Berlingske Tidende, 1831-03-12
Praktiske Foretagender, som understøttes. Overbeviist om, at Jordens Dyrkning efter en rigtig lagt Plan er et af de vigtigste Befordringsmidler til Agerbrugets Opkomst og Fremme, vedbliver Selskabet, fortrinligen at anvende sin Formue til at befordre Bønder, jorders hensigtsmæssige Dyrkning. Det vil derfor fremdeles tilstaae nogle Bønder, som findes nærmest at kunne komme i Betragtning, en Understøttelse for hver især af 300 Rbd. Sedler, fordeelt paa 5 til 6 Aar, som Godtgjørelse for de Udgifter eller det Tab, der i Begyndelsen kunde blive en Følge af en forandret Driftsmaade. Til ordentlig Dyrkning ansees at høre at Jorderne, - efter at være forsynede med forsvarligt Udhegn, og med de fornødne Grøfter til skadelige Vands Afledning, samt rensede for Steen m.m., - ere hensigtsmæssigen inddeelte, at Sædskiftet er bifaldsværdigt, enten efter Vexeldristens Regler, eller efter det overskaarne Kobbelbrugs, saa at der kun 2 Aar efter hinanden tages langstraaet Sæd, og at Jorderne, i det Aar, de indtages til Drift, enten omhyggeligen behandles med fuld Brak eller dyrkes med Brakfrugter. De Bønder, som ønske denne Understøttelse, maae ledsage deres Begjeringer med fuldkommen paalidelige Efterretninger om deres Jorders Beskaffenhed, Udskiftning, Hartkorn, Størrelse, Beliggenhed, nærværende Drift, og den nye Drift, som de agte at indføre, Gaardens Besætning og dennes Tilstand, deres Formuestilstand, med mere. De, som erholde Understøttelse, ere pligtige at underkaste sig de Forskrifter og det Tilsyn, som Selskabet nærmere maatte bestemme Disse Forskrifter gielde ogsaa for de Bønder, som understøttes af den Capital, Hans Majestæt har skjænket til dette Øjemed. For at udbrede Brugen af hensigtsmæssige Kornrensnings- og Hørbrydningse Maskiner og af arbeidsværende Agerdyrkningsredskaber, saasom: Plove uden Hjul (saakaldte Svingplove, deels engelske, deels forbedrede nordamerikanske Plove), Hyppeplove, Exstirpatorer, lader Selskabet, tildeels for et af Hans Majestæt Kongen allernaadigst bevilget Bidrag, aarligen forfærdige nogle saadanne Redskaber, som Det vil overlade til en eller anden dygtig, men trængende Avlsbruger, især af Bondestanden, for en efter Omstændighederne, mere eller mindre nedsat Betaling. Kornrensnings- og Hørbrydnings-Maskinerne ere fornemmelig bestemte til fælleds Afbenyttelse for et Sogns eller en Byes Beboere. De, som attraae eet eller anden af disse Redskaber, maatte herom indgive Ansøgninger, ledsagede med paa lidelige Attester, som vise, at de ere værdige og trængende til at komme i Betragtning, og at de ikke allerede ele det eller de Redskaber, hvorom ansøges. 1) Rullegryn, et opperligt og yndet Product af Boghvede, er sieldent at erholde, fordi det tilvirkes hidtil blot med Haanden ved Hjælp af en liden rislet Con linder af Træ. Jmidlertid bestaaer den hele Operation ikkun deri, at den klare velsmagende Kierne skilles fra en guul og bitter Hinde, der hænger ved det almindelige Boghvedegryn. Selskabet ønsker at foranledige, at dette forædlede Boghvedegryn maatte vorde en almindelig Handelsvare ved en letterTilberedningsmaade i det Store, og tilbyder derfor en Præmie af 100 Rbd. for en Haandqværn, hvorpaa Rullegryn frembringes aldeles reent og