JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-09-01
Den danske Consul i Alexandrien, Hr. Dumreicher, har kjøbt for Museet i Kjøbenhavn en af de skjønneste Mumier. Med Paschaens Tilladelse havde han ladet grave baade af Jndvaanerne i Longsor og Carnae, paa hvilket sidste Sted den blev fundet i en Grav, som aldrig har været aabnet, i fem Kister, og den skal have koster 6000 ægyptiske Piastre. Der opkom en Strid mellem Fellads fra Carnae og Longsor, da de første ikke vilde have gravet 3 Dage forgjeves, men da de fik 1000 Piastre i Skadesløsholdelse, vare de tilfredsstillede. - Man har længe have en Mumie paa Konstkamret, men den mangler Næsen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-09-01
Odense. Jblandt de Mærkværdigheder fra Oldtiden, hvorpaa Egnen ved og omkring Svend borg er saa riig, findes følgende, saavidt vides, endnu ikke omtalt af nogen af vore Antiqvarer: Strax Norden for Heldager Gaard, under Baroniet Lehn, i en derværende Skovlykke, findes endnu Rudera af et gammelt Slot eller Borg, som i flere Henseender har megen Lighed med Næsbyehoved Slotsbanke. J den temmelig ophøiede Qvarree, hvor Borgen fordum har staaet, findes endnu fremdeles Levninger, saasom Muurstykker og Brokker af de fordums Bygninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-09-01
Jmellem flere Oldsager, som Tid efter anden ere opgravede eller oppløiede, er især en massiv Guld nogle mærkelig, som i den forrige Forpagters Tid fandtes af en Plougkarl, og som endnu skal opbevares paa en Gaard her i Landet. Gravene omkring Borgpladsen ere endnu kjendelige, tildeels dybe og fyldte med Vand. Paa tvende Sider findes endnu flere af de Egepæle, hvorpaa Broerne over Gravene formodentlig forhen have hvilet. Ved en i Fjor foretaget Rensning af den østlige Grav fandtes, mærkeligt nok, paa begge Sider af det Sted, hvor de tilbageværende Pæle lade formode en forhenværende Broe, en saa utrolig Mængde Menneskebeen, at det ikke er usandsynligt, at en fiendtlig Overgang paa dette Sted har været forsøgt, men, lykket eller mislykket, i det mindste kostet mange Fienders Liv. Et Stykke fra Borgen findes ligeledes mærkelige Levninger af Lade eller andre Bygninger, hvilke, at dømme efter den Pladses Størrelse, hvorpaa Levningen af Murene findes, maa have indtaget et saa betydeligt Areal, at de ikke synes Ruinerne af en liden Bye eller Forstad ulig. - - (Jndsendt.) En tilforladelig Underretning, hvorledes en Landmand kan forebygge Fodermangel. Naar en Landmand seer, at han faaer Mangel paa Foder, at han ei kan føde sine Kreaturer Vinteren over, og han har indkjørt sin Rug, da skal han strax pløie Jorden ikkun een Gang, og besaae den med Byg, denne Byg voxer frodig op, og med denne grønne Byg kan han staldfodre sine Kreaturer lige til Frosten kommer. Det forstaaes af sig selv, at han maa skjønne paa, hvormegen Byg han behøver at faae. - Her kunde vel indvendes, at naar Jorden skal give to Gange Grøde af sig i een Sommer, saa bliver den mager; men hertil svares, at naar Landmanden kan føde alle sine Kreaturer Vinteren over, saa har han Gjødningen til at gjøde med, naar han vil saae Byg om Foraaret, og Erfaringen har lært, at naar der bliver gjødet til Byg, giver samme meest af sig. (Hempels Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-09-01
Det Nyerupske Forfatterlexicon, udenlands bedømt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-09-01
