JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-01-31
Da det ved allernaadigst Bevilling af 7de Martii 1779. forundte Proclama udi Skiftet efter Præste=Enken Madame Block af Ørsted og forhen afdøde Mand, Hr. Mathias Lorenzen Block, udløber den 18de April førstkommende, saa bliver i dette Stervboe en Skiftesamling foretaget udi Ørsted Præstegaard, Tirsdagen den 21de April næstefter, til hvilken man formoder Skiftet sluttet. Thi bekiendtgiøres dette herved, ei allene for dette Stervboes Credi= og Debitorer, men endog for samtlige Arvinger, der behagelig ville møde eller møde lade paa forommeldte Tid og Sted. Og da ikke fleere Arvinger have under Skiftet anmeldt og legitimeret sig, end: Paa sal. Madame Blochs Side: 1) En Broderdatter Elisabet Sophia Andersdatter af Ørsted. 2) En Søsterdatter Madame Gedske Andersdatter, Sr. Christen Poulsens i Fridericia. 3) En dito Madame Catrine sal. Lunds af Colding. Og paa sal. Hr. Blochs Side: 1) En Broder, Johannes Lorentzen Bloch af Wiborg, 2) afgangne Peder Lorenzen Blochs 5 Børn, nemlig: 1) Lorenz Pedersen, 2) Anders Pedersen, 3) Mathias Pedersen 4) Anders Christian Pedersen og 5) Richen Pedersdatter sal. Hans Krabes, saa indkaldes herved ei allene disse til den bestemte Skiftesamling paa lovbefalet Maade at møde, men endog, om andre Arvinger ere efter de Afdøde, da de tillige at møde og beviisliggjøre deres Arverettighed, da enhver skal vederfares Ret efter Lovene. Ørsted ved Randers d. 22de Januar 1795. Chr. Gotsche, Provst i Herredet. 70 Rdlr. af Rougsøe Herreds Kassepenge kan udi forste Snapstings Termin faaes til Laans mod lovbefalet Sikkerhed og Rente, og imodtages hos Herreds=Prov Gotsche, i Ørsted.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-01-31
Borger og Beendreier Christian Fischer er her i Byen afdød og hans Boe taget under Behandling. Bemeldte Boes Creditorer indkaldes herved at anmelde og beviisliggjøre deres Krav for os inden 12 Uger fra dato, eller have Skade for Hiemgield. Horsens den 26de Januarii 1795. Borgermester og Raad.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-01-31
Til næstanstundende 1ste Maji, er Fisker Tienesten ledig ved Friherskabet Marselisborg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-01-31
En duelig Person, som forstaaer og paatager sig at siske, baade i Ferske Søer og paa Stranden, kan melde sig her, med paalidelige Attester om hans Forhold, og ved nærmere Accordt blive antagen. Marselisborg ved Aarhuus den 24de Januarii 1795.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-01-31
En sortebruun Hoppe, ongefær 11 a 12 Aar, er i dette Efteraar indkommet her paa Gaardens Mark, hvor den stedse har opholdet sig. Formedelst Vinterens Strænghed, har jeg af Medlidenhed over dens Hunger, ladet samme indtage paa Forder, den som med lovgyldig Bevis, kan angive sin Rettighed, kan erholde bemeldte Hoppe, imod Godtgiørelse for Foederet, og videre Bekostning. Rantzausgave d. 20de Januar 1795. C. Lang.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-01-31
Uindbundne Bøger: Figaros Reise i Spanien 2 Deele = = 2 Mk. 2 s. Dedekind om Aander = = 1 = 14 - Dr. Faustes Sundheds Katekismus = = = 13. Bernands Heidenstrøm = = 1 = 2. Sundheds Læren for Børn = = 1 - 6
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-01-31
Nye fuldstændig Mahler- og Forgylder=Bog = = = 6 Menneskets Forhold til Gud = = = 11 Hallagers Hielpemidler til Overtroens Udr. = 1 - 6 - Historie Bog for d. hæderlige Bondestand = = = 2 Troens Sang Offer = = = = 14. Nebelings 24 Betragtninger = = = 2. Nebels 4 Prædikener = = = = 14. En Sand Omvendelse = = = = 14. Er at faae i Aarhuus hos. J. F. Nordstedt, Bogbinder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-01-31
