JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-09-23
Udtog af 3de Skrivelser, fra Christiansstad paa St. Croix af 27de, 29de April og 21de Juni d. A. . - "Den sidste Sukkerhøst har været meget slet. Plantagen Recovery, Hill, der ligger 400 Alen oven for Byen, har ikke indbragt et eneste Fad Sukker, da den ellers pleier i Almindelighed at levere 120 til 150 Fade. - Paa St. Thomas, der ligger, 10 danske Sømile herfra, har været stor Mangel paa Vand, hvormed den dog i disse Dage er bleven forsynet herfra. Naa tet den stærke Tørke og Mangel paa Regn, dø har varet her i 3 Aar, har dog St. Croix ei lidt saa stor Mangel paa dette uundværlige Element. - Himlen være lovet, Scenen har forandret sig. J denne Tid har vi, faaet temmelig Regn; hvilket lover en riig Sukkerhøst. Planterne (Plantage Eierne), sige: Der regner hver Dag Johannisser i vor Lomme, fordi vi i denne Tid er bleven velsignet med en stor Mængde Negn, hvorefter Sukkerrørerne længes; ja det regnede forleden saaledes, at to Dage efter vedblev Vandet endnu at styrte ned af Bjergene; et Syn, som ei er seet her i flere Aar. - Americanerne besøge os hyppig; næsten hver Dag ankomme her nye Skibe med Fødemidler og Bygningsmaterialier. - En spansk Officier er kommen hertil fra den spanske Gouverneur, Don Emanuel paa Portoricco (30 Mile herfra) for at complimentere Hans Excellence Generallieutenant v. Oxholm. - Den 12te April blev St. Thomas og St. Juan overleveret til os Danske med de sædvanlige Høitideligheder. Den 25de April ankom Gouverneuren derfra. Straxved hans Ankomst vajede det danske Flag fra Husene. Fra de i Havnen liggende Skibe hilstes han med Kanonskud og fra Fortet mod 27 Skud. - Den 18de og 19de Juni havde vi en Slags Orkan, som er meget sielden paa denne Aarstid, da Orkantiden ei er førend fra den 25de Juli til den 25de October. Ved de haarde Vindstød blev megen Skade tilføjet Sukkermøllerne; ved hvilken Leilighed 3 Negre bleve dræbte paa en Plantage, fordi de, ifølge deres sædvanlige Dumhed og Uførsigtighed, vilde standse Møllernes Fart med Hænderne. - Pengemangel er ogsaa her. Sølvpenge mangler vir især, derimod har vi just ei Mangel paa Guldet i saa høi en Grad. Piastrene synes at vilde forlade os og Gud veed hvor de ere vandrede hen. - Plantage-Eierne have i denne Tid gjort en feil Speculation. J Førstningen de danske Skibe ankom gjemte de Sukkeret og sagde de havde intet; men herlig er deres Haab bleven skuffet; thi nu, da der ligge kun 4 Skibe paa Rheden, komme de alle og tilbyde Ladning, den ene for bedre Kjøb end den anden. - Velsandt, man tjener mange Penge her, men Alting er ogsaa rasende dyrt, f. Ex.: et Par Støvler, koster 12 til 14 Piastre Specier, et Par Sko 3 Pjestre; men Arbeidslønnen er dyrest af Alt et Stykke Visketøi kofler 1 Piaster, men i Sye løn 2 Piastre og saaledes næsten Alt. - Her er oprettet 2de frivillige Militair-Corps, hvoraf det ene et Cavallerie og det andet Jnfanterie. Munderingen for det sidste er skjøn men kostbar.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-09-23
Jblandt de spanske Emigranter her ere en General og en Marquis. - En spansk Loggert, besat med nogle og 80 Mand, ankom den 16de Mai hertil paa Rheden. (Mariboe Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-09-23
Kjøbenhavns Børs den 22 September. Cours. Hamb. 2 M. 616, a vista 624. Amsterdam 2 M. 586. London 2 M. 28 Rbdl.,a vista 25 1/2. Spec. 6 18. - Specier solgtes til 37 1/4 a 37 1/2 Rbmk., for Commiteesedler blev givet (med Rente) 70 pr. 100; Oblig. 300. Norske Sedler 58 1/2 a 69. smaa
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-09-23
