Jyske Efterretninger, 1819-06-28
Fædrelandet. Ved Placat af 9 Juni d. A. har det behaget: Hs. Majest. Kongen, for at opmuntre til Opføselsen af Bygninger paa de, i Kjøbenhavn nu for Tiden værende afbrændte eller øde Tomter, og derved at skaffe Huusrum for Familier af : Middelstanden og de ringere Classer af Jndvaamere til en billig Leie, allernaadigst at fastsætte følgende Begunstigelser for dem, som i Aarene i 1819 og 1820 opføre saadanne Bygninger: "1) Bygningerne skulle i 4 Aar fra deres Opførelse af, være aldeles fritagne for alle paade faste Eiendomme hvilende Skatter og Afgivter være sig til Vor eller til Byens Casse, de undtagne, som svares af Tomterne. - 2) Efter Udløbet af fornævnte 4 Aar, skulle de endnu i andre 4 Aar bære fri for de Kongelige Skatter, som hæfte: paa Bygningerne. Det følger iøvrigt af sig selv, at de, der tilstaaes den forommeldte Frihed, ligefuldt skulle svare til Banken, hvad de 4 ere pligtede at erlægge til samme. - 3) Til de Obligationer, der i Løbet af Aarene 1819 og 1820 udstædes med Pant i de Bygninger, som findes qvalifiserede til de ovenanførte Begunstigelser, skal stemplet Papiir fra Vort Rentekammer uden Betaling udleveres, dog kun, forsaa i vidt slige Pantebreve ei lyde paa en større Sum i end 3/4 Dele af Eiendommens Assurance. Paa i lige Maade vil stemplet Papiir blive udleveres uden Betaling til de Kjøbecontracter og Skjøi der, som i forommeldte Tid udstædes angaaende 3. slige Bygninger og de Grunde, hvorpaa samme e ere opførste, eller ere bestemte til at opføres, e samt til de Contracter angaaende Bygningsmaterialier og Bygningers Opførelse, der i saa Henseende oprettes. Saa skulle ogsaa alle ee fornævnte Documenter, hvortil stemplet Papiir. e saaledes udleveres uden Betaling, kunne ting. læses, uden derfor erlægges noget Gebyhr."f. Under samme Dato er udfærdiget en Forordning, betræffende Straf for Hverving til frem e med Krigstjeneste i Kongeriget Danmark. g Kjøbenhavn, den 22de Junii. Dyrehaugen, som første Gang begyndte i sin rette Glands e i Søndags, er langtfra ikke meere hvad den har e været i Fjor. Jngen hollandsk Vaffelbager - 3 ingen Prisiske Ridekonster. Derimod har i Aar a det stærkeste Fruentimmer i hele Verden, Minerva kaldet, begivet sig did, for at vise sine herkuliske Konster og Kræfter. Skjøndt hun er liden af Væxt, saa løfter hun dog et SlagsLillepunaner af en Hest ved Haaret, noget fra Jorden, bærer et stort Oxehoved paa Maven, og synger en Vise under Operationen, lader fire Mand staae paa sig, og et Stykke givende Jern smedde paa en Ambolt, der sættes hende paa Brystet, ballancerer med et temmelig stort Bord, ovenpaa hvilket det staaer en Stok, hvorpaa der sidder et Barn, paa Tænderne. Endeligen viser hun ogsaa, at hun er uforbrændelig, ved at sætte de bare Fødder paa eenildrød, Plade a. Hvad de eqpuilibriske Konster angaaer, da har man tilforn feet Adskillige gjøre. dem hos Casorti, men det var altid Cavalierer; af Damer er dette den første, vil have feet. - Ogsaa en Kongegrift er lyslevende kommen til Dyrehaugen, men paa Reifen, herhid har den arme Diævel tilsat, hvad der er den vigtigst, den ene Klo, som er frossen af. Ogsaa forevifes her Prospecter i de bekjendte Pierriskes Smag, en Dromedarius o. m. - - Med Dampbaaden skal der ialt være befordret: 6701. Personer til Dyrehaugen, Ved dens første Landing om Morgenen hilsedes den med Kanonerne i Bellevne. - Charlottenlundter et kommen Mode, og mange Tusinde Kildereisende tage. derhen, for i Lunden, hvor der ogsaa Aar er opslaaet adskillige Telte, andrikke Caffe og Thee, og spise til Aften. De Fleste have deres Mund. provision med sig. Strandveien er nu den almindelige Vei til Dyrehaugen, og den fordum næsten ene søgte Gjentoftevet vælges kun af Faa baade paa Ud og Jndreisen. Odense. Om Deres Halheders vor elskede.