JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-11-23
Jndsendt, fra en Skolelærer paa Landet. Det har i mange Aar forekommet mig forunderligt, ved at læse om Præsternes mislige Stilling, i Henseende til Offeret, om deres smaae Kald og faa Jndtægter &c. – aldrig at see et Ord om deres Clienter - Skolelærerne - hvis Kaar dog vist i Almindelighed ere ligesaa slette. Den maa vel ellers komme deraf, at disse ikke saa godt forstaae at fremsætte deres Tanker, især offentligen. Jmidlertid vil dog jeg, saa godt jeg kan, vove at nedskrive min - og min er Manges Skjebne korteligen, til Beviis paa, at vi dog heller ikke dandse paa Roser. Jeg lever paa et Sted, hvor Beboerne svare mindre til Skolen nu, end for 50 Aar siden; (hvilket rigtignok vist faa Steder er Tilfældet, og kan synes underligt, med Sandhed er det dog) jeg levede i mange Aar med en stor Familie af omtrent de to tredie Deele af min Formands Jndkomster, og havde hans Arbeide dobbelt Ved hans Død haabede jeg at erholde de samme Jndkomster, han og Formænd havde havt, og indgav derom en underdanigst Ansøgning, men den blev ikke bevilget. Sognet har ellers virkeligen og i Sandhed betydeligen tiltaget i Velstand (som maaskee atter kan synes underligt og sjeldent.) Netop der samme, der hændtes Præsten eller hans Formand – der skrev Afhandlingen om Offeret i Kjøbenhavnsporten, og som egentligen, i Anledning af denne Tidendes No. 175, har foranlediget disse Linier – netop det samme har hændtes mig, og vel de fleste Præster og Skolelærere, der have levet i Embede i nogle Aar. En Hovedreparation paa Skole bygningen skulde foretages; i Offeret blev da naturligviis strax afknappet, ja, man biede end ikke indtil Arbeidet var begyndt. Skolecommissionen lignede vel Bekostningen paa Beboerne, men disse igjen (og de enedes ret godt derom) paa Præst og Skolelærer; saa at jeg kan sige med Sandhed: det Hele blev - rigtignok successive, men dog gandske ordentligt betalt af os, ja med Tiden ere til, tin den Offrende har jo Tiden for sig, og den Asknappelse, han har begyndt paa, er gaaet ret godt hidtil, uden at enten Præst eller Degn har gjort ham noget derfor, altsaa er og bliver nu det knappe Offer Regel for Fremtiden. Over saadant klager Præsten, eller Præsterne, og det rigtignok med Rette; men ønskeligt var det, om de vilde indbefatte Skolelærerne med, thi disse have dog ingen nærmere at helde deres Hoved til.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-11-23
Reisende. Fra Kallundborg til Aarhuus: Coffardiekapt. Bagge, Secondlieutn. v. Bardenfleth, Handelsfuldmægtig Heegaard, Forvalter Lützhoft, Forpagter Boserup.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-11-23
Bekiendtgjørelser. Jndbydelse og Plan en Forening i Aarhuus By, sigtende til at fremme Kunster og Haandværker.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-11-23
Det er enhver Tænkende bekjendt, hvor vigtigt det er for et Land, at have gode Kunstnere og Haandværkere. Forskjellige Europas Lande give os mærkelige Exempler paa, til hvilken Velstand dette kan hæve et Folk. Ogsaa i vort Lands Hovedstad er der gjort mærkelige og glædelige Fremskridt i denne Henseende, og disse ere det af Vigtighed at udvide ogsaa til Provindserne, hvis Beboere have Fordring paa ligesaagodt og smagfuldt Arbeide som Hovedstadens. - Disse Betragtninger have ledet os til Oprettelsen af Prinds Frederik Ferdinands Søndagsskole, saavelsom den i Aar for første Gang stedfundne Udstilling af Kunst- og Haandværksarbeide. Vi smigre og med, at Erfaringen tilfulde har viist Skolens Gavnlighed, ligesom det ogsaa er klart, at Vedkommende ved slige Udstillinger meere vil anspores til at stræbe efter Fuldkommenhed, enhver i sit Fag. Vi have derfor udkastet nedenstaaende Plan til et Selskab, sigtende til at fremme Kunster og Haandværker, heri Staden, hvilken vi herved anbefale til vore Medborgere. – Efter vor Formening kunde et saadant Selskab grundes paa følgende Bestemmelser: 1) Selskabets Formaal er at opmuntre og anspore Kunstnere og Haandværkere til at erhverve sig større Duelighed, og derved give deres Arbeider større Fuldkommenhed end hidtil har været almindeligt. 