JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-06-14
Frankerig Det tager en meget bedrøvelig Vending med Mødrevolutionisterne i Bretagne, deres Armee smelter sammen, og skal ikkuns have 8 Kno ner. Ved et Angreb paa Niort have de mistet 10 store og 10 smaae Kanoner og en Mængde Munition og Proviant. - Et Rygte siger, at Maltheserordenen har erklæret vor Republik Krig, og beordret Ordenens Galeyer at krydse mod vore Koffardiefarere. Man siger, at Jacobinerne ville sende et Korps bevæbnede Qvinder til N. C., for at anholde og at udstøde de 22 modererte Lemmer, at arrestere alle øvrige Mistænkelige og straffe Actiespillere og Kornjøder. Custine klager nu over stærk Kolik, der ikke tillader ham at forlade Rhinarmeen, for den 25de. Derfra kommer han hertil, saa han ikke før i Begyndelsen af Juni kan komme til Nordarmeen; om General Houchard fælder han den Dom, at han, efter egen Tilstaaelse, ikke er istand til at kommandere een, end sige 2 Armeer. - Jgaaer den heele Dag, efterat Efterretningen og Leirens Tab ved Famars var indløben, saae man en hee Batallion Jacobinske Kiellinger med græsselig Skrig løbe igiennem Antons Forstad og raabe, Det er alt forloren og Paris i Øieblikket staaer op. 3 hæftige Jacobiner, der i Mairen Paches Huus have foreslaaet at myrde de 22 modererte Deputerede i N. C. og 9000 af samme Slags Pariser Borgere, har Udskudet ladet arrestere og sætte i Abbediefængselet. - Tumulten og Mordallarmen over Paris synes nu at være nær. Det Jacobinske Municipalitet. opbyder i det ringeste alt dertil, omendskiønt det kun har 17 Sectioner for sig, og følgelig 31 mod sig. Jacobinernes Furier løb i Gaar i hundrede Tal fra een Club i en anden, for at frembringe samme Bevægelser, som den 20de Juli forrige Aar; nu kommer det an paa, om disse Skarns Amazoner paa nye skulle afgiøre Frankerig Skiebne med Sværd og Piker.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-06-14
Royalistarmeen skal nu være ganske ødelagt. Paa Slettene af Fontenay have Patrioterne tilfægtet sig en total Sejer over dem, gjort 80 til Fanger og dræbt 600, erobret deres hele Artillerie, samt en Mængde Muniton- og Proviant=Vogne, og forfulgt Fienden 5 Mile lang.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-06-14
Nu er decretert et Tvangslaan af 1000 Millioner hos alle rige Folk, hvorfor de faae Beviiser, at disse Penge siden kunne liquideres, naar de kiøbe Emigrantgodser. Hvert Departement skal nu deeles i Di stricte, og hvert District i Cantons. Af Miazinsky har man ikke faaet andet ud, end at han var fuld, og frembragte nogle ubeviisende Beskyldninger, og altsaa blev han henrettet. Han gik til Døden med megen Standhaftighed, Generals Monderingen og saa friseret og pudret, som til et Ball. Folket var meget stemt til hans Frelse; saa man troer, han havde bleven frelst, dersom han paa Sachsottet havde raabt til Folket og Naade, i steden for at han raabte Nation leve, Hans foregivne Opdagelser var blot en Opfindelse af hans Kone, for endnu at forlænge hans Liv i nogle Dage. En Adjudant af Dumourier blev tillige med henrettet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-06-14
En Dunkirker Kaper har opbragt 2 Engelske Skibe med 290 Fade Sukker, Caffee m.v. der vurderes for 700000 Livres.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-06-14
Ved et Decret er bevilget for vore Generaler, til enhver 100000 Livres til overordentlige Udgivter. Generalerne for Nordarmeen og Rhinarmeen faae hver 200000 Livres og den ved Brests Kyster 50000 Livres.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-06-14
