JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-03-29
Indenlandsk. Helsingøer, den 22de Martii. "Siden i Gaar har vi her Efterretning om en Resolution, der imellem den 12te og 15de Martii er udbrudt i Sverrig, i Følge hvilken Kongen er sat ud fra Regieringen og denne provisorisk er overtaget af Hertug Carl at Sødermanland. Feldtmarskal Klingsport nævnes som Hovedmanden for dette Foretagende. Han skal, for at faae samme sat i Værk, have ført, et betydeligt Antal Tropper til Stokholm. Fra Rigets øvrige Provindser ere Tropper tillige marscheret til Hovedstaden. Kongen skal holdes i Fængsel i Gripsholm. J en af Hertug Regenten udstædt Proclamation siges: "At Kongen er sat ud af Stand til at regiere. Denne Regierings Forandring skal af Nationen, som altid mere og mere har følt de skadelige Følger af en Forbindelse med England, være modtaget med almindeligt Bifald. I Gaar saaes 2 Krigsskibe at komme Nord fra. De gik til Ankers Kl. 10 1/4 noget over Midtsunds herfra, lidt Norden for Høgenæs. En Kutterbrig har været i Følge, som skal have taget en Dansk Jagt 2 Miil Norden for Gilleleie og skal siden være staaet Bugten ind efter Kapere.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-03-29
De ankomne fiendtlige Krigskibe ere Linieskibet Otion og Fregatten Tartar paa 44 Kanoner. De have med bragt 140 Danske Krigsfanger, som ere satte i Land til Udvexling.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-03-29
Helsingøer den 23de Marts. Vore Efterretninger om den i Sverrig udbrudte Revolution ere vakiende og ufuldstændige. Af alle Kiendetegn lader det sig slutte, at det stedse mere almindelig blevne Had mod Engelland, og den Svenske Nations Overbeviisning om, at den ved te agtesløs Kamp vilde blive et Offer for sin Bundsforrente, som manglede Villie og Evne til at redde Sverrig - har for længe siden forberedet denne Begivenhed. Den første Drivt til Opstand synes at have reist sig fra Armeen. Tropperne i det nordlige Sverrig skulle have erklæret sig først og de i Skaane staaende Tropper sidst. Blandt Tropperne paa Alland skal ogsaa være udbrudt et Oprør. At underkaste Sverrigs Skjebne i Fremtiden en Rigsdags Afgiørelse er, siger man, Tendenzen for alle af det revolutionaire Partie udstedte Proclamationer. Det hedder, at General Cederstrøm er arresteret af Jnsurgenterne, og at General Armeldt skal have spillet en Hovedrolle ved Sammensværgelsen mod den ulykkelige Konge.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-03-29
J de sidste Dage af forrige Maaned skal en Embarghave været lagt paa alle engelske Skibe, men som blev ophævet den følgende Dag. Strax efter Revolutionens Jvarksættelse ere alle franske, italienske og hollandske Krigsfanger i Sverrig satte paa frie Fod.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-03-29
Efter de forhen meddeelte Føde og Døde=Lister for de særskilte Stifter, beløber Antallet af de i afvigte Aar i hele Nørrejydland ægteviede sig til 3082 Par, fødte 12,708, døde 10,048, bliver 2660 flere fødte end døde. J Søndersydland ægteviede 1692 Par, fødte 756, døde 7326 bliver 170 flere døde end fødte. Hele Jylland ægteviede 4774, fødte 19,864, døde 17. 374, bliver 2490 flere fødte end døde. Naar hertil kommer for det Holsteenske ægteviede 2551, fødte 11792, døde 9658, bliver 2134 flere fødte end døde; saa bestaaer Summen for hele Halvøen af ægteviede 7325 Par, fødte 31,656, døde 27,032, er 4624 flere fødte end døde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-03-29
Blandt de vigtige Bevæggrunde, som anføres for Gavnligheden af et Forbud mod gandske unge Lams Slagtning er ei allene af den store Mængde Kiød, men ogsaa Uld, som herved tabes for Staten. Første Legationssecretair og den fungerende Fransk Consul i Danmark, Desaugiers den Ældre, har bekiendtgjort for de Handlende og Fabrikantere: at i Følge en særdeles Tilladelse af Hs. Majestæt de Franskes Keiser, og Jtaliens Konge, kunne alle Danske Manufaktur= og Fabrik=Artikler, uden nogen Undtagelse, udføres frit igiennem den Franske Toldlinie, naar de ere forsynede med Attest fra Afsenderen og vedkommende Magistrat paa Stedet, hvor Varene ere fabrikerede og hvorfra de udføres; dog er det uomgiængeligt fornødent, at en saadan Attest paategnes af Legationssecretairen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-03-29
