JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1798-11-12
Tor 4 borgerlig honette Personer kan faaes god Middagspise e) for 1 Rdlr. ugentlig pro Person, naar de derom melder dem inden denne Uges Udgang i St. Pederstræde No. 124 første Sal paa venstre Haand. For dem, som ikke have Evne til at betale de høie Priser, som og den beste Klipsisk paa nærværende Tid er opgaaet til, og altsaa deres Huusholdning maa savne samme, averteres herved at et Partie af 30 Skp. af en ringere Bonitet Klipsisk bliver ved der islandske Pakhuus paa Christianshavn daglig udsolgt Lispundet for 5 Mk. og Skippundet for 15 Rdlr., bedre Klipsisk bekommes paa samme Sted Lispundet for 6 a 3 Mk., og den allerbeste 9 Mk. Lispundet, i Skippundeviis 20 a 26 Rdlr. Endvidere udsælges samme Steds Bedekiød Halvtønden 4 Rdlr., saltet Cablian eller Torsk Tønden 10 Rdlr., Halvtøn, den 5 Rdlr. 24 s. og Fierdingen 16 Mk. 8 s., samt Stumptalg: reen Edderduun og Totommevanter. Trungt Menneske, helst fra Provindserne, der har Lyst at lære I Apothekerkunsten og besidder de dertil fornødne Skoleviden. skaber, kan blive antaget i Lære paa et Apothek i Kiøbenhavn naar Vedkommende skritelig melder sig saa snart muelig paa Adresse-Contoiret sammesteds, for at underrettes om Vilkaarene. Tøjes er findet at bortsælge mit nye iboende Huus i Rest ved, som er 6 Fag bredt og 2de Etager høit, saa ville de Lysthavende melde sig i store Grønnegade No. 255 og 256 i Kiøbenhavn 3die Sal, eller hos mig undertegnede, hvor Conditionerne nærmere kan erfares. Carlenius. Bogbinder i Nestved. Veste Sort Kartofler er nyelig ankommen hertil, anvises Pilestræde No. 72. Samme Steds er til Kiøbs fineste Soulongthee, fineste havsan Godvethee, beste Sort Formelys chinesiske broderede og malede Vindues Chalousier, Jasters Nilliker, Jndigo og Atlasser til billig Priis til Meubel og Pelser. sin Arvefæstegaard af 8 1 Td. Hartkorn, i Nærheden af Ringsted, er underhaanden til Kiøbs, og kan strax tiltrædet med eller uden Besætning. Gaardens Areal er over 100 Tdr. Land af god Bonitet, saavel Ager som Engbund, der kan bøstes omtrent 100 Læs Høe, og haves overflødig Tørveskiær. Bogningerne ere assurerede for 1600 Rdlr., de øvrige Conditioner saavelsom fortet over Jorderne ere at see hos Birkedomme, Høber i Ringsted og Copiist Redlessen i Pilestrædet Nr. 30 Kiøbenhavn.¬
Berlingske Tidende, 1798-11-12
Paa det Kongelige privilegerede Rasphuus her i Staden, udsælges fra 20de October d. A. indtil videre følgende Sorter, raspet Farvetræe til vedtegnede Priser, nemlig : Fernambuch Træe beste Sort 100 Pd. 30 Rdlr. Dito ringere 10 Rdlr. Sapan Træe 14 Rdlr. Calliatur=Træe eller Sandel. 11 Rdlr. Campeche eller blaat Træe . 12 Rdlr. Visset Træe Rdlr.
Berlingske Tidende, 1798-11-12
Guult Træe 17 Rdlr. som herved bekiendtgiøres. mod 1ste Prioritets Panteret i complet Jordegods i Sielland forlanges 30000 Rdlr. til førstkommende 11te Decbr. Termin; nærmere Anviisning giver Procurator VeidemanGothersgaden Nr. 2.
