JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1680-11-01
Den 3 aff den 18 Octobris er en Kongelig befaling, at de som Majest. allerede giffne Octroy paa Manufacturer icke hafver efterkommet skal sig hos Commerci-Collegiunangifve, och sig med dennem om bemeldte Octroyes Confirmation, Anstalt och Maade paa Majest. allernaadigste Behag forene. Den 4. aff ofvenbemeldte dato er en Kongl. Patent, derved kundgiøris, at enhver, enten indfød eller fremmed, aff hvad Stand den kunde være allernaadigst skal tilstædis, en eller anden Manufactur, som icke her i Landene tilforn ere stabileret, at indrette; och dennem til des bedre Fortsættelse med sær Privilegier benaadige: Til hvilcken Endeede sig tilforn hos Commerci-Collegium haffve at angifve, och sig med dennem om Privilegiernes och Anordningens Maade paa Majest. allernaadigste Behag foreener. Den 5. Sub Dato den 27. Octobris, om Land-Rytteriet i Danmarck. Dend 6. Sub Dato den 8. Novembris, Consumptions Forordning som i Norge skal begyndis den1. Januarii Anno 1681. Den 7. Sub Dato den 9. Novembris, om skadelig Brand, saa oc Krud i Husene udi Kiøbenhafn. Dend 8. Sub Dato den 16. Novembris, Om Skrifver- och Procuratør-Løn, samt Arfveskiffter, Item om Brude, oc FaderGafves affskaffelse i Bergen.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1680-11-01
Den 9. aff den 17. Novemb. er en Forordning om Vognmænd, som bestaar fornemmeligen der udi, paa det den eene Undersaatte och Borger ligesaa vel som den anden kand hafve sin erlig Ophold och Næring, at ingen Vognmænd maa kiøre videre end fra den eene til den anden nestliggende Kiøbstæd, udi hvilcken hand effter hans Ankomst sig allene udi nogle visse Timer, for sin Retour igien at bekomme, maa opholde, etc. Och skal gifves en Kiøbenhafns och en Corsøers Vognmand, som ager fra en aff ofvenskrefne Byer til nestliggende Kiøbsted aff Milen fra Paaske til Michaelis 3. Marck och fra Michaelis til Paaske 3. Marck 8. s. Vogn mæn dene aff de andre Byer i Siæland skal gives aff Milen om Sommeren 2 Marck 4. st. och om Vinteren 2. Marck 12. . Udi Fyen och Jylland gifves om Sommeren 2. Marck och om Vinteren 2 Marck 8. . Aff hvilcket Vognmændene self de vaanlige 4. . aff Milen til Consumption skal erlegge, etc. Den 10. och 11. ere begge af den 20. Novembr. Den 1 er en Jnstruction for Vandmesterne, och den anden en Fundation, anlangende Pompe-Vandet udi Kiøbenhafn. Den 12. Sub Dato den 27. Novembris, Om Skalernes Paabud udi Danmarck for Anno 1681. Dend 13. Aff samme Dato, El Forbud, at ingen maa understaa sig, enten udi Carosser eller Post-vogne, eller i andre Maade at indsnige nogen Vare, hvor aff Consumptionen bør at betalis, etc.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1680-11-01
Den 26. Novembr. var om Midnats-Tide en farlig Jldebrand i Vognmand-Gade, hvilcken Gud være Ærel snart er blefven dempet oc udsluct. Hellers er i denne Maaned intet synderligt passeret, alleneste at en Comet-Stierne hafver sig udi Sud-Ost ladet tilsiune, hvilcken i Holland, Item ved Rheinstrømmen, och ofveralt i Tydskland, saa vel som ochsaa til Vien i Østerige er blefven observeret, saa fremt noget vist der om indkommer, skal det meddelis.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1680-11-01
Sverig. Hans Kongelige Majestæt hafver den funderede Stad Carls-Cronæ i Blegind store Privilegier meddelet, hvilke bestaar udi 20. Puncter.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1680-11-01
