JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-09-27
Odense, den 27de Sept. J de udenlandske Aviser læser man følgende, dat. Haag den 17de Septbr. Man seer nu det Svar, som af det Kongel. danske Hof er meddeelt Storbrittannien angaaende dets Forhold i Hensigt til Skibsfarten. Det lyder saaledes: " Hs. Maj. finder sig stedse meget misfornøiet, naar han seer sig sat i den uundgaaelige Nødvendighed, at bestride de med ham allierede eller venskabelige Magters Grundsætninger eller at beklage sig over deres Skridt. Hs. Maj. havde haabet, at den samvittighedsfuldeste Jagttagelse af den nøieste Neutralitet, og hans Opmærksomhed i at conformere sig med sine Tractater, skulde have sparet ham derfor. Men det uventede Jndhold af den Note, som Hr. Halles, Hs. brittiske Maj. overordentlige Gesandt har overgivet, og der er bleven understyttet af Hr. Grev von Golz, Hs. Kongel. preussiske Maj. overordenlige Gesandt, tillader ikke Hs. Maj. længer at tie stille. De Grunde, som Hs. Maj. har sat imod dem, der ere blevne ham forelagte, indeholdes i hosfølgende Memøire.") Det er ikke for at forsvare en eengang allerede angivet Meening, at Hans Majester vedbliver sin. Den inderligste Overbeviisning om den vigtigste Jnteresse, Hs. Maj. Undersaatters Længsel at vedligeholde den nødvendige Fred, bestemmer ham.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-09-27
Hs. Maj. er overbeviist om, at han taler med Venner, og retfærdige og billige Souverains. Han taler altsaa uden Omsvøb og med Frimodighed. Det kommer her ikke an paa Rettighedernes Paakiendelse. Dannemarks Rettigheder ere ikke problematiske, og Kongen, min Herre, beraaber sig derfor paa Souverainernes, hans Venners Følelser, om det ikke maa forekomme Ham tungt, at indlade sig i Underhandling over Fuldførelsen af Hans tydelig erkiendte og tilstaaede Tractater. Hans Maj. smigrer sig med, at man aldrig vil antage det som en Grundsætning, eller at man kunde giøre det gieldende mod Ham, at en Krigs forskiellige Natur kan forandre dobbelte Contracters Natur, eller at indbyrdes Bevillinger kunne betragtes som Begunstigelser eller Privilegier, eller at nogle Magter kunne giøre Indretninger paa den tredies Bekostning, eller at de i Krig værende Stater ville giøre den derfra uadskillelige Byrde let, i det de paabyrde uskyldige Neutraler samme. Disse Gienstænde kunde give Sto til en Paakiendelse; men Hs. Maj. ville troe at fornærme de æreværdige Hoffer, som Han vender sig til, naar Han befrygtede, at de, naar de høre Hs. Maj. modsatte Forestillinger, endnu skulde være paastaaende derpaa, og endnu meget mindre, at de skulde benytte dem af en overvei 5) denne Memoire skal følge næste Gang. ende Magt, for at sette den isteden for Beviisgrunde, eller den interesserede Deels nødvendige bifald. Da Hs. Maj. bar ikke gjort nogen Aftale med de andre neutrale Magter; saa veed Han ikke, hvad de tænke i den Henseende; men Han er overbeviist om, at deres Meening og deres Modstand maa være eendrægtig, og at de ligeledes ville indsee, at det er umueligt at sammenrime Neutralitets-Systemet med Forholdsregler, som ophæve det.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-09-27
