aaret igjennem er sysselsat med at gjenoplægge de samme religiøse Bøger, og denne Afsætning udgjør en betydelig Handelsgreen. Allene de i de lombardiske Provindser, ny oplagte ascetiske Skrifter, store og smaa tilsammentagne, beløbe aarligen sig til 500,000. Af 200 saadanne, aarligen nytrykte Skrifter, gjøres aldrig mindre Oplag end 1000 Exemplarer, og af flere end 50 endog 5 til 6000 Exempl. Af Giornata Christiana i 18vo f. Ex., som næsten i alle Dele af det Lombardisk Venetianske Kongerige uophørligen gjøres nye Oplag af, sælges i det mindste hvert Aar 20,000 Exemplarer. Af en Ex Nonne, Moder Lomenes Giornale di und an ma christiana &c., er allerede foranstaltet det 8de Oplag, hver paa 6000 Exempl.