JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1836-11-22
Tyrkiet. Den engelske Minister arbeider med een af Porten udnævnt Commissair paa Grundlaget til en i alle europæiske Nationers Jnteresse afsluttende Handelstractat med Porten, ifølge hvilken alle Monopoler, som denne eller hiin Nation maatte være i Besiddelse af, skulle ophøre. Paa samme Tid har den russiske Minister overleveret Diplomaterne i Constantinopel et Circulaire til videre Offentliggjørelse for dalle Franker, ved hvilket det forbydes alle Skibe, for at forebygge Pestens Udbredelse, at anløbe de østlige Havne i det sorte Hav, med Undtagelse af Anapa og Redoute Kale. Skjøndt den i hele Tyrkiet heftigt rasende Pest, synes at retfærdiggjøre denne Forholdsregel, have dog baade Englands og Frankrigs Gesandte heftigt protesteret imod den, da de sansee Hovedhensigten at være en Blokade af Circassiens Kyster, for at hindre Tilførsel af Vaaben og Munition til de derværende Jnsurgenter. Den russiske Minister erklærer imidlertid Circulairets Forskrifter for gyldige og skal heri bepraabe sig paa, at Lord Durham i Petersborg selv har erkjendt den russiske Regjerings Ret til dette Skridt.
Aalborg Stiftstidende, 1836-11-22
En fra Alexandrien indtruffen Efterretning, ifølge hvilken Vicekongen, paa den engelske Consuls Forestillinger, har ophævet de Begunstigelser for russiske Undersaatter, som disse, fremfor andre Nationer, ere i Besiddelse af, gjør stor Opsigt og er Gienstanden for alle Samtaler i Peras Circier.
Aalborg Stiftstidende, 1836-11-22
Forholdene i Norge (fortsat. Man har i Stockholm været meget utilfreds over, at Normændene stedse festligholde den 17de Mai til Minde om deres constitutionelle Forfatning. J Taler og Proclamationer, som udkomme der, betegnes ofte Forhandlingerne paa Eidsvold 1814 som gen overilet Beraadslagning, som, gen betænksomhed. Man vil i Stockholm alene have Æren og Takken for den norske Statsforfatning, men Normændene paastaae, at de selv have givet sig deres Grundlov og ikke modtaget den som nogen Naadegave. Nylig (26de September 1836) har man i Stockholm kundgjort et vidtløftigt Raisonnement i Anledning af den af Rigsretten over Statsminister Løvenskjold fældede Dom, i hvilken der gjordes Paastand paa, at Forholdene mellem Sverrig og Norge bør bedømmes efter Kieler=Tractaten, imedens dog Sverrig ifølge Conventionen i Moss og den imellem begge Riger sluttede og som Grundlov antagne Rigsact udtrykkelig har anerkjendt Norges Selvstændighed. Carl Johans Proclamation til Normændene under hans Feltog mod Norge 1814 og nogle Taler af og til Deputationer fra samme Tidspunct, tilligemed flere historiske Actstykker, der nu forTiden ei kunne have anden Betydning eller Vigtighed, en at kalde Forholdene paa den Tid Kieler=Tractaten blev afsluttet, tilbage i Erindringen, ere nylig blevne aftrykte i Stock holmer=Tidender. Hvortil nu alt dette -Med det sidste norske Storting var man i Stockholm saa misfornøiet, at man opløste det, endnu inden Budgettet var bevilget. Dog er Nationen i det Hele, efter alt, hvad man har kunnet slutte af offentlige og private Yttringer (?) til freds med Stortinget. At Dette forsvarede sig mod de mod det fremførte Beskyldninger, og at Odelstinget indstævnede Statsminister Løvenskjold for Rigsretten, fordi han ikke havde protesteret mod hiin Beslutning, saavelsom at Rigsretten dømte ham, dog kun til den mildeste Straf, dette tilsammen har fremkaldt al den Vrede og al den Regn af Utilfredsheds-Attringer, som man har læst i den svenske Minerva" og andre svenske Blade, saavelsom i Stockholmer-Breve til fremmed europæiske Tidender. Det yndede svenske Oppositionsblad Aftonbladet har dog herfra gjort en hæderlig Undtagelse. Betænksomhed, Maadehold og Caracteerfasthed forlade ikke Norges ædle Bjergboere, med udholdende Flid søge de at tilegne sig det øvrige Europas Civilisation og at drag Fordele af Videnskabers og Kunsters Fremskridt. Til Gjengjæld for, hvad de saaledes af de sydligere Lande lære, haabe de at give dem Exempel paa et lidet og jevnt Bjergfolk som, uden ubeskedne eller anarkiske Fordringer, vil søge at nyde og opretholde i Eendrægtighed, Fred og Orden den frie ste monarkiske Statsforfatning, ved hvilken det har grundet den Lykke, som vi under Guds naadige Bistand ønske fremdeles Varighed og Fremgang. - Saavidt Stemmen om Forholdene i Norge i Neue=Zeitung". En anden om samme Gienstand, een af Øieblikkets interessanteste, som har en dansk Journalist til Forfatter, skal vort næste Nr. meddeele.
