JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-06-25
2de Aarg. Hollan No. 51. eller: Hlagelse Ageblad. Redigeret af Pastor, Ridder Bastholm. Trykt og forlagt af Peter Magnus Løverdagen den 25. Juni 1836. Med Kongelig allernaadigst Tilladelse, at forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdømmene. Om Japan. (Slutning.) Japanernes Karakteer, saaledes som disse Forfattere skildre den, er saaledes beskaffen, som man kan forvente den hos et Folk, som er rigeligt velsignet med alle timelige Goder, og lever fjernet fra den øvrige Deel af Jorden. Stolthed, Sandselighed og Uvidenhed udgiøre Hovedtrækkene, og Ja panerne sige med Chineserne, at hvad de ikke vide fortiener ikke at vides; thi den dybe Uvidenhed om alt hvad der angaaer den øvrige Verden hvori disse to Nationer leve, indgyder dem en behagelig Tillid, til deres Overlegenhed, og den meest afgjorte Foragt for alle Nationer, af hvilke de ikke engang have hørt tale om de fleste blandt dem. Dog besidde Japanerne et stort Fortrin for Chineserne, det at de Dannede have i det mindste Lov til at lære eet af det nyere Europas Sprog, nemlig Hollandsk, og man kan sige at dette Sprog forstaaes bedre i Jeddoend i Paris. Men i enhver anden Henseende tiener deres Forbindelse med Holland til at forøge deres nationale Stolthed, som er grunde i Hollændernes meget ydmyge Stilling der i Landet. Deres Stolthed er bygget paa den almindeligt antagne Troe, den at de descendere fra Guderne. Deres yppige Liv befordres ved Landets Rigdom og Sædernes Slaphed. Nangasaki har 70,000 Jndvaanere og 700 Thee huse, som ikke staae i det bedste Renomee; de Fruentimmer, som opholde sig i dem, blive efter en føie Tid optagne i det borgerlige Selskab, og skulle da blive til exemplariske Koner og Mødre. Herfra faae ogsaa Beboerne af det hollandske Faktorie deres Tienstepiger, som roses for deres Troskab.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-06-25
Et karakteristisk Træk hos Japanerne er, at alle Embeder, Næringsveie og Forhold i Livet ere arvelige. Folkemængden er inddeelt i 8 Klasser: 1) de regierende Prinser eller Statholdere; 2) Adelen; 5) Præsterne; 4) Militairen; 5) de civile Embedsmænd; 6) Handelstanden; 7) Haandværksfolkene; 8) Agerdyrkerne. Jblandt alle Haandteringer gives der kun een, som er forbunden med Vanære, nemlig Garvernes; Jngen maa have Omgang med dem, og af dem vælges Skarpretterne. De tre første Klasser besidde den besværlige Forrettighed at de maa bære to Sabler. Den 5te Klasse, hvortil ogsaa Læger og Chirurger, og desuden alle de, som drive en Konst, eller dyrke en Videnskab høre, maa bære en Sabel. Militairen, som ikke har i Aarhundreder, havt Leilighed til at bruge Sabelen, skulle vide at betiene sig af den med megen Færdighed. Man har bragt Forfærdigelsen af Sabler til en saadan Fuldkommenhed, at de overgaae Damascener=Sablerne, da de vare bragte til den største Fuldkommenhed, og hvormed intet Arbeide af dette Slags i Europa kan lignes. En god Sabel koster henimod 1000 hollandske Gylden. Man betragter dette Vaaden med et Slags overtroisk Ærefrygt. Japaneren bærer det daglig fra sit femte Aar, naar han i Spisetiden eller ved andre huuslige Forretninger lægger det fra sig, saa bærer han altid den største Omsorg for, at Jngen skal komme til at røre derved. At fægte, ride og skyde med Flitsbuer ere de høiere Klassers Yndlings Beskjæftigelser, og de udmærke sig især i den sidste Øvelse. Jntet Slags Vaaben maa udføres af Landet. Japanerne ere, for at tale med Byron, Solens Børn, Jld=Siæle, hos hvilke Hævnen gielder foren Dyd. At forglemme en Fornærmelse er noget Ubekiendt og holdes for en Skiændsel og for en Synd. Selvmord er meget hyppigt og holdes ikke for vanærende, naar Huusfaderen holder sig for vanæret og skiller sig ved Livet, saa efterfølge ofte flere Medlemmer af Familien hans Exempel.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-06-25