Hs. Maj. frygter ikke for, at man kan beklage sig over ham. Han har ikke befordret noget, uden det som stemmer overeens med Tractaterne. Han har været sine Sitpulationer og Neutraliteten troe. Hs. Maj. er den lidende Deel, men han begriber ikke, hvorledes Hs. Maj. Kongen af Storbrittannien har kunnet give Commandeurerne paa sine Skibe, og det uden hans bifald, en ny Jnstruction, der fuldkommen er imod de forrige Jnstructioner og hans Tractater med Danmark. Han havde haabet, at de allene skulle strække sig til de Stater, med hvilke Engelland ikke staaer i Forbindelse ved afgiørende Conventioner. Men da Hs. Maj. ikke meere kan tillade denne Erklæring, saa seer han sig, imod sin Villie, forbunden til at protestere derimod, som mod et aabenbare Brud af Traktaterne og den helligste Lov, som der er blandt Mennesker, at forbeholde sig alle sine Rettigheder, og indstændigst at forlange af Hs. brittiske Maj., at tage dette ny Brud tilbage, og ikke tillade nogen Jnstruction, uden saadan, der stemmer nøie overeens med de øiensynlig forbindende Engagements. Dette skeer ikke, fordi Hs. Maj. er ligegyldig ved den Fornøielse, at kunne bevidne Kongen af Storbrittannien, saavelsom Kongen af Preussen og hans Bundsforvante sit Venskab ved at overtræde den strænge Pligt. Hs. Maj. vil giøre alt hvad der er mueligt uden at compromittere Neutraliteten og sin Nations Vel Han samtykker deri, at betragte alle Havne i Frankerige, hvor lige over for, og ved hvilke der befindes en større Søemagt af Engellands, eller dens Allieredes, som blokert; han vil ikke giøre, eller begunstige nogen Tractat med den franske Regiering i Hensigt til deres Marines eller Armeers Forsørgelse; Hans Majestet vil ikke tillade at sælge de af de Franske Skibe gjorte Priiser, i hans Stater, og skal ikke ophøre at reclammere i Frankerige Engellændernes, og Engellands Allieredes Undersaatters Effecter, der ere anbetroede hans Flag, og til den Ende at anvende de samme Bestræbelser, som om det var dansk Eiendom. Hs. Maj. vil endelig intet efterlade eller forglemme af alt det, der kan befæste Baandet med de Magter, hvis Venskab og Agtelse han stedse har søgt, og legge sin Troskab for Dagen i Hensigt til sine Forbindelser og sin Agtelse for Selskabets og den almindelige Velstands Grundlæg. - Fra Departementet for de udenlandske Anliggender i Kiøbenh. d. 28. Julii 1793. Underskrevet: A. P. von Bernstorff.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-09-27
Avertissements. Jorsdagen den 3die Oct. førstk. om Formiddagen Kl. 9 Slet 4 bliver foretaget offentlig Auction udi Snedker Eldorffs Gaard i Nørregade, over nogle Meubler, Hr. Lieutnant Stibolt tilhørende, og bestaaer af Borde, Stole og Speile, Sengeklæder og et Sengested, noget saxsisk Porcelain, et fransk Gevær m. m.; hvilket herved til de Lysthavendes Efterretning bekiendtgiøres. Odense den 26de Septbr. 1793. L. M. Bendz. Tendes Naade, Frue Grevinde Ahlefeldt Laurvig, lader ManI dagen den 4de November førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, paa Apotheqvet i Svendborg ved en eeneste Auction opbyde og paa 4 Aar fra 1ste Mai 1794 til 1ste Mai 1798, om antagelig Bud skeer, bortforpagte Hollænderiet paa Lundsgaard, der bestaaer af 150 Stkr. Hollænderiekøer med endeel til Hollænderiet, henhørende Ungevæg, Sviin og andre til et Hollænderie henhørende Fornødenheder, efter de Conditioner, som paa Auctionsstedet blive bekiendtgjorte og nærmere kan faaes til Eftersyn paa Gaarden Biørnemoese og fornævnte Apotheqve i Svendborg; hvilket herved i Commission af Høibemeldte Frue Grevinde Ablefeldt Laurvig bekiendtgiøres af Toftgaard. Svendborg den 14de September 1793.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-09-27