Den nyelig i Hamborg afdøde Kiøbmand Averhoff skal have efterladt sig en Formue af 5 Millioner Mark Banco og deraf have testamenteret 2 Millioner til en Postmæster i Hertugdømmet Holsteen, der har en talrig Familie.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-03-29
Bager Jørgen Holm i Christiania har paa vor elskede Konges Fødselsdag ladet uddeele bland Byens meest trængende Fattige 300 Stkr. Fiirskillings Rugbrød.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-03-29
Aarhuus. Tanker ved Efterretningen om Forvalter W. Schmidts Död paa Bangsboe i Vensyssel. Yngling! Din Bane endtes i Din Ungdoms Vaar, Almagten bod og Du maatte adlyde. Frimodig gik Duherfra, thi Din egen Dommer, sagde Dig At Du havde en bedre Lod i Vente. Din Vandel her var skyldfrie og Dine Medborgeres Agt, Lykkelig daden, der först opnaaer den evige, Krands. Paa hiin Side Graven samles Dine med Dig Og vi skulde gienkiendes. Fred, derfore over Dit Støvl
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-03-29
Prædikanterne paa 1ste Paaskedag. Frosprædiken i Domkirken Hr. Hertel. Høimæsse. Aftensang. Domkirken Hr. Provst Bechmann. Hr. D. Larsen. Fruekirke H. H. Hr. Biskop Doc. tor Birch. Stud. Svaneberg. Hospitalskirken. Hr. Johnsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-03-29
Prædikanterne paa 2den Paaskedag. Høimæsse. Aftensang. Domkirken Hr. Provst Bechmann. Stud. Svaneberg. Fruekirke Hr. Studsgaard. Hr. Jahnsen. Hospitalskirken Hr. Jahusen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-03-29
Udenlandsk. Frankrig. Keiseren har under sit Ophold fra den 10de til den 15de Marti i Ramboullet fornøiet sig med Jagten. Prinds Kurakin var og tilstæde der. Dagen efter deres Ankomst giorde D. K. Majest. en Spadserefart, i Calesche, og Prinds Kurakin var med i D. M. Calesche. Der blev holdt Jand. Blandt Jægerne som vare nærmest om H. M. Keiseren, var Prinds Woltonsky, Adjutant hos Keiseren af Rusland. Prinds Kurakin var bestandig i Keiserindens Calesche. Staatssecretair Maret, var den eneste Minister som ledsagede Hs. M. til Rambouillet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-03-29
Den 15de Martii kom Hs. M. K. tilbage til Paris, og begav sig strax til at arbeide med sine Ministre. Nogle Eqvipager af Hs. Majestæts, ere allerede afgaaede herfra, paa forskellige Veie.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-03-29
Paa Veien til Strasburg og Mayland er given Befaling at holde 40 Postheste færdige paa hver Station. Jægerne til Hest af den Keiserlige Garde, ere afgaaede fra Paris den 14de Martii, deels til Tydskland, deels til Jtalien.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-03-29
Der bryder bestandig fra det Jndre af Riget flere Tropper op til Tydskland og Jtalien. General Legrand og flere andre Stabsofficerer, som befandt sig i Paris ere afreiste til Armeen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-03-29
Hertugen af Danzig, Marschal Lefevre er den 14de Marts afreist til Tydskland, og Hertugen af Castiglione, Marschal Angereau, er og i Begreb med at reise fra Paris.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-03-29
Divisionen Molitors store Artilleriepark, som var bleven i Dison, er opbrudt derfra. J Metz formeres en Reserve paa 25000 Mand. Saasnart den er organiseret, gaaer den til Strasburg. Efterretninger fra Granville siger: at Englænderne har igien viist sig derpaa Rheden, og udspeidet samme med 3 af deres Skibe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-03-29
De i Spanien værende Schweitzere ere sammentrukne under Hr. von Castellas Befaling, og har den 4de Febr. tiltraadt Marschen fra Ferrol til Portugal.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-03-29
Den 10de Martii udbredte det Rygte sig i Bayonne, at Hertugen af Dalmatien, Marschal Soult, har holdt sit Jndtog i Lissabon. En Officeer, som har bragt Depescher, har udspredt dette Rygte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-03-29