Berlingske Tidende, 1798-11-16
Constantinopel, den 18de October. Allerede den 27de i forrige Maaned sit Porten en directe Efterretning om, at de franske Transportskibe vare opbrændte Havnen af Alerandrien, hvilken den ogsaa foreløbende med deelte de venskabelige Magters Ministre. Siden har det faaet samme Beretninger, som ligeledes ere blevne meddeelt bemeldte Ministre; men da alle disse Efterretninger endnu ikke ere indløbne umiddelbar fra den Commanderende over den engelske Eskadre for Altrandrien til den herværende engelske Gesandt, saa maae man endnu først oppebte Betræftelse paa denne Efterretning, førend man kan fæste fuld Tro til den. Jmidlertid have ommeldte Beretninger meldt følgende særdeles Omstændigheder ved denne foregivne Opbrændelse: "De Franske kunne hverken paa den høire eller venstre Side oprette Batterier ved Indgangen til Havnen ved Aler andrien, saasom Grunden sammesteds var meget lav. De havde af den Aarsag laat 15 store Kanonskalupper, som forsvarede Indgangen til Havnen meget godt. Engelænderne forskaffede sig ligeledes 10 saadanne Kanoneerskalupper, tilligemed de fornødne Drandere, og rykte den 2den September frem med disse Fartøier. J Begyndelsen var den Modstand, som de fandt, overordentlig, men Branderne, som fulgte Skalupperne, bevægede Forsvarerne til at flygte til Staden, derpaa antændtes 4 Skibe, som siden stak de øvrige i Brand saa at 152 af samme Cikke 36) tilligemed 2 Linieskibe og 2 til 4 Fregatter blevet Rov for Luerne. Efter denne Expedition forlode de engelske Skibe Nil Mundingen, et lidet Antal af samme undtagen, hvilke skulde forene sig med den tyr, tiske Flaade; de øvrige begave sig til Vandene ved Malta hvorhen Admiral Nelson havde bestemt dem. (Da AdmiraNelson endnu ikke midt i October har havt nogen Efterretning i Neapel om denne Transportskibenes Opbrændelse, som alle rede den 2den September skal være forefaldet, saa er og dette en vigtig Grund til at oppedie en nærmere Bekræftelse paa den hele Sag. Om General Buonapartes Foretagender Berling. ere have vi endnu ingen tilforladelige Efterretninger. Kun saameget veed man, at Alerandrien, Rosette og Damlette ere besatte med stærke Garnisoner. Man beretter videre, at 10 til 12000 Mand turtiske Tropper, som vare blevne indskibede paa adskillige Slags Fartøier, vare ankomne ved Mundingen af Nilen og landede under de engelske Skibes Skyds. Disse Tropper ere bestemte til at operere med de øvrige Landets Tropper, hvorom nu videre Efterretninger ere at vente. - Allerede den 6te skulde nok en Søe=Expedition afseile herfra; men Modvinde have foraarsaget, at de endnu ikke have kunnet løbe ud. Expeditionen bestaar af 20 store Koffardieskibe, der ere udrustede som Krigskibe, og om Bord paa hvilke befinde sig Landingstropper, hvis Bestemmelse skal være til det adriatiske Hav. De vare tillige ladte med en stor Mængde Krigs=Amunition.
Berlingske Tidende, 1798-11-16
Venedig, den 26de October. Engelænderne have sendt 4 Fregatter til det adriatiske Hav som holde Ancona blokkeret, for at afskiære Communicationen med Corfu. Den franske Commissair, Duport, kom den 8de fra Rom til Ancona, afsatte Departements=Administrationen sammesteds, og indsatte en anden i dens Sted, Efter Dreve fra Syracus har den den derværende engelske Consul faaet Efterretning om, at de Franske paa Øen Malta som havde trukket sig tilbage i Fæstningsværkerne, ville med det første blive nødte til at overgive sig af Mangel paa Proviant. Jndbyggerne paa Malta blive overflødig forsyne de med Levnetsmidler af Engelænderne og Portugiserne. De sidste have anholdt en fransk Fregat med spansk Flag, som forsøgte at løbe ud af Havnen ved Malta. Om Bord paa samme befandt sig mange Familier fra Øen, og en betydelig Mængde kostbare Sager.