i saa dan Mængde at det derved ikke fordpres over 10 Procent mod almindelige Boghvedegryn, 2) Ved at skalle Boghveden knuses Kiernen. Naar dette kunde undgaaes, vilde et bedre Produet erholdes og Tab afværges. Dette synes at kunne opnaaes med en forbedret Mechanisme hvorved den haarde Skal muligen i noget fugtig Tilstand, kunde skilles fra Kiernen. En Præmie at 100 Rbd. loves ligeledes for en Mølle eller Jndretning ved en Mølle, hvorpaa Boghveden kan afskalles uden at slaaes finEn Mechanicus, der opnaaer at skille Boghvedekiernen baade ved den haarde Skal og ved den derundet liggende gule Hinde, vil kunne vent begge Præmier. For at smaae Lodder paa 6 til 3 Tdr. Land, og derunder, kunne vorde til Nytte baade for Staten og deres Besiddere, maa en ganske anden Dyrkningsmaade, end den sædvansige, følges. J afg. Provst Høeghs Anviisning til et velindrettet Jordbrug er omstændeligen fremsat, hvorledes en Huusmandslod bør dyrkes. Denne Bog er nu saa udbredt blandt Bondestanden, at enhver Huusmand, som ønsker at udføre dens Regler, let kan forskaffsig den. Der udloves derfor en Understøttelse af 20 til 25 Rbd. Sedler aarligen i 5 Aar, for det første for 10 Huusmænd, som paatage sig at følge en af Selskabet foreskrevet Plan for deres Lodders Dyrkning. Til denne Plan hører : 1) At der avles Rodfrugter, og at der bruges Staldfordring i Sommermaanederne. 2) At Agerlandet er ordentligen inddeelt. 3) At Huusmanden har anlagt en liden Have for de nyttigste Kiøkkenurter og Frugttræer. 4) Bieavl, Plantning af Ask, Popler, Pile og andre nyttige Træer omkring Bygningen, Haven og paa Grøftvoldene, Dyrkning med Spaden paa de mindre Lodder o. d. l., vil, under for Resten lige Omstændigheder, give Fortrin til Understøttelse. Den her udlovede Understøttelse gielder ogsaa for planmæssig Dyrkning af Skolelodder paa 4 til 6 Tdr. Land, især forsaavidt disses Besiddere tillige give et følgeværdigt Exempel ved Havedyrkning, Bieavl og Dyrkning af almindelige Medicinalutter til udvortes Brug. Da Staldfordringens Nytte og Fordeel er erkjendt, saa udsætter Selskebet som Hæderstegn en af sine Medailler i Guld: For den Jordbruger, som beviisligen i ikke mindre end 5 Aar har brugt Sommerstaldfordring, fra Græsningens Begyndelse indtil Høsten er forbi, til de fleste Køer af sin Besætning, eller den hele i Forhold til Gaardens Størrelse staaende Besætning, og meddelet Selskabet Efterretning om Nytten og Fordelen, eller og Manglerne ved denne Forringsmaade, enten den er skeet i lukte eller aabne Stalde. Denne Præmie kan vindes af Alle, uden Forskjel af Stand, Attesterne maae nøie forklare, hvor stor en Deel af Gaardens Besætning der er fodret paa Stalden, hvormed Hovederne ere blevne fordrede, om med dyrkede eller naturlige Foderurter, hvormange Tønder Land dertil en anvendte, Mængden og Godheden af Melken og Smørret, og endeligen fremstille Sammenligning i det hele af denne Fodringsmaade med den sædvanlige Græsning paa fri Land, enten vel bevoxet med naturligt Græs el besaaet med Klever. For at bidrage til Træplantnings Fremme, udlover Selskabet en Pengehjælp som Understettelse og Opmuntring for de Bønder, som plante vilde Træer paa egne dertil indtagne Jordstykker. Vilkaarene ere: Den Lod, som bestemmes til en Plantning, skal