Den 21. Novembris er Rigs-Dagen lyckeligen fuldendet. Det Kongelige Jndtog er den 24. och den Regierende Dronnings Cronning den 25. Dito, med stor Præctighed fuldbyrdet. Hvor om mand flere Particulacularia er formodende. Grefve Magnus de la Gardie er bleven Rigets-Drost, Grefve Otto Sten buck Rigs-Feldt-Herre, Baron Sten Bielcke Rigs Admiral, Grefve Bent Oxenstierne Rigs-Canceller, och Grefve Johan Stenbuck Rigs-Skatmester.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1680-11-01
Tydskland. J Leipzig, Dressden, Prag och andre Stæder flere, hafver den skadelige Pestilentze, Gudskee Lof! nu begyndt noget at aflade. J Elsas, regierer de Franske efter eget Tycke, och ville ikke tilstæde, at Strassburgerne nogle Told-Stocke maa hafve oprettede. De kiøber och en stor Artillerie-Heste tilsammen. J den Stad Colmar hafver de gjort en stor Reformation, J Nørenberg hafver mand seet Himmelen gandske aabnet, hvorpaa och en Jldig-Kugle er seet nedfalde, hvilcken sig som en Raqvete hid och did hafver fordelet.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1680-11-01
Til Aschaffenburg hafver mand paa Himmelen seet en synderlig Klarhed och der udi en Lig-Kiste staaende observeret, hvorudofver de Catholske hafver holdet mange Processioner. Til Dressden hafver mand om Formiddagen seet 2. Sole paa Himmelen, och om Aftenen 2. Regnbuer.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1680-11-01
Ved en Gaard, Drenckenhof kaldet, som ligger en half Mil fra Staden, Creitzburg i Dyringen, hafver en Faare-Hyrde och hans Dreng seet efterfølgende paa Himmelen:
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1680-11-01
Om Aftenen ved 7. Klocke-slet, kom en stor lang Mand i Luften fra Synden over den Stad Crentzburg, der hand nu kom ofver benæfnde Gaard, hafver de sligt der i Gaarden villet tilkiende gifve, i det samme vende hand sig hen ad den Stad Eisenack, Imod Aften, blef en Ligbør der udaf, efter hvilken nogle gick med Sørge-Klæder paa, af disse ere siden blefne Ryttere, och ere somme en efter den anden henredne, och derpaa hastig forsvundne. Jen Lands Byen halff Mil derfra, Neukircken kaldet hafver mange Mennisker seet det samme, saa er och samme benæfnde Faare-Hyrde fordret for den Chur Førstelige Regiering, och hafver ofven bemældte med en Eed bekræftet.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1680-11-01
Chur-Førsten i Sachsen, (hves Salige Her Faders Lig med stor Pompa och Præctighed er blefvet begrafvet) hafver ved sin Regierings Antrædelse sin Hofstat meget formindsket, eftersom hand mange hafver licenteret, oc alle Jtalianer, Croater och Svidsere afskaffet, saavelsom ochsaa den fierde Part Paaleg i det det gandske Land tilgifvet och efterladt. Jcke mindre hafver hand Befalinger udgifvet, alle udi DyreHafven befindende vilde Dyr, saa som Løver, Biørne och Losser at omkomme. Chur-Førsten i Pfalt hafver och i ligemaade, iblandt sine Betiente, saa vel i Geistlig som i Verdslig Stand giort en stor Reformation, saa som hand och iblant andet hafver anordnet, at mand ved Guds Tienistes forrettelse, for och efter Prædicken sin Devotion och Andact paa Knæ skal forrette, och skal hafve gjort den Resolution, den tredte Part af alle Paalæg det gandske Chur-Førstendømme igiennem at afskaffe. J den Stad Cølln ved Rheinen er imellem Magistraten och Borgerskabet stor Splid och Uenighed. En af Borgmesterne er bortviget, och 2. andre ere satte i ArresiMand er i Forhaabning at Malcontenterne i Ungaren sig med første godvilligen til Fordrag skal indstille, och at Hertugen i Lothringen skal blifve Vice-Roy eller Stadtholder i Ungaren, hves Gemal nu med sin anden Printz er velsignet.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1680-11-01
