JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-05-07
Det franske Skib Le Rodeur, paa 200 Tønders Drægtighed, afseilede fra Havre til CalabarFloden paa Kysten af Africa, og ankrede d. 14 Marts 1819 i Bonny. Besætningen, bestaaende af 22 Mand, nød en fuldkommen Sundhed, som vedvarede i de tre Uger, det laae her, for at indtage 160 Negere, med hvilke det seilede til Guadeloupe d. 16 April. Man sporede intet til nogen Epidemie, førend man nærmede sig Linien, da en frygtelig Sygdom udbrød. De første Symptomer vare ubetydelige, og blot Negerne fik røde Øine. Man tilskrev dette den indspærrede Luft i Rummet og Vandmangelen. Da man lod dem bringe op paa Dækket, for at indaande frisk Luft, bleve de betagne af en Hjempee, som Lægerne kalde Nostalgia. De kastede sig i Søen, den ene sluttende sig i den andens Arme, i det forgjeves Haab, der hersker iblandt dem, at blive hurtigen førte igjen til deres Hjem. Capitainen lod Adskillige, som bleve standsede i dette Forsøg, skyde og hænge i deres Kamraters Paasyn, men dette rædsomme Exempel formaaede ikke at holde dem tilbage, og det blev nødvendigt at indspærre dem igjen i Rummet. Sygdommen, som var en ondartet Øjenbetændelse, udbredte sig med Hæftighed iblandt Negrene, og angreb derpaa ogsaa Besætningen; alle Lægemidler vare uden Virkning; der blev hver Dag flere blinde, og den maatte bestandigen frygte for, at Negerne vilde benytte sig af deres Tals Overlegenhed, gjøre Opstand og dræbe den. Fra denne Fare bleve de Franske ene befriede, ved det gjensidige Had, som de forskjellige Stammer, disse Ulykkelige høre til, bære til hverandre, og som gjorde, at de, selv under Sygdom og Lænker, hvert Øjeblik vare beredte til at sønderrive hverandre. Men en anden Fare foruroligede de Franske; dersom de skulde alle blevet blinde, kunde de ikke længer haabe at naae Kysten. Det var gaaet saaledes et seilende spansk Skib, de havde mødt, og som man aldrig hørte noget siden til. Jmidlertid bleve 36 Negere, som havde mistet Synet, kastede overbord, for at spare Udgivterne til at føde Slaver, som ikke kunde sælges. De Overlevende naaede Guadeloupe d. 21 Juni i den beklageligste Tilstand. Den eneste Mand, der var undgaaet Sygdommen, og saae sig saaledes istand til at bringe Skibet i Havn, blev syg tre Dage efter dets Ankomst. 39 af Negrene vare blevne aldeles blinde; 12 havde mistet det ene Øje, og 14 vare blevne beskadigede i større og mindre Grad. Af Besætningen havde 12, Chirurgen iberegnet, ganske mistet Synet; Capitainen og 4 andre vare blevne blinde paa det ene Øje, og 4 andre noget beskadigede paa Synet. Den 22 Oct. vendte de tilbage til Havre. Men hvad der er besynderligt nok - næste Aar seilede samme Capitain ud paa samme skjændige Menneskehandel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-05-07
J Marts 1820 entrede Tartar, ført af Sir G. Collier, det franske Skib la jenne Estelle, efter en lang Jagt. Capitainen tilstod at have drevet Slavehandel, men nægtede at have Slaver, ombord. Dog, da man undersøgte Rummet, fornam en Matros en svag Stemme i en Tønde. Man aabnede den, og to Negerpiger fandtes stuvede deri og nær ved at qvæles. Det blev befundet, at de hørte til en af 14 Negre bestaaende Ladning, som den franske Capitain havde taget i et Angreb paa Americanernes Eiendom. Man søgte efter de øvrige 12, og opdagede et Dække hvor Negrene maa have ligget i et Rum af 23 Tommers Høide, og under samme en Neger, men som imidlertid ikke hørte til de Tolv, indeklemt mellem to Vandtønder. De Engelske havde stor Formodning om, at hine tolv Ulykkelige laae i de Tønder, de saae svømme, da Jagten begyndte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-05-07
