JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-12-31
Kjøbenhavns Børg-Cours, 28de Decbr. Hamb. 2 M. - a vista 212. 1 PCt. uopsigelige Rigsb. Species 211. Oblig. 100 a 100 r. S. Spe solgt. t 12 Mk. 10 12 s. 6 PC. a. Saanion a 1001. B. Bank-Disc. 4 pCt. 14 pCt. norsk Obl. 9, c. S. Norske Sp. S. 15412 a 155. Dito Dito 97 Rdr. B. 4 PC. kgl. Obl. 82 a 8212. 4 pCt. norske StatsbliDito i Bco. 77 a 771s. gationer 97 Rdr. B. Natulb. Obl. forator 12 r. S. 3 pCt. nye danske ObliDito Dito 1061 a 107 Sedl., gationer 542 a 55 L. St. Ved den 1207 Trækning i Altona udkom følgende Nummere: 17. 62. 32. 49. 37.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-12-31
Bekjendtgjørelser. Til Efterretning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-12-31
Gigt-Patienter. Jeg er i disse Dage bleven forsynet med ægte, sort engelsk Flonel, som er svovlet og 3/4 bred, til1 Rbd. Alen; af andre Sorter Flonel haves ligeledes fiint, fra 2 Mk. 12 s. til 3 Mk. Alen. C. J. Wulff.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-12-31
Et Par saa godt som nye Mahognie Commoder, anvises til Salg fra Adressekontoiret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-12-31
Smukke uldne Vestetøier, sorte og keiserblaae Merinos, Tønderske Knivlinger og Blonder, ægte høirøde Kjøbenhavnske Tøier 3/4 brede, samt af de saakaldte Experiment=Lamper, hvilke Vare udsælges til billige PriC. Volqvarti. Middelgade Nr. 61. Silke, Hatte af nyeste Facon og til forskjellige billige Priser faaes paa Klostergade Nr. 810 hos Ballin. Brat mod Evigheden hælder Banen i Olding, nu dit matte Øie luk, Ei i hule Drøn af Kamporkanen, Skal du aande her dit sidste Suk. Nei, om ellers ingensteds paa Jorden, Finde skal du i det danske Norden. Dog en Plet, hvor roligt du kan døe. Hvilket Bulder trindt paa Verdens Øe! Haabet Slagter lavt paa matte Vinger, Thi nedtrædes maa hvert ædelt Frøe, Hvor hiin vilde Aand sit Banner svinger, Som sig fjendtligt mellem Drot og Folk Stiller, og erkjender kun for Tolk Spydet, paa hvis Spidse Retten svæver! Her er Fred, ja Fred, thi Fredrik lever, Og hvad der, i Trængsel, som i Lyst, Folket til den sande Frihed hæver Lever ogsaa i Hans Faderbryst. Tvedragt ei, kun Fryd, har her en Fakkel, Og den flammer om det Tabernakel, Der omhvælver Kongen og Hans Slægt Vet gamle Aar. Brat mod Nattens Bølge hælder Banen i Olding, nu dit maatte Øie luk Ei i hule Drøn af Kamporkanen, Skal du aande her dit sidste Suk. Og om ellers ingensteds paa Jorden, Gjenfødt est du dog i Morgen vorden. Her i Danmark, som et muntert Barn! Derfor lyser Himlens Varetægt Klarest over Ham i Skjebnens Mørke, Derfor bærer Han sin Krones Vægt, Som sin Alders, med en Ynglings Styrke, Derfor Folkets Kjærlighed er ny Med hvert Aar, hver Dag, som sees at grye Over Skjoldungen i Danmarks Rige. Lykkelige Danmark, du kan sige Dit Farvel med Haab, med fredigt Mod Til det Aar, hvis sidste Timer vige! Paa din Val det ei har skuet Blod, Det har ærligt holdt dig, hvad det loved: Lys og Styrke over Drottens Hoved Fred og Glæde over Drottens Land Derfor, gamle Aar, den danske Mand Sjunger haabbesjelet dig til Hvile, Ved dit første Smiil sig fryded han, Og i Døden skal du af ham smile, Ligt en Gubbe, som vi see gaae hen Men dog komme strax som Barn igjen, Og paa Graven plante Seiersfanen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-01-01
No 1. Løverdagen. den 11 Januar. Den til Forsendelse. med Brevposterne Kongelig allernaadigst alene privilegerede Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-01-01
Stikts - Tidende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-01-01
