JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-04-27
Hvad Redacteuren, Procurator J. C. Larsen, angaaer, da har han ligeledes paastaaet sig aldeles frifunden fordi Cancelliet, ved at hæve det at vedkommende Politie-Embedsmand lagte Beslag paa det de af Lollandsposten hvori Begyndelsen til Stykket, der er Sagens Gienstand, stod indført, har givet Tilladelse til at dette maatte publiceres ved Trykken, en Paastand, der naturligviis ikke er tagen til Følge, ligesaa lidet som til at den Omstændighed, at Forfatteren var tilstede, har efter Dommerens Formening kunne bevirke Frifindelse. Om Larsens Strafskyld, hedder det derimod: "Det er allerede ovenfor bemærket, at Retten vel har antaget, at Formodning er fremkommet for, at Jndstævnte, Meincke, har gjort Forbud mod Skrivtets Jndrykning i Lollandsposten, og at Frd. 27de Septbr. 1799 er funden anvendelig paa denne Jndklagede, men heraf følger ogsaa, at det mod Jndstævnte Proc. Larsens Benægtelse ikke kan ansees beviist, at han har været vidende om dette Forbud, og endskjøndt Retten derfor finder, at denne Jndstævnte maa ansees skyldig i Overtrædelse af Frd. 27de Septbr. 1799 § 19, og ifølge samme have samme Ansvar som det Forfatteren, hvis denne havde ladet Skriftet trykke, undergivne, findes Mulcten, der bliver at bestemme efter § 12, at maatte ansættes til det der anførte minimum af 50 Rbd., der tilfalder Mariboe Byes Fattigvæsen, hvorfor denne Jndstævnte efter samme Anordnings § 20 sammenholdt med Pl. 1ste Novbr. f. A. 6 3 bliver at underkaste Censur, som, da han ikke findes at være dømt for nogen tidligere Forseelse, og han ikke selv er Forfatteren af Jnseratet, fastsættes til et Tidsrum af 1 Aar. Vi have saaledes meddeelt Hovedmomenterne af Dom Præmisserne, og da man heraf seer, at Sagen ikke mangler Jnteresse i flere Henseender, vilde det være meget ønskeligt, om Sagen blev indanket til Overretten, for at man derved kunne erfare ogsaa denne Rets Mening om hvad Ansvar den anseer at paahvile en Redacteur naar Forfatteren er tilstede.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-04-27
Skibsefterretninger. En i Lübeck hjemmehørende Skipper, som den 9de dennes afseilede fra Travemunde, og den 12te er ankommen til Helsingør, har paa Veien truffet en bornholmsk Jagt, fra Rostock bestemt til Kjøbenhavn, siddende fast i Jsen, og forsynede den med Proviant for 12 Dage, da den leed Mangel herpaa. – Den 23de April ankom til Kjøbenhavn Briggen Cecilie, List, fra Rønne bestemt til Jishavet. Skipperen beretter, at smaae Skibe ikke kunne komme til Kbhvn, fra Bornholm formedelst Driiviis, som ligger derfra lige til Falsterbo. – Den 15de dennes om Eftermiddagen forliste ved at støde paa den saakaldte Øresteen, udenfor Elsegaard, Ebbeltoft Tolddistrict, Jagten "det gode Haab, Skipper Andr. Jepsen af og fra Haderslev med Korn og Fedevarer bestemt til Christiania. Skibet, der ved Stødet, fik betydeligt Læk, fyldtes strax med Vand, og sank, hvorved Skipperen og en Dreng tilsatte Livet, hvorimod de øvrige 3 Mand bjergede sig i Baaden ind til Boeslumstrand. Af Skibet er intet at see, og til i Dag har man endnu ikke fundet det. – Den 13de dennes henimod Midnat indstrandede paa Skagens nordre Side Briggen Najaden, N. Poulsen af og fra Flensborg bestemt til Grønland. Besætningen, en Deel af Skibsprovisionerne, samt Jnventariet er bjerget; men Skibet er Brag.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-04-27