De Bengalske Fyrsters Skatte og Rigdomme, overgaae næsten al Forestilling. J Aaret 1814 laante Naboben af Aund Generalgouverneuren en Chror eller 10 Millioner Rupier (henved 10 Mill. Rbdlr. rede Sølv), og den berømte Bhou Begum, Shuja ud Dowlads Enke, som døde 1815, efterlod 8,948, 916 Rupier, foruden Juveler, Shawls, Klæder &c. Denne Fyrstinde havde aarligen 92,800 Pd. Sterl. i Jndkomster.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-05-07
Kjøbenhavns Børs d. 7 Maj. Cours. Hamb. 2 M. 250, a vista 263. Spec. 254. - Specier solgtes til 16 Rbmk. 3 1/2. Obligat. (med Renter fra 11 Decbr. 1821) 75. Nationalbank-Obligat. (af Laanet den 2 Februari, 1820) 97 a 97 1/2 Rbdlr. r. S. (uden Renter) eller 123 Rbdlr. Sedler pr. 100 Rbdlr. r. S. Norske Rigsbanksedler 123. - Svenske Sedler 62 s. - Disconto 6 pC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-05-07
En Candidatus juris med Characteren Laudabilis til theoretisk og practisk Examen, tilbyder, for billig Betaling, at give Manuduction baade til den latinske og danske juridiske Examen. Til den priliminaire Examen for danske Jurister vil han manuducere uden Betaling. Man behage at aflægge en Billet, mærket "Manuduction, hos Hr. Bogtrykker Höecke, i store Helliggeiststrædet No. 144.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-05-07
De her i Staden, som fra iværende Qvartals Begyndelse agte at holde nærværende Blad, ville behage at tegne sig eller afgive deres Adresse hos Bogtrykker Höecke, store Helliggeiststr. 144.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-05-07
Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-05-11
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. 10000 POONoNittende Aargang. No. 38. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 11 Mai 1822. Noget Mere om Bibliothek for Morskabslæsning, og tillige om Lægekonstens Triumph. (Ogsaa meddeelt.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-05-11
J Skilderiet No. 34 haves et Stykke med Overskrift: Noget om det fra den gyldendalske Boghandling udkommende Bibliothek for Morskabslæsning. (Meddeelt.) Dette Noget gaaer ud paa, til det læsende Publicum at anbefale bemeldte Bibliothek. Denne Hensigt kan Jngen medføje have Noget imod, aldenstund bemeldte Verk baade materialiter og formaliter er ret godt udstyret. Heller ikke er den tildeelte Ros ganske ubetinget. Den unavngivne Forfatter paataler f. Ex. de hist og her forekommende Synder imod Sprogrigtighed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-05-11
Det undrer Undertegnede, at Forfatteren ikke med et eneste Ord har paaanket det aldeles Upassende i at indbegribe streng videnskabelige Afhandlinger under Rubriqven Morskabslæsning. Bare, at Titelen havde hedt: "Bibliothek især for Morskabslæsning, saa var Alting i den bedste Orden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-05-11
Undertegnede, som fra første Færd af syntes ilde om den Mangel paa Samstemning imellem Skildt og Varemagazin, imellem Titel og Jndhold, blev især stærk slaaet, da han fik det sidst udkomne Hæfte ihænde. Han seer der, til sin store Forundring, at Beskrivelse over en maanetisk Cux, foretaget af Doctor Valentin i Cassel, har faaet Plads i Morskabsbogen! Det som herved kan rinde En itanke, er, at bemeldte Stykke kan være bestemt til Jndrykkelse i Bibliothek for Læger, og at dette Qvidproqvo kan være et Feilgreb af Forlæggeren, eller Bogtrykkeren. Denne Hypothese vinder saa meget mere i Sandsynlighed derved, at det nu maatte kunne ventes, at den maanetiske Cur methode, i Bibliothek for Læger, bliver Dagens Orden. Ved dette oversatte Stykke kan man da forestille sig, at dette medicinske Bibliotheks Udgivere ligesom har villet indlede en Række af lignende Efterretninger om de her i Riget med den dyriske Magnetisme foretagne Forsøg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-05-11