Af det eneste Bogstav A. ere her 15 Artikler, udeladte, hvis Undværlighed vel neppe vil drages i Tvivl af Nogen; det maatte da være en alt for stræng Literaturhistoriker. Rec. har paa sin Side intet andet at erindre herimod, end at han beklager, at denne Udeladelseslod kun har rammet endeel, ikke alle ubetydelige Bogskrivere, uden Undtagelse, de være levende eller døde. At Hr. N. beholdt nogle fra ældre Tider, og optog alle Nulevende af vor Tid, dertil kunde han have sine Aarsager, f. Ex. at forskaffe Værket endnu mangen Kjøber, som det eller maaskee ikke havde fundet, eller og, som han selv anmærker, for at indrømme Forfattere, hvis første Producter ikke fortjene den Opmærksomhed, som deres sildigere Arbeider maaskee endnu vilde forskaffe dem, allerede nu en Plads i Rækken af fædrenelandske Forfattere. Rec. er heri af anden Mening. Hæver Forfatteren af maadelige eller slette Arbeider sig fra Ubetydeligheds Tilstanden ved bedre Arbeider til Vigtighed, saa bliver det jo en tilkommende Literaturhistoriker uformeent, endnu at rive ham ud af Forglemmelse: hvorfor skal hans Levnetsbeskrivelse, og de ubetydelige Blade, som han lod trykke, allerede nu, paa Lykke og Fromme, borttage Rummet for vigtigere Artikler, Overhoved tænker Rec. over denne Punkt af Materialet til et Forfatterlexicon anderledes end han vel veed der tænkes af Andre. En absolut Fuldstændighed, var den endog i vor skrivesyge Tidsalder endnu muelig, anseer han ikke for hensigtsmæssig og ønskelig. (Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-09-01
Blandede Efterretninger. Sparecasserne ere opfundne i Engelland, hvor de hurtigen udbredte sig. Deres Oprindelse staaer i Forbindelse med den engelske Fattigskats Stigen, og de bleve betragtede og anbefalede som dens Amortisationsfond. Efter den for 16 Aar siden, over de i dette Land af Sognecassen understøttede Fattige forfattede Fortegnelse, var disses Tal 1,040,716, og i en Befolkningstilvært af 1,300,000 siden 1801 over 500,000 Fattige indbefattede. Denne uforholdsmæssige Forøgelse, af Fattige var en Følge af de lavere Stænders Sorgløshed for Fremtiden, og denne Sorgløshed, var igjen en Følge af det Haab, i Tilfælde af Forarmelse, at kunne leve paa Sognets Bekostning. Man kan bidrage til at styre Forarmelsen, naar man styrer denne Sorgløshed og opmuntrer de lavere Stænder til at betænke og beregne deres tilkommende Stilling. Præsten Duncan i Ruth vell i Dumfriesshire lykkedes det at stifte 1810 en saadan Anstalt, som snart fandt Efterlignelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-09-01
Parlamentscommitteen angaaende Fattigvæsenet anbefalede den 1817, og den blev derpaa bestemt ved et Kongebud. Det Jndskudte tilbagebetales med Renters Rente. Forstanderne faae ingen Løn, men kun Betjenterne en Godtgjørelse. Banken maa modtage Pengene til 4 pC. - Duncan havde i Begyndelsen at kjæmpe mod Arbeidernes Bekymring for, at deres Huusbonde vilde afkorte dem i deres Løn, naar han erfarede, at de havde indskudt en Nødskilling. Jndskrivningen skeete derfor i Skriftestolen, under lukkede Døre. Almindeligen bemærkede man ved denne Leilighed, at fattige Folk ikke vide at behandle deres sammensparede Penge. En Arbeidsmand bragte 4 Pd., han havde faaet som Barn, og siden den Tid ikke rørt. En Dreng havde fra sit 11te til 14de Aar givet sin Dagløn af 3 til 6 Shill. ugentligen for Underhold til sin Fader, og tilsidst kun havt i Shill. tilovers. Aldrig fik han meere end 10 Sh., og sammensvarede sig dog indtil en Alder af 33 Aar over 50 Pd., som han roligen lod ligge hos sig. En ung Pige tog 2 Pd. af indsatte 10 Pd., til at befrie en Veninde fra Fængselet. Den i Aaret 1816 indtrufne Dyrtid, standsede en stor Deel af Jndbetalingerne, som hos Sparecassen i Bath beløb sig til 17000 Pd. (136,000 Rbd. Sølv). - Ogsaa i Danmark have vi nyligen faaet en saadan Sparecasse, som svarer 5 pC. Rente, og hvor Jndskuddet ikke maa overstige 100 Rbd. Hensigten er her, som i Engelland, mere at sikkre Besparelsen end at forøge Jndskuddet ved Renterne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-09-01