Spanien. Til Mallaga hafver den 9. Octobris været saa et skreckeligt Jordskelf, at af den gandske Stad ickun 150. Huse ere blefne ubeskadde.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1680-11-01
Vest-Jndien.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1680-11-01
Her hafver været en stor Orcan eller Hvirvelvind, hvor ved mange Engelske, Franske, Hollandske och andre Skibe, ja vel ofver 100. ere blefne ruinerede.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1680-11-01
Portugal. J Lissabon hafver været en stor Tumult eller Opløb, eftersom Drabanterne de Gemenes Deputerede ilde hafver tracteret, hvorved meere end 3000. Mennisker ere caputerede, och ofver 6000. blefne blesserede.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1680-11-01
Jtalien. Til Neapolis haffver en Spansk Capitan, ved Naffn G. de Lione, forlofvet sig med en Damme, hvilcken hand siden fandt i Sengen liggende hos en anden Courtisan, hvorpaa hand dennem begge haffver ihielskudt, og raabte høyt ud igiennem Vinduet, saa skal mand tractere Hanreer, och samme sin Gierning Magistraten personligen tilkiendegifvet. Jmellem 7. Maltheseske Galleyer, och 2. Tørckeske Røfver-Skibe, hvert udaff 40. Støcker, er ved Capo St. Maria en haard Action och Treffen forre faldet, i det at de 6. Timer hafver fectet med hin anden, och Tørckerne ere bleffne offvervundne. J Venedien hafver en Skildrer vildet være Peckelhering hos Comoedianterne och agere Haman, men som hand hafver vildet øfve sig udi sig self at ophenge, er Stricken sne ret hannem saa hart ad Halsen, at hand der ofver maatte sætte Liffvet til och bleff tagen Død udaff Stricken.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1680-11-01
Hos Kongl. Majest. Boghandler Daniel Paulli findis tilkiøbs Aandelige Hofvet-Nøgel til Guds Paradiis, det er: Christelige Anledning, hvorledis mand, formedelst andægtig Bøn och Sang Morgen och Afften kand oplade Himmelen, och anholde hos GUDom det, som os her giøris fornøden, indtil os aff Barmhiertighed self for undis at indgaa i Himmerigis Rige: Med mange herlige Skriftebøn ner och Tacksigelser for och efter den H. Nudveres Brug. Med skiønne Kaabberstycker beprydet, in 12. Desligest blifver paa ny trykt efter skriffelige Tilladelse paa Danielis Paulli Bekostning Siælens Sang-Offer, indeholdende Gudelige Sange paa de fornemste Fester, tillige med andre sær Himmelske Sange, saa och om Syndernes Forladelse, och Fortrøstning paa Guds Naade, mod Fortvilelse och Utaalmodighed, Verdens Omskifftelse och de Fortrædeliges Tunger. Trøst mod Døden och Dommen, och Glæden for de Udvalde effter dennem begge: Aften och Morgen-Sange, i Tallet 36. item Morgen- och Afften-Sucke, enfoldelig ved Guds Naade sammensat aff den Der Er Dig høye Himmel-Gud, som sin Siælis Brudgom all Ære och Tieniste skyldig, in 8.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1680-12-01
Danmarck.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1680-12-01
Kiøbenhafn. vad for-Observationes, mand her hafver ofver den Comet-Stierne, (hves Figur och Affbilding her er hosføyet) skal mand med Tiden, om icke før, dog tilstundende udi Actis Medicis och Philosophicis Hafniensibus hafve at fornemme, saa vel som ochsaa noget om den Orm hvilken mand i disse Dage hafver fundet i et Hønse Eg.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1680-12-01