Til Efterretning for de Herrer Jordegodseiere og andre, som & vilde have Korter afcopierede, med eller uden Farve, bekiendtgiøres, at jeg undertegnede til allet ider dermed paa det nøiagtigste for billigste Betaling er til Tieneste. Lumbye ved Odense. Pingel. En Jernkakkelovn forlanges til Leie strax eller til Michelsdag. Hvo som vil udleie den, behager at melde sig paa Adresse C. En to Etages Jernkakkelovn er strax at faae tilkjøbs, og anvises fra Adressecomtoiret. Jerfra Adresse=Comtoiret anvises en Liebhaver til 2 a 4 gode smaae Støvere.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-09-27
En Person tilbyder sig at informere timeviis i det franske Sprog og i Arithmetiken. Logerer i Nedergade No. 670. Til Tre Tienere, som kunne forevise gode Skudsmaale, anvi& ses Tienester fra Adressecomtoiret. En ny Kiøllekakkelovn, som er indrettet til at kaage i, kan faaes tilkiøbs; anvises fra Adressecomtoiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-09-27
Hoctor Medicinæ Bojesen fra Kiöbenhavn, har efter I Collegii Medici Bifald etableret sig som Practicus i Svendborg. De, som önske at consulere ham, vilde melde sig paa Apotequet sammesteds. Stige, i Lumbye Sogn, Odense Amt, i Almindelighed, indskiønt Skiftet efter afg. Kiøbmand Jørgen Andersen af ikke kan decideres eller Udbetalinger til Creditorerne skee førende en vis Frands Hofmanns Opbudsboe i Kiøbenhavn, (der udi nogle Aar har staaet under Behandling og efter vis Formodning udi indeværende Aar skal vorde sluttet) hvorudi fornævnte afdøde Jørgen Andersens Stervboe har en betydelig Fordring tilgode, vorder tilendebragt. Saa dog, for imidlertid dermed at avancere saa meget som mueligt, vorder en Skiftesamling i berørte Stervboe, foretaget paa Stifts- og Amts Comtoiret i Odense Torsdagen d. 31. Oct. næstkommende om Formiddagen Kl. 10 Slet; til hvilken Tid det forventes, at de prioriterede Fordringer efter L. 5. 14. 37, saasom Tienestefolkenes Løn og deslige forløbigen kan vorde paakiendt og udbetalt; hvilket herved til alle Vedkommendes Efterretning averteres 3de Gange udi begge de Fyenske Aviser. Odense Slot den 22de Sept. 1793. Buchwald.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-09-27
Da Kiøbmand og Borger Johan Frederich Koller, født i Hamborg, her i Staden fornylig ved Døden er afgaaet, og Stervboet strax er taget under lovlig Behandling, men Omstændighederne befundne af den Beskaffenhed, at Gielden befrygtelig langt vil overstige dette Stervboes Formue, saa indkaldes Arvingerne saavelsom Credi= og Debitorerne med 6 og 12 Ugers Varsel at møde her i Skiftet, som holdes d. 26de Nov. førstkommende. Nyborg den 14de Sept. 1793. Bojesen. Grende Stiftsbefalingsmand Buchwalds Forslage om en bedre Indretning i Odense Hospitals og Communitets Administration, de øvrige Directeurers Jndvendinger og den førstes Besvaring med Bilager, udgivne af S. T. Hr. Stiftsbefalingsmanden, har nylig forladt Pressen, og faaes her paa Adressecomtoiret, og i Kiøbenhavn hos de Herrer Boghandlere Schulz, Poulsen, Proft, Hegelund, Christensen, Malling og Heidner, i Haderslev hos Hr. Bogtrykker Seneberg og i Aalborg hos Hr. Wandall paa Bogtrykkeriet, heftet for 1 Rdlr. Proces imellem Hr. Doctor Ritter og Hr. Stads= og Distrikts=Chirurgus Stutzer, udgivet af Hr. Doctoren, har nylig forladt Pressen, og faaes her paa Adressecomtoiret, samt paa de ovenmeldte Steder i Kiøbenhavn, Hadersleb og Aalborg, heftet for 1 Mk.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-09-27
