JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1755-04-04
Petersburg, vom 2 Mart. Jhro Kayserliche Hoheit, dis Grossfürstin, befindet sich so weit wieder hergestellet, das Dieselbe hald wiederum offentlich erscheinen wird. Jbro Majestat, die Kayserin, haben aus hober Zuneigung, die Wissenschaft zu befordern, einen Fond von 30000 Rubeln bestimmet, um daraus die ersten Kosten zu der Errichtung der neuen Universitatzu Moscau zu bestreiteen. Der Chevalier de Lussy, ein Franzosischer Edelmann, giebt allhier seit dem Anfange dieses Jahrseine periodische Schrift unter dem Titel: Le Cameleon Litteraire; heraus. Der Titel stimmet mit den abwechselden Materien, so darin vorkommen, uberein. Warschau, vom 12 Marz.
Berlingske Tidende, 1755-04-04
Die Enigkeit in diesem Königreiche ist noch nicht so hergestell, als man es munschet. Die Eigenthumer der Güter in der Ostrogischen Ordination, schreyen bey der Nation gewaltig uber en vermeyntlich angethanes Unrecht. Jn dem Litthauischen Palatinat Bresez, ist bey Erwählung eines Litthanischen Tribunals-Mar schall, eine so grosse Uneinigket entstanden, das 13 oder 14 Personen dabey niedergefabelt worden. Der turkische Abgesandte soll bis zur Ankunst des Königs zu Fraustadt, in Warschau, verbleiben. Die Reise Sr. Majestat angedachten Ort, ist auf den 31 May festgestell. Den 1 Junius sol erwehnter Gesandter Audienz bey Sr. Majestat haben; den 2 Jun. wird Senatus Consilium gehalten und ein Gesandter von der Republik Pohlen an die Pforte ernannt werden. Den 3ten wollen Se. Maje stat diesenigen Sachen, die fürgetragen werden sollen, in Ordnung bringen. Den 4ten wird der turkische Gesandte seine Abschiedsandien, erhalten, und den 5 Jun. werden Se. Maje stat nach Dresden zurück reisen. Verschiedne Gesandten werden den König auf seiner Reisebegleiteen.
Berlingske Tidende, 1755-04-04
Haag, den 16 Marz. Die letten Particulair Briese von London setzen die Reise Sr. Grossbritannischen Majestat nach Deutschland wieder in weisel, and war um so viel mehr, weil das Parlement bis in die Mitte des Maymonats bey sammen bleiben wird. Obes gleich gewis ist, dasses in diesem Fruhiahre zu keinem Krieg kommen wird, so werden dennoch die Zurustungen sowol von Englischer als Franzosischer Seite mit Eier fortgesett. Man versichert, das JhroHochmagenden eine Million zu negociiren gewilliget sind, um den Lauf der Flusse, absonderlich die Maas, zu verbesern, welche an der Mundung sich sehr mit Sand und Schlamm anfüllet. Auch ist man gesonnen, die Merwede und Waal zu vereinigen, damt die Maas einen starkerne Lauf bekomme. Wenn dieses Mittel nicht einschlagt, so ist zu besorgen, das dieser Fluss mit der Zeir en gleiches Schicksal, wie ehedessen der Rhein, haben wird. Man erwartet allier den regierenden Fürsten von Nassau Weilburg. Das Publicum bestimmet für in die Prinzessiun Carolina zur kunstigen Gemahlinn. Bey dem Ball, welchen Jhro Kongl. Hoheit, die Gouvernanntinn, wegen des Geburttages des Prinzen Statthalters den 10ten dieses gegeben, waren bey 2000 Personen gegenwartig, und derselbe war einer der prachtigsten. Alle grosen Zimmer und Sale des Ondhofs waren von vornehmen Personen voll, die in der reichsten Pracht sich zeigten. Jhro Kønigl Hoheit waren wegen einer Unpaslichtet nicht gegenwartig. Der junge Erb Statthalter erøfnete diesen Ball mit seiner Prinzessin Schwester. Es wurde derselde durch eine kostbare Mahlzeit unterbrochen, und dauerte darauf bis 6 Uhr des andern Morgens. Vor der Mahlzeit begaben sich der Prinz und die Prinzessian bereits zurück tu ihrer Frau Mutter. Anfanglich gab man, um das Vergnugen nicht zu stohren, einen Schnupsen vor, allein, des folgenden Tages bemerkte man die Bestürzung unter den Hoflenten, und man erfuhr, das JhroKönigl. Hoheit mit einem Fieber befallen waren. Anitzo aber sollen Dieselben wiederum das Bette verlassen haben.
