JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-21
Udgivet af J. Chr. Barch & R. Ph. Ries Enke. - Redigeret af Major v. Bøderberg, Rd. af D.
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-21
Gudstieneste. Toogtyvende Søndag efter Trinitatis prædiker til Høimesse i Budolphi Kirke Hs. H. Hr. Stiftsprovst, Dr. Hald; i Fru Kirke Hr. Pastor Fogh. - Til Aftensang i Budolphi Kirk Hr. Pastor Boesen; i Frue Kirke Hs. H. Hr. Provst Hertel. - J Sønder-Tranders Kirke Kl. 1 Hr. Pastor Fogh. Nørre-Tranders Kirke Kl. 9 Hs. H. Hr. Provst Hertel. I Hospitalet A. Hr. Pastor Bogten. I Hospitalet A. Hr. Pastor Bogten.
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-21
Spanien. Døgn=Ministerier høre til vore Dages hyppige Særsyn Det nye spanske Cabinet, saaledes som det for en Postdag siden blev anmeldt, har endnu ikke fæstet Rod. Ullog og Perez vare de eneste, som med Glæde efterkom Bardaji. Opfordring; Castejon vægrer sig ved at antage noget Portefenille, med ham underhandler man, medens Balanzo undskylder sig med sin svage Sundhed og man i hans Ste stræber at sætte General Aldamo. Cortes have ei været samlede siden denne nye ministerielle Combination tildeels strandede under Forsøget selv. - Medens Valgene foregik hvilke i det Hele ere faldne ud til de Maadeholdnes Fordeel har Malaga og Cadix været Skuepladse for Uroligheder, som i sidstnævnte Stad endogsaa foranledigede, at den den 25de Septbr. blev erklæret i Beleiringsstand. Fra flere Steder taler man og Reactioner fra de Exalteredes Side, hvilke, hvis de concentrere sig i Hovedstaden, let turde faae alvorlige Følger. Allerede nu gaaer det Rygte, at det er dette Parties Hensigt at anvende Alt, selv endog Magten, for at hindre de nye Cortes i at træde sammen. Man seer nu af de allerseneste Telegraphdepescher, at Efterretningen om Don Carlos's Ankomst til Navarra var upaalidelig. Han havde kun naaet Provindsen Burgos Skjøndt han her i Bjergene har været saa heldig, at unddrage sig de ham baade i Rytteri og Skyts overlegne Christinere, synes hans Stilling dog ikke at være misundelses værdig. Landet er for fattigt og udtømt til at kunne forsone hans Tropper med et tilstrækkeligt Forraad af Levnets midler, og han selv er, om end ikke dødelig syg, som det hed, saa dog meget lidende. Hans Tilhængere ere meere bekymrede over hans Sundhedstilstand, end over Krigens Gang.
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-21
En Ordonnantsofficeer, som igjennem Frankrig er reist vider, over Rhinen, har i denne Henseende udkastet en meget bedrøvelig Skildring. Hans Onde bestaaer i en baade aandelig og legemlig Udmattelse, mod hvilken hans Læger ei vide Raad Hans Omgivning finder de uafladelige Skriftemaal og Bods øvelser, med hvilke han søger at trøste sig, anstødelige i en Stilling, hvor hans Virksomhed paa anden Maade gjøre saa haardt nødig, men han bekymrer sig lidet om deres Misnøie og skal, efter sit Tjenerskabs Forsikkring, allerede have gjort sit Testamente.
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-21
Et Par spanske Journaler tale om et nyt Nederlag, som Orog skal have tilføjet Cabrera og Forcadell. Den sidste skal med en Biskop og 400 Mand være falden i Christinergeneralens Hænder, og Cabrera kun have beholdt 400 Md. tilbage. Da man imidlertid, samtidig med denne Efterretning, erfarer, at Cabrera forgiæves har tilbudet Udvexling af Fangerne, og da Orog i Saragossa har forlangt Hjælp af Penge og Beleringsskyts, medens han lod sine 10 Batailloner og 5 Eskadroner forblive uvirksomme i Carinena, har Cabreras Nederlag vel ikke været saa stort, som det angives. Med 400 Mand maatte Or og dog kunne blive færdig, uden saa store Ophævelser. - Der er og Tale om en anden Affaire, i hvilken Carlisterne have tabt nogle 100 Mand, men Beretningen er altfor forvieret til videre at ændses.
