JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1810-11-09
Den 25de October. J Søndags forefaldt en meget alvorlig Kamp i Fangehuset i Porchester. Omtrent 120 Tyskere og Schweizere havde taget Tieneste i Regimentet Sicilien; da de bleve sendte tilbage til Fangehuset, for at hente deres Tøi, vilde de franske Fanger ikke lade dem slippe, men truede med at ombringe dem. Strax blev der slaaet Generalmarsch, Militserne fra Worchester og Northampton marscherede lige til Fangehuset, og ved Hielp af Artilleriet og Dragonerne, blev Orden igien tilveiebragt uden Blodsudgydelse. De derværende Fangnes Tab beløber sig til 6000 Mand. Fra Boston er en lille Colonie afseilet til Den Tristan d'Acunha, som er bestemt til at befolke denne frugtbare Øe. Den skal for Fremtiden kaldes Forfrisknings=Øen.
Berlingske Tidende, 1810-11-09
Riga, den 24de October. J Forgaars her Greven af Gottorp, paa en engelsk Krigs=Chaluppe paa 20 Kanoner, tiltraadt sin Reise til London. En Parlementair bragde ham til denne Chaluppe.
Berlingske Tidende, 1810-11-09
Constantinopel, den 24de September. Den forrige Schah Jslam (Overhovedet for den muhamedanske Religion) skal, formedelst Alderdoms Svaghed, have nedlagt sit høie Embede, og faaet Samougi Oglu, en Mand af store Fortienester til Efterfølger.
Berlingske Tidende, 1810-11-09
Storherrens bekiendtgjorte Afreise til Armeen har sat alle Asiens Egne i største Bevægelse. Fra Cesaria ere 60 Faner ankomne. Ciaplou Oglon staaer med sine Tropper en Dagsreise fra Seuttari. Alle disse Tropper skulle defilere fordi Hovedstaden, paa den Side som vender mod Ciardak.
Berlingske Tidende, 1810-11-09
Stockholm, den 23de October. Hs. Majestæt Kongen har antaget den pommerske Committees For- og Slag, at ikkuns et Regiment paa 600 Mand skal garnisonere i hiin Pro a. vine, samt at Lehagodserne skulle ansees som de nærværende Eiermænderette Eiendom. Hertugdømmets Regiering skal bestaae af en Cantsler, er og 2 Regieringsraader under General Gouverneurens Præsidium.
Berlingske Tidende, 1810-11-09
Den 2de November. Da Hs. Majestæt Kongen den 18de dennes allkom til det Kongelige Lystslot Nya Haga, indfandt sig sammesteds alle Cheferne af Stockholms Garnison, et samt Deputationer fra Livdrabanterne og de andre Corpser i Stockholm, under Anførsel af den tienstgiørende General-AdjutanOberst Lagerbring, som paa Garnisonens Vegne i Underdanighed anholdt om Tilladelse til at lade en Skuepenge slaae, til Erindring af a Hs. Majestets lykkelige Tilbagekomst fra Rigsdagen; hvortil Hs. Ma e jestet behagede at give sit naadige Samtykke.