Berlingske Tidende, 1755-04-04
Die zu Brüssel errichtete Lotteren, wovon so viel Wesens gemacht worden, soll nunmehro complet seyn. Jn England, Frank reich, Holland und Deutschland sin viele tausend Loose verkauft worden. Der Prinz Carl will bey der Ziehung, die gegen die Mitte des kunstigen Monats vor sich gehen soll, gegenwartig seyn, und alsdann nach Wien abreisen. Das Gerücht von der Vertauschung der Bisthumer zweyer Dentschen Reichsfürsten scheinet einigen Grund zu haben. Es ist der Fürst Bischof von Lüttich, der sein Bisthum Lüttich gegen das Bisthum Augspurg an den dasigen Bischof, dem Prinzen Joseph von Hessen Darmstadt, vertauschen will. Weil ersterer ein Prinz aus dem Hause Bayern ist, und ausser Lüttich noch die Bisthumer Regenspurg und Freysingen besitet, so scheinetes, das dieser Prinz um som her in den Tausch willigen durste, damit er seine Bisthumer allsdann beysammen haben, und seinen Anverwandten desto her seyn møge. Das Missverstandniss, welches zwischen ihm und den Lüttischen Unterthanen herrschet, da sie ofters die ihme schuldige Ehrfurcht ans den Augen setzen, kann auch ein Bewegungsgrund zu dem Tauscheseyn. Man will schon wissen, das mehrgedachter Fürst Bischoff von Lüttich bereits seinen Staatsrath Cofati an den Bischof von Augspurg abgeschickt habe, um diesen Tausch inRichtigket zu bringen, und das letterer dem erstern alsdann eine jahrliche Leibrente wurde zugestehen mussen.
Berlingske Tidende, 1755-04-04
Nieder=Elbe, den 21 Mart. Endlich ist gestern Nachmittag die Elbe, welche uber 2 Monate zugefroren gewesen, von ihrer schweren Last befreyet worden, und das Eis in Gang gerathen. Einige Stunden vorher har der Schiffer, Hans Wolmer, noch 400 Stüch Sardinische Remont-Pferde für die bey Hannover wohnenden Rotzkammer, Petersen und Schumann, unweit Neumühlen glück sich uber dag Eiøgebracht.
Berlingske Tidende, 1755-04-04
Frankfurt, vom 15 Mark. Man siebet nunmehro das Conclusum des S vangelischen Corporis;u Regensburg, welches dasselde unterm 18 Decemb. verwichenen Jahres wegen der ubernommenen Garantie der von des Hr. Erbprinzen von Hessencassel Hochfürstl. Durchl. ausgestellten Assecurationsacte abgefasset, und gehet dessen wesentlicher Jnhalt dahin: Daas, nachdem des Hr. Erbprinzen zu Hessencassel Hochfürstl. Durchl. eine umstandliche Assecurationsacte, und an das Corpus Evangelicorum besondere Reversales gestellet hatten, dasselde eimüthig vest gesetzet und beschlossen habe: Diese Acte und Reversales feyerlich zu acceptiren, zugleich auch die Garantie, in Ansehung samtliche daben interessirter, besonders Jhro der Fran Ebprinzessin Konigl. Hoheit, Dero Fürstl. Kinder, und derige sammter loblicher Landstande, Diener und Unterthanen der Hessencasselis, jest oder künstig dazu gehøriger Fürstenthumer und Landen, in bester Form also zu ubernehmen, das, im Fall gegen jene Assecuration und Reversales jemals auch von allen kunstigen Successoribus directe oder per indirectum gehandelt würde, nachdrucksamt sich darwider zu vervenden, und auf deren uverbrüchlichen genauen Erfullung ohnabwendig vest zu besteen seye &c. Sowohl diese vom gesammten Corpore ubernommene Garantie, als auch die von verschiedenen andern protestantischen Mach ten angesicherte Gewehrleistung bevestiget den Statum Religionis in denen Hessis. Landen zu Genuge.
