Berlingske Tidende, 1777-02-01
For Hof Fartøyerne Den ottende Afdeeling beskriver de Svenske Bergverkers Tilstand i Almindelighed. Guldbergverket i Aedelfors har levevet No. 1770 henimod 374, Ad. 1771 omtrænt 1565. 772 henimod 805, 1773 - 840 og 1774 - 546 Ducater Guld, indbringer altsaa ikke Omkostningerne. UdSahla er det riigeste Sølvbergverk, som har indrentet No. 1770, 1743 Mark 1 Lod, Ao. 1771, 1928 Mark. 1 Lod, Ao. 1772, 1725 Mark 6 1/2 Lod, No. 1773. 181, Mark 10 1/2 Lod. Af Blye har Sverrig i Aarene 1769 og 1770 ikkun vundet 9 Skpd., og maae aarlig lade komme fra Engeland omtrænt 960 Skpd. Kobberbergverket ved Fahlun har givet af sig Ao. 1770 ikkun 4441 Skpd. 4 Lpd., 2 Mark, Ao. 1771, 4530 Skpd. 19 Lpd. 19 Mark, Ao. 1772, 4666 Skpd. 16 Lpd. 11 Mark, No. 1773. 4907 Skpd. 6 Lpd. 8 Mark. Fra 1765 til 1768, har man tilberedt 145 Skpd. 9 Lpd. vitriol. Af Allun er ud sort Ao. 1770, 2960 Tønder, No. 1773, 2767 Tønder, No. 1774, 2420 Tønder. Af Stang Jern blive nu ikkun udførte omtrænt 300000 Skpd. hvorfor Fremmede paa Stædet betale 1914750 Rdlr. Hamb. Banco. Den større Udførsel hindres formedelst det Russiske Jern, som er ligesaa tor, og ligesaa let i Priis, som det Svenske, og hvoraf siden 1768 aarlig ere udgaaet af Rusland 270 til 280000 Skpd. Den niende Afdeeling handler om den Nytte, som Sver tig har af sine Skove. No. 1770 beløb Værdien af Harpix og Beeg, Potaske, Aske, Breder, Bielker og Lægter, som blive udførte af Sverrig, sig til 1744132 1/2 Daler S. M. eller 387585 Rdlr. Banco. Udi den tiende Afdeeling handles om Sverrigs Activ= og Passiv=Handel eller dets Ind- og Udførsel. No. 1768 kunde man regne den hee ste Udførsel for 11730998 1/2 Daler S. M. eller 392799. Rdlr. Banco, og Jndførsel for 7605875 Daler S. M., og med Snige Handelen 24 Tønder Guld høyere, saa at Sverrig havde en Over Ballance af 1725123 Daler S. M. ler 575041 Rdlr. Banco. Men siden den Tiid har VexelCoursens Ubestandighed, Fremmedes Deeltagelse i det Ostudiske Handels Selskab, og Udførsel af mange Landets Probucter, som i Stokholm skeer ved Commission, allene til Fremmedes Fordeel, styrtet Sverrig i et Tab, som formolentlig er større, end den forommeldte Fordeel. Den Ost diske Handel giver aarlig til Fordeel omtrænt 1070210 Haler S. M. De tvende Stæder Stockholm og Gother, berg drive næsten den heele Svenske Handel. Den ellevte Afdeeling handler om de Svenske Manufakturer. Man Alte No. 1761 i Sverrig 18600 Manufakturister og Ao. 771 ikkun omtrænt 9000. De Svenske Manufakturer. hve fra 1727 til 1764, forfærdiget Vahre for 104906840. skaller S. M. hvoraf Nationen har fortient 58125114 Daler S. M., men Partiernes Uenighed i Riget har hindret Agerdyrkningens og Manufakturernes Opkomst, samt Rigets indvortes Styrke. Siden 1768 have Manufakturisterne formedelst den lave Vexel Cours og de høye Renter, som de maae give til Banqven for de laante Captaler, forhøyet Prisen paa deres Vahre, men ere dog meestendeels blevne ruinerede, da Snighandelen derimod har tiltager, og enhver bærer paa sit Legeme Tegn til de Svenske Manufakturers Svaghed og Ufuldkommenhed. Den tolvte Afdeeling handler om det Svenske Myndt Vexel- og Gield-Væsen. Jblant de Summer, som fra dette Aarhundredes Begyndelse ere komne til Sverrig, vare Ao. 1727. af Engelske Subsidier 150000 Pd. St. Kong Frederich, har fra Hessen ladet komme 6500000 Rdlr. De Franske Subsidier have fra 1739 i 22 Aar aarlig beløbet sig til 100000 Daler, og fra 1757 til 1761 været i Almindelighed 8 Millioner Livres. Udi Stockholm ere fra 1731 til til 1762 myntede 1518034 1/4 Ducater, 474143 1/4 Species Daler, 431048 1/2 Caroliner, 3570016 1/2 Daler i Sølv Courant Myndt. Kronens Gield var 1770 endda 11737146 Rdlr. Hamb. Banco. Siden Regieringens Forandring i Aaret 1772 har Kongen været betænkt paa, at skaffe Penge. Han har altsaa ikke allene optaget Resten at de 3 Millioner Daler, som Stænderne No. 1769 bevilgede at laane, men og søgt et Laan i Holland af 2 Millioner Gylden. For nu at bringe Specie Penge i Circulation, har man i Aar begyndt at betale Officerernes og de civile Betienteres Gager i Specie Dalere. Man vil indløse Banco Sedlerne, og ikkun lade de paa 100 Daler og derover blive i Cours. Banqven vil betale enhver, som forlanger det for de store Sedler Kobber Plader, og for de smaae, Kobber myndt. Kobber Pladers Udførsel skal herefter ey være betynget med anden Afgift, end den, som svares af almindeligt Kobber. De nye Banco=Sedler skal ikke indrettes paa Kobber Mynt, men paa Banco=Rdlr., og den ringeste være paa 10 Rdlr. Nu cirrulere Banco Bedler for 6 Millioner Rdlr., og man haaber, at sammes Realisation skal kunde iverksættes med 3330000 Rdlr. Banco, i Sølv= og Kobber=Myndt. Altsaa skal maanedlig 180000, følgelig paa et Aars Tiid 2 Millioner Rdlr. Banco myndtes, og man smigrer sig med det Haab at denne Summe, i Forbindelse med det Kobber, som Kronen faaer under Navn af Tiende, skal lade opnaae den forønskte Hensigt. Stats Secretair Lillienkrantz skal have forfattet denne Plan. Men der findes de som dadle samme. Disse nægte, at Banqven er riig, og paastaae derimod, at de Udenlandske i hvis Hænder saamange Actier, saa mange Stats=Comtiors Papierer, jo endog de fleeste store Banco Sedler vare, skal tage deres Capitaler tilbage, saasnart man ved Realisering ikke meere tilstæder dem det Middel, at drage Fordeel af Vexel Coursens Forandringer. De troe og, at forudsee, at Banqvens udtænkte Midler skal give et dødeligt Stød for Nationens Credit. AverAVERIISSENTS.