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-21
Neapel. Der gik nylig det Rygte, at en fransk Flaade var paa Veien til Neapel. Det stadfæstedes, da 3 franske Linieskibe, hvert paa 9 Kanoner, den 28de Septbr. viste sig i Bugten ved Neapel og ankrede paa Rheden. Disse svømmende Fæstninger, med deres 276 Talerør vakte ikke alene Neapolitanernes Opmærksomhed, men ogsaa nogen Bekymring; man kom, formedelst de stedfindende Handelstvistigheder mellem begge Regjeringer, paa allehaande Formodninger. Man fandt disse Krigskibes Ankomst saameget meere paafaldende, som de ei lagttoge de sædvanlige Hoflighedsformaliteter, men ankrede op i en Art Slaglinie og i det Hele teede sig halv fjendtligt. Man erfarede tillige, at en anden Eskadre havde ankret i Bugten ved Baya og endelig vilde man endnu blive en tredie vaer, som krydsede paa Høiden af Capra. Paa Børsen maatte disse Omstændigheder gjore Virkning og saavel Statspapirer som Producter, faldt i Prisen. Kongen samlede Cabinettet, alle Forter forsynedes med Mandskab og Krigsfornødenheder, Kanoner, plantedes om Natten paa Stadens forskjellige Qugier og man tilberedte gloende Kugler o. d. Om Aarsagerne til alle disse ganske i Stilhed trufne Foranstaltninger vare Meningerne deelte; mange troede, at den franske Regjering, ved denne Demonstration havde villet give sine Fordringer, med Hensyn til de omtalte Handelsdifferentser, som hidtil ei have været paaagtede af den neapolitanske Regjering, Vægt og det synes, som om den har naaet sin Hensigt, thi allerede den 30te afseilede Eskadren ligesom den var kommen, uden Salut. Andre troede derimod, at Eskadren slet ikke har havt anden Hensigt, end at indtage frisk Vand, men man har, i dette Tilfælde, ondt ved at forklare sig den neapolitanske Regjerings Adfærd. Det hedder desuden i en Efterskrift til denne hele mysterieuse Correspondents Artikel, som oprindelig hidrører fra Allgemeine Zeitung og derfra er bleven optaget i andre tydske Blade, at Eskadren vel har forladt Rheden, men ikke Bugten. Det er derhos en tredie Formodning, at den har havt det Hverv, i Overeensstemmelse med England, at erklære, at begge Stater, formeligt protestere imod en fremmed Magts Jndblanding. i Neapels Anliggender, i hvad Vending de end monne tage, da benævnte 2 Magter ogsaa have iagttaget Neutralitet i Spanien (!). J en senere Skrivelse fra Neapel af 3die Octbr. erfarer man endelig, at hele Eskadren er afseilet, og at det var den samme, som under Contraadmiral La lande havde været ved Tunis; Journalerne i Neapel omtale dens Afseiling, men berøre ei med eet Ord Hensigten af dens Nærværelse.
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-21
Holland. Dronningen af Nederlandene, Wilhelmine, Kongen af Preussens Søster, forlod, den 12te Octbr. om Middagen efter nogen Tids Svagelighed, det Jordiske. Hun udmærkede sig ved Blidhed, Dannelse, og erhvervede sig, luttre, i Modgangs=Skole, alle deres Hengivenhed og Agtelse, som kom i Forhold til hende. Hun var født i Novbr. 1774, altsaa nu næsten 63 Aar gammel. Med Kong Wilhelm havde hun levet i et Haarigt Ægteskab og baaret Nederlandenes Dronningkrone i 23 Aar.
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-21
England.