Berlingske Tidende, 1755-04-04
NOTITICATION. Von der den 17ten und 18ten dieser gezogenen 1sten Classe der 2ten Kongl. allein privilegirten Coopenhagener Lotteren werden die Gewinne nachstkunstigen 3 Martii und følgende Werkeltage von den bekommen den Collecteurs, gegen Zurücklieserung der originalen Preis=Lossen, ausbezahlet. Jugleich werden auch diejenigen Losse, welche nicht mit Gewinnen ausgekommen, zur 2den Classe mit 1 undein halv Rthlr. pr. Loss verneuert, und mus solche Vernenerung som zeitig geschehen, das die desfallige Rechnungen derer answartigen, sowohl als der hiesigen Herren Collecteurs, den 12 Aprilis a. c. bey mir unterschriebenen eingelanget seyn konnen, massen die Ziehung der erwehaten 2ten Classe ohnfehlbar den 2 1 ejusdem vorgenommen werden soll. Weshalden diesenigen Losse, deren Vernenerung nicht zeitig beschaffet wird, gantzlich verfallen sind, und an andere Liebhabere für 2 und ein hald Rthlr. das Stück, als den Einschus zur 1sten und2ten Classe, verkauffet werden. Alles vermoge des Plans und der Conditionen, wornach die Collecteurs samt den Jnteressenten sich zu richten belieben wollen. Copenhagen den 24 Febr. 1755. Jonas Collin, Lotteren-Jnspecteur.
Berlingske Tidende, 1755-04-04
Nachdem den 11ten Junii da die Leib-Renten beyhiesiger Königl. Leib-Renten=Societæt abermahlen ausbezahlet werden, nunmehro hald herannahet, so wollten die Jnteressenten die Einseendung derer gewhnlichen Attesten forderligst zu beschlennigen, und, imfall der eine oder andere derer inscribirten Persohnen seet den lesten Zahlungs=Termin mit Tode abg., solches unvermeidet zu melden gelieben, auch an welchem Tage, sorhaner Todesfall geschehen sey, damit die gehørige Repartition derer Leib-Renten darnach bey Zeiten gemachet werden konne. Copenhagen in der Leib-Renten-Societat den Martii 1755.
Berlingske Tidende, 1755-04-07
No. 28. Kiøbenhavnske Danske DisHvinder. Mandagen, den 7 April.
Berlingske Tidende, 1755-04-07
Neapolis, den 4 Mart. Hoffet befinder sig endnu til Bovino, og fornøyer sig med Jagten. Don Jules d'Andrea, Præsident i Foggia har i disse Dage begivet sig didhen, for at forestille Kongen, at man ikke kunde fodre af Undersaatterne de sædvanlige skatter, da de formedelst Qvægsygen og den strænge Vinter vare meget satte tilbage. Hans Majestæt forsikrede denne Minister, at han for den Sags Skyld kunde være uden al Slags Bekymring, saasom saa vel Kongen som Undersaatterne burde taalig underkaste sig Himmelens Revselser. Vesuvlus har i disse Dage taget meget Jlde afsted, og faaet nogle nye Aabninger. Asken har til Jndvaanernes store Forskrækkelse udbredet sig over 5 Miile, og gjort Markerne stor Skade. De onde Dunsker, som vi paa nogen Tiid har af dette Berg trækket til os, har bragt mangen Mennisker af dage. Cardinal Coseæ Liigbegiængelse er bleven holden med stor Pragt i Jesuskirken. Saa vel Musiqven som Liigtalen var udvaldt, og havde et almindelig bifald.