Det var under 14 Januar 1817, at en Cancellieplacat bekjendtgjorde, at Hans Majestæt Kongen har fundet det nødvendigt, at saadanne Bestemmelser fastsættes, hvorved Misbrug af den dyriske Magnetisme kunde forebygges, og til den Ende, ved allerhøieste Resolution af 21 Decbr. f. A. allernaadigst befalet, at samtlige Læger, igjennem det Kongelige Sundheds-Kollegium skulle tilkjendegives, at enhver Læge, der anordner Anvendelsen af den dyriske Magnetisme, skal være pligtig til, strax at indberette Saadant til bemeldte Sundheds-Kollegium, og derhos forklare den foregaaende Behandling af den Sygdom, imod hvilken Magnetismen anvendes, samt om Lægen selv, eller en anden, som i saa Tilfælde maae nævnes, udfører Operationen; at Lægen, naar Operationen foretages af en anden end af ham selv, dog skal have Opsyn dermed og indestaae for, at ingen Uorden derved foregaaer, samt at Lægen, strax og med mueligste Udførlighed, skal indberette Udfaldet af Operationen til Sundheds=Kollegiet, hvilket Kollegium det skal paaligge, engang hvert Aar, at indberette til Kancelliet, saavel Antallet af de Magnetiserede som efter hvis Ordination Magnetismen er anvendt, og dens Udfald, m.v., som dermed maatte staae i Forbindelse. "Denne allerhøieste Bestemmelse i Overeenstemmelse med hvilken det Kongelige Sundheds Kollegium under bemeldte Datum herfra er tilskrevet det Fornødne til videre Bekjendtgjørelse for samtlige Læger, skulde Kancelliet herved tienstligst meddele Dem til behagelig Underretning, hvorhos man endvidere, ifølge Hs. Majestæts allerhøieste befaling, herved tjenligst skulde melde, at Enhver, der, uden at have Tilladelse til at practisere som Læge, anordner Brugen af den dyriske Magnetisme, vil blive at ansee som Qvaksalver, samt at det er Hans Majestæts allerhøieste Villie, at Øvrighederne enhver i sit Embedsdistrikt, skulle vaage over at der ikke gjøres nogen ulovlig Anvendelse af den dyriske Magnetisme.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-05-11
At i det Qvinqvennium siden denne Forordning emanerte, en ikke ringe Mængde Syge maa være blevne maanetisk behandlede, og derved bragte til Fjernsyn, til Anskuelser i Fortid og Fremtid, til at læse Breve med Maven o. s. v. (See Bardensleths Dagbog S. XII. i Fortalen, derom kan ingen Tvivl være. Man forvisses ogsaa derom, naar man af den 1821 i Odense udkomne bardenflethske Efterretning om En otte aarig Epilepsie helbredet alene vedanimalskmagnetisk Behandling, seer, at Hr. Oberstlieutenant C. Bardensleth selv, som han Pag. XV. i Fortalen fortæller, har maanetiseret Adskillige, samt at Hr. Lærer Bendsen (S. 4) er en meget øvet Magnetiseur. Naar der i den ene By Odense er to saa dristige og duelige Magnetiseurer – for ikke at tale om den berømte praktiserende Læge sammesteds, Hr. Regimentschirurg Jacobsen, under hvis Opsyn hine foretage deres Operationer – hvor mange maanetiske Curer maa da ikke i disse 5 Aar være blevne anvendte i hele Landet? Der maa da til Sundhedscollegiet være desangaaende indløbet en Mængde Rapporter, som da formodentlig ligge paa Hylden enten ved Sundhedscollegiet eller i Cancelliet. Dog, det være nu med denne Hypothese, som det vil, vi tage Tingen som den er, uden videre at spørge, hvorfor vi finde det i Morskabsbibliotheket, som vi ventede i Lægernes Bibliothek. J alt Fald er det et Actstykke, som, hvor