Tydskland. Fra Nederelven, af 21 Marts. Af de Efterretninger vi har fra det Jndre Tydskland, fremlyser nu, at de Franskes Modanstalter, i Henseende til Udrustningerne mod et Naboeland, er i Fremskridt fra alle Sider. For nærværende Tid har disse Udseende af en Defensionsstilling, og strækker sig fra Kongeriget Sachsen, (hvor i dette Øieblik betydelige franske Troppecorps trække sig sammen, under en berømt Feitherres Commando) til Lechflode i Bayern. Til dette vil slutte sig et andet fransk Korps, som medio Martii er kommen overOverrhinen fra Frankrig og som giennem Tyrol sætter sig i Communication med en Armee i Overitalien. Denne Stillings store Udvidelse viser tydelig, at det for Haanden, ikke gaaer ud paa nogen agressiv Bevægelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-03-29
Fra Manheim skrives under 17de Martii. Vi erfarer at Arvestorhertugens Jnfanterieregiment og Jægerbataillonen som udgjorde Besætningen i Manheim ikke er kommen til Rastadt, men har faaet Ordre paa Marschen at gaae til Pforzheim, hvor forskiellige Divisioner Badenske Tropper forsamle sig, og forblive i Cantonnement til nærmere Bestemmelse. Storhertugens Livin, fanterieregiment er ligeledes afmarscheret fra Carlsruhe til Pforzheim.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-03-29
Den 11te Martii begyndte de franske Troppers Marsch giennem Basel. Et Chasseur-Regiment aabnede samme. Giennemmarschen varede i 8te Dage.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-03-29
Den 17de Martii reiste Friherre Wrede fra Augsburg, til sin Division, som trækker sig sammen ved Strabing.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-03-29
Augsburgs Porte lukkes nu hver Nat, kun Courerer og andre Reisende, som ere forsynede med gode Passer, lukkes ind.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-03-29
J München udbredes det behagelige Rygte, at de 2de Keisere Napoleon og Franz maaskee vil holde en Sammenkomst ved Jnfloden, hvilken, naar den virkelig fin der Sted, kunde tilveiebringe Freden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-03-29
Den 15de Martii er den Keiserl. franske Overpostinspecteur Bassmann ankommen til München i Forretninger. Flere smaae Afdelinger franske Tropper er passeret igjennem Halle. Den 14de Marts opbrød det i og om Staden contonerende Regiment, den 15de fulgte et andet og den 16de et tredie; hele Divisionen tager Veien til Merseburg, Jena, o. s. v.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-03-29
Fra Pommern skrives den 18de Martii. Siden den 15de er Svensk Pommern besadt af Troppe Contingenterne fra Mecklenborg Schwerin, Mecklenborg Strelitz og Oldenborg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-03-29
Fra Wien skrives den 15de Martii. Man forsikrer, at Keiseren saavelsom alle Erkehertugerne ville gaae i Feldten.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-03-29
Feldtmarschal Lieutenant Guilay har paataget sig Commanden over Tropperne ved Lanbach.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-03-29
Fra flere Egne i Kongeriget Ungarn indløbe Beretninger, at i alle spanskaber, holdes ei allene GeneralForsamlinger i Henseende til Land=Jnsurrectionen, men, der bliver og virksom arbeidet paa sammes Fremstillelse og Organisation. Den brave Ungar, fød og opdragen, som Soldat og Fædrelands Forsvarer, besielet af udmærket Patriotisme, behøver kun et Vink, for glad at gribe Vaaben til sin Konges og Fædrelands Beskyttelse, og heltemodig forsvare samme med sin medfødte Tapperhed. J lige Hensigt har og Stænderne for det Presburger Gespanskab holdt en Generalforsamling.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-03-29
Efter Breve fra Prag, skal et østerrigsk Troppe-Corps trække sig sammen ved Jungbunzlau.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-03-29