NYTAARSMORGEN Den trætte Gubbe sank i Bølgens Skjød Og Nytaarsmorgen frem i Østen brød; Hvad bringer Tidens unge Søn vel Jorden? Saa mørk og tankefuld han hisset staaer, Mens huult i Syden ruller Krigens Torden Og Oprørskriget vildt mod Himlen slaaer. Dog skjæbnesvangre Fremtids dunkle Gaade Ei mægter Støvets svage Blik at raade, Men Dannerrigets Held, Vi prise vil med fro erkjendtlig Sjæl Ja Held os, Held. – J Danmarks Bøgeskygge, Hvor Enigheden boer, Hvor Troskabs blaa Kjærminde frodig groer Bag Retfærds trygge Hegn, er Fred og Lykke, Og Kjærlighedens Baand om Drot og Folk sig snoer, Mens andagtsfuld mod Himlens Bue, J Morgensolens røde Lue, Opstiger Folkets Bøn fra Strand til Strand: Held Dannerkongen, Held vort Fædreland!
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-01-01
Fra Udlandet. Ligesom i Warschau, saaledes har man ogsaa paa flere Steder i Tydskland seet mærkværdige Meteorer paa Himlen, som ville tjene til at forfærde de overtroiske Gemytter i en Tidspunkt som nu, da Pesten grasserer, da Lidenskabernes Jld fortære Menneskenes Hjerter, da Nationernes Had udbryder i vilde Flammer, og Landene ere plagede af indbyrdes Uroligheder og Ødelæggelser, da flere enkelte Krige staae for Døren, og en almindelig Krig over hele Europa bliver vanskelig at undgaae. OmNatten til den 12te Novbr. saae man 40 Jldkugler, som udbredte en Lynstraale idet de gik op, og bevægede sig mod Sydost med en hvislende Lyd; ofte krydsede de hinanden, og naar de faldt ned, gave de et Skin som en Stjerne fra sig. Flere af disse Jldkugler antoge Regnbuens Farver idet de forsvandt. Den 6te om Aftenen saae man i Minden et klart Skin som udbredte et stærkt Lys over Gaderne og derpaa forsvandt, uden at man kunde udfinde Aarsagen. Ved Dützen blev samme Aften nogle Personer som gik paa Landeveien pludseligt omgivne af en klar Jld, som gnistrede og flagrede med Straaler, hvoraf mange vare saa tykke og lange som en Arm; de lagde sig tæt paa deres Klæder, omgave Træerne ved Siden af dem, og ragede ud over dem op i Luften. De Vandrende hørte ingen Lyd ved dette Phænomen, og følte ingen Ubehagelighed deraf undtagen en Krillen i Ansigtet, og alle Haarene reiste sig paa deres Hoveder som om de vilde rive sig løs. Da de vare komne ud af Jlden, og de vendte sig om for at see efter den, var Synet forsvundet. "Det synes, siger en berømt Journalist, som at en Plan udvikler sig til at frembringe en ny Tingenes Orden paa vor Klode, som først Tiden skal lære os at begribe. Men at den polske Revolution vil standse den intenderede Jntervention af de østlige Magter mod Gjæringerne i Vesten, er uimodsigeligt, thi enten arbeider den sig igjennem, og da etableres et nyt System af Jdeer i Østen af Europa, eller den ligger under, men saa skal Jnterventionen først bane sig Veien over en uhyre Masse af Liig og Ruiner, inden den naaer til det vestlige Europa. Hertil kommer at den polske Jnsurrection vil upaatvivleligt knytte en høist mærkværdig politisk Forbindelse imellem to ellers saa fjendtligtsindede Nationer som Engelland og Frankrig. Det vil, tilføier han, i alle Henseender blive et meget vigtigt Aar som vi gaae imøde.""Jsraliterne i Polen ere Revolutionen med Liv og Siel hengivne!" saaledes læste man nylig i polske Aviser. At det russiske Toldvæsenssystem er bleven sprængt, holdes for en meget rimelig Aarsag dertil, eftersom al Handel i Polen endog med den ubetydeligste Artikel er i Jødernes Hænder. Nu, da Kosakkerne som bevogtede Grændsen ere blevne forjagede, er Indgangen aaben, saavel for alt Slags Contrebande som for - Cholera morbus!
