JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-12-07
Nyelig hiemkomme friske Sitroner, bekommes hos Jens Kierulf. conditionerede hos Hr. H. Meulengracht. Afgangne Sognepræst i Carlbye ved Grenaae Hr. de Leths Arvinger, lader herved bekientgiøre, at, om nogen uformodentlig skulle have noget retmæssig Krav i hans Boe, de da behagelig ville anmelde og beviisliggiøre det jo før jokierere, og seenest inden Martii Maaneds Udgang førstkommende Aar, til Kammerraad og Byefoged Behr i Greenaae.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-12-07
De som have vundet Gevinster og frie Lod NB. er i min Collection her i Aarhuus, ombedes jo før jo bedre vilde lade samme afhente; saa kan og bekommes Kiøbe=Lodder til det 47de Lotteries 1ste Classe. Ane sal. Gierns.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-12-07
Creditorerne efter forhen Gaardmand Jens Olesens afgangne Hustrue Sara Sørensdatter i Giedding Bye paa Ristrup Gods, indkaldes herved i Følge Placaten af 26de Octbr. 1792, at møde i Stervboet 12te Ugersdagen fra udertegnede Dato den 19de Februarii næstkommende Kl. 10 slet Formiddag; med lovlige Beviser for deres retmæssige Fordringer, da enhver derefter skal vederfares hvad Ret er efter Boets ring Tilstand. Ristrup, den 27de Novbr. 1799. S. Søndergaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-12-07
Ole Lavesen i Eslov har optaget en musblakket Kobmed noget hvidt under Bugen, som er færdig at kalve, Eieren kan imod Avertissementets Bekostning og øvrige Omkostninger afhente den hos mig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-12-07
Som Skifteforvaltere udi Kiøbmand Jens Løgstrup og Hustrue af Aarhuus deres i allerunderdanigst Følge af Hans Majestæts allernaadigste Bevilling under 13de Septbr. sidstleden, deelende fælleds Boe, for saavidt samme overskyder deres, siden 12te Junii 1793 i Fælledskab gjorte Gield; indkalde vi i Kraft af allerhøist bemeldte Hans Majestæts Bevilling af 15de indeværende Maaned herved sub poena præclusi et perpetusilenti, med Aar og Dags Varsel, 3de Gange efter hinanden, alle dem som formeene sig at have nogen at fordre udi bemeldte Kiøbmand Løgstrups og Hustrues fælleds Boe, for os inden fornævnte Tidsforløb at anmelde og beviisliggiøre samme. Aarhuus, den 22de Novbr. 1799. N. Hviid. L. P. Risom.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-12-07
Hos Forpagter Kierulff paa Holmstrupgaard kan for nærværende Tid faaes Boghvede til Gryn eller Sæd samt nogle Skiepper grubet Boghvede Gryn, for billig Priis.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-12-07
J Følge Placaten af 26de Octbr. 11792, indkaldet alle og enhver som formene sig at have noget at fordre i Stervboen efter afg. Skoemager Christopher Schiellerodts nu afdøde Enke, Anne Magrethe Pedersdatter Bang her i Aarhuus, at møde i Skifte=Retten 12te Ugers Dagen fra Dato, da Skiftet vorder foretaget paa Aarhuus Raadstue om Eftermiddagen Kl. 3, for at anmelde og bevise deres Krav, da enhver skal ved derfares Ret efter Loven. Aarhuus, den 4de Decbr. 1799. N. Hviid. Risom.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-12-07
J Følge Placaten af 26de Octbr. 1792 indkaldes alle og enhver som formene sig at have noget at fordre i Stervboet efter afg. Paruqvemager Christian, Schiæffer her i Aarhuus, at møde i Skifte Retten 12te Ugers Dagen fra Dato, da Skiftet efter ham vorder foretaget paa Aarhuus Raadstue om Eftermiddagen Kl. 2, for at anmelde og bevisliggiøre deres Krav, da enhver skal vederfares Ret efter Loven. Aarhuus. den 4de Debr. 1799. N. Hviid. Risom.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-12-07
