JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-03-01
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. sammenskaFemte Aargang. No. 41. Udgivet og forlagt af J. Werfel, trykt i Kjøbenhavn, hos P. H. Höeckes Enke. Tirsdagen den 1 Martii, 1808. Til Dannemark og Norges Qvinder. I en Tidspunct, som den nærværende, hvor Fædrenelandets Tarv og Hæder er et Almeenanliggende for hver Alder, hver Stand og hvert Kjøn, hvor alle, der fødtes paa Dansk Jordbund, kun bige efter at staae, kjæmpe og falde for det elskede Land i saadan en Tidspunct er det den offentlige Skribents første Pligt, at tale til eder, ædle Danne qvinder, at minde eder om eders store Kald og den nimodstaaelige Vælde, Naturen har forundt eder over Mandens Hierte. J Oldtiden greb Nordens kjekke Qvinder til Vaaben, kjæmpede for deres Fødestavn og bleve Heltinder. De forsvandt med Hedenoldet, og Qvindens Daad indskrænkedes til huuslige Dyder. Men i hvert Aarhundredes senere Historie glimrer dog endnu udmærkede Danneqvinders Daad. Hvo kan tænke uden hellig Ærefrygt paa Thyre Dannebod, der formildede den haarde Gorms Hjerte og raadede ham til Landets Bedste, – paa Margarethe, der med en Qvinde haand styrede tre Rigers Scepter, – paa Colbjørnsens værdige Hustru, der, som Huusmoder, frelste sin Fødestavn fra Fienders Hænder, – paa Niels Juels Ægtemage, der, hver Gang han gik til Kamp, sagde: "jeg vil heller see dig død, Niels, end overvunden, Hvo kan opregne alle de ædle Danske Døttre, der hædrede det Danske Navn ved deres Daad, der vonsede paa Dannemarks Frelse i Trængslens Dage, og understøttede dets synkende Kræfter naar Faren var størst De leve endnu, disse stolte Navne, i hver Dannemands Bryst, og vore sildigste Efterkommere ville velsigne deres Minde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-03-01
Undertegnede, der har den Ulykke, baade som Menneske og Videnskabsdyrker at være fremmed for Hr.Doctor og Landsdommer Gustav Ludvig Baden, der end videre har den Ulykke, endnu ei at høve fyldt sit femte Femaar, og - hvad som er værre end alt andet – er dristig nok til at torde tænke selv, uden slavisk at eftertænke andre - vovede nyligen i Kiøbenhavns Skilderi at yttre sin Mening om bemeldte Hr. Dr. Badens Skrift om Griffenfeld. Dette blev af een af Hr. Doctorens navnløse Consorter anseet som et Slags Majestætsforbrydelse. Nogle herametriske Linier i et af vore Ugeblade, hvilke ved deres Usselhed caracteriserede deres Forfatter, som hørende til Skummet af vore Skriblere, bleve den kraftløse Bandstraale, der slyngedes mod den dristige Tvivler, som torde vove at ville giøre Brud paa den Badenske Jnfallibilitet. Mit Svar herpaa kunde ikke blive andet end taus Foragt. Hr. Dr. Baden har nu selv i No. 40 af Kiøbenhavns Skilderi villet tugte den ubeskedne Yngling, der troer at ingen – naaede han end Hr. Doctorens Alder ti Gange - kan skrive sig det Privilegium til, at være ufeilbar i sine Skrifter. Følgende holder jeg for at burde svare paa denne Hr. Doctorens Lovtale over sig selv og sit seneste Skrift. Min Hensigt med at udgive en Kritik over Hr. Dr. Badens Skrift om S. er ikke, at slaae mig til Ridder paa ham; thi den Ære at slaae sig selv til Ridder overlader jeg gierne en hver, som dertil trænger saa meget og deraf giør saa beskeden en Brug, som Hr. Doctoren. Mit eneste Øiemeed er, efter min ringe Evne, at bidrage til Sandheds Oplysning, hvortil enhver, der skiøtter om dette lidet taknemmelige Arbeide, uden Hensyn paa Alder, Stand eller Navn, er ligeberettiget. At Hr. Dr. Baden saa tidt behøver at beraabe sig paa sine mange Aar, og