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-21
En af de radicale Journaler udtaler sig over Englands Udenrigs=Politik under Lord Palmerston, paa en Maade, der, idet den undviger den torvistiske Presses Skjænder og Smelden, men derimod holder sig til unegtelige Kjendsgjerninger, bliver saameget mere bidende. Den fremstiller de forenede nordamerikanske Stater som Mønster, fordi de afholde sig fra al Jndblanding i andre Landes Anliggender, men derimod ikke lade nogen Fornærmelse mod dem selv gaae upaatalt hen, og føre enhver Stridighed kraftigt tilende, hvorpaa man har Exemplerne for sig i Tvistigheder derne med Frankrig og Mexico. "Lord Palmerston har sluttet Quadrupel=Alliancen: Portugal var i Aarhundreder lidet mere end en engelsk Coloni og Englands Nav var i denne Forbundsstat almægtigt, nu maa en Englænder i Portugal lægge Dølgsmaal paa sit Fædreneland, naar han ei vil anfaldes af Folket, der er rasende forbittret overden engelske Politik. - Til Dronningen af Spanien har ve vi leveret Soldater, Krigsfornødenheder og Penge; hvor er Resultatet, vi havde i San Sebastian vundet et fa Punct; det maa opgives; Carlisterne skyde vore fangne Officerer og Levningerne af vor Hjælpelegion betle i Londons Gader. - Frankrig saae i sine mindeværdige Juli Dage Englændere kæmpe med i Folkets Rækker; den gam Skinsyge mellem begge Nationer syntes forsvunden i Frankrig betragtede sin engelske Bundsforvandt med Beundring. Og nu tiltager Fjendskabet mod England med hver Dag i Frankrig, som forekaster England, at det opspinder hemmelige Rænker imod Frankrigs Herredømme i Afrika og dets Jndflydelse paa den pyrenæiske Halvs.
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-21
Belgien, det 4de Land som Lord Palmerston har villet knytte til Englands Jnteresse, og som beherskes af en Fyrste, der engang subsisterede ved en Pension fra England, er lidet meer end en fransk Vasalstat. - Engelske Krigs flaader have erobret Grækenlands Uafhængighed og engelsk Guld har grundfæstet den; nu bortdriver man det Personer, som reise under Beskyttelse af et engelsk Paa De smaa italienske Fyrster forlange Undertrykkelsen, af den engelske Presse paa Malta; vi adlyde og de erklære sig aabenlyst for Don Carlos, medens vi sende Skibe, og Soldater imod ham. - En engelsk Kjøbmand spørge Lord Palmerston, om han tør handle paa Sortehavet, Kyster, Lord Palmerston svarer paa en Maade, der lader formode, at man ei anerkjender den russiske Blokade Skibet bliver taget; paa dets Master vaier det russiske Flag; et Tegn for de vilde Kystbeboere paa, at Rusland er mægtigere end England, som de hidtil holdt for Frivedens Bolværk og de frie Folkeslags mægtige Ven. - Lor Palmerston foreslaaer sig selv til Tyrkiets Beskytter mod Ruslands Overmagt, og - Sultanen afskediger den Minister, der er engelsk findet, for at stille et at Ruslands Kreaturer i Spidsen for sit Divan. - J en despotisk Stat vilde Lord Palmerston længe have været afsat; thi Resselrode, Metternich, Hardenberg og Ancillon ere kun saalænge forblevne i Besiddelse af Magten, som deres Politik kronedes af heldige Resultater. Ruslands Magt har stadigt taget til under Grev Nesselrode. Østerrig har under Fyrst Metternich befæstet sin Jndflydelse og sit Herredømme baade i Tyskland og i Jtalien, og Preussen har under Ancillon udspændt sit Told garn over den største Deel af Tyskland. - Da Diebitse blev uheldig, kunde hans Tog over Balkan ei frelse ham fra Fald. - Mack maatte, efter Catastrophen ved Ulm, trods sine dybe Kundskaber i Krigskunsten, nedlægge sine Værdigheder, men Lord Palmerston har i nogle Aar lidt mere end 12 Nederlag og er dog bestandig Udenrigsminister. - Hvor er den Anseelse, som England, selv under Torverne, besad i Udlandet: Vor Gesandt i Grækenland taler i en meget diærv Tone til den lille Konge, som vi have forstrakt med Penge til at holde et anstændigt Jndtog for i sit lille Land, men Ministeren Rudharts Tilbud at nedlægge sin Portefenille, bliver ei antaget. - Vor Gesandt i Lissabon udtaler sig dærvt mod de Constitutionelle, men Portugiserne slaae Saldanha og gjennemskjære de engelske Jntriguers fine Traade med Sværdet. Og, have vi maaske viist mere Mod i vore Forhold til de store Magter, Ludvig Philip bryder alle Quadrupel-Alliancens Forpligtelser; har vor Minister nogensinde gjort ham ret alvorlige Erindringer, nei, Morning-Chronicle, har kun eengang imellem vredet sine Hænder. Efter Napoleons Fald gjaldt England for det mægtigste Land i Verden og nu haanes det ustraffet fra alle Kanter."