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-01-01
Pariserbladet Coureren, der holdes for at være Premierministeren Lafittes Organ, erklærte under 17de Decbr. at Belgiens Anerkjendelse fra Frankrigs Side er bleven officiel tilkjendegivet de allierede Magter. Det anmelder endvidere, at nogle Gesandter havde erklæret den franske Regjering, at de ansaae det for passende om Frankrige vilde fortsætte sine Udrustninger med noget mindre Jver; hvorpaa Ministeren for de udenlandske Sager skal have svaret: at Frankrige har sidst begyndt med at ruste sig, og vilde ogsaa sidst høre op dermed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-01-01
En berømt tydsk Læge Dr. Schubert vil i sit nysudkomne Skrift om Cholera morbus give os den sørgelige Vished, at hiin morderiske Sygdom vil hjemsøge ogsaa vore Lande inden et eller to Aarstid.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-01-01
Jfølge en authentisk Jndberetning skal der af bemeldte Landeplage være hidtil døde i hele Rusland, omtrent 14000 Mennesker. Paa Holyrood-House, det Slot hvorpaa Erkongen af Frankrige opholder sig i Engelland, spindes nu alle mulige Jntriguer, baade hemmelige og aabenbare, for at bringe den unge Hertug af Bourdeaux paa Frankrigs Throne. Foruden Exministrene Capelle, d'Haussez og Bourmont, befinder sig nu ogsaa Ludvig XVIII forhenværende Yndling, den bekjendte politiske Jntrigant Hertugen, af Blacas. Dette forsamlede Raad har sendt en Note til de store Magter og at Hertuginden af Berry maatte blive gjort til Dronning=Regentinde. Saasnart Bourmont indtraf til Engelland blev den Arrest som nogle gamle Creditorer havde lagt paa Ex kongens Eqvipage, ophævet; formodentlig har han betalt sin Herres Gield.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-01-01
Præsidenten for Pairskammeret i Paris skal have faaet en Skrivelse fra Carl X, hvori han søger ene at tillægge sig Skylden for de ulykkelige Forordninger af 25de Juli, idet han giver den formelige Erklæring: at han kun ved Magtsprog havde faaet sine Ministres Underskrivt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-01-01
Førend den sidste Revolution udbrød i Paris - meldes der fra Dieppe - vilde Demoisellen af Frankrig tilbringe der nogle Maaneder i Badet. Staden besluttede ved denne Leilighed at overrække hende to Vaser af Elfenbeen. Men Revolutionen indførte en ny Bestyrelse, som vægrede sig ved at opfylde de af Mairen forhen indgaaede Forpligtelser, og Billedhuggeren saae sig derfor nødt til at falbyde de forden unge Prindsesse bestemte Vaser. Neppe var dette bleven bekjendt, saa aabnede man en Subskription, kjøbte Vaserne og sendte dem til deres Bestemmelse i de taknemmelige Jndvaaneres Navn i Dieppe." Jnderlig rørt modtog Prindsessen denne Hylding, og sendte til den forhenværende Maire følgende Skrivelse: Hav den Godhed, min Herre, at takke de brave og hjertelige Folk, der vilde erindre mig. Gjerne havde jeg ogsaa sendt dem et Tegn til min Erindring, men jeg har ei Andet at byde, end medfølgende tvende Haarlokker af mig og min Broder: de ere et Pant paa min uforanderlige Hengivenhed. Louise."¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-01-01
