JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-08-10
Endnu bliver et politisk Spørgsmaal tilbage, for at skaane Fængslet. Kunde en Mand som la Fayette i Krigens Fortgang under forandrede Omstændigheder ikke sættes i gjen i Virksomhed og følgelig blive de allierede Hoffers Sag igien til Skade, Et saadant Spørgsmaal kunde vel blive opkastet af en svag Departements=Skriver, men aldrig for Alvor fremsat i et oplyst Cabinet; thi da maatte man antage, at en aldeles Uvidenhed og Frankerigs Tilstand, en Uvidenhed, som foranledigede Krigen, forudaftegnede Feldtoperationerne og dicterede Manifesterne, endnu stedse vedvarede der, hvor den ikke skulde være. Ædle Mand, Der gives endnu gode Siele, og deres Antal er ikke lidet, som beklage din Ulykke, og for hvilke den Godhed, som kaster Dig i et Fængsel, er en mørk Tale, eller snarere intet. Du er endnu ung af Aar, men har levet længe; thi Du har reddet tusinde Familier, og er bleven en Velgiører imod hundrede tusinde. Dine Dyder staae for os i et fuldt straalende Lys, og bedække dine Fiender med uforgængelig Skændsel. Forgieves arbeider Dadel at paadigte Dig Forbrydelser. Fordomsfrie Mennesker have alt længe været retfærdige imod Dig, og Efterslægten vil endnu bedre bedømme Dig. Aldrig vil Du blive erindret uden med Velsignelse, saalænge Dyd endnu gielder noget hos de Dødelige. v. A. 7) Taget af Archenholtes Minerva for Febr. 1793. Adel, Haandværksfolk, Jnsekter, Soldater og Jøder. )¬
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-08-10
J Spidsen af et talrigt Følge af glimrende Vogne, rullede Hendes Naade Frue von S... i en prægtig Phaeton, trukken af sex pustende Heste, fort paa Landeveien, for standsmæssigen at høitideligholde sin Gemahls høie Fødselsdag paa sit Landgods. I en lang Afstand svævede paa samme Vei en gammeldags Ting af Kariol med en liden mager Hest for. Det var Mester Abraham, Borger og Skræder i en liden Kiøbstæd, tilligemed sin elskelige Hustrue, som paa den frie Mandag vilde fornøie sig i den nærmeste Landsbye. Den naadige Frue foer dem forbi, og med største Foragt gjorde et Øiekast til denne ringe Eqvipage. For Himlens Skyld, raabte hun med spodsk Latter til sin Ledsager, see dog til den Staader, den Abraham, med samt hans Kieltring=Kone, jeg vedder, at han giør en Spadseretour paa Landet - hvad vil der blive af, naar saadanne Halunke holde sig Hest og Vogn. Dog klage de Skielmer, over pengeløse Tider, over Mangel paa Arbeide og Brød,
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-08-10
Mester Abraham havde imidlertid endnu ikke forvundet sin Skræk; han zittrede paa Hænder og Fødder. Just netop var han kommen til Siden med sit Kiøretøi, ellers var han bleven overkiørt af den naadige Frues raske Spænd. Jh Gud bevare os, Frue, "raabde han, de ere mig nogle smukke Folk Staaer ikke en ærlig Haandværksmand Fare for at blive kiørt i tusinde Stykker ved saadant Tøi. Ved andre Folkes Penge prunke de i prægtige Vogne med sex Heste fora) Taget af dentsches Museum for October 1787. Men naar Mester Abraham forlanger sin Betaling, saa er man saa venlig, saa hid der det: kiere Mester, sæt han sig dog, han nærer sig saa redelig, er saa beskeden, saa god - med første skal den heele Summa følge. Og saaledes har jeg den Naadige med 60 Rdlr. i flere end et Aar i min Bog De ere de Rette. Der findes paa Jorden saa mange Udyder, men iblandt deres anseelige Skare, som omgiver Menneskeheden, synes ingen saa ind knyttet i dens Natur, som denne Lyst til at foragte. Den er saa almindelig, som hæslig, og kan ikkun finde Sted i nedrige Siele. Den Ædle og Veltænkende har bedre Følelser, naar den uædle foragter. Dadlelyst og Hovmod opvække Had og Afskye hos ham; Svagheder og Daarligheder ere Formaal for hans Medlidenhed og Bedrøvelse; han behandler intet med haanende Foragt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-08-10