Skuespil ere meget yndede i Japan; de have megen Lighed med Shakspearrs deri, at det Tragiske og Komiske er blandet imellem hinanden og at de ikke kiende Noget til den dramatiske Eenhed.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-06-25
Hovedpersonerne i Orchesteret høre til en Korporation af Blinde, som kaldes Fekis. Skuespillerne staae ikke i megen Agtelse. De fornemme Damer skifte deres Klædedragt tre til fire Gange under Forestillingen, for at stille deres Rigdom til Skue for Publikum, hvorfor ogsaa en Mængde Terner ledsage dem naar de besøge Theatret. Trykte Komediesedler uddeles ved Indgangen, og de Jndtrædende indbydes til at kjøbe Texten De unge Damer af Stand more sig med at forfærdige konstige Blomster, Fugle og andre Dyr, Lommebøger, Punge, smaae Puder o. s. v., hvilke de gierne forære bort; dermed fordrive de især de lange Vinteraftener. Om Foraaret leve de for de landlige Glæder og Forlystelser; de more sig især med Lystseilladser paa Floder og Jndsøer. De tragt fuldt prydede Fartøier seile omkring under Musik og Sang fra om Eftermiddagen til langt ud paa Natten, en Nydelse som kun kan finde Sted under et saadant Klima og under en saa pragtfuld Natur.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-06-25
Oversigt over Dagens udenlandske Nyeheder. Efterretninger fra Lissabon af 5te Juni melde af Dronningen af Portugal har opløst de Kortes Forsamling, som nylig var bleven aabnet, nemlig den 31te Mai. Anledningen dertil var Oppositionen i de Deputeredes Kammer mod Prins Don Fornandos Udnævnelse til Chef for Armeen, en Opposition, som man ikke havde forventet i en saadan Grad. Kammeret havde givet efter for Ministerne Silva Karvalhos og Freires Forslag til at de samme Vicepræsidenter og Sekretaire skulde fungere, som i den forrige Forsamling; ogsaa antog det med 75 mod 26 Stemmer at Ministerne Silva Karvalho og Augiat kunde beholde deres Pladser i Kammeret, uagtederes Udnævnelse til Ministre og uden at underkaste sig nye Valg. Debatterne og Finants=Anliggenderne vare heftigere, da Ministeren Silva Carvalhoforklarede at der var et Deficit af en Million Pund Sterling, og han giorde forskiellige Forslag til at dække det; dog vilde dette ikke have foraarsaget nogen Krisis, naar ikke Hr. Manuel Passos havde i sin Tale skarpt dadlet Prinsens Udnævnelse til Che for Armeen. Hertugen af Texceira forklarede af Regieringen var berettiget dertil, og Justitsministeren Aquiar deducerede udførligt, at ifølge Forhandlingerne om Ægteskabskontrakten var det fastsat at Prinsen i Henseende til Rang og Titel skulde nyde samme Fortrin som hans Forgiænger. Han sagde at han og hans Kolleger havde kun opfyldt en Kontrakt, som var afsluttet af deres Forgiængere. Man erfarede nu, at Depescher under Marqvien af Lou les Segl vare blevne afsendte til Greven af Lavradio i Gotha, til hvilken Underhandlingerne vare overdragne; hvori Forhandlingerne i Kammeret vare blevne urigtigt fremstillede, og der var debiteret at det var lykkedes Regieringen at bevirke hos Kammeret en Opsættelse af Qvæstionen; imedens dette havde i et hemmeligt Møde erklæret sig mod Prinsens Udnævnelse. Exministeren vilde forsvare sig men Majoriteten i Kammeret erklærede, at det havde engang besluttet at Prinsen ikke skulde føre Overkommanden over Armeen og vilde nu ikke tage sit Votum tilbage. Ministernes Stilling blev herved betænkelig. Der blev holdet Konseil og besluttet at opløse Kammeret naar de Deputerede ikke vare at formaae til at give efter, Dronningen var ikke tilbøielig til at foretage Opløsningen for Prinsens Skyld, hvorpaa Ministerne tilbøde at betiene sig at en Omvei. Den 4de foranledigede de en Debat om Ordenen i Budgets Kommissionen imod en foregaaende Aftale derom, Ministerne forbleve i Minoritet, og nu blev Opløsnings Dekretet forkyndet. J det sidste Møde tildrog det sig, at den Deputerede, Pinto Pizarro, forhen Munk, vilde kaste en anden af sine Kolleger en Stol i Hovedet. De Kortes skulle samles paa nye den 15de August; men da man formoder at de nye Kortes ville ogsaa stemme mod Prinsens Overkommando, saa seer man en stor Krisis imøde. Prinsen er herved kommen i et spændt Forhold. Han lod sig ikke offentlig see ved Jesu Legemsfest, da han var Dagen i Forveien styrtet med en Hest, hvorved han dog kun var bleven ubetydelig saaret i Ansigtet; men siden har han ladet sig see ved et Væddeløb, og hvorved han har viist sig som en meget duelig Rytter.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-06-25
