Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-12-07
Siden Baron Holbergs Tid gaves der neppe i heele Danmark noget Exempel paa, at en Kiøbstads Raadhuus var pantsat; men dette skal dog nu virkelig være Tilsældet med Themis's Tempel paa Skagen. Cours af danske Bankosedl. mod Spec. d. 3die Decbr. 45 pr. C. En forhenværende Preussisk Offerer v. Bülow, har i en tydsk Journal fremsat nogle særegne og interessante Jdeer over den proferteerte Landgang paa Engelland, hvis heldige Udfald efter hans Formeening vilde være en san Velgierning for Menneskeheden. Efterat have udvikler de flade Fartøiers Fortrin for store Skibe, viser han, at Overfarten fra de franske Havne stor stedelen kan skeeteenaf de mørke Nætter, hvoraf paa dette Strøg gives i de mindste tyve fra 1 Novbr. til Juul. Landgangen maatte skee paa 3 Punkter, Kysten af Susser, ved Themsen, Munding og paa Kysten af Esser. Heste finder Rytterie i Engelland og svært Artillerie behøves ikke i et Land uden Fæstninger. Maalet for disse 3 Kolonners Operationer maatte være London, thi en Landgang i Jrland vilde kuns være et halvt og unyttigt Foretagende. En Fiende, som man vil dræbe politisk, maae man angribe i Middelpunkten af hans Magt London ligger kun Marscher fra Kysterne, og er hverken dækket ved faste Positioner eller Fæstninger. Modtagelsen af de paa Engellands Kyster stationerede Kanonbaade vilde blive den haardeste Nod at knække, men da Engellænderne have store Flaader i alle Verdensdele, saa kan de ikke bemandsaa stort et Antal Krigsbaade som Frankerig. Og øn end kuns Halvdelen af 200000 Franzoser landede, vild dog disse være istand til at erobre London. Uvante Krigere holde sig stedse samlet, fordi de saaledes troe sig sikrere. Men just derved vil den franske Soldats Jld være af større Virkning paa det tætte Volontair i Legeme. En heller kan London blottes ganske, men maae snart overgive sig, naar Franzoserne giøre sig undede ved god Mandstugt. Naar nu Londen var indtaget maatte Franzoser, ne tilbyde den engelske Regiering Kapitulation; men den ne paastaaer Forfatteren vilde aldrig blive antaget. Med ger mere meener han, at Hensigten af den Hær, som samles ved Plumouth er : i Nødsfald at over flytte, Rigets Sæde med alle dets Tilhængere til Bengalen, hvor Calcutta vilde blive det Jndiske London. Ved Besiddelsen af Malta og Egyptens Jndtagelse vilde de herfra beherske Middelhavet. Jndien vilde blive mildere behersket; Gothaabs Forbjerg forskaffede dem et afrikansk Rige. Resten af Jndostan vilde let erøbres, kort: denne Regiering vilde blive mægtigere end tilforn, den vilde herske paa alle Have; men være forfa get af Europa. Den talrigere Deel af det engelske Folk vilde enten kan vitulere eller søge en Fristad i det yndige Louisiana der er et større Land end heele Frankerig. Hvad vover Frankerig ved denne Expedition, spørge Forfatteren, og giver herpaa til Svar : Jkkeret meget Sæt at det tabte 200000 Md. saa beholdt det endnu 300000 stridbare Krigere tilbage, som snart igien kunde kompletteres, og vilde være nok til at holde det øvrige Curopa i Respekt. Hvad vover derimod den engelske Regiering, Sin Existen i Europa. - Skulde Expeditioden mislykkes, kunde man befrygte en langvarig Continental=Krig, da Frankerig i dette Tilfælde vilde opbyde Alt, for at sværre de andre Staters Havne for de Engelske Skibe og Varer.