Blandede Efterretninger. Af Digteren Bornemann læses i Correspondenten et Distichon, omtrent saalydende: Skjøn Helena, bortført af Paris, væbnede Stater;
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-09-23
Atter Helena det er, som ender parisiske Krig. Jal Due holde kun fast den Ødelæggelsens Fyrste, Trefold hellig er da, Sanet Helenal dit Navn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-09-23
Om det engelske Bibelselskab &c. (Slutning; see forr. No.). Statsraadens Tak til Præsidende Ord: "Tillad, mine ten skeedte med f. Herrer, at jeg paa emstiller mig for Eder, og gjør et Forslag, so. nok vil møde et hjerteligt Bifald af alle de der høre mig o. s. A."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-09-23
Forslaget blev unøttet af Selskabets Secretair, velærværdige en Omen, som havde Fuldmagt at møde paa inants Ministerens Vegne. været, saa nøiagtige i at Vi skulde ikke Underrette vore Læser. denne Sag, saafremt det Passerede ikke havde havt en behagelig Virkning. Denne bestod deri, at Statsraaden under 5te f. M. fik fra Selskabets Secretair, Hr. Owen, følgende Brev, "Det Brittiske og udenlandske Bibel=Selskab, sølende dybt Vigtigheden af at benytte Eders Tilbud at ville befordre Selskabets Formaal blandt Eders Landsmænd, har paalagt mig at tilkjendegive Eder, at det vil glædeligen tilstaae et Bidrag af L. 500 Sterl. i det Tilfælde, at et Bibel Selskab vorder oprettet i Kongeriger Norge. - Med de bidste Ønsker for Eders Vel, samt Held i dette og i ethvert saadant Foretagende, forbliver jeg o. s. v. Fra samme Haand har Statsraaden faaet endvidere den Efterretning, at Selskabet har bestemt et vist Antal Bibler og Testamenter til hans Disposition. - Vi formode og haabe, at denne velgjørende Sag ved Statsraadens Hjemkomst, som snart kan ventes, vil af ham bringes i Forslag, og møde hver veltænkende Medborgers frugtbringende Understøtning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-09-23
(Norsk Rigstid.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-09-23
Christiania, d. 13de Septbr. Jfølge en officiel Fortegnelse over de under Christiania Politie Jurisdiction hørende Borgere, trykt 1815, har denne Bye 815 Borgere, hvoriblandt 12 Grosserere, 193 andre Kjøbmænd, 130 Høkere og 11 Marketentere, 82 Skippere, 3 Conditorer og Trakteurer, 2 Tobakspindere, 1 Vognmand, 4 Bogbindere, 2 Bogtrykkere og 1 Boghandler, desforuden 2de formodentlig uden Borgerskab. De øvrige øve de sædvanlige Haandværker. Derimod findes iblandt Byens Borgere, ingen Jnstrumentmager, Blytækker, Sværdfeier, Carduanbereder, Handskemager, Brændeviins=Brænder, Brygger, Børstenbinder, Væver, Hørhegler, Billedhugger, Steenhugger eller Gibser. - - Capitain Munch gjør sig i denne Tid fortjent af Hovedstadens dannede Publicum ved at fremstille til offentlig Skue sit Talents Frembringelser. Udstillingen, som har fundet en skjøn Plads i den Statsraad Rosenkrantz forhen tilhørende Gaard, bestaar af 34 Malerier, hvoriblandt i Særdeleshed bør nævnes: 1) Billedhuggeren Thorvaldsen i singeret Ridderdragt. Man seer tillige Endeel af hans Arbeider, som Model af hans Jason, en Medaillon, der forestiller Minerva, som kroner Pygmalions Arbeide med Livets Symbol, i Baggrunden en Udsigt af Rom. 2) En Genuesisk Dame. Jtaliensk Hofdragt, med sin Søn paa Skjøbe betragtende sin Mands Byste; i Baggrunden, Egnen ved Livorno. 3) Vesuvs Krater med Neapolis og dens Omegn, efter Naturen. Albano og dens Søe, samt Egnen om Rom, i Forgrunden et landligt Capel og nogle andægtige Figurer, efter Naturen. 5) Vandfaldet ved Terni i Jtalien, ligeledes efter Naturen. 6) Maleren Rafael i sit Alders 14de Aar, Copie efter Originalen i Museum i Paris. 7) Maleren. van Dyck, malet efter Originalen sammesteds. 8) Mythologisk Æmne af Pyches Historie, 9)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-09-23
