JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-12-02
Jfølge idag ankomne Privatbreve fra Kjøbenhavn var Stemningen der i høi Grad spændt paa, hvad Regjeringen vilde beslutte i Anledning af de i den slesvigske Stænderforsamling stedfundne tumultuariske Optrin, og man antog almindelig, at denne Forsamling maatte blive ophævet, og at Beslutningen derom maaskee allerede var fattet i Statsraadet. Det undrer os blot, at den kgl. Commissarius ikke allerede gjorde det, da man fremkom med Propositionen om Hertugdømmets Jndlemmelse i det tydske Forbund; men dertil kan nu vel tænkes gode Grunde. At den kgl. Commissarius og Præsidenten iøvrigt have havt et besværligt Hverv at røgte i denne Forsamling, skal Jngen kunne nægte; men det lader sig heller ikke nægte, at de ved flere Leiligheder have viist en besynderlig Opførsel. Jngen af dem kunde høre, da den exalterede Gülich udraabte sin mærkværdige Jnjurie: "Fort mit dem Stempel der Knechtschaft, (Bort med Trældomstemplet." – ved hvilke Ord han betegnede Skibsmærket "Dansk Eiendom"). - Beklageligt er det vel, at det er kommet til saadan en Yderlighed; men denne Mellemtilstand, hvori vi have levet i de sidste Aar, kunde ikke være af Varighed, og nu maa det snart vise sig, om det skal briste eller bære. Vil Regjeringen kun træde rask og bestemt op, saa tvivle vi ingenlunde om en heldig Afgjørelse af dette Livsspørgsmaal for Danmark; thi en Regjering er stærk, allerede fordi den er Regjering, og naar den, som her, har Sandheden og Retfærdigheden og den langt overveiende Fleerhed af det oplyste og selvstændige danske Folk paa sin Side, maa den være uovervinde(Loll. Falst. St. Td.) Fra det Slesvigske, Kbm. H. P. Lorenzen har igjen indtaget sin Plads som Repræsentant i Stænderforsamlingen, men har ikke endnu talt et Ord, hverken Tydsk eller Dansk, idet han først vil afvente Kongens Resolution. (Flensb. 3.) Landinsp. Tiedemann havde yttret sig med, at Lorenzen, var en "Udsending fra den danske Propaganda, samt tillagt hans Virksomhed urene Hensigter (at han f.Ex. traadte Hertugdommets Rettigheder under Fødder, osv.); dette og at Præsidenten afslog Lorenzens Bøn om, at turde forsvare sig mod saa graverende og ærerørige Beskyldninger, maa have krænket den varme og redelige Talsmand for Sandhedens og Fædrelandets Sag. (Dannev.) Ogsaa i Kiel have Tildragelserne i den slesvigske Stænderforsamling, i Anledning af, at en Deputeret har talt Dansk, opvakt Sensation i høi Grad. (Alt. M.) Den Deputerede, Hr. P. H. Lorenzen, befinder sig idag (29de Novbr.) i Haderslev, i Anledning af sin Moders Begravelse. (Do.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-12-02
Fædrelandet, meddeler af et Privatbrev fra Slesvig, at Stænderforsamlingen vilde den 25de Novbr. give Commissarius og Statholderen, Prindsen af Augustenborg, en Fete, og den 1ste Decbr. vilde Statholderen holde et festligt Jndtog i Byen, hvortil Borgerne vare tilsagte at paradere og illuminere.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-12-02
Randers, den 30te Novbr. General-Commanden over Nørrejylland og Fyen har under 22de de tilskrevet det kgl. Amthuus i Randers saaledes: Brigaden til General-Commanden indberettet, at en stor "Det femte Dragonregiment har igjennem Cavalleri Deel af Qvartererne for Dragonerne, men især de til Regimentets Heste af Randers Commune anviste Stalde, ere i en meget maadelig Forfatning, og at dette vanskeliggjør Overholdelsen af den Orden og Reenlighed, som bør forefindes i Samme. J denne Anledning undlader General-Commanden ikke, tjenstligst at anmode det kgl. Amthuus om, behageligen at ville