Berlingske Tidende, 1770-05-11
Af de Svenske Rigsdags Tidender 1770. Den 4de Januarii. Have Rigets Stænder i Underdanighed hos Hs. K. M. anmeldet, at, i Henseende til at den Jndretning med Galleyerne, som Aar 1756 blev gjort, skal have kostet Rige, mere, end da Jndretningen dermed var paa den forrige Fod, have Rigets Stænders Secrete Utskot ved sidstleden Rigsdag i Underdanighed tilskyndet Hs. K. M., at den med Galley=Estadren Aar 1756 skeete Forandring maatte i det meeste forvandles efter det som Regiærings=Formens 218. og Admiralitets Collegii Jnstrux tilholde, samt følgelig Commando over Galleierne gaae tilbage fra Armeen til Admiralitetet. - Rigets Stænder have eragtet, at de alligevel ikke ved denne Leylighed burte forbigaae at anmerke, hvorledes de have befundet, at Omkostningen paa Stockholms Galley Escadre har, i de sidst forgangne 3de Aar, per medium steget til 73972 Daler 7 sem slettedeel Øre Silst. høyere, end tilforn, og at dens aarlige Etats Sum ikke herefter kan formind. skes til ringere, end at den dog skal overstige den forrige Etats=Sum45000 Daler samme Myndt. Men, i Henseende til følgende Grunde og Omstændigheder, finde Rigets Stænder, at det maa blive derved: – Galey=Escadren i Stockholm er saa langt fra Grændserne beliggende, at den umuelig i en Krigs Begyndelse kan loverkomme at undsætte Forsvars Væsenet i Finland; alligevel er den høyst uundgængelig til at understytte Finland med Tropper og Behovende; og da Jndretningen, saadan som den nu er, kan tiene til dette Maal, saa ere Rigets Stænder af den Tanke, at det ikke er gavnligt at lade gamle Indretninger komme under Forandringer, saa længe de paa den Fod de ere kunne blive bestaaende. - Men hvad Finland angaaer, da, eftersom man allerede for mange Tider siden har fundet en Jndenskærs (Skærgaards) Flod i den Finske Skærgaard at være fornøden, ligesom og samme Flodeluimodsigelig er der ved en Krigs Begyndelse uundværlig, og efter som dens Operationer vorde aldeles lige med Krigen til Lands, om de endskiønt vorde til Søes udførte; Altsaa have Rigets Stænder, i Underdanighed tilskyndet Hs. K. M., at med den i Finland begynte Skærgaards Flode maa fortfares, og samme sættes under Armeens egen befaling." J Henseende til at Publici Meeninger udi denne Materie have saa længe været skilagtige, have Rigets Stænder, for derom at give samme et klarere Begreb, ikke villet lade uberørt, hvorledes Rigets Stænder, i det de med deres Undersøgning have ganget tilbage til den forrige Finske Krig, have befundet, at allerede for henved 50 Aar siden har Admiralitetet tilstaaet, at det ikke forstod sig paa Galley=Krigen, og begiært at det maatte sende en Admiral til Levantet, for at lære den. Efter denne Kriig raadede den Flagmand, som imedens Krigen havde commanderet Galley Floden, til at adskille de 2de Floder; og sidst have Hs. K. Msts. og Rigets Admiralitets Collegium, samt den i Carlscrona forordnede Cert Deputation, hvilke nu i denne Materie ere vorden hørte, tilkiendegivet, at Galle Krigen udfordrer saa stillagtige Kundskaber fra Orlogs Flodens Krig, at de sig ikke om dem kunne udlade. - Da Rigets Stænder saaledes have befundet, at Skærgaard=Krigen i Finland er aldeles en Lands Kriig, og altsaa bor staae under en Generals Befaling, efterde Flagmændene paa forbemelte Maade have frasagt sig befalingen derover; saa have de med al den Sikkerhed, som mueliger, vedtaget ovenanførte deres Beslutning. - Hs. K. M. og Kronen, vinde herved en anseelig Besvaring, ingen Lov kan siges at vorde rygget, og imellem 2de Floder opvækkes en ædel Kappen, hvilken i alle Lande skatteres høyere end den lille Sum, som Stockholm Escadre koster mere nu, end tilforn. - Og da en stor Deel af den forrige Skærgaards Flode endnu er til og lønnes, Hs. K. M. og Kronen til Last, saa have Rigets Stænder holdet for got, Hs. K.M. i Underdanighed at tilskynde: "at de af Officiererne ved denne Flode, som ere komne fra Armeen, maa gaae til den Finske Skær gaards Fløde, og at de, som ere komne fra Orlogs=Floden, og ikke herved vorde anbragte, maa gaae tilbage til Orlogs=Floden. efter det Datum deres Bestallinger indeholde, og hver Grad regnet i den Orden, som den er, nemlig den første Grad i det ene Corps regnet imod den første Grad i det andet Corps, og saa videre; dog at Admiralitets=Officierers Competence, i Følge forrige Forfatninger, ikke herved maa krænkes. Samme Dag: Saasom mange Aars Erfaring har lært, at i det K. Artillerie Regiment, udi hvilket gives et talrugt Corps gamle og Fortienester havende Officiers, der er Befordrings Veyen, meget langsom, i Ligning imod andre Regimenter; og desuden ved dette Corps uundgængelig udkræves en egen Behændighed og særskildte Videnskaber, foruden dem, som til Krigsvæsenet ellers henhøre, hvilke og i de seenere Tider have opnaaet den Fuldkommenhed, som har været ikke mindre hædrende og gavnlig for Riger, end den har tient andre Europæiske Potentater til Monster og Exempel udi adskillige Forbedringer; men det kunne befrygtes, at Artillerie Videnskaben maatte i en Fremtid komme i en ganske anden Stand, og omsider tabe saavel sit rette Esprit, som Lyst og Drift, dersom fremmede Officiers af de andre Jnfanterie Regimenter skulle have ustridig Ret at befordres til Oberste Lieutenanter, i Artillerie Regimentet, blot fordi de tilforn havde tient der, eller efter Bestallinger havde Sognings Rettighed, da det blandt andet kunne hende sig, at den, som før var befordret ud af Regimentet, kunne siden i en høyere Grad komme der ind igien, og da saae Commando over og prejudicere dem, som før havde i samme Reg ment haft Commando over ham; i Betragtning af alt dette, har ve Rigets Stænder denne 4de Jan. raadet Kongen til den Forsat ning: "At ingen, Rajor af de hvervede eller inddeelte Regimenter til Fods maa nu eller efterdags befordres til Oberste Lieutenant ved Artilleriet, med mindre saa var, at han var ældre Officier, fra den første Grad at regne, end den ældste Major ved Artilleriet; samt at derimod heller ingen Major ved Artilleriet maa befordres til Oberste Lieutenant ved noget af de ovrige Infanterie-Regimenter, uden saa var, at han ligeledes var ældre Officier end den ældste søgende Major i Infanteriet.