Aalborg Stiftstidende, 1836-11-22
Blandede Efterretninger. Kong Otto af Grækenland ventedes den 17de paa sin Reise til Oldenburg i Bremen. Han reiser incognito under Navn af Greve af Missolunghi. J hans Følge befinde sig Hofmarschal Greve af Sparta, Grev Miaulis, Cabinetsreferent Lehmejer og Livlæge Widmer. Hans Reise til Oldenburg gjælder, som bekjendt, hans Formæling. Den Lufthallon med hvilken de 3 engelske Reisende den 8de indtraf i Egnen af Weilburg har 32 Alen i Gjennemsnit og er beklædt med sort og guult Taft. Gondolen er af Spanskrør, overtrukken med Silke af de storbrittanniske Nationalfarver og har Plads til 16 Personer. De dristig Reisende benævnes nu at være den bekjendte Green, Lor S...... og en engelsk Marinecapitain, hvilken sidste befinder sig upasselig af Forkjølelse. Kulden var nemlig i det høiere Regioner overordentlig streng; de Reisende havde forsynet sig, med ulædsket Kalk, hvorpaa de gjøde Spiritus, hvilket forskaffede dem et, skjøndt ringe, Varmemiddel. Gondolen var ialt ladet med 16 Centner.
Aalborg Stiftstidende, 1836-11-22
Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1836-11-22
J Rendsborger Ugeblad har Censor, ifølge en i Kieler, Correspobl. indført Skrivelse, strøget en lille aldeles uskyldig Anmeldelse af det Schleemullerske Skuespillerselskabs daarlige Præstationer. - Det over Skrævet, gaaer, staaer der i Kjærlighed uden Strømper. (Veile Av.)
Aalborg Stiftstidende, 1836-11-22
Fra Altona berettes den 14de D., at man nu har anstillet det første Forsøg med den ny indrettede Telegraph til Hamborg, og at det er lykkedes meget vel. Telegraphensk arbeidede meget hurtig; Signalerne vare, uagtet det taagede Veir, tydeligen at see ved Hjælp af Kikkerter.
Aalborg Stiftstidende, 1836-11-22
Ved en Landmilice-Session her i Jylland skal i dennes Tid være bleven opdaget et af tvende Underofficerer begaaet grovt Bedrageri, idet de foregav at kunne sælge Bønderne Frilodder for 10 Specier Stykket; dog, meget viseligt, medden udtrykkelige betingelse fra Sælgernes Side, at Kjøberne først skulde betale, naar de virkelig havde faaet deres Frilodder. Den Bondekarl, som nu, efterat have indgaaet en saadan Accord, ved Sessionen tilfældigviis trak Frilod, hos ham indfandt Skiælmerne sig siden og affordrede ham den betingede betaling for deres foregivne Bistand. En fornuftig Mand (en Sognefoged), der var tilstede ved en saadan Udbetaling, skal have taget Vidner paa det Passerede og anmeldt det ved Sessionen. Man har lagt Mærke til, at der iblandt de 481 Personer, som ere blevne benaadede med Rangtitler eller Hæderstegn i Anledning af sidste kirkelige Jubelfest, ikke findes en eeneste geistlig Embedsmand i hele Ribe, Stift.