Kjøbenhavns Havnepriser den 14de April 1838. Hvede, sjællandsk 5 Rbd. 40 s. a 6 Rbd.; dito lollandsk 5 Rbd. 32 s. a 5 Rbd. 64 s.; dito langelandsk 5 Rbd. 48 s.a 5 Rbd. 80 s.; Ang, fra Provindserne 5 Rbd. 8 s. a 3 Rbd. 32 s.; Byg, 2radet, 2 Rbd. 40 sk. a 3 Rbd. 56 s.; Havre 2 Rbd. 48 s. a 2 Rbd. 64 s.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-04-27
Ved Tallotteriets 1467de Trækning i Kjøbenhavn udkom: Reisende fra den 18de til den 25de April 1838.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-04-27
Fra Gaabense til Vordingborg. Med Pakkeposten: Fuldmægtig Hartmann, Mad. Schiøne; Handelsfuldmægtig Jansen; Ritmester Friis. Dhrr. Jochumsen og Gradmann. Med Personposten, Kjøbmand Hansen; Toldbetjent Ross Madam Gesner; Hr. F. Møller; Frøken Bentzon; Doctor Hahn; Jfr. Andersen. Udenfor Posterne, Kjøbmand Lassen; Disciplene Brünniche, Ancher og Clausen; Kjøbm. Mackeprang; Studenterne From; Proprietair Frederichsen med Søn Pastor Krøyer, Proprietair Guldborg med Familie; Skolelærer Fester med Datter, Kjøbmand Jacobsen; Stud. theol. Hansen med Søster. Fra Vordingborg til Gaabense. Med Personposten: Hr. Wichfeldt og Søn; Hr. Meincke; Jomfr. Saxtorff, Student Mathiasen; Cand. theol. Lund; Baron Rosenkrantz og Tjener; Capt. Steenstrup, Krigsraad Hahn. Med Pakkeposten: Student Iversen. Udenfor Posterne: Handelsbetjent Koefod, Contorist Møller; Cand. juris Aagaard; Hr. Lorang; Forvalter Thye.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-04-27
Med Dampskibet Frederik den 6te ankom den 22de April fra Kiel til Gaabense: Dhrr. Schluter og Nyrop.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-04-27
Gudstjeneste. Paa førstkommende Søndag begynder Gudstjenesten i Nykjøbing Kirke Kl. 1.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-04-27
Bekjendtgjørelser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-04-27
Mariboe Dagvogn. Fra 1ste Mai d. A. have Undertegnede etableret en Dagvogn fra Mariboe, over Saxjøbing, Sundbye, Nyekjøbing og Gaabense, i directe Forbindelse med Dagvognene i Sjælland, samt Børt fra Gaabense til Vordingborg Færgegaard, to Gange ugentligen. Paa Lolland afbenyttes en beqvem holsteensk Vogn og paa Falster en særdeles elegant Fjedervogn til 8 Reisende. Dagvognen afgaaer fra Mariboe hver Tirsdag og Løverdag Aften Kl. 9 og vedbliver sin Gang uafbrudt indtil den ankommer til Kjøbenhavn næste Dags Eftermiddag Kl. 6 a 7. Ligeledes afgaaer den fra Kjøbenhavn Mandag og Torsdag Morgen Kl. 7, og ankommer til Mariboe næste Dags Morgen Kl. 4.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-04-27
Taxten for denne Befordring bliver: mellem Mariboe og Kjøbenhavn 5 Rbd. 3 Mk. Saxkjøbing og dito . . . . 5 – - dito . . . . 4 - 4. Sundbye. Nykjøbing - dito . . . . 4 – 3 – Gaabense – dito . . . . 3 – 5 Dagvognen afgaaer første Gang fra Mariboe Tirsdagen den 1ste Mai.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-04-27
Nestved og Vordingborg Postcontoirer den 25de April 1838. J. N. Witte. C. Høeg-Guldberg. De Lande, Stæder og Øer, som efter de sidste til Directionen indkomne officielle Beretninger, indtil videre ansees forpestartig smittede ere: a) Tripolis. b) Alexandria. c) Køer. Damiette, d) Constantinopel. e) Tunis. f) Marocco. g) Smyrna, b) Øen Candia. For mistænkte Havne og Stæder ansees indtil videre: a) Alle tyrkiske og græske Havne, med Undtagelse af de som smittede foranførte. 2) Det africanske Barbaries øvrige Havne og Stæder. c) De vestindiske Øer. Dog skulle de fra de danske vestindiske Øer ankommende Skibe kunne befries for at lægges under Qvarantaine, saafremt de foruden Sundhedspas medbringe behørige, af Vedkommende under Embedsauthoritet udstædte, Sundhedsattester. d) De nordamerikanske Havne. Dog fritages de fra disse Havne ankommende Skibe for Qvarantaine, saafremt de foruden Sundhedspas ere forsynede med behørige Sundhedsattester fra de derværende kongelige danske Konsuler eller disses Vice-Konsuler. Alle andre Havne og Øer, i og udenfor Europa, blive at ansee som umistænkte. Kjøbenhavn, i den kongelige Direction for Qvarantaine Foranstaltningerne den 21de April 1838. H. Holsten. Thonning. Steinmann. Bræstrup. Skibsted.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-04-27