sine Opoffrelser, og sit Navn, og sine Berømmelser, for at hævde sine litteraire Fortienester, giør mig ondt. Hvad mig angaaer, da veed jeg ikke af nogen Anciennetet eller Laugsindretning i Litteraturens Rige, og neppe vil det lykkes Hr. Doctoren at faae denne indført. Min Skik er ikke at læse Bøger for at vinde en Mæren (eller Mesen, som Hr. Dr. B. skriver), men for at lære noget af dem den vil heller aldrig blive at skrive slette, svulstige og smigrende Dedikationer paa hele Ark, som nogle have for Skik. At grandske i den danske Historie paa mit Hjertes Bekostning, forstaaer jeg mig slet ikke paa; og neppe ved Hr. Dr. Baden selv hvad han mener med denne Beskyldning. Hr. Dr. Badens Navn har aldrig været, og kan aldrig blive mig i Veien; hans Roes paa dansk, og paa tydsk, og paa svensk, misunder jeg ham ikke; men glæder mig over den saa ofte han fortiener den. Hvad min Ungdom angaaer, der synes at være Hr. Doctoren en slem Torn i Øiet, siden han endog finder den usømmelig: da giør det mig for hans Skyld ondt, at dette er en Feil, som kun dagviis og lidt efter lidt lader sig aflægge. For Resten vil Hr. Doctor Baden aldrig ved sit blotte Navn, ligesaa lidt som hans feige Haandlangere ved deres usle Epigrammer, kunne skræmme mig fra, offentlig at yttre min Mening med al tilladelig Frihed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-03-01
At Hr. Dr. Baden paa sit litteraire Rygtes Bekostning har debuteret som Biograph; skal jeg stræbe at vise i de bemærkninger over Historieskrivning, som jeg, i Anledning af Skriftet om Griffenfeld, tænker at udgive. Hans tidligere Fortienester af vor historiske Litteratur, for hvilke jeg har al vedbørlig Agtelse, kunne ei berettige ham til selv at bestemme sit Skrifts Værdi, eller til at fordre, at Kritiken skulde holde ham hans Feil tilgode. Skrifter pleier man ei at bedømme efter det Præg, deres Forfatter vil give dem, men efter deres indvortes Gehalt. Hr. Dr. Baden vil søge at undskylde sine Mangler med Fraværelse fra Hovedstadens videnskabelige Skatte, en Undskyldning, som var meget værd, ifald det havde været ham paalagt som en Nødvendighed, at skrive noget over Sr. inden en vis Tid. Men naar han bebuder at ville skildre G. Fortjenester af Kongehuus og Fædreneland, og at ville redde hans Minde og Navn, naar han lover Griffenfelds Historie som Minister og Statsmand og fuldstændige Efterretninger om hans ministerielle Liv, naar han selv giver sig Navn af Griffenfelds Historieskriver og vil fortælle denne Ministers hele Statsliv *) alt dette uden at have haft et eneste offentligt eller privat Document, et eneste Brev til Afbetiening, uden at have benyttet tiende Delen af de trykte Bøger, der kunne være Hielpekilder for Griffen J Jævnfør Titelen, S. III. VI. X. XI. i Fortalen, S. 86. 159. 160 o. fl. St. i Hr. Dr. Badens Skrift om Griffenfeld. felds Biograph, da frygter jeg meget, at det saa kyndige og upartiske Publicum, som Hr. Doctoren beraaber sig paa, vil finde hans Skrift bebudet i en meget for høi Tone, og hans Løfter større end hans Ordholdenhed. Naar herpaa tages Hensyn vil man vel og finde det undskyldeligt, at jeg i det Øieblik, jeg skrev hine Linier, i No. 38 af Kiøbenhavns Skilderi, saae det Badenske Skrift fra dets løierlige Side. Det fødende Bierg og den fødte Muus har jo altid været betragtet som et komisk Æmne. Men sandt er det, naar man seer hen til Historiens alvorlige Fordringer og hvor lidet Hr. Dr. Baden har opfyldt disse; da kan man ogsaa betragte hans Skrift over Griffenfeld fra en meget alvorlig Synspunkt. Videre har jeg intet at svare