J en Proklamation som den franske Overgeneral i Algier har udstædt fra Atlasbjergets Top, siger han til sine Soldater i Anledning af den sidsttilkæmpede Seier, at de have fægtet som Kjæmper, og at de ere sande Efterfølgere af Revolutionens og Keiserrigets Soldater.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-01-01
Den tyrkiske Sultan har nylig atter besøgt Enkebaronesse v. Hubsch, den danske Ministerresidents Moder, og hørt En af hendes Døttre spille paa Fortepiano. Dagen efter sendte han dem hver et kostbart Gulduhr.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-01-01
J Anledning af Pavens Død siges i en tydsk Avis, at Vesuv hænger sin Fakkel over hans Grav og Jtaliens Trængsler. Som det gjærer i Jtaliens Jnd volde, saaledes gjærer det paa Jtaliens Overflade. Kongen af Neapel og hans Familie har maattet trække sig tilbage til Portici, og de franske Kourerer maa ikke komme over Grændsen, men afgive deres Papirer paa de romerske Grændser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-01-01
J Warschau er der udkommen en Anordning, som ikke vil klinge godt i Manges Øren, nemlig at Enhver som har i aarlig Gage eller Pension 25000 Gylden (omtrent 6000 Daler) skal deraf bidrage Trediedelen til Statens Bedste, og Halvdelen af sin hele Gehalt, hvis den overstiger bemeldte Sum.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-01-01
J Wien skulde der den 18de Decbr. været en stor Fest hos den russiske Ambassadeur i Anledning af Keiseren Navnedag, men der blev ikke noget af den, da Familien Tatitschew har faaet stor Sorg ved det at to Generaler som høre til den, ere blevne dræbte i Warschau. Sex Mile hiinsides Grave, mellem Nymvegen og Mastricht, er den sachsiske Hofmusikus Zochetti (en berømt Virtuos paa Guitarre), bleven overfaldet af en Hob Rebeller og dødelig saaret. Hans Reisefæller, to hollandske Officerer, bleve førte bort som Fanger. Efter Forlydende stak der Kontrebande, nemlig en ung Dame, i den ene Officeersuniform.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-01-01
J London var man den 17de Decbr. meget urolig for at vide, hvorledes det stod til i Manchester, hvor 20,000 Fabrikarbeidere havde ophørt at arbeide, og flere Tusinde af dem vare bevæbnede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-01-01
Ved Indgangen til Overhuset i London blev den 8de Decbr. arresteret et galt Menneske som trængte ind med en ladt Pistol, og holdt sig af Forsynet udseet til at rydde en stor Mand af Veien. Kort for sin Død havde Paven sat Cardinal Statssecretairen i Band fordi han, uden at spørge ham, havde tilladt 5000 Østerrigere at besætte Ferrara.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-01-01
Fra Dresden skrives: "For at give mange af dem, der gjerne unddrage sig de offentlige Byrder, et godt Exempel, trak nylig vor første Minister v. Lindenau personlig paa Vagt, og stod Skildvagt i den Tid hans Tour medførte. Som Beviis paa hans Artighed kan tjene en af ham i "Dresdner Anzeigerudstædt Bekjendtgjørelse. Han beder der nemlig ærbødigst." dem, der ønske at tale med ham, behageligste at uleilige sig hen til ham, i visse bestemte Timer, da hans mangfoldige Forretninger nødsage ham til at inddeele sin Tid meget nøie." (Naar har vel nogensinde en tydsk Minister talt i en saadan (Khousp.) Tone?")