henlede Communens Opmærksomhed paa den Omstændighed, at der i Horsens forefindes alle de Beqvemmeligheder, som behøves for Underbringelsen af et Cavalleri-Regiment og at denne Commune i høi Grad attraaer, igjen at erholde et Cavalleri=Regiment i Garnison, og at man derfor maa henstille til Randers Communes nøie Overveielse, om den maatte foretrække Forlæggelsen af det femte DragonRegiment fra Randers til Horsens, fremfor de Opoffrelser, som muligen kunde udspringe af Qvarterernes og Staldenes bedre og hensigtsmæssigere Indretning, i hvilket Tilfælde General-Commanden vilde finde sig foranlediget til, derom at indgaae med underdanigst Forestilling til Hs. Maj. Kongen. Vel veed General-Commanden, at Jndqvarterings=Forordningen af 15de Novbr. 1816 ikke hjemler store Fordringer paa gode Qvarterer og Stalde, og at man, alene refererende sig til denne, ikke kan fordre betydelige Forbedringer; men man vil da foretrække en Commune, som ønsker Garnison og frivillig tilbyder de Forbedringer, som Tiden og Forholdene have gjort nødvendige, for den, som aldeles ingen Opoffrelser maatte ville gjøre."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-12-02
Stænderforsamlingen i Viborg. J Mødet den 25de Novbr. anmeldte Præsidenten, at han fra Justitsraad With havde modtaget et Forslag om at indgaae til Hans Majestæt med en allerunderdanigst Adresse, der skulde gaae ud paa, at udtrykke Folkets Tillid og Hengivenhed til ham, med Forsikkring om dets Beredvillighed til ethvert Offer, for at bevare Folkets Eenhed, og en Bøn om, at han vil gribe til kraftige Midler, for at hævde den danske Nationalitet i Slesvig og Statens Eenhed." Under Discussionen, om dette Andragende maatte foretages fremfor andre private Andragender, sagde den kgl. Commissarius: "Den omhandlede Sag vil Kongen vistnok vide at behandle uden nogen Impuls fra nærværende Forsamling, og det vilde gjøre et høist fordærveligt Jndtryk, dersom de danske Stænder vilde indlade sig paa at gjøre Remonstrationer, imod de Beslutninger, der maatte være tagne af den slesvigske Forsamling. Her er ikke Spørgsmaal om, hvilke Følelser dens Beslutninger og de Udladelser, som Nogen i Forhandlingerne maatte have brugt, kunne opvække hos os, men om et Skridt, der kan have meget alvorlige Følger, og det maa navnligen betænkes, om den Sag, hvorom der her handles, er af den Beskaffenhed, at man behøver at gaae frem paa den Maade, som der er foreslaaet, eller om den overhovedet kan fremmes ad denne Vei, og om ikke meget mere det Middel, man vil benytte, i høieste Grad vilde være hinderligt for Opnaaelsen af Hensigten; thi Hensigten er dog vel, at tilveiebringe og vedligeholde en god Stemning imellem Danmark og Hertugdommerne, og ikke at forøge den ulykkelige Spænding, der allerede finder Sted." – Derpaa svarte Oberst Brock: "Jeg frygter for, at den Overbærelse, som fra dansk Side er bleven viist mod de Prætensioner, der ere blevne fremførte fra Hertugdømmerne, ikke have ført til det tilsigtede Maal. Det er ikke fra dansk Side, men fra den hertugdømmelige, at Sagen er bleven sat paa Spidsen. Jeg troer derfor, at det er godt, at vi udtale os om disse Forhold, hvortil den foreliggende Sag giver Anledning, og saaledes vil Kongen kunne erfare, hvorledes vi i denne Henseende ere sindede." Sagen blev for det Første udsat indtil næste Mandag.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-12-02