Hvor meublerede Værelser for eenlige Personer, saa vel som en Gaard med Kiøkken, Bryghuus og Haugeplads, samt Gaards=Rum og Stald=Rum, saavel til Heste som Kiør, er til Leie at bekomme enten til Paaske flytte Tid eller St. Hansdag, Værelserne for de eenlige Personer, kan og faaes strax. Anviises af Vestergaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-01-31
En moderne lyseblaae Fruentimmerpelts er at faae tilkiøbs, som anvises her fra Contoiret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-01-31
Selveiergaarden Honholt, i Winderslev Sogn, blev ikke ved forhen bekiendtgjorde Auction den 14de d. M. bortsolgt. Den bliver derfor stillet til 2den og 3die Auction førstkommende 24de og 25de Februarii Kl. 12. Auctionen holdes i Hønholt, hvor sidstmeldte Dag bortsælges en Deel Jndboe og deriblandt nogle gode Sengeklæder. Wiborg d. 17de Januarii 1795. Tolstrup.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-01-31
Auctionsforvalter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-02-04
Jndenlandsk. Capittels-Taxt. For Aarhuus Stift for Aarets Afgrøde 1794. Rug . . 3 Rdr. 5 Mk. . . Byg. = = 2 Rdr. 5 Mk. . . Haure = = 2 Rdr. . . . Boghvedegryn = = 5 Rdr. 5 Mk. 8 s. Smør = = 30 Rdr. . . . .
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-02-04
Fra en liden Lystighed, som nogle Tienestefolk havde i Gaarden No. 271, sidste Løverdags Aften, er mig til de Fattige tilsendt 2 Rdlr. En ikke ringe Anledning for de mere Formuende, til, under deres Glædes Nydelse at række den Fattige i denne haarde Vinter en hielpsom Haand. Aarhuus d. 2den Febr. 1795. P. Willadsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-02-04
At det har behaget Gud ved en salig Død, at bortkalde min elskelige Svigermoder Charlotte Amalia sal. Wedste, fra det timelige til dette evige Liv, den 1ste Februarii om Eftermiddagen Kl. 3 Slet, efter 7 Ugers Svaghed, i sit Alder 84 Aar og 3 Maaneder. Det bekiendtgiøres af mig, for hendes og mine fraværende Slægt og Venner. Aarhuus den 1ste Febr. 1795. N. Christensen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-02-04
Prædikanterne paa Fredag. Domkirken=Stiftsprovst Jansen. Frue=Kirke Hr. Selmer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-02-04
Prædikanterne paa Søndag Sexagesima. Froprædiken i Domkirken. Skolelærer J. Bech. Høimesse. Aftensang. Domkirken Hr. Stiftsp. Jansen. Stud. J. Svaneberg. Frue=Kirke Hr. Provst Bruun. Hr. Jahnsen. Hospitalskirken Hr. Jahnsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-02-04
Næstkommende Mandag skeer Jndlevering til agende Post a Kiøbenhavn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-02-04
Udenlandsk. Holland. Ved en overordentlig Leilighed haves Efterretninger fra Overyssel til den 26de og fra Amsterdam til den 25de, hvilke melder som tilforladelig, at den Arvestatholderske Familie, efterat Arvestatholderen havde nedlagt sin og sine Sønners Betieninger og Værdigheder, vare afreiste til Engeland. Fra Haag, skrives: af 17de Jan. saaledes: Arvestatholderen har d. 16de Jan. om Aftenen Kl. 8 i Generalstaaternes og Staternes af Hollands Forsamling, søgt om Friegivelse for begge de unge Prindser, som blev ham tilstaaet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-02-04
Den 17de om Morgenen Kl. 9, er Arvestatholderinden med Arveprindsens Gemahlinde og hendes unge Prindser afreist herfra til Schevenningen, hvor de i en Fiskerpinke har antraadt Reisen til Engeland og Kl. 1 om Middagen alt været Holland af sigte. Samme Dag om Morgenen Kl. 10 nedlagde Arvestatholderen i Generalstaaternes Forsamling, og Kl. 11 i Staa terne af Hollands Forsamling, alle sine arvelige Civil og Militairtienester. De commiterte Raader af Holland, antog da strax Commandoen over Garnisonen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-02-04