Bibelselskabet i Kongeriget Würtemberg har siden dets Stiftelse udgivet i Landet 28,071 Bibeler og 17,505 N. T., i Udlandet 5,348 Bibeler og 4822 N. T., tilsammen 33,419 B. og 22,327 N. T. J London lever en Juveleer, der synes at være i Besiddelse af alle de Rigdomme, Aladdins Lampe nogensinde har kunne fremtrylle. Man finder i hans Bod Knive og Gafler af Guld i blaat Fløiels Fouteral, og Skeer af hver muelig Størrelse, saavelsom Tallerkener og Lysestager af purt Guld, ja endog Guldskaaler, 1 1/2 til 2 Fod i Gjennemsnit, som koste 1000 Guineer. Hele Boutiquen, vurderes for 2 Mill. Gylden, og Værdien af alle Juveler og Guld- og Sølvvarer i London antages for at være 50 Mill. Pd. St. (400 Mill. Rbd. Sølv.) Forbrydernes Tal i Frankrig er i følgende Forhold aftaget i de sidste 3 Aar; Paa Livstid, til Tvangsarbeide og Æreløshed dømte A. 1817. 611, A. 1818393, A. 1819, 398. Paa en bestemt Tid 1817: 2646, 1818. 1992, 1819. 1421. Paa bestemt Tid med Æresløshed for Forfalskning og Landstrygerie, 1817. 1117, 1818. Jefferson søgte under sit Præsidentskab end- og i Smaating at bevare den Jevnhed, der anstaaer Republiker. Han tilsidesatte den Etiquette, som de fremmede Gesandter og især deres Gemalinder vilde indføre i hans Selskabsværelse. Skulde han aflægge et Morgenbesøg, saa kom han ridende uden Tjener, bandt sin Hest ved Stakitværket, og traadte, som Thomas Jefferson ind i Huset. Spiste de forskjellige Gesandter hos ham, saa modtog han dem med lige Høflighed, og overlod det til Selskabet selv at ordne sig ved Bordet, saa at enhver kunde betragte sig som om han var hjemme.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-09-01
Den spanske Gesandts Gemalinde var imidlertid misfornøiet hermed, og formaaede sin Gemal til at fordre Erstatning. Gesandten gik i dette Øiemed selv hen til Jefferson, som just befandt sig i sit Bibliothek, da denne lod sig melde. Jefferson gik ham i Møde med den ene Støvle paa og den anden i Haanden, bad med sin sædvanlige Høflighed Gesandten være velkommen, og sagde: Jeg beder, sæt Dem ned; det glæder mig at see Dem &c. Uden at agte paa Gesandtens Forvirring, begyndte han med sin sædvanlige Utvungenhed en almindelig Samtale, hvori han satte Philosophens naturlige Værdighed mod Diplomatikerens kolde Stolthed. Gesandten gik, berettede sin Gemalinde Sagens Udfald, og Striden var dermed afgjort. Bibliotheca italien beviser, at den indbyrdes Underviisning, om hvis Opfindelse Engelland og Frankrig stride, og tilskrive den Herbault, Paulet, Bell, Lancaster, allerede for 3 Aarhundreder siden har været indført i Jtalien og endnu bestaaer der. Mod Halvdelen af det 16de Aarhundrede tog i Lombardiet, nemlig i Mailand, Skolerne for Underviisningen i den christelige Religion deres Begyndelse. 1532 sysselsatte en Præst, ved Navn Castellino da Castello sig med den førstes Uddannelse og indførte i samme Classificationen og den indbyrdes Undervisning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-09-01
J det i London nyligen bygte Tugthuus i Millbank findes 551 Fanger, hvis Underholdning i afvigte Aar har kostet 14,880 Pd. (119,040 Rbd. r. S.), hvilket udgjør 26 Pd. 17 Sh. for hver, eller en halv Guinee (4 Rbd. r. S.) ugentligen. Bygningen har kostet 400,000 Pd. (3,200,000 Rbd. r. S.), hvilken Sum deelt med 551, udgjør omtrent 722 Pd. for hver Bolig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-09-01
Da en Huuseier sædvanligen har her 10 pC. af sine Penge, saa udgjør Leien for hver af disse Fanger 72 Pd. 2 Sh. aarligen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-09-01