Førstkommende 23de December bliver i Skanderborg, foretaget Skifte efter Hans Jensens afdøde Hustrue, Mette Marie Nielsdatter i Faarvang, og samme Dag om mueligt sluttet. Til at tage Møde bemeldte Dag om Formiddagen Kl. 9, indkaldes Creditorerne og Arvingerne, de Myndige selv og de Umyndige ved Formynder, saavelsom enhver anden der maatte have noget under Skiftet at fremme. Munkeberg. Skifteforvalter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-12-07
J Følge Kongelig allernaadigst Bevilling af 3de i M., der er læst ved vedkommende Ober= og Underretter den 23de og 28de dito, bliver herved sub poena præclusi et perpetui silentii med Aarog Dags Varsel 3de Gange efter hinanden udi de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser, Aarhuus Stifts Tidender, og den Altonaisk Mercur, indkaldede: alle de, som formeene sig, at have noget at fordre efter her i Byen kort efter hinanden afgangne Kiøbmand Jens Peder Trap, og Hustrue Zenette Marie Smidt, saadant for Undertegnede Skifteforvaltere at anmelde og beviisliggiøre. Ligesaa indkaldes Stervboets Debitorer uopholdelig at betale hvad de til samme er skyldig, til Curator bonorum i Boet, Raadmand Bendixsen her sammesteds. Randers, den 27de Novbr. 1799. Carøe. Stadfeldt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-12-07
Paa nærværende Tid er en meget god Conditio ledig for en Skytte, som besidder den fornødne Duelighed og kan forevise gode Attester, Man melder sig herom hos Bogtrykker Lund.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-12-07
Fra Søren Knudsen i Hasle, paa Stadsgaards Goder Dagen for Mortens Dag fra hans Mark bortkommet 2 Bester, den ene en liden kort sort 7 Aars Hel HL klippet paa den venstre Side paa Lænden, den 2den en brun 2 Aars Klod med det samme Mærke Hvem som om samme kan give Oplysning, loves alle Omkostninger og Uleilighed erstattet af Eieren.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-12-07
For omtrent 4 Uger siden er fra Jens Nielsen Sommer i Grundføer, bortkommen en sortgiedet Koe, med et N. klippet paa den venstre Side, samt høihornet; hvem som kan tilveiebringe samme, loves en god Douceur. Her paa Adresse=Contoiret faaes tilkjøbs: Linieret Papiir til Auctionsforretninger, a Bog 2 Mk. Hovedmandtalslister, a Bog 1 Mk. 8 s. Af- og Tilgangslister, a Bog . . 1 Mk. 8 s. Lægdssedler til Brug for Lægdsmænd, a Bog 2 Mk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-12-11
Indenlandsk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-12-11
Kiøbenhavn. Da Fyret paa Lindesnæs hidtil har været anbragt paa Næsset selv uden Taarn og uden Dagmærke, saa har Hs. Kongelige Majestæt paa dette Kammers allerunderdanigste Forestilling derved ladet befale den Forandring, at et Taarn er opført paa samme Punkt, hvor Fyret tilforn har staaet, hvilket Taarn, som er 10 Alen høit og 9 Alen i Fiirkandt, er anstrøgen med hvid Farve for at tiene tillige til Dagmærke. Paa dette Taarn antændes et Blusfyr den 1ste Februarii 1800, og vedligeholdes derefter til samme Tider og efter samme Regler som det nuværende Fyr paa Næsset selv. Fyret paa Markøe lige over for Lindesnes forbliver derimod uforandret som hidtil. Kiøbenhavn, i det Vestindisk Guineiske Renter og General-Toldkammer den 28de November 1799. Hansteen. Malling. Frelsen. Tønder Lund. Rosenstand Goiske. Oldenburg. Stoud. Kornerup. Fuldm.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-12-11