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-21
Blandede Efterretninger. Ex=Dronning Hortensia, som den 6te Ds. ved Døden afgik paa Arenenberg, var født 1783 og en Steddatter af Keiser Napoleon, af Josephines første Ægteskab med General Beauharnois; altsaa Søster til Eugen, Hertug af Leuchtenberg. 1802 blev hun, ganske imod sin Villie, formælet med Louis Napoleon, senere Konge af Holland, og levede, trods hendes udmærkede Elskværdighed og Ynde, saare ulykkeligt med ham, hvorfor ogsaa en Skilsmisse, fandt Sted 1815, efter Napoleons Fald. Hos Napoleon stod hun i høi Gunst og havde megen Andeel i hans Tilbagekomst fra Elba. Efter hans andet Fald antog hun Titelen Hertuginde af St. Leuk, og levede først i Augsburg, senere i Kirkestaten, tilsidst paa Arenenberg i ThurgauAf hendes 3 Sønner døde den ældste, Napoleons Yndling, endnu som Barn. De tvende andre deeltoge 1831 i Opstanden i Kirkestaten, hvor den Ældre døde i Marts s.
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-21
Aar. Den Yngres nyeste Eventyr i Strasborg er endnu i frisk Minde. Moderen døde i hans Arme.
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-21
Den 22de Septbr. blev der i Neapel pludselig givet Ordre til Udrustningen af en Fregat, samt tvende Dampskibes Tilladning med Kanoner, Kugler og andre Krigsfornødenheder. Mangehaande Rygter kom derover i Omløb. Nogle meente, at der var indløben nye foruroligende Efterretninger fra Sicilien; Andre, at den lille Eskadre skulde jage en næsviis Corsaar. Jfølge Rygtet skal Cholergen nu omsider ogsaa være udbrudt i Messina. De til Sicilien sendte Tropper lide stærkt af Soeten.
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-21
Mustapha=Pascha har ladet udgaae en mærkelig Befaling ganske i Sultanens Aand. Det bliver nemlig i denne forbudt for Fremtiden at benævne de af Sultanens Undersaatter, der ikke bekjende sig til Mahomeds Lære, med det hidtil brugte Skjældsord, Giaour (Christenhund). Denne befaling, der sikkerlig vil blive efterlignet af Statholderne i Provindserne, har udbredt megen Glæde blandt Grækerne.
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-21
J Preussen skeete for alle Avancements i Hæren den 31te Marts, nu er dette afskaffet og de skulle finde Sted, som i andre Lande, efterhaanden. Den nye Krigsminister har gjort sig fortjent ved Besparelser i Militairvæsenet, ligesom mange Utjenstdygtige ere afgaaede og have givet Plads for unge, kraftfulde Mænd.