Berlingske Tidende, 1798-11-16
Paris, den 30te October. Man udspreder her endnu bestandig gunstige Rygter om Buonaparte. Det heder, at han befinder sig endnu i Cairo, at han der, som i andre Stæder i Egypten har oprettet Municipaliteter, og at hans Armee er bleven forstærket ved de til ham stødte forskjellige Indbyggere i Egypten til 40000 Mand. Garnisonen i Cairo skal bestaae af 20,000 Mand, General Berthier skal befinde sig i Rosette med 10,000 Mand, og i Alexandrien skal være en tilstrækkelig Desætning. Egypten bliver allerede indrettet til en fransk Colonie. Man venter med Længsel Bekræftelse paa denne Efterretning.
Berlingske Tidende, 1798-11-16
Rastadt, den 30te October. Den nye franske Note, som de franske Gesandtere over leverede Grev Metternich den 28de, efterat de havde faaes en Coureer fra Pari er blot forfattet i almindelige Udtryk og indlader sig ikke i den ringeste Erklæring over nogen af de stridige Punkter; men vitter en stærk Misfornøielse over Rigsdeputationens sidste Note af 13de October: "Det er vanskeligt, hedder det i samme, at moderere Udtrykket af de den franske Note af 3de October ved Giennemlæsningen opsøelsomme Tanker, som dette forunderlige endske Svar paa komme. Ved de ganske ugrundede Vanskeligheder af alle Slags, hvormed det er opfyldt, ved den Affectation, som man merker deri, at stille uophørlig endnu under Spørgsmaal det, som allerede aabenbart er bleven besluttet, ved Tvetydigheder over de Artikler, som den selv har tilstaaer, ved en Række af lidet grundede eller ganske utilladelige det end mærke forhalende Hensigter, og endelig drage i alvor Forestillinger, som indtage hele Sider - kan man ikke an lig Tvivl Rigsdeputationens sande Tanker. Den franske Republik vil ikke have Krig; men den frygter ikke heller for den Den vil slutte Fred Vil Deputationen bestandigkun tale derom Den franske Regieringsdelmodighed har oversteget alle Forhaabninger. Man maae ikke vente videre Bevilliger af den Undertegnede vedblive i Alt Jndholden afderes Nete den 3die October a. J en anden Note have de franske Ministre udsaRigsdeputationens igientagne Ansøgning om Blokkaden Ophævelse for Chrendreitstein indtil efter Freden, og erklæret, at denne Gienstand laae uden for deres Compeience.
Berlingske Tidende, 1798-11-16
Lindau, den 31te October. De Keiserlige Tropper ere endnu i en rolig Besiddelse af Graublindten. Troppemarchen igjennem Jmmenstadt til Bregenz er overordentlig stæret. Kanoner og Krudtvogne, gaae i Mængde igiennem denne Stad derhen. I Gaar Aftes ankom her i Stafetter fra Tyrol, og maatte strax erpederes til Constanz, Freyburg og Bregenz.
Berlingske Tidende, 1798-11-16
Fra de schweizerske Grændser, den 31te October.
Berlingske Tidende, 1798-11-16
General Schauenburg Eir udstædt til sin Armee følgende Entlæring i Henseende til de østerrigske Troppers Jndmarch i Granbundten: "Over General Schauenburg giver den franske Armee tilkiende, at et Corps østerrigske Tropper ere marcherte ind i Republiken Grandfinden; men at denne Jnvasion ikke skulde forstyrre den igien oprettede Harmonie imelsom Frankrige og Østerrige. Om denne Bekiendtgiørelses Anthentisitet kan ikke tvivles. Den var imidlertid her i Egnen saa uventet, at mange troede, atitte kunne opløse denne mørke Tale, uden ved at paastaae, at denne Bekiendtgjørelse kun var skret i den Hensigt, at begge Parter tage i Betæn ning at giøre Angreb og sov. Durcher=Tidenden indeholde, blot følgende derom : "Sagen angaaende de t. L. Troppers Jndrykning i Granbundten er nu bleven oplyst. Rugterne Henseende til et fransk Jndfald, og en Fegtning ved Fele tirch, ere alle faske. Det franske Directorium skal tvertimod nyelig have forsikret Granbunsterne, at intet Ondt skulde til føies dem. De Keiserliges Jndmarch blev forlangt af Bundt nernes Øvrighed selv, hvilket sees af den Proclamation, som den commanderende Keiserlige General udstædte til Granbundterne.