Berlingske Tidende, 1810-11-09
Hs. Kongl. Høihed behagede derefter at besvare denne Tale i det franske Sprog paa følgende Maade: Gode Herrer og svenske Mænd, En alt for tidlig Død kuldkastede, det Haab Sverrig havde sat til Prinds Carl August. Han vilde sit Lands Vel. De Taarer, som rinde paa hans Grav, vidne om Nationens Taknemmelighed. Lykkelige de Fyrster, som kunne efterlade sig et saadant Savn! Efter at jeg fra min Barndom af havde tient det Land, i hvilket jeg er født, ønskede jeg at maatte leve i Roe, da Sverrig tilbød mig Arveretten til fine Kongers Throne. En med Rette æret Konges Samtykke, en hæderfuld Nations frie og eenstemmige Valg. har jeg anseet som en Forsynets Beslutning; jeg burde underkaste mig samme, og min Siel har hævet sig til Høiden af min nye Bestemmelse. I det jeg drog ind i Sverrigs Land, var jeg allerede fuldkommen Svensk, jeg var det fra det Øieblik af, da jeg havde opofret alt, for at svare til Eders Tillid, fra det Øieblik af, da jeg, saa at sige, havde begyndt et nyt Liv, for at hellige samme til Eder. Jeg vender ikke mit Syn fra de Besværligheder, som ere undskillelige fra den høie Værdighed, hvortil jeg er kaldet; men jeg skal ansee mig tilstrækkelig belønnet, naar det ikkuns maae lykket mig at bidrage til at lykkeliggiøre vort Land. Dette store Formaal kan ei opnaaes, hvis ikke jeg vorder understøttet af alle. Himlen har givet os den bedste blandt Konger; opfylder imod ham alle Kierlighedens, Høiagtelsens og Lydighedens Pligter, Maatte al privat Jnterisse for svinde for det ene store Formaal: det almene Bedste, Matte fuld kommen Sandrægtighed herske blandt alle Rigets Stænder, Snar vende J tilbage til Eders Hiemstavn; fører didhen med Eder og vedlige holder der - J gode Herrer og svenske Mænd - Fred og Enighed, Kuns denne Tænkemaade kan befæste vort fælles Fædrelands store held og Selvstændighed. Jeg imodtager med inderlig Taknemmelig skal hed de Følelser J have yttret for mig. Jeg fortiener dem ved den St. samme hengivenhed og det uforstilte Venskab mit Hierte nærer til sider alle. Jeg forbliver a. (En svensk Oversættelse af denne Tale, seil blev forelæst af Cabinets=Kammerherre Grev Løwenhielm.) Herpaa overleveredes ovennævnte Forsikkring til Hs. Kongl. Høihed, kry an Høistsamme behagede at underskrive og derpaa tilbagelevere til Efskindmarskalken med følgende Ord: Hr. Landmarskal Jeg ønsker at Himmelen vilde forlene mig den en brnødne Styrke, Mod, Kraft og Levetid, til at kunne giøre Fædre hadets Lykke. Denne Act blev dernæst oplæst af en af Rigets Herrer. Til Slutning overleveredes Valgakten til Hs. Kongelige Høihed af kandmarskalken, hvorefter de Deputerede fik den Naade at kysse Hs. udi kongl. Høiheds Haand og derpaa begave sig tilbage.
Berlingske Tidende, 1810-11-09
Hs. Kongelige Høihed Kronprindsens høitidelige Indtog i Hovedstaden har fundet Sted i Dag; det diplomatiske Corps var bleven tilsag : til Cour paa Slottet, hvor siden spistes ved offentligt Taffel. J Morgen skal hele Staden være illumineret. Den 5te dennes skulle Stæn, af serne aflægge Eden til Hs. Kongl. Høihed, og Dagen efter vil Høistsamme modtage Cour. Coursen paa Kiøbenhavn er i Hamborg noteret 520 pr. Ct. 2 Mkr. var
Berlingske Tidende, 1810-11-09
Indenlandske Efterretninger. Tranekiær, den 4de November. J Eftermiddag Kl. 1 1/2 passe rede Spotsbierg Syd fra Nord efter 1 Orlogskib og 1 Fregat Nyborg, den 4de November. Da det dagede i Morges, obset: En veredes en Koffardiebrig til Ankers imellem Vresen og de fiendtlige for Skibe Sønden for Sprogøe. Da det blæste meget haardt af Nordost, var det ikke at formode, at de fiendtlige Skibe vilde lette eller udsætte Ve Fartøier, hvorfore Roeslotillen her udsendte en Slup efter den. Det m. lykkedes at tage den, men formedelst den høie Søe kunde man ikke anløbe Nyborg med den. Den kom fra Liverpool og ver ladet med Salt. hi 1 Sluppen mistede paa denne Expedition, i det haarde Veir, sin store til Mast.
Berlingske Tidende, 1810-11-09
Batteriet Trekroner, den 7de November. Fra i Gaar til sk. i Dag ere indpasserede 9 og udpasserede 38 Skibe. Et tremastet Skib, ke som tonede svensk Kongeslag og Vimpel, er i Dag observeret at anløbe de Landskrone. Det havde mistet sin Stør= og Mesansmast. Kalleboestrand, den 7de November. J Morges da det dagede, observeredes en engelsk Orlogsfregat til Ankers 3 Mile herfra, 3 der ligeledes var i Sigte i Gaar. Samme Tid observeredes en anden i engelsk Fregat, som kom Syd fra og stod Nordost hen. Kl. 7 1/2 lettede i førstnævnte Fregat og gik til Seils med stumpede Merseil og Underseil, 6 og hold Sydost hen.