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-01-01
En preussisk Gen. Lieuten. Borcke i Stargard har uforsigtig dræbt sig selv paa Jagt, ved at støde et Gevær saa haardt mod Jorden, at Skuddet gik af, og Kuglen foer ham tæt forbi Hjertet, igjennem Lungen, og udaf Skulderen. Han blev baaren hjem, men fik kun talt faa Ord med sin Frue og nogle gode Venner, inden han forblødte sig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-01-01
Alle Forbundsfæstningernes Kommandanter have faaet Ordre til at paaskynde Fæstningernes Proviantering og Fortification.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-01-01
J Hamborg har en Folke-Deputation paa omtrent tusinde Personer været hos Senatet med Begjæring om adskillige Reformer i Bestyrelsen, hvis Opfyldelse ogsaa, under de stedfindende Omstændigheder, blev tilsagt dem.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-01-01
Befordringer og Afgang. J Landmilitair-Etaten: Bataillonskommandeur ved Altona's borgerlige Jnfanterie, Major Koch, Ridder og D. M., meddeelt Oberstlieutenants Caracteer. Pr. Lieutn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-01-01
ved Fyenske Dragoner, F. v. Hindenburg, meddeelt Rit mesters Caracteer. Capt. v. Hesselberg af jydske Jægerkorps efter Ansøgning i Naade afskediget med Majors Caracteer. Den fra det holst. Jnf. Regiment under 8de Decbr. 1818 i Naade dimitterede Pr. Lieutn. v. Helgesen bevilget en ny Afsked som Capitain. Krigsassessor C. Hansen, der er bleven Toldforvalter paa Femmern, meddeelt Overkrigscommissairs Caracteer, med Tilladelse at bære den reglementerede Uniform og Felttegn. Major Prinds Ludvig til Bentheim=Steinfurt, bevilget en ny Afsked af Krigstjenesten som Oberstlieutenant, med Tilladelse at bære den for a la suite Officerer reglementerede Uniform Pr. Lieutn. v. Hennings af 2det J. Jnf. Reg., der er befordret i Toldfaget, i Naade afskediget af Krigstjenesten. Secondritmester o. Le von af Livregiment Dragoner afskediget formedelst Svagelighed i Naade af Krigstjenesten. Pr. Lieutn. v. Fries udnævnt til Secondritmester ved bemeldte Regiment.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-01-01
Søndagen efter Nytaar prædiker Hr. Candidatus TheelSchousboe i vor Frue Kirke til Aftensang samt i Hespitalskirken til Høimesse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-01-01
Bekjendtgjørelser. Onsdagen den 5te Januar holdes Qvartal-Generalforsamling i Selskabet Polyhymnia, hvortil Medlemmerne herved indbydes at give Møde. Directionen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-01-01
At Muurlauget i Aarhuus følge Forening med det respective Kjøbenhavnske Muurlaug og høie Øvrig heds Confirmation, er bleven Zunstig, tage vi os herved den Frihed at bekjendtgjøre for Vedkommende af samme Profession. Preuss junior, Oldermand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-01-01
J Kraft af meddeelt kongelig allernaadigst Bevilling af 20de dennes, som vil vorde læst ved Randers Byetingsret og Overretten i Viborg, indkaldes sub poena præclusi et perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, Creditorerne i Boet efter her Byen afdøde Kammerraad Christen Willladsen, til, inden foreskrevne Tids Forløb, for undertegnede Skifteret, at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. - Samlinger afholdes i Boet Mandagen den 17de Jan., 14de Febr., 14de Marts og 11te April 1831, hver Dags Formiddag Kl. 10, paa Randers Raadstue. Randers Skifteret, den 24de Decbr. 1830. Tørslev. Neckelmann. const.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-01-01