Aalborg Stiftstidende, 1836-11-22
J Landsbyen Paarup, 1/2 Miil fra Odense, blev i Løverdags Formiddag en af de bedste Gaarde lagt i Aske. Ilden, som formodes at være paasat, opkom i Tørvehuset. 6 Vogne, en Deel af Jndboet og al den inddavlede Sæd blevet Rov for Luerne; Creaturerne derimod reddedes.
Aalborg Stiftstidende, 1836-11-22
Den lille Caroline Rosenbusch blev i Fredags i Aarhuus fremkaldt for sit beundringsværdige Commediespil.
Aalborg Stiftstidende, 1836-11-22
Paa Brattens Forstrand ved Østkysten en Miil norden for Frederikshavn er den 9de d. M. inddreven en liden Flaske med en Seddeel af følgende Jndhold: "Ved at synke i Nordsøen i en svær Storm skrives dette til Efterretning! for Rhederne, da der ingen Redning for os er at see. Brig, gen 7de 6 Sødskende i Nordsøen, den 4de August 1836. F. Nielsen, Skibscapitain.
Aalborg Stiftstidende, 1836-11-22
Skibet, Caledonial, Skipper Møller, af Aalborg, skulde den 14de Octbr. fra Baltimore afgaae til Antverpen.
Aalborg Stiftstidende, 1836-11-22
Frederikshavns Skibsliste. Jndk. D. 18de Novbr.: H. Madsen f. Amsterd., best. t. Nyborg, ball. S. Jespersen f. Flensb. m. Stykg. D. 19de J. F. G. Schutt f. Remcastle, best. t. Greifswalde m. Steenk- Udg. D. 15de: Søren Olsen f. Randers t. Grimstad.
Aalborg Stiftstidende, 1836-11-22
Hals Skibsliste. Jndk. D. 18de Nybr. B. Bach f. Horsens m. Træl. M. Bang f. Halmstad m. Træl. D. 20de. J. Holm f. Kbh. m. Stykg. C. Christensen f. Asaa m. Brænde. P. T. Madsen f. Christiania, ball. - Udg. D. 20de : A. Albrethsen t. Mar stal, N. Jensen, R. Willadsen, N. F. Larsen, og d. 21de : C. Nielsen t. Rudk.; Alle ball. J. Ottesen t. Kbh. m. Byg. W. Jacobsen t. Kiel m. Havre. J. Christensen indk. d. 18de).
Aalborg Stiftstidende, 1836-11-22
Bekjendtgjörelser. For en duelig Avlsforvalter vil, til 1ste Mai 1837, blive en Tjeneste at erholde paa en af Jyllands større Gaarde. De som attraae denne Tjeneste, ville behage at henvende dem til Forpagter Hjort ved Lindenborg. 2400 Rbd. rede Sølv, af Aalborg Kjøbstæds Fattigvæsens Midler, kunne erholdes tillaans i anstundende 11te December Termin dette Aar, imod anordningsmæssig Sikkerhed. Vedkommende ville behagelig herom henvende sig ti Fattigvæsenets Casserer, Procurator Davidsen.
Aalborg Stiftstidende, 1836-11-22
Chocolade, udarbeidet til den fuldkomneste Fiinhed i lukkede Maskiner i V. Chr. Deichmann, Bamp=Chocolade=Fabrik ved Kjöbenhavn, budsælges til Fabrikpriser hos Hr. Karup i Frederikshavn, Hr. S. C. Höeke i Hjørring. og i Boutiken i Th. v. Spreckelsens Gaard i Aalborg.
Aalborg Stiftstidende, 1836-11-22
Fremmed Ordbog. Af J. Badens Ordbog over fremmede Ord er et af1 Professor L. Meyer aldeles omarbeidet og forbedres Oplag under Pressen, som vil udkomme i den første Halvdeel af næste Aar.
Aalborg Stiftstidende, 1836-11-22
Kjøbenhavn d. 1 Novbr. 1836.
Aalborg Stiftstidende, 1836-11-22
Brummerske Boghandel. Ba. . I. Aal. Manufactur-Udsalg i Hjørring hos Fra Green. leg tager mig den Frihed at bekjendtgjöre mine ærede Venner og Bekjendte, saavel uden som indenbyes, at min Boutik er bleven forsynet med nye velassorterede Manufactur-Varer, saasom : kjöbenhavnske Bomuldstøier, Sirtser, Flanel, tærnede og andre Merinos, Corset-Dreil, alle Slags Flors-, Silke-, Uldne-, Bomuld- og andre Törklæder, alle Slags hvide Varer, Silke og Flors-Baand m. m., som til denne Handel henhører, og som Alt udsælges til de meest billige Priser. ærbødigst K. I. Kalmer.