Hr. Dr. Baden, og vidtløftig, unyttig Pennekrig har jeg ingen Tid at indlade mig i. Mod hans Person kan jeg ikke bære mindste Nag, da han er mig ligesaa fremmed, som jeg er ham, ja endnu mere; thi jeg veed ikke engang hvor gammel han er, i dets Sted min Alder synes at være det, Hr. Doctoren allerbedst er underrettet om. J øvrigt er jeg forsikkret om, at intet fornuftigt Menneske vil følge Hr. Doctorens Exempel i at laste min Kritik over hans Skrift førend den endnu er udkommen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-03-01
Redactøren af Kiøbenhavns nyeste Skilderi, har jeg aldrig, mindst paa nogen uartig Maade, villet angribe, og er hans Tænkemaade sikkerlig alt for human, til at han skulde regne mig det til Last, at jeg over det Badenske Skrift om Sr. ikke er af samme Mening som han. Det har aldrig været dette Ugeskrifts Tendents, at ville indføre eller befordre litterair Despotisme eller Laugstvang, hvortil visse Forfattere og Recensenter, helde saameget. Kiøbenhavn den 29 Febr. 1808. Christian Molbech. Continuation af foregaaende Anmeldelser om patriotiske Bidrag til en ny Flaade: Fru Brigadeerinde Halling indsendt 756 Lod forarbeidet Solv. Hr. Landinspecteur Rønnov d. C. 30 Rdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-03-01
udvaanerne i Wandsbeck sammenskudt og de Præsten Hr. Schrøder indsendt forarbeidet Sølv 30 1/2 Lod og S. H. C. 252 Rdlr. 14 Ls.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-03-01
Hr. Kammerherre og Amtmand Bertouch indsamlet i Tonderns Amt 500 Mk. 10 1/2 Ls.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-03-01
Det samtlige Borgerskab i Rendsborg 1931 Rdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-03-01
Det oldenborgske Jnfanterie-Regiment indsendt fra endeel af de Hr. Officierer og fra Mandskabet S. H.C. 927 Rdlr. 14 1/2 Ls.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-03-01
En Kongelig Embedsmand i Altona indsendt en Transportable Stats=Fond stor Sp. Rdlr. 320, og i dansk Courant 20 Rdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-03-01
Hs. Høiærværdighed Hr. Biskop Balle indsendt 692 1/2 Lod forarbeidet Sølv. Lyngbye Sogn, som ikke blot har tilbudet at vise SøeEtaten den for Øieblikket vigtige Hielp at kiøre Skibstømmer ud af Skovene, men med den høieste Grad af Nøiagtighed og Velvillie opfylder dette Tilbud, har indsendt som endvidere Bidrag til en ny Flaade, fra Kattuntrykkersvend Reimer 1 Rdlr., Smed Eggersen 5 Rdlr., Slotsforvalter Schoumann, 10 Rdlr., Mad. Nielsen 10 Rdlr., Postmesteren 50 Rdlr., Kattun=Fabriqveurerne Schleisner & Knoop 10 Rdlr., B. F. R. 15 Rdlr. og fra Glarmester Mønnich 10 Lpd. Blye. Hr. Kammerjunker M. v. Scheel Plessen tilbudet 50 af de bedste Eger i Harrested og Saltøe Skove, i endvidere at lade transportere Tømmeret deraf til Stranden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-03-01
Hr. Justitsraad Engelstoft tilbudet 12 Stkr. af de bedste Eger i Rørbecks Skov.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-03-01
Til Hs. Kongelige Høihed Kronprindsen er i Kiel indleveret 150 Rdlr. d. C. fra en veltænkende Dansk, som tillige har tilbudet sig at indsende en lige Sum hvert Aar. Hr. Landfoged Carstens i Ærøeskjøbing meldt, at Staden Ærøeskjøbing og Sognene Marstal, Rise, Tranderup, Bregning og Soebye have frivillig sammenskudt Sølv 446 Lod, d. C. 1172 Rdlr. 41 s., og S. H. C. 36 Rdlr. 40 s.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-03-01
En dansk Consul indsendt 2de Anviisninger til Beløb 74 Rdlr. 3 Mk. 6 s. d. C.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-03-01