Spanien. Siden Franskmændenes Jndrykkelse i Sarragossa, den 24de Febr. beskieftiger Overgeneralen, Hertugen af Montebello sig uafladelig med de største Forholdsregler til Ordens og Sikkerheds Jstandbringelse. Paa hans Befaling lod Gouverneur, General Laval, der afvæbnede Bønder og Syge, hvis Antal var betydelig, skaffe ud af Byen, for, forsynede med Passer at vende tilbage til deres Boepæle. Man lod de med Gruus opfyldte Torve og Gader rense, og bortbragte de Dræbte, og Døende; man gjorde de bedste Anstalter til at udlufteHusene, og en talrig Garnison i alle Qvartererne, har tilveiebragt Rolighed og Sikkerhed for Eiendommene.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-03-29
Søndagen den 5te Martii er først Cheferne for begge Armeecorpserne med den hele Generalstab og Obersterne for alle Regimenter rykket ind i Sarragossa. 200 Kanonskud forkyndte Hertugen af Montebellos Jndtog i Staden. Gaderne vare behængte med Tapeter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-03-29
Bekientdgiørelser. Løverdagen den 1ste April, Eftermiddag Kl. 5, holdes en extraordinaire Generalforsamling i det forenede dramatiske Selskab, hvorved de resp. Medlemmer behagelig ville mode. Aarhuus, den 28de Martii 1809. Directionen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-03-29
Første Paaskedag bliver i Fruekikke til Høimæsse og Aftensang efter Prædiken afsiunget en Cantate, hvortil Ordene faaes hos Undertegnede og ved Indgangen. J. Steenberg, Chorsdegn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-03-29
Hvo som haver 2 Værelser, Kiøkken og Mendter, og hvad der tilhører, at bortleie til Paaske Fløttetid i Nærheden af det lille Torv, for en simpel Leie, kan melde sig saasnart som muelig hos Skrædermæler Fong, paa Tangen, hvor der nærmere accorderes.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-03-29
Af undertegnede er enten paa Veien fra Udbyehøeller her i Byen tabt et Guld Signet med en indfattet Carniol hvori stod Bognaverne J. P. B. Finderen deraf ville behage at aflevere det til Kiøbmand R. Mathiasen i Randers, som derfore betaler en Douceur, af 5 Rdr. Signetet er tadt den 23de hujus mellem 9 og 12 Formiddag. Randers, den 24de Martii J. P. Berg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-03-29
Prem. Lieutn. i Søe Etaten.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-03-29
Creditorerne i Stervboet efter afg. Gaardfæster Ol Olesen i Hornfold under Palsgaard Gods i Weile Amt, indkaldes med 12 Ugers Varsel, fra Dato, at fremkomme med deres retmæssige Fordringer for undertegnede, der behandler Skiftet, paa den høie Skifteforvalter S. T. Hr. Kammerjunker Major v. Reedtes Vegne. Palsgaard, den 27 Martii 1809. M. Wegner.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-03-29
Da Arkestanten Jens Pedersen Engel af Lille Størup ved sin Anholdelse her i Byen, sidstafvigte 11te Martii. var i Besiddelse af en Kornsække og et Stk. Tælle af 7 pds. Vagt, som han benægter at være retmæssig Eier af, saa ville den eller de som disse Tingsmaatte tilhøre, behagelig snarest mueligt henvende sig til undertegnede, imod Arrestanten befalet Actor, for at ved kiende sig samme og erholde det tilbage. Randers, den 25de Martii 1809. Jensen, hos S. T. Hr. Doctor Stadfeldt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-03-29
J et Sogn paa Landet kan et skikkeligt Menneske faae Tieneste til 1ste Mai som Fattigfoged. Adressecontoiret giver nærmere Anviisning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-03-29
Hvad vil følgen blive, naar Sognepræsterne paa Landet i Provindserne ikke længere kunde forskaffe Brød og Viin til Communionen, Er det passende at afvise Meenighederne fra Nadveren formedelst denne Mangel; eller: man ikke vedkommende Øvrigheder burde sørge for, som tilsidst vil blive Tilfælde, at saadan Mangel ikke finder Sted, og at enhver Præst kunde henvises til Stæder hvor Brød og Viin bestemt var at faae tilkiøbs 2.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-03-29
En Farversvend som kan fremvise paalidelig Vidnesbyrd om sit Forhold kan strax, eller til 1ste Maii bekomme Condition, naar hans melder sig skriftlig i Aarhuus hos Farver Jahnsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-03-29