Om den berygtede Marat, som i sidstafvigte Maaned blev myrdet i Paris.) Denne Medlem af National-Conventet, som i de første Dage af Sammenkomsten, ved den naragtige Scene med Pistolen, satte heele Forsamlingen i Forundring, var en af de virksomste Oprørs=Prædikantere og den ivrigste af alle Petions Medskyldige. Denne søger nu at bortvelte fra sig alt Had formedelst de i August og September f. A. udøvede Mord, hvilke han legger Marrat allene til Last, og ønsker altsaa, som Pilatus, at toe sine Hænder i Uskyldighed. I det første Aar af sit Liv forde Marat det Navn Champion. Men da han blev anklaget for at have Deel i at forfærdige falske Billets d'Escompte, der i stor Mængde bleve eftergiorte de ægte, som Necker havde indført, saa antog han det Navn Marat, og søgde i England Beskyttelse imod sine Forfølgere. J dette Land erhvervede han sig Underholdning ved at undervise i det franske Sprog, som han lærde først i en Skole i London, og siden i Oxford. Ved den franske Revolutions Begyndelse vendte han tilbage til Paris, og gjorde sig da bekiendt for sine Landsmænd ved at udgive et Ugeblad, som han kaldte Ami du peuple (Folkets Ven). Efter de der, fremstillede Grundsætninger, burde det snarere være kaldet Pennemi du genre humain (Menneskeslægtens Fiende). Om dette Blads 1) Taget af Archenholtz Minerva for Mai 1793. Værdie kan man giøre sig et Begreb, naar man betænker, at der, imedens Anarchiet og Oprøret har varet, er ni Gange udstedt imod sammes Forfatter Fængsels Ordre. Men de Grundsætninger, som han udbredte, vare saa smigrende og behagelige for Folket, at Pøbelregieringens Magt tog ham i beskyttelse imod Lovens retfærdige Strenghed. Da derfor i Februar 1792 Nationalgardere omringe, de hans Huus, for at bringe Decretet imod ham til Fuldbyrdelse, bleve de bortjagede af jacobinske Janitskarer. Alle Dantons oprøriske og afsindige Taler bleve udpyntede og bekiendtgjorte af hans Ven Marat. Da Petion blev valgt til Maire i Paris, tiltog Marats Dristighed anseelig, fordi han var vis paa beskyttelse; og omendskiønt Petion nu ikke vil kiendes ved ham, saa er det dog vist, at Marat i de blodige Maaneder har været Petions lydigste Redskab. Hans Klædedragt og Opførsel ere meget charakteristiske, og røbe strax den fanatiske Republikaner. Derfor opvækker han, uagtet sin Liderlighed, dog ikke saa megen Foragt imod sig, som Petion og Condorcet. Marats Udsvævelset nærme sig til Raserie; i det han agerer Morder, viser han sin blotte Dolk, og aabenbar tilstaaer sin Charakter. Men Petion bærer sit Mordgevehr skiult, og ophidser, i det han prædiker Tolerance, til Oprør og Blodsudgydelse.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-08-10
Fridericia d. 8 Augusti. Efter forrettet Visitals i Nørvangs= og Holmands=Herreder, samt i Bredstrup Sogn i Eldboe Herred ankom Stiftets biskop Hr.Doctor Middelboe hertil sidstafvigte 31 Julii, og visiterede Dagen derpaa, den 1ste August i Trinitatis Kirke. Hs. Højærværdighed lagde til Grund for sin Tale den samme Text, hvorover Sognepræsten Hr. Doctor Clausson have de prædiket, nemlig: Pauli Ord i 2det Brev til Cor. 3die Kap. 18de Vers. - Den 2den August examinerede Hs. H. Disciplerne i den latinske Skole baade for og efter Middag.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-08-10
Søndagen den 4de visiterede H. H. i Michaelis Kirke, og henholdt sig altsaa i sin Tale til Dagens Evangelium. - Ungdommen af Anner=Sognene Weilbye og Erritzøe mødte paa benævnte Vistratsen i Hovedkirkerne. - Den 5te reiste H. H. herfra til Taulov, hvor han holdt Visitats den næstfølgende Dag, og brugde ligeledes til Grund for sin Tale den Text, som Stedets Sognepræst Hr. Bruun havde afhandlet, nemlig Christi Ord i Matth. 10 Kap. 32 Vers. - Den 7de reiste H. H. derfra til Eltang, for Dagen derpaa at begynde og siden fortsætte Vistatsen i Bruske Herred, Subskriptionsplan.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-08-10