det staaer, medrette kan siges at antyde Lægekonstens Triumph. Det kan man kalde Konstens Non plus ultra, at en Manipulateur kan sætte et sygt Qvindemenneske i den Tilstand, at hun i sit Kammer tydelig kan see, hvad der skeer i fremmede Lande og gjøre klar Rede for, hvad Personer, som hun ikke kjender det mindste til og aldrig har seet, foretage sig. Af de mangfoldige Prøver, som Hr. Valentin lod hende aflægge paa, at hun skuede grant ikke alene Tydskland rundt men ogsaa til Halifax i Nordamerica, anføres her blot denne ene Anecdote Pag. 49, Hr. Kammerassessor Riehl spurgte til Hr. Post-Secretair K. i Frankfurt am Main. Den Somnambulle beskrev nøie saavel hans Person, som Ansigtstræk, ogsaa Stedet, hvor han arbeidede, han sad og skrev med endnu to andre Herrer. Da det var Hr. Assessoren om Sandheden at gjøre, tilmeldte han Hr. Post-Secretair K. i Frk. den Somnambules hele Udsagn." - NB. Her er dennes Svar ordret: "Din Somnambulle er da en Satans Pige, den nøie Beskrivelse af min ringe, hende vistnok ganske ubekiendte Person, har, jeg maa tilstaae det, høiligen frappert mig; Huset og Localet, hvorjeg arbeider, kunde ikke være rigtigere beskrevet; ogsaa sidder jeg der i Selskab med to Colleger. Dette Udsagn, og hvad jeg ellers har hørt om hende, har gjort mig til Proselyt angaaende Somnambulismen, som jeg hidindtil kun holdt for et Sværmeri." - Ved at læse denne valentinske her i Bibliotheket indrykkede Beskrivelse, og tillige en hel Deel andre af troværdige tydske Læger publicerte Efterretninger om dette Slags Undercurer, kan man ikke vente andet end at den animalske Magnetisme vil have uberegnelige Følger. Forresten kan det vel hænde sig, at denne Opdagelse i sine Følger vil komme til at ligne Luftsegladsen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-05-11
Ligesom denne Opdagelse endnu ikke har havt stor Jndflydelse paa Verdensbegivenhederne, fordi Luft skipperne ikke med deres Fartøi kan segle mod Vinden, saaledes fornemmer man endnu ikke til, at Magnetiseurerne frembringe de enorme Forandringer i den politiske og moralske Verden, som vil blive følgen, naar de lære at drive Experimenterne med de Syges Alvidenhed i det Store. Naar Magnetiseringsopdagelsen stiger til den Høide, hvilke vidunderlige Phænomener vilman da ikke opleve! Læger og Apotheker blive overflødige; ingen authoriserte Spioner behøves til at komme efter hvad der foregaaer i Fyrsternes Cabinetter, Politiet kan spare en Hoben Betjente, da en syg Pige paa Hospitalet kan give al behøvende Oplysning om Tyves og Tyvshæleres lønligste Vraaer. Ligesaa i det private Liv. Da vil Manden være aldeles sikker paa, at Konen ikke, i hans Fraværelse, foretager sig Handlinger, hvorom hun ønsker, han ikke maa være vidende. Manden kan jo faae den første den bedste Magnetisk behandlede til at røbe Alt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-05-11
Deslige store Resultater har man endnu ikke sporet af Anvendelsen af den dyriske Magnetisme. Dens Virkning har, foruden nogle Helbredelser, hidtil været, at befordre Troen paa Syner og Aabenbarelser, paa Spøgelser og Gjengangere, paa Herer og Troldmænd, o. s. v. Da nu Noveller, hvori der handles om Nisser og Skovtrolde, om Ahnfruer og Donaupiger, om forherede Slotte og rædselfulde Gjæster, om Vampyrer og Underjordiske, og deslige, nuomstunder udgjøre den mest yndede Morskabslæsning, saa, naar Alt kommer til Alt, er det maaske endda ganske rigtigt, at Beskrivelsen af den casselske maanetiske Cur er bleven optaget i Morskabsbibliotheket. Gregorius. Esthetiske og dramaturgiske Bemærkninger. F. Kind og hans Freischtz (Jægerbruden).