2) Dette Formaal skal fornemmelig søges opnaaet: a) Ved at foranstalte offentlig Udstilling af de bedste Haandværks= og Kunstarbeider. b) Ved at kjøbe nogle af disse Arbeider til ved Lod kastning at fordeles imellem Selskabets Medlemmer c) Ved at befordre Salget af de øvrige udstillede Arbeider, for saaledes at skaffe Vedkommende Afsætning; og 1 d) Ved at yde unge Mennesker, der have viist Prøver paa udmærkede Anlæg til at vorde duelige Kunst nere og Haandværkere, Understøttelse til videre Uddannelse. Til Jværksættelsen heraf anvendes alle Selskabets Jndtægter, med Fradrag af de Omkostninge som Jndretningen selv maatte gjøre nødvendige. 3) Saavel inden, som udenbyes Boende kunne antages som Medlemmer, naar de inden hvert Aars første Januar tegne dem for eet eller flere Lodder, hvor af ethvert betales med 1 Rbd. Sølv, der altid erlægges 3 Maaneder inden Trækningen finder Sted. Den der har tegnet sig som Medlem, ansees for at vedblive indtil han hos Administrationen udmelder sig, hvilket bør skee inden ethvert Aars 1ste Januar. 4) De Kunst= eller Haandværksarbeider, hvoraf Selskabet kommer i Besiddelse, skulle strax efter Udstillingen fordeles mellem Selskabets Medlemmer, ved Lodtrækning, som foretages offentlig paa Aarhuus Raadhuusunder Directionens Bestyrelse. Ethvert Medlen har Ret til ligesaamange Træk, som det har tegnet si for Lodder. For Den, der ikke selv møder, besørges Trækningen ved et af Directionens Medlemmer, eller ved Den, som den Fraværende dertil giver Fuldmagt. 5) Af de faldne Gevinsters Værdie erlægge Vedkommende 10 pCt., der anvendes i Overeensstemmels med §2 Litr. d. – Det, der ved Udstillingen erlægges for Adgangen, tilfalder Prinds Frederik Ferdinands Søndagsskole, hvis Elevers Arbeide ogsaa udstilles paa samme Tid.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-11-23
6) Alle Kunstnere og Haandværkere i Aarhuus Boe have Ret til at indlevere Arbeider til Udstilling men det beroer paa Foreningens Administration om og hvorvidt de dertil kunne antages og hvad deraf bør ind kjøbes; thi kun udmærket gode og smagfulde Arbeide, kunne komme i Betragtning. 7) Hvert Aar, naar den i § 4 ommeldte Lodtrækning finder Sted, holdes tillige Generalforsamling, hvorved Medlemmerne have Stemmeret, og skal da Alt afgjøres ved simpel Pluralitet, naar undtages Lovforandringer, hvortil udfordres 2/3 Stemmer. 8) Foreningens Bestyrelse er overdraget til en Administration, der skal bestaae af Directionen for Prinds Frederik Ferdinands Søndagsskole, der har samme Øiemed som Selskabet, samt desuden af 3 kunstforstandige Mænd heraf Byen, som vælges ved den ommeldte Generalforsamling. Af disse Mænd afgaaer en hvert Aar, i hvis Sted en ny vælges. Den Afgaaede kan og vælges paany. 5) Administrationen har den specielle Bestyrelse af Foreningens Virksomhed og alle dens Anliggender, og er beføiet til at træffe enhver didhørende Foranstaltning i Aarets Løb. Ved Generalforsamlingen aflægges Regnskab for Selskabets Jndkomster og Udgivter, samt forelægges den almindelige Plan til næste Aars Virksomhed, tilligemed alle andre Forslag, som behøve almindelig Forhandling. Administrationen har og Ret til at sammenkalde overordentlig Generalforsamling, ifald saadant behøves. De som maatte ønske at indtræde som Medlemmer i denne Forening, vilde behage at tegne deres Navne, samt hvormange Lodder de ønske, hos en af Undertegnede, saavelsom hos dHrr. Tegnelærer Høegh Guldberg og Snedkermester Bech. Aarhuus, i Directionen for Prinds Frederik Ferdinands Søndags=Tegneskole for Kunster og Haandværker, den 18de October 1833. Fleischer. Engelsted. J. Stougaard. H. Meulengracht. Blache. Nielsen. Røgind. P. Herskind. Th. Funder Ved indeværende Maaneds Udgang sluttes den Ton tine hvorpaa jeg har tilladt mig at indbyde til Subskription.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-11-23