Til de Søefarendes Efterretning bekiendtgiøres, at der er en Galease siunken i Kattegattet, omtrent paa 3 en fierdedeel Miil i Nord fra Staunshoved, og i O. S. O. efter Compasset fra Als Kirke. Den staaer paa Favne Vand, saa at kun lidet af Reisningen er over Vandet; vel skal denne Ulykke være indtruffen Michelsdag, men deels er Beretningerne derom ikke indkomne strax, og deels har man ei kundet tidligere bringe i Erfaring Stedet hvor Fartøiet staaer, og desaarsag ikke heller før kundet bekiendtgiøre det; det er at formode at om der i Vinter bliver nogen Jisdrivt i Kattegattet vil samme knække Masten, og da er det ikke meere forlig for de Seilende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-12-11
Under 6te December har Hs. Majestæt befalet Præsidenten i Cancelliet, Kammerherre Moltke, Etatsraad og Borgmester Flindt, Cancellieraad og Expeditions Secretair Knudsen, Banco=Directør Kirketerp, Assessor og Kongens Foged Feddersen, samt Secretair Falck. at sammentræde i en Kommission, for at tage i Overveielse, hvorledes og paa hvad Sted i Kiøbenhavn baade et Raadhuus, som tillige skulde indbefatte Leiligheder, for Hof= og Statsretten med samtlige derunder henhørende Indretninger, saavelsom for Politieretten, samt et Arresthuus, saavel for Gields=Arrestantere som Forbrydere, kunne opføres ; hvor store Bekostninger dertil vilde medgaae, og hvilke Summer der allerede maatte haves i Beredskab hertil, samt hvorfra det øvrige skulde erholdes. Og skal Kommissionen saa hastigt som mueligt, tilendebringe sine Beraadslagninger, samt indkomme med sit Forslag til Hs. Majestæt igiennem det danske Cancellie.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-12-11
J Anledning af det Spørgsmaal, om en Kandidat, der erholder Tilladelse at lade sig ordinere i et andet Stift end det i hvilket han er kaldet til Præst, bør betale Ordinations=Bebyhr til Vedkommende i begge Stifter, har Cancelliet, under 27de Nov., tilskrevet Biskoppen over Ribe Stift: at Ordinations=Gebyhr kun bør betales der, hvor Ordinationen skeer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-12-11
J Anledning af en indkommen Forespørgsel, om Vedkommende, paa Grund af Placaten, dat. 29de April 1791, ere pligtige til at betale Distriktets beskikkede Gjordemoder, naar de bruge en udenfor Districtet, men examineret Gjordemoder, har Cancelliet, under 23de f. M., tilskrevet Stiftamtmanden over Ribe Stift, at enhver i Følge forbemeldte Placat, har Tilladelse til at betiene sig af hvilken examineret Gjordemoder den vil og at det er kun, naar nogen bruger en uexamineret, at den examinerede i Districtet ligefuldt skal betales.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-12-11
For Cancelliet er fremsat det Spørgsmaal, om en Godseier er forpligtet til, at yde Kirkens Betienter Tiende eller Gotgiørelse for samme af den Jord, han ved Udskiftning fratager sine Bønder, som deraf have svaret Tiende, naar han betiener sig af samme Jord til anden Brug end Sædeland og Græsning, f. Ex. til Skov=Indfredning? I den Anledning har bemeldte Kollegium, under 23de Nov. d. A., tilskrevet Stiftamtmanden og Biskoppen over Sielands Stift: at, da Tienden er en Deel af Jordens Grøde, saa formener Kollegiet, at af den Jord, som ikke besaaes, og altsaa intet Korn frembringer, og heller ikke giver Græsning for Kreature, kan heller ikke svares Tiende, og følgelig heller ikke Godtgiørelse derfor. Vedblive imidlertid Vedkommende deres Paastand om slig Godtgiørelse, da vil Spørgsmaalet være at afgiøre ved Lands Lov og Ret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-12-11
Under 23de Novbr. d. A. har Cancelliet tilskrevet Amtmanden over Randers Amt : at de, der indfinde sig paa det ved Hobro Kiøbsted holdende Marked, og, uanseet Reskriptet af 17de Maii 1794, der bestemmer Stedet, hvor Markedet skal holdes, søge den gamle urette Plads norden for Byen, bør paalægges en Mulkt af 1 Rdr. til Byens Fattige, som i Mangel af mindelig Betaling inddrives paa Stedet ved Udpantning i de medhavende Markedsvare.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-12-11