Berlingske Tidende, 1810-11-09
En hertil ankommen Skipper beretter at have i Gaar seet en engelsk Fregat tage en Galliase under Stevns, og at han tilligemed en Kaper maatte foreere for ikke ligeledes at blive taget. Kl. 9 1/4 i Formiddag observeredes en Brig, som kom Syd fra og gik Vester efter. Kl. 9 1/4 vendte den tilligemed Fregaten og stod Østerover. De vare omtrent 4 Mile herfra.
Berlingske Tidende, 1810-11-09
Helsingøer, den 7de November. I Gaar Morges passerede 12 Kanonbaade og 2 Kuttere Nord paa. De kom fra Malmøe og ere bestemte til Gothenborg under Capitain Ungloes Anførsel.
Berlingske Tidende, 1810-11-09
I Gaar Eftermiddags Kl. 3 1/2 var en engelsk Fregat i Sigte Nordpaa; men i Dag ere ingen fiendtlige Seilere herfra i Sigte.
Berlingske Tidende, 1810-11-09
Helsingøer, den 8de Novbr. I Gaar Aftes ankom en fransk Kureer Lo Fortien og en svensk Baron Ankersværd, begge fra Paris. De vilde strax reise over Sundet, men maatte formedelst Søegang og stærk Storm udsætte Overfarten til i Dag, og afreiste da tidlig i Callundborg, den 5te Novbr. I Gaar Eftermiddags ogserveredes en fiendtlig Flaade, som kom Nord fra, og ankrede i Syerøe, Morges. Dyb. Linieskibet og Luggeren tilligemed de 12 Coffardieskibe, som ere komme Syd fra, ligge endnu for Anker ved Revsnæs.
Berlingske Tidende, 1810-11-09
Callundborg, den 6te Novbr. I Gaar var Flaaden, som en kommen Nord fra under Seil, men ankrede igien ved den nordre Side af Refsnæs. Den bestaaer af 65 Coffardieskibe af alle Sorter, og compoieredes af 2 Fregatter og 1 Cutterbrig; men denne er igien seilet tilbage Nord efter. Linieskibet, Luggeren og de 2 Koffardieskibe Syd fra ligge endnu ved Revsnæs og ere samlede med Flaaden, som ligeledes endnu ligger stille i Dag.
Berlingske Tidende, 1810-11-09
Callundborg, den 7de Novbr. Rangskibet og de 2 Coffardieskibe Syd fra ere nu afseilede Nord efter og allerede af Sigte; men Flaaden som er kommen Nord fra ligger endnu stille. – J Gaar Eftermiddags kom Syd fra 2 Rangskibe og 1 Fregat, som dreiede bie ved Flaaden, saa meget som en halv Time; men siden fortsatte deres Cours Nord efter.
Berlingske Tidende, 1810-11-09
Korsøer, den 4de Norbr. Atter er et Skib, som af en Kaper er bleven opbragt af den sidst Nord fra komne Convoi, lykkeligen bleven bragt i Havn. Syd for Sprogøe ligge 2 Linieskibe og 1 LuggerKorsøer, den 5te Novbr. I Gaar Aftes ved Solens Nedgang saaes 2 svære Skibe kommende Syd fra; da de sidst faaes vare de i S. S. V. 4 1/4 Miil herfra. J Dag ere disse 2 Skibe, nemlig 1 Orlogskib og 1 Fregat komne op til de Syd for Sprogøe liggende Skibe.
Berlingske Tidende, 1810-11-09
J alt ligge 3/4 Mile Syd for Sprogøe 3 Linieskibe, 1 Fregat og Lugger.
Berlingske Tidende, 1810-11-09
Korsøer, den 5te Novbr. En Parlementair har berettet at Blokaden af Sundet er ophævet; men skal vedvare for Helsingøers Havn. Sønden for Sprogøe liggel endnu i Dag 3 Orlogskibe, 1 Fregat og 1 Lugget.