J denne Maaned, nemlig den 1. Decembris er Doct Christianus Fosfius, den 4. dito Hans Excellence H. Enevold Parsberg, och den ofver al(Num. 15.) vitberømte Doct. Thomas Bartholinus med Døden afgangne. Om denne Tid hafver H. K. M. næfnt H. Albrecht Gyldenspar, H. Friderich Gabel, H. Friderich Gersdorph, H. Ottho Krabbe, H. Magnus Giøe, H. Henning Meyer Chron, och H. Herman Meyer til sine Estaats-Raad. Den 12. Decembris er Mag. Jacob Jersinus, fordum SognePræst i Calundborg til Biscop ofver Stavangers Biscopdømme udi Norrige ordineret. Den 15. dito hafver ChurFørstinden af Saxen sig igien paa Reysen herfra hiemad be gifvet. Liig Liig begrafne til alle Kircker her i Staden och tilhørende uden for, fra Nyt Aars Dag 1680. och til Aarsdagen 1681. Vor Frue Kircke - - -H. Geistis 47. St. Nicolai . . Holmens 241. H. Trefoldigheds 389. St. Peders . . . . Christianshafns - - -H. Geistes Hospital i Farfvegaden Børn- och vest-Huset, Skibs Kirckegaard uden Østerport 316.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1680-12-01
Guarnisons Kirckegaard uden ØsterPort Den ny Kirckegaard uden NørrePort - -De Fattiges Jord . . St. Hans Kirckegaard uden VesterPort . . . . . Summa døde 1725. Ere saa fleere døde end fødde 3. Derimod Børn døbte til forreskrefne Kircker. Vor Frue Kircke sætte 328. ulæcte 10. sæcte 97. D. Gesis .u-æcte 9. St. Nicolai . sæcte 309. u-æcte 10. Holmens . . . sæcte 542. mæcte 10. H. Trefoldigheds . . sæcte 12. luræcte 9. St. Peders . . . . sæcte 211. Luræcte 9. Christianshafn . . sætte 140. lu-æcte 6. fæcte 9. H. Heistis Hospital i Farfve gaden . . . . (uræcte 6. Børn- och Qvest-Huset . fæcte 5. næcte 1. Guarnisonens Soldaters sæcte 41. Børn - - - - luræcte. Summa fødde i Ecte 1685. Uræcte 37. Ere tilsammen Ecte och Ulætte 722. Norrig. Her Nicolai Sverdrups VicePastoris til Wang paa Hede marcken i Norge, sub Elevat. Poli 60. gr. 50. m. Observationes om Cometen fra den 10. Decembr. indtil den 27. dito. Den 10. Decembr. bleff vi var Svantzen aff en Comet Klocken 4. Eftermiddag, hvilken hafve Synden for sig Claram in dorso Aqvilæ Svantzens Lengde den Aften var 18. grad. Den 11. dito strax Dagen begyndte at gaa under, lod den sig atter see langt bredere och høyere, i Lengden 30. grad, Stiernen var enda under Horizonten, saa længe den den bleff seet, stod den meesten midtimellem Claram in dorso & claram in cauda Aqvilæ. Den 12. och 13. formedelst Skyen usiunlig. Den 14. lod den sig see heel forskreckelig aff Sydvest, Stiernen siuntis da vel at være over Horizonten, dog en føye Ting som aff dens Cono funde sluttis, men dog formedelst en Taage ved Jorden udsictbar, Svantzen hafde Claram in dorso Aqvilæ 1 grad. 30. m. Synden for sig, dens Lengde gick ofven for Claram in Capite Cygni som stod Norden for Svantzen 10. grad. saa at Svantzens gandske Høyde den Aften var 45. grad. hvilken gick under Horizonten i N. V. til N. Klocken 11. m. 30. Kom op igien om Morgenen den 15 kl. 5. och forsvant kl. 7. m. 15, i Øster, formedelst Dagens Tilkomst. Den 15. om Aftenen lod den sig see i Sydvest, Stiernen ofver Horizonten 6. grad. in Capricorn, latitud. 10. grad, 25. m. longit. 14. gr. Cometens gandske Lengde var 46. gr. och med sin Svantz naade nær Claram in ancone inferioris alæ Cygni, hafve Lucidam inrostro Cygni Norden for sig 12. grad. clara in dorso Aqvilæ skinnede igiennem Svantzen. Klocken 8. bleff der taget och faaes icke meere den Aften, ey heller Den 16. 