Befordringer og Afgang. Under 25de Novbr. har Hs. Maj. allernaadigst udnævnt Agent og Kjøbmand Harboe Meulengracht i Aarhuus til Justitsraad med Rang 5 Kl. 34 3. - Under f. D. har Hs. M. allern, beskikket const. Overlærer ved Viborg Cathedralskole, Mag. art. A. Wesenberg, og const. Lærer, Cand. theol. Hagemann til v. Overlærer og Adjunct ved bemeldte Skole, samt const. Lærer ved Frederiksborg, lærde Skole, Cand. theol. Lunddahl, til Adjunct ved denne Skole. Dødsfald. Besidder af de adelige Godser Gaar og Water=Neverstorff i Holsteen, Kammerherre og Hofjægermester Grev H. C. von Holstein, Medlem af den holst. Stænderforsamling. Søecapt. W. Halling i Glückstadt. Charlotte Schierning f. Benzon i Nykjøbing, p. Falster. Urtekræmmer J. Christensen, Sophie Juel, Sophie Busch, Petra Rasmussen, Caroline Albeck; Alle i Khvn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-12-02
Fallitter. Handelshusene Lutterup & Andersen, og Bjørkmann, begge i Malmøe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-12-02
Ved Tallotteriets 1547 Trækning i Kjøbenhavn udkom: No. 50. 59. 18. 37. 72.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-12-02
Prædikanter paa 2den Advents=Søndag. Høimesse: Domkirken Hr. Consistr. Brix. Frue Kirke Hr. Pastor Fønss. Hospitalskirken Hr. Pastor Jahnsen. Aftensang: Domkirken Hr. Pastor Fønss Frue Kirke Hr. Pastor Jahnsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-12-02
Bekjendtgjørelser. At Hr. Kjøbmand og Borgerrepræsentant P. Sa broes Boe, efter hans egen Begjæring og Landsoverrettens Udnævnelse af 28de f. M., af os som Opbudsmænd er taget under lovlig Skiftebehandling til Fyldestgjørelse for hans Creditorer, dette kundgjøres herved. Aarhuus, den 1ste Decbr. 1842. Nielsen. S. Søegaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-12-02
At Hr. Boghandler Basse, Eier af den Jessenske Boghandling i Aarhuus, som den historiske Forenings Correspondent paa dette Sted, der varetager Selskabets Tarv, maa jeg herved, paa Bestyrelsens Vegne, bekjendtgjøre. C. Molbech, den danske historiske Forenings Secretair.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-12-02
Løverdagen den 17de Decbr., om Formiddagen Kl. 10, afholder Skolelærerforeningen for Aarhuus og Omegn Møde paa sædvanligt Sted.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-12-02
Vore høitagtede Medborgere, som paa en ligesaa overraskende som hædrende Maade forskjønnede vor Jubelfest, ville herved modtage vor hjerteligste og forbindtligste Tak. M. Menlengracht. H. Meulengracht.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-12-02
Auction over Forpagtning. Hovedgaarden Gersdorfslund's Avling og Meieri, henhørende under Stamhuset Rathlousdal, vil den 6te Decbr. førstkommende, ved offentlig Auction, som afholdes paa bemeldte Hovedgaard, blive bortforpagtet enten paa 8 eller 16 Aar. Den er beliggende i det frugtbare Hads Herred ved Udskibningsstedet Hon Havn, henved 4 Mile fra Aarhuus og omtrent ligesaa langt fra Horsens. Til Gaarden er et Areal af 586 1/2 Td. udmærket godt Pløieland med complet Hoveri (hvorom af Forpagteren kan accorderes med Bønderne. Conditionerne for Forpagtningen ville findes fremlagte til Eftersyn paa offentlige Gjæstgiversteder i de fleste af Danmarks Kjøbstæder, samt hos Justitsraad, Høiesterets=Advocat Liebenberg i Kjøbenhavn, hos Politiassistent, Procurator Nielsen i Aarhuus, hos Stamhuusbesidderen paa Rathlousdal, og hos Forvalter Walther, der opholder sig paa Gersdorfslund og foreviser denne for Liebhaverne. Hads, Ning Herreders Contoir, den 1ste Novbr. 1842. Nyholm, const.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-12-02