Om Eftermiddagen Kl. halv 3 reiste Arvestatholderen herfra til Schevenningen, for derfra at gaae over til Engeland. Kl. 4 kom en Courier fra Paris. J sammes Paket var og et Brev til Arvestatholderen, som blev ham skikket, da han endnu laae paa Strømmen. Staaterne af Holland har tilskikket alle Commandanter, den befaling: At de ikke maae giøre de Franske Tropper nogen Modstand mere. J Leiden, Harlem og andre Stæder, er de, efter Preussernes Jndmarsch 1787 afsadte Raadspersoner, igien indsatte, og de hidtilværende afsadte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-02-04
Fra Amsterdam den 25de Jan. Borger Krayenhofs Ankomst, som er Adjutant hos General Daendels, var her den 18de om Middagen Signal til store Forandringer. Man erfarede at General Pichegri var med sin hele Generalstab i Utrecht og General Daendeels i Maarsen. Den Franske Nationalcokarde blev almindelig paasadt, et Friehedstræe blev oprettet for Raadhuuset, og Staatsfangerne sadt i Friehed. Den hidtilværende Magistrat og Borgerkrigergadet blev afskediget af det her indrettede Revolutionsudskud, og det i October 1787 afsadte igien indsat. General Daendelsankom selv hertil om Natten til den 19de og Moreau og Salm d. 19de om Middagen. Den 25 Jan. udgaves en Proclamation til det Bataviske Folk, hvor iblandt andet følgende er det betydeligste: "Den Franske Nation anseer den Bataviske Nation som sine Venner og Bundsforvanter, giver dem deres Friehed igien og vil respectere deres Uafhængighed. De Franske Tropper skal holde den strængeste Krigstugt. Personers Sikkerhed og Gods skal blive haandthævet, Deres Guds tieneste skal vedblive uforstyrret. Lovene, Sædvaner og Skikke skal ligeledes blive vedligeholdte. Det Bataviske Folk skal alene selv forandre og forbedre deres Regiering.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-02-04
Fra Zwoll den 26 Jan, skrives: At en Stafette fra Amsterdam har ladet det herværende Postamt vide, at de i Sikkerhed kan befordre Brevene til Holland. En medbragt Amsterdammer Tidende af 19de fører til Opskrift: Friehed, Lighed og Broderskab, og indeholder en Tale som er holdt paa Raadhuset, ved den gamle Magistrats Afsættelse og den nye patriotiske Magistrats Jndsættelse, og melder tillige, at alt var roeligt i Amsterdam. Krayenhof er bleven Commandant i General Golowkins Sted. Franskmændene skal i en Placat under Dødsstraf have forbudet Partienavnene, Patriot, og Prindseligsindet. I Cleve beopagte Franskmændene den strængeste Mandstugt. Den store Kirke er gjort til Høe og Halmmagazin. Man vil slet ikke vide af der, hvem som har været for eller imod Franskmændene, og de har ikke sadt andet i Reqvisition end Korn og Fourage. Der siges og at Franskmændene har besluttet at indtage Doesburg ved Yssel Frankrig. Det mildere System i Conventen fik dog Overhaand, i Henseende til de Emigreerte. Paa Merlins af Douay Forslag blev følgende Decret; givet: Kunstnere og Landfolk, som ikke før har været Adelige eller Præster, og som forhen bestandig har arbeidet i Værkstæder, Fabriker og Manufacturer, eller og beskæftiget sig med Landvæsenet og levet af deres daglige Arbeide, skal ikke ansees som Emigrerte, fremdeles, deres Koner og deres Børn under 18 Aar, naar disse første efter den 1ste Mai 1793 ere udgangne af Frankrig og førend næste 21de Martii kommer tilbage igien, og med Attester af 8te Vidner beviser, at de har brugt deres Profession før