Berlingske Tidende, 1798-11-16
Paris, den 1ste November. Privatbreve fra Marseille af 19de October berette, at engelske Krigskibe vare nogle Dage tilforn blevne signalerte Toulon. Den 13de brækkede Garnisonen i Marseille op med deres General i Spidsen, for at begive sig til Toulon. Fra Air indløb den Efterretning, at Engelænderne vare landede paa de Hieriske Øer; men sildigere Breve af 22de have ind videre meldt derom. J et privat Brev fra Egypten af 18de September siges, at Buonaparte har forstærket sin Arme med 10000 Arabere, og at den høie Ports Krigerklæringer, har forskrærket ham. Da man er kommen efter, at de fiende lige Eskader, Kapere og andre Skibe tildeels ere besatte med Fremmede, saa har Directoriet taget den Beslutning, at enhver Person, som er født i et med Republiken allier eller neutralt Land, og træffes paa de fiendtlige Krigs og andre Skibe, skulle blive anseete og behandlede, som Søerøver Den barqviske, cisalpinske, liguriske og romerske RepubliDirectorier, saavelsom neutrale eller med den franske Republit forenede Maater, skulle underrettes derom.
Berlingske Tidende, 1798-11-16
Paa et stort tydsk Hoffes Forespørgsel angaaende Damer, cationslinien og Troppeformerelsen paa den høire Rhindredshar man fra Directoriets Side svaret : at man saa meget med kunde forlade sig paa det franske Gouvernements Redelighed da dette Gouvernement fæstede saa ganske Troe til hiint Hoff Redelighed, og desuden var Antallet af de franske Troppe langs Demarcationslingen itte saa størt, at det kunde an ve nogen grundet Anledning til Mistroe, thi det bestod ta af 28000 Mand. Directoriet synes ikke at være tilfreds med den nye Revolution i Cisalpinien General Brune er talte. tilbage. Moniteuren for i Dag siger: Vort Directorium har kasseret alle nye Revolutionsforandringer i Cisalpinien 22 af de i Mayland afsatte Repræsentantere, tilligemed 2 a skedigede Directorer, havde protesteret mod Revolutionen.
Berlingske Tidende, 1798-11-16
Wien, den 3die November. Ertedertug Cari er i Gaar afreist til den i Riget staaen keiserlige Armee. Hans Reise gaaer først til Friedberg an Augsburg, og forde vel gaae videre derfra til Chur, bre General Bellegarde venter paa ham. Der lader sig desvar ikke mere tvivle om et nyt Fredsbrud, og der synes at være kun sidet Haab til, at de stridige Punkter skulle blive afgjort, i Mindelighed. - Fra Kracau meldes nu, som sikkert, . en Colonne russiske Tropper er den 24de October rykket ind i Therestopel i Vest=Gallieien, og skulle den 10de indtræffe Cracau. Deres Feldt Artillerie faae de fra de her værende Tøihuse. - Hertugen og Hertuginden af Sudermannland, er under Navn af en Greve og Grevinde af Wasaa ankomne dertil den 31te October. - Den fra ContreadmiraNelson efter Slaget ved Abutir med Depecher til Admiral Lord St. Vindent afsendte Flag Capitain Berrn og Capitain Thompson fra Skibet Leander, som geraadede i siendtligt Fangenskab; men herpaa vare blevne bragte fra Corfu til Triest, ere ankomne hertil den 30te October, og afreiste den 31te om Natten til Engeland. Ved denne Leilighed har man faaes at vide blandt andre følgende Omstændigheder ved Regtninger. imellem det engelske Stid Lander og det franskelle Genereur Ved den store Forskiel imellem disse Skibes Styrke, de Lander havde kun 300, men Genereur og Kanoner, og uagtet Genereur havde Fordelen af Vinden, holdte det engelske Stid, dog paa et Pistolskuds Frastand, og ofte endnu nærmere, en fortvivlet Fegtning ud i 6 1/2 Time. Det franske Stid, uagtet alle sine Fordele, betiente sig desuden af Bom der og brændbare Sager, hvorved Landet 3 Gange geraadede i Brand; men som de engelske Søefolks Duelighed dog hver Gang vidste at slutte. Leander strog ikke førend alle dets Master vare bortskudte, havde mistet ; af sine fornemst Officerer, næsten Halvdelen af sine Søefolk vare bræbte eller saarede, næsten al Munition opskudt, og dets Kanoner saaledes bedækkede med Blod, Liig og Skibsruineer, at de ikke længere kunde bruges. Capitain Thompson selv var 2 Gange bleven saaret. Genereur tæller blandt Døde og Saarede 280 til 290 Mand. Dets Master vare betydelig beskadigede, men Leanders Kanontugler vare ikke svære nok til at skyde dem ganske bort. - De Franskes Opførsel, da de toge Leander i Besiddelse, afskildres som meget afskyelig. De skal ogsaa have opført sig meget slet imod Officererne.