Som et Bidrag til den franske Politiks Historie udkommer en Oversættelse af Neckers Afhandling: Du Pouvoir executif dans les grands etats, under Titel, Om den udøvede Magt i store Stater. Det bifald dette Skrift har erhvervet sig udenlands, lader formode, at det ogsaa her, i nærværende Tidspunkt, vil blive vel antaget, saavel for det Lys der udbreder, over den franske Statsforfatning siden Revolutionen i Særdeleshed, som for dets JndholdsVigtighed, i Almindelighed. Saa snart Forlæggeren af Subscribenternes Antal seer sig skadesløs, begyndes med Trykningen. Værket vil omtrent komme til at udgjøre 24 til 30 Ark i Octav. Prisen bliver for Subscribenterne 3 s. Trykp. og 4 s. Skrivp. Arket, for andre vil det blive dyrere. Subscription modtages og Subscriptionsplaner kunne afhentes til August Maaneds Udgang hos Bogtrykker Seest i Kiøbenhavn. Wildennows Grundrik der Kranterkunde. er en Bog, der har alle Kienderes bifald, som den der med Korthed forener Tydrlighed og Fuldstændighed. Den indeholder en udførlig Anviisning til Kundskab om Terminologien, saadan som den nu er - det er, ved Hedvigs, Gærtners og fleeres Opdragelser kiendelig forskiellig fra hvad den var for et halvt Decenneum; - i den finder man Veiledning i Systemernes - ikke blot det Linnæiskes - Labyrinther. Den afhandler de philosophisk botauske Lærdomme, samt Planternes Historie og Phystologie, og slutter med et pragmatisk Udtog af Botanikens Historie. Dette Værk ag ter Hr. H. Steffens paa mit Forlag at oversætte, forøget med nogle Tilsætninger til dets terminologiske Deel, og et Tillæg, som skal afhandle Botanikens Skiebne i Dannemark. Man haaber saa meget desmere, at det vil være velkomment, som vi (nogle faa, i vor Tid i det mindste aldeles ufuldstændige Terminologier undtagne ) ikke eie nogen Haandbog i denne af Nationen saa yndede Videnskab; thi i Blumenhachs Naturhistorie berøres den kuns løseligen, og Oeders Jndledning til Flora Danica er en for Begyndere. Denne Bog, som paa Tydske udgiør henved 1 1/2 Alphabet, overlades med de dertil hørende 8 Kobbere og en Farvetabel til dem, som forinden Julii Maaneds Udgang behage herpaa at subscribere, for 9 Mk. paa Trykpapiir og 11 Mk. paa Skrivpapiir. For andre Kiøbere bliver den siden dyrere. Kiøbenhavn, den 21de Maji 1793. C. L. Buch, Boghandler, boende paa Nørregade Nr. 245.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-08-10
Bekiendtgiørelse. J Følge Kongelig allernaadigst befaling af T. 26de Julii d. A. bliver alle de, som formeene sig at have noget at fordre hos den heri Staden for falske Banco=Sedlers Forfærdigelsee, arresterede Nicolaas Fischer, herved med Aar og Dags Varsel udi de Kiøbenhavnske Berlingske Tidender, Adresse Contoirs Efterretninger den Viborger Samler, Ribe Stifts Ugeblad, og den Altonaiske Mercur, 3de Gange efter hinanden sub pæna præclusi & perpetui silentii indkaldede, for saadant, deres havende Krav, inden fornævnte Tids Forløb at anmelde og beviisliggiøre for os undersktevne, som ved Kongelig allernaadigst Commissarium af 26de Julii d. A. ere befalede at behandle bemeldte Nicolaas Fischers Boe, og ville vedkommende i saa Henseende henvende sig til mig Assessor Rothe, boende i St. Annægaden No. 93, ligefor Amaliegaden. Kiøbenhavn, den 5te August 1793. O. Rested. A. B. Rothe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-08-10
Justitsraad og Asses. Assessor i Hof= og Stads=Retten. for i høieste Ret.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-08-10