Jndbydelse. under Navn af Amaliens Erholungsstunden har Mariana Chrmann i Stutgaard udgivet et periodisk Skrivt, især til sit eget Kiøns Underviisning, Forbedring og Oplysning, endog i Occonomien; det indeholder efter hendes egen Plan moralske Fortællinger, berømte Fruentimmers Levnetsbeskrivelser, moralske og satyriske Opsats, Levnets Philosophie og Menneskekundskab, blandede Forsøg i Samtaler og Breve, Skitzer, Anekdoter, Fragmenter af Historier, Kundskaber om Lande Folk og Naturen, ja alt til det smukke Kiøns Fornøielse og Lærdom. - under Titel af: Amalies Forfriskelses=Timer, de Danske Damer opofrede, agter jeg heraf hvert Fierdingaar at udgive et Hefte af otte Ark, trykt paa got Papir i almindelig Octav a 3 s. Arket paa Trykpapir, og 4 s. paa Postpapir, da fire saadanne Hefter skulle udgjøre en Aargang. Subskription modtages af Bogtrykker Faber. De vigtigste Stykker, af Skriftet skulle blive oversatte, de poetiske og musikalske undtagne, da de første ville tabe i Oversættelsen, og de sidste vel have, og fortiene at have deres Velyndere, men ikke ere saa almeennyttige, jeg haaber, at en talrig Subskription af vore læsebegierlige Damer vil snart befordre dette nyttige Skrivt i vort Modersmaal, da jeg er fuldkommen vis paa, at ingen vil fortryde den liden Sum, de hvert Fierdingaar udgive dertil, men derimod høste megen Nytte deraf, endog til det huuslige Livs Lyksalighed. Kommer da, mine Damer og Herrer, og lader Deres ærede Navne antegne. Skriftet uden min Anpriisning roser sig selv; det har overmaade mange Velyndere i sit Fæderneland; og da det meeste er skrevet af en Dame, hvis Navn staaer under de Stykker, hun har skrevet, troer jeg vist det og vil giøre sig yndet blant dem af vores Nation, som have Lyst til at eie, med Eftertanke at læse, samt efterfølge Lærdommene, Moralerne og Sandhederne deri. Odense den 4de Sept. 1793. L. C. Dan.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-09-30
Odense den 30te Septbr. Af udenlandske Aviser fra Kiøbenhavn d. 21. Sept. J en Generalforsamling, der i Onsdags blev holdt at Jnteressenterne i det asiatiske Compagnie, er Udbyttet for dette Aar bestemt til 15 Rd. for hver Actie. - Det er en svensk Secret. Bohmar, der har kjøbt Lystslottet Frydenlund.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-09-30
Stokholm, d. 17. Septbr. Efter Regentens Befaling skal d. 12. Octbr., som Bededagen, holdes en almindelig Taksigelses Fest, for de mange Velsignelser, som Sverrig uforstyrre nyder midt under andre Landes Øveleggelser. Regentens Gemahlinde befinder sig paa ny frugtsommelig, og skal selv have erklæret sit Svangerskab. Den forrige Vice-Admiral Liljehorn, bekiendt ved sin Opførsel under Søekampagnen 1789, har faaet Tilladelse til at komme tilbage igien, og opholde sig i Riget hvor han vil, undtagen i Finland, Stokholm, Gothenborg og Carlscrona.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-09-30
Warschau, den 18de Sept. En ny Constitutions Forfærdigelse for Polen, er nu i fuld Gang paa Rigsdagen. Deputationen dertil bestaaer af Rigsdagsmarskalken, 4 Ministre, og af en Senator og 4 Landbud for enhver Provinds. Armeen, Skatten, de offentlige Collegier &c. sette især denne Commission i Arbeide.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-09-30