Aalborg Stiftstidende, 1836-11-22
Formedelst anden Bestemmelse agter jeg Undertegnede, underhaanden at bortsælge min iboende Gaard, Strand gaarden kaldet, som ligger en Fjerdingvei fra Hats- og har et Areal af circa 81 Tønder Land, Ager og Eng, Hede, og Mose. Paa Eiendommen kan holdes 6 Køer, 2 Heste og 12 a 14 Faar. Den har et betydeligt Bund garns=Fiskeri og Aale=Stader m. m. Bygningerne ere gode og indrettede for en honnet Familie. Dens kongelige Afgifter ere kun 2 Rbd. Lysthavende indbydes snarest muligt. Strandgaarden, den 16de Novbr. 1836. A. Kaas.
Aalborg Stiftstidende, 1836-11-22
Skipper Peder Bruun afgaaer til Kjøbenhavn med det Første og medtager Passagerer og Fragtgods. ved Toldboden.
Aalborg Stiftstidende, 1836-11-22
Skipper L. Risted afseiler i denne Uge til Aarhuus og medtager Fragtgods.
Aalborg Stiftstidende, 1836-11-22
Fjerde Classe. Nr. 2 S. til Documenter efter Stempletpapirs Forordningens 85 Litra b. 10 Rigsbankskilling Sølv. Schifter. 1836. Falkenskjold. Johan Christian Heiberg, kongelig Majestæts Byfoged og Byskriver i Sædy Kjøbstad og Herredsfoged og Herredsskriver i Dronninglund Herred, Gjør vitterligt: at efter Begjæring af Huusmand Rasmus Pedersen af Sønderkjer, i Ulsted, Sogn, i Kjær Herred, Aalborg Amt, og i Medfør af en dam, under 30te Juli d. A., allernaadigst meddeelt Bevilling, indstævnes herved, med Aar og Dags Varsel, Jhændehaveren af en af bemeldte Rasmus Pedersen, til Viinhandler Simoni i Aalborg, under 16de September, 1824 udstedt, og den 17de Marts 1825, inden forrige Vorglum Jerslev Herreders Ret, tinglæst Panteobligation, stor 200 Rbd. Sedler, med første Prioritets Panteret i Debitors dengang eiende, i Dronninglund Sogn, Hjørring Amt, paa Asbekholt, beliggende Sted, med Bygninger og tilhørende Eiendomme, Parcellerne Nr. 41, 55 og 56, af Dronninglund ufri Hovedgaardstaxt, alle af Hartkorn 1 Tønde 1 Skjeppe 1 Album, samt Stedets høstede og uhøstede Avl og Afgrøde - hvilket Pantebrevaf Debitor forlængst skal være indfriet, men, uden at være udslettet af Pantebogen, hvor det er aabenstaaende, for ham forkommet - til at møde inden Dronninglunds Herreds Ret, som holdes paa Raadstuen i Sæby Kjøbstad, den første Torsdag i April Maaned 1838, om Formiddagen Klokken 10, for der og da, naar Sagen foretages, med ovenbenævnte Panteobligation at fremkomme og sin Udkomst til samme at beviisliggjøre, da Citanten ellers, i Mangel heraf, overeensstemmende med forberørte Bevilling, vil paastaae og forvente indbemeldte Panteobligation ved Rettens Dom mortificeret. Forelæggelse og Lav dag er afskaffet ved Forordningen af 3die Juni 1796. Til Bekræftelse under min Haand og Embedssegl. Sæby, den 11te November 1836. Heiberg. (L. S.)
Aalborg Stiftstidende, 1836-11-22
Ved Proclama, som vil blive læst inden Nykjøbing Bytingsret den 19de Dennes, og inden den kongelige Lands=Over=Ret i Viborg den 28de næstefter, indkaldes med 12 Ugers Varsel Alle og Enhver, der formene sig at have nogen Fordring i afgangne Kjøbmand Christen Brix's Stervbo heraf Byen, til for mig, som Skifteforvalter, at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Nykjøbing paa Morsø, den 15de Novbr. 1836. Rummelhoff.