De ærede Damer og Herrer, der, foruden de allerede tegnede, mueligt endnu maatte ønske at subskribere, maae jeg derfor bede, inden den Tid, at melde Dem hos de af mig forhen opgivne Herrer Commissionairer i de forskjellige Kjøbstæder, eller hos mig, da Planerne, som meldt, til den Tid sluttes.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-11-23
Saasnart da disse fra samtlige dHrr. der have viist mig den Godhed at modtage Subskription, ere indløbne, vil det strax blive Subskribenterne tilkjendegivet, om det Heele er blevet complet eller ei; dog er det mig behageligt at kunne tilføie, at hvis Subskriptionen, paa de Steder, hvorfra jeg ingen Efterretninger have havt, svare til de hvorom jeg tilfældig er underrettet, vil Tontinen omtrent være complet. Aarhuus, den 18de November 1833. C. Jngerslew.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-11-23
Jfølge vedtagen Bestemmelse i Boet efter afgangne Kjøbmand Jsaac Davidsen foretages Auction Tirsdagen den 10de December førstk. og følgende Dage, hver Dags Eftermiddag Kl. 2, over dette Boes Løsøre, bestaaende af Meubler og Effecter, samt en ikke ubetydelig Deel Manufacturvarer, hvorover en Fortegnelse forinden Auctionen ligger til Eftersyn hos Brændeviinsbrænder Jversen, i hvis Gaard, No. 132 paa Middelgade, Auctionen afholdes. Hvilket herved bekjendtgjøres. Aarhuus, den 23de November 1833. Fleischer. 2 Aar.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-11-23
Herved bekjendtgjøres til alle Vedkommendes Efterretning, overeensstemmende med Placaten af 21de April 1824, at en Skiftesamling efter Anders Christensen, Kollerup og Hustru Kirsten Jensdatter af Faarup af holdes her paa Contoiret, Fredagen den 20de Decbr., Kl. 10 Formiddag, hvorved Boet ventes optaget til Slutning. Nørhald, Støvring og Galthen Herreders Contoir paa Dronningborg Mølle ved Randers, den 21de NoVesenberg. vember 1833.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-11-23
Auction. Fredagen den 29de dennes, Formiddag Kl. 9, bliver, efter Begjæring af Strandingscommissionair Nødskou, i Postmester Andrups og Kjøbmændene Winkels og M. Smiths Pakhuse heri Byen, afholdt Auction over Ladningen af den paa Harboører Strand den 7de dennes indstrandede svenske Skonnertbrig, Catharina, kom mende fra Newyork, ført af Capitain Erik Østberg, bestaaende af: circa 80 Foustager deels Tobaksblade og deels Tobakstengler. 1200 Stkr. svære Buenos=Ayres og Rio Grande tørrede Huder, 150 Skippund heelt Blaaetræe. hvilke Varer alle ere mere eller mindre havarerede. Conditionerne bekjendtgjøres ved Auctionen, som begynder i Kjøbmand Winkels Pakhuus ved Fjorden, og hvortil de Lysthavende indbydes. Lemvig, den 16de November 1833. Gundelach.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-11-23
Mandagen den 2den December næstkomme om Formiddagen Kl. 11 og følgende Dage afholdes i Skagen offentlig Auction over den bjergede Taqvelage og Skibs inventarium, bestaaende af forskjellige Seil, 2 Ankerkjettinger, og nogle smaae Kjettinger, et stort Skibsanker en Deel staaende og løbende Redskab, Master, Rundholter, m. m., henhørende til det under 8de dennes, uden levende Folks Medfølge, fra aaben Søe til Skagen, Vragstilstand, med Tømmer= og Jernlast, indbjergede Barkskib Providentia af Arendal. Ved samme Leilighed sælges den ilandbjergede Deel af Ladningen: 3 a 4 Hundrede Tylter 15 a 20 Fods 3 Tomme Planker, et lidet Partie Hørfrøe i Tønder, og endeel saa godt som nye Klædningstykker m.m.m. Ligesom og agtes solgt det Jern, som maatte blive bjerget fra Vraget. Conditionerne, blandt hvilke, at Ubekjendtes og Uvederhæftiges Bud ei antages uden betryggende Selvskyldner-Caution, erfares paa Auctionsstedet. Auctionen tager sin Begyndelse paa Skagens Nordstrand i Nærheden af det derværende Qvarantainehuus, og fortsættes derefter i Byfogedgaarden. Thi indbydes herved Lysthavende til behageligen at møde fornævnte Tid og Sted. Skagens Byefogedcontoir, den 11te Novbr. 1833. v. Bergen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-11-23
