Aalborg Stiftstidende, 1842-05-20
Fædrelandet. Kjøbenhavn, den 14de Mai. Som alt berettet, erConferentsr. Monrad i Naade entlediget fra sit Embede som Generalpostdirecteur. J 7 Aar har denne almeenagtede Olding været Chef for det danske Postvæsen, der i hans Bestyrelsestid har udviklet en sjelden Virksomhed og ved fuldendte eller forberedte Reformer har faaet en heel anden Skikkelse. Jdet vi nu af Hjertet ønske denne fortjenstfulde Embedsmand en hæderlig Hvile efter et langt og møisommeligt Embedsliv, kunne vi kun tilføie det Ønske for hans Efterfølger, hvis Retsindighed og Jnteresse for sit Fag er almindeligen bekjendt, at Postvæsenet under hans Bestyrelse maa gjøre ligesaa stærke Fremskridt som under hans fortjente Forgjænger. (Dag.) Om Armeens forandrede Organisation, Gage, ring m. m. udhæve vi Følgende: Generalcommanden i Nørrejylland og Fyen skal bestaae af: de Deele af Artilleriet, og Jngeniercorpset, som befinde sig i Districtet; den anden Cavalleri=Brigade, og den 3die Jnfanteri-Brigade. Til den anden Cavalleri=Brigade skal høre det tredie, femte og sjette Dragonregiment, som erholde følgende Garnisoner: det 3die i Aarhuus, det 5te i Randers, det 6te i Odense. De 6 Dragonregimenter, hvoraf det danske Cavalleri, i Forening med Garde-Cuirassererne og Garde-Husarerne, skal bestaae, skulle formeres af: Livregimentet Curasserer, Livr. lette Drag. Prinds Ferdinands Reg. l. Drag, sjæll. Landseneer-Reg. jydske Reg. l. Dr. og fyenske Reg. I. Dr. (Disse 6 Dragonregimenter benævnes efter Nr., i den Orden, de her staae anførte.) Det slesv. Curasseer-Reg. og holst. Landseneer Reg. opløses. Et Dragonregiment paa 4 Escadroner skal herefter bestaae af: 1 Regiments-Commandeur (Oberst eller Oberstlieutenant efter sin Anciennetet), 1 Stabsofficeer, som planmæssig skal være Major (han er Næstcommanderende i Regimentet, og ham paaligger specielt de Tjenesteforretninger, som nu høre til Premiermajorens Function); 4 Ritmestere, af første Classe (Escadronsschefer), 6 Premierlieutenanter (hvoraf 1 er Forstander for Exerceerskolen og 1 regnes som Regiments=Adjutant); 6 Secondlieutenanter paa ældst Gage og 2 paa yngst Gage: 4 Overvagtmestere, 4 Overqvarteermestere; 16 Vagtmestere (hvoraf 4 Beridere); 24 Corporaler; 12 Trompetere; 480 Dragoner, incl. 32 Undercorporaler, ialt 560 Hoveder. Naar hertil lægges Regimentets Krigsreserve, 480 Dragoner med Undercorporaler, til hvilke ingen Heste i Fredstid haves, bliver det tilsammen 1040 Hoveder. Mellemstaben bestaaer desuden af: 1 Auditeur og Regnskabsfører, 1 Overlæge, 1 Regimentsdyrlæge og 1 Underlæge, ved de Regimenter, som ligge samlede i Garnison, hvorimod de Escadroner, der have særskilt Garnison, hver forsig have 1 Underlæge. Ved Dragonerne og Husaterne skulle Underofficererne og Trompeterne bevæbnes med 2 Pistoler og en Sabel; den Menige med en Karabin, saa kort og let som det lader sig forene med Brugbarhed og Varighed, den fjerde Deeling af hver Escadron med Bagladerifler istedetfor Karabiner, en Pistol og en Sabel. – Jægercorpserne og de Batailloner, som garnisonere enkeltviis, skulle have 8 Spillemænd, af første Classe og 8 af anden Classe, for at de kunne danne sig til Hornmusik. Med Hensyn til Gageringen reglementeres en Generallieutenant med en aarlig Gage af 3600 Rbd. r. S., en Generalmajor med 3200 Rbd.; en tjenstgjørende Generaladjutant og Chef for Kongens Adjutant stab med 3200 Rbd.; Kongens Adjutanter nyde Gage efter deres Charge i Armeen, og tilstaaes desuden hver et aarligt Tillæg af 600 Rbd.; Stadschirurgen erholder, foruden sin Gage som Overlæge, 660 Rbd.; Stabsdyrlæggen, foruden sin Gage som Regimentsdyrlæge, 250 Rbd.; Generalkrigscommissairen i Danmark 2200 Rbd., en Land- og Søkrigscommissair i Danmark i Gage 2087 Rbd. 64 s., til Reiser 100 Rbd., til Contoirhold 100 Rbd. Ved et Dragonregiment erholder Regimentscommandeuren, efter sin Anciennetet i Armeen, i aarlig Gage 2000 eller 2400 Rbd.; en Major 1300 Rbd.; en Ritmester af første Classe 1050 Rbd.; en Ritmester af anden Classe 640 Rbd.; en Premierlieutenant 390 Rbd.; en Secondlieutenant paa ældst Gage 300 Rbd.; en Secondlieutenant paa yngst Gage 270 Rbd.; en Regimentsadjutant i Tillæg 60 Rbd.; en Auditeur og Regnskabsfører 800 Rbd.; en Overlæge, efter sin Anciennetet, 500 a 1000 Rbd., en Regimentsdyrlæge, ligeledes, 250, 290 eller 350 Rbd.; en Underlæge 200 Rbd. J Tillæg erholde Forstanderen og de Officerer, som ere Lærere ved Exerceerskolen, aarlig 60 Rbd. hver. J Fredstid tilstaaes ved Jnfanteriet kun Stabsofficererne og Adjutanten en Oppasser in natura, og Stabsofficererne desuden hver en anden i Penge. Alle øvrige Officerer og Mellemstabsbetiente, foruden Underlægerne, erholde derimod ingen Oppasser in natura, men Enhver erholder Godtgjørelse for en Oppasser i Penge, for ikke at unddrage Mandskabet fra den høitfornødne Øvelse. (Ved Cavalleriet forblive derimod de samme Oppassere som hidtil, med den Forskjel, at Stabsofficererne erholde kun en Oppasser in natura og Godtgjørelse for den anden. Qvarteer- og Møbelpenge, samt Caserneudgifter for Garnisonerne i og udenfor Kjøbenhavn skulle, indtil videre, udredes efter de hidtil herfor gjældende Regier; dog skulle alle Ritmestere, og Capitainer, hvad enten de høre til 1ste eller 2den Classe, nyde de Qvarteerpenge, som nu ere reglementerede for Batterie, Eskadrons- og Compagni=Chefer. Fremdeles oprettes der en Krigsreserve, hvorved der ansættes som Officerer unge Mænd af almindelig Dannelse og god moralsk Opførsel, der have tjent i 3 Maaneder som Underofficerer ved Linietropperne, og maa kunne godtgjøre, at de ere istand til at klæde sig selv og tjene uden Gage, medens de i Fredstider gjøre den Tjeneste, der er fornøden til at dannes til den militaire Tjeneste.