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-21
Jfølge Breve fra Nepport af 8de Septbr. var en fransk Krigsbrig med Boireau, Fieschis Medskyldige, ombord nogle Dage i Forveien indtruffen dertil. Paa Capitainens Spørgsmaal, om hans Salutskud vilde blive besvarede, fulgte et benegtende Svar. Den anden franske Kongemorder Meunier var landet i Pensacola, og derfra kommen til New Orleans. Amerikanske Blade yttre deres Misbilligelse over, at de Franskes Konge gjør de forenede Stater til Forviisningssted for deslige Forbrydere. Reisende fortælle, at der skal have været to forklædte franske Officerer tilstede i Leiren ved Wosnessensk, men som man allerede strax ved Maneuvernes Begyndelse havde opdaget og paa Grund af Urigtigheder ved deres Pas, af russisk Gensdarmeri ladet transportere over Grændsen.
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-21
Beretninger fra Calcutta af 3die Juni melde, at der d. 1ste Mai har staaet et stort Slag imellem Afghanerne og de Seikhs, hvorved begge Hærførerne og over 7000 Mand paa begge Sider maatte bide i Græsset.
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-21
Midt i September Maaned indtraf i Moe Præstegield i øvre Tellemarken et Jordskred, hvorom Sognepræsten Peter B. Wettergreen har berettet Følgende: "Frygtelige Rædsels=Scener have i disse Dage overgaaet mig og Mine paa dette Sted, ligesom skrækkelige Ødelæggelser ere forvoldte denne Præstes. Jorder i saadan Grad, at jeg med Sandhed tør sige, at en Trediepart af Jorderne ere gaaede til Grunde. J afvigte Tirsdags Eftermiddag Kl. 3 begyndte, Uveiret med almindelig Regn; men fra den følgende Dags Middag gik det over til heftig Skylregn, som uafbrudt har vedholdt til Torsdag Morgen Kl. 4. Dette var for os den første Skrækkens Time. Et stort Jordskred med en frygtelig Dundren, hvilken kun den kan giøre sig et rigtigt Begreb om, hvem en saadan voldsom Naturtildragelse har viist sig for, styrter nu lige ind paa Udhuusbygningerne, nemlig: Faare= og Hestestalden samt et lidet Stabuur og Almuestuebygningen, baner sig med det samme Vei til Hovedbygningen, og gaaer tilsidst ned paa Jorden nedenfor Bygningen lige til den endnu staaende, brugelige gamle Kirke, hvor den ender med Strømme af Jord og Sand. Opvakt af Søvnen ved denne frygtelige Dundren hører jeg tillige udenfor ved Have gjærdet et ynkeligt Skrig af mine Huustyende med Bøn til Gud om Naade og Barmhiertighed, da Skreden, raabe de, styrter lige løs paa Hovedbygningen. Folkene laae, som her er Brug, endnu i Holaden. En gammel tro Tjener, ved Navn Asgjærd, hører Larmen først, vækker derpaa de øvrige Tjenere og springer derefter ned til Havegjærdet. Saa ledes rystet af Skræk forlader jeg Leiet, vækker og kalder paa min øvrige Familie, faaer tændt Lys og gaaer ned i Gangen til Gadedøren. Her mødes jeg af Jordstrømme, som styrte lige ind paa Gulvet, tilligemed af alle mine Tjenestefolk, som i halvnogen Tilstand træde forvirrede og ængstede ind i Kjøkkenet. Men dette var ikke nok til at ængste os.
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-21
Hele Torsdag den 14de September vedbliver Jord og Sand at vælte i Forening med store Stene ned af Skreden; dertil kommer det mørke Veir samt lige voldsomme Skylregn tilligemed alle Forbifarendes Raaben: her kan Jngen være, her bør Jngen opholde sig, hvilket Alt tilsammen, forenet med den første Rystelse i den aarle Morgenstund, just ikke bidrog til at formindske Skrækken. Jeg seender i min Angst Bud efter min Nabo, samt min nærmest boende Medhjælper, der begge ud paa Eftermiddagen indfandt sig. Disse raade mig til for Guds Skyld at flytte fra Huset. Efter lang Tvivlraadighed beslutter jeg mig da dertil, især da Veiret bliver end heftigere og Jordstrømmenes Nedstyrten fra Skreden større og større. Først sender jeg afsted min Kone, hendes Moder og mine 2de Børn, og en halv Times Tid derefter begiver jeg tilligemed min Svigerinde os ud af Huset til Naboen. Dette var for mig et græsseligt Optrin og kunde været, dersom Gud af sin Naade og Barmhiertighed ikke havde staaet mig bi, end sørgeligere. Da jeg kommer et Stykke bort fra den nord for Hovedbygningen liggende Magazinbod, hørtes atter en frygtelig Bragen og Dundren af Steenraslen; tillige øser Regnen ned over vore Hoveder, ledsaget af Lyn paa Lyn og de stærkeste Tordenskrald. En Bro, som gaaer over en over Veien løbende Bæk, var nu bortskyllet. Vi gjorde os derfor en Art af Bro, og kom lykkelig over, hvorpaa vi da, jeg med min Svigerinde, naaede Naboens Huus til ikke liden Glæde for min Kone og Svigermoder, der imidlertid havde været i den dødeligste Angst.