Bortforpagtning. Ved offentlig Auction, som afholdes paa Assens Raadstue Torsdagen den 8de Decbr. førstkommende, Kl. 11 Formiddag, blive Frederiksgave og Fleustofte Hovedgaarde, med underliggende Auernæsgaard samt tilhørende Hollænderi og Schæferi, m. m., opbuden til Bortforpagtning paa 9 Aar, fra 1ste Mai 1843 at regne, Trykt i Aarhuus Stiftsbogtrykkeri. efter Conditioner, som fra den 30te i denne Maaned findes til Eftersyn i Rentekammerets Domaine=Contoir i Kjøbenhavn, saavelsom paa de Kongl. Amtstuer i Danmark, paa Godsernes Skriverstue og hos undertegnede Godsinspecteur, fra hvem Liebhaverne ogsaa, paa Begjæring derom, kunne erholde Exemplarer af Conditionerne tilsendte. Liselund pr. Slagelse, den 18de Novbr. 1832. Richter. Procl
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-12-02
Ifølge kongelig allernaadigst Bevilling af Dags Dato, som snarest muligt vil blive læst i vedkommende Under og Overret, indkaldes herved, sub poena præclusi et perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, Alle og Enhver, som formene at have nogen Fordring paa Kjøbmand Jens Lauritzen Hasselbalchs Fallitboe, til med deres Paastande at fremkomme og deres havende Krav, inden forbemeldte Tids Forløb, for undertegnede Skifteret at anmelde og beviisliggjøre. Aarhuus Skifteret, den 29de Novbr. 1842. C. Nyssum, Engelsted.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-12-02
Ved Proclama af Dags Dato, der snarest muligt vil const. blive læst i vedkommende Under- og Overret, ere Alle og Enhver, som maatte formene at have noget Krav paa Boet efter afdøde Justitsraad, Ridder Michael Christian Hjort, forhenværende Regimentschirurg ved Hs. Kongl. Høihed Prinds Frederik Ferdinands Regiment lette Dragoner, indkaldte, i Henhold til Placaten af 2den Juni 1819, med 12 Ugers Varsel, til med deres Paastande at fremkomme og deres havende Krav inden fornævnte Tids Forløb at anmelde og beviisliggjøre; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Aarhuus, den 29de Novbr. 1842. Engelsted. C. Nyssum, const.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-12-02
Bedste Drof. Rakitscher samt 2, 3 og 4 Bds. Livaner, Hør, kan faaes i større og mindre Partier hos J. P. Hammershøy Særdeles gode Koge-Erter og Bergisk faaes hos Siel les Enke paa Fiskergade.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-12-02
4 a 5000 Tdr. Kartofler kjøbes til høieste Priser af Kjøbmand Overby i Skanderborg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-12-02
Bemærkninger til Kong Christian den Femtes danske Lov, hentede fra den senere Lovgivning, Collegie=Resolutioner og Skrivelser, samt Lovkyndiges Skrifter, samlede af C.C. Hertz, Justitsraad og Herredsfoged. 6 Bog 3 Hefte, 48 s. Med dette Hefte er Lovens Bøger gjennemgaaede. Et Tillægs=Hefte udkommer om kort Tid, og hele Værket er da sluttet, hvorefter Bogladeprisen indtræder. En Stemme. om Skatte=Ligning efter Formue og Vilkaar.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-12-02
Den respective Lignings-Commission i Odense tilegnet af Disse Skrifter faaes i de fleste Boghandlinger, i AarS Hempel, 32 s. huus i Jessens Boghandling, hos Hr. Warberg og Wissing, i Colding hos Meldrup, i Veile hos Thune, og i Aarre pr. Warde hos Skolelærer Nielsen, samt i Odense hos Forlæggeren. S. Hempel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-12-02
Paa Almindeligt Varelexicon af Raverts, Almindeligt geografisk Haandlexicon af Overlærer Milling, som nøiagtigen ere omtalte i den med sidste Løverdags-Avis omsendte literaire Anmeldelse, modtages ogsaa, til den nedsatte Priis, Subskription i den Jessenske Boghandling.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-12-02
Rødt og sort Lak af forskjellige Fiinheder faaes i den Jessenske Boghandling.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-12-02