En Nederlandsk Raadsherre, Copie efter Schampaane, Originalen i Napoleons Museum. 10)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-09-23
Digteren Oehlenschlager, malet i Paris 1810. 11) En Romersk Dame. 12) En Pariserinde med sit Barn. 13) Ungdom og Alderdom, forestillet ved en romersk Dame, der gaaer ud af et Bad, og hendes gamle Opvarterske; de øvrige ere Portraiter af nogle af Christiania Jndvaanere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-09-23
Det var at ønske, at denne Samling maatte vække Landsmænds Lyst til at dyrke de skjønne Konster, og at Regjeringen vilde vise denne Gjenstand, sin særdeles Opmærksomhed. Hs. Kgl. H. Kronprindsen har taget Samlingen i naadigst Øiesyn, og skienket den Sit Bifald, og afkjøbt Konstneren nogle Stykker. - Samlingen er endnu at see indtil den 17de dennes hver Dag fra Kl. 26. - - Da der i denne Tid stikkes en Mængde Signeter for det Offentlige, saa formenes det ikke upassende her at gjøre opmærksom paa, at Norge har en fortræffelig Signetstikker i den ved Mynten paa Kongsberg ansatte Stempelskjærer Middelthun.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-09-23
(Norsk Rigstid.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-09-23
J det norske Storthings Møde den 24de August anmeldte Biskop Bugge, at han som Ordfører havde complimenteret Hs. Kgl. Hr. Arveprindsen med følgende Ord: Naadige Herre! Kongeriget Norges Storthing har afsendt os, forat bevidne Deres Kongel. Høihed den Glæde, Nationens Repræsentanter føle ved at see Deres Kgl. Høihed inden Norges Grændser. Deres Kongel. Høihed er Rigernes Haab; De er den Mand, som Forsynet har udkaaret til engang i Tiden efter Deres store Fader at bære Norges Krone. Det Norske Folk var altid sin Konge og hans Huus oprigtig hengivet; det var altid - jeg tør sige det med Frimodighed – et trofast og ædelt Folk. Deres Kongelige Høihed være forvisset om, at dette Folk elsker Dem, og inderligen ønsker, at den Høieste vil bevare Dem og velsigne Deres Fortagender. Det er disse Følelser, disse varme Ønsker, som Nationens Mænd have overdraget os at tolke Deres Kongel. Høihed; og vi glæde os i det Haab, at de ville være vigtige og kjerkomme for Deres Kongelige Høiheds Hjerte. - Hertil behagede det Hans Kongelige Høihed at fremsige paa Norsk et Svar af følgende væsentlige Jndhold: At det glædede Hans Kongelige Høihed at erfare Storthingets Deeltagelse i Hans Ankomst til Norge. Det vilde være ham magtpaaliggende at lære at kjende Landet og Folkets Sprog og Sæder; ligesom han og vilde gjøre sig en Glæde af at bidrage Alt, saavidt det var ham mueligt, til Landets Held og Hæder. J Øvrigt bad Han Deputationen at forsikre Storthinget om Hans Velvillie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-09-23
(Af: Efterretn. om Norges Storthings Forhandl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-09-23
Paa Elben ere 8 Skibe med Konstskatte ankomne. Det først ankomne Skib havde 71 Kister ombord. De fleste af disse kostbare Gienstande, ere blevne bragte til Berlin. Af de Konstsager man har frataget Staden Achen, skulle 10 af de skjønneste Søiler og Carl den Stores Gravmæle med det første bringes did igjen. Alle de øvrige, mener man, ville blive i Paris. - J Følge Breve fra Paris ere de berømte antike Heste fra Venedig, som hidtil have været opstillede i Paris, nu ogsaa blevne nedtagne, for at føres tilbage til deres gamle Plads. (Disse for deres Skjønhed saa navnkundige Heste ere af Metal og have tilforn staaet over St. Marcuskirken i Venedig. Man antager, at de ere de