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-21
Her vare vi nu til den følgende Dags Formiddag, paa hvilken Tid vi begave os tilbage til Præstegaarden, hvor vi siden have opholdt os. Den nylig omtalte Bragen, efter at jeg havde forladt min Bopæl, var et meget stort Jordskred, som gik tvers over Veien 3 Minuter efter at jeg havde passeret den. Havde jeg derfor befaret Veien dengang, den gik, havde mit og deres Liv, som fulgte mig, ikke meere været at spørge efter. Det Værste er imidlertid, at jeg med Familie maa for Eftertiden i stærkt Regnveir bestandig svæve i Frygt, dog nærer jeg det Haab, at høie Vedkommende, naar denne Rædselscene bliver bekjendt, ville lade undersøge Præstegaardens Terrain og giøre Foranstaltninger, der befrie mig og Mine fra en saadan Dødsangst. Til Lykke mistede jeg ingen Kreaturer, ei heller undergik nogen af Bygningerne. Overalt i Hovedsognet, efter de Underretninger, jeg har erhvervet mig, er der skeet Ulykker, og Veiene ere reent ødelagte. J Mands Minde har her ikke været et saa skrækkeligt Veir."
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-21
Den amerikanske Capit. Benjamin Morell, bekjendt af sine Reiser i Sydhavet, har nylig tilskrevet Videnskabs Academiet i Paris: at han paa en Ø i Sydhavet har fundet 2 Børn af den Chirurg, som fulgte med Lapeyrouses Expedition, og saaledes gjenfundet det første Spor af denne Reisende. Kong Ludvig Philip har befalet, at der herom skal indhentes de nøiagtigste Efterretninger.
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-21
Ruslands Metalrigdom synes nu uudtømmelig; thi istedetfor den i de siberiske Guldvaskerier hidtil brugte ufuldkomne Methode, er en Oberst Anosoff falden paa den heldige Idee at smelte Sandet, hvori Guldkornene findes, og paa denne Maade ville de siberiske Miner herefter kunne give i det mindste 30 Gange saa stort et Udbytte som hidtil.
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-21
J Preussen er, som en Følge af Regjeringens bestandige Advarsler, de Studerendes Antal i betydeligt Aftagende, især er dette Tilfældet med Juristerne; endogsaa høie Statsembedsmænds Sønner sættes til Ambolten, eller blive Muur folk og Tømmermænd.
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-21
Paa det store Bal, som den 18de fandt Sted i Göttingen, i Anledning af Universitetets Jubelfest, vare 500 Damer tilstede. Da Damerne noget over Midnat havde bortfjernet sig, gik det løs paa den academiske Poculering.