Berlingske Tidende, 1798-11-16
London, den 6te November. Hoftidenden for i Aften bekræfter den Efterretning, at vor Fregatte Strius har borttaget de 2de Hollandske Fregatten Vaarzaambeid og Furie. Den første fører 26 Kanoner, har 100 hollandske Matroser og 122 Mand franske Tropper ind tilligemed 20000 Vaabenrustninger og andre Krigsredskaber, Den sidste fører 36 Kanoner, har 153 hollandske Matroser, og 165 Mand franske Tropper ombord, foruden 4000 Vaabenrustninger, samt andre Krigsredskaber. Det første en ankommen Varmauth, og det sidste i Hull, og vare begge bestemte til Jrland. Man siger, at Sir Sidney Smidt skal reile til Constantinopel for at paatage sig en Commando i den fortiske Flaade, efterat han har overbragt de ham betroede Foræringer til Keiseren af Marokke. Det Rygte, at Gene til Pichegru var reist med ham, er urigtigt, thi han opholder sig 20 Mile herfra, for at komme til sin Helbred igien. Beretningerne fra Jrland ere meget beroligende. J Dublinbersker den største Rolighed. Rebeller Anføreren Holt skal have tilbudet en Capitulation, da hans Tilhæng paa 20 Mand nær har forladt ham.
Berlingske Tidende, 1798-11-16
Helsingøer, den 16de November. Fra den 12te hujus til i Dag ere 105 Skibe passerede Sundet. Den 12te ankom en svensk Kutter fra Nordsøen, som strax fortsatte sin Reise til Østersøen. I Gaar ankom 4 en gelske armeerte Skibe med en Convoy fra Leien, Neucastle- og Hull. engelske og i russiske Krigskib ere altsaa paa nærværende Tid her paa Reden. J Dag ankom det danske Orlogsskib Oldenborg fra Nordsøen.
Berlingske Tidende, 1798-11-16
Kiøbenhavn, den 16de November. Førstkommende Mandag den 19de November bliver Apartement ved Hoffet, som begynder Kl. 6 1/4 Slet, og herefter hver 14de Dag.
Berlingske Tidende, 1798-11-16
Den 11te October dette Aar er Hr. Johan Gercke, første General=Stads=Chirurg ved den Kongelige preussiske Armee, optagen til Medlem af det Kongelige chirurgiske Academie i Kiøbenhavn
Berlingske Tidende, 1798-11-16
Bekiendtgiørelse. Til end mere Betryggelse for de Søefarende, som selle ind- og ud, til og fra Bergens Lehd ved Skuddesnæs, er bleven foranstaltet paa Panten af bemeldte Næs opsat et nyt Lygte for, som begynder at brænde den 1ste Januarii 1799, og skal for Eftertiden brænde efter de samme Regler, som de øvrige Fyrer, nemlig: om Sommeren fra Paaske til Mikkelsdag antændes det i Time efter Solens Nedgang og brænder til Dagens Begyndelse, og om Vinteren fra Mikkelsdag til Paaske 12 Time efter Solens Nedgang, og brænder til 12 Time for dens Opgang.