De, som maatte have Noget at fordre i Stervboet efter afdøde Aftægtsmand Willads Jensen af Lille-Resenhuus paa Hjortsvangs Mark, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, til at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer for undertegnede Skifteforvalter. Tørsting, Wrads Herreders Contoir i Brædstrup, den 18de Decbr. 1830. Wittusen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-01-01
Forpagtning af Nørre Vosborg. Hovedgaarden Nørre-Wosborg i Ringkjøbing Amt, beliggende tæt ved, hvor den fra Holstebroe, kommende Storaae falder i Nissumfjorden, og ved Landeveien mellem Lemvig, Ringkjøbing og Holstebroe, agtes bortforpagtet fra førstkommende Mai paa 6 Aar. - Under selve Hovedgaarden drives en 700 Tønder Land, Ager, Eng og Forte, foruden en 1000 Tønder Hedeland (hvilket sidste imidlertid er Gaardens Marker fraliggende); det herpaa hvilende Hartkorn er noget over 44 Tønder. Den aarlige Udsæd har hidindtil almindeligt været 40 Tønder Vintersæd og 60 a 70 Tønder Vaarsæd, som dog kan meget forøges. Høavien er en 400 a 600 Læs særdeles godt, fer en Deel Marskhøe; Besætningen 120 Fækreature, 150 Faar og 16 Heste. En næsten complet Besætning. hvorimellem 60 a 70 store Stude, kan medtages med Gaarden. Bygningerne ere solide og rummelige. Med Forpagtningen kan, mod Forhøielse Afgivten, følge en betydelig Deel Hoverie af Godsets Bønder. Forresten bliver hverken Tienderne, Møllen, Teglværket, Laxe fiskeriet a. Gaardens Tilliggender Forpagtningen vedkommende. Af Ubekjendte fordres betryggende Caution eller Prænumeration. Lysthavende vilde personlig eller skriftlig, inden medio Januar, henvende dem til undertegnede Eier, af hvem de nærmere betingelser, erfares og Eiendommen, om forlanges, forevises. Nørre-Wosborg, pr. Ringkjøbing og Holstrebroe, den 1ste Decbr. 1830. A. C. Tang. Da Flere ere af den Formening at jeg reiser bort, saa erk æres herved: at jeg vedbliver min Jnforformation her i Aarhuus og begynder først i Januar. De Deeltagende ville godhedsfuld henvende dem til mig selv. P. Poulsen, Dandselærer, boende paa Middelgade No. 68.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-01-01
J Undertegnedes Jnstitut kunne endnu nogle Elever antages til Underviisning. Foruden i de sædvanlige Læregjenstande, vil der herefter ogsaa vorde underviist i de Videnskaber, der ere nødvendige for dem, som ere bestemte til at optages i den lærde Skole, i hvilken Hensigt jeg har antaget en duelig Student til Medhielper. Aarhuus, den 22de Decbr. 1830. Ludvig Lindhard. Carl J. Wulffs Varelager er bestandig forsynet med udmærkede gode Vare til yderst billige Priser, saasom: Klæde, middel, fiint og superfiint, i alle Farver og Qvaliteter. Drap de Zephyr.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-01-01
Engelsk, fransk, sachsisk og Lyster=Merinos.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-01-01
Ægte Bomuldstøier, af eget Fabrik, fra 26 s. til 2 Mk. 12 s. Alen. Bommesier, ligeledes af eget Fabrik, 28 a 20 s Alen. Dynevaar, ligeledes, dobbelt saa svære som de indførte, til den billige Priis 2 Mk. 12 s. Alen. Jaconnetter, 7 Qvarteer brede, fra 24 s. til 2 Mk. 12 s. Al. Gardin=Netteldug fra 12 s. til 2 Mk. 12 s. Al. Bobbinet, 9 Qv. brede, a 3 Mk. 12 s. Al. Silke=, Crev- og Bomulds=Tørklæder fra 10 s. til 3 Mk. Stykket. Sirtser, mørke, fra 12 s. til 20 s. Alen. Schertings fra 11 s. til 20 sk. Alen. Garn, 128 Nøgler, for 9 M. Lysegarn til 4 Mk. 8 s. Pundet. Uldne Tørklæder, Muffetisser, m. m. m. Redigeres, trykkes og udgives 4 Gange ugentlig af A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-01-04
