Aalborg Stiftstidende, 1837-01-14
Denne Landeplage har i den senere Tid huseret sørgeligt Preussens, men et Blik paa den indre Forvaltning har i Neapel og andre italienske Stæder, medens den ogsaa i det forløbne, som i mange foregaaende Aar stadfæstet den Bayerns Hovedstad bortrev mange Offere. Jøvrigt har Sandhed, at Forvaltningen er kraftfuld og gaaer conseqvent Jtalien ikke ladet høre Meget fra sig. Det unge Jtafrem, efter eengang antagne strenge og ufravigelige Grundlien, som det i Kunstsproget kaldes, skal vel hemmelig have at Folkets materielle Velbefindende er i Fremskriden, har heller kommen med Opdagelserne bag det Forhæng, som man dog ikke kunnet undgaae at bemærke, at en streng skiuler dennes, med samt de mange andre unge Foreningers J Orienten saae vi Storherren, midt under Pestens frygtelige Svøbe, uden at tage Hensyn paa den Misfornøielse, J det tyske Forbund har man opsat Afgjørelsen af han vækker hos mange af sine Undersaatter, endnu stedse Processerne mod de politiske Forbrydere afgjorte i Aarets Løb den frankiske Gesandt, der til hver given Tid spiller Ho rich August den Anden, den ledige Trone. Blandt der reiste sig ved et Vaadeskud af en Englænder. Paa den Tyskland fremad, syntes man i Aarets Løb at henvende Opstrig kommedes af Russerne og at de oprørske Kurder maatte nogle derhen førende Planer har man hist og her begyndt. Persien ere endnu spændte, og Syrien synes at være tabt, At Schweitzer-Forbundet var blevet et Asyl for ulyk, da det er lykkedes den ægyptiske Feltherre at undertrykke Opdraget skiellende Blikke fra disse hen paa den lille Fristat, og gen af Ægypten Souveraintet baade over dette Rige og fra den franske Gesandts Side, en hidtil ukjendt Høide, dragende skal være et høfligt Afslag – for det Første (!). Harme og Fortrydelse gjenlod i Schweitzes Dale; den re. J de standinaviske Nabostater har Opmærksompublikanske Aand syntes at fremtræde med alt sit Heltemod; heden været henvendt paa visse spændte Forhold imellem det en overordentlig Landdag sammenkaldtes, man var i spændt norske Folk og den norske Konge. Stortinget havde forkade Ret til at nationalisere Fremmede, vare blandt disse. Om det i Grækenland er lykkedes den unge Konges Stortinget opløstes den 8de Juli, men det decreterede, for bringe nogen meere Harmoni tilveie mellem den græske Na-Løvenskjold i Stockholm, fordi han ikke havde protesteret tionalitet og det tyske eller rettere bayerske Regjeringssystem, imod dette formeentlige Jndgreb i Nationens Rettigheer vel heelt tvivlsomt. Germaniseres ville Grækerne neppe der. Løvenskjold dømtes i en Mulct af 1000 norske Den unge Konge er nu med sin unge Gemalinde, en Specier. Senere er et overordentligt Storting traadt sammen Prindsesse af Oldenburg, paa Veien til sin unge Star, og Normanden Wedel-Jarlsberg er udnævnt til Norges hvor man, efter som det hedder, venter ham med Længsel, Statholder, men Omstændigheder, man ikke kan andet end beklage, have senere berøvet os Midlerne til, stadigt at føl Forholdenes videre Udvikling hos vort forrige Broderfolk. I det elskede Fædreneland havde Aaret fra flere Sider en særegen Betydning. Det var det første Aar, i hvilket alle fire Provindsialstænderforsamlinger nedlagde deres Forhandlinger over de dem af Regjeringen forelagte Lovforslag, tilligemed deres egne Ønsker, for Tronen. Umiskjendelig har den Jver været, med hvilken alle fire Forsamlinger, rygtede deres vigtige Kald, glædelig den Jnteresse, med hvilken Folket fulgte den nye Jnstitution, og hæderlige for Nationen staae alle fire Forsamlingers Forhandlinger, som et uforkasteligt Vidnesbyrd om en Grad af Jntelligents hos Folket, som man i Udlandet, med Hensyn til vor Statsforfatning, vel neppe havde kunnet vente at finde saaledes udviklet. Imedens slige Jnstitutioner, idet mindste i deres første Virksomhed, andensteds have foranlediget Spændinger, og Tvistigheder, kunne vi hos os glæde os ved den Sandhed, som en af vore Publicister saa smukt har udtalt, at Hjerterne i Danmarks Vaabenskjold ved Stænder Jnstitutionen ere blevne ligesom opmaalede paany!"