Committeen for den Lollandsk Falsterske Afdeeling af Selskabet til Hesteavlens Fremme, overbeviist om, at det vil have Jnteresse for Hesteopdrætterne her i Provindserne at see og sammenligne det forædlede Tillæg, som i disse Aar er faldet efter Hingstene Cigar, Claudesley og Gaberlunzi, tillader sig herved at indbyde de som eie af dette Tillæg, at ville tage Deel i et Dyrskue, som afholdes paa Torvet i Nyekiøbing den 9de Maji Formiddag Kl. 11 og dito. i Marieboe den 10de Maii dito Naar noget af det fremstillede Tillæg ønskes solgt ved denne Leilighed vil der blive foranstaltet Auction.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-04-27
Nyekiøbings Kæmner-Regnskab for 1837 med Bilage, ligger fra i Dag af, i 3 Uger, hos Kiøbmand Smidt, til Eftersyn for de af Byens Borgere som maatte attraae at giøre sig bekiendte dermed. Nyekiøbing den 26de April 1838. Møller. Blomstersager.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-04-27
Af min betydelige Samling af Ziir- og Pragtplanter er at bekomme til billige og nedsatte Priser: Anmoner, Ranunkler, Auricler, Roser, Nelliker, Svibler, flere hundrede Sorter Blomsterfrøe, Stander eller vedvarende Planter til Hauger, Viola Grandistora, nye engelske Pragt Georginer, 200 forskjellige Sorter af udmærket Qvalitet, Buskvexter m. m. Stubbekjöbing i April 1838. P. Meyer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-04-27
Auction. Onsdagen den 2den May bliver i Skovene ved Bremersvold og Kierstrup, afholdt offentlig Auction over Barken paa en betydelig Deel Egetræer sammesteds. Vederhæftige Kjøbere gives Credit til Michaeli d. A., og er Mødestedet paa Kierstrup bemeldte Dags Formiddag Kl. 10. Bremersvold, den 22de April 1838. Jansen. Redigeret, forlagt og udgivet af C. F. Tidemand, Procurator. Trykt i W. Laubs Officin i Nykjøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-04-29
Lollands Falsters Et Tidende. No 49.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-04-29
Søndagen den 29 April.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-04-29
Udenlandske Nyheder. England. Fra America har man ikke senere modtaget Efterretninger, og er saaledes for Tiden uvidende om Tilstanden der. Fra Bombay har man derimod Breve af 2den Marts, hvorefter Handels Anliggenderne atter begyndte at forbedre sig. Endnu var det ikke kommen til Fjendtligheder med Birmannerne, men man ansaae en Krig for uundgaaelig. Medens der til Parlamentet er indkommen stre Petitioner med 1310 Underskrifter, mod at Parlamentsvalgene i Fremtiden skeer ved Kugler, er der 358 Petitioner med 176,827 Underskrifter for denne Valgmaade, og man kan saaledes vente, at Parlamentet snart i denne Henseende vil blive nødsaget til at give efter for Nationens eenstemmige Ønske.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-04-29