Ved Proclamaer, som læses ved vedkommende Under- og Overret, ere Creditorerne i Stervboerne efter 1) Hjulmand og Huusmand Mikkel Mikkelsen Bager i Assens By, Falslev Sogn, Randers Amt, og Huusmand og Smed Ole Nielsen i Sem By og Sogn, Randers Amt, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til at anmelde og beviisliggjøre deres Krav for undertegnede Skifteforvalter; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres, med Tilføiende, at Skiftesamlinger i Boerne afholdes her paa Contoiret, Onsdagen den 18de Decbr. d. A., Kl. 10 Formiddag, for at Bestemmelse kan vorde taget angaaende Salget af Stervboernes faste Eiendomme. Herredsfoged-Contoiret i Mariager, den 24de Novbr. Claudi.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-11-23
Ved Proclamata, der ere læst ved Horsens Byeting, og ville blive læste ved den Kongelige Landsoverret i Viborg, ere Creditorerne i Boerne efter: 1) den her i Horsens afdøde Skrædermester Ole Lilliendahl, og 2) efter det heri Byen i sit 72 Aar ligeledes afdøde Fruentimmer Ane Sørensdatter Bræstrup, Datter af Skræder Søren Knudsen Bræstrup og Hustru Maren Lauritzdatter, med 12 Ugers Varsel indkaldte til at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer for undertegnede Skifteret, ligesom Arvingerne efter Ane Sørensdatter Bræstrup med Aar og Dags Varsel ere indkaldte til at melde sig for samme Ret og der at legitimere deres Arveret, Dette bekjendtgjøres herved. Horsens Skifteret, den 14de November 1833. Ræder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-11-23
Ved Proclama af Dags Dato, som vil vorde læst ved Over- og Underretten, ere samtlige Creditorer i Boet efter Smedemester Otte Mikkelsens afdøde Hustru, Anne Elisabeth, født Bøttern, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til i Overeensstemmelse med Placaten 2den Juni 1819, at fremkomme med og beviisliggjøre deres Krav for undertegnede Skifteret, hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Samlinger afholdes i Boet Mandagen den 16de December d. A., samt den første Mandag i Januar, Februar og Marts Maaneder 1834, hver Dags Formiddag Kl. 10, paa Randers Raadstue. Randers Skifteret, den 21de Novbr. 1833. Neckelmann. S. Poulsen. Grøn og blaa Duffel, grøn, blaa, bronce, bliver og drap couleurt Calmuk og Coating, carmoisin, høirød, rosa og grøn friseurt Conting, samt carmoisin, høirød og grøn careret Flonelle, ere arriverede og sælges til de billigste Priser hos J. F. W. Rose.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-11-23
Nye friske Citroner bekommes hos Lars P. Schmidt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-11-23
God Brød Rug faaes i større og mindre Partier, Chr. Alb. Bünger. billig hos Brunsviger og fyensk Humle faaes billig hos Chr. Alb. Bünger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-11-23
God Brød Rug kan faaes hos N. F. Lemmich.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-11-23
Reiseselskab fra Aarhuus til Hamborg ønskes. Man ville behagl. snarest muligt henvende sig til Adressetontoiret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-11-23
Rettelser. J Bekjendtgjørelsen til 3die Auction over de Jørgen Kahrs Bo tilhørende Eiendomme i Nørager (indført i No. 183, 185 og 187 af d. Bl.) staaer urigtig Fredagen den 10de næste Maaned, istedetfor Fredagen den 13de n. M. - Ligeledes staaer i Avertissementet om en Skiftesamling i afd. Amtsprovst Plessners Bo i Ørsted den 10de n. M., hvorved den af nogle af Boets Creditorerer fremsatte Jndsigelse imod det Offentliges Fortrindret bliver optaget til Decision (indf. i No. 183, 185 og 187 af dette Bl.) saafremt nogen af Boets Vedkommende have videre i den Anledning at anføre", istedet for "saafremt ingen" o. s. v.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-11-23