Sognepræsten for Gunslev Menighed paa Falster Hr. Dr. Zimmermann opofret Betalingen for det Qvantum Korn og Fourage, som Forordningen af 22de Aug. f. A. paabyder leveret af Gunslev Præstegaards fri Hartkorn, samt ligeledes uden nogen Godtgjørelse at levere aarligen dette Bidrag saalænge Krigen varer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-03-01
En Godseier i Fyen tilbudet 140 1/2 Lod forarbeidet Sølv.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-03-01
En Patræt i Sjælland indsendt et Guldbæger af 137 1/2 Lods Vægt. (Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-03-01
Jnden- og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-03-01
Indenlandske Efterretninger. Man har nu opdaget et nyt Slags Bryggerie, hvor der prepareres et Slags Citronsaft, hvis Hovedbestanddeel er Svovlsyre. Tracteur Otto i Lundehuset har gjort sig fortjent af Almeenheden, ved at opdage denne skadelige Svig, da et Anker af denne Citronsyre blev ham tilbudet og han, efter anstillet chemisk Undersøgelse gjorde Politiet opmærksomt derpaa. Sælgeren har havt for Skik at lade et Fruentimmer gaae omkring i Husene og tilbyde denne Composition i Flasker.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-03-01
Odensee d. 26 Febr. En fattig Mand her af Odensee, Fader til 4 Børn, fandt forleden Dag paa den frosne pløiede Jord i Nærheden af Byen, ved at lede efter Platter, et Guldstykke, af fineste Guld, hvis Bestemmelse i Oldtiden bliver uvis at gjætte. Det bestod af 2 Stænger sammenhængende ved et Lænkeled, og veier til omtrent 300 Rdlr. Det er nu sendt til Kjøbenhavn, og hans Ærlighed bliver har vist belønnet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-03-01
Doctor Medicinæ og Landphysicus H. Munk i Frederiksstad har opfordret Norges Medici, Chirurgi og Pharmacentici til at forene sig i et Selskab under Navn af det norske medicinske Selskab. En saadan videnskabelig Forening anseer han i denne Tid for saa meget mere nyttig, som Landets Forbindelse med den øvrige cultiverede Verden nu næsten er afbrudt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-03-01
Den Kongel. interemistiske Regjeringscommission i Norge har ladet bekjendtgjøre en Kongel. Resolution af 29 Dec., efter hvilken Commissionen, i Betragtning af de særdeles locale Omstændigheder, i Norge, authoriseres til, efter Overeenskommelse med vedkommende General-Commande, at bevilge at gavnlig privat Forbrug af Krud, Bly &c. som ei findes at være nomgjængelig fornødent til den Norske Armees eller Søkyst-Defensionens Forsyning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-03-01
Bergen, d. 6 Febr. Man læser fra de fleste Rigets Stæder hvorledes Fædrenelandskjerlighed, forenet med den oprigtigste hengivenhed for vort ædle Kongehuus, hædrende udmærke sig allevegne, og fra Bergen læser man intet. Skulde man der være kold mod Alt hvad der i denne Tid bør være vort Hjerte og vor Ære saa helligt og dyrebart, Nei, den samme Følelse, den samme Aand hersker ogsaa der; kun falsk Beskedenhed kan være Aarsag i, at Bergenserne ikke give sine Handlinger det Lys, som de skylde Publiciteten. For at formindske Krigens Ulykker, der i det mindste ere ligesaa følelige for denne By som for enhver Anden, da Handelshjulet, som der især sætter Alting i Bevægelse, er ganske standset, tænkte man paa Midler, for at give den arbeidende Classe, som nu savner Alt, den daglige Underholdning; der blev altsaa igjennem den respective Magistrat aabnet en Subskription, som fandt den billigste Velvillie hos Byens Jndvaanere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-03-01