Udvandringen, samt hvad Tid de ere hiemkomne. Dette Decret kaldes Grændselinien mellem Vildfarelse og Forbrydelse, efterdi de strafskyldige Emigrantere for bestandig derved bliver hindret i at komme tilbage. Prinds Carl af Hessen Homburg og Grev von Schlaberndorf og Denthem nyder her fuldkommen Frihed. Alt i nogle Dage har man igjen funden det nødvendig at anordne Patrouller i Paris. De heftige Optrin imellem de Conventsdeputerede af begge Partier, angives som en Aarsag dertil. Courtois, der som bekiendt har aflagt Efterretning og Robespierres forseglede Papirer, er den 11te overfaldet af adskillige Mordere og med Nød undgaaet dem. Sectionen Montblanc overgav en antijacobinst Adresse, hvori blev paastaaet: "Man var beskieftiget med en stor Complot, Jacobinerne vare næsten overalt i Bevægelse og søgte at forurolige Folket i Anledning af Levnetsmidlerne, hvis Tilførsel dog nu var sikker.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-02-04
Man taler endnu bestandig om Kongeværdigheden, der dog ikke meere kan finde Jndpas ved de Franske Republikaner. Hensigten af alle disse Bevægelser er at indføre Skrækkesystemmet og redde store Forbrydere. "Da de Jacobinske Tilhørere i Logerne ved denne Addresses Oplæsning murrede, klagede Andre Dumont over denne Fornærmelse mod Conventen, og over de i Logerne udstødte Taler, der giorde Overbringerne af denne Adresse til Pits og Coburgs Agenter. (Alarmen blev derved større) Dumont raabte: Kan vi endnu længer taale betalt bifald eller Dadel, hvorved man tillige insulterer os, Forskaffer Conventen sig ikke Respect, saa er det ude baade med os og det offentlige Vel. Chappe understøttede ham, og sagde, at han havde hørt Qvinder spørge Jacobinske Conventslemmer, om de havde spillet deres Rolle got og om de var fornøiet med dem. Bentabolle var endnu heftigere, han sagde: At Conventen blev til Landsforrædere, dersom den tillod fremdeles at lade sig insultere. Til Slutning blev decreteret At alle de, som opførste sig uordentlig paa Tribunerne, skulle strax arresteres, og at Sikkerhedsudskuddet skulle treffe de eftertrykkeligste Forholdsregler for at holde Orden paa Tribunen. Formedelst Levnetsmidlernes høie Priis, lod Velfærds=Sikkerheds-Lovgivnings og Finantsudskuddene ved Thibauld, forhen Biskop af Cantal, foreslaae en Gageforhøielse for de Conventdeputerede, fra 18 til 36 Livres daglig, og for de øvrige offentlige Betientere og Administrationslemmer en af Finantsudskuddet bestemt Gageforhøielse. Dette Forslag gav Anledning til heftige Debatter, men blev tilsidst decreteret. Biergpartiet satte sig derimod, men Bentabolle og Legendre forsvarede det. De sagde at 18 Livres nu, ikke engang var saa meget som 5 Livres i Aaret 1790. En Folkerepræsentant maatte leve anstændig, og det kunde han ei med Kone og Børn af 18 Livres. Legendre sagde: at han havde 7 Børn og var ikke riig, men havde mange Venner i Paris som understøttede ham, hvilken Hielp, de længere fra hertil kommende Conventsdeputerede, ikke havde. Bentabolle erklærede: At den hele Modstand var en Factionsag. J Paris skal en Conspiration have Sted imod alle de Conventsdeputerede som have billiget den 28 Julii og Robespierres Fald. Udskuddene skal derfore indgive en Rapport saavel over Parises nu værende Forfatning) som alt hvad de kan indhente Kundskab om. Hvorfore alle Befordrere af den 28de Julii mere end nogen Tid før maa foreene deres Kræfter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-02-04