Kjøbenhavns Børs, d. 31 August. Cours. Hamb. 2 M. 262, a vista 265. Spec. 262. - Specier solgtes til 15 Rbmk. 12 s. Obligationer (med Renter fra 11 Juni 1821) 73 1/2 a 74. Nationalbank-Obligationer (af Laanet d. 4 Februari f. A.) 92 Rbdlr. r. S. (uden Renter) eller 121 Rbdlr. Sedler pr. 100 Rbdlr. r. S. Norske Rigsbanksedl. 14 1/2. Svenske Sedler 67 1/2 s. Disconto 6 pC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-09-01
Anecdot. Hvo stial Ringen: Følgende, som man dog ikke har anden Hjemmel for end Sagnet, skal have tildraget sig i Kjøbenhavn: En Cavalier kom ind til en Juveleer, og begierte at see forskjellige Demantsringe, for at kunne vælge deraf een, han ønskede at kjøbe. Juveleren fremsatte en Æske med en heel Deel for ham. J det den Fremmede betragter Ringene, træder en Tigger ind i Stuen og beder om en Almisse. Juveleren afviser ham, men den uforskammede Betler vedbliver ligefuldt at trygle, og forsikkrer, at hans Kone og Børn ere nærved at omkomme af Sult. Cavalieren bliver ivrig, og siger, det er dog afskyeligt, at man ingensteds skal have Fred for dette Tiggerpak, løber hen til Døren, aabner den, og siger til Betleren, vil J pakke Jer, ellers skal jeg nok skaffe Jer Qvarteer. Tiggeren gik, og Juveleren takkede den Fremmede meget forbindtligen for, at han havde befriet ham for denne besværlige Betlers Overhæng. Cavalieren gaaer igjen hen til Ringene, men efterat have betragtet dem noget, siger han, at han ikke finder en eneste deriblandt, som er efter hans Smag. Men i det Juveleren vil sætte sine Prætiosa bort igjen, bliver han vaer, at een af de kostbareste Ringe mangler. Cavalieren bliver meget forskrækket, men taber dog ikke Fatning, tilbyder sig, at lade sine Lommer under søge, og paastaaer tilsidst alvorligen, at han vilvisiteres. Han vender alle sine Lommer om, trækker endog Kjolen og Støvlerne af, men Ringen er og bliver borte. Hvo andre end den slemme Tigger kan have taget den Men han har jo ikke været længere end ved Døren, og Æsken med Ringene stod jo paa Bordet, – Ja, det er Knuden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-09-01
Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-09-04
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. 20000000 Ro Attende Aargang. No. 71. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 4 September 1821.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-09-04
Nogle Bemærkninger fra Kobberstikker, Petersen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-09-04
Da flere Botaniker af Profession vare nærværende ved disse Expeditioner, saa ville de unægtelig i Tiden meddele os deres Opdagelser i Planteriget, som ikke kunne være ubetydelige, da Nyholland er bekiendt for sin Planterigdom. Hr. Oxley siger ogsaa, at Botanikerne overalt, og næsten daglig, opdagede nye Arter, hvoraf mange vare høist besynderlige i deres Bygning, og meget mærkværdige, mange vare prydede med de smukkeste Farver. Saaledes forefandt de ved en Jndsøe, som de kaldte Prindsregentssøen, en prægtig skarlagenrød Blomst, som blev givet det Navn Kennedia speciosa. – Man bemærkede overalt i de skovløse Egne, at de vidtudstrakte Dale vare beundringsværdig godt skikkede til Græsgange for Faar. J Egnen ved Bathurst, paa den vestlige Side af de blaae Bjerge, fandt man vel, at Skovene ikke havde saa godt Tømmer, som paa den østlige Side af Bjergene, men eftersom de paa den sidste Expedition kom nærmere til Havet, forefandt de ved Hastingsfloden en stor Mængde Skave af de skjønneste Cedertræer og andre høi stammede Træer, som, mærkværdigt nok, endog vare som ganske indviklede af ualmindelig store vilde Viinranker. De almindeligste Træsorter, som de forefandt inde i Landet, vare Cypresser af forskjellige Arter, der nogle Steder vare saa høi stammede, at de kunde bruges til Tømmer. Endvidere Acacier, hvoraf de opdagede en nye Art, som havde megen Lighed med Sørgepilen, og som de kaldte Pendula, og endelig den Træart, der synes at være egen for Nyholland, nemlig Gummi træet (Lucalyptus); paa nogle Steder voxede den blaae Art af en ualmindelig Skjønhed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-09-04