Torsdagen den 6te April førstkommende om Formiddagen Kl. 9 1/2 slet lader Enken Madame Gulew ved offentlig Auction bortsælge i Hospitalsgaarden her i Byen endeel Jndboe, bestaaende af Sølv, Kaaber, Tin, Porcellain, Glas og Stkentøi, Sængesteder, Sængeklæder, Mands Gangklæder, Linned og Dækketøi, Borde, Stole, Chatoller og Speile m. videre. De Lysthavende ville indfinde sig paa Auctionsstædet til den anførte Tid, da Auctionsconditionerne bekiendtgiøres. Aarhuus, den 25de Martii 1809.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-03-29
Gaarden Nr. 64 paa Middelgade, er underhaanden at faae tilkiøbs, naar man derom melder sig enten til Apotheker Køster eller Organist Ebeling.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-03-29
J Holm Præstegaard sælges ved Auction Onsdagen den 5te April om Eftermiddagen Kl. 2, følgende : en Hesteplag 1 Aar, 7 Køer, som deels nyeligen har kælvet, deels skal kælve til forskellige Tider; samt 2 Aa rings Qvier, en gaarings Soe med 7 a 3 Grise, andre Søer 1 Aar uden Grise, 5 a 6 Faar med Lam at af fortrinlig Racer og eget Tilling; desuden en stærk næsten ubrugt, Kariel, en velbeslagen Arbeidsvogn, nogle gamle Vinduer, en Kierne, nogle Stekar, m. v. De Køer, som ei have kælvet, kunne, ifald det forlanges, blive staaende til Slutningen af April. N. Liisberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-03-29
Mandagen den 10de upril førstkommende om Formiddagen Kl. 9, bliver paa Thiele Hovedgaard i Wiborg, Amt, bortsolgt ved offentlig Auction 64 Stkr. Fødestude 8 skr. Kiør, nogle Faar med videre; thi ville de Lysthavende behageligst give Møde bestemte Tid. Thiele, den 23de Martii 1809. Lund.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-03-29
Onsdagen den 5te April førstkommende Kl. 9 Formiddag, bliver paa Cathrineroe i Jelling Sogn, Weile, Amt, foretaget Auction, hvorved dette Sted agtes bortsolgt, som forhen i disse Aviser Nr. 10 nøiagtigere findes beskreven. Hr. Schmidt paa Haughuus lader Eiendommen forevise og giver derom nærmere Oplysning. Over Ind= og Udboe samt Køer og Faar m. v. bliver samme Dag og Sted holdt Auction, Min afdøde Hustrues Anne Mortensdatters Arvinger, som er: 1) Brødrebørn, a) Hans Tørslev, der har været gift og boesat i Horsens, men død og efterladt sig Børn, hvis Tal, Alder og Kiøn samt Opholdstæd, er mig ubekiendt; b) Morten Andersen i Gierrild unden Grevskabet Scheel, c) Hans Andersen sammesteds, og d) Anne Poulsdatter gift med Gaardmand Peder Willadsen i Gierlev Bye og Sogn. 2) Søstrebørn; a) Niels Krag, Gaardmand i Øster Tørslev, b) Morten Krag, Gaardmand i Kneisted, e) Jens Krag sammesteds og d) Anne Nielsdatter gift med Gaardmand Poul Fischer i Øster Tørslev. Disse og om flere er til, bliver herved i Overeensstemmelse med et imellem den afdøde og mig oprettede og Kongelig confirmeret Testamente, i Aarhuus Stifts Tidender 3de Gange indkaldet, inden 6 Uger fra Dato, at møde eller møde lade, hos mig paa min undertegnede Boepæl, (de ubekiendte med Ligitimation for deres Arveret) hvor da deres tilkommende; som i alt er 10 Slette Daler, imod lovlig Aftald, skal blive dem udbetalt. Westergaard i Øster-Tørslev Sogn pr. Randers, den 10de Martii 1809. Anders Andersen Mariager.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-03-29
Endeel feede Creaturer anbydes til Salg, og kan erholdes faae eller mange alt efter Liebhaberes Begiæring; Paa Adressecontoiret i Aarhuus og hos Kiøbmand Hr. Rasmus Sparre i Randers, gives Anviisning. Til førstkommende Man er en Tieneste ledig for en Tiener paa en Herregaard i Nærheden af Randers, naar han er vant til Opvartning og kan forevise gode Skudsmaale. Han melder sig hos Ritmester Wit
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-04-01