En officiel Jndberetning fra General Evans til den spanske Krigsminister om de nyeste Begivenheder ved San Sebastian er bleven publiceret. Det hedder deri, at Karlisterne, som vare blevne forstærkede med nogle Batailloner fra Navarra og Kastilien havde den 6te Juni ved Tagens Frembrud angrebet de brittiske Forposter; men bleven paa alle Punkter dreven tilbage med et stort Tab. Fægtningen varede fra 1 1/2 om Natten til Middag. Paa den venstre Bred af Floden Urumna drev BrigadeGeneral Shaw Fienden tilbage ved det første Angreb, derimod blev et brittisk Detaschement paa det høire Fløi trængt et Øieblik tilbage og drevet hen paa Centrum, men det lykkedes det at indtage sine forrige Positioner igien. Det gik især heftigt til ved Positionerne ved Alza og Anetoa, som vare besatte af General Chichesters Brigade, af et spansk Korps under Oberst v. Halen og den Kgl. brittiske Marinebataillon under Major Oven. Jlden af Kanonerne og Raketterne fra Skibene og Kastellerne under Lord John Hays og Admiral Riberas Kommando, anrettede en stor Ødelæggelse blandt Fienden. Generalen antager dennes Tab at være større end Tabet den 5te Mai, sit eget Tab anslaaer han i det høieste til 200 Mand. Han taler om at Desertion tager Overhaand blandt Fiendens Tropper, 25 Md. vare paa denne Dag gaaede over til Englænderne med Vaaben i Hænderne. Ogsaa hedder det i Beretningen at Uvirksomhed af Hendes Majestæts Hovedkorps i Viitoria, som tegner til at ville vare længe, har givet Fienden Leilighed til at vende alle sine Stridskræfter imod os, saa at jeg ikke finder det raadeligt at forfølge Fienden over mine nærværende Positioner – Af private Breve erfares, at Karlisternes Angreb var pludseligt og kraftfuldt saa at Englænderne bleve paa flere Punkter drevne hen til Strandbredden. De brittiske Dampskib synes at have gjort Udslaget. En Granat fra Phoenix faldt i et Privathuus, sprang og dræbte eller saarede 12 Personer. Kun 70 Personer bleve efter Fægtningen indbragte i de brittiske Hospitaler, Alle de Krigsfolk, som toge Deel i Fægtningen den 5te Mai have faaet af den spanske Regiering et Hæderskors eller en Medaille.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-06-25
Den 5te Mai bestege Hertugerne af Orleans og Nemours det høie St. Stephans Taarn i Wien og vare om Aftenen tilstede ved et Diner hos Fyrsten af Metternich. De have beseet Naturalie=Kabinetterne, hvorved Hertugen af Orleans bemærkede, at deres Indretning i England er fortræffelig, og at man har isinde at efterligne den i Frankerige. De ville afreise den 11te over Linz, hvor de ville tage de Festningstaarne i Øiesyn, som Erkehertug Maximilian af Este der lader bygge; og derfra ville de tage Touren over Salzburg og Jnsbruck til Over italien. Den 6te om Aftenen besøgte de i Selskab med den Keiserlige Familie Hoftheatret i Schønbruun. Hs. Majestæt Keiseren ledsagede Prinsessen, af Wasa og Hertugen af Orleans Hendes Majestæt Keiserinden til Logen. Prinsen af Wasa, som nye lig var kommen tilbage fra Karlsruhe, var ogsaa tilstæde med sin Søster, Princesse Cæcilie af Sverrig. Den 8de giorde Hertugerne en Jagttour, af hvilken de følede sig saa udmattede, at de ikke kunde bivaane et stort Fyrværkerie i Pratiren. Den 9de var der gjort Tilberedelser til et Skuespil i Schønbruun, men det blev afbestilt da Efterretningen om Konge Antons Død var imidlertid indløben.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-06-25