J Landrecies har en Soldater Kone født et Pige, barn med en Frieheds Hue paa det venstre Bryst. De Conventdeputerede som har tilmeldt Conventen dette Natursyn, har udbetalt Barselkonen 400 Livres. Borger Dalloy har overleveret et lidet Skrift, ved hvis Hielp Børn paa 4 Aar, i 4 Maaneder kan ære at læse. Paa Rammels Forslag har Conventen decreteret: At den endnu tilbagestaaende Gield efter Ludevig den 16de som er gjort fra 10 August 1791 til 10 August 1792. skal udbetales med Assignater. Er Gieldsposterne høiere end 3000, saa bliver de skreven i den store Bog.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-02-04
Conventen har givet Enken Kornmann tilligemed nogle andre flere, hvis Mænd ere guillotinerede, Understøttelse fra 6 til 1200 Livres.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-02-04
Polen. Jndvaanerne i Warschau sørger meget over at deres gode Konge har været nød til at forlade dem. Han skal have yttret sig med: "At dersom han ikke eengang igien skulle blive Konge over det nu værende Polen, han da heller ikke kunde udholde at henleve sine faae tilbagehavende Leveaar som Konge over et lidet ham overladt Strøg, men vilde, for ikke daglig fornyet at føle sin bittre Smerte, begive sig til Rom, hvor alt saa mange Kongelige Personer havde henbragt deres Levetid i Roe, efter at de formedelst Fortredeligheder og Ulykkes Tilfælder havde forladt deres Throne, og henledet Resten af deres Dage, borte fra Verdens Tummel i roelige Betragtninger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-02-04
Bekiendtgiørelser. Mandagen den 23de Februarii førstkommende, lader Jens Agerups Enke ved Auction opraabe, og om antagelig Bud skeer, uden flere Auctioners Holdelse, bortsælge sin iboende Gaard beliggende ved den søndre Side af Mindet, her i Aarhuus, den bestaaer af: a) Til Gaden 9 Fag 2 Loft høi Huus, hvori er Jndkiørsel til Gaarden igiennem 2 Fag, er ellers indrettet til Stuer, Kamre og Kornlofter, og er derudi Kolskorsteen og Kølle, under 7 Fag er Kielder. b) Sidehuuset 5 Fag 2 Lofthøi, i underste Etage er Kiøken og Brøggers, og i øverste Bønderkammere, og 4) Baghuuset 10 Fag, 2 Lofthøi indrettet til Søeboed, Kornlofter og et Giestkammer. Conditionerne bekiendtgiøres paa Auctionsstedet. Creditorer og alle andre som formeene sig at have noget at fordre, erindre eller iagttage, udi Stervboet efter den her i Byen afdøde Kiøbmand Ole Ring, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel fra dato, saadan deres Fordring, Erindring eller Pligt at anmelde og beviisliggiøre, for os som Skifte Forvaltere, da Boet i anden Fald til ovennevnte Tid vorder sluttet. Horsens den 2den Februari 1795. Borgmester og Raad.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-02-04
Creditorer og alle andre som formeene sig at have noget at fordre, erindre eller iagttage, udi Servboet efter den her i Byen afdøde Bager Jeppe Kuhlemann, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel fra dato, saadan deres Fordring, Erindring eller Pligt at anmelde og beviisliggiøre, for os som Skifte=Forvaltere, da Boet i andet Fald til ovennevnte Tid vorder sluttet. Horsens d. 2den Februarii 1795. Borgermester og Raad.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-02-04
Hos Kiøbmand Hr. Peder Abell i Randers, bliver Mandagen den 9de Februarii, om Eftermiddagen Kl. 2 Slet. ved offentlig Auction bortsolgt, en tosædig Chalse, blaae mahlet med forgyldte Sirater.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-02-04
