Aalborg Stiftstidende, 1831-08-20
Belgien. - Holland. Den imellem disse tvende Stater udbrudte Krig vil rimeligviis snart faae en Ende. J en Skrivelse fra Haag af 9de August, som er optagen i den preussiske Statstidende, hedder det: "Fjendtlighederne vil ophøre fra hollandsk Side, en Officeer, som overbringer den kongelige befaling hertil, er idag afgaaet til Prindsen af Oranien, og overeensstemmende hermed fortæller den engelske Courier, at der den 11te var ankommen en overordentlig Coureer fra Haag, hvis medbragte Depescher vare af følgende authentiske Jndhold: J Overeensstemmelse med de fra Conferensens Side Kongen af Holland gjorte Meddelelser gav denne Monark den engelske og franske Regjering den Forsikring, at han ved at begynde Fjendtlighederne mod Belgien ingenlunde havde næret det Ønske at komme i Uvenskab med de store Magter; han havde anseet Striden, som aldeles indskrænket til begge de Krigførende og i ingen Henseende sammenknyttet med de store Magters Hensigter eller Jnteresser; nu derimod, da han var overbeviist om, at Conferensen misbilligede Fjendtlighedernes Fortsættelse, vilde han paa Grund af sit oprigtige Ønske at staae paa en venskabelig Fod med hine Magter, indstille Fjendtlighederne og trække sine Tropper tilbage over Grændsen, saasnart han havde faaet Efterretning om de franske Troppers virkelige Jndmarsch i Belgien, fordi han betragtede en slig Jndmarsch som en Deeltagelse i Striden fra Conferensens Side til Belgiens Fordeel; ogsaa havde han i denne Henseende tildeelt sine Generaler de fornødne Ordres. Ere disse Beretninger og Kongen af Hollands Beslutning paalidelige - og de kan vel ansees derfor, da de baade meddeles af den preussiske Statstidende og den engelske Courier - er Krigen at betragte som endt, thi ifølge en officiel Anmeldelse i Moniteuren, er den franske Armee indrykket i Mons. Tillige besvares derved et andet saare vigtigt Spørgsmaal, nemlig hvorledes de øvrige store Continentalmagter eller i det mindste Preussen, hvis Stemme her vistnok er den afgjørende, har optaget den franske Regjerings Beslutning at understøtte Belgien. Hvis Preussen nemlig ikke havde bifaldet denne, vilde Kongen af Holland neppe saa pludselig have givet efter, især efter de ikke ubetydelige Fordele, som hans Armee hidtil har havt. Uagtet altsaa det ultraliberale Blad, National, vil vide, at de store Magters Repræsentantere i Paris ikke har villet give nogen Erklæring i Anledning af en Notte fra den franske Regjering, hvori denne forsikrer, at de franske Tropper ufortøvet skulle forlade Belgien, saasnart Hollænderne ere drevne ud af Landet - uagtet Revolution, der bærer samme Farve, forsikrer, at en overordentlig Coureer fra Fyrst Talleyrand har bragt den Efterretning, at Preussen, Østerrig og Rusland, saasnart de erfarede Kong Vilhelm Vægring ved at antage de 18 Artikler, have trukket sig tilbage fra Conferenzen og erklæret, at de ikke længere anerkjendte Belgien - uagtet endelig den engelske Courier idet den melder, at Frankrigs Skridt har Conferensens fuldkomne bifald, tillige giver at forstaae, at sammes Beslutning ikke er bindende for Magterne selv, men kan af dem desavoueres, bliver det dog høist sandsynligt, at Kongen af Holland, inden han saa pludselig bestemte sig til at ophøre med de ligesaa pludselig begyndte Fjendtligheder, har faaet afgjort Vished om, at han ikke kan gjøre Regning paa nogen Bistand fra Preussens Side mod Frankrig.