Den 3die d. M. er Over=Auditeur og Politierets Assessor, M. Knutzen, konstitueret, indtil videre, til Politiemester i Kiøbenhavn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-12-11
Kiøbenhavns Hof= og Stadsret er af Cancelliet, under 28de f. M., anmodet at foranstalte Skipper Joachim de Knagenhielm Heiberg tiltalt, fordi der er grundet Formodning om, at han under dansk Flag har faret for et Handelshuus i Hamborg, og dertil betient sig af Kongelige danske Søepasser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-12-11
En saare nyttig Indretning er truffen af en eller flere private Mænd, til at afværge, at ingen Kiøbenhavnsk Børger i Terminen skal nødes til, at sælge sine inde hændehavende Obligationer paa en ufordeelagtig Maade. Der er nemlig sammenbragt en Kapital, for deraf at udlaane imod saadant Pant indtil en Tiendedeel af sammes Beløb.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-12-11
Aarhuus. Vacance. Sognekaldet til Windblæs og Dalbye over i Gierlev Herred, angivet for 3100 Rdr., hvorfra afgaaer som bestandig aarlig Afgivt, 50 Rdr. til Aar. huus Bispegaards Vedligeholdelse; Kaldsrettigheden tilhører Hr. Ritmester v. Ahrenstorf paa Trudsholm, som er Eier af begge Kirker.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-12-11
Fra en Skipper er mig leveret til de Fattige 100 Rdr., hvoraf det halve er lagt i Skipper=Fattigkassen, og det andet halve leveret Hr. Fugl til Uddeelelse blandt Byens Fattige. Aarhuus, den 9de December 1799. Christian Hansen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-12-11
At det har behaget den algode Gud efter et langvarig Sygeleie, i Dag Morges Kl. 6, ved en rolig Død at bortkalde min i Livet kiere og gode Mand Peder, Jordhøi, i sit Alders 56 Aar, giver jeg mig herved den Ære, sørgeligst at bekiendtgiøre fraværende Slæg- og Venner. Hørning, den 7de December 1799. M. K., sal. Jordhøys.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-12-11
Min elskede Moder Frederiche Margrethe Sommerfeldt sal. Müllers, døde den 2den d. M. i Wiborg, i hendes Alders 70 Aar. Møllerup, den 8de December Erich Chr. Müller.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-12-11
Da det har behaget Gud, ved en stille og rolig Død at bortkalde min høitelskende Mand Hr. Niels Baden, Sognepræst for Windblæs og Dalbyeover, sidstleden 7de December, saa har jeg den Ære herved sørgeligst at bekiendtgiøre dette for fraværende Slægt og Venner. Norup Præstegaard, den 9de Decbr. 1799. Christine Rørbye, sal. Badens.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-12-11
Den 10de December døde i mit Huus her i Aarhuus, min Søster Frederike Sophia Biering; hvilket herved sørgeligst bekiendtgiøres for fraværende Slægt og Venner. Mouritz Bierring, forhen Apotheker.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-12-11
Afbrudte Tanker ved salig Madame Anna Maria Mørch Sechers Død den 5te Decbr. 1799. Saa kom dog Timen den rædsomme Time. som bragte os dette tunge Budskab: Madame Anna Maria Secher er ikke mere iblandt os. Jkke meere skal vort Samfund oplives ved denne Sieldne! O! rigeligen havde Naturens Herre udstyret Dig Du Sallige, med de sieldne Evner, som skabe Egtemanden Held, Familien Liv, og Venner Glæde. Lys Forstand, Blidhed og Menneskekierlighed kappedes om at rie den første Plads i Din rene og skiønne Siel. Vi skuede i Dig en forstandig Abigael, en huuslig i Martha og en veldædig Thabitha. Derfor see vi nu en dybtsaaret Ægtefælle og Familie nedbøiede ved dette haarde Slag. Derfor strømme nu Armodens Taarer, dem Din godgiørende Haand saa ofte aftørrede. Ligesom