De herved indsamlede Penge anvendes isærdeleshed til en ny Kikkegaards Anlæggelse, Gadernes Brolægning og Veienes Forbedring, til hvilken Udførelse Aarets Mildhed hidindtil har været temmelig gunstigt. Dog, disse Penge vilde endda ikke være tilstrækkelige for at skaffe den hele Vinter igjennem de mange Brødløse Brød, derfor tilbøde strax det hæderlige dramatiske og musikalske Selskab sine Talenter til denne gode Sags Fremme. Det første af disse Selskaber havde allerede gratis bortlaant sine rummelige Værelser til Brug for de syge Militaire; men da disse bleve henflyttede til Seminarium Fridericianum, blev Selskabet derved sat istand til at bidrage til det almindelige Vel. Allerede ere i Skuespilhuset opførte 4 Commedier, hver to Gange, og 3 Concerter, hvorved omtrent 3000 Rdlr. ere indkomne til de Trængendes Bedste. Disse Forestillinger vedblive fremdeles. H. K. H. Kronprindsens Fødselsdag blev paa flere Steder i Byen meget høitidelig erindret, samt om Aftenen ved en Concert af det musikalske Selskab. - Hs. Majest. Kongens Fødselsdag blev ligeledes udmærkende ha dret af det dramatiske Selskab. – Foruden dette, gjøres alt hvad Krigserfarenhed og moden Klogskab formaaer til Landets og Byens Forsvar; og man smigrer sig med, ved de Offere, som Borgerpligt nedlægge paa Fædrenelandets Altar, at kunne inden kort Tid byde den stolte Fiende et Værn af 8 veludrustede Canonbaade.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-03-01
Udenlandske Efterretninger. De Jnspecteurer, som den Engelske Regjering har overdraget, at undersøge de raanede Danske Orlogsskibe, have erklæret, at de alle ere tjenste dygtige.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-03-01
J Petersborg hedder det, at en vis udenlandsk Minister med det første vil reise derfra.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-03-01
Da Paven har taget i Betænkning at gjøre fælles Sag mod Engelland, saa have de to pavelige Gesandter, der hidtil opholdt sig i Paris i Anledning af det tydske Concordat, efter Keiserens Befaling, faaet Reisepasser til at vende tilbage til Rom. Nunzius Genga har allerede forladt Paris, men Cardinal Bayanne er det bleven tilladt at forblive der indtil videre for sin svagelige Sundheds Skyld.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-03-01
De Tydske Aviser melde fra Skaane, at Alliance-Tractaten imellem Sverrig og Engelland er sluttet, og at efter denne Sverrig faaer af Engelland 20,000 Mand Subsidietropper, og 100,000 Pd. hver Maaned.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-03-01
J Følge Efterretninger over Skaane, have Russerne betraadt Svensk Finland, Krigen kan altsaa ansees som erklæret. Alle Svenske Tropper have faaet Befaling i stærke Marcher at begive sig til Grændserne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-03-01
Nogle troe nu, at den Rochefortske Escadre er bestemt til Vestindien, og andre mene, at den seiler til Plata-Floden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-03-01
Admiral Collingvood blognerer Toulons Havn og har taget 5 Danske Skibe.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-03-01
Den under General Svencer afseilede Engelske Expedition skal være bestemt til Kysterne af Barbariet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-03-01