Vi komme nu til Dyreriget, som vel i det Hele i det indvendige Land ligner det paa Kysterne, men indeholder dog meget mærkværdigt. Saare vigtigt er det, at meget Qvæg allerede har forvildet sig fra den nye Colonie, som er anlagt i Bathurst og i Wellingtonsdalen, Vesten for de blaae Bjerge. Man saae paa forskjellige Steder, Fodsporene af det. Følgen deraf vil blive, at dette vilde Qvæg vil i Tidens Længde udbrede sig over det hele indvendige Land, og tjene til et Næringsmiddel for de nye Colonister, som ville nedsætte sig i det. - Af nyttige fiirføddede Dyrere endnu bestandig ingen andre opdagede end Kængurubs; men af disse forefandt de ogsaa den største Mængde paa forskjellige Steder. De saae paa eet Sted flere Hundrede sammen i een Flok, og Nogle vare saa ualmindelig store, at de fangede een, som veiede henimod 180 Pd.; de vare meget velsmagende. De opdagede ogsaa et nyt Slags Kænguruhs, som vare smaae og røde, og som de kaldte Kanin=Kænguruh. Mange vilde Hunde forefandt de hist og her i Landet, som plagede dem Nat og Dag med deres Hylen. De skød engang en Hanhund, og da de nogle Dage efter kom tilbage, fandt de, at en Tæve havde slæbt den 10 til 12 Fod bort fra den Busk, hvor den blev dræbt. Den laae ved den, og havde sandsynligen lagt ved den, siden Hunden var bleven dræbt, saaledes boer ogsaa Kjærlighed og Troskab i disse vilde Egne. Disse Hunde nære sig for det meste af almindelige Rotter og Punge rotter, som ogsaa forefindes her. - Nyholland, viser sig i det Jndvendige af Landet mere rigt paa Fuglearter end paa fireføddede Dyr. De sorte Svaner saa man ligeledes paa Søerne og Floderne inde i Landet; mange Slags Ænder og Vandfugle forefandtes i største Overflødighed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-09-04
Den Nyhollandske Casuar, som er en meget stor og majestætisk Fugl, saaes paa forskjellige Steder i store Flokke. Man traf en meget stor Art Heire, som vare mere end 3 Alen høie. Ogsaa Kragerne opfylde disse Vildnisse med deres Skrig. Et nyt Slags Duer traf man paa, hvis Hoveder vare kronede med sorte Fjeder og Vingerne vare sortstribede. De korte Fjedre vare guldfarvede med en hvid Rand, og Bagdelen af Halsen kjød farvet. Papagøierne forekom i stor Mængde, især de hvide Kakaduer, og et eget Slags, som vare en Mellemart imellem Kakaduer og Papagøier, med rød Hals, rødt Bryst og graae Ryg. To Slags Fugle traf de paa, hvis Stemme de kun hørte om Natten. Det ene Slags efterabede nøiagtig de Jndfødtes Raaben, og det andet Slags de vilde Hundes Hylen. - Floderne fandt de at være meget fiskerige. J Lachlanssloden fandt de nogle meget store Fisk, af en nye Art, som veiede indtil 70 Pund, og som nærede sig af en meget god og spiselig Sort Krabber, der ligeledes findes i Floderne. Ogsaa i Bathurstfloden blev fanget en Fisk af en ganske nye Art, som paa Bagkroppen lignede en Aal, og havde foruden en Rygninne endnu fire andre. (Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-09-04
Blandede Efterretninger. Den 24de August ankom den forevigede Dronning af Engellands Liig til Brunsvig, hvor Sørge-Høitideligheden og Bisættelsen fandt Sted. Slotskirken, hvor det høie Liig blev bisat, var betrukken med Sort, og 60 unge hvidklædte Piger med sorte Livbaand, modtoge Liget og ledsagede det med brændende Voxlys til Graven i Hvælvingen. Kirkeraad Wolf holdt en passende Tale.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-09-04