No. Tirsdagen. den 4 Januar. Den til Forsendelse. med Brevposterne. Kongelig allernaadigst alene privilegerede Aarhuus Stifts - Lidende. Tre
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-01-04
Nyheder fra Udlandet. (Gamborg, den 31te Decbr. De Pariser og Amsterdammer Aviser ere udeblevne, og fra Warschau er der heller ikke kommet nogen nye Efterretninger.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-01-04
Storhertugdømmet Finland. J Stockholm var det Rygte almindeligen udbredt, at der var udbrudt et Oprør i Finland.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-01-04
Rusland. Den russiske Garde, 40,000 Mand, skulde den 25de Decbr. marschere fra St. Petersborg til Polen. Keiserens Felt-Eqvipage var allerede afgaaet Selv vil Hs. Majestæt afreise den 14de Januar. Man troer, at General Diebitsch vil med de i Wilna forsamlede Tropper, 70,000 Mand, rykke lige mod Warschau, og om muligt levere et Hovedslag, for at gjøre en hastig Ende paa Krigen. Keiseren har udstædt en Proklamation til Polakkerne, hvori han gjør dem opmærksom paa, at det endnu er Tid til at gjøre det Skete godt igjen, og til at forebygge uberegnelige Ulykker. "Jeg vil siger han der ikke sammenblande dem som drage sig tilbage fra et Øiebliks Vildfarelse, med dem som vedblive fast i Forbrydelsen, Polakker, hører Eders Faders Raad, adlyder Eders Konges Befaling, Vi befale Eder, strax at frigive de af vore russiske Undersaatter, som J holde fangne; at Administrationsraadet skal igjen tiltræde sine Functioner efter Vort Dekret af 12 Aug. 1826; at alle Hovedstadens og Woiwodskabernes Autoriteter skulle punkte ligen adlyde Vore befalinger og ikke anerkjende noget ulovligt Herredømme; at alle Korpscheferne ved Vores kgl. polske Armee skulle samle deres Tropper og uden Ophold marschere dermed til Plot, som Vi have bestemt til en Foreningspunkt for Vor kgl. Armee; at enhver Bevæbning som ikke hører til Vor Armee erklæres for opløst: og at Øvrighederne skulle foranstalte, at alle de som findes med lovstridige Vaaben, nedlægge disse, og stilles unTrer der Veteranernes eller Gensdarmernes Opsigt. Proklamationen slutter saaledes: "Soldater af den polske Armee, Eders Valgsprog var altid Troskab og Ære, Vort tapre Regiment Gardejægere tilhest har derpaa givet et evigmindeværdigt Exempel. Soldater, Følger dette Exempel! Opfylder Eders Souverains Forventning, opfyld den Eed J haver aflagt til ham. Polakker! Denne Proklamation vil sige dem, som ere blevne mig troe, at jeg stoler paa deres Hengivenhed som paa deres Mod. De blandt Eder, som henreves af Øieblikkets Vildfarelse, ville ligeledes herved erfare, at jeg ikke forstøder dem, naar de strax vende tilbage igjen til deres Pligter. Men Eders Konges Ord kunne aldrig være henvendte til Mennesker uden Troskab og uden Ære, der sammensværge sig mod deres Landsmænds Rolighed. Troede de, da de grebe til Vaaben, at faae Tilsagn for deres Forbrydelser, da have de gjort sig et feilt Haab. De have forraadt deres Fædreland. Den Ulykke de have beredt, vil falde tilbage paa dem selv. Petersborg, den 17de Decbr. 1830. Nicolaus.