Frankrig. Efter Journal des Debats er Marschal Soult udnævnt til, som overordentlig Gesandt at overvære Dronning Victorias Kronning i London d. 25 Juni, og Marquis de St. Aulaire til i samme Egenskab at overvære den østerrigske Keisers Kronning i Mailand. At Marschal Soult saaledes af sin tilsyneladende Unaade er kaldt til denne hæderlige Post, tilskriver man ene Dronning Victorias Ønske. J Frankrig har denne Udnævnelse vunden meget bifald, og Regjeringen venter derfor ikke at møde Vanskeligheder ved dens Forlangende om at faae 1 Mill. Fres, til Bestridelsen, af Omkostningerne ved denne Reise. – Jfølge Efterretninger fra Africa skal der være sluttet Fred med Achmed Bey, hvorefter han atter skulde have Constantine mod at betale en Sum Penge i Skadeserstatning og en aarlig Tribut. Med AbdelKader skal han derimod være kommen i Uenighed.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-04-29
J Pairskammeret har Lovudkastet om en Forøgelse af Artilleriet og Cavalleriet truffet en Deel Modstand, fornemmelig blandt de gamle Officerer, der næsten alle have udtalt sig mod Frankrigs nuværende Krigsbestyrelse. J Deputeret Kammeret ere endelig Debatterne om det meget vigtige Spørgsmaal, nemlig om Renteconversionen, begyndt, og føres med megen Hæftighed. Efter al Rimelighed ville Debatterne vare i flere Dage, da saavel Kammerets dygtigste Statsoeconomer, som Andre, holde meget lange Taler. Ministrene have uafbrudt været tilstede i Kammeret, men endnu veed man ikke hvad Partie de ville tage, og den Plan, man har tillagt dem om at benytte den Uenighed, som man forudsaae ville opstaae i Kammeret, til at faae hele Forslaget udsat til en ubestemt Tid, haaber de uafhængige Journaler vil blive tilintetgjort ved en Forening mellem den egentlige Opposition og Legitimisterne, der ere forbittrede paa Ministrene. Af Ministrene have hidtil kun Finantsministeren holdt en kort Tale, men han er for Tiden saa syg, at han maatte lade sig bære ind i Kammeret, og senere har han aldeles ikke kunne deeltage i Debatterne.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-04-29
Jtalien. Sidste Palmesøndag, da Paven som sædvanlig forestod de ved denne Leilighed brugelige Kirkehøitideligheder, vakte det endeel Opmærksomhed at den preussiske Regjeringsraad Bryggemann, der var tilstede i sin Embedsdragt, blev indbuden til Fodkys, og ved denne Leilighed modtog, som Skik og Brug er, den festlige Palmegreen. - Fra Neapel haves intet Nyt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-04-29
Tydskland. Kongen af Preussen har nyelig afsendt en Coureer til Rom med meget vigtige Depescher, hvori han paa det bestemteste erklærer sig mod atter at indsætte Erkebispen af Cøln i sit Ærkebispedømme, ligesom han og aldeles misbilliger den af Geheimeraad Bunsen fra Ancona udstædte Note. Bunsen har tillige faaet Ordre til øieblikkelig at tilstille Paven tvende Breve, han hidtil har holdt tilbage, og hvoraf det ene angaaer Dr. Husgens Udnævnelse til Forstander for Ærke bispedømmet, det andet Domcapitlets Svar paa et paveligt Breve af 26de Decbr. f. A. Ligeledes har den preussiske Gesandt i Brüssel faaet Ordre til at gjøre den belgiske Regjering opmærksom paa den mod Folkeretten stridende Jndblanden, som deels de pavelige Agenter, og deels den belgiske Geistlighed tillader sig i de religieuse Stridigheder, som for Tiden herske i Rhinpreussen. Til Jndvaanerne i Posen har Kongen udstædt en Skrivelse, hvori han opfordrer dem til ikke at lade dem forlede af det falskeligen udspredte Rygte om at han vilde tvinge dem til at forandre Religion, og formaner dem til Rolighed og Orden, da de fremdeles vil beholde den fra deres Fædre arvede Troes- og Samvittighedsfrihed. – J München taler man om at en mægtig Naboestat i en Note udtrykkelig har erklæret det for en Nødvendighed at understøtte Preussens Sag mod Rom, for at sætte en Dæmning mod det atter opvaagnede Hierarchie. – De fra Göttingen forviste 7 Professorer have nu endelig foretaget de første Skridt til at bringe deres Sag for Domstolene, efterat Kongen bestemt har afslaaet at gjenindsætte dem i deres Embede.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-04-29