Berlingske Tidende, 1755-04-07
Prag, den 12. Mart. J Søndags Nat regnede det noget, da der var et stort Tilløb af Vand paa Moldau-Floden, som vel løssnede Jisen, men dog ikke havde den magt, at føre den bort. Men da Vandet om Middagen imellem 12 og 1 satte sig noget, førde det Jisen med stor Magt med sig, og giorde i en Hast Ende derpaa; thi efter halvanden Times Forløb var der ingen Jis at see i Floden; men alleneste paa Bredden deraf. Ellers er der intet stort Vande, som ellers pleyer at skee, derved foraarsaget, saasom Jisbierget og Jisen af Beraun=Floden ikke til samme Tiid var kommet i Gang. Men i den følgende Nat kom Overiisen, og saasom den blev siddendes fast, saa steg Vandet saa høyt, at det ogsaa gik ind i Kiellerne paa de næst ved Floden liggende Huuse, dog fik den snart Luft, hvorpaa og Vandet begyndte strax at falde. J Gaar imod Middag blev en Bager ved Enden af Pragerbroen sat i en Kurv til Straf, fordi han havde baget for smaat Brød. Denne Kurv blev for samme Aarsags gjort nye, da den gamle i sidste Krigstider er kommen bort Ved denne Leylighed indfandt sig utallige mange Tilskuere.
Berlingske Tidende, 1755-04-07
Amsterdam, den 22 Mart. Man er endnu ikke gandske vis paa, om Deyen af Algier har declareret os Kriig; Thi i Forgaars har de Committerte i Admiralitetet paa nye ladet bekiendtgiøre, at Freden, i Følge af et Brev fra vores Consul Hr. Paravicini, endnu har vedvaret den 15 Febr. Jmidlertid tale de seeneste Breve fra Marseille ikke uden om Krig, og vores Kiøbmænd vil ikke lade sig snakke andet for, end at det jo med Krigen maae have sin fuldkommen Rigtighed. Alt det, som giver denne Allarm endnu et Skin af Rimelighed. er, at den Fransøsiske Skipper, som først berettede os herom, angav, denne Fredsbrydelse først at være skeet henimod den 20. Febr. fra hvilken dato man endnu ikke har Breve directe fra Algier. Skulde man befinde, at denne Skippertidende ikke har havde Grund, har man Aarsag til efter denne Dag endnu mindre at fæste Troe til Skipper relationer, end man har gjort tilforn.
Berlingske Tidende, 1755-04-07
Bryssel, den 17 Mart. Biskoppens til Auch og den under ham staaende Geistligheds Skrivelse, til Kongen af Frankrige, hvilken, som bekiendt er, har haft den slette Skjebne at blive dømt af Parlamentet til Baalet, lyder som følger: Sire! Det Erkestift Auch, som bestaaer af 11 Diocceser, og som med eders Majestets Tilladelse har forsamlet sig, er med alle andre geistlige Provincer i Deres Kongerige i største Bestyrtelse, naar det betragter det onde, som foruroeliger Kirken, og de Tilfælde, hvorover heel. Europa maae forundre sig Eders Majestet elsker Religionen. Den blomstrer siden Kong Clodovæi Tider i deres Kongerige Den gav ham det skiønneste Scepter i Hænderne, og giver samme endnu den skiønneste Glan, da det befinder sig 4 Eders Majest. Hænder. Eders Majest. agter ligesom Deres Durchl. Forfædre den ærværdige Titel af Kirkens ældste Søn meget høyt. De ere skyldige at tage Deres betrængte Moder i Deres Kongelige Beskiermelse; Hun raaber Dem an, at Ulykken trykker hende paa alle Kanter. Hvor ubarmhiertig har man ikke forfaret imod ReItgionens Tienere, som dog ere de eneste hellige Hemmeligheders Beparere. Man hører intet, uden om Proredurer, Decreter og Fængseler. Man maler os af med de hesligste Farver. Man behandler os som Schlsmatici, Fredsforstyrrere, Samvittighedernes Tyranner, og for at giøre det saa grovt man kan, understaaer man sig at narre Ed. Majest. Man giør sig al Umage for at forandre Deres Religion, og at giøre de fromme Biskopper forhadte i Deres Øyne, som forestaae Deres Embede paa det strængeste og oprigtigste. Erkebispen af Paris, (der medens han var Biskop af Bayonne, og altsaa hørte til dette Stift var en Fornøyelse og Glæde for denne Provintz, og nu da han beklæder det fornemmeste geistlige Embede, er en Zierath for den Fransøsiske Kirke) havde ved den Unaade han var falden i hos Ed. Majest. opvækket største Bekymring og Bedrøvelse hos os, da vi ved nye Uleyligheder saae vores Sorg at være stegen til det høyeste. Continuationen følger.