Aalborg Stiftstidende, 1836-11-22
Efter Begjæring af Enkemadame Bock, født Reiersen, blive efterskrevne, hendes afdøde Mand og hende tilhørende Eiendomme, som ere beliggende 3/4 Miil fra Aalborg Kjøbstæd, nemlig: 1) Vissegaard, af Ager og Engs Hartkorn 7 Tdr. 21. Skpr. 1 Fdkr. 2 4/5 Alb. 2) Af Vesterladegaards Jorder Kjettrup Eng og det vestre Reb i Guldbek Hede, Hartkorn, fri Hovedgaardstaxt, 4 Tdr. 3 Skpr. 3 Fdkr. 1 1 Alb. 3) Den saakaldte Borgemester=Eng, ufri Hartkorn 7 Skpr. 2) En Parcel paa Gug Mark. Hartkorn 2 Tdr. 5 Skp. 2 Fdkr. 2 Alb. 5) En Ditto sammesteds. Hartkorn 1 Fdkr. 1 Alb. 6) En Huuslod sammesteds. Hartkorn 1 Skp. 1 1/2 Alb. 7) En Parcel paa Visse Mark. Hartkorn 3 Skpr., og 8) Rettighed i Lyngholmen under Skaldborg til aarliAfgift 2 Rbd. 3 Mk. 6 s. Sølv. bortsolgte ved Auction, om nogenlunde antageligt Bu skeer. Hvilken Auction afholdes paa Vissegaard, Fredage den 16de Decbr. næstkommende, Kl. 10 Formiddag. Samtlige disse Eiendomme udgjøre et Areal af circa 160 Tønder Agerland, 150 Tønder Eng og Tørvejord og 80 Tønder Hede. Under Gaarden ere 2de Afbyggerhuse og et bekjendt ypperligt Kalkværk med en Ovn til 300 Tønder, og en uopskjærlig Torvemose tæt ved Værket. 7 Tønder Land er besaaet med Raps, hvortil de betydelige Eng og Kjær-Jorder, der deels nylig ere opbrudte, deels groftede, fortrinlig egne sig. En ene afgive omtrent 200 Læ Hø aarlig. Bygningerne erog gode og vel vedligeholdte Conditionerne, ifølge hvilke en betydelig Deel af Kjøbesummen kan blive indestaaende i Eiendommene, ere forinden Auctionen til Eftersyn paa selve Gaarden. Nibe, den 10de November 1836. Lynge.
Aalborg Stiftstidende, 1836-11-22
Placat. Jfølge vedtagen Bestemmelse i Stervboet efter afgangne Kjøbmand Christen Brix heraf Byeen, bliver Boets faste Eiendomme, nemlig: 1. Gaarden Nr. 97, beliggende paa denne Byes Østergade, med tilhørende have og Eng, 2. 4 Agre paa Fædumfald i Jndmarken og 3. 3 Skjelholmagre ibd., hopraabte ved offentlig Auction til absolut Bortsælgelse: Mandagen den 19de December førstkommende, - 2den Januar 1837, samt - 16de f. Maaned, hver Dags Formiddag Klokken 10. De 2 første Auctioner, afholdes paa Raadstuen og den 3die i Stervbostedet. Conditioner og øvrige Eiendommen vedkommende Doscumenter, der paa Auctionsstedet blive bekjendtgjorte, ere forinden til Eftersyn paa Undertegnedes Contoir, og tjener denne Bekjendtgjørelse til alle Vedkommendes Efterretning, i Overeensstemmelse med Placaten 22de April Nykjøbing paa Morsø, den 15de Novbr. 1836. Rummelhoff.
Aalborg Stiftstidende, 1836-11-22
Da Skipper Lousens Enke, Johanne Pedersdatter, er ved Døden afgaaet og hendes Bo taget un Behandling af undertegnede Skifteret, bliver herved, efter Bestemmelserne i Placaten af 26de October 1792, indkaldt Enhver, som maatte formene hos hende at have No liget tilgode, til inden 12 Uger at anmelde og bevise saadant Krav. Skifteretten i Aalborg, den 18de November 1836. Schmidt. Wolfferdt.