Berlingske Tidende, 1798-11-16
Efter indhentet Underretning tiener til videre Efterretning for de Søefarende, at dette Lygte Fyr hidses paa en opstaaende Mast eller Stang, ved hvilken der er bygget en Skuur, som alt er hvidt malet, hvorfor dette Punkt vil uden Tvivl tillige blive meget kiendeligt om Dagen i de Directioner, fra hvilke det kan sees Lygten er omtrent 300 Fod over Vandets Overflade. Det er bekiendt, at der allerede længe har været et Blus eller Steenkuls=Fyr paa Hviddingsverne og et Lygtefyr inde ved Høyevarden, dette sidste tienende til at kunne, naar man om Aftenen eller Natten er seilet Carmsundet ind, søge Ankerpladsen ved Høievarden. Naar man kommer fra Søen og enten vil eller seer sig nødt til at holde ind i Bugten og seile Carmsundet ind, da bør man med tilbørlig Opmærksomhed ikke kunne seiltage imellem Skuddesnæs og Hviddingsøernes Fyrer, dette, som hidses paa en saa kaldet Vippe, er et Kul eller Blussyr men det paa Skuddesnæs, er, som meldt, et Lygtefyr, hvilket derfor brænder med et stadigt og enkelt Skin, og dette Fyr kan desuden, naar man kommer Vesten fra, ikke sees, med mindre man tillige er saa sydlig, at det er frit Synden for Skiæret Giætongen, eller, hvilket er det samme, at man haver det i N. Ot. O. retvisende, og denne Compas Streg er Farvandet reent ud fra Hviddingsverne. Man kan altsaa, om man først fik kun et Fyr at see, og for en kort Tid var i Tvivl om, hvilket af dem det kunde være, styre noget østlig, thi i Fald det da var Skuddesnæs Fyr, man havde i Sigte, maatte man saaledes upaatvivlelig saae hviddingevernes Blussyr strax derefter at see, det maatte da ellers være besynderlig tykt, taaget Veir eller Snefog; faaer man derimod ikke, ved at have styret noget ostligere, snart et Fyr endnu at see, maa det følgelig være Hviddingsens man haver i Sigte, og da kan man, ved Peiling fra det, sætte Cours efter til at tage Syn af det andet; ligesom man efter Maaden, som Skuddesnæs Fyr staaer, og er skiult af det høie Land, kan, ifald man seer et Fyrøstligere fra sig end N. Ott. Oretvisende, være vi paa, at det maae være Hviddingssens. Naar man har Kiending af dette, kan man derfra sikkert holde op under Skuddesnæs, da man ved det ny Fyr nu med Vished kan vide, hvor Hukken er, og saaledes holde nar ind under Landet ved Studdesnæs og ind efter i Carmsundet. Naar man kommer henimod Smørstakken, kan man vente at se alle 3 Fyrer tillige, og naar Skuddesnæs For da igien bliver skiult af Landet, kan man efter de tvende Andre, især det ved Høyevarden, rette sin Seilads videre til at søgAnkerpladsen i denne Havn. Men er man ubekiendt og ikke vil vove at styre Carmsundet ind uden Lots, eller andre Omstændigheder forhindrede Jndseilingen, saa ta Fyrene paa Hviddingssen og Skuddenes blive en fortrækselig Underretning for dem, som saae sig nødt til, at hold krydsende her i Bugten Natten over; men i saa Tilfælde maae man være meget agt paagivende, om ikke Strømmen, hvilken som oftest her er meget stærk, forsætter Skibet til nogen af Siderne.
Berlingske Tidende, 1798-11-16
Dette bekiendtgjøres herved til Efterretning for de Søfarende, og andre Vedkommende, baade inden og udenlands. Kiøbenhavn, udi det vestindisk quineiske Renter og General Toldkammer, den 30te October 179. Moltke. Hansteen. Malling. Frelsen. Tønder Lund. Rosenstand Goiske Oldenburg.
Berlingske Tidende, 1798-11-16
I Dag kom Orlogsskibet Oldenborg under Commandeur, Capitain Lytzovs Commando her paa Reden fra St. Helene, og Fregatten Tetis under Capit. Riegels Commando fra Middelhavet.