Dødsfald. Fallitzgaards Præstegard, den 24de April Hr. Provst Schønning. Ølstrup Præstegaard, den 16de Maji Hr. H. C. F. Bech, Sognepræst for Ulsøe og Braabye Meenigheder i Sielland, 56 Aar.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-06-14
Laurvigen, den 24de Maji Hr. B. Strøm Byefoged sammesteds, 84 Aar.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-06-14
Berlin, den 28de Maji døde den for Historien og isaa Geographien, saa fortiente Doctor Bussing 69 Aar.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-06-14
Subscriptions=Plan. Jepppe svarer nogen af det om den narturlige Troldom handlende Skrifter gandske til Navnet eller Hensigten. Jkke ethvert physisk Experiment, eller chymisk Arbeide, eller hvad der kunde være nyttigt i eet eller andet Fag, passer her. Kun Naturens og Kunstens upentede, meest afstikkende og underfulde Phoenomener, og hvad der nærmest behøves for at fatte samme, er det væsentlige i en saadan Bog. Da jeg har havt Leilighed til at forsøge en stor Deel deraf, agter jeg at udgive en Samling af det bedste som indeholdes i de naturlige Magier, der fortiene at kaldes saa, samt hvad der af andre Skrifter egentlig hører did, under Titel af: Naturens og Kunstens lønlige og underfulde Virkninger, med Kobbere. Orden, Nølagtighed, Korthed og Tydelighed bliver stedse Udgiverens Øjemmeed. Prisen vil omtrent blive 4 Mark. Bogen skal kunne udgiøre et fuldstændigt Heelt for sig selv, skiønt man vil haabe at den skal blive saa den kan fortsættes. Subscriptionen imodtages hos Forlæggeren A. Soldin i Myndtergaden Nr. 129. A. Svendsen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-06-14
Bekiendtgiørelse. Sørstkommende 1ste Julii om Formiddagen KlokBeken 10 Slet, bliver holdt 4de og sidste Auction over Sr. Christian Lihmes Gaard, med iværende Heste=Mølle, samt Gaards, og Hauge=Plads, beliggende i denne Byes store Adelgade, under No. 87. Ligeledes bekientgiøres herved, at endeel Gods og Løsøre, bestaaende af Guld, Sølv, Tin, Kobber, Messing, Kakkelovne, Jern= og Bliktøi, Porcelain, Glas, Steentøi, Farve og Trykke=Redskaber, Farve Vare, Meubler og Trævare, Linned, Sænge og Gang=Klæder, ligesom og en Koe, samt adskiellige Føde=Vare, med videre, tilhørende bemeldte Christian Lihme, bortsælges ved offentlig Auction i hans Gaard, den 3die Julii næstefter, om Formiddagen Klokken 9 Slet og efterfølgende Dage alt efter de Conditioner, som paa Auctions=Stædet, nærmere skal blive bekiendtgjorde og forinden kan erfares hos Hattemager Poul Christiansen heri Byen. Middelfart, den 12de Juni 1793. J. Bluhme.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-06-14
Saasnart det for mig var bleven anmeldt at Hr. August Lobedantz ved Døden var afgangen i Acherup Præstegaard hos sin Søn Velærværdige Hr. Lobedantz efter en 30 Aars Ophold der i Præstegaarden, blev hans Efterladenskab, som ubetydelig og ringe taget under lovlig Behandling, Men da den afdøde forhen skal have boet i Fridericia. Saa bliver hans Creditorer og nogen maatte være, herved ifølge Præstens Forlangende, indkaldet med 12 Ugers Varsel fra denne Bekiendtgiørelse af at regne, for mig at anmelde og beviisliggjøre deres havende Fordring inden berørte Tiids Forløb, Wedelsborg, den 23de April 1793. F. Grev Wedell. ogsaa smukke Futteraler efter den Form enhver behager at forlange; tilligemed alle Sorter, Brevtasker og Porteseniller med sorte Blade, hvorpaa kan skrives med Griffel, og man kan igien udviske det; han er og forsynet med et Oplag af adskillige Bøger, som hos ham kan faaes til Kiøbs.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-06-14