Formedelst Forandring af Boepæl, agter undertegnede at stille til offentlig Auction : 1) Søeholtgaard med underlagte Bøndergods, beliggende i Randers Amt, Sønder=Herred. Gaardens Hart korner, Ager og Eng 14 Tdr. 1 Skp. 2 Fdkr. Bøndergodsets 100 Tdr. en halv Alb. Mølleskyld 6 Tdr. 3 Skpr. Skovskyld 5 Skpr. Godset giver aarlig Landgilde: Rug 46 Tdr. 7 Skpr. Byg 17 Tdr. 3 Skpr. Boghvedegryn 6 Skpr. Faar og Lam 16 Stkr. Gies 10 Stkr. Høns 20 Stkr. og Penge, saavel Landgielde som Forpagtnings=Afgift af Møllen, 337 Rdr. hvoraf Møllen svarer 240 Rdr. Gaardens Marker ere inddeelte i 14 Vang=Skifter. Deraf bruges de 6 indre Vange i 3 Aar og hviler i 3de, og de 6 ydere Jndtegter, bruges i 2 og hviler i 4 Aar; alt til Boghvede og Rug. De 2 Vange bruges bestandig til Byg og Havre. Den aarlige Udsæd er 40 Tdr. Rug, 25 Tdr. Hvede, 13 Tdr. Byg og 21 Tdr. Havre, Kan aules imellem 120 til 150 Læsser Høe; Fodres og græsses imellem 50 til 60 Stkr. Fæeshøveder, foruden Bester og 60 Faar. Af Gaardens Bygninger, bestaaer Stuelængderne af 3de Fløie teglhængt, med vel indrettede og tapeserede Værelser; derforuden Ladegaarden og en anden liden Gaard som er med Straatekket, altsammen vel vedligeholdt. Bygningerne, saavel Gaarden, som Møllen, ere i Kiøbstædernes BrandKasse assecurerede. a) Endeel Besætning og Jndboe, indeholdende : KiøFaar, Heste, Hestetøi, Vogne, Chalser, Kane, samt at Boeskab, Cchatoller, Dragkister, Speile, Borde, Sengesteder og Sengeklæder, Linnet, Kobber, Tin og Messing. Auctionen tager sin Begyndelse paa Søeholt, den 8de Martii 1795 om Formiddagen Kl. 10 Slet, først over Gaarden og Godset, dernæst over Løsørene. Gaar den og Godset opraabes først separat og derefter samlet, Og skulle da ingen antagelig Bud skee, bliver det alt samlet opraabt til Forpagtning; hvilket derefter kan til trædes til Maidag førstkommende. Blant flere, bliver det en af Conditionerne, at Kiøbesummen for de faste Eiendom me, erlægges til 11te Junii 1796. Jeg behøver ikke at giøre nogen nøiagtigere Beskrivelse, over det sælgendes Beskaffenheder, da det, ved at tages i Øiesyn, alt skal befindes i god Stand; men skulle de faste Eiendomme blive solgt underhaanden, forinden Auctionen, skal jeg en efterlade, at bekiendtgiøre samme betimmelig i de offentlige Blade. Sturup.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-02-04
Et ungt Fruentimmer af skikkelige Forældre og god Opdragelse, som har lært alle Slags Fruentimmer Nettiteter, og gierne vil gaae tilhaande i Huusholdning, ønsker sig en god Condition, i et skikkelig Huus af Præste= eller Borgerstanden, til næste 1ste Mai eller strax om forlanges. Paa Lønnen ansees ikke, naar hun allene kan vente sig god Omgang; nærmere Anviisning gives paa AdresseContoiret i Aarhuus, og hos Klokker Randrup i We borg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-02-04
En Gaard med Tiender og Hoverie, er underhaanden at faae til Forpagtning, nærmere Efterretning giver Adresse=Contoiret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-02-04
Et Speil i Mahognie Ramme, af moderneste Facon med ægte forgyldte Zirater for oven og neden, paa laturblaae laqveret Grund, i alt 2 Alen høi, samt 8te Posta mentlampetter, ligeledes af moderneste meget skiønt Billedhugger Arbeide, heel ægteforgyldte, med 2de Lysearme i hver, som kan sælges med og uden Speilet, alt gandske nyt, kan faaes tilkiøbs. Liebhabere behager at henvende sig til Adresse=Contoiret, som giver nærmere Anviisning. N. B. Den første Tome af Collegium Therapeuticum der var mig laant at en god Ven; har jeg igien udlaant men tilvisse til hvem, kan jeg ikke erindre. Desaarsag maae jeg herved tienstlig bede hvem samme maatte have faaet til Laans, at lade mig den bringe igien, da Eieren deraf, har forlangt den tilbage. Aarhuus Svane Apothek, den 4de Febr. 1795. P. Lystager.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-02-04
Johannis Coccet Opera omnia Theologica, divisa in decem Volumina, meget vel conditioneret, er indlagt til Forhandling paa Adresse=Contoiret i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-02-04