Tyrkiet. Sultanen vedbliver med Reformer og har saaledes nylig afskaffet Storvezir-Embedet, ligesom han og har befalet Oprettelsen af en Skole, hvor der skal undervises i det franske Sprog.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-04-29
Krigen i Syrien vedbliver endnu, og man mener at der er opkommen Uenighed mellem Mehemed Ali og Jbrahim Pascha. Sultanen er meget begierlig efter at føre sig disse Omstændigheder til Nytte, for derved at bemægtige sig Syrien, hvilket dog Frankrig og England modsætte sig, da de have erklæret sig for Vedligeholdelsen af de nuværende Forhold.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-04-29
Fædrelandet. Den Pension, der er tillagt Professor Clausen, ved sin Entledigelse fra Sjællands Stiftsprovstie, udgjør efter Hels. Av. 2300 Rbd., hvoraf Eftermanden skal tilsvare 8000 Rbd. Kbhpst. finder i denne med Opoffrelser forbundne Resignation en respectabel Modsætning til den seige Klæbrighed, hvormed saamange andre Embedsmænd blive ved at hænge fast ved den formeentlige Anseelse og reelle Jndtægter, deres Embede giver dem, længe efter at deres Dygtighed til forsvarligen at opfylde de dermed forbundne Pligter er ophørt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-04-29
Asylet i Roeskilde har fra 1ste April 1837 til 1ste April 1838 havt en Jndtægt af 338 Rbd. 45. s. og en Udgift af 216 Rbd. 90 sk., saa at Beholdningen bliver 121 Rbd. 51 s. Børnenes Antal er 30, men ved Slutningen af denne Maaned udgaae 2, til hvem Bibelselskabet for Danmark har skjænket 7 Exemplarer af det nye Testamente.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-04-29
J flere af de holsteenske Aviser, fornemmelig i Kieler Correspondenzblatt, føres i denne Tid en hæftig Strid om hvorvidt det danske Sprog bør have Fortrinnet for det tydske i Slesvig, og Neue Zeitung har nu i en Skrivelse fra det Slesvigske behandlet denne Sag. Som man kunde vente det, er den nævnte Artikel just ikke meget upartisk, men helder afgjort til det Tydske, i det den nemlig mener, at Slesvigerne enten maae blive aldeles Danske, og saaledes ganske underkaste sig alle de borgerlige Indretninger der fin 13de. des i Danmark, eller og maae de blive aldeles Tydske. Hvad nu det første angaaer, da mener Forfatteren at Slesvigerne kun have liden Lyst til, paa det Vilkaar at see deres Sprog bevaret, og han tilraader derfor de saakaldte danske Propagandister hellere aldeles at opgive deres Bestræbelser, da der er langt flere Vanskeligheder ved at uddanne det Sprog Nordslesvigerne tale, end for det Plattydske.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-04-29
Dersom man ikke med Kjøbenhavnsposten vil antage, at de Efterretninger fra Danmark, der nu og da findes i nogle tydske Aviser, hidrøre fra Danske, der ikke kunne faae deres Producter afsatte heri Landet, kan man vel ikke nægte, at vore Anliggender nu synes mere at beskjæftige Udlandet, end dette tilforn har været Tilfældet, men man fristes dog ikke til at glæde sig over de Begreber, der paa denne Maade sættes i Circulation. Jnseratet i Augsburger allg. Zeitung og den Modtagelse, det fik her, er endnu i saa friskt Minde, at man ikke skulde troe at noget Lignende saasnart vilde