To Linieskibe, der afsendtes med nogle Levneds midler til den Strachanske Flaade, har fundet den i saa forsulten en Tilstand, at den nu snart istedet for, efter Bestemmelse at opsøge den Rochefortske Flaade, maa seile med uforrettet Sag hjem igjen. Den Tilførsel, den har faaet, var yderst ringe. Denne Efterretning meddeles fra London selv, og man kan heraf slutte i hvilken ussel Forfatning de øvrige Engelske Flaader maa befinde sig, hvormed det truer at bloquere hele Fastlandet og erobre Herredømmet over Havet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-03-01
Man tvivler nu heller ikke mere i Engelland paa, oc Rusland har erklæret Sverrig Krig J Farvandet ved Bordeaux har en Engelsk Fregat anholdt et Americansk Skib, ladet med Colonial- og Ostindiske Varer. Efter den strængeste Undersøgelse erklærede den Americanske Capitain, "at han var bestemt til Hamborg, men at Stormen havde drevet ham ind paa den Franske Kust." Jeg veed nok hvad jeg skal dømme om Deres Erklæring, svarede Engellænderen; men fortsæt kun Deres Reise. Jeg har befaling, ikke mere at anholde Deres Nations Skibe.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-03-01
D. 18 Febr. ankom et Engelsk Cartelskib for Texel, men det blev tilbagevist.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-03-01
Det Hollandsk Ostindiske Compagnie lader d. 5 April offentlig sælge i Amsterdam. 400,000 Pd. Nelliker, 11000 Pd. sunde Muskatnødder, 4000 Pd. stukne dito og 8400 Pd. Macis.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-03-01
J Malmøe afbrændte d. 30 Jan. Commerceraad og Ridder Snells og Medinteressenteres Klædefabrik Concordia, med alt tilhørende kostbare Machinerie. Værket hele Uldforraad blev et Offer for Luerne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-03-01
Stockholm d. 23 Febr. Det Kongel. Collegium Medicum i Stockholm har under d. 15 Febr. ladet bekjendtgjøre, at alle Doctorer, Candidater &c. i Medlein og Chirurgie, saavel i Hovedstaden som i Kjøbstæderne, kunne strax blive employerede, efter deres Grader og erkjendte Duelighed til Søes eller Lands, naar de melde sig hos Collegiet eller dets Secretair. - Ved D. M. Kongens og Dronningens Reise igjennem Marieholm d. 16 Dec. var Landeveien igjennem Korsgaards Skov, henved Miil, stærkt oplyst med Begkrandse. Midt i Slotsgaarden faaes en Offerlund, og i samme en illumineret Grotte, hvis øverste Deel indbefattede en Transparent med Jndskrivt: Gustavum incolumem Germama reddit Adolphum. Quod Patriæ quondam nocuit, sic expiat æqua. Paa den ene Side af et Altar læstes: Min Kung, et Skiftens Mænd, ei Tidens Makt skal tara De Band som med Dit Folk saa fast foreng Dig, Nei, maa en Efterverld af Hafderne fa lara At Goders karle nalkat sig Til holden af Din Drad. Dit MannamodDin Ara
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-03-01
Prindsen af Borghese har d. 15 Febr. i det Franske Senat aflagt Eed som Stor Dignatair og General Gouverneur over Departementerne paa hiin Side Alperne. Ved samme Leilighed fremlagdes to Consultus Forslag, hvoraf den ene paa en ubestemt Tid bemyndiger Regjeringen til, at forunde alle Udlændinge, der have bevist Riget Tjenester, eller udmærket sig i Videnskaber, Konster og Manufacturer, og som ville nedsætte sig i Frankrige, Borgertitelen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-03-01
Prindsen af Esterhazy har d. 1 Febr. forladt London, hvor man endnu ikke d. 2den havde nogen Efterretning angaaende Rochefort Escadren.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-03-01
J politisch, Journal anføres som et Bevipaa, hvor ubetydelige Handelsforretninger og Handelspeculationerne i Hamborg for Tiden ere, at
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-03-01