J allerunderdanigst Følge af Hans Kongelige Majestets allernaadigste forundte Bevilaf 31 Maji sidstafvigte, hvorved det er os som Skifteforvaltere efter afgangne Jnger Larsdatter og hendes forhen afdøde Mand Flagmester Niels Westphal tilladt ved Proclama sub poena præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel udi de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser, Riber=Stifts Ugeblad og den Altonaiske Mereur, 3de Gange efter hinanden at indkalde alle dem, som maatte formeene sig at have noget at fordre efter bemeldte afgangne Jnger Larsdatter og for hen afdøde Mand Niels Westphal, dermed for os at fremkomme, og saadant deres havende Krav inden forskrevne Tids Forløb, at anmelde og beviisliggjøre, da saadan Jndkaldelse skal være lige saa gyldig, som om den var skeedt ved Proclama efter Loven; bliver herved alle de, som maatte formeene sig at have noget at fordre udi ommeldte Stervboe, indkaldede med Aar og Dags Varsel sub poena præelder & perpetui silentii, for os at anmelde og beviisliggjøre deres formeentlige havende Fordringer, da enhver skal vederfares ResTolding Raadstue den 5 Junii 1793. H. J. Bang. H. Siechmann.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-06-14
Fredagen den 5te Julii førstkommende om Formiddagen Kl. 10 slet, bliver udi afgangne Raadmand Knud Bruuns Stervboes forhen tilhørende Gaard, beliggende i Colding Byes Laasbyegade ved den nedre Pørt ved Auction 5te Gang opbuden, og til Høistbydende bortsolgte folgende Eiendeele, bemeldte afgangne Raadmand, Bruuns Stervboe tilhørende: a) En lige over for ovenmeldte Gaard, ved Byens nordre Port beliggende Toft. Udi samme Toft er saaet i Tønde Hveede, 5 Tønder, Rug, 7 1/2 Tønde Havre, 15 Tønder Byg, 4 Skiepper Vikker, og herforuden vil i dette Aar efter Forventning kunne avles omtrent 24. Borger=Læs Høe. b) Et udi ovenmeldte Toft beliggende Ladehuus 12 Fag af Muur= og Bindingsværk, samt Teglhengt, hvilket for faae Aar siden er opført af de bedste Materialier. c) Et ligeledes udi samme Toft beliggende Huus, opført af Tømmer og Bredder, Teglhængt, Fag 2 Loft høit, indrettet til derudi, at tørre, Tobaksblade. Samme Dag og Sted naar Auctionerne og ver ovenanførte Eiendeele ere holdte, foretages Anction over 20 a 30 Lispd. Hør, endeel Eege Planker, Fydr. Breder, Humle, og Hørfrøe, m. v., samme Stervboe tilhørende; Alt efter de paa Auctionsstedet bekiendtgiørende Conditioner, hvoriblandt er denne: at Kiøbe=Summen for Eiendommene ikke betales førend til Snapsting 1794. Colding den 1ste Junii 1793. H. Bang. Borgemester og Byefoged.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-06-14
Efter hertil skedte Indmeldelse at Huusmand Jørgen Rasmussen paa Kragelund Mark, i Bekk. Sogn, Coldinghuus Amt, først i Februarii Maaned d. A., derfra med Kone og Boen var draget bort, og efterladt Huuset under Lukkelsee og Laas, uden at angive hvorhen, eller siden at anmelde deres nærværende Opholdsted, er hans efterladte Boe af mig taget under Behandling, til Creditorernes Sikkerhed, og til den Ende bliver samtlige hans Creditorer hermed 3de Gange saavel i den Berlingske, som Riber=Stifts Addresser Aviser, indkaldes med 6 og 12 Ugers Varsel, at møde paa Coldinghuus Amts=Contoir for at anmelde og beviisliggjøre deres i Boet havende Fordringer; Ligesom og bemeldte Jørgen Rasmussen hermed indvarsles til samme Tild for selv at lagttage hans Tarv. Coldinghuus Amts=Contoir, den 24de Maji 1793. v. Hellfried.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-06-21
