Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1840-11-06
Politisk Oversigt. Sverrig. Denne Dag - skrives der under 22 October fra Stokholm - vil danne et Lyspunkt i vore Annaler. Med 110 Stemmer mod 35 har Adelen besluttet, at give slip paa sine arvelige Rettigheder til Repræsentation, samt at indføre Tokammersystemet ved Valg, saa at den svenske Repræsentation i fire Stænder saaledes maaskee snart vil ophøre. Discussionen blev ført roligt og besindigt, og naar Man betænker, at Adelen uden ydre Vold, uden nogen Jndflydelse af Omstændighederne, har givet Affald paa sit vigtigste Privilegium, vil denne Beslutning staae som et Æresminde om sjelden Opoffrelse. Andragendet stilledes af Friherre Sprengt porten og modificeredes noget af Friherre Hamilton. Det ene Kammer skal vælges for hver Rigsdag, det andet for længere Tid og dette sidste skal bestaae af Mænd af modnere Alder, der tidligere have været Rigsdagsmedlemmer. J Præste=, Bønde- og Borgerstanden var Spørgsmaalet endnu ikke kommet til Afstemning. Frankerig. Om det nye Ministerium Soult-Guizot vil kunne holde sig, er nok ikke saa aldeles afgjort: over 80 Deputerede af den venstre Side have været samlede hos Odilon-Barrot og erklæret, at de ikke alene ikke ville understøtte Ministeriet, men at de med deres Stemme kun ville understøtte et Kabinet, hvori de selv deeltoge og for hvilket de selv indestode. Bladet "Universum vil forresten vide, at Kongen alt har antaget Guizots Trontale. Børsen var tilfreds med det nye Ministerium, hvisaarsag ogsaa Coursen steeg. "Temps, forsikkrer, at Thiers efter Discussionerne om Adressen agter at reise til Jtalien, for der at fuldføre sin paabegyndte Florenz's Historie. Som Guizots Efterfølger ved Gesandtskabsposten i London nævner Man snart Sebastiani og snart St. Aulaire. Søministeren Duperre har alt underskrevet een Forordning, hvorved Viceadmiral Roussin ophøies til Admiral, en Værdighed som formodes at blive skjænket ham, fordi han skal overtage Overcommandoen over Flaaden i Middelhavet. J Strassburg er Man meget misfornøiet med at Thiers har resigneret; i det Hele taget er han virkelig særdeles populair i hele Frankerig og han bedømmes ingenlunde der saaledes som i det engelske Blad "Chronicle, der siger: Hr. Thiers har bortvendt Engellands Venskab og gjort Spanien og Østerrig til Fiender. Hans Skjæbne synes at være, overalt at erhverve sig Fiender, og ingensteds Venner. Hr. Thiers er en politisk Cain - hans Haand er imod Alle og Alles Hænder imod ham. Jntet Under, at Ludvig Philip søger andre Ministre, af ikke ringere Aandsevner, men lykkeligere i at forskaffe sig Andres Agtelse og Venskab. Vi nedskrive ikke dette af Had imod Thiers, hos hvem vi beundre mange store Egenskaber. Begavet med store Talenter og med en revolutionair Klang ved sit Navn har han især formedelst den sidstnævnte Egenskab en uimodstaaelig Magt over sine Landsmænds Sympathier, og er En af de frygteligste Oppositionsmænd, som Man kan tænke sig. Han er den farligste Statsmand, naar han ikke beklæder noget Embede, men i Embede er han ikke lykkelig. - Saameget synes afgjort, at han paa sin Viis ærligt har søgt at haandthæve den franske Nations Ære, men at han ikke tilbørligen er bleven understøttet af dem, hvem denne Pligt nærmest paalaae.