Dansk Huuscalender for 1843 af Frolund og Flinch, med mange Træsnit, faaes for 18 i Et stort Udvalg af smukke, saavel tydske som danske den Jessenske Boghandling.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-12-02
Børne=Billedboger, haves i den Jessenske Boghandling.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-12-02
Hermed et literairt Følgeblad til Aarhuus By og Omegn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-12-03
Løverdagen. den 3 December. med Brevposterne Den til Forsendelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-12-03
Kongelig allernaadigst alene privilegerede Aarhau, Stiftseisende. udgives i Gange ugenlig af Overkrigscommissair 2. 3. Lingit. Redigeres af 9. Simonist, Hans Mil
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-12-03
Blandinger. Rædslerne ved Tschingeklang fuh's Bestormelse skildres af brittiske Officerer som mageløse; da f. Ex. Chineserne saae, at al Modstand var forgiæves, skjare de Halsen over paa Koner og Børn, kastede dem i Brønde og Damme, og ombragte dem paa flere Maader. J mange Huse fandt man en halv Snees Liig, og endnu den Dag, der stormedes, saae man Fruentimmer i Dusinviis drukne sig. Staden er en Gruusdynge; hele Gader ere nedbrændte, og alle Husene udplyndrede af den chinesiske Pøbel. At den commanderende General lod sig, siddende i en Lænestol, levende indebrænde, er allerede fortalt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-12-03
J Keiseren af China's Statsarchiv er for længe siden funden en gammel Spaadom, at en Qvinde skal erobre China og gjøre Ende paa det himmelske Rige.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-12-03
Denne Spaadom hentyder man nu paa Dronningen af England, og den skal have været en betydelig Aarsag til, at "Solens Søn, har saa hastigt sluttet Fred med Britterne. J England er der i denne Tid optraadt en ny Luftskibs-Constructeur, der lover at ville befordre Passagerer, Varer og Breve igjennem Luften med en Hurtighed af 75 til 100 engelske Miil i Timen, saa at man følgelig paa denne Maade vil kunne tilbagelægge Reisen fra London til Bombay i 4 Dage. Bladet Allas, der meddeler den første Efterretninom denne Opfindelse, tilføier: at der ei alene har dannet sig et Selskab, hvoriblandt flere Mechanikere, som vil bekoste Maskinen udført; men at der endogsaa allerede under 29de Septbr. er meddeelt Patent paa Opfindelsen, og at Maskinen kan ventes færdig i Januar næste Aar. Omendskjøndt Allasselv indrømmer, at det Hele klinger noget eventyrligt, saa troer det dog foreløbigt at maatte erklære Sagen for ikke ganske utrolig, og minder derhos om, at Enhver vistnok for 17 Aar siden vilde være bleven anseet som gal, naar han havde paastaaet, at man skulde komme til at reise saa hurtigt over Land, at 40 til 60 engl. Miil kunde tilbagelægges i Timen; og dog er denne Opgave nu fyldestgjørende løst ved Jernbanerne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-12-03
J Aaret 1831 laante en Englænder, Thomas Jobson, sin Nabo, Georg Wilson, da Denne vilde udvandre til Amerika, 7 Pd. Sterling, og sagde han derhos, at kunde han engang betale dem tilbage, var det godt, hvis ikke, fik det at være. Jobson, som dengang var Banquier, kom siden i Armod, og maatte ernære sig af sine Hænders Arbeide. Fra Wilson havde han aldrig hørt noget siden, for han forleden fik et Brev fra Philladelphia, hvori han underrettes om, at Wilson er død, og har indsat ham til Arving af sin hele Formue, der beløber sig til 40,000 Species.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-12-03