En landlig Erindrings: Høitid for J. J. Roussean til Montmorener. Nonssean der stedse elskede Ensomhed, valg te i April 1756. Dalen ved Mønt moreney til til sit Opholdsted, og i Særdeleshed Eremitagen ved Grosley, som han dog forlod i December 1757 og ombyttede med Egnen ved Montmorenen. Paa hans første Opholdsted, begyndte han paa den Nye Helvise og paa det sidste fuldendte han den, ligesom han og derskrev Emil og Selskabelig Forbindelse. Jnteressante Minder om hans der værende Ophold ere: paa en Terasse et Steenbord med Bænke, som han der lod sette, og som Filososen kaldte Geniets Alter, og om hvilket han selv plantede fiire Træer. Over Huusets Dør, som Rousseau den Gang beboede, har man for to Aar siden sat følgende Jndskrift: "Dette Huus som tilforn hedte Montlouis, beboede J. J. Rousseau, fra den Tid han forlodEremitagen, som var d. 15 Debr. 1757 indtil d. 9 April 1762, da han om Natten Kl. 2 blev bortført af sine Venner, den afdøde Marschall af Luxemburg og den afdøde Prinds fa Conti, for at sikkre ham for den Arrest, som Parlementet i Paris den 8 i samme Maaned, havde tilkiendt ham for hans Emil. Endnu den 7 skrev han til en af hans Venner: Jeg har befordret Guds Ære, thi jeg har talt for Menneskenes Vel. For en stor Handling vil jeg gierne lide. J Morgen forsamler Parlementet sig; jeg oppebier rolig, hvad de beslutter. Foruden Emil skrev Reusseaupaa dette Opholdsted, Brev over Skue spille, han fuldendede hans Nye Helvise og Selskabelig Forbindelse. Saa vidt Jnd skriften. Her er Efterretningen om Høitideligheden selv.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-06-21
Staden Montmoreney og Jndvaanerne i den omliggende Can, have oprettet, den afdøde Johan Jacob Rousseau, i en nær ved Staden beliggende Skov, omendskiøndt et sim velt, saa dog et prægtigt Minde, vel er det kun af Steen, men det er vist gere parennius, thi Historien vil aldrig glemme, at hans Nation hædrede den Viises Minde. Da han selv var en varm Ven af Simpelhed, saa har man ogsaa søgt at lagttage dette ved hans Mindes Oprettelse. Det har en vis landlig Dannelsee, og bestaar af røde udhugne Steen, som uden Kunst ere sammensatte: dets Brede er femten, dets Høide nie Fod. Moos, Buske, og vilde Planter, iblandt hvilke Vintergrønt fornemmelig sees, udgjøre dette Mindes Zirater. J Midten er anbragt en Græsbenk. Paa den høieste Steen staaer følgende Ord: Her var ofte J. J. Rousseaus Jndlings Hvilested. Paa den anden Side. Jndvaaner. ne i Staden og Egnen Montmoreney fatte J. J. Roussean dette Minde, for at errindre sig den Tid han henlevede i deres Skiød. September Maaned, i det tredie Frieheds Aar. Paa andre Sider af Stenen ere følgende Steder af hans Emil og Contract social indgravne. Gid Mødrene vilde selv die deres Børn, forbedre deres Sæder, og igien opvaagne Natur Følelserne i Alles Hierter.... Friehed og Lighed. ere de tvende Standpunkter, fra hvilke alle Menneskers Lykke udspringer. Jkke en sterk Arm allene, men sand Siels Styrke giør Mennesket afhendig. og fri. Mennesket er af Naturen god. Vær billig og retfærdig, og du vil vorde lykkelig. Nederst paa Foden af Steenen staaer skrevet: Held og Velsignelse følge dem, der hædre og agte dette Minde. Den første af disse Jndskrifter, som staar paa den øverste Deel af Mindet, viser hen til Filososens Fordums yndede Spaseregang. Foruden dette har man fra denne Plads en smilende Udsigt, hvortil kommer en Dal, som beskygges af høie gamle Castanietræer, hvilke paa den ene Side vandes af Søen ved Montmoreney. Dette Stykke Land ligger ved Jndgangen af en Skov imellem Veien fra Andilly- og en Gangstie, kaldet Brandstien. Det tilhørte Madame d' Aros, der paa Jndvaanernes Forlangende, med den inderligste Fornøielse helligede det til denne bestemmelse. HeStouf, en ung og ved sine Talenter bekiendt Kunstner, besørgede dette Mindes Opførelse.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-06-21