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-05-11
Det vil neppe være Skilderiets Læsere ukiert at blive nøiere bekiendte med det saa yndede Syngestykke Jægerbrudens Forfatter, Friedrich Kind. Vi anføre derfor følgende Characteristik af ham som Digter, der læses i en Bedømmelse over den anden Udgave af hans Digte i Leipzig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-05-11
Literaturzeit. f. 22 Oct. 1821. "Det er glædeligt, siger Rec., "at, efterat store og udødelige Mestere, som Goethe, Schiller, Herder, Klopstock, Wieland, o. a. have hævet den nyere tydske Literatur til en saa udmærket Høide, endnu stedse, og, selv, efter de blodige Storme, Fædrenelandet har maattet friste, førend en lang Freds Velgierning kunde blive det til Deel, findes tydske Sangere, der ere værdige til at sættes, om ikke i een Classe med, saa dog ved Siden af hine Musepræster. Vel har siden nogle Decennier en fordærvet Smag, som endog ikke uberømte Digtere syntes at hylde, forsøgt at bemægtige sig en Plads i Poesiens Rige, og ligesom paa den ene Side den sande Digtekonst truedes med at gaae under i mystisk Dunst og Taage, saaledes havde maaskee paa den anden de politiske Jnteresser, der, ved deres Vigtighed og dybe Jndgriben i Nationens Liv, havde opslugt hver anden Jnteresse, gjort det tidligen langt almindeligere Velbehag i de skjønne Konsters Begivenheder noget Afbræk. Jmidlertid synes hiin Dunst og Svulst efterhaanden at forsvinde, efter at Overspændthedens Glød har afkjølet sig i Virkelighedens store Begivenheder, og efter Stormene og Drømmen en bedre Smag har indfundet sig igjen. Ogsaa fulgte adskillige Digtere troeligen den Bane, som store Mestere have foretegnet dem, og blandt dem, der ikke ere afvegne fra denne Bane, hører ogsaa vor Forfatter, hvis Naturlighed, og - uden Ordspil – Barnlighed (Kindlichket) i Poesten stedse mere og mere indtagende fremlyser af de Gaver, han fra Tid til anden tildeler Publicum. Af den Deel af Almeenheden, som ikke har hyldet en falsk Smag, og ikke overde nyeste Digtere har glemt de nyere, der forhen gieldte for classiske, er Hr. Kind længst erkjendt for en fortrinlig Digter. Dette beviser den Deeltagelse, hvormed de fleste af hans Producter ere blevne modtagne, og sammes Afsætning, der gjorde adskillige nye Oplag nødvendige. Om nu end vor Forfatter i Dybde og Jndbildningskraftens Styrke og Formens Fuldendthed just ikke ligefrem kappes med vor Literaturs Coryphæer, som ogsaa hans egen Beskedenhed vilde gjøre Jndsigelse imod, saa er dog det Geniale og sande Digteriske i hans Productioner ikke at miskjende, og Rec. glæder sig ved at kunne regne ham til den Classe af Digtere, der gjøre den tydske Literatur Ære."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-05-11
Jægerbruden eller der Freischtz er eet af Kinds nyeste Producter, og har saavel i Tydskland som i disse Dage paa det danske Theater gjort en sjelden Lykke; men om denne maa meest tilskrives Stykket eller den Weberske Musik, eller begge i Forening, vove vi ikke at bestemme.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-05-11