Aalborg Stiftstidende, 1836-11-22
Fredagen den 25de Dennes, om Formiddagen Kl. 10, lader Enkemadame Kieldberg, i Consul Wibroes i Gaard ved Stranden her i Byen, ved Auction bortsælge en Deel Bohave, bestaaende i grove Sengeklæder og Lagner, Brændeviins=Inventarium af Kar, Ankere, 2de Kobber=Kjedler med Hatte og Maskiner, en Rulle, en Kobber Sprøite med Slange, især anvendelig paa en Herregaard, Borde, Skabe, Bænke m.m. Hvilket herved bekjendtgjøres. Aalborg, den 18de Novbr. 1836. Schmidt.
Aalborg Stiftstidende, 1836-11-24
Frankrig.
Aalborg Stiftstidende, 1836-11-24
De om den unge Buonapartes senere Skjæbne meddeelte Efterretninger bekræftes nu ved en officiel Artikel i Moniteuren, hvor det hedder, at han er bleven ført bort fra Fængslet i Strasburg for paa et, Staten tilhørende, Skib, at transporteres til Amerika. Jour. d. Deb. føier til, at det har sin Rigtighed, at han har opholdt sig nogle Timer om Natten paa sin Gjennemreise i Præfecturhotellet i Paris. Samtalen mellem ham, Jndenrigsministeren og Præfecten skal have været meget venskabelig, da Prindsen strax var villig til at give det ham affordrede Æresord paa, at han vilde afholde sig fra lignende Forsøg i Fremtiden. Efter at have modtaget denne Forsikkring drak man i al Venskabelig hed paa hans lykkelige Reise. Hans Moder skal allerede igjen have forladt Frankrig og begiver sig tilbage til Schweitz. Nogle ville vide, at ogsaa hun har maattet forpligte sig til, inden en vis given Frist, at begive sig tilbage til Amerika. Prindsen skal være vedbleven den Paastand, at de øvrige Deeltagere i Complottet, af hvilke man daglig synes at opdage flere ene og alene have ladet sig forlede af ham. Man er almindelig af den Formening, at de ville blive benaadede af Kongen, om ogsaa Assiceretten dømmer dem til Døden, og efter den Procedure man har brugt mod Prindsen, kan derom en saadan Benaadning vel neppe være nogen Tvivl.
Aalborg Stiftstidende, 1836-11-24
Oberst Vandrey maa imidlertid ikke have fæstet sit Haab dertil, hvis det medfører Sandhed, hvad der almindelig fortælles i Paris, at han har skudt sig. Hvorledes han, som Arrestant, er kommen til en ladt Pistol, er imidlertid noget gaadefuldt. - Efter en af Parises Journaler skal en General, som er Medlem af Pairskammeret, have opdaget Regjeringen, at ogsaa han befandt sig blandt dem, som havde været opfordrede til Deeltagelse i Complottet. En lang Artikel i J. d. Deb. om det nu afgjorte Schweitzeranliggende synes at hentyde paa, at Regjeringen nu, efterate Hertugen af Montebello har erholdt den forlangte Fyldestgjørelse, slet ikke er findet at kalde ham tilbage fra sin Post. Efterretningerne over Paris fra Spanien ere, i det Hele, ubetydelige. Hr. Arguelles er Præses i den Committe, som skal befatte sig med at revidere Constitutionen. Mansk mener, at den Belgiske vil blive taget til Mønster. - En Hr. Argumora havde foreslaaet Cortes, at erklære General Ro til Nationer. men da dette den anden Læsning blev forkastet, turde Rodil dog maaske beholde Commandoen. Nogle af Madrids Journaler nævne i imidlertid General Narvaes som hans Efterfølger. Rodilhar indmeldt, at han har slaaet en Deel af Gomets Aruriergarde, men slige Efterretninger vil man først see bekræftede.
