Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1821-09-28
Spanien. De truende Udsigter hertillands forøges hartad med hvor Dag, og allevegne fra hører Man kun om Gjæring og Urolighed i Gemytterne. Rygtet om Sammensværgelsen i Saragossa var aldrig saasnart kommen til Madrid, for Folket stimlede sammen og gik endnu sildig om Aftenen til Cortes, som trøstede det med, at der var skrevet til Kongen. Dagen efter, den 5te, takkede alle Ministrene, af, og de høirøstede Skrigere i Fontanaklubben foranledigede Øvrigheden til at lade Tropperne træde under Gevæhr. Politiechesen, General Copons, som ved sit Eftergivenhed mod Almuen var faldet i Unaade, meldte sig syg, og fik snart derpaa en Eftermand i Brigaderen Martinez. Mod Aften kom endelig Kongens Svar: at Sygdom ikke tillod ham at vende tilbage til Madrid, og sener lod han endog sige: han kom under ingen Omstændigheder før til Cortes Aabning den 28de. Skjøndt Klubben fryst hertil, blev Religheden dog ikke væsentlig forstyrret; men Papirpengene tabte paa eengang al Værdie, og Ma spaaer sig i det Hele intet Godt. Det var ikke Riego, men en forhenværende Officeer, ved Navn Husson, som stod i Spidsen for Sammenrottelsen, i Saragossa, hvilken efter Sigende sigtede til at give ei allene Spanien, men ogsaa Frankerig en republikansk Form. For at udføre dette Kjæmpeværk, hvorfor Konstitutionen af 1791 skulde lægges til Grund og Lafayette understøtte det som Hærfører, havde han sendt en Mængde Proklamationer og Sange til Frankerig, og faaet nogle Enfoldige til at gaae i Ledtog med sig; men med hans Arrestering blev det Hele til Intet. Riego blev derimod fængslet af andre, ubekjendte Aarsager, thi Gouvernører frikjender ham i en Dagbefaling aldeles for Deeltagelse i Urolighederne, tilføiende de eftertrykkeligste Advarsler om ikke at lade den kostelige Frihed, hvis ivrige Forsvarer han stedse skal blive, udarte til Anarkie, for at Partigængerne kunne siske i rørt Vand. Riego havde først gjort sig mistænkt ved en Opfordring om kun at vælge forrige Liberaler til Deputerede ved de forestaaende Cortesvalg, og da han vel i længe har staaet visse Folk i Veien, kan Man just ikke undres sig over, at han blev skaffet tilside. Ham selv synes det at være kommet noget hovedkuls; dog var han ædel nok, til ikke i at ville udsætte Saragossa for nogen Fare ved at sætte sig til Modværge, og lod sig derfor nøie med at udstæde en kraftig i Proklamation til sine Vaabenbrødre, hvem han lover at i blive deres Minde og Forfatningen værdig til det Sidste, ligesom han hidtil har opbudt Alt for at udbrede og overholde Konstitutionens Forskrifter. Jmidlertid maa Man nok i Madrid ikke have haabet, at Tingen vilde gaae saa roligt af, da en Mængde Tropper strax bleve beordrede dertil. Ogsaa til Optøierne i Madrid den 20 f. M. skal Grunden have stukket dybere, end hidtil formodedes, og hverken været meere eller mindre end en Konspiration fra en anden Kant, lagt i Amerika og fornemmelig rettet paa at løsrive denne Verdensdeel fra Moderlandet. Derfor var det, at endeel af de amerikanske Deputerede saaledes over Hals og Hoved indskibede sig til Hjemmet, samt at Grev Montezumma, en Descendent af den i sin Tid saa skammelig forurettede sidste mexikanske Keiser, ogsaa er reist hjem, for, som Man troer, at lade sig vælge til Konge i sine Forfædres Rige.