den lynsvangre Luft trindt omkring forkynder Rædsler, men under disse frygtelige Ahnelser snart fordeeler sig, snart igien truer, og med rædselfulde Glimt aabner sin dræbende Scene; saaledes saa vi Din sidste Morgen fremskynde vore ængstelige Ahnelsers Opfyldelse. Nu haabede vi og grebe efter det svage Skin, som smigrede vore Ønsker, nu skælvede vi atter, og gysede for den nærmende Vished: at vor Frygt blev grundet. Ak! det skede, Vi hørde - vi saae - villeed og taug; thi Du alvise Fader, bød, og vi adlyde. Men den fulde Taare tolkede vor tunge Smerte. Dybtsørgende, retskafne Mand, Alle - alle føle og erkiende vi Dit store Tab. Ja Din Kummer vækker dyb Veemod i den Tænkende Hierte; men vort eget Tab forøger vor Smerte. Thi, hvo skal nu, som hun, med klogi Ømhed forskiønne Dine Dage? Hvo, som hun, med vennesalig Haand jævne Din Bane? Hun var Dit Livs Soel. Ved hendes Barm kunde Du trygt see Dine Sorger forsvinde; thi hendes ømme Hierte og lyse Siel skienkede Dig Ægteskabets Salligheder og bortfiernede dets Bitterheder. Fred hvile over Dit dyrebare Støv, Du Sallige! J 29 Aar, 1 Maaned og nogle Dage skabte og udspredte Du Fred, Fryd og Held i Din Virkekreds. Ofte truedes vi med at miste Dig; men endnu var Øieblikket ei kommet, før Du ved Din Bortgang den 5te December efterlod Dit lykkelige Huus nedsænkt i Bedrøvelse. Jkke længere skal vi skue Dig, Men evig skal Dit elskte Minde boe i vore Hierter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-12-11
Prædikanterne paa Fredag. Domkirken Hr. Stiftsprovst Jansen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-12-11
Fruekirke Stud. Svaneberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-12-11
Prædikanterne paa tredie Søndag i Advent. Høimesse. Aftensang. Domkirken Hr. Stiftspr. Jansen. Hr. Hertel. Fruekirke Hr. Provst Bechmann. Hr. Jahnsen. Hospitalskirken Hr. Jahnsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-12-11
Udenlandsk. Frankrig. Den ventede Forandring i Overcommandoen ved Armeerne er nu paafulgt. General Moreau er, af Consulerne udnævnt til Overgeneral forden under Navn af Rhinarmeen forenede Donan= og Rhinarmee, hvis Linie skal strække sig fra Gens til Oppenheim og de 4 nye Departementer paa den venstre Rhinbredde, skal staae under en Divisionsgenerals Befaling og udgiøre den 26de Militairdivision. General Lecourde skal commandere under Overgeneral Moreau Derimod er Massena, som commanderede i Schweitz, udnævnt til Overgeneral for den Jtalienske Armee, i Championets Sted. Efter de sidste Beretninger har Championet ikke været lykkelig i nogen af de sidste forefaldne mange Fegtninger. Han har igien maattet rømme Mondovi, og General Massena vil der faae meget at giøre godt igien.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-12-11
Ministeren for de udenlandske Affairer, Borger Reinhard, som ansøgte sin Dimission, har faaet den, og han er igien udnævnt til befuldmægtiget Minister ved den Helvetiske Republik, og hans Plads er igien besadt med Borger Talleyrand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-12-11
Consulerne lader nu alle Clubber i hele Republiken, som Jacobinernes sidste Smuthuller, tillukke. Vel ere Jacobinerne rasende derover, men de tør ikke komme ret ud dermed. Abrial, der har staaet som Regierings-Commissair ved den neapolitanske Armee, er udnævnt til Politieminister i Fouches Sted. Man paastaaer at Consulerne vil ved denne Afsættelse, tilbagekalde den hele Deportations=Liste, som Fouche havde opsadt. Tallot Delbrel, Audouin, General Jourdan, Jarry, Briot, Marquezy, Antonelle, Felix Lepelletier, Frison og Guesdon, ere alle udstrøgne af denne Liste. Desforuden har Consulerne ved en nye