17. och 18. formedelst tyckt Vejr. Den 19, strax efter Solens Undergang bleff Stiernen seet in sinistro brachio Antinoi in Capri corn. latitud. 18, grad, longitud. 27. grad. 15. m. Svantzen hafde claram in humero Cephei Alredat 19. grad. Norden for sig, naade hart ad lige med Corona Cephei hafde i sin Lengde 57. grad. Cometens Corpus i sig selff var temmelig lidet, gick under Horizonten kl. 6. Den 20. u-siunlig.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1680-12-01
Den 21. om Aftenen lod den sig see in latitud. 21. grad. longit. 5. grad. 45. m. Svantzen racte op til Lucidam in pectore Cassiopeiæ Schedir. Lengden den Aften var 66. grad. Den 22. 23. 24. 25. u-siunlig formedelst Snee-vejr. Den 26, saaes noget lidet igiennem Skyerne. Den 27 om Aftenen ved en klar Himmel, Klocken ungefehr 6. observered jeg den och befandt den inlongitud. 4. gr. latitud. 26. gr. Svantzen naade op i Persei Hofvet., 64. gr. Pa Sver Sverig.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1680-12-01
De Svenske Stænders Affskeed och Slutning, som bestaar i XIV. Puncter, er trycke och publiceret, hvilcken ville falde for vitløftig her at indføre, iligemaade den lange Relation om Dronningens Entree, hvorved mange Emblemata her och der, paa de oprettede Ære-Porte an heftede, hafver været at see. Med Croningen, som er skeet den 25. Novembris, er paa efterfølgende Maade tilgaaet: Først om Morgenen tilig stillede sig DrabanterGuarden ind ved Slottet, Norden for den store Kircke, och paa samme Plads de 6. Regimenter; Paa Slots-Borregaarden var Lif-Guarden til Fods stillet langs Veyen fra Slottet paa den østre Side ved Kircken och paa Kirckegaarden. Siden indstillede sig Rigens-Raad paa Slottet udi deres røde Kapper efter hver anden, men Rigets Ridderskab och Noblesse forsamlede sig paa Ridehuset, der de blefve advarede, forføyede de sig tilsammen paa Slottet, Præsterne med Borger- och Bønder-Stænderne gick foran udi Kirken.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1680-12-01
Den 29. Novembris hafver Hans Excellence den Kongelige Danske Ambassadeur Extraordinair Her Baron Jens Jvel med stor Magnificentz bekommet sin Affskeeds Audience. Til Kongen bleff hand ved Her Rigets-Canceller Grefve Bent Oxenstierne, och til begge Dronningerne ved Her Hof-Canceller Ernsteinledsaget. Der paa hafver bemældte Excellence den 8. Decembris sig der fra paa Reysen lige ad Kiøbenhafn begifvet.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1680-12-01
Om skiønt Rigs-Dags Slutningen, som ofven er mældet, den 22. Novembr. er bleven publiceret, saa hafver dog RigsStænderne, holdet adskillige Forsamlinger, hvor udi de om et och andet hafver consulteret och raadslaget. Nemlig ofver Handlings-Compagniernes Affskaffelse, och Myntens Reducering, saa vel som ochsaa om en god Politie och Klæder-Ordning och desslige. Formedelst Rangen, er efterfølgende Slutning publiceret.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1680-12-01
Fortegnelse paa Rangen, hvorledis den samme Stænderne paa den holdne Rigs-Dag er blefven anordnet. Nest efter Sverrigis Rigis-Raad, følger i Rang: 1. Feldt-Marskallerne. 2. Rigens TygTygmestere. 3. Rigens Jægermestere. 4. Præsidenten udi Kongl. Tribunalen i Wismar. 5. Generalerne aff Cavalleriet och Jnfanteriet alt som de ere gamle til i Tie nisten. 6. Admiral General Lieutenanten. General Lieutenanterne aff Cavalleriet och Jnfanteriet och