Berlingske Tidende, 1810-11-09
Korsøer, den 6te Novbr. Kl. 9 en halv Formiddag blev det store engelske Flag helset paa Stortoppen af Admiralskibet, og Mandskabet paraderede paa Ræerne af alle Skibene, som samtlige sauterede. Strax efter lettede de 2 Orlogskibe, der have Station i Beltet, tilligemed den Fregat, som i Gaar kom Sønder fra, og Luggerne, og seilede Nord efter. Kl. 2 Eftermiddag vare de af Sigte. - Kl. 10 Formiddag lettede det Orlogskib, som i Gaar kom Sønder fra, og krydsede Sønder efter ; men maatte formedelst Modvind ankre Kl. 1. Eftermiddag under Langeland.
Berlingske Tidende, 1810-11-09
Efter Telegraph. Efterretning har Lieutenant Skandsgaard opbragt en Prise. Ved Sønderskou paa Lollandligge 2 Orlogskibe og 2 Brigger, Korsøer, den 7de Novbr. J Dag er passeret Syd fra en Con vol af omtrent 100 Skibe, hvoriblandt 3 Orlogskibe, 1 Fregat, 1 Brig og 1 Kutter. Da Vinden er S. S. O. stiv Kuling, vil den snart være af Sigte. Af denne Convoi har en Kaper under Albuen udtaget og opbragt et Skib. Det Orlogskib, som i Gaar gik til Ankers under Hou, ligger endnu der for Anker.
Berlingske Tidende, 1810-11-09
Kiøbenhavn, den 9de November. Løverdagen den 10de November om Aftenen Kl. 6 1/3 Slet fuldbyrdes Formælings=Acten imellem Hendes Høihed Prindsesse Lovise Charlotte, af Danmark og Hs. Durchl. Prinds Wilhelm af Hessen, paa Hs. Majestæt Kongens Palais.
Berlingske Tidende, 1810-11-09
Søndagen den 11te, om Eftermiddagen Kl. 6, modtager Hs. Høihed Prindsesse Lovise Charlotte Gratulations=Cour af Damer og Kavallerer i Hs. H. Prinds Christian Frederiks Palais.
Berlingske Tidende, 1810-11-09
Mandagen den 12te, om Aftenen Kl. 6 1/2, bliver Apartement ved Hof set for Kavaller og Damer af de 3 første Classer i Raugen. Følgende kiække Maade, paa hvilken den norske Kaperfører KnukEllingsen har reddet sit Skib fra at tages af en engelsk Orlogsbrig, fortiener offentligen at bekiendtgiøres: Den 19de October sidstleden var Kaperen den velvisende Pagult 6 Mile fra Egvog, et tremastet Skib paa Siden, under stiv Kuling, med svær Søe og byget Veir. Da Visitationen skulde foretages, klarede det af og Kaperen saae en Orlogsdrig inden for Skudsdistance, hvis Kugler tilkiendegav at den var fiendtlig. Kaperen forcerede Seil til Landet og blev jaget af Briggen, som under idelig Skydning indhentede Kaperen, da dennes Gaffel=Topseils Skiøde var bleven over skudt. Briggen seilede Kaperen rundt, og med Kanonkugler, Flintekugler og Ord opfordrede den samme til at overgive sig. Kaperføreren havde det Uheld at Lunten slukkedes, hvilket hindrede ham fra at bruge en 12 pundig Karonade, som Kaperen var armeret med, og dette bestemte ham til, ikke at heise Flaget, men at befale sit Mandskab at gaae ned Knud Ellingsen stod selv til Roers, hvor 8 Flintekugler vare gaarde igiennem Kavaien; han havde paa sig, 1 Mand, som gjorde Topseilet, i Stand igien, var bleven skudt, een Kugle havde Koperskibet i Skraager, og endeel Kugler i Seil og Takkelage. Da Briggen intet Flag saae oppe paa Kaperen og tillige bemærkede i hvad Tilstand den var, troede han Flaget strøget og befalede Kaperen at løbe agter omDenne Manoeuvre, som Føreren i Forveien havde bestemt sig til at giøre, blev udført, og imidlertid satte Briggen Fartøi ud. Da Knud Ellingsen saae, at Briggens Læebatterie er var klart, forterede han Selassisteret heri af Anders Christophersen, som frivilligen bestemte sig til at deele Skjebne med Føreren. Jagten begyndte paa nye, Kiøveren, blev nedskudt, Briggen kom atter paa Siden og opfordrede til at overgive sig; men Anders Christophersen, besiælet af samme Aand som sin Kapitain, gjorde Klyveren istand igien, skiøndt Kuglerne spillede om Hænderne paa ham. De vare da komne Landet 1/2 Miil nær. Det sidste Forsøg vovedes. Klyveren blev heist og den sidste Opfordring af den engelske Kapitain at overgive sig blev nægtet. Briggens Jld, som de nu i 3 a 4 Timer havde udholdt, ledsagede dem. Kaperen den veivisende Paquet undgik at blive taget og kom i Havn Østen for i Næsset.