En Uhrmager i London har opfundet en Maskine, som, i en given Tid, kan forfærdige 300 Uhre. De erfarneste Mænd have erklæret disse Uhre for det Bedste, der nogensinde er præsteret i dette Fag; derhos ere Uhrene overordentlig billige. Regjeringen, som har ladet Sagen undersøge ved Generalprocuratoren, vil holde denne vigtige Opfindelse hemmelig, og den engelske Uhrindustri haaber, ved Hjælp af denne Maskine, at undertrykke Concurrentsen paa hele Jorden, og at blive den eneste Uhrfabrikant i Verden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-12-03
J Brüssel er nylig opført en Tragvedie udenfor Coulisserne. Nogle Herrer vare indbudne til en Soiret hos den første Operasangerinde, Demoiselle CathinkaHeinefetter. Som man sad ved Bordet, reiste sig en Ordstrid mellem to af Sangerindens ivrigste Tilbedere: dHrr. Sirey og Caumartin, Begge gifte Mænd, af hvilke den Sidste var i høi Grad jaloup paa sin Medbeiler. Sangerinden vilde tale tilrette; men pludseligt trak Caumartin en Kaarde ud af sin Stok og gjennemborede Sirey dermed, saa han opgav sin Aand paa Damens Kanapee. Morderen slap bort men blev siden greben i Antwerpen, og ført tilbage som Arrestant.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-12-03
En Godseier i Caen, der for kort siden jagede i Canalen ved Mundingen af Floden Orne, blev i Luften et Par smukke Duer vaer, og skjød den ene. Den anden, der ikke var bleven truffen, skjød ned efter den Dræbte, omkredsede den flere Gange, og satte sig, da Jægeren havde taget denne op af Vandet, paa hans Skulder. Til sin store Forbauselse bemærkede nu Jægeren, at begge Duerne havde Ring om Halsen, paa hvilke befandt sig to smaae Juveelforstringer og med store Bogstaver Chiffrene: ALE. VIC. og ALB. 1840, tilligemed et af to Pile gjennemboret Hjerte. Man formoder, at disse Bogstaver, betyde Alexandrina og Albert, og at begge Duerne tilhøre Dronningen af England; Ringenes Værdi, for hvilke en Juveleer i Can skal have budt 12000 Fr., synes at bekræfte dette.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-12-03
En Englænder, som havde spiist Frokost i Palais Royal, blev forleden bragt halvdød tilbage i sit Hotel. I Anledning af et Væddemaal havde han, i Vidners Paasyn, fortæret 150 Dusin Østers, en Hummer og en stegt Kylling; dertil havde han drukket en Flaske Rom og 5 Flasker Viin.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-12-03
J en Pariser-Restauration spiste forleden to Herrer ret muntert og ganske comfortabelt ved et Bord, da paa eengang en ret smuk ung Dame, som var meget beskedent klædt, og saae noget bleg og angre den ud, traadte ind med to smaae Børn ved Haanden, og tog Plads ved et andet Bord. Hvad befaler De?" spurgte Opvarteren. "Jeg beder kun om det, disse Herrer levne!" svarte Damen høit. Den Ene af hine lystige Sybariter var den ulykkelige Kones Mand og de to stakkels Børns Fader.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-12-03
For ikke længe siden kom en ung Perser til Paris, en Frænde af Schahlen, og overordentlig riig. Forleden havde han sat sig paa en Stol i de elysæiske Marker. Jkke langt fra ham sad en ung Kone, hvis noget for blottede hvide Skuldre en temmelig umild Vind blæste paa. Den galante Perser beundrede en Tidlang de skjønne, frysende Skuldre; derpaa løste han Cashemirshawlet, som han havde knyttet om sit Liv, og gav sin Tolk det, idet han tilhviskede ham nogle Ord. Denne traadte hen til Damen og sagde: "Du Prophetens Due, Du Havets Perle og Stædernes Gazelle, skjønnere end Ørkenens Gazeller og Jspahans Jomfruer, Den store Ali Hussein (som Gud tage i sin Varetægt,) sender Dig dette