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1680-12-01
Encke-Dronningens Gouverneur alt som de ere gamle til i Tienisten. 7. Hof-Cantzlerne. 8. General Majorer Admiraler, och LandsHøfdingen, som de ere gamle i Tie nisten. 9. Hof-Marskallen och Obersten aff Gardie som de ere gamle til. 10. Obersten aff Lif Regimentet. 11. Obr. af Artilleriet. 12. Obristerne och Vice-Admiraler, som de ere gamle til i Tienisien. 13. Obr. Lieuten. aff Drabanterne. 14. Obr. Lieut. af Garden. 15. Obr. Lieut. af Lif-Regimentet. 16. Secretaire d Estat. 17. Vice-Præsidenten Stockholms Hof-Ræt, och de andre Vice-Præsid. som, &c. 18. Cammer Raadet Krigs-Raads Laumænner, och Vice-Præsidenten i Bergs Collegio, alt som, &c. 19. Obr. Lieutenanterne. 20. Majoren af Gardie och Lif-Regimentet. 21. Schout by Nacht. 22. Cammer-Herrer. 23. Majorer och Capitain Lieutenanten af Drabanterne som de, &c. 24. Capiteiner af Gardie och Lieutenanter aff Drabanter alt som de ere gamle til i Tienisten. 25. Rit mestere af Lif-Regimentet. 26. Secretarene i Kongl. Canzel. Assessorer i Hof-Rætterne af adelige Classe, och General Told-forvalteren som de ere gamle til. 27. Stads Commissarierne och General Jnspectorerne aff smaa Tolden. 28. Ritmestere och Capitainer och Afsessorerne i Collegierne alt som de ere gamle til i Tienisten. Qvinde-Kønnets Rang er formedelst en særdeelis Artickel blefven reguleret, hvilken indeholder, at en hver Qvinde skal hafve hendis Rang och Fortrin efter hendis Ecte-Mands Charge, saa skal och iligemaade Døtterne eller Jomfruerne nyde deres Faders Rang. Her hafver mand hvercken Grefvinder eller Baroninder considereret, og skal en Lieutenants Frue gaa for en Grefveinde, hves Ecte-Mand ingen Charge hafver, eller der ickun er en Fendrich; Och en Corporals Daatter, som er ældre end en Grefveindes Daatter, skal hende forregaaDe store Liig-Processer hafver mand affskaffet, saa at her efter icke maa holdis nogen Væsen ved Liig Begængelser och Begrafvelser, andet end 7. Tienen tilforne forne skal bæris til Kircken, och om Middagen sættis paa Liighaaren i Kaarsgangen. Eftermiddagen ved 2. Klockeslet skal gifvis Tegn med Klockerne, hvor paa de sig skal indstille, som der til ere bødne. Der efter skal holdis Liigprædicken, och naar den er endet, blifver Liget i Grafven nedsat. Naar det er skeet, gaar hver hyem til sit. Paa samme Maade er Hans Excellene Her Rigs Raad och Præsidens Knud Kurcks Frue til Jorden bestædiget, och der med gjort en Begyndelse.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1680-12-01
Kort Extract, Hvad af andre Stæder er indkommet. Den Comet-Stierne, som i Begyndelsen om Morgenen in Novembri udi Holland och mange Stæder i Tydskland er seet, hafver sig siden in Decembri meget skreckelig ladet tilsiune, och det fast ofveralt, saasom mand derom fuldkommeligst Efterretning aff de Tydske Adviserkand fornemme. Jblant andet er det tænckværdigt, at til Rom hafver en Hønne giort et Eg, hvor paa denne Commet-Stierne tydeligen stod affbildet. At imellem Keyseren och Malcontenterne i Ungeren er treffet en Stilstand, continuerer. Hvorved er stor Forhaabning, at det fuldkommeligen vil komme til en god Ende. Jmidlertid befrygter mand sig for en ny Tyrckesk Krig i Ungaren, eftersom Tørcken ruster sig paa det hefgste. De Keyserlige Hverfvinger gaar vacker fort. Mand vil aldeelis holde det derfore, at det vil komme til en ny Ruptur