være forsvarligen indhegnet og tør, i det mindste 4 Skpr. Land g. Maal stor. Plantning paa Hegnet vil i Almindelighed give fortrinlig Adgang til Understøttelsen. Til Lær skal Lodden rundtom beplantes med to eller tre Rader Plil eller Poppel. Træerne, hvoraf Plantningen skal bestaae, kunne være canadisk Poppel Birk, Ask, Elm (Alm), Hessel, Løn, Eeg, Bøg og Naaletræer, De skulle plantes forsvarligen, og ikke i større Afstand end 1 1/2 Alen fra hinanden. Understøttelsens Beløb vil Selskabet bestemme ei blot efter den til Plantning indtagne Lods Omfang, men ogsaa efter den større eller mindre Vanskelighed, som der maatte være forbunden med at tilveiebringe de fornødne Planter, hvilke man iøvrigt forudsætter, at Vedkommende tildeels selv kunne opelske af Frøe. Til den Bonde, der beviisligen maa kiøbe Planterne og betale dem med de i Egnen gieldende Priser, giver Selskabet, naar Plantningen er paa 4 Skpr. Land, en Understøttelse af 50 Rbdlr., som fordeles paa 4 Aar og udbetales med 15 Rbdlr. i det første Aar efter at en saadan Lod er indhegnet, 20 Rbdlr. i det andet Aar, naar den er beplantet, 10 Rbdlr. i det tredie Aar og 5 Rbdlr. i det fjerde Aar, forudsat at Anlægge ordentligen vedligeholdes, og alle udgaaede Træer efterplantes. - Boer Vedkommende i en Egn, hvor Planterne kunne faaes uden Betaling eller det paa billigere Vilkaar end sædvanligt, da bliver Understøttelsen forholdsviis, mindre. For hver Skjeppe Land, Lodden er større end ovennævnt, forhøies Understøttelsen med en femte Deel, indtil Arealet overstiger 2 Tønder Land g.M.; thi noget betydeligen forøget Bidrag til Skovanlæg af større Omfang kunde overskride Selskabets Evne. Kun een Mand i et Sogn kan komme i Betragtning. Bønder fra skovrige Egne, eller hvor saadanne Plantninger allerede maatte være i Gang, kunne ikke deeltage i denne Understøttelse. Afsætningen af tørrede Havefrugter er en ikke uvigtig Jndtægtskilde for Europas sydligere Lande. Vel er Havedyrkningen endnu saa meget tilbage i Danmarks største Provindser, Sjælland og Jylland, at Haveproducterne overhovedet taget her for det første ikke kunne ventes at blive nogen væsentlig Gienstand for Handelen. Det er derimod bekjendt, at i Fyen og paa Smaaderne drives Have væsenet med mere Jver, og at der paa disse Steder avles en stor Mængde, Træfrugter, men hvis Afsætning dog ikke giver Producenterne den Fordeel, som disse kunde høste deraf, dersom de med Ombyggelighed søgte, ved Tøy ring og bedre Behandling, at gjøre Frugterne skikkede til Forsendelse. Almindelighed forsendes de nu i raa Tilstand og agtes kun lidet naar de komme til Bestemmelsestedet, da de ofte ere bedærvede, fordi de ikke behørigen nedpakkes, men løse nedstyrtes i et Fartøi, hvor de underveis ogsaa ere udsatte for skjødesløs Behandling. Naar Æbler og Pærer ikke paa denne Maade kunne finde Afsætning, præsses sædvanligen Most deraf, endskjøndt dennes Tillavning vistnok kræver mere Uleilighed, end at tørre Frugterne, for at faae dem fordeelagtigen afsatte enten til Rigets andre Provindser eller til Udlandet. J endeel Aar har Selskabet stræbt ved Præmier at fremmeHavedyrkningens Udbredelse blandt Almuen, og Det har nu seet sig opfør dret til, ogsaa, om muligt, at bidrage til, at en fordeelagtigere Afsætning