Søndagen den 25 Septemb. 1791 blev dette Minde høitideligt indviet. Om Eftermiddagen Kl. 3 forsamlede sig et Selskab Consticutions Venner fra Montmoreney i Mathurinernes *) Huus, det sædvanlige Sted for deres Forsamlinger. Municipalbetienterne og National Garderne af Sognene Groslay, De uil, Montmagny, Sains=Brice, Piscop, Moulignon, Andilly, Margemy, Anbonne og SouitGratien, hvilke tilligemed de fra Montmorency, høre til Cantonet af samme Navn, forsamlede sig paa den offentlige Plads. Imellem disse befandt sig mange Oldinge, mange Mødre til talrige Familier, og mange Piger, i hvide Klæder, omgyrtede med Nationalfarvede Belter. Selskabet af Constitutions Vennerne lode ved Commissarier, som de havde udnevnt til at anordne Høitiden, indbyde i Sahlen Municipalbetienterne, Oldingerne, Mødrene og de unge Piger. Da de der vare ankomne, saa formeerte de et Optog, i følgende Orden, for at begive sig til Stedet, hvor Mindet var oprettet. Først et sterkt Detaschement af National. gardere, som stode i Geleder paa de offentlige Pladse, gik foran med Jnstrumental=Musik. Efter dem fulgte Municipalbetienterne fra Sognene i Cantonet, omgyrtede med deres Scherser, samt Mødrene og de unge Piger.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-06-21
En endnu rørende Gienstand fremviser, sig for din ømme Siel; Mødeene, som du saalenge og med saa megen Omhue have indprentet dine Lærdomme; de have endelig af svoren de ved Tiden hævdede Vilfarelser, som Du stedse be red. See deres unge Børn ere nu befriede fra Baand og Svøb, hvormed en gruesom Vaue omflyngede deres spæde Barn, dom, frie og uden Tvang spøge de nu i det moderlige Skiød. Barnet i Vuggen og den modne Mand takker, dig nu begge lige høit, for deres Frihed. See ned paa denne Hob af Borgere og Borgersker af forskiellig Alder: See hvorledes hellig Fædrenelands Kierlighed straaler af deres Øine, hvilken dine Dyder og din Aand har opflammet i deres Hierter, da du endnu levede blandt dem. Ol kan vel dit følende Hierte nyde en skiønnere Glæde endog i Guders Boelig, Stiig ned til os, at din guddommelige Aand kan omsvæve og besiele os Med denne hellige Kierlighed til Frihed indgyde du tillige vore Hierter Fredens og Eenigheds Aand, og Ærbødighed og Lydighed, mod Lovene, hvilket du saa ofte ved dit eget Exempel lagde for Dagen, og uden disse vilde Frihed, som du ofte har sagt, være Statens Ruin. Gid dog alle, som besøge dette eensomme og hellige Tilflugtsted, maatte besieles af saadanne Følelser, som de hvoraf viere bestelede, og dig værdig vende tilbage til deres Boeliger.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-06-21
Efter denne Talle holdt Hr. Rousseau som Fremmed en kortere, hvori han takkede Forsamlingen, for den mod hans hensovede dyrebare Farbroder udviiste dybe Høiagtelse Herpaa betraadte Hr. Cherin Talerstolen med følgende Ord: Af hellig Kierlighed for Frihed, Fædreneland og Love, besielede Medborgere, Brødre og Venner.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-06-21