imellem Keyseren och Kongen i Francke rige, eftersom denne sine Prætensioner formedelst Souverainitæten ofver Elsas icke vil aftag. Hvorudofver den Stad Strassburg stedse er udi Fryet, til at blifve attaqveret. Den Keyserlige Ambassadeur skal til Paris ickun hafve heel slette Forrætninger. De Gemeene i den Stad Coln procederer endnu imod deris uretfærdige Borgmestere. Saa som de och den eene Borgmester hafver tildømt fire dobbelt at betale, hvad hand udaff Stadens Jndkomster hafver til eget Nytte forvendt, och hannem for infam och uærlig erklæret. Keyserinden er udaff Gud med en ung Princesse velsignet, hvilcken udi Daaben er blefven kaldet Maria, Elisabetha, Lucia, Theresia och Josepha.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1680-12-01
Parlamentet i Engeland hafver dømt Mons. Stafford til døde, for Forrædefriet, som hand hafde fore imod Kongen och formedelst Religionen. Benæfnde Parlamentet drifver hart der paa, at ingen Pa rist skal hafve Forhaabning i Rigets Succession. Guarnisonen i Tanger hafver gjort en Stilstand med Morerne. Jtalianske, Fransøske och andre Brefve klager over den haarde Vinter, och fra Bryssel skrifvis, at 300. udcommanderede Soldater ere alle frøssne paa Veyen ihiel.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1680-12-01
I Amsterdam ere i dette Aar 10332. och i Prag siden Julii indtil Novembr. 16000 begrafne.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1681-01-01
Extraordinaires maanedlige. om alt hvad særdelis Dyt som sig i Europa fornemmeligen har tildraget.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1681-01-01
Kiøbenhafn, Tilkiøbs hos Kongl. Majest. Boghandler Daniel Paulli (No. 16.) boendis ved vor Frue Kirckegaard. Danmarck.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1681-01-01
Kiøbenhafn. Hans Kongelige Majest. hafver sub dato den 31. Decembris Anno 1680, allernaadigst ladet beskicke och forordne efterfølgende Rang udi Sæde och Gang iblant deris Betiente och Undersatter, hvilcken och uden ald Modsigelse skal holdis; hvorefter samtlige Vedkommende sig allerunderdanigst skal vide at rette och forholde, saa kier dennem Hans Kongelige Majest. Naade er. Och dersom imod Forhaabning nogen understaaer sig herimod noget af egen Myndighed at handle, da skal hand strax, saa snart hannem noget saadant overbevise, en alleene hafve forbrudt til de fattige et tusend Rixdaler, mens end och derforuden af General Fiscalen tiltalis, som Kongl. Mandaters Foractere. og Overtrædere. I. Kongernis Naturlige Børn. II. De Kongl. Geheime Raad, som betiener de høyeste.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1681-01-01
Charger i Rigerne. 1. Majest. Store Canceller. 2. Skatmesteren, 3. Statholderen i Norge. 4. General Feld-Marskalcken. 5. General Admiral. 6.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1681-01-01
De Kongl. Grefver, som ere geheime Raad. 7. Riddere, af Elephanten, som ere geheime Raad, eller Rang. med dennem hafver. 8. De andre Kongl. Stadtholdere. 9. Vice-Canceller. 10. Vice-Skatmester. 11. Vice-Statholdere. 12. De Kongl. andre geheime Raad.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1681-01-01
III. De Kongl. Høye Generals-Personer. 1. General Feld-Tøigmester. 2.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1681-01-01
General Feld-Marskalck-Lieutenant. 3. General Admiral Lieutenant. 4. Generaler til Hest eller Fods. 5. General-Lieutenanter til Hest eller Fods. IV. Herrestands Personer.