Berlingske Tidende, 1798-11-16
Fra den 13de hujus til i Dag ere indkomne og udgaaede Capit. J. Cordsen fra St. Croix med Sukker og Kaffe Capit. B. Henderson fra Salem i Nordamerica med Sukker Kaffe og Jngefær; Capit. J. Nissen fra Mallaga med Frug- og Stykgods; Capit. H. N. Haderup til Ostindien med en Ladning Cargaison for particulair Regning; Capit. H. Kofoed og C. Lind til St. Croix med Cargaison og Provisioner.
Berlingske Tidende, 1798-11-16
Ved Tallotteriets 781 Trækning i Kiøbenhavn udkom: No. 80. 83. 59. 66. 34.
Berlingske Tidende, 1798-11-16
Avnerissair. da en Portion af afgangne Geheimeraadinde v. StockenLegato, og ligeledes en af Obrist Hirschnachs paa nærvarende Tid er ledig, saa vilde de af disse Afdødes Paarørende: som dertil maatte findes trængende, melde sig hos os, og beviisliggjøre deres Trang og Slægtskab inden 6 Uger fra Dato, Kiøbenhavns Raadstue den 16de November 1798. Ober=Præsident, Borgemester og Raad. Alt S. T. Generalmajor Theodor Christian von Krøyb efter 3 Dages Sygdom, i Nat Kl. 1, ved Døden er afgaaet, bekiendtgiøres herved fra tilstædeværende Beslægtede. Hogstad Gaard i Sprum Sogn ved Christiania, den 29de October 1793.
Berlingske Tidende, 1798-11-16
At Enkefrue Ane Marie født Hvalsøe, afgangne Capitain Svendsens Efterleverske, døde i Corsøer den 11te No. vember 1798, bekiendtgjøres herved hendes fraværende Slagt og Venner. Braadt. Endskiønt jeg selv i denne Tid har været paa Brædden af Graven, formedelst en overmaade haard og nu i 6 Ugen vedvaret Brystsvaghed; saa har Forsynet dog bestemt mig til at opleve denne for mig og min elskede Kone saa sørgelige Daget min haabefulde og uforglemmelige eneste Datter Ollegaard Johanne Ferslew er os fradød i hendes 18de Aars Alder, efter 4 Ugers Nærvesvaghed. Denne vores saa inderlig trænkende Sorg bliver efter nu brugelig Maade herved bekiendtgiøre vores Familie og Venner. Thisted den 8de Novbr. 1798. geralers Amtmand. Detanit til Nytte og Fornøyelse i det daglige Liv, med Vi Kobberplader, oversat for at bruges som Læsebog i de elter den nye Plan indrettede lærde Stoler, af H. C. Lindrup, Overlærer i Mathematik, Physik og Naturhistorie ved Fru latinske Skole, faaes hos Directeur Schulz for 1 Rdlr. den danske Bøndes Pligter og Rettigheder efter Lovene saaledes som de vare ved Slutningen af det 18de Aar. hundrede, ved Arent Steenstrup, Landvæsens-Commissair, faaes hos Directeur Schulz for 40 s.
Berlingske Tidende, 1798-11-16
Paa mit Forlag er nu udkommen 2det Bind af Gruæalgie, eller over Mordom, Samleie og Ægteskab, ligeledes aftrykt under Titel: Samleiet. Et phystologisk, distorisk og phillesophisk Skilderie, Første Deel. Dets Jndhold er i Korthed følgende. Første Afsuit; Om de forskietlige Avlingstheorier. Andet Afsuit, Om der menneskelig Legems Kiønsforretninger. Tredie Afsnit: Om Eikvens Nydelser. Fierde Afsuit: Om Manglerne ved Kiønsforretningerne og Maaden at helbrede dem paa FemiAfsuit: De nærmeste Følger af et ureent Samleie, saavelson de sikreste Forebygningsmidler mod Smitte. - Bogen losterpaa Skrivp. 88 s. og paa Trykp. 72 s., heftet 8 s. mere. Fred Briumer, Østergade No. 36.