Berlingske Tidende, 1755-04-07
Aschaffenburg, den 15 Mart. J Søndags den 9de er den Jødiske Forsangeres og Rabbiners Liebmanns Kone i Dieburg bleven døbt, da hun af egen Drift fandt hos sig en stor Længsel og Begierlighed efter den hellige Daab, og at blive underviist i den christelige Troe. Hverken Løfter eller Trudseler har kundet bringe hende paa andre Tanker: hun fik det Navn Maria Christiana Renata.
Berlingske Tidende, 1755-04-07
Kiøbenhavn, den 7 April. Den 31 Martii haver Hans Kongel. Majestet allernaadigst behaget at avancere Commandeurerne Christian Conrad Greve af Danneskjold Laurvigen, Hans Henrich Rømeling og Olfert Fischer til Schoutbynachter; Commandeur Capitaine Christian Peter Flensborg til Commandeur; Capitainerne Adam Levin von Reichau, Jørgen Torbiørnsen, Earl Ludvig Helt og Frederich Zimmer til Commandeur Capitainer; saaog allernaadigst gratificeret 2de af Enrollerings Cheferne udi Norge Christian Lercke og Jørgen Møller med Søe-Capitains Caracter. Den 1 April er Axel Ambrosius allernaadigst kaldet til at være Pastor til Hundevat i Flensborg Amt.
Berlingske Tidende, 1755-04-07
Hans Majestæt, Kongen, agter i Morgen at giøre en Tour til Jægersborg for der at divertere sig med Jagten. Hendes Majestæt Enke-Dronningen, som fandt sig den 31. Martii overfalden af en Svaghed foraarsaget af For følelse befinder sig nu, Gud være Lovet, igien restitueret.
Berlingske Tidende, 1755-04-07
Afvigte Torsdag den 3die April var det Kongl. Danske Skildre=Bildhugger og Bygnings=Academie, under Præsidio af Hans Høygrævl. Excell. Hr. Gehelme=Raad og Ober=Hof=Marechal Grev Moltke forsamlet, for at tildømme og uddeele, saavel den i Gazetterne forhen benevnte Guld=Medaille, som det afvigte Fierding=Aars Præmier, hvor altsaa Guld-Medaillen udi Skildre-Kunsten tilfaldt Mons. Peder Als, udi Bildhugger=Kunsten Mons. Johan Lorenz Vilhelm Rentz, og som de i Architecturen, til samme Medailles Forhvervelse, for i Aar ikke suffisant nok kunde eragtes, ere de efter den viiste Fortieneste, desuagtet, med een anden Naade-Gave vorden recompenseret; Jblandt dennem, som havde tegnet efter det levende Model, tilfaldt Præmien, Historie-Skilderen Mons. Georg Mathias Fuchs, og iblandt Ungdommen der tegner eftet Gibs og andre Tegninger Johan Corfeds Mavors. Ovenmeldte Guld-Medaille indeholder ellers udi Vægten een 16ten Species=Ducater, og sees paa dens Hoved=Side. Hans Kongel. Majests, vor allernaadigste Arve-Herre og Konges Brystbillede med Omskrift: FRIDERICUS Vtus D. G. Dan. Norvegiæ, Vandaler. Gothorumque Rex, og paa dens Revers: Minerva, havende Retfærdigheden staaende ved Siden af sig, som holder adskillige Croner, og inspireres af Minerva, at uddeele samme, til den lige over for sig befindende Ungdom, der arbeyder, udi alle Slags Kunster og fortiener saadan Belønning, med OverskriftMerenti og Underskrift, Acad. Reg. Pict. Sculpt. & Architect.