Aalborg Stiftstidende, 1836-11-24
Østerrig. Om Carl den 10des sidste Dieblikke har man fra trahværdig Kilde Følgende: "Han havde, i en Art Anelse, kunsugjerne givet sit Minde til at reise til Görtz, og endnu underveis yttret det Ønske, at forblive i Linz, men hans Spigerdatters, Hertuginden af Angoulemmes, Bønner, dem han sjeldent havde kunne modstaae, formaaede ham til at fortsætte Reisen. Den blev heldigt tilbagelagt, og de faa Dage, han endnu levede, fandt Kongen Opholdet i Görtz efter sit Ønske. Den 4de Novbr. festligholdtes hans Navnedag i hans Familiekreds. Han var ved Taffelet vel og munter, og Jngen anede, at hans Time havde slaaet. Om Aftenen følte han sig mindre vel og om Natten indfandt Brækninger, med andre Tegn til Cholera, sig. Man blev imidlertid Herre over dette Anfald, men det efterlod en Svækkelse, som gjorde Ende paa Kongens Liv, af hvilket han udtraadte uden nogen egentlig Dødskamp. Om Morgenen Kl. 1 den 6te Novbr. som van hen i den ulykkelige Fyrstinde Arme, som har seet en konge, hendes Fader, og en Dronning, hendes Moder, bestige Skaffettet, seet en Broder døe i Fængslet og allerede selv har lukket 2 Kongers Øine. Saasnart Liget er bisat, forlader den Bourbonske Familie Gortz og vender formodentlig tilbage til Prag, hvorhen den, ved den østerrigske Kammerherre, Grev Witgenstein, som Afsending fra Keiseren, er indbuden til atter at tage sin Bopæl.
Aalborg Stiftstidende, 1836-11-24
Portugal. Efter at flere af de franske Journaler havde indeholdt Efterretning om en i Lissabon udbrudt Contra=Revolution, uden sat de ministerielle Blade omtalte denne Begivenhed med et Ord, bringer nu den sidste Post fra Paris forsaavidt Bekræftelse derpaa, som J. d. Deb. meddeler, at Dronningen, ledsaget af de gamle Ministre, Saldanha, Carvalho og Marquien af Palmella, havde begivet sig til Belem og den lerklæret, at hun ikke længere anerkjendte Constitutionen af 1820, men agtede atter at gjøre D. Pedros Charte gjældende. Den engelske Flaade gjorde ikke mindste Demonstration og Folket forholdt sig aldeles roligt.
Aalborg Stiftstidende, 1836-11-24
Norge. Partierne i Norge og Den Constitutionelle.
Aalborg Stiftstidende, 1836-11-24
(Af Søndagen.)
Aalborg Stiftstidende, 1836-11-24
Det var en mærkelig Tid, da Norge ved dets politiske Adskillelse fra Danmark erholdt den Forfatning, der siden har gjort det saa frit og lykkeligt. Det var naturligt, at det Nyes Forhold til det Gamle maatte bedømmes forskielligt, det var naturligt, at den nye Forfatning, der lige kraftigt greb ind i Folkets materielle og aandelige Liv, maatte bære baade gode og onde Frugter. Der vare altsaa Elementer nok til forskjellige Partier, - og disse udebleve heller ikke. Paa den ene Side yttrede sig Vedhængen ved deGamle, Kjærlighed til det gamle Dynasti og det gamle Broderfolk, Anerkiendelse af den hidtil bestaaende Forenings Goder. Man kunde vel ikke oversee, at Norge stundom havde været stedmoderlig behandlet, men man vidste og, at ingen Regjering er fuldkommen, at den danske Regjerings Villie i det Hele taget havde været god, og - at man i et hvert Tilfælde ikke bør tillægge Folkene de Handlinger, der udgaae fra Regjeringerne og hvorover man troer at kunne beklage sig. Med Rette harmedes derfor den meere veltænkende Deel af den norske Nation over den frække Haan og den lumpe Bagvaskelse, som paa den anden Side overalt lode sig høre fra det modsatte, saakaldte antidanske Parti. - Hvo tænker ikke her paa den forvovne Sjællandsfar" af Vessel, som paa en lang Distant, raabt Bæel til Grenaderen Neppe var den gamle Regjering, borte, for man med vilde Brøl forhaanede den. Jngen, Bagvaskelse var saa dum eller saa nederdrægtig, at den jo fandt sit Publicum; jo mere man rev ned paa den danske Regjering eller det danske Folk, jo bedre Normand var man Overalt hørte man tale om den forrige Fornedrelsestilstand, om de lidte Undertrykkelser, og Fanatismen gik saa vidt, at man aldeles oversaae, hvor meget man derved nedsatte sig selv.