Kongen og Dronningen af Belgien have foretaget en Reise til Stæderne Namur, Mons og Charlerdi, hvor de bleve modtagne med et stort bifald. Disse Stæders Jndustrie, især de to sidstes, har i den nyere Tid taget betydeligt til. Der er aldrig blevet bygget saameget i Brüssel og dens Forstæder, som nu. Den ene nye Gade reiser sig efter den anden med en forbausende Hurtighed. Overordentlig mange Reisende betiene sig af Jernbanen imellem denne Stad og Antwerpen. Ministeriet er nu beskjæftiget med at organisere Varetransporten paa den paa en Maade, at den ikke skal blive for kostbar Dampskibsfarten imellem Antwerpen og England skal udvides efter en stor Plan. Under al denne indvortes Flor i Belgien taber sig den politiske Jnteresse, og mange Borgere betiene sig ikke engang af deres Valget. Man har allerede i Belgien benyttet sig af Jernbanen til at transportere Krigsfolk ved en Tumult, som var opstaaet imellem Fabrikarbeiderne i Mecheln, hvilken ogsaa blev dæmpet Kongen af Grækenland ankom den 13de til Stutt gaard under Navn af en Greve af Misolongi, for at besøge deres Majestæter.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-06-25
Nyeste Post-Efterretninger. Karlisterne have atter betient sig af Kordovas Fraværelse og hans Armees Uvirksomhed og fra Ernani foretaget et Angreb den 9de paa de Anglo Kristinos for igien at fratage dem Passages; men de ere atter blevne drevne tilbage. Paa Toppen af eet af de steile Bierge, hvilke danne den store Fordybning, hvori Kastellet og Havnen Passages ligge, har Lord John Hay med utroelig Hurtighed anlagt et lidet Kastel med Grave, Volde og Skandser og besat disse med Kanoner fra Skibet Kastor. Omtrent 3 til 400 Skridt derfra var anlagt et lidet Udværk, som egentlig bestod af et Vagthuus og var besat af et Kompagnie spanske Soldater. Disse havde om Aftenen d. 8, barrikaderet Huset, lagt sig roeligt til at sove og ikke engang udstillet nogen Skildvagt. Om Natten listede Karlisterne sig tæt til Huset uden at blive bemærket, hvorpaa 8-10 Mand vendte deres Geværpiber mod Døren, og skiøde dem af under en stærk Raaben. Skildvagterne i Kastellet bleve opmærksomme og bragte nu hele Mandskabet fra Kastor i Bevægelse. 20 30 Mand under Lieutenant Lang bys Kommando brøde ud af Kastellet, befriede Spanierne i Vagthuset og holdt Karlisterne saalænge fra at trænge videre frem indtil Kanonerene kunde begynde at operere. Der blev givet Signal med Raketter til Lord John Hay, som var ombord paa Phoenix. Han ilede strax til Hielp med noget Mandskab og Karlisterne bleve drevne tilbage med Tabet af 10 Døde. Ved denne Skyden kom ogsaa nogle kristinske Poster i Bevægelse, og da der foruden de Karlister, som vare krøbne op af Bierget, endnu stode et Par tusinde Mand i Beredskab i Dalene, saa kom det snart til en Forpostfægtning med det 4de, 8de og 9de Regiment af den brittiske Bataillon. Resultatet af denne Fægtning, ligesom af de fire forrige, var, at Karlisterne maatte trække sig længere tilbage. De have sandsynligen ikke lidt ubetydeligt af Kanonerne fra Kastellet. De Kristi nos havde kun 4 Døde; blandt de faa Saarede vare ogsaa Lieutenant Langby. - En officiel Beretning om Fægtningen den 6te er udkommen, hvoraf sees at 64 Mand bleve dræbte, 5 Britter og 13 Spanier; 18 Officere, hvoriblandt 8 Britter og 10 Spanier, og 143 Md., hvoriblandt 75 Britter og 68 Spanier bleve saarede.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-06-25
En Skrivelse fra Saragossa af 4de indeholder en udførlig Beretning om den kristinske General Val des Nederlag. Han havde den 30te angrebet en Bataillon af Divisionen Cabrera i Nærheden af Landsbyen Banon, 25 franske Mile fra Saragossa, og da han var den overlegen i Styrke nødt den tilat trække sig tilbage; det lykkedes ham ogsaa at fratage den noget Proviant, da han pludselig faae sig omringet af 5 karlistiske Batailloner og 300 Ryttere, hvorpaa han blev nødt til at kapitulere, alene 12 Landsenere reddede sig ved Flugten. Breve fra Bayonne berette, at Generalen ikke selv er bleven fangen, men at han er bleven aldeles slagen, havt 600 Døde, og at 35 Officere, som bleve tagne til Fange, bleve strax skudte under klingende Spil Derimod skal den kristinske Brigadeer Gurrea have slaget Karlisterne ved Huesca i Katalonien, dræbt 100 og taget 150 til Fange; deriblandt den karlistiske General Torres, Kanonikus Mombiola og 8 fornemme Karlister.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-06-25