samme Heste, som foræredes Nero, da han seirede over Parterne, og som have været spændte for Solvognen paa den Triumph bue, der oprettedes for ham i Rom. Constantin den Store lod dem bringe til Constantinopel og satte dem i Hippodronum eller, efter nogle, paa St. Sophie=Kirkes Portal. Da Venetianerne i Forening med en fransk Flaade erobrede Constantinopel, saa lode de bringe disse Heste til Venedig, hvor de stode længe, uden at man kjendte deres Værd. J Revolutionen førte de Franske dem til Paris, hvor de bleve opstillede foran Thuilleriernes Slotsgaard, og fik Navn af chevaux des conqueres Erobringsheste. Ogsaa den berømte Heidelberge, Bogsamling, som i 30 Aarskrigen blev frataget Hertug Emanuel af Bayern og foræret Paven, mener man vil blive tilbagegivet. Som bekjendter i den senere Tid en stor Deel deraf blevet bragt til Frankrig. Prorectoren, Prof. Wilkens er efter høiere befaling allerede d. 4de Sept. reist, til Paris. - J Bibliothekerne og Museerne i Paris har man travel med at indpakke Malerier, Kobberstykker, Modeller og Alt hvad der har Hensyn til Tydskland. J Arsenalbibliotheket vilde Bibliothekaren modsætte sig, fordi man ikke foreviste nogen skriftlig befaling; men han blev viist bort, og fik Militair Execution i Huset. Hr. Denon havde beholdt for sig selv en Samling af Kobberstykker fra Wien, men da han truedes med Huusvisitation, saa sendte han i største Angest denne Samling til det Kgl. Bibliothek, hvor Keiseren af Østerrig i forrige Aar forgjeves havde spurgt om samme. Om Frankrig vil komme til at give Alt, hvad det har erobret tilbage er endnu ikke afgjort, imidlertid er det sandsynligt. Men meget Underslæb vil finde Sted derved. Mange Ting forefindes ikke mere. Bonaparte bortforærede meget deraf efter eget Behag. (Lübeck. Av.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-09-23
J Rambouillet opgravede en forhenværende Restaurateur fra Versailles, ved Navn Duminil, hemmeligen sin i Aaret 1806 døde Kone, som han havde elsket meget, og hvis Grav han dagligen besøgte; han opreiste et Baal og brændte sig selv tilligemed hende, efter at han havde befæstet sig selv med en Jernlænke til Baalet. Paa Muren skrev han i Forveien: "Her hviler en Mand, som i 50 Aar har været lykkelig; han blandede sin Aske med sin Kones i Aaret 1815."(Freimüthige.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-09-23
En Staldknegt og en Gjestgiver i Grospener Gaden i London spillede Domino. Der opkom Strid imellem dem, den sidste udskjældte den første for en Bedrager; et Slagsmaal begyndte, og Staldknegten hed Næsetippen af Verten. Hans Straf var 6 Maaneders Fængsel. (S. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-09-23
Bonapartes erobrede, nu i Berlin værende Reisevogn, overgaaer i Pragt og Jndretninger alt hvad Man hidtil af Vogne har seet, og beskues der endnu daglig af en Mængde Nysgjerrige. Paa hver Side af Sædet stikker et Par kostbare Pistoler med dobbelte Løb; paa Siden er anbragt et Sølv Slag= og Repeteeruhr af en Underkops Størrelse. Bukken er et Skab med mange Rum, som indvendig fra kan aabnes. Paa den ene Side er kostbare Madradser, paa den anden et Bord til at udtrække, Toilette, Skriveindretning a. Bægere, Skrivertøi, alt er af Guld. Under Bokken hænger en Læderkasse, som var Napoleons Leie. Kort, alt hvad Opfindelseskunsten har kunne frembringe, er her anbragt. Udvendig er alt hvad som ellers paa brillante Vogne pleier at være pletteret, som Stormstænger, Skildte, Laase, Lister o. s. v. af massivt Sølv. (Aarhuus Av.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-09-23
