Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1836-02-11
Kjøbenhavns Havnepriser den 5 Februar 1835. Holstensk Hvede Td. - Rbd. - Mk. - s. - Rbd. - Mk. - s. Siellandsk dito Td. 4 Rbd. 2 Mk. 8 s. - 4 Rbd. 4 Mk. 8 s. Lollandsk dito Td. 4 Rbd., Mk. - s. - 4 Rbd. 5 Mk. - s. Rug fra Provinds. Td. 3 Rbd. 3 Mk. - s. - 4 Rbd. - Mk. - s. Et fattigt Tørve-Sogn. Jeg har troet at bleven værdiget et Svar paa mit lille Stykke udi forrige Aars Avis No. 194. "Langsom Udskiftning."Men om Udskiftningens vedkommende Personer anseer dette mit Tab saa ringe, eller min Person saa ringe, at jeg ikke er et Svar værdig, havde jeg neppe ventet, da det høikongelige Rentekammer havde værdiget mig med saamange Svar. Jeg haaber, at ingen Retsindig og Forstandig, hverken Geistlig eller Verdslig, vil miskjende mig, at jeg her offentlig fremsætter en lille Smule, af Schrøbeløw Sogns Udskiftnings=Historie. Min første Hosbonde døde i Julii Maaned 1811, Hr. Provst Suhr, som skulde paasee min Ret ved Udskiftningen. Ved min nye Hosbondes Ankomst, høiærværdige Hr. Amtsprovst Lund, besværede jeg mig, at en større Grevskabets Fæstebonde her i Byen skulde have Skov eller Gjærdselmaal midt udi Annergaardens Plan, tæt bag min Frugthauge, og at han kunde faae til 15 a 16 Tdr. Hartkorn i en Strækning af Byens Jorder, og Annergaarden ei kunde faae til 7 Tdr. 1 Fdkr. paa et Sted, der laae lige saa beqvemt. Jeg fik ei den Bistand, jeg ønskede, hvilket man og maa undskylde med Viisdoms Skik, at lempe sig efter det stærkeste Partie og passe sig selv. Jeg reserverede at besvære mig for det høikongelige Rentekammer, og bad underdanigst om Tilladelse at paatale hvad ret og billigt kunde være, uden nogen skulde formeene det, naar Udskiftningen skulde afgjøres. Denne min Besværing og Ansøgning kom her til Vedkommendes Erklæring, hvor den forblev, og da Udskiftningen var tilendebragt blev den overmalet med en Deel urigtig Sammensætning, den lavtænkende Bondes Sprog o. s. v. Det var saaledes ikke muligt for det høikongelige Rentekammer at svare mig. Man kunde saaledes næsten mene, at Udskiftningens vedkommende Personer viste en Ligegyldighed, særdeles da ingen af dem besad Annergaarden med fuld Eiendomsret. Jeg har flere Gange besværet mig for min ny Hosbonde, høiærværdige Hr. Provst Gad, over mit Tørvemaal, men det maa jo undskyldes, at den unge Høiærværdige i de 3 a 4 Aar ei har kunnet opnaaet, hvad den gamle Høiærværdige ei har kunne naae sin hele Embedstid, næsten 20 Aar. Schrøbeløw Tørve-Udskiftning har været iværksat af 3 Landinspekteurer, men da der ei blev noget af, hørte jeg der var gaaet et Cirkulaire ud imellem Lodseierne, at enhver Bonde skulde vedblive sine Tørvemaale som tilforn. Hvilken af disse mindre Grevskabets Bønders Tørvemaal udi Mølle mose skulde jeg falde paa at grave Tørv, da den større Bonde, nu afdøde Thomas Nielsen Boesgaard, aldrig har eiet en Tørv til sin Fæstegaard udi Møllemose? Jeg, ligesom de andre Bønder, søgde Annergaardens eget og for sig selv indhegnede Tørvemaal og gravede Tørv, som stode os meget godt af den første Dag, men om anden Morgen var der bleven foranstaltet Hasp og Laas for et Led vi skulde igjennem, man dehavde formodentlig ventet, jeg skulde have brækket op, at Sønnen, som er Prokurator, kunde komme til at udøve sin Kunst; men da jeg har havt en god Portion af det Slags, maatte jeg beqvemme mig til at lade mig nøie, da de ei vilde lukke op, og dermed maatte jeg lade min Tørv ligge. Bemeldte Boesgaard har erholdt al den Tørvejord, som han havde tilforn, og en mindre Grevskabets Bondes Tørvemaal til i samme Mose Johannesmose, han har ei heller lidt Tab ved Gjærdsel eller Skovmaal, da der i hans Plan vist er opryddet meere end der behøvedes til at plante Hegnene med baade ud- og indvendig, foruden hans rigtige Skovmaal, der er saa rigelig, at han har magelagt med sin Naboe, og givet ham Skovmaal istedenfor Pløieland. 1. Maae jeg nu tillade mig at spørge: mine Langelandske Herrer og Vedkommende hvad Boesgaard har lidt fordi han ei fik Skovmaal midt i Annegaardens Plan, Maae jeg spørge om der forblev en eneste Pind udi Annergaardens Skovmaal, der ikke er betalt 222 Maae jeg spørge om det er Ret eller skal være Ret, at de mindre Grevskabets Fæstebønder skal betale Annex gaardens Tørvemaal til den større Fæstebonde med deres Tørvemaal udi Møllemose? Schrøbeløw Sogn er muligt det fattigste Sogn for Tørveskiær paa Langeland, saa at man maae kjøre hele Miil, undertiden næsten to, for man kan bekomme Tørv, naar en Bonde vil regne sin Tidspilde, sit Slid paa Heste og Vogne, maa man næsten betale Tørven 2 Gange, og en Bonde, der kan høste en 12 a 14 Traver Rør aarlig, kan næsten holde sin Gaard vedlige med Tag. Enhver Fornuftig og Retsindig vil indsee, at mit Tab, i saamange Aar, siden Udskiftningen passerede 1812, er meget betydeligt. Jeg blev, som meldt, afmalet som Lav tænkende, fordi jeg har villet paatale dette lille offentlige Godses Ret, men jeg vil aldrig troe, at Dhrr. Vedkommende skulde tænke at være Ret, at bemægtige sig mit Tørvemaal uden Erstatning, da det var Uret og syndigt at gjøre mod en Fæstebonde, der paa lovlig Maade stræber at ernære sin Børneflok. De vedkommende Herrer undskylder, jeg atter beder dem at svare mig, hvem der skal udrede mit Tab. Schrøbeløw paa Langeland den 29 Januar 1836. Jens Mortensen, Fæste-Anner-Bonde.