Berlingske Tidende, 1810-11-09
Fra Langeland haves officiel Beretning om følgende Affairer, som ere forefaldne der paa Kysten med den, afvigte 30te og 31te October J Nord fra Syd efter passerede Convois armerede Fartøier : 1) Den 30te October Kl. 3 Eftermiddag holdt fra den forbiseilende, fiendtlige Convoi en Krigslup paa 12 Karonader ind efter nogle under Fruensvænges Batterie paa Hou liggende danske Orlogsslupper og Kade pere, men vendte efter 3 Skud fra Batteriet, af hvilke 2 efter Rapporten skal have truffet Skraaget, plat for Vinden ud til en Batteriet, n paa samme Tid passerende Kutterbrig. Denne styrede derpaa ind mod de Batteriet og eengagerede sig med samme, hvilket havde 1/2 Times leven i de Kanonade fra begge Sider til følge, efter hvilken Tids Forløb, Briggen holdt af i Forening med Convoien Syd efter, uden at have udrettet noget, ligesom og saavel Batteriet som Besætningen intet have lidt. 2) Den 31te October Kl. 9 Formiddag udsatte et fiendtligt Linieskib paa 84 Kanoner 3 Barkasser, som i Forening med en Lugger styrede ind efter 2 i Hjortholms=Bugten liggende Kaperbaade, navnlig Desværre og Wordingborg, førte, den første af Skipper Døller og er den sidste af Skipper Heim, hver med 12 Mands Besætning. Orlogskibet ankrede paa samme Tid omtrent 3/4 Miil fra Landet. Capitain Møller samlede strax sit i Nærheden cantonnerende Compagnie samt en Deel af Kystmilicen under Overbefalingsmanden Lieutenant Graae, og posterede samme Sønden for Hjortholms=Skoven. Luggeren saavelsom Barkasserne fyrede idelig under Jndseilingen, hvorved c. Kaperbaaden Desværre blev aldeles ramponeret. Saasnart de fiendtlige Fartøier vare komne nær nok, besvaredes Jlden fra Landet saavel af Jnfanteriet, som af 2 fra Kaperbaaden, hvis Besætning var gaaet i Land, optagne Svinghasser, hvorved Fienden, just som han var i Færd med at ville bestige Kaperbaaden Wordingborg, nødtes til at afstaae fra dette Forsæt. Fra nogle til Stranden ankomne 3pundige Kanoner vedligeholdtes derpaa Jlden meget levende med Barkasserne og Lugeren, indtil samtlige fiendtlige Fartøier bleve tilbagebrevne. Affatte varede i det hele omtrent 4 Timer og formodes Fienden at have lidt endeel, da flere Aarer paa Barkasserne saaes overskudte, hvorimod paa dansk Side hverken havdes Døde eller Saarede, og Kaperen Wordingborg leed ubetydelig. Fire Kugler gik giennem Taget af en Sprot for Hjortholm omtrent 2000 Alen fra Stranden liggende Gaard, dog uden at giøre videre Skade.
Berlingske Tidende, 1810-11-09
Under 3die November har det behaget Hs. Majestæt Kongen, allernaadigst at udnævne Hr. Kammerjunker og Ritmester v. Juul, Chef fordet fyenske vidende Jægercorps og Ridder af Dannebroge, til Kammerherre.
Berlingske Tidende, 1810-11-09
Den 25de October er Frederik Wilhelm Caspar Benzon udnævnt til Holjunker.
Berlingske Tidende, 1810-11-09
Da Conrad. J ppisen Holsteen, Piber ved Hs. Majestæts Eget Regiment og Dannebrogsmand, af en Krigsret er dømt for en Forbrydelse der medfører Tabet af den offentlige Agtelse; saa har Hs. Majestæt, i Følg, 7de 5. af Anordningen for Dannebrogsmændene, Allerhøist de. falet, at hans Navn skal udslettes af Fortegnelsen over Dannebrogs mændene.