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-21
Mangen en gammel Professor, der var kommen ud af Øvelsen, ravede, og det var ikke sieldent at see gamle, lystige Studenterstreger her udføres baade af Fader og Søn J Rio Janeiro har en Marquisinde d'Osara den 22de Juli, i et Anfald af Skinsyge, fra sin Loge overøst en ung og skjøn Dandserinde, ved Navn Riccardina, med Skedevand, saa at hun midt i en henrivende Dands pludselig styrtede med et gjennemtrængende Skrig til Jorden. Publicum, hvis Yndling den skjønne og talentfulde Riccardina var, anede strax, at en saa diævelsk Hevn kun kunde komme fra en Rival, stormede derfor Logen, men fandt den tom. Jmidlertid undgik Marquisinden ikke sin Straf, thi da hendes Forlovede, en ung Greve Alfonso de Zunigahvis Cour til den unge Dandserinde havde bragt hiin til at begaae Forbrydelsen, erfoer hvad der var skeet, qvalte han sin Forlovede i Sophapuderne. Han venter nu i Fængslet sin Dom. Den skjønne Riccardina er saa skrækkelig forbrændt af Skedevandet, at dersom hendes Liv endogsaa reddes, hvilket vil være umuligt uden en heldig Operation, vil hun dog for Livstid være skrækkelig vanziret.
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-21
Atter er en nordamerikansk Dampbaad fløiet i Luften paa Missisippi=Floden. Foruden de mange Mennesker, som derved kom til Skade, omkom 27.
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-21
Lovgivningen i de nordamerikanske Stater Maine og NewHampshire har afskaffet Dødsstraffe. I Hamilton blev forleden en Olding paa 94 Aar gift med en Pige paa 19. Over 2000 Personer vare strømmede til Kirken for at see dette ulige Par.
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-21
Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-21
Kjøbenhavn, den 17de October. Hr. Assessor Algreen-Ussing har i Kjøbenhavnsposten, leveret en meget anbefalende Anmeldelse af Hr. Etatsraad H. C. Ørsteds i Maanedsskrift for Literatur indrykkede grundige Besvarelse af det Spørgsmaal: "Bør Færdighed i at skrive og tale Latin ansees som en Bestanddeel af den almindelige lærde Dannelse?" "Jeg har saaledes søgt, sige Hr. Ussing tilsidst, at give Læserne et kort Begreb af denne ypperlige Afhandling, som Jngen, der interesserer sig for denne vigtige Sag, bør lade ulæst. Jeg har herved villet bidrage til at gjøre den mere bekjendt og hjælpe til at omstyrte den Fordom, som endnu er tilbage hos Mange, at Jngen fortjener Navn af Lærd, som ikke har Færdighed i Latinen. Den har vel allerede tabt meget af sin Magt, men er langtfra ikke aldeles forjaget, saa at man med Forfatteren kan sige, at Tidernes Oplysning ikke ganske har uddrevet den urene Aand, som i sin Tid ved det saakaldte Kloster havde sat en større Straf for en grammatikalsk Feil i den paabudne Latintalen, end for at komme beruset til Bord.
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-21
Det kgl. Museum for nordiske Oldsager er af Hr. Propr. Dalsgaard til Krabbesholm bleven foræret en Oxhammeraf Hjortetak, som tilligemed nogle Flintflækker og Flintkler, en raa Tilhugning til en Kniv, en Hammer af Steen, samt endeel Hjortetaks=Fragmenter a., er funden paa det Sted, hvor Karup Aa falder i Liimfjorden, liggende mellem Østers skaller, der udgjorde et betydeligt Lag, paa enkelte Steder af en Alens Tykkelse, omtrent 1000 Læs, som var bedækket med et Lag sort Muld af en halv Alens Tykkelse, bevoxen med Træer, hvoriblandt Ege af svært Omfang. Under Østers skallerne befandtes et Lag grovt Sand, omtrent af en Alens Tykkelse, og tæt under Overfladen deraf i Sandlaget 2 Urner, af sort Leer. Under dette Sandlag var Mergel. Fremdeles er til Museet indsendt af Hr. A. David, Eier af Rungstedlund, et Guldarmbaand af vredet Arbeide (Værdien udbetaltes Finderen med 25 Rbd. 32 s. r. S.) og Bladet til til et langt Broncesværd med Grebspids, funden i en Gravhøi paa Bolbro Mark, samt af Hr. Commerceraad Thomsen paa Frysenborg en smuk Paalstav, funden af Huusmand Christen Christensen af Farve i en Mose ved Røgen By.