Redigeres, trykkes og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-11-26
No 190. den 26de November. Tirsdagen. med Brevposterne Den til Forsendelse. alene privilegerede. Kongelig allernaadigst Aarhuus Stifts-Tidende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-11-26
Nyheder fra Udlandet. Rusland. Den russiske Regjerings heftige Forbittrelse mod Engelland - hedder det i en London, ner Avis: bryder nu les i dens Journaler. Den Moskauer Avis paastaaer f. Ex., at den næste Fred slutning mellem Rusland og Storbrittanien torde blive undertegnet i Calcutta. Denne Trudsel, tilføier den engelske Avis: er intet Pralerie, men et Project, hvis Udførelse i flere Aar har beskjæftiget det Petersborgske Kabinet. Under det Paaskud at knytte Handelsforbindelser med Lande i det indre Asien, have Russerne udvidet deres militaire Rekognosceringer indtil Grændserne af det engelske Jndien, og paa en Maade iforveien gjort Udkastet til en Militairvei der hen. Flene Eventyrere have, skjulte under allehaandForklædninger, i dette Øiemed vovet sig lige til Punab, paa Hindostans Grændse. Vi ville ikke give os af med at spaae, men det troe vi, at de næste 10 Aar ville hidføre store og uventede Begivenheder i Asien. - Paa Londons Børs var det en heel almindelig Efterretning, at den russiske Regjering skal have opfordret endeel tydske Stater til at forhøie Jndførselstolden paa engelske Vare saaledes, at den kommer meget nær et Jnførselsforbud. Den brittiske Handelstand er naturligviis bleven meget forbittret herover. Ligeledes har den Efterretning gjort Opsigt i Wien, at 6 wallakiske Regimenter ere paa Keiser Nicolais Befaling blevne indlemmede i den russiske Armee. J St. Petersborg hed det, at Don Carlos af Spaniens ældste Søn skal forloves med en nordisk Prindsesse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-11-26
Frankrige. Fire franske Krigskibe havde faae Ordre til at deblokere San Sebastians Havn. J denne Beslutning see de franske Aviser en Begyndelse til en fransk Jntervention i Spanien, til Trods for den Rothschildske Trudsel. Fæstningen San Sebastian skal være rundt omkring indsluttet af Jnsurgenterne. Muligt at ogsaa ovenmeldte Forholdsregel er foranlediget ved den Efterretning, at Kongen af Neapel udruster nogle Krigskibe til D. Carlos's Disposition imod sin egen kjødelige Søster. Bemeldte Monark har officiel anerkjendt D. Carlos som Ferdinand den VII Efterfølger. Endnu en anden vigtig Efterretning haves fra Paris, nemlig: at der er bleven sluttet en Traktat mellem Frankrig og den ottomanniske Port, for at holde den russisketyrkiske Tractat Ligevægten. Skjøndt Jndholdet skulde holdes hemmeligt paa det allerstrængeste, havde man dog allerede erfaret nogle af dens Betingelser, blandt hvilke den, at Porten har gjort sig forbindtlig til, ikke at kalde russiske Tropper til Hielp uden i Forveien at have underrettet den franske Regjering derom, og at forlange dennes Hielp tillige. Fremdeles forpligter Sultanen sig til, at ville underhandle om Ophævelsen af den russisketyrkiske Tractat, som udelukker de franske engelske Krigskibe fra Dardanellerne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-11-26
Spanien. Endnu har man næsten ikke andet end Rygter herfra, og med Vished vides kun det, at Jnsurrectionen griber meer og meere om sig, og at den indvortes Gjæring er overmaade stor, saa det synes som Dronningens Regjering, uagtet al Kraftanstrængelse, hvis den ikke faaer Bistand udenfra, neppe vil kunne styre Statskibet frem igjennem de absolutistiske og republikanske Storme. Jnsurgenternes Armee anslaaes nu til 30 a 40,000 Md., hvormed de holde Pampelona, Sebastian, o. fl. Fæstninger indsluttede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-11-26