Berlingske Tidende, 1810-11-09
Under 3die November er udkommen en Placat for Danmark og Norge, angaaende at en Deel af de Prisers Realisations=Sum, som tilkiendes Kapere, skal indsættes i den Kongelige Kasse.
Berlingske Tidende, 1810-11-09
Under 6te November er udkommen en Placat for Danmark og Norge, angaaende Forsendelse af danske Courant Banksedler, og andre paa Con rant lydende Repræsentativer.
Berlingske Tidende, 1810-11-09
Under samme Dato er udkommen en Forordning for Danmark og Norge, angaaende hvorledes med Vexler paa dansk Courant, og med Betaling af Vexler, som lyde paa Species, indtil videre bør forholdes.
Berlingske Tidende, 1810-11-09
J Overeensstemmelse med den 10de d. af den Allerhøieste Forordning af 6te indeværende Maaned, angaaende hvorledes med Vexler paa dansk Courant m. m. indtil videre bør forholdes, bekiendtgiøres herved: at man til at modtage og opbevare de Sigt Vexler, hvis Forfaldstid indtræffer efter den 15de Decbr. d. A. og de a Dato Vexler, som forfalde til Betaling efter 15de Januar 1811 har committeret følgende: For Kiøbenhavn og hele Sielland, med Undtagelse af Helsingøer. Medlemmerne af Couranthankens Realisations=Commission, et Medlem af Directionen for Depositskassen, og en af Directeurerne ved det Kongl. Bancomptoir. For Helsingøer.
Berlingske Tidende, 1810-11-09
Capitain og Admiralitets-Commissair Turen og Major og Casserer Høst i Helsingøer.
Berlingske Tidende, 1810-11-09
For Odense Bye og hele Fyens Stift Justitsraad og Amtsforvalter Andresen og Cancellieraad og Børarmester Lindved i Odense. for Lollands og Falsters Stifter: Amtsforvalter Lunddahl og Byfoged Møller i Mariboe.
Berlingske Tidende, 1810-11-09
For Aalborg Stift: Justitsraad og Borgemester Hornsyld og Amtsforvalter Svanholm, i Aalborg. For Wiborg Stift:
Berlingske Tidende, 1810-11-09
Justitsraad og Børgemester Wissing og Amtsforvalter Friis i Wiborg.
Berlingske Tidende, 1810-11-09
For Aarhuus Stift: Justitsraad og Børgemester Hvid og Amtsforvalter Valeur i Aarhuus.
Berlingske Tidende, 1810-11-09
For Ribe Stift: Borgemesteren i Ribe, og Amtsforvalter Nielsen sammesteds. For Aagershuus Stift, med Undtagelse af Frederikshald, Kragerøe, Laurvig, Moss, Skeer og Tønsberg.
Berlingske Tidende, 1810-11-09
Bestyrerne af Octo Cassens Laane=Indretning i Christiania For Frederikshals Bye Cancellieraad og Borgemester Heiberg og Told=Casserer Egidius, i Frederikshold. For Kragerøe. Byefogden i Kragerøe, Toldcasserer Mulff sammesteds. For Laurnig Bye Toldcasserer Fogh og Byefoged Rasmussen i Laurvigen. For Moss Bye Justitsraad og Byefoged Scheel og Toldkasserer Laung i Most. For Steen Bye.
Berlingske Tidende, 1810-11-09
Justitsraad og Borgemester Hagerup og Casserer Ahrent i Skeen For Tønsberg Bye. Byfoged Hammer og Toldcasserer Nørregaard i Tønsberg. For Christianssands Stift, med Undtagelse af Adrendahl og Stavanger: Justitsraad og Præsident Hammer og Toldcasserer Busch i Christiansand. For Ahrendahl Bye Cancellieraad og Byfoged Berg og Toldkasserer Jessen i Arendahl. For Stavanger ByeToldk sserer Blom og Byefoged Lovold i Stavanger. For Bergens Stift: Bestyrerne af Deposito=Cassens Laaneindretning i Bergen. For Tronhiems Stift, med Undtagelse af Christiansund og Molde: Bestyrerne af Deposito=Cassens Laane Indretning i Tronhiem. For Christiansund og Mølde: Byfoged Schare i Christiansund og Toldkasserer Lund sammesteds. For Hertugdommet Slesvig, Børgemester v. d. Pahlen og Amtsforvalter Clausen i Flensborg. For Hertugdømmet Holsteen, med Undtagelse af Staden Altona: Administrationen for det Slesvig holsteenske Laans Jnstitut i Kiel For Staden Altona: Den der allerede anordnede Vexelcommittee.