Borger og Beendreier Christian Fischer er her i Byen, afdød og hans Boe taget under Behandling. Bemeldte Boes Creditorer indkaldes herved at anmelde og beviisliggjøre deres Krav for os inden 12 Uger fra dato, eller have Skade for Hiemgield. Horsens den 26de Januarii 1795. Borgermester og Raad.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-02-04
Til næstanstundende 1ste Maji, er Fisker Tienesten ledig ved Friherskabet Marselisborg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-02-04
En duelig Person, som forstaaer og paatager sig at siske, baade i Ferske Søer og paa Stranden, kan melde sig her, med paalidelige Attester om hans Forhold, og ved nærmere Accordt blive antagen. Marselisborg ved Aarhuus den 24de Januarii 1795.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-02-04
En sortebruun Hoppe, ongefær 11 4 12 Aar, er i dette Efteraar indkommet her paa Gaardens Mark, hvor den stedse har opholdet sig. Formedelst Vinterens Strænghed, har jeg af Medlidenhed over dens Hunger, ladet samme indtage paa Forder, den som med lovgyldig Bevis, kan angive sin Rettighed, kan erholde bemeldte Hoppe, imod Godtgiørelse for Forderet, og videre Bekostning. Rantzausgave d. 20de Januar 1795. C. Lang.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-02-04
Hos undertegnede er tilforladelige gode Glasformlys at bekomme for 16 Mk. Lispundet, og med ordinaire Væger for 14 Mk. Lpd., som hermed det ærede Publicum bekiendtgiøres. Peder Møller. boende paa Broeberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-02-04
Siden jeg har nedsadt mig i Randers som HandelsGærtner, saa bekiendtgiøres, at hos mig kan faaes alle brugelige Sorter nyelig hiemkommen Haugefrøe; billig og redelig Behandling kan enhver vist vente, af I. C. Bursche.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-02-04
Et ungt Menneske, som nu i 6 Aar har tient, deels som Huuslærer paa en Herregaard, deels som Underlærre ved en offentlig Skole i Horsens, er tieneste ledig til Maidag førstkommende. Han giver Underviisning i alt hvad der kan forlanges af en duelig dansk Skolelærer, og paa Grund af de beste Vidnesbyrd, som han har at forevise, beder han sig recommenderet. Jndtil Maidag forbliver han i sin Tieneste hos Hinrichsen. Tydsk Skolelærer i Horsens Ligesom tilforn, er frisk og got Haugefrøe, tillige endeel Æbletræer samt nogle Pære Kirsebær- og Blome, træer, alt for billigste Priiser. Jligemaade tilbyder jeg min Tieneste ved Haugers Anlæg og Tegning, saavel paa Landet som her i Byen, hvor jeg beder mig paa det beste recommenderet. Søren Thuboe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-02-04
Gartner og Frøehandler i Aarhuus, boende ved Munchport. 10 Rdlr. af Rougsøe Herreds Kassepenge kan udi forste Snapstings Termin faaes til Laans mod lovbefalet Sikkerhed og Rente, og imodtages hos Herreds=Prov Gotsche, i Ørsted.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-02-07
Indenlandsk. Kiøbenhavn. Paa Hs. Kongel. Høihed Kronprindsens Fødselsdag gav Hertugen af Augustenborg er stort Middagstaffel, hvortil den hele Kongl. Familie, Statsministrene og Departementscheferne vare indbudne, der blev sluttet med et brillant Ball.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-02-07
Hs. Kongl. Høihed Arveprindsen, er, efter en heftig Upasselighed, igien i ønskelig Bedring.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-02-07
Sundet har alt sidst i Januarii Maaned været saa stærk tillagt med Jis, at ikke alene nogle Svenske Deserteurer, men endog Slæder fra Landscrone skal være kommen herover.