Handling viist deres Retfærdighed, i at ophæve den Seqvester, som af den forhenværende Finantsminister Rammel, var lagt paa de Emigranteres Godser, der provisorisk vare udstrøgne af Emigrant listen, og som en følge af 4de Sept. 1797 igien maatte forlade Republiken, for at oppebie deres difinitive Ud skrivelse deraf. Latour=Manbourg som paa sin Reise fra Holland til Paris blev arresteret i Brüssel, er efter Politieministerens Ordre igien løsladt, og er alt paa Reisen til Paris. De for 4 Aar siden ved Calais strandede Emigrantere, som siden den Tid have sadt fængslede i Cassematerne i Ryssel, ere den 20de bragte til Slottet i Ham, hvorved deres haarde Skjebne er meget forbedret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-12-11
Den 25de Novbr. blev Perregeaux, med flere af de fornemste Banqveurer indkaldede til Consulernes Palais, hvor Bonaparte i Consulernes Navn indbød dem til, inden 24 Timer at foreskyde Regieringen 12 Millioner paa den besluttede Krigstyr. Han erklærede derhos med Varme, at de ved dette Forskud ville redde Fædrelandet, hindre at 200,000 Menneskers Blod ei blev opofret, og skienke Fædrelandet Fred inden 2 Maaneder. Han lovede tillige en bedre Orden i Finantserne og Armeens betydelige Formindskelse strax efter Freden. Banqvererne har og virkelig beqvemmet sig til dette Forskud. Man bemærker herved, at der under den hele Revolution ikke har hersket saa stor en Tiltroe, som den man nu har til Consulerne. Man taler om at Berthier skal gaae som Gesandt til Berlin, for at udvirke en hastig Fred.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-12-11
Tydskland. J Mayne har den franske Commandant bekiendtgjort: At de Geistlige og Klosterne igien maae holde deres Gudstieneste som før, og at ingen var tvungen til at gaae i Decadetemplerne. Ved det franske Lazareth er der ansadt en Capuziner til Skriftefader.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-12-11
De russiske Tropper i Egnen af Augsburg har virkelig den 26de Novbr. begyndt deres Tilbagemarsch. Men man er dog endnu bestandig i den Forventning, at maaskee en Modbefaling kunne komme og standse samme.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-12-11
Grev Lehrbach blev fra Augsburg den 24de ved en Esta sette kaldet til Wien. Man siger og at en Minister fra et vist stort Hof, skulle paa samme Tid i nogle Dage have opholdt sig i Wien i strængeste Jncognito.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-12-11
man siger: kommer Erkehertug Carl med sit HovedqvarMed Vaabenstilstanden er det meget usikker. Som teer til Memmingen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-12-11
Schweitz. Elændigheden i de smaae Schweitzer, Cantons er saa stor, at den franske General selv, har af de i Basel hævede Contributioner, maattet give dem tons indsamler man Penge og Fornødenheder til bem. 70,000 Franker til Understøttelse. J de større Can Disse arme Biergboere har hverken Levnetsmidler eller Qvæg, Huusgeraad eller Klæder. Enkerne og de Faderløse af forhen vindskibelige Mænd, jamrer sig nu paa Gruset af deres afbrændte Boepæle. mændene af Urserdalen og Gothardsbierget. Man taler Kuld Hunger og Sygdomme skal have forjaget Fransk, endog om at en pestartet Sygdom skal herske imellem dem. imod Rhinen og truer med et Jndfald i Schwaben, Den franske Armee i Schweitz trækker sig alt nærmere hvor det samtlige Landfolk er opbuden til Bevæbnelse. tiske Hav nu ganske frie for franske Kapere. De ved Jtalien. Ved Anconas Erobring, er det Adriadig. Jammeren blant Jøderne i Ancona er overordentAncona erobrede 3 franske Linieskibe ere bragte til Vene lig, da de uden Giengield maae udlevere alt det kiøbte Kirkesølv. Den