Hormedelst Forandring af Boepæl, lader SkoGemagermester Sr. Johan Prip, sin her i Middelfart Byes store Adelgade, under No. 32 beliggende Gaard, med tilhørende Gaardsrum og Hauge, ved een eneste offentlig Auction, Mandagen den 19de August førstkommende om Formiddagen Kl. 10 Slet, bortsælge. Bygningerne bestaaer af 7 Fag til Gaden med Port og Jndkiørsel, samt 7 Fag Sidehuus til Gaarden; og da der er en Barkmølle, 2de Bark kar og et Steenkar i Gaarden, saa kan en habil Skomager være vel tient med at kiøbe denne paa et nærsomt Sted beliggende og ellers vel indrettede Gaard. Foruden Gaarden sælges tillige omtrent en halv saa kaldet Markjord paa denne Byes Marker beliggende, samt et Partie barkede Huder, adskillige kalkede dito, et Partie barkede Skind og nogle raae dito, samt et Partie Bark. Skulle ellers nogen under Haanden, forinden Auctionen, vilde kiøbe bemeldte Gaard og Jord, kan Liebhaberne derom, henvende dem, enten til Eieren selv, eller i hans Fraværelse, til mig. J. Bluhme.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-08-10
Middelfart, den 5te Aug. 1793.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-08-16
Forordning. Under 31te Maji d. A. har Hs. Kongelige Majestæt allernaadigst udgivet følgende Forordning.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-08-16
Ligesom Vi stedse ere betænkte paa at fremme enhver Frihed, som kan bestaae med god Orden og almindeligt Vel, saa er det og saa Vort Ønske, at kunne, saa meget som Tider og Omstændigheder det tillade, lette en hver Byrde, som til Vore Staters Bestyrelsee, beskyttelse og Fremtarv i det Heele, uomgiengeligen fordres.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-08-16
Til den Ende have Vi ladet og lade endnu nøyagtigen undersøge om, hvorvidt og hvorledes ogsaa Handelen i Vore Riger kunde gives en friere og stadigere Gang, og Handels Afgifterne enten nedsættes, eller i rigtigere Forhold bestemmes.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-08-16
Efter saadanne Undersøgelser have Vi allerede ladet udgaae enkelte Anordninger om Kornhandelen, om Qvæghandelen, om Pengevæsenet m.v., alle sigtende til at forberede til en almindeligere Handels= og Toldforfatning, bygget paa lige Grundsærninger, hvilken i en nye Toldforordning, som i den Orden og til den Tid, der er nødvendig at oppebie, vil kunne ventes. Jmidlertid have Vi befundet, at det, efter al Anseende, vil kunne fremme Vahre, Ombytningen imellem Vore og andre forhandlende Stater, ligesom og lette Erlæggelsen af de nødvendige Told=Afgivter, saavel i nuvarende Toldforfatning, som i den nye og til kommende, naar de Credit Oplage, som hidtil have været bevilgede til visse Steder og for visse fremmede Vahrer, udvides til flere Steder og til flere Vahrer.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-08-16
Denne Sag, som nu ikke behøver Udsættelse, have Vi da taget under Overveielse, til strax at iværksættes, og give derom Vor Beslutning og befaling herved tilkiende saa ledes som følger: 1) Enhver boesat og til Handel berettig ger Borger i de Søe= og Handels=Stæder i begge Vore Riger Danmark og Norge, hvor Vahrer fra fremmede Steder efter Vor Told forordnings 5te Capitel eller seenere Anordninger maae losses og fortoldes, skal det være tilladt at tage paa Credit=Oplag de fremmede Vahrer, som ved denne Vor Anordning tillades at være Oplags Vahrer, naar og saavidt han til Handel med disse Vahrer, alle eller nogle, er berettiget, og i øvrigt holder sig den Orden efterrettelig, som for Oplagene her for reskrives. 