Berlingske Tidende, 1755-04-07
Paa Onsdag næstkommende, om Morgenen tillig, bliver afg. Hr. Cammerherre von Plessens Liig Standsmæssig bisat udi St. Peders Kirkes Capell. Jnscriptionen paa den salig Herres Liigkiste lyder saaledes: Her hviler Den fordum Høi- og Velbaarne, nu Salige Herre, Hr. CHRISTIAN SEGFRIED von PLESSEN, Ridder, H. K. M. høybetroede Cammer-Herre og Deputeret for de Kongelige Financer, fød Aar 1716 den 10. Junii, af de fordum Hoi- og Velbaarne, nu falige Forældre. Faderen : Hr. CHRISTIAN LUDVIS von PLESSEn, Ridder af Elephanten, H. K. Msts. höibetroede Geheime-Raad &c. Moderen, Frue CHARLOTTA AMALIA SCHEEI. Gift Aar 1744. den 10 May med sin Hiertelskede og Høist sörgende Enke-Frue, Den Høy- og Velbaarne Frue LViSA Comtesse af BER CENTIN. Han selv var En værdig Arving til sine Forfædres ypperlige Navn; Thi han lod deres Dyder ikke uddøe Hans Tapperhed, styret ved Forstand, fulgte ham endog igjennem Döden. Hans Forstand, veiledet ved Redelighed, gjorde ham duelig til at opfylde sin største Lyst, at tiene Kongen og Landet. Hans Redelighed, grundet paa Gudsfrygt, giorde ham troe i alle de vigtige Embeder. hvilke hans Konges Naade kaldede ham til, först, som Captaine ved den Kongelige Guarde til Fods, siden som Oberst af Infanteriet. Dernæst, som Amtmand over Kiöbenhavns Amt, Omsider, som Deputeret paa det Kongelige Rente-Cammer: Men hans Gudsfrygt fandt største Naade for Kongernes Konges Dine, som satte ham over meere, Da han den 2 Aprilis Aar 1755. efter en kort Levetid af 38 Aar og 9 Maaneder. blev indkaldet til sin Herres Glæde.
Berlingske Tidende, 1755-04-07
Det Rygte, som havde udbredet sig, at Capit. Lieut. Krog var udnævnt til Gouverneur paa Guinea, har man nu faaet nøyere Efterretning om ikke at have havt nogen Grund.
Berlingske Tidende, 1755-04-07
J gaar, som den sædvanlige Confirmations=Dag bleve i denne Hovedstad i alt 559 unge Mennisker i deris Daabes Pagt confirmerede, nemlig i vor Frue Kirke 83. Nicolai Kirke 89. Helliggiestes Kirke 44. Trinitatis Kirke 78. St. Petri Kirke 47. Citadellet 16. Qvæsthuuset 3. Guarnisons Kirke 36. Holmens Kirke 100. Christianshavns Kirke 45. Børnehuuset 18.
Berlingske Tidende, 1755-04-07
J den forrige Uge, fra den 27 Mart. til den 1 April. ere her i Staden copulerede 6 Par, fødde 24 Drenge og 24 Pige=Børn, tilsammen 48; døde 10 Mænd, 11 Qvinder, 20 Drenge og 20 Piger, tilsammen 61. Ere saa 13 fleere døde end føde. De Døde ere bortrykkede paa følgende Maader: Alderdom 4, Barselseng 1, BrystSyge 13, Druknet 2, Hoste 1, Kopper 14, Mave=Syge 1, Slag 22, Svindsoet 1, Tærende Syge 1, Vattersot 1.
Berlingske Tidende, 1755-04-07
Da Mr. Ludolph Henrich Lillie, som hidtil har forestaaed dette Trykkerie, nu haver qvitteret samme, og Mr. Lars Larsen Heiden igien er bleven antaget at forestaae Trykkeriet som Factor; Saa bliver saadan Forandring, herved bekiendtgjort, med Anmodning at enhver som fra dato af behøve noget trykket, eller udi Aviserne indført, item ville holde de her fra Trykkeriet udgaaende Aviser, eller ville tilkiøbe sig af de her oplagde og i Behold værende Skrifter, behageligen derom ville addressere dem til bemeldte Mr. Heiden, som er boende udi de Berlingske Arvingers Huus i Store=Kannikestrædet.