J Wien lader for Tiden en Borger Adam Schreier, fra Siegesbach i Storhertugdommet Baden, sin femaarige Datter see for Penge som en virkelig mærkværdig Natursieldenhed. Dette Barn, der ved dets Fødsel ikke veiede mere end halvandet Pund, er endnu ikke over sexten Tommer høi, veier ikke meere end sex Pund og løfter alligevel en Vægt af 9 Pund i Veiret, er velskabt, uden mindste Lyde samt taler og løber efter hendes Alder ret godt. (S. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-09-23
Sidstl. 14de Aug. om Natten sprang i London et Huus i Luften og begravede under sine Ruiner alle dets Jndvaanere. En Fyrværker som endnu silde solgte Raketter til Drenge, havde formodentligen ikke været forsigtig med Lyset. Da han havde adskillige Fade Krudt i Huset, saa var Explosionen skrækkelig. Dette Huus fløi bogstaveligen i Luften, thi, ikke en Steen blev paa den anden, og det tog begge Naboehusene med sig; endnu fire andre bleve ødelagte og nogle hundrede beskadigede. (S. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-09-23
Præsten Clark i den engelske Stad Hull havde for noget siden paa eengang fire Ægtepar at kopulere, hvorved følgende latterlige Omstændigheder tildroge sig. Den første Brudgom havde forglemt Trolovelsesringen og maatte laane sig en i Kirken. Hos det andet Par havde Bruden mistet den Finger, man sædvanligen sætter Ringen paa Ved den tredie Vielse skreg en Mand af fuld Hals, at han lovlig vilde bevise, at Bruden allerede havde en Mand. Ved det Fjerde viskede en Veninde af Bruden Præsten i Øret, endeligen at skyde sig saa meget mueligt, da hun var i Barnsnød. S. Bl.)(Af Hamb. Corr.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-09-23
Paris, den 8de September. J det sydlige Frankrig trues Roligheden meget alvorligen. Man regner, at over 30000 Rebeller ere forsamlede i Sevennerne, og paastaaer, at de i de derværende Bjergegne have taget en saa fast Stilling, at man ikke engang vovede at angribe, meget mindre kunde overvinde dem med den tililende østerrigske Armee. Der tages nu meget alvorlige Forholdsregler mod disse Bonapartister, og man troer, at et betydeligt østerrigsk Troppecorps ufortøvet skal begive sig fra Lyon til Egnen af Nismes og Montpellier, for at forstærke de allerede der værende Østerrigere, og derpaa i Forening med Royalisterne bebjæmpe Oprørerne. Man frygter, at Antallet af disse Rebeller meget vil blive forøget af de afskedigede Soldater, da mange af dem intet egentligt Hjem have, de desuden ere pante til Soldaterstanden, og derfor let lade sig vinde ved bedragerske Forestillinger. Man haaber imidlertid at qvæle dette Onde i Fødselen. - Valgene til Repræsentanternes Kammer ere ikke altid trufne paa ubetingede Royalister, men og paa Mange, som have deeltaget i hele Revolutionen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-09-23
Paris, d. 11. Septbr. Keiseren af Østerrig, har den 8de d. forladt Paris, for at begive sig til Vertus, hvor de store Manocurer skulle tage deres Begyndelse idag. Kongen af Preussen afreiste Dagen efter. Den 14 eller 15 ville Deres Majestæter være her igien. - Fyrsten af Talleyrand har idag arbeidet en Time med Hs. Majestæt Kongen. - Alle vore Blade indeholde følgende Artikel: "Man lader Beretninger til Kongen circulere, som Hertugen af Otranto (Fouche) skal have affattet. Disse Beretninger, om de existerede, bleve aldrig bekjendtgjorte, og kunne kun være blevne udbredte af Personer, som have forfalsket dem.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-09-23