Shawl, og beder Dig modtage det som et Tegn paa hans Beundring. Den unge Kones Mand, som stod hos hende, undrede sig meget over dette Skridt og denne orientalske Styl, og vidste ikke, hvorledes han skulde optage alt Dette. Men Tolken havde allerede lagt Shawlet om Damens Skuldre og vilde gaae. Manden opfordrede ham til, at tage det igien; men han svarte: "Prophetens Sønner tage aldrig igjen, hvad de engang have givet!" og saaledes maatte Damen beholde Shawlet, der vel er sine 3000 Daler. værd. Fra den Tid af seer den unge Perser Hussein, allevegne hvor han viser sig, hvide Skuldre for sig; men han er ikke galant mere.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-12-03
For kort Tid siden blev en Soldat skudt i Madrid, fordi han havde myrdet en Reisende. Da han i Forhøret blev spurgt, hvorfor han havde begaaet dette Mord, svarte han: "Fordi jeg syntes, det var saalænge siden, jeg havde dræbt Nogen."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-12-03
Fra Coblenz skrives den 20de Novbr.: Et nylig stedfundet medicinsk Tilfælde har her vakt overordentlig megen Opsigt. For nogle Dage siden døde, efter kort Sygdom, den herværende Kjøbmand O. A. M... af en Lamhed og Lungebetændelse. Underrettet om, at vedk. Læge ved Behandlingen af den Afdødes Sygdom havde fulgt en fra den almindelige afvigende Methode, anordnede strax den herværende Medicinaløvrighed Ligets Obduction (hvilken, foreløbig sagt, viste en Desorganisation i Lungen som Aarsagen til den indtraadte Lamhed), og afsagde den Betænkning, at den Syge var død af en feilagtig Lægebehandling, og lod denne Erklæring gaae indtil Ministeriet med Andragende om, at den omhandlede Læge maatte forbydes al medicinsk Praxis. Denne Fremgangsmaade har fat Publicum i ikke ringe Forbauselse; man undres over den Bestemthed, hvormed Medicinaløvrigheden giver Lægen Skyld for Kjøbmandens Død, og opkaster det Spørgsmaal, om en Læge, der handler pligtmæssigt efter sin Overbeviisning, som her er Tilfældet, bør udsættes foren saadan Krænkelse, idet en videnskabelig Contro vers afgjøres ved Politi=Forholdsregler. Man er nu meget spændt paa Ministeriets Kiendelse i denne Sag.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-12-03
Fædrelandet. En betydelig Deel danske Mænd havde allerede i Tirsdags Aftes underskrevet en Adresse, som i Kjøbenhavn var udlagt til Alle og Enhvers Underskrift, hvorefter man havde indbudt til et Møde om Onsdag Aften i Hotel d'Angleterre, for derom at aftale det videre Fornødne. Adressen lyder saaledes: Til Kongen!
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-12-03
J denne Anledning har Oberst Brock udtalt følgende Ord i den jydske Stænderforsamling: "Jeg har i et langt Livs Erfaring erhvervet mig den Overbeviisning, at det ikke nytter, at sætte Eftergivenhed mod ubillige og uretfærdige Paastande. En stor Deel af de Paastande, man gjør i Hertugdømmerne, er en Følge af de Begunstigelser, som Tid efter anden ere tilstaaede disse. Det betaler sig nu med bittre Frugter."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-12-03
Paa det adelige Gods Noer (tilhørende Prindsen af Augustenborg) er sidste Løverdags Aften afbrændt hele Hovedgaardens Meieri.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-12-03
Landeiendoms-Salg. Lille Grundet, ved Veile, er i disse Dage solgt af M. Feveile til Hr. Proprietair Neergaard, forhen Eier af Haraldskiær, for 20,000 28.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-12-03
Hovedgaarden Ryvraae, tilh. den kgl. Kasse, er ved Auction den 29de Novbr. tilslaaet Møller Lorenzen, for 15,300 20. Forlangte Jndrykkelser.