182 Fallissementer i afvigte Aar kun beløb sig til 3 Mill. 441,244 Mk. og at den Sum har været langt større i de foregaaende Aar. Det er morsomt nok at Hamborgerne ansee deres Snyderier, som Maalestok for deres Handelsstor, Videnskabelige og Konstefterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-03-01
Kong Joseph har befalet, at alle de Viingaarde og andre Jorder, som ligge paa Staden Pompeji skulle taxeres og overlades ham. De hidtil værende Eiere skulle holdes skadesløse med Grunde, der høre til de Kongelige Godser. Kongen har besluttet, at lade Pompeji ganske opgrave.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-03-01
Man haaber endnu at finde der mange Oldsager og Konstværker, og det vil desuden være høist interessant at kunne vandre i Stadens Gader, som endnu ere i samme Stand som for 1800 Aar siden, da den blev begraven under Vesuvs Askeregn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-03-01
J Nationalinstitutet har Hr. Burkhard, foreslaaet en Forandring i den Newtonske Teleskop. Han vil nemlig ikke stille Planspeilet under en skjæv Vinkel, men gjøre det mindre. Han troer derved at kunne gjøre Teleskoperne halv saa store og anstille bedre micrometriske Jagttagelser. Der gjøres nu Forsøg dermed. Hr. Bourvert har bekjendtgjort, at han nu har sine Jupiter- og Satunus-Tavler færdige - og Hr. Prisson, at Lyden forplanter sig i kugleformige Bølger Mad. Catalan faaer i Vinter af Directionen for Operahuset i London 5250 Pd. (henved 35,000 Rdlr.) foruden to Beneficer. Men for denne Betaling maa hun fremtræde ugentlig to Gange.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-03-01
J et gammelt Romersk Bustum paa Landeveien imellem Regensburg og Kumpmuhl, har man ved Gravning fundet adskillige Urner af en egen Form, hvoriblandt saavel Ossuaria som Cineraria. (J de første gjemtes de Afdødes Aske, i de sidste deres Been), Lamper, Potter med Laage, hvori Lamperne vare, Fade, Knive, Fruentimmer Arm og Ørenringe, Mynter af Antonius Pjus, som levede 131161 efter Christi Fødsel. Den berømte Oldgrandsker Stark, som har ladet disse Sager opgrave, fortsætter sine Undersøgelser i Egnen af Regensborg, som skal være meget rig paa Antiqviteter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-03-01
Kiøbmændene og Fabricanterne Deloge, Lavard & Comp. i Montpellier have ansøgt om et Patent paa at trykke ægte Farver paa Lærredsvaar. Hidtil har man kun kunnet trykke disse Farver (saasom Rødt, Violet, Bruun og Guult) paa Bomuld.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-03-01
Engellænderen Dary har gjort nogle høist interessante Erfaringer, der love en forestaaende Revolution i Chemien. Han vilde gjentage Prachianis's Forsøg angaaende Basis for Kogesaltsynes Sammensætning, og forsøgte ved denne Leilighed Actionen af en stærk galvanisk Syre paa fast Potaske og Soda. J Øieblikket mærkede han skjønne Gnister og saae tilsidst en liden metallisk, som Qviksølv flydende, Kugle danne sig paa Enden af den galvaniske Traad. Han lagde den tilside, og strax fulgte en anden, kort, Potasken forvandledes ganske til Metal. Han undersøgte dette ny Legem og fandt at det var af en lettere specifisk Tyngde end Vand (Forholdet var som 6 til 10), at det hurtig trak Orygenen til sig af Atmosphæren og blev igjen til Potaske og gjorde Vandet alcalisk, Det af Sodan uddragne Metal synes lidet mindre forbrændeligt, men har iøvrigt samme Egenskaber.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-03-01
De Franske Chemikere Gay-Lussac og Thenard have gjentaget Forsøget og fundet samme Resultater. Altsaa ere Alkalierne ingen ensformige og adskillelige Legemer mere, og Jordarterne ville nu formodentlig levere ny Elementer. Ane d og t.