Det er unægteligt meget merkværdigt at det første Minde til Ære for Roussean, denne saa sieldne og overordentlige Mand, der med den dybeste Aand tillige forbandt det æbleste Hierte; der var Folkets Forsvarer, Ven af Naturen, Lighed, Simpelhed og Sandhed; der som Eremit levede i Armod, at en saadan Mands Minde fattes af denne Egns Beboere, disse gode og arbeidsomme Mennesker. Maaden de hædrede ham paa, deres Hensigt som yde ham den, Valget af Stede hvor vi ere forsamlede, alt er efter hans Hierte, alt ved denne Høitidelighed er overeensstemmende med den lykkelige Tids=Alder, som vi begynde, alt forhøier og disse nye Følelser, og beford er vore Fornøielse ved de nye Sæder, som vores nuværende Lovgivere anbefale os til vores Lykkes befæstelse. O herlige velgiørende Frihed! Jal at nyde de reeneste Glæder, er at opfylde dine Forskrifter. National=Høitider vedligeholder Fred, Uskyldighed, Enighed, Broderkierlighed mellem Borgerne og sikkrer Statens Lykke. Have vi Frihed, da behøve vi ikke Overflod, ikke en møisom fremkunstlet Pomps Glands; da høitideligholde vi vore Leege, hvor Lighed hersker, under aaben Himmel, i Naturens store Tempel. Denne Aand, mine Medborgere, har fremvirket denne Dags Fest. See, den er ikke blendende, ikke pragtfuld: kun Steene sammenføiede uden Kunst og Orden, men henvender eders Øine paa Jndskrifterne som ere indhugge i disse Stene, og i vil vist troe at Ronssenus Aand her aander og besieler dem.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-06-21
Ved Slutningen af denne Tale blev Rousseaus Hue sat paa en sort Stok som han havde brugt ved sine Sparseergange, og henstillet ved hans Büste. Derpaa betraadte Hr. Bose af Naturforsker Selskabet i Paris Talerstolen, talte ligeledes til Rousseaus Roes, og offrede hans Skygge nogle Planter af den der omkringliggende Egns, hvoriblant fornemmelig faaes Vintergrønt, som var hans kiereste Plante. Endnu blev holdt en Talle af en af de af Hr. Palloy afsendte. Den paa hørte man en muntre Symphonne, efter hvilken tvende unge Mødre sang en af Hr. le Prette til denne Leilighed forferdiget Sang. Musiken var munter, og anstændige patriotiske Sange og Dandse bevidnede den almindelige Glæde. Høitiden varede indtil Midnat, da man havde behængt Træerne med Lamper som forsage Nattens Mørke.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-06-21
Til samme Tid blev paa Hr. la Portes Forestilling fastsat at aarlig paa den Søndag som indtreffer efter den 14de Julii, skulle paa det Sted hvor Rousseans Minde staae, enhver ædel Handling som nogen maatte have udøvet i Cantonet, offentlig bekiendtgiøres, og Ophavsmændene skulde efter Handlingens Beskaffenhed, enten erholde borgelige Æresbeviisninger, eller ogsaa deres Navne skulde faae en fortient og hæderlig Anmeldelse i den offentlige Protokol.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-06-21
Man bemærkede ved denne Høitid en ubekiendt Dame fra Paris omtrent mellem 50 til 55 Aar. som yttrede den inderlig Rørelse. Hun giennemtrengte Haaben, for at nærme sig Mindet hvor Rousseaus billede stod, betragtede det med taarefulde Øine, og var nær ved at falde i Afmagt. Man spurgte hende om Aarsagen til hendes store Kummer. Jeg var Moder, sagde hun, og Hulken qvælede hendes Ord. Jeg agtede ikke Rousseaus Advarsel, jeg betroede min eneste Søn til fremmed Die, og jeg mi ham. Jeg kommer her i Dag for at forsone min Brøde og bringe ham min Smerte som et Offer, thi havde jeg fulgt hans Raad og Advarsel, da skulde jeg ikke nu have været barnløs. Jndvaanerne af Staden og