Vi ere af Hertugen af Otranto blevne bemyndigede til at erklære alt det for falsk, der ikke er bekjendtgjort med hans Samtykke eller forsynet med hans Underskrift. - De franske Tropper af den forrige Alprarmee have trukket sig tilbage paa venstre Bred af Allier. - De sydlige Departementer Gard, Ardeche og Herault afvæbnes af den østerrigske General Neipperg. 4000 Østerrigere skulle være rykkede ind i Marseille. - De 8 saakaldte fremmede Regimenter skulle afskediges; derimoSal en udenlandsk Legion oprettes. - Spaniern,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-09-23
under Castonnos og Avisbal have nu igjen trukke sig tilbage til deres Grændser. - Hertugen af Angouleme er igien ankommen til Paris fra sin Reise til det sydlige Frankrig. Hans Gemalinde ventes imorgen. - Den første Fredsbass, som Lord Stewart bragte til London, skal ikke være bleven antaget af Prindsregenten. - Man troer, at Marschal Ney skal stilles for Netten i Pairernes Forsamlingssal. Hans Proces skal begynde om nogle Dage. General Grundler skal være Rapporteur. Jndtil den Tid skal han bringes til Abbediet. - Cardinal Fesch er allerede ankommen til Rom. Han kjører daglig ud, og man seer endnu Bonapartes Vaaben paa hans Vogn. Han er endnu ikke bleven forestillet Paven. - Antallet af de allierede Tropper, som for nærværende Tilstaae paa fransk Grund, angives til 250,000 S. sterrigere, 250,000 Preussere, 200,000 Russer, 80,000 Engellændere, Nederlændere og Hannoveranere &c. under Hertugen af Wellingtons Commando, 110,000 Bayrere, Würtembergere &c., ialt 890,000 Mand. Regner man hertil Stobsofficiererne og de Personer, som høre til Monarkernes Sutte, Generalernes og Officierernes Følge, saa kan man næsten anslaae Totalsummen til en Million. Chalons sur Marne, d. 9 Sept. Keiseren, af Rusland ankom iforgaars til Vertne. Jfølge officielle Efterretninger skal denne Armee strax efter Revnen skilles ad, og den 14 eller 15 d. tiltræde sin Tilbagemarsch over Chalons og Coupeville mellem Vitry og St. Menehould. - Mellem den 16de og 20de Septbr. skulle tre Colonner russiske Tropper marschere igjennem Maasdepartementet Den første, 60,000 Mand og 16,000 Heste stærk skal gaae over Verdun og Harleville; den anden og tredie Colonne paa 100,000 Mand og 30,000 Heste, gaaer over Bar le Due.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-09-23
Frankfurt, den 15de September. Jdag er Hs. Keiserlige Høihed Storfyrst Constentin ankommen hertil. Høisamme fortsatte strax, uden af opholde sig, sin Reise til Paris.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-09-23
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes En
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-09-26
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. 1000 Rd. Tolvte Aargang. No. 77. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 26 September 1816.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-09-26
Betragtninger i Anledning af det i Skilderiet Nr. 63, den 8de August 1815, indrykkede Stykke om Bankcoursens regelmæssige Ansættelse. Vorfatteren af disse Betragtninger – langt fra at ville maale sig med Stykkets Forfatter i Skarpsind til at sandsynliggjøre hypotetiske Følger, eller i Kraft til at udtrykke sig lyst og syndigt - hvilke Evner Stykket unegtelig bærer Præg af - troer dog at kunne med gode Grunde fremsætte en anden Mening, og han anseer det tillige nyttigt, fordi et umodsagt Anskue af denne vigtige Sag, mueligviis kunde have nogen Jndflydelse, hvis Følger for det almindelige Vel ville blive modsatte dem, man lovede sig. Dettes Forfatter viner kun billig Jntention, for eget Tarv hos Stykkets Forfatter; men i det han aabenhiertig tilstaaer, at ogsaa hans egen Jnteresse spænder hans Opmærksomhed for Æmnet, haaber han at hans Grunde ogsaa ville befindes af den Beskaffenhed, at hans Mening maa erkiendes at være redelig Overveielses, og ikke blot Egennyttens Product.