En telegraphisk Beretning fra Toulon melder, at Skibet Nestor var den 3die Juni ankommen til Mundigen af Tafna, og at Forstærkningstropperne vare gaaede i Land Morgenen derpaa. Armeen var godt provianteret og dens Sundhedstilstand var fortræffelig. Den 6te mødte Nestor paa Tilbagereisen, til Toulon nogle Skibe, som man holdt for at være Kontra Admiral Hugons, den 2den Afdeling af Forstærkningen vil altsaa være ankommen til Leieren d. 7de. – Jfølge Beretninger fra Algier af 4de Juni ere nogle fornemme Maurer blevne der pludseligt arresterede, hvoriblandt Mustapha Pascha, en Søn af en Dey, hos hvilken Hertugen af Orleans havde boet da han var i Algier, og som Kongen havde skiænket Æreslegionens Kors; han skal være en fanatisk Muselmand og have staaet i en strafværdig Brevvexling med Abdel Kader. Sex af de Sammenrottede ere bragte til Bona. - Ved de nyeste Forhandlingerne i de franske Deputeredes Kammer ere nu Reglerne for Administrationen af de fire franske Provinser i Nordafrika blevne fastsatte; nogle Talere kaldte dem med det fælles Navn Algerie. Algieria skal saaledes hverken opgives eller blot besættes militairisk paa enkelte Kystpunkter; men den skal administeres i sin nærværende Udstrækning af en Militair=Gouverneur, som en Provins paa hiin Side af Havet; men efter et fredeligt og moderat System, hvorved der kun i Nødsfald skal gribes til krigerigske Forholdsregler. De fleste Reductioner, som vare foreslagne i Budgets=Kommissionen, og hvorved man var gaaet ud fra Principet af en blot militair Okkupation af Kysterne, bleve forkastede af Kammeret. Denne Beslutning aabner en meget glædelig Udsigt for Kulturen. Man har i Rouen allerede spundet Bomuld, som er avlet i den nye Kolonie, og besundet den at være ligesaa god som den amerikanske.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-06-25
Hertugerne af Orleans og Nemours spiste den 9de Juni hos den franske Ambassadeur Greve af St. Aulaire, aflagde den 10de deres Afskedsvisiter hos Deres Majestæter Keiseren og Keiserinden og hos de øvrige Medlemmer af den Keiserlige Familie, og spiste derpaa i Schönbrun ved det Keiserlige Familietaffel. Den 11te afreiste Deres Kongl. Høiheheder over Klagenfurt, Villach, Lienz, Botzen og Verona til Mailland. Da de afreiste havde en uhyre Mængde Mennesker forsamlet sig og tilraabte dem er lykkelig Reise. De have efterladt sig meget kostbare Presenter til den dem anviste Hofetat. Kort for Afreisen have Fyrsterne af Metternich og Esterhazy aflagt hos dem en Afskedsvisit. Deres Appartementer havde hver Aften været oplyste af 1200 Voxlys, og de bleve opvartede af en Mængde Hofbetiente. Da Keiseren havde erfaret at Prinserne satte megen Priis paa Indretningen i de Keiserlige Mar stalde og beundrede Hestenes Dressering, saa anmodede han dem om at udsøge sig hver en Ridehest, hvilket de ogsaa gjorde. Hertugen af Orleans kongelige Figur, fine Manere og udbredte Kundskaber, og Hertugen af Nemours frie Væsen, skulle have behaget meget; han siges ellers at staae i Kundskaber tilbage for sin Broder. Adelen viste Prinserne megen Opmærksomhed, og paa de skiønne Kiørsler i Prateren lode endog Damer sig see med trefarvede Baand, hvilket Prinserne dog lode som de ikke bemærkede. Fyrsten af Metternich har mistet sin yngste Datter Prinsesse Maria.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-06-25
De franske Deputeredes Kammer har den 17de Mai tilendebragt sine Forretninger.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-06-25