Indenlandsk. En forfærdelig Jldebrand har den 25de atter hiemsøgt det uheldige Amager, og der ødelagt 30 Gaarde og 11 Huse i Store Maglebye, eller, som den almindelig kaldes, Hollænderbyen. Formedelt den haarde Storm rasede Luerne saaledes frem, at alle disse Bygninger paa eengang og i faae Øieblikke forvandledes til Askebobe. Mændenes og Konernes Fraværelse til Torve i Kiøbenhavn, formindskede Mueligheden af Redning, og giorde Tabet desto betydeligere og skrækkeligere for Mange af dem. Kun Lidet af Jndboe er bierget for de Fleste. Jkke en Trævl eller Klov hos Mange. Over 40 Familier ere brandlidte. Flere af disse have tabt en betydelig Formue, Frugten ikke blot af egen, men og af Forfædres Møie og Stræbsomhed. Alle trænge de til Hielp og Biestand Alle vente de, at ædle Dannemænd og Danneqvinder ville række dem en trofast Broderhaand, at de ei skulle segne under Vægten af det Uheld, der saa frygtelig har rammet dem. Nød og Jammer er der; den uvenlige Aarstid forøger dens Bitterhed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-04-01
De af Brødrene Wolfisen til Bornholm opbragte Priser ere den 23de f. M. lykkelig ankomne til Hovedstaden. De 1000 Tdr. Tiære, som en af disse Priser førte, ere allerede solgte til Statens Brug for 40 Rd. Tønden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-04-01
Capitain Ogelvie, som den 10de f. M. forlod Norge, med en Retourladning Tran, Sild, Stoffisk, A. er den 18de udenfor Arendal bleven opbragt af de Engelske til Gothenborg. Ved hans Ankomst var Revolutionen, udbrudt. Jngen af de Engelske Officerer turde komme mere i Land, og Englænderne skyndte sig at bringe deres i Havnen liggende Koffardieskibe bort. Det Engelske Admiralskib blev liggende. Capitain Ogelvies Skib, Kronprindsen, blev armeret og sendt med Depescher til England. Capitainen maatte følge med. De Engelske havde opbragt 24 af vore Skibe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-04-01
Gierningsmændene til det paa Holbeks Amt Natten imellem den 5te og 6te Martii forøvede Mord paa en Huusmand og hans Kone samt Jldspaasættelse ere nu paagrebne og arresterede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-04-01
J Avisens No. 24 findes i Beretningen og Fægtningen ved Rungsted urigtig anført, at de, Natten mellem d. 12te og 13de d. M., af Fienden borttagne Baade havde ligget optrukne paa Landet, under militair Bevogtning. De tre borttagne og igien erobrede Baade vare store Nordbaade, af hvilke hver kunde føre to til tre Hundrede Tønder Korn; de vare derfor nødsagede til at ligge uden for Geværskuds Afstand fra Landet og vare kun besatte med nogle faae Søefolk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-04-01
Ved Udløbet af Elben er et Helgolandsk med 8 Kanoner og 40 Mand væbnet Fartøi strandet. En Helgolandsk Lods og 11 Mand omkom. Resten blev reddet af det i Elben stationerte fiendtlige Skib.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-04-01
Den behagelige Nyehed hørtes den 26de, at Lieutnt. Klouman paa Vest Kysten af Holsteen skulde have gjort en Prise der havde over 200,000 Rdr. inde i Klingende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-04-01
Man ønsker at det bekræftes, Coristiansand den 27de Januarii. "Som sikker.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-04-01
Beretning kan meldet, at en engelsk Kutter Clausia paa 10 Kanoner og 45 Mands Besætning, afsendt fra tendon med Depescher til det engelske i Admiral i Sothenborg, og (som man føier til, ogsaa indehavende Subsidier, er sidst i forrige Uge efter forhen at have taget den Stavangerske Kaper Pharisæren, indkommen mellem Havisen, og derefter stødt paa det inderste Skiær, af de saakaldte Giæslinger, 1 1/2 a 1 3/4 Miil S. O. fra Næsset, og 1/2 Miil fra nærmeste Land, hvor den aldeles gik i Stykker; dog har man faaet bierget endeel af Skibets Kiøl, som var Kobber forhudet; nogle Stumper af Seilene og nogle Kanoner samt endeel Geværer og Sabler. Dens Besætning har lidt meget, da 14 a 15, hvoriblandt 2 Fruentimmer, efterat de om Natten i 14 Timer havde siddet paa et Skiær, deels fros ihiel, deels druknede; de øvrige reddedes ved tilkastede Touge som de bandt om Livet, hvorpaa det styrtede sig i Havet, og saaledes droges op, hvorved mange af de Biergede bleve beskadigede, iblandt disse Chefen, Lieutenant Antonius Bler William Lord, paa Haanden og i Hovedet. Depescherne skal være styrtede i Havet, men maaskee tor Lykken endnu bringe dem for Dagens Lys.