Saaledes som man paa Theateret i Berlin har feiret det Lessingske Mesterværk 50de Aarsdag, saaledes agter man ogsaa, og det med langt større Føie, i næste Saison at høitideligholde hos os, tilligemed Theatrets, de Holbergske Skuespils Jubilæum, ved hvilken Leilighed, som det hedder, adskillige af Holbergs enten hidtil uopførte eller i mange Aar ikke givne, Stykker ville blive opførte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-05-11
Det vil være en Fest for Nationen, der efter et heelt Aarhundredes Forløb endnu seer sin store Nationaldigter staae ikke allene i Danmark, men i hele Europa, som et af alle Nyere uopnaaet Mønster i sit Slags.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-05-11
Jndenlandske Efterretninger. Til den theologiske Embedsexamen i April Qvartal 1822 meldte sig 12 Candidater, hvoraf 9 tilkiendtes Characteren Laudabilis og 3 Handillandabilis. Til denne Examens skriftlige Deel fremsattes følgende Spørgsmaal: I. Quibus argumentis nititur autoritas divina quom sententiis a Paulo apostolo præpositis tribuimus, 2. Quibusnam defectibus laborqvit vulgaris inter hommes, nominotim Jndæds, notto justitiæ divinæ imprimis punitivæ3. Ostendatur, religionem christiansm optime contra suicidium præsidia continere? 4. Describantor origines usus atue fata excommunicationis in ecclesia christiana? S. Joh. I, 614. 6. Prov. III. 1326 vel Pl. XVI vel Pl. LXXVIII, Til den fuldstændige juridiske Examen havde i Marts Maaned anmeldt sig 24 Studerende, af hvilke 1 forlod den skrivtlige Prøve og 4 udebleve fra den mundtlige. Af de 19, der underkastede sig begge, erholdt 7 Karakteren Laudabilem, 9 Haud illandabilem og 3 Non contemnendum. Til den juridiske Examen for Ustuderede havde 50 anmeldt sig, af hvilke 1 forlod den skrivtlige og 1 udeblev fra den mundtlige Prøve. Af de øvrige 48 erholdt 32 Karakteren Beqvem, 14 Ei ubeqvem, og 2 afvistes.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-05-11
De til de studerede Jurister givne Qvæstioner vare følgende: I. An hominibus internæ libertatis usa carentibus nihilominus jura competunt, et quomodo, si hos affirmatur, comparata est relatiojuridica inter os, aliosqve homines, qui pleno libertatis usu gaudent? 2. Quomodo tum jurium tum obligationum respectu differuunt subditi temporarii a civibus adscititiis. 3. Hvilke Deelagtige i Tyvsforbrydelsen betegnes ved Ordet: "Medvidere, i Forordningen af 20 Februarii 1789 §. 7: 4. Quousque tom jure Romano quam jure patrio, in culpæ præstatione attenditur distinctio inter culpam in abstracto et culpam in concreto, 5. Om og hvorvidt kan en Jordegodseier ansees som Øvrighed paa Godset? 6. Af hvilke Grunde skjelner Loven paa flere Steder mellem Ægtefællers særskilte Eiendom med 7. Kan 6622 anvendes paa den, som overtaler en anden til at myrde nogen ved Gift? 8. Hvor, bestaaer Forskjellen imellem Rettens Fornægtelse og Rettens voldsomme Tvang, De ustuderede Juristers Antal foraarsagede, at de bleve afdeelte i tre Afdelinger, hvilke følgende Spørgsmaal forelagdes til Besvarelse: I Afdeling. I. Er Ægteskabsløvtet efter sin Natur retlig forbindende? 