Den vigtige Efterretning om den mexikanske Præsident, General St. Anas Nederlag er bleven bekræftet. Han er bleven taget til Fange af Teianerne; men man erfarer dog ikke at han er bleven skudt, som det hedte i Begyndelsen. Med et Skib, som forlod Philladelphia den 21de Mai, ere officielle Beretninger ankomne om denne Begivenhed. En Beretning fra den teianske Krigssekretair Thomas J. Busch, dateret fra det teianske Hovedqvarteer af 23de April, lyder saaledes: Den 21de stødte vi paa St. Anna og angrebe ham med 600 Mand, han havde 1100 Mand og 2 Haubitser; vi sloge ham totalt, dræbte Halvdelen af hans Folk og toge Resten til Fange, hvoriblandt St. Anna selv og hans fornemste Officere. Krigshistorien veed ikke at opvise noget Lignende. Vi havde kun 6 Døde og 20 Saarede. J Morgen det Nærmere. – Endvidere er en Beretning ankommen til den nordamerikanske Krigssekretair fra Generalmajor Gaines, som kommanderer Observations=Korpset paa Grændsen, dateret fra Leiren ved Salines den 28de April, han melder deri, at Efterretninger om Træfningen den 21de April imellem St. Ana og General Houston ere ankomne paa forskiellige Veie; den forefaldt 20 engelske Mile Østen for Hannesburg. Det var den mexikanske Avantgarde, som var bleven ødelagt; den havde vovet sig for vidt fremad; den største Deel af Armeen havde standset ved Brassos ved San Fe lige, 60 engelske Mile fra Valdpladsen. Præsidenten har strax efter sit Fangenskab erklæret at han erkiender Teias Uafhængighed; men det kommer an paa hvad Kongressen i Mexico vil fatte for en Beslutning. Udlagelsen af Frievillige i de forenede Stater bliver nu unødvendig.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-06-25
Fra Kolonien ved Svanefloden ere ankomne Efterretninger af 22de Januar, som lyde gunstigt. Aaret 1835 var Størrelsen af det dyrkede Landsteget fra 900 til 1500 Acres det maa dog kun være paa et enkelt Punkt). Man udførte Korn til Nye Syd=Walles og Van Diemensland. 27 Handelsskibe vare indløbne i 1855. Forholdet med de Jndfødte var meget venskabeligt.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-06-25
Man har nylig ved Udgravninger i Pompeji fundet en Kasse med Guldmynter og Sølvkar med Forziringer i Basreliefs; endvidere en Slave, der holdt en Pung fuld af Armbaand, Guldringe og Nøgler i Haanden. Ved Berørelsen faldt Skelettet sammen som Støv. Ved nærmere Eftersøgelse fandt man en Pige, som havde Perler, en liden Mynt, nogle Ringe og en Fieder skiult i Barmen, hvilke sandsynligviis havde skullet været snoede om Hovedet som et Diadem.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-06-25
Indenlandske Efterretninger. Kiøbenhavn den 20de Junii. J Ugen fra den 11te til den 18de Junii ere her i Staden ægteviede 18 Par fødte ere 62, hvoraf 28 Drenge og 34 Piger; døde ere 55, hvoraf 21 Mænd, 10 Qvinder, 11 Drenge og 11 Piger. Saaledes ere 9 flere fødte end døde.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-06-25
Aarhuus den 16de Junii. Efter General-Revnen i Gaar Formiddags, hvorved Troppesamlingen herved Staden endtes for i Aar, behagede Hs. Majestæt at mønstre Borgervæbningens Korpser. Artilleriet blev præsenteret for Hs. Majestæt paa Havnebatteriet, de andre Korpser: to Kompagniner Jnfanterie og Jægerkorpset, bleve mønstrede paa Troppernes Maneuverplads. Samtlige disse Korpser havde (de to sidstnævnte navnligen ved deres smukke Udseende, samt hensigtssvarende og veludførte Evolutioner) den Lykke at erhverve sig Hs. Majestæts Tilfredshed og Tak.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-06-25
Efter endt Revne udbragte Borgervæbningen et flere Gange gientaget Hurraraab for Kongen, der atter gientoges siden, da Korpserne vare opmarscherede paa Torvet udenfor Allerhøistsammes Gaard. Ogsaa denne Revne blev beæret med Hs. Kongelige Høihed Prinsesse Carolines Nærværelse; Hs. Kongelige Høihed Prinsen ledsagede Kongen, som desuden var omgiven af hele sin herværende Generaladjutantskab og en Mængde andre høie Officerer. Ogsaa Byen Brandkorps vandt Hs. Majestæts allernaadigste Tilfredshed. (Sprøiterne og øvrige Brandredskaber.