russisk Tyrkisk Flaade, som hidtil har lagt for Ancona, seiler nu til Malta, men indtager først Landtropper. folket der i Egnen. Denne Festning skal være slet for Coni bliver nu alvorlig beleiret som understøttes af Land synet med Levnetsmidler, og har en Besætning af 3000 dovi, blev den sidste franske Bataillon som trak ud af Mand. Da Østerrigerne den 13de rykkede ind i Mon Staden meget foruroliget af det forbittrede Landfolk, som dræbte mange Franskmænd og fratog dem deres He Franskmændene af Limon og Limonette og forfulgt dem til ste og Bagage. General Aucrsberg, har fordreven Col di Tenda. Grev Bellegarde stod alt den 15de November ved Pagnasco. Man siger at der endnu skal sendes en Forstærkning til Jtalien af 20,000 Mand Keiserlige.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-12-11
Adskilligt. Fra Tyrkiet meldes: at Storvisten- og den franske Arme stode i Øiesynet af hinanden paa Grændserne af Egypten, og man ventede paa alvorlige Efterretninger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-12-11
Den berygtede van Eupen, som spillede saa vigtig en Rulle i den Brabandter Revolution, og som er forvisse fra Frankrig, opholder sig nu i Utrecht.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-12-11
Da Engelænderne forlod Holland, har de uddeelt 300 Pakheste, blandt Jndvaanerne i Bønderbyerne, hvor Tropperne har staaet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-12-11
Ved General Krayenhoffs virksomme Underhandling: har han formaaet den engelske Admiral Dickson til at friegive alle i Sydersøen tagne hollandske Skibe med deres Ladninger, der var en Sag af stor Vigtighed for de Amsterdammer Kiøbmænd. paa 16 Aar, bleven anholdt. Hendes Forfører, som J Erfurt er en fra sin Faders Hof flygtet Prindsesse reddede sig ved Flugten, eftersættes nu.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-12-11
Cardinal Ruffo er nu og reist til Conclavet i Venedig Prinds Cassero commanderer i hans Fraværelse i Neapolis.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-12-11
Bekiendtgiørelser. Fra Søren Knudsen i Hasle, paa Stadsgaards Gods er Dagen for Mortens Dag fra hans Mark bortkommet 2 Bester, den ene en liden kort sort 7 Aars Hel H. L klippet paa den venstre Side paa Lænden, den 2den en brun 2 Aars Klod med det samme Mærke Hvem som om samme kan give Oplysning, love alle Omkostninger og Uleilighed erstattet af Eieren.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-12-11
Hos Organist Ebeling i Aarhuus faaes følgende Bøger tilkiøbs: Lafontaines Naturmenneske, heftet, 5 M. 8 s. Bahrdts Naturreligions Catechismus V. 8.4 Mk. Sammes Sokratiske Samtaler V. B., Mk. 8 s. Sammes Naturreligions Værd V. B. 5 Mk. 8 s. Wedels Samlinger om Agerdyrkning: historiske Skilderie V. B. 1 Rd. 8 s. Gumaal og 5 Deele i 2de V. B. 4 Rdr. 1 Mk. CondorceLing, heftet 4 Mk. 4 s. Moralske Skilderier, indbunden 3 Mk. Horatii Oder, Breve a. V. B. 3 Mk. 8 s. Thee adventurus of TelemachuV. B. 5 Mk. 12 s. The Vicar of WakeselV. B. 3 Mk. 8 s. prindsessen af Babylon, fri 2 Mk. Linieret Papiir til Auctionsforretninger, a Bog 2 Mk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-12-11
Her paa Adresse=Contoiret faaes tilkjøbs Af= og Tilgangslister, a Bog . 1 Mk. 8 s. Hovedmandtalslister, a Bog 1 Mk. 8 s. Lægdssedler til Brug for Lægdsmænd, a Bog 2 Mk. Markedspasser, a Bog. . 3 Mk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-12-11
Bekiendtgiørelser. Siden Presseloven af 27de September blev publiteret, har jeg, som Trykker og Forlægger af Skrivtet, Tvistigheden imellem Herredsf. Kier og Præsten Blicher, funden mig aarsaget, til videre at standse ved Trykningen af dette Skrivts 8de Ark. N. Lund.