komme igjen, og dog er dette Tilfældet, da nemlig Berliner politiches Wochenblatt har meddeelt en Efterretning om Danmark, der er endnu mere urigtig og taabelig end Augsburgerens i sin Tid var. Ogsaa mod denne er Kjøbenhavnsposten fremkommen med nogle bemærkninger, der godtgjøre dens Urigtighed; derimod findes endnu i "Neue Zeitung, nogle Yttringer i en Anmeldelse om Olshausens Oversættelse af den danske Kongelov, hvikke og kunde trænge til en Berigtigelse. Efterat nemlig Anmelderen af Oversættelsen har tildeelt Olshausen den Roes at være den Første, der har sat de tydske Læsere paa det rette Punkt til at overskue Forholdene i Danmark, hedder det om de danske Publicister: "Disse (de danske Publicister) gaae ikke saa ærligt tilværks. De underkaste de nyere Love, især dem, der angaae Pressen, en vis constitutionel Kritik, der fra Fortiden aldeles er dem afskaaren, og Kongeloven bliver derved paa en høist mærkværdig Maade forbigaaet med Taushed. Allerede Schlozer gjorde i Aaret 1778 opmærksom paa, at Trykkefriheden i Danmark aldrig kunde have nogen grundlovmæssig Characteer ved Siden af Kongeloven, og desuagtet vedbliver man stedse i denne fordærvelige Selvskuffelse, der dog bliver undskyldelig og forklarlig derved, at de Blade hos hvem man turde forudsætte modsatte Anskuelser ikke synes at ville indlade sig paa en Bekjæmpen af denne constitutionelle Forudsætning. Naar det her fortælles os, at Trykkefriheden ikke er os tilstaaet ved nogen Grundlov, da lærer vistnok ingen dansk Journalist andet end hvad han fuldt vel veed, og nogen modsat Paastand er heller ingensinde gjort, men vel har man offentlig sagt, at Trykkefriheden paa Grund af de Principer, hvoraf vor Regjering, som en Følge af Nationens aandelige Udvikling har ladet sig lede, er os saa stærkt sikkret ved moralske Si Garantier, at Jngen her i Landet kan tænke sig at den nogensinde kan berøves os, og derfor, samt fordi Kongen ynder Trykkefrihed, har Pressen udtalt sig, hver Gang en Regjeringsforanstaltning tydede hen paa en Jndskrænkning af Nationens kjæreste Gode - Trykkefriheden.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-04-29
Med Hensyn til Ligningen af Commune-Afgifter anfører en Jndsender i Roeskilde Avis den Grundsætning: ved Beskatning paa Leilighed og Formue bør en Families formodede Jndtægt sammenholdes med de for den, efter dens Stand, Stilling og Størrelse &c. formeentligen absolut nødvendige Udgifter, medens derimod de unødvendige slaaes til den Sum, der beskattes. Denne Sætning, hvis Rigtighed vistnok Jngen kan drage i Tvivl, skal, efter hvad man hører, ikke være bleven fulgt af Lignings-Commissionen heri Byen (Nykjøbing) hvorimod den ene skal have taget Hensyn til de formodede Jndtægter ved Bestemmelsen af Skattens Størrelse, og der er saaledes megen Rimelighed for, at Borger=Repræsentanterne her ville komme til at gjøre Jndsigelser mod hele Ligningen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-04-29
Endnu er der af Undersøgelserne Jntet oplyst om Oprindelsen til Slotsbranden i Kiel; det maa vel altsaa have sit Forblivende ved den første Formodning, at Jlden hidrørte fra for stærk Fyren i Kakkelovnene. Mystikere i Kiel ansee derimod Branden for en Himlens Straf, fordi der, til Jstandsættelsens hurtige Fuldendelse, ogsaa var arbeidet om Søndagen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-04-29
Jfølge en Cancellieresolution skal Communalanordningen først 1839 træde i Kraft i Aalborg.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-04-29
