JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-11-05
Fredi- og Debitorer i Stervboet efter afgangne - Thomas Hansen, Gaardmand i Farstrup udi Wiggerslet Sogn, under Baroniet Holstenshuus, Langensøe Gods, ville inden 6 Uger fra Dato, melde og indfinde sig paa Langensøe Skriverstue, de forste for at anmelde og beviisliggiøre deres Krav, og de sidste for at betale, hvad de maatte være skyldige, da Skiftet agtes foretaget til endelig Slutning den 8de December dette Aar. Langensøe den 19de October 1784. Fuhver her i Provinzen Fyen, der maatte have noget at fordre hos Hr. General Major von Firchs, vilde heageligt strax mundtlig eller skrivtlig melde sig hos Vagtmester Lieutenant von Sunde i Nyborg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-11-05
Auction. Det bekiendtgiøres herved at Tiirsdagen den 9de November, om Formiddagen Klokken 9 Slet og efterfølgende Dage, bliver holdet offentlig Auction over afgangne Madame Catharine Maria de Hansen, som boede og døde paa Klarschougaard under Odense Amt, hendes Efterladenskab, og kan trykte Catalogi faaes 8 Dage førend Auctionens Holdelse hos Skifteforvalterens Fuldmægtig Kammerraad Orten i Odense og hos Auctions-Directeuren Herredsfoged Jwarsen i Biscops Taarup. Trostrup Korup Bye beliggende og afg. Sogne(Siden at ved første Auction den 28de f. M. over det i præst Hr. Knud Tommerup Holms Stervboe tilhørende Huus, Boeden kaldet, der beboes af Claus Bohm Skoemager, ingen fornøielig Bud skeete; er over samme Huus fastsat 2den Auction at foretages udi Ravneberg, Herreds Tingstue i Odense Raadhuus Torsdagen den 11te November førstkommende Klokken 9 Slet Formiddag, og 3die Auction Torsdagen den 18de næstefter samme Sted og Klokkeslet; Hvilket herved til Liebhabernes Efterretning bekiendtgiøres. Odense den 1ste November 1784