Berlingske Tidende, 1810-11-09
Tillige bekiendtgiøres til Vedkommendes Efterretning, at det er bleve paalagt forestaaende Autoriteter at meddele for hver indleveret Vexe, et Deposito=Beviis, og at den deponere Vexel tilbageleveres til sammes Forfaldstid, imod at Deposito=Bevisets Jhunderhaver tilbagegiver dette Finants=Collegium, den 9de November 1810.
Berlingske Tidende, 1810-11-09
Hs. Majestæt Kongen har ved allerhøieste Resolution af 7de d. M. allernaadigst behaget at befale, at den dobbelte ugentlige Post paa skal etableres mellem Christiania og Tronhiem.
Berlingske Tidende, 1810-11-09
Som følge heraf blive de Bestemmelser i Henseende til Posten Afgang fra Christiania til Tronhiem, fra og til Kongsvinger, samt fra Tronhiem saavel til Christiania som Jndherredet, hvilke under 28de April d. A. herfra ere bekiendtgjorte i de offentlige Tidender, ophævede; hvorimod Postgangen mellem benævnte Steder, fra den Tilat forandringen foregaaer, skal igien indrettes aldeles saaledes, som samme før Krigens Udbrud fandt Sted, nemlig: 1) Posten skal afgaae. a) Fra Christiania til Tronhiem inden 6 Timer efter at Posten fra Kiøbenhavn dertil er ankommen; dog naar denne Post maatte komme efter Kl. 9 om Aftenen, da ikke førend næste Dags Formiddag Kl. 9. b) Til og fra Kongsvinger: aa) Fra Christiania med Posten som afgaaer til Tronhiem, naaden Post, som er afgaaet fra Kiøbenhavn om Løverdagen, er at kommen til Christiania. bb) Fra Kongsvinger : Fredags Aften Kl. 10, og skal Posten fra Tronhiem, naar Posten fra Kongsvinger af en eller anden Aarsag ikke skulde indløbe betimelig, opholdes efter denne paa vedkommende Poststed i Ullensager, dog ikke længere end til Kl. 4 Søndags Eftermiddag. c) Fra Tronhiem : aa) Til Christiania Torsdags og Fredags Aften Kl. 10. bb) Til Indherredet Tirsdags Aften saasnart mueligt efter Kiøbenhavns Postens Afgang, og i det seneste inden Kl. 12 om Natten. 2) De afgaaende Breve indleveres :a) J Christiania; aa) Med Posten til Tronhiem Tirsdags og Fredags Eftermiddag fra Kl. 5 til 9. bb) Med Posten til Kongsvinger Tirsdags Eftermiddag i samme Tid. b) Paa Kongsvinger: Fredags Eftermiddag fra Kl. 4 til 8. c) J Tronhiem: aa) Med Posten til Christiania, Tirsdags i Fredags Eftermiddag fra Kl. 2 til 7. bb) Med Posten til Indherredet Tirsdag Eftermiddag i samme TidDen dobbelte ugentlige Postes Gang fra Christiania til Tronhiem skal begynde med den Post som afgaaer fra Kiøbenhavn Tirsdagen den 20de d. M., og den første dobbelte Post skal afgaae fra Tronhiem til Christiania Fredagen den 30te d. M., og saaledes træde oven førte Bestemmelser i Kraft: I Christiania Fredagen den 23de d. M. Paa Kongsvinger Fredagen den 30te d. M.
Berlingske Tidende, 1810-11-09
J Tronhiem ligeledes Fredagen den 30te d. M. Postgangen mellem Tronhiem, Christiansund og Molde forblive uforandret, saaledes som den ved ovenmeldte Bekiendtgiørelse er fastsat Hvilket herved kundgiøres til Efterretning for de Corresponderende, General=Postdirectionen, den 10de November 1810.
Berlingske Tidende, 1810-11-09
Theatret. De til Opførelse i næste Uge bestemte Stykker ere: Mandag: De 4 Formyndere, Com i 3 After af Schrøder, og en Entree.