Fornylig skulle 340 Personer være afgaaede fra Føhr, for fra Hamborg, Flensborg og Bremen af at begive sig paa Hvalfiskefangst.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-04-29
En Veirprophet bebuder i Aarh. Av. som grundet paa Erfaring: at Sommeren, naar undtages det Meste af Juni Maaned og noget i Juli, for Aaret 1838, vil blive vaad.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-04-29
Redacteuren af Kjøbenhavnsposten, Cand. juris J. F. Giødwad, er i den mod ham anlagte Trykkefrihedssag for Artiklerne Hages Domfældelse, og 1ste October, ved Hof= og Statsretsdom af 24de de frifunden for Actors Tiltale imod at udrede (Hels. Av.) Actions-Omkostningerne.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-04-29
J Slesvig er i disse Dage gjort et Mordanslag paa en anseet Jndvaaner i hans eget Huus. Gierningsmanden er greben og arresteret.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-04-29
Den 20de de agtede Prof. Sibbern i Kjøbenhavn at begynde nogle politiske Forelæsninger, og i den første Time at meddele nogle bemærkninger angaaende Trykkefrihedsselskabet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-04-29
Blandet. Fattih Ali Schach, den sidste Konge af Persien, havde den største Familie af Børn og Børnebørn, som vistnok nogen Mand kunde opvise. Hvormange Koner, han ialt har havt, lader sig ikke angive; thi deels døde de, ligesom andre Koner, deels var Hans Majestæt en Elsker af Afvexling i sit Harems Rosenhave, og bortfjernede gjerne de Blomster derfra, som vare afflorerede og havde tabt deres Ynde. De Koner, som havde skjænket ham Sønner, slog han imidlertid sjelden Haanden af; men anviste dem egne Huusholdninger. J Almindelighed havde han imellem 800 og 1000 Koner i sit Harem, og selv ved hans Død var der endnu over 700 tilbage. Med sine Koner havde han havt 120 til 130 Sønner og omtrent 150 Døttre, og da disse Børn igjen tidligt giftede sig, saa skal den gode Mand ved sin Død have efterladt sig et Afkom af circa 5000 Jndivider.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-04-29
Som en Tidsalderen caracteriserende Curieusitet anføres, at man i et Selskab i Wien nylig har seet den pavelige Runtius og den tyrkiske Charge d'Affaires spille Whist sammen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-04-29
Den nylig afdøde Fyrstinde af Nassau-Saar brücken (for hvem der i disse Dage er anlagt Hofsorg i Kjøbenhavn) var en født Prindsesse Montbarry. Hendes Formæling gik for sig af politiske Aarsager da hun var 18 og Fyrsten kun 10 Aar gl. Man fortæller endnu, at da den lille Prinds græd under Vielsen, tog Prindsessen ham paa Armen for at stille ham tilfreds. De levede sammen i 18 Aar.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-04-29
Nykjøbings Skibsliste, fra 22de til 28de April 1838. Jndklarerede: Skipper J. Carslund af og fra Ærøe, med levende Fisk, J. Albertsen af og fra Marstal, baglastet; H. A. Boye af og fra Marstal, baglastet; P. K. Andersen af Marstal, fra Kjøbenhavn, baglastet; J. P. Kromann af Marstal, fra Stubbekjøbing med Korn og Jern; H. A. Boye af og fra Marstal, baglastet; P. C. Lyngs af og fra Kjøbenhavn, ledig.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-04-29
Udklarerede: Skipper J. Carslund af og til Ærøe, med Pattegrise; L. J. Cramer af Nykjøbing, til Kjøbenhvn. med Korn; H. H. Jessen af Sønderhoe, til England med Korn; Chr. Hansen af Marstal, til Lübeck med Huder og Skind; P. K. Andersen af Marstal, til Kiel, baglastet; J. Albertsen af Marstal, til Norge med Korn; P. C. Lyngs af og til Kjøbenhavn med Brænde; H. A. Boye af Marstal til Sverrig med Korn.