Rigsdagen har besluttet at nedsette en Deputation i Henseende til de bekiendte Banquier-Huuses Bankerotter, hvis Gield beløber sig i alt henimod 250 Millioner.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-09-30
Skrivelse fra Wien, d. 18. Sept. Fra den Galliciske Grændse fornemmer man at mange polske Adelsmænd begive sig til Gallicien for der at leve i Rolighed med deres Familier. - Man vil her have den Efterretning over Triest, at Porten meget formerer sin Marine, og vil bringe den indtil 60 Linieskibe.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-09-30
Altona, den 26de Sept. De nyeste Beretninger fra Livorno melde: at de Engelske og Spanske befalingsmænd i Touion have ladet 3000 af de der værende Jacobiner arrestere, af hvilke 1000 strax ere sendte til Skibs til Barcellong. Ligeledes siges der at Freron og Barra, to af dem, der havde stemt for Ludvig 16 Død, skulle have aflivet sig selv, da de skulle arresteres, men det kommer an paa, om det bekræftes.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-09-30
Nederelven, den 26de Sept. En over Hanau indløben Efterretning melder de Weis senburger Liniers endelige Overvindelse efter en ny meget blodig og haardnakket Træfning, hvorved paa begge Sider, mange Mennesker ere blevne, men Tydskerne skal have taget 25 Kanoner, 200 Vogne og overalt den heele Franske Leir til Bytte. - Endnu meldes fra Frankfurt, at Fæstningen Altbreysach bliver beskudt af de Franske, og at de Keiserl. derimod beskyde Hünningen og Fortet Mortier. Neapolis, den 3die Sept.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-09-30
Her er en Engelsk Escadre ankommen paa et 50 Kanonskib og adskillige Fregatter. - Vor Escadre skal med første gaae under Seil, og forsynes med alt Nødvendigt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-09-30
Turin, den 4de Sept. Der gaaer et Rygte, at de Franske trække sig tilbage til Nizza, og af Frygt for at blive forfulgt af vore, have sprengt Broerne ved Breglio i Luften. Aachen, den 19de Sept. Fienden angreb, i Hensigt at trænge videre ind i Flandern, den 5te om Morgenen, 12 til 14000 Mk. stærk, den Keiserl. General Beaulien, i sin Stilling mod Cortryck. Fienden søgte ved en levende Jld at drive Østerrigernes talrige Artillerie tilbage over Floden Needer, og det havde maaskee lykkedes dem, hvis Capitain Malcamp ikke var faldet Fienden i Flanken paa venstre Side, og bragt ham i Uorden. Hertugen af Yorck havde sendt General Er bach med 2 Batailloner Keiserl., og 2 Batailloner Hessiske Tropper tillige med 6 Eskadroner Cavallerie til at understøtte Beaulien, og derved blev Fienden tilbagedreven. Man regner det fiendtlige Tab paa 500 Døde og Saarede, og 200 Fangne. De Keiserl. mistede henimod 100 Md., 2 Kano, ner og 16 Munitionsvogne bleve tagne fra Fienden. Staden Meenen blev derved lykkelig befriet. J Westflanderne vare den 9de allerede 9 Slotte forbrændte. - Den holland, ske Troppekiede, der strakte sig fra Meenen til Messines, blev den 10de angrebet af en fiendtlig Overmagt fra alle Sider. Hollænderne fægtede med uforfærdet Mod, men maatte tilsidst vige for Magten. Beaulien, der stod ved Belleghem, dækkede da Tilbagetoget, og tog derpaa sin Stilling ved Rolleghem og Belleghem, hvorfra han, som meldt, fortsatte sine Foretagender.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-09-30