Berlingske Tidende, 1755-04-07
AVERTISSEMENS. Fra det fire dobbelt forenede Kierligheds=Selskabs Enke og Pensions=Cassa Af Selskabets midler bliver til førstkommende 11 Jun a. c. paa rente en Capital af 2000 Rdlr. at udsætte, imod suffisant huus pandt og første prioritets rettighed; hvorom liebhaberne ville behage at melde sig udi Selskabets Contoir.
Berlingske Tidende, 1755-04-07
Som høyædle og velbaarne Hr. oberstlieutenant Jan. von de Velde i Bergen d. 16 Martii sidleden ved døden er afgangen, saa adverteres sligt ikke allene 3de postdage efter hinanden udi de kjøbenhavnske galetter, mens endog af de kongel. anordnede skiftecommissarier og respective arvinger haver resolveret til fiervboets sluttelige Endskab, at lade den salige mands contoir og correspondenteunder hans fuldmægtig Sr. Willh. Alexanders direction forblive.
Berlingske Tidende, 1755-04-07
Løverdagen den 26 April nestkommende bliver paa Børsen Klokken 12 slet med auction, imod antagelig bud, de høystbydende tilslagen til paafølgende høyloflig Cammer=Collegio Approbation, lange halvfline friske og gode Fierølske Strømper omtrent 10000 par, smør i heele og halve tønder, 13 d. og feder 7 sække, hvilket i October nestforløben der fra Landet er ankommen, og kand disse vahre tages i øyesiun udi pakhuuset ved blaaetaarn 4 dage før anctionens holdelse, som tiener til behagelig efterretning. Mandagen den 14 April om formiddagen kl. 8 slet skal til den høystbydende ved offentlig auction bortsælges og forhandles, paa afg. Agent Biørns plads paa Christianshavn eendeel vahre, bestaaende af tin, kobber, m. samt adskilligt skibsmaterialier med videre, efter de derover trykte catalogi speciale formelding.
Berlingske Tidende, 1755-04-07
Hos procurator Christian Matthias Holm, boende paa hiørnet af broelegger og knabroestræde ere conditionerne at faae til eftersyn paa Christopher Becks uden stadens Vesterport, skraaes for Christian Hansen, beliggende, og til offentlig auction berammede gaard, som første gang skeer den 9 April førstkommende, om eftermiddagen imellem 1 og 3 slet, hvorved liebhaberne tillige tiener til efterretning, at der i samme gaard, ere eendeel beqvemme Værelser, og derved en smuk frugthave, hvoraf om sommeren kand haves endeel commoditeter, i sær for de som behager, at betiene sig af frisk luft om sommeren, og ellers altid kand tage god nytte af stedet; thi vilde vedkommende behage, som meldt, at indfinde sig, enten ved denne eller paa følgende auctioner, da og conditionerne iblant andet indeholder, at det meeste af kiøbesummen, imod første prioritet, kand blive staaende.
Berlingske Tidende, 1755-04-07
En splinternagel nye Berlinsk reyse vogn med doppelte Vinduer og buk for paa til 2de personer. En meget smuk vogn med speilglas ruder og inden til betrækket med rød skarlagen til 3de personer, som er til kiøbs hos Peter Birkfeldt i dybensgade lige over for Urtekræmmeren.
Berlingske Tidende, 1755-04-07
Løverdagen den 12 April, om formiddagen ved 8 slet bliver udi Jens Ramsøes huus i store kongensgade ved offentlig auction bortsolgt endeel gods og løsøre, bestaaende af guld, sølv, messing, Jerntøy, speyle trævahre, lintøy gang og sengeklæder med videre. En meget propre nye Carreth til 4 personer, med rødt skarlagen beklædt, og stærkt Bildthugger=Arbeyd paa og meget forgyldt, med Berlinske Bommer, hytter over hiulene og gevinder bag paa remmene, kand faaes til kjøbs hos Jonas Arentsen, Sadelmager, boende i Landemærket lige over for Runde Kirke.