Egnen ved Montmorency overgave en Ansøgning til National. Forsamlingen, hvori de forlangede Decretteret; at Roussean skulde erklæres værdig til enhver Ære og hans Aske nedsættes i det franske Pant theon, og hvis man vilde efterleve denne Viises sidste Villie, at ligge begravet i den Egn der var ham kier; saa skulde man i det ringeste oprette ham et Minde i den Bygning, som var oprettet og bestemt til GravMinde for store Mænd. J øvrigt opfordrede National=Forsamlingen, at hædre store Mænds Minde, og bortrydde enhver Fornærmelse mod deres Navne. Ogsaa Borgerne i Parts overgave i samme Hensigt en Ansøgning, hvis patriotiske Ønske National=Forsamlingen dereterte.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-06-21
Altona, 12 Junii. Under Eccorte af Hamborgske Dragonere, og Kanonernes Løsning fra de Hamborgske Volde, har Hs. K. K. Arveprins Friderich og Gemahlinde ogsaa beæret det Hamborgske Skuespil med deres høie Nærværelse. De bærede og Enkegrevinde Schimmelmann i Wansbek med et Besøg, besaae ogsaa den skiønne Elv=Egn indtil Dockenhude. I morges fortsatte de Reisen over Elven til det Hessencasselske Neu dorf, hvor Hendes K. H. Princesse Sophie Friderike agter at betiene sig af Brønden. Ved Afreisen ledsagede begge vor Borgerlige Garder. Høistsamme til Broen, og mange Baade med Kanoner og Musik til langt ud paa Elven, hvorved tillige Kanonerne hørtes fra de Hamborgske Volde.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-06-21
Bekiendtgiørelse. Efter vedkommendes Begiering, bliver Frue Cancellieraadinde Hvalsøes iboende Huus her i Staden, beliggende paa den væstre Side af Princesinde Gaden, stillet til offentlig Auction, første Gang den 1ste Julii, anden Gang den 4de Julii, og tredie Gang den 8de Julii næstkommende, alt om Eftermiddagen Kl. 3, og ved tredie Auction til den Høistbydende bortsolgt, saafremt antage lig Bud skeer. Huuset bestaaer af 6 Fag Ege=Bindinger, toe Loft høit, hvori udi første Etage ere 2de betrukne Stuer til Gaden, med en Christiansfeldter Kakkelovn, 2de Giæste=Kamre til Gaarden, og i øverste Etage en stoer Sahl, samt begem Leilighed til 2 Kamre. Desforuden ere 2 Kamrer og et Kiøkken i en Tilbygning i Gaarden, hvilken Tilbygning bestaaer af 9 Fag. Ved Huset er en skiøn Hauge, og i Gaarden en nye Brønd med overflødigt og got Vand. Huset kan tages i Besiddelse næst kommende Michaelis Flyttetid d. A., men Kiobe=Summen blive staaende indtil Snapsting, 1794. De Lysthavende ville behage at møde i bemeldte Huus, de anførte Dage og Tider, hvor Auctionen holdes, og de øvrige Conditioner bekiendtgiøres. Fridericia den 19 Junii 1793. Gørstkommende 1ste Julii om Formiddagen Klok Sken 10 Slet, bliver holdt 4de og sidste Auction over Sr. Christian Lihmes Gaard, med iværende Heste=Mølle, samt Gaards, og Hauge=Plads, beliggende i denne Byes store Adelgade, under No. 87. Ligeledes bekientgiøres herved, at endeel Gods og Løsøre, bestaaende af Guld, Sølv, Tin, Kobber, Messing, Kakkelovne, Jern= og Bliktøi, Porcelain, Glas, Steentøi, Farve og Trykke=Redskaber, Farve=Vare, Meubler og Trævare, Linned, Sænge og Gang=Klæder, ligesom og en Koe, samt adskiellige Føde=Vare, med videre, tilhørende bemeldte Christian Lihme, bortsælges ved offentlig Auction i hans Gaard, den 3die Julii næstefter, om Formiddagen Klokken 9 Slet og efterfølgende Dage alt efter de Conditioner, som paa Auctions=Stædet, nærmere skal blive bekiendtgjorde og forinden kan erfares hos Hattemager Poul Christiansen heri Byen. Middelfart, den 12de Juni 1793. J. Bluhme.