af Træfrugter, for de Deele af Riget, hvor de avles i Mængde, kunde finde Sted. Selskabet udlover derfor et Antal Præmier af 20 - 12 Rbd. for de Bønder, der bevise at have afsat en Qvantitet af i det mindste 12 Lpd. ved tørrede og indpakkede indenlandske Træfrugter, saasom af Æbler, Pærer, Kirsebær eller Blommer af forædlede Sorter, Huusmænd kunne komme i Betragtning til Præmie for et mindre QvanBønder i de Egne af Fyen, hvor Kirsebærtørring er i Gang, kunne ik komme i Betragtning til Præmie for saadan Frugttørring, men have derimod Adgang til at concurrere til Præmie for Tørring af Æbler, Pærer, o. s. v. Hensigten med Præmien er fortrinligen at opmuntre Landalmuen til at benytte den her omtalte Jndustriegreen. Dog vil ogsaa den Kiøbmand, eller den Landmand udenfor Bondestanden, som godtgjør at have bragt en betydeligt Parti tørrede Frugter i Handelen, ligeledes kunne vente et Tegn paa Selskabets Agtelse. Dyrkningen af Kaalrabi under Jorden er for Jsland af yderste Vigtig hed, eftersom disse Rødder uden Vanskelighed kunne gjemmes hele Vine, ren over og ere et herligt Fødemiddel i Forbindelse med det saltede Kiød, som der bruges den største Deel af Aaret. Selskabet udsætter derfor et at sine større Sølvbægere, som et Agtelsestegn, for den Landmand eller Kjøbstad=Jndvaaner i Jsland, som godtgiør, at han i et Aar har avlet ikke mindre end 20 Tdr. Kaalrabi=Rødder under Jorden og om muligt samlet af sin egen Avl ikke mindre end 1 Pund Kaalrabi=Frø. Kartoffelavlen, som, efter hvad Erfaringen har viist, lykkes ret vel i Jo lend, naar den drives med fornøden Jndsigt, og som i indtræffende haarde Aar, naar Kreaturerne omkomme, vel endog kan bidrage til at forrbygge Hungersnød, fortjener ogsaa at blive mere udbredt der. Selskabet udlover derfor ligeledes et af fine større Sølvbægere for den Jordbruger i Island, som herefter begynder at lægge Vind paa at dyrke Kartofler og beviisliggjøat have i et Aar avlet ikke mindre end 30 Tønder af disse. Altsaa kan Jngen, hos hvem Kartoffelavlen allerede maatte være i Gang, have Adgantil denne Præmie, men vel Andre, om de end ikke have naaet det her fastsatte Minimum, naar de, istedet for det deri manglende, have avlet et forholdsmæssigt stort Qvantum af hine Kaalrabi=Rødder. Alle Efterretninger fra vore Kyster stemme deri overeens, at Sildesang sten er nu i betydelig Aftagende, og at derimod Torskearter indfinde sig det i stor Mængde. Det et vigtigt for Landet at denne, Sandsynligviis igjennem flere Aar voxende og vedblivende, Overflødighed benyttes paa den fordeelagtigste Maade. Da Fangsten selv er let, saa kommer det fornemmelig an paa at tilvirke de større Fisk, ved Saltning og Tørring, til afsættelig og forsvarlig Handelsvare. For at opmuntre til dette Øiemed, udsætter Selskabe, sin største Guldmedaille, eller dens Værdie i Penge, for det Anlæg, som tilvirker og afsætter i tvende Aar, fra October dette Aar af at regne, de største Qvantum af saltet eller tørret Fisk, ikke under 200 Tønder salt Torsk eller 1000 Lispund Klipfisk eller 1200 Lispund Stokfisk, og sin anden Guldmedaille, eller Værdien i Penge, for ikke mindre end det Halve af ovenanførte Qvantum. Præmieræskerne maae ved paalidelige Attester godtgjøre saavel Varene, Qvantitet, som Qvalitet.