Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-05-21
De den 2 Maji begyndte Demoleringsarbeider i Libeck have den bedste Fremgang, Qvinder og Børn, der udgjøre 3/4 Dele af de Arbeidende, arbeide lige ivrigen paa at nedbryde disse den franske Despotismus sidste Levninger i Tydskland. Allerede den 14de vare 64,000 Tub. Fod Jord og Gruus bragte tilbage i deres gamle Leie. - Marschallerne Monce, Ney, Marmont, Lefevre, Jourdan, Brune og Serrurier vare i Ludvig XVIII Følge i Comptegne. Berthier holdt ved denne Leilighed en passende Tale. – J St. Quen har Kongen udstedt en Erklæring i Anledning af den af Senatet d 6 April foreslagne Constitution, hvis Grundlag han finder godt, men hvoraf et stort Antal Artikler dog bære Præg af den Overilelse, hvormed de bleve forfattede. Besluttet at antage en liberal Constitution, ville Vi, hedder det i denne Erklæring : at den skal være viselig sammensat, og da Vi ikke antage nogen, der uomgiængeligen maa forbedres, saa sammenkalde Vi til den 10de Junii d. A. Senatet og det lovgivende Corps, i det Vi forpligte Os, at forelægge dem det Arbeide, som Vi ved en af begge disse Stats corps Midte udvalgt Commission have ladet forfærdige, og at give denne Constitution følgende Garantie, som Grundbasis. Den repræsentative Regjering haandhæves, saaledes som den nu bestaaer, inddeelt i 2 Stats corps, nemlig, Senatet og det af Departementernes Deputerede bestaaende Huus; Skatterne tilstaaes ved frie Bevillinger; den offentlige og private Frihed sikkres, Pressestiheden respecteres med Forbeholdenhed af de nødvendige Anordninger for den offentlige Rolighed; Gudstienestens Frihed garanteres; Eiendommen er ukrænkelig og hellig, Nationalgodsernes Salg er ugienkaldeligt: Ministerne, som ere underkastede Ansvar, kunne af et af de lovgivende Huse forfølges og af det andet dømmes; Dommerembederne ere for Livstid, og den dømmende Magt uafhængig; Statsgielden garanteres, Pensionerne, Graderne, militaire Ærestegn, ligesom den gamle og den ny Adel vedblive; Æreslegionen, hvis Decoration Vi ville bestemme, haandhæves; enhver Fransk tilstedes Adgang til Civil og Militair poster; endelig, intet Jndividuum kan drages til Ansvar for sine yttrede Meninger og Domme. – D. 3die Maji holdt Kong Ludvig sit høitidelige Jndtog i Paris, hvor ved Barrieren Seinedepartementets Præfect holdt en Tale i det Nøglerne til Hovedstaden overleveredes Hs. Maj. Siden gik Toget til Cathedralkirken, hvor Te Deum blev afsjungen, og Alles Øine vare henvendte paa Ludvig XVI Datter (født 1778) der ydmyg og med taarefulde Øine knælede her for den Uendelige. Derpaa gik Toget til Thuilleriernes Slot. Om Aftenen var hele Staden illumineret. Paa Ludvig XVI. Bro afbrændtes et prægtigt Fyrværkerie, hvormed Festen sluttedes. - Lord Wellington er ankommen til Paris. - De Allieredes Tropper føie alvorlige Anstalter til at rømme Frankrig, og vende tilbage til deres Hjem. - Landau og Kehl ere nu ogsaa blevne besatte af allierede Tropper. Antierpen skulde rømmes ligesom og Bergen og som d. 3 Maji, og besættes af hollandske og engelske Tropper, - Vicekongen af Jtalien er d. 6te under Navn af Greve af Malmasson ankommen over Verona og München til Carlsruhe. Et anseeligt østerr. Corps rykkede den 26 f. M. ind i Mailland. - D. 21 ankom Paven uventet til Rom. - Det hedder at Hamborg først skal overgives til de Allierede d. 31 Maji. D. 8de beløb de til de Franske i Hamborg gjorte Leveringer sig allerede til 125 Mill. Fr. Men endnu langt større Tab har Staden lidt ved de i Forstæderne og de omliggende Landsbyer afbrændte Huse, hvis Værdie vedkommende Eiere endnu ikke have kunnet opgive for den, efter Davousts Befaling, nedsatte Commission, der skal forfatte en Generaloversigt over alle Fordringer paa Regjeringen. Ødelæggelsen har været saa stor, at man ikke kan gjenkiende Hamborgs forhen saa fortryllende Omegn. Derhos ere mange Mennesker blevne et Offer for Hospitalsfeberen. - Davoust har overgivet Commandoen over det 13 Corps og de i Hamborg værende Tropper til Divis. General Grev Gerard, efter Monsieurs befaling. - Efter Reisendes Udsigende ere Cckmühl og Gen. Loison arresterede og bragte til et Lyststed i St. Georgsforstad, hvor de bevogtes. Hogendorp er reist til Holland. - Erkehertuginde Marie Louise er med sin Søn ankommen d. 4de i Schafhausen, hvorfra hun reiser til Wien. Lystslottet Schönbruun indrettes for hende. - Ved Riga har Jsgangen d. 30 April foraarsaget overordentlig stor Skade. Alle ved Dung staaende Huse og Boder ere blevne oversvømmede eller af Jsen beskadigede. 10,060 Skpd. Hamp, der vurderes for en Mill. gik til Spilde derved, og dreve ud i Søen. - Dronningen af Vestphalen reiser til sin Gemal i Bern, og paastaaer at hun vil deele med ham hans Skjebne. - Man troer, at Fyrst Metternich vil gaae til Jtalien, for at have Forsædet ved dette Lands Organisation. - Kronprindsen af Sverrig er d. 1 Mai afreist fra Paris, for at vende tilbage til Norden. - Da Marschallerne af Frankerig gjorde Ludvig XVIII deres Opvartning i Compiegne, fik han just et Anstød af Gigt, efterat han havde ladet sig nævne deres Navne, og talt til dem med inderlig Bevægelse. To Officierer af hans Huusvilde understøtte ham, da han reiste sig, men han greb to Marschallers Arme, og sagde: Paa dem, mine Herrer Marschaller, vil jeg i Fremtiden støtte mig. De har altid været gode Franske, vel haaber jeg, at Frankrig ikke skal behøve deres Kaarde meere, men skulde det være Guds Villie, at De endnu engang maa, drage den, saa følger jeg med Dem, hvormeget end min Gigt maatte plage mig. Alle Marschallerne sagde nu med een Stemme. "Sire, behag at betragte os som Deres Trones Støtter, vi ville alle vove det yderste for den." Da Hertuginden af Angouleme traadte ind i Thuilseriernes Slot, hvor hun havde tilbragt sin Barndom, faldt hun i Besvimmelse, og maatte bringes ind i hendes Værelse.