Fra Overrhinen, den 16. Sept. Efter sikker Efterretning have de Franske den 14de om Morgenen almindelig angreben Hertugen af Brunsvigs Position, men ere saaledes blevne modtagne, at de efter en heftig Trefning bleve slagne. Foruden en Mængde Døde bleve 2100 Mand fangne, og 15 eller 27 Kanoner skulle være erobrede. Hertugen af Brunswigs Hest faldt, dog har Hertugen ingen Skade faaet. Den 8de gjorde Besætningen i Givet et Udfald for at plyndre Abbediet Hastiere, men Croaterne modtoge disse Giester meget got, og dreve dem tilbage. Men den 10de lykkedes det Patrioterne bedre; 3000 af dem satte sig fast i Slottet Beaurin og Naboe Landsbyerne, og ere der endnu.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-09-30
London, den 17de Sept. Lord Hood erklærer, at han har taget Toulon i Besiddelse blot for Ludvig 17, og vil beholde det i Forvaring, indtil Freden bliver istandsat i Frankerige igien, som han haaber snart vil skee. - Man siger, at der er opkommet en Misforstaaelse mellem Hertugen af Richmond, og Hr. Pitt i Hensigt til Kanoneerbaadenes langsomme Afsendelse, og at den første har nedlagt sin Commando. -
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-09-30
Jndvaanerne i Toulon have ladet General Cartaux sige, at de ville straffe Commissarierne i Conventet, der ere i deres Magt, med samme Straf, som han ville fuldføre paa de Fangne i Marseille, og at de skulle blive understyttede af 30000 Mand.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-09-30
Ostende, den 15de Sept. Hertugen af Yorcks Armee har udbredt sig fra Furnes indtil forbi Dixmuyden, i hvilken sidste Plads Hovedqvarteret er. Man giør mange Anstalter langs den hele Cordon, for i Nødsfald got at kunde forsvare sig. Men hidtil giøre de Franske i Hondschotten og Ghyvelde endnu ingen Anstalter til at foretage et nyt Anfald. - Jgaar er 18 Transportskibe ankomne hertil med 3000 Mand Jnfanterie, som og med Kanoner og Ammunition. Tropperne begave sig strax til Hertugen af Yorcks Armee. Til Nieuwpoort ere og 10 Skibe med Kanoner og Ammunition ankomne. - Furnes er rømmet af de allierede Tropper, og alle Tropper derfra og fra Dirmuyden marschere igiennem Tournhout og Rousselaar mod Ypern, men have efterladt en stærk Besætning i Nieuwpoort. Man venter med første en Hovedtrefning. J Morges tidlig skiød de engelske Skibe fra Søen stærkt paa de 6 Kanoneerskibe for Dunkirchen, men man veed ikke Følgerne deraf.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-09-30
Paris, d. 16. Sept. Man frygter for Uroligheder i Bourdeaux. De unge Folk ville samle sig og formere en Klub. Den commanderende Officeer i Conciergeriet er befalet at stille en Vagt ved Capets Enkes Dør med den befaling, ikke at lade nogen paa ti Skridt nærme sig til Døren. General Dagobert har af 4. Sept. berettet et Nederlag, som Spanierne have lidt. De have mistet 14 Kanoner, lode Bagage og Krigsmunition tilbage. Jblant de Spanske Fanger ere 30 Officerer, 3 Oberster og en Artillerie Commandant. - Departementet le Puy de Drom lader 50000 Mand marschere, 20000 Mand staae allerede i Auvers, og rykke lige mod Lyon. Andre Efterretninger melde Conventet, at Lyon hæftig bombarderes, og en stor Deel af Staden staaer i Lue. Udgivterne i f. M. beløbe sig til 405 Millioner. Natten fra d. 10. til 11. ere 500 Bomber 1000 gloende Kugler skudte indi Lyon. Jnsurgenterne have vovet et Udfald, hvorved deres Anfører dødelig er saaret. - Kellermann har jaget Piemonteserne tilbage indtil Maurienne. Man siger, at 150000 Mand have grebet til Vaaben mod Jnsurgenterne. Hollænderne ere fuldkommen slagne ved Com nes, og mistede 20 Kanoner og 800 Fangne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-09-30