2) Ved Bestemmelse af Oplags=Vahrerne have Vi især havt Hensyn til, om de, formedelst deres Nødvendighed eller Brugbarhed, til Fortæring, Forbrug eller Forædling, have eller kunne have nogen betydelig Afsætning i Handelen i Almindelighed, eller den Handel især, til hvilken Vore Staters Søestæder, nogle eller alle, ligge beqvemt, om de i Vore Stater ere tilladte at indføres og fortoldes: og om de ere af den Natur og ere gangbare i Handel og Vandel paa den Maade, at Orden og Rigtighed uden for megen Vanskelighed dermed kan holdes baade ved Jndførselen. til Oplagene og ved Udførselen fra Oplagene. Og efter disse Grundsætninger blive altsaa de fremmede Vahrer, for hvilke Credit Oplage herefter tilstaaes følgende: A. Vahrer til Fortæring. a) Korn. Hvede, Rug, Byg, Havre, Malt, Erter, Vikker, Lintser, og andet Belgkorn. b) Fedevahrer. Flesk, Kiød, Ost, Smør, c) Drikkevahrer. Viine, alle Slags saavel almindelige, som hede og fine Viine og Brændeviine alle Slags af Druer tilberedte, samt dansk vestindisk Rom, Viin-Edike og Øll. d) Specerier Frugter og Urtekram.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-08-16
Allehaande, Æbler, Appelsiner, Cacao, Caffe, Cancel, Capres, Cardemomme, Castanier, Citroner, Corender Coriander, Fennekel, Figen, Ingefær, Limoner, Mandler, Muskater, Muskatenblomme, Negliker, Oliver, Peber, Pomerantser, Riis, Rosiner, Safran, Svedsker Valnødder, fiine Olier i Glas.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-08-16
P. Apotheker=Vahrer (usammensatte) og Farve=Vahrer.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-08-16
J alle de Uroligheder blandt Folket, som siden 4 Aar ere indtrufne i Paris, har Danton været den virksomste Ophidser til de afPøbelen begangne Laster, i det han stedse prædikede til Rov og Mord. Hotel de Castries i October 1789 og Marspladsen i Julius 1791. vare forskiellige Gange Skuepladse for hans Virkninger, og bevidnede noksom hans Patriotismes Jver og Dyd. Hans Arbeider forskaffede ham Agtelse af Medlemmerne i den saa kaldte Clab des Cordeliers, der ofte beviiste ham den Ære at vælge ham til deres Præsident. Denne Club, endskiønt den staaer, langt tilbage for Jacobinernes i Kunst og Snildhed, overgaaer dog samme, om det er mueligt, i Ondskab og afskyelige Grundsætninger. Et Sted af Dantons Tale, som han holdt til Folket paa Maropladsen, vil kunde give noget Begreb om hans Veltalenhed, som Folke=Taler, og om hans Dyd som Menneske.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-08-16
Vi ere fem og tive Millioner Franske, sagde han, og have halvtredsindstive Millioner Hænder bevæbnede med Sværd og Dolke. Lader os nu sende 6 Millioner Menneskeer til Tydskland, 3 Millioner til Jtalien og Spanien, og 3 Millioner til Rusland og Norden af Enropa. Men for alle Ting maa vi have Penge, for at betale vore bortreisende Brødre og Søstre, derfor lader os sende fire Millioner til England, for at tage Banken i London i Besiddelse. De ni Millioner, som endnu blive tilover, ere nok til at dyrke Landet, og udrydde Ludvig den 16de, hans Familie, National=Forsamlingen og alle constituerte Antoriteter, som aristokratiske Kreature. Lader os giøre dette, saa vil heele Europa i et Aar erkiende den franske Nations Souverainitæt. Hvad nye Love angaaer, saa veed det franske Folk allerede at regiere uden samme, og om endog et Tilfælde skulde indtreffe, hvor Love vare fornødne, saa maa Folket selv giøre dem ved forskiellige Leiligheder.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-08-16
Formedelst denne Talle blev i Julii Maaned 1791 udgivet befaling om at sængsle ham, og han var derfor nødt til at forstikke sig, indtil General=Amnestien i den følgende September, efterat Kongen havde antaget Constitutionen, blev udstedt. Jmidlertid forskaffede dog denne Tale ham Pøbelens Gunst, og han blev derfor det følgende Aar udnævnt til Deputered i National=Conventet, og beklædt med en Justits=Ministers Værdighed. J sit nye Embede som Lovgiver talede han med den samme Heftighed og Forbittrelse, der havde udmærket ham som Medlem af den oprøriske Club. Over de Franskes Erobringer og Savojens Friegiørelse. ved dem, udtrykde Danton sig saaledes: "Naar vi forskaffe Folkene Friehed, saa maa vi ik taale Kongers Tilværelse; thi deres Forhindelse kan stedse blive farlig for Menneskernes Friehed. Lader os betænke, at Folket, da det sendte os herhen, udnævnde os til en stor Commission for en almindelig Opstand af alle Nationer. Efter saadan Tænkemaade har man kun lidet at haabe af hans Charakter, som Dommer, og hans sed vanlige Domstemme: Skyldig, Død, kommes ganske overeens med hans Grundsætninger og hans hidtil udviiste Forhold.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-08-16