Til Sarsfield høres slet ikke noget; enten maa Præsten Merino give ham nok at bestille, eller og hans egen Troskab kan drages i Tvivl. Jnsurrectionen, skal udbrede sig fra den spanske Bugt næsten ligge til Madrid. Jnsurgenternes Forvovenhed gaaer saavidt, at de ikke allene holde Veiene mellem Madrid og den franske Grændse besatte, men man frygter endog for, at de snart ville blokere baade Burgos og Madrid, Dronningens to andre Anførere: el Pastor og Castonnon, have efter den uheldige Træfning ved Aspentil maattet retirere til Sebastian, der nu, som meldt, ogsaa er indsluttet af Jnsurgenterne, af hvilke nogle andre Hobe havde bemægtiget sig Stæderne Tolosa og Jrun, sidstnævntes Garnison var flygtet over paa fransk Grund. Da Jnsurgenterne havde besat, Broen over Bidassoa, et Pistolskud fra de franske Forposter, og det var at befrygte, de kunde faae isinde at afbrænde den, har Overgeneralen for den franske Observationssarmee ladet et Detaschement rykke ud og bemægtiget sig denne Broe, saa nu de franske Forposter staae paa hiin Side af Floden Bidassoa, altsaa paa den spanske Grændse. (Hvad mon Hr. Nothschild nu vil sige dertil,) J Madrid siges Stemningen at være saa liberal, at Regjeringen frygte den, og tør ikke give Borgerne Vaaben; de holde med Dronningen, de hade Munkene, men de ville indføre en fri Konstitution. De expeditive Midler - siger en fransk Avis: som Hr. Zea Bermudez anordner mod D. Carlos og hans Partie, ere snarere skikkede til at fremvirke en farlig Reaction end til at udbrede Frygt. Han har nemlig udstædt et Circulaire til alle diplomatiske spanske Agenter udenlands, hvori han gjør dem bekjendte med sine Anskuelser og sin Adfærd under nærværende Omstændigheder, og søger at bevise, hvor nødvendigt det er, at gaae tilværk mod Carlisterne med den største Strænghed og lade dem, hvorsomhelst de paagribes med væbnet Haand, ihielskydes uden Persons Anseelse, om det endogsaa var D. Carlos selv. Og til alle Generalkapt. var udstædt befalinger til at lade Jnfanten, uden videre Procedure skydes ihiel, dersom han findes Spidsen af de saakaldte Rebeller. Denne Anordning menes at være Aarsag til, at der endnu hersker saastor Uvished om D. Carlos's Opholdsted. Dette Absolutisternes Nødanker skal – som det nu hedder: have antaget Kongetitelen, og residerede endnu i den portugisiske Grændsestad Castelbranco. Men al hans Bagage var bleven lagt under Beslag af Pedroterne. (Det vilde dog være slemt, siger en Avis i Anledning heraf, om han ikke kunde vise sig i sin Kongeværdighed blot af Mangel paa Klæder?)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-11-26
Madrids Besætning maa bestandig være under Vaaben, thi ikke allene at man har fundet Soldater myrdede ved Dolkestik paa deres Poster, men snart kaste Munkene Patroner ud iblandt den opirrede Almue, og tilraabe den, at døe for Religionen; medens deri Kaffehusene raabes: "Ned med Zeal Væk med Ministeriet!" o. s. v. saa Dronningen er i en høist ubehagelig Stilling. Lykkes det nu ogsaa Jnsurgenterne at afskjære Madrid de fornødne Levnetsmidler, da ville Munkene ret faae Leilighed til at opirre Almuens Gemytter imod hende. J en Proclamation fra Biskoppen af Leon erklæres den afdøde Konge for et sinds svagt Redskab i ugudelige Ministres Hænder, og Dronningen for en fremmed Qvinde, man ikke bør respectere. Og overalt hvor Cholera grasserer prædiker Geistligheden et Korstog mod de ugudelige Liberaler, som det sikreste Middel til at formilde Himmelens Vrede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-11-26
Jtalien. J Parma er det kommet til saa blodigt Haandgemæng imellem Soldaterne og Borgerne, at Hs. M. Erkehertuginden (Napoleons Enke) havde maattet sende Jilbud til Placenza for at anmode om østerrigske Hjelpetropper.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-11-26
Tydskland. J en østerrigsk Kasserne ved Bregenz i Baden opkom der nylig en saa pludselig Jldebrand, at endeel Soldater deels opbrændtes, deels forbrændtes. Jlden meentes paasat af Schweitzerne, for at faae Østerrigerne bort fra deres Nabolav.