Mairen Bailly ankom igaar til Paris, blev først bragt til Magdalena=Fængslet, og derpaa til Conciergeriet. Han kiørte i en elendig Cabriolet, og blev escorteret af 15 Personer til Hest. Folket strømmede omkring, insulterte ham, skiældede, og raabte til ham: til Guillotinen! et Spand kortere. - De Seze skal være gaaet til London. - General Custines Søn er bragt til Abbediet. - Ved Bager nes Dørre har været nogle Uroligheder, men da endeel Kiellinger fik Riis, bleve de rolige igien. - Efter Pariser Meenighedsbefaling maa nu alle Fruentimmer bære N. Kokard., og blive uden den ikke taalte i nogen offentlig Hauge eller Spadseregang. Foruden Hestene har Conventet nu og erklæret Mulæslerne i Reqvisition til Revublikens Tieneste. Toulon bliver inden 8 Dage indsluttet af 50000 friske Tropper. General Cartaux har rettet Batterierne mod Toulon, hvor han haaber snart at bortskyde det hvide Flag fra Toulons Muure. Det hedder og, at man vil afskiere Kildevandet fra Toulon. J Marseille hersker allerede stor Mangel, da al Tilførsel til Søes nu der ganske er afskaaret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-09-30
Pirmasens, den 15de Sept. J Fægtningen i Gaar vare de Franske i det ringeste 18000, og Hertugen af Brunsvig kuns 8000 Mand stærk. Jmedens Hertugen slog de Franske, overfaldt en fransk Armee af næsten 20000 Mand et Østerrigst Korps, neppe 3 til 4000 Mand stærk, der værgede sig tappert, men med næsten 1000 Mands Tab maatte vige for Overmagten.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-09-30
Den 10 Sept. disputerede Hr. Hans Munk, fra Kiøbenhavn, for Doctorgraden i Medicinen, og ligeledes tog den 13de Hr. Boe Boyesen, fra Nyborg, Graden, i Kiøbenh. D. 27. Sept. havde Sr. Niels Kielsen en Datter, Cathrine Marie, til sin Daabs Confirmation. Fadderne vare: Jfr. Kirstine Møller, Jfr. Klug, Hr. Kellinghuusen, Farver, Hr. Theilgaard, Guldsmed, Hr. Otto, Fabrikør.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-09-30
Avertissements. Fra Pressen er nylig udkommen: Fortælling om en god og 2) lykkelig Landmand, til Nytte og Fornøielse, en Oversættelse, og faaes paa Adressecomtoiret for 12 s. ne Værelser, som i nogle Aar har været beboet af Hr. Lieutenant Stibolt, paa Nørregade i Mestersnedker Eidorffs Gaard, ere nu til Michelsdag at faae til Leie.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-09-30
Det af Hr. Professor Ancher i No. 76 efterlyste Signet ere nu funden og igien i sin rette Eiers Hænder. Jo gode Malkekøer, en ung og en ældre, ere at bekomme til& kiøbs her i Odense, anvises fra Adressecomtoiret. I en reel Gade midt her i Byen, er et meget beqvemt Logie at faae for to Skolediscipler, naar de melde sig derom paa Adressecomtoiret. Lige over for Petersens Klub, ere 3 smukke menblerede Værelser i anden Etage at faae til Leie for en Proprietair eller andre honette Personer, som ønskede at logere midt i Byen. Gaarden er No. 8 i Overgade, hvor der tillige kan faaes Staldrum til 2 a 4 Heste, og et Kammer til Kudsken. Vedkommende behager at henvende sig til Gaardens Beboer og Eier.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-09-30
Et Knæspende af Staal, med Perler besat, er tabt imellem - Torvet og Paaskestræde. Eieren, som anvises fra AdresseComtoiret, betaler Spendets Værdie til Findeløn.