Kjøbenhavns Børs d. 4 September. Cours. Hamb. 2 M. 262, a vista 265. Spec. 262. - Specier solgtes til 15 Rbmk. 12 s. Obligationer (med Renter fra 11te Juni 1821) 74. Nationalbank-Obligationer (af Laanet d. 4 Februari f. A.) 92 Rbdlr. r. S. (uden Renter) eller 121 Rbdlr. Sedler pr. 100 Rbdlr. r. S. Norske Rigsbanksedl. 147. Svenske Sedler 66 1/2 s. Disconto 6 pC. Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-09-08
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Attende Aargang. No. 72. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 8 September 1821. Kan Solen være et med levende Væsener befolket Legeme Af J. Andre de Lue.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-09-08
For at besvare dette Spørgsmaal paa en saa tilfredsstillende Maade, som Gienstanden tillader, maa man bringe i Erindring, hvad Herschel lærer os om Soeloverfladens Natur. - Denne berømte Astronoms Jagttagelser have viist, at den lysende Flydenhed, der bedækker og omhyller Solens mørke Dele, er en virkelig Atmosphære, og at denne er sammensat af tre Lag. Det er, siger han, lysende Skyer, der under deres hele Overflade fremstille Ujevnheder og Taagetheder. Disse Ujevnheder, skjøndt forskjellige i deres Form fra vore Skyers, kunne sammenlignes med Overfladen, af vore Taager, naar de sees fra Toppen af et Bjerg, som Solen oplyser. De vise Forhøininger og Nedslag, der hvert Øieblik forandre sig. Det samme er Tilfældet med Solens Skyer; deres Udseende er meget forskjelligt. De forandre Form og Skikkelse; deres Folder eller Ujevnheder forøges og formindskes hurtigen; man bliver endog Forandringer vaer, der finde Sted hvert femte Minut. – Ligesom vi i vor Atmosphære have Skyer, der ere høiere end andre, saaledes seer man ogsaa paa Solens Overflade glimrende og uregelmæssige Kanter eller langagtige Spidser, som fremstaae under den mellemste Overflade af de lysende Skyer. Disse Kamme eller Kjæder forsvinde meget snart. Herschel fandt, ved at maale een af de Længste, at den var 25,000 Mile, d. c. tre Gange saa meget som Jordens Gjennemsnit. - Man bemærker andre lysende Horn, overordentligen ophøiede, mere concentrerede end Kiæderne, og som Herschel kalder nodules. Alle disse Phænomener, der have en paafaldende Analogie med vore Skyer, kunne kun høre til Dunster, der svæve i en gjennemsigtig Atmosphære. En Flydenhed viser hverken disse Ujevnheder saa forskjellige eller disse Forandringer saa ideligen. Dersom de Pletter, det vil sige, de Aabninger, igjennem hvilke man seer Solens mørke Legeme, ikke vare til, vilde Flydenheden overalt være lige og i alle sine Deele lige lysende. - Det andet Lag, som Soelatmosphæren danner, synes sammensat af mindre lysende Skyer. Herschel kalder det bas fonds Brændinger, man kaldte det tilforn Halvskygger, naar det er synligt. Man opdager dette andet Lag, naar den øverste Regions lysende Skyer forsvinde eller bortfjerne sig. Bas fonde ere krusede, men ikke taggede; de forsvinde gradeviis. - Benævnelsen Bas tonds sigter uden Tvivl til Pletterne. J disse trænger Synet lige til Solens Overflade, istedet for at det i Halvskyggerne standses, saa at sige, paa Halvveien. Halvskyggerne ere, med Hensyn til Pletterne, Aabninger, igjennem hvilke Øiet trænger indtil Armosphæren. - Det tredie Lag af Soelatmosphæren er et betydeligt gjennemsigtigt Mellemrum, som er imellem den inderste Deel af Bas fonds og Solens mørke Overflade. Dette Mellemrum sees ved de nederste Skyers frie Bevægelse, og fordi Øiet trænger ind under disse Skyer, naar en Aabning findes paa Kanten af Solen.