Anekdote.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-08-16
Den i vor Tid bekiendte Mirakkelmager St. Germain, var engang i Selskab, hvor der taledes og svage Nerver og Nervesygdom me. St. Germain forsikkrede, at der hverken gaves Nervesvagheder eller deraf udspringende Sygdomme, og at dette var allene et Foregivende, bag hvilket Lægerne søgde at skiule deres Uvidenhed. Man skulde derfor blot tage een Nerve af et Menneske, der var døde af denne foregivne Nervesvaghed, og een af det, hvis Liv var endet ved anden Sygdom, og hænge en Vægt ved begge, saa skulde den ene Nerve veie ligesaameget, som den anden. Der, gives altsaa ingen Nervesvagheder. Hvilken Slutning, hvilken Uvidenhed! Og denne Mand greb alligevel enhver Leilighed, til at deklammere imod Lægernes Uvidenhed; ja han skyede endog paa det ombyggeligste Lægernes. Selskab. Men han havde og dertil grundede Aarsager. Han vidste at disse best vare i Stand til at opdage hans Uvidenhed, og fremstille ham i hans Nøgenhed for Verden, som en pralende Charlatan. *) Taget af Niederelbisches Magazin for 1787.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-08-16
Bekiendtgiørelse. J Følge Kongelig allernaadigst befaling af 26de Julii d. A. bliver alle de, som formeene sig at have noget at fordre hos den heri Staden for falske Banco=Sedlers Forfærdigelse, arresterede Nicolaas Fischer, herved med Aar og Dags Varsel udi de Kiøbenhavnske Berlingske Tidender, Adresse Contoirs Efterretninger den Viborger Samler, Ribe Stifts Ugeblad og den Altonaiske Mercur, 3de Gange efter hinanden sub pæna præclusi & perpetui silentii indkaldede, for saadant, deres havende Krav, inden fornævnte Tids Forløb at anmelde og beviisliggiøre for os underskrevne, som ved Kongelig allernaadigst Commissarium af 26de Julii d. A. ere befalede at behandle bemeldte Nicolaas Fischers Boe, og ville vedkommende i saa Henseende henvende sig til mig Assessor Rothe, boende i St. Annægaden No. 93, ligefor Amaliegaden. Kiøbenhavn, den 5te August 1793. C. Rested. A. B. Rothe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-08-16
Justitsraad og Asses= Assessor i Hof= og for i høieste Ret. Stads=Retten.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-08-16
(ormedelst Forandring af Boepæl, lader Sko 2 magermester Sr. Johan Prip, sin her i Middelfart Byes store Adelgade, under No. 32 beliggende Gaard, med tilhørende Gaardsrum og Hauge, ved een eneste offentlig Auction, Mandagen den 19de August førstkommende om Formiddagen Kl. 10 Slet, bortsælge. Bygningerne bestaaer af 7 Fag til Gaden med Port og Jndkiørsel, samt 7 Fag Sidehuus til Gaarden; og da der er en Barkmølle, 2de Bark kar og et Steenkar i Gaarden, saa kan en habil Skomager være vel tient med at kiøbe denne paa et nærsomt Sted beliggende og ellers vel indrettede Gaard. Foruden Gaarden sælges tillige omtrent en halv saa kaldet Markjord paa denne Byes Marker beliggende, samt et Partie barkede Huder, adskillige kalkede dito, et Partie barkede Skind og nogle raae dito, samt et Partie Bark. Skulle ellers nogen under Haanden, forinden Auctionen, vilde kiøbe bemeldte Gaard og Jord, kan Liebhaberne derom henvende dem, enten til Eieren selv, eller i hans Fraværelse, til mig.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-08-16
Middelfart, den 5te Aug. 1793. J. Bluhme.