2. Kan en Kjøbstædborger stiltiende opsige sit Borgerskab, 3. Arver et Barn sin afdøde Broder eller Søster tilligemed Faderen i det i 6252 ommeldte Tilfælde, 4. Har Aagerexceptionen nogen Virkning imod et transporteret Gieldsbrev, 5. Kan Forordningen af 12 Junii 1816 anvendes paa den, som tillige for en anden Misgierning skal dømmes til offentligt Arbeide i længere Tid end 6 Maaneder, 6. Hvori bestaaer Forskjellen imellem 14-10. og 14-12: 2 Afdeling. I. Er man efter almindelige Retsgrundsætninger beføiet til at udøve Forsvar for andre, 2. Kommer Enkers Alder i Betragtning i Henseende til deres Myndighed? 3. Kan Adelskab hævdes: 4. Kan Fledføringscontracten indgaaes af dem, der have Livsarvinger 5. Hvilke ere de Beskyldninger, som i 6212 siges egentlig at angaae Ære og Lempe, 6. Kan 1151 anvendes i criminelle Sager, naar den Tiltalte for Retten tilbagekalder sin under Forhøret afgivne Tilstaaelse og Omstændighederne under Sagen bestyrke den sidste Forklaring? 3 Afdeling. I. Hvorvidt kan et Selskab Medlem antages berettiget til at forlade det Selskab, hvis Medlem han er, 2. Hvorledes skal Ordene i 364: "Taxere borgerne skulle blive ved forrige Aars Taxter, forklares: 3. Bør 6-79 anvendes paa alt Pant til Brugelighed? 4. Give Leiecontracter Ret i Tingen for Overleverelse finder Sted, 5. Hvilken er Forskjellen paa de sidste Bestem ser i 643 og 646, 6. Er corpus delicti nødvendig i Livssager, Den 20 April d. A. holdtes Censur over anden Examens anden Deel, hvortil 10 havde indstillet sig, af hvilke 7 erholdt Characteren Laudabilem, og blandt dem fandtes 3 værdige til Udmærkelse, nemlig: Carl Emil Scharling, Frederik Ludvig Carl Rasmussen og Alexander Frederik Dahl, som bleve indkaldte for Censorerne og offentligen berømte; 3 erholdt Characteren Haud illaudabilem.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-05-11
Til anden Examens første Deel indstillede sig 126, af hvilke 6 ikke udholdt Examen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-05-11
Mariboe, den 2 Mai. Det begynder at fryse af og til om Natten. Om Dagen have vi et saare skjønt og behageligt Veir. - Gaarden Karenslyst ved Nakskov, tilhørende Proprietair Soels Opbudsboe, blev prøvet ved Auction den 1ste denne Maaned at bortsælges; men da der kun blev gjort Bud af 1200 Rbdlr. Sedler for den med alt Tilliggende, forlangte Kammerherre Oppen, som 2den Prioritetshaver, sig den udlagt for sin Capital, stor 25,000 Rbdlr. Der indestod i denne Eiendom omtrent en 60,000 Rbdlr., hvoraf de fleste saaledes er fløiten! (Mariboe Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-05-11
Viborg. Torsdagen den 2den Mai var Konstdreier Jacob Schuster af Viborg, tilligemed sin yngste Broder og 2 andre unge Mennesker, paa Andelagt i Vindtmølle Søe. Da de droge i Land, ville J. Schuster, foruden det Gevær, han holdt i den venstre Haand, i en Hast gribe de 2 andre i Baaden værende Flinte; i det han med høire Haand fattede dem om Piberne, for at trække dem til sig, gik den ene af han fik hele Skuddet under høire Arm og i Underlivet og Brystet. Han levede dog nogle Timer og blev kjørt her til Byen; men døde samme Dags Eftermiddag Kl. 4 1/2. Dødsfaldet var saa meget mere beklageligt, som denne unge og stræbsomme 25aarige Mand var sin trængende Moders og Søskendes tro Forsørger – der nu høilig ville savne ham. Gid det forresten være en Advarsel for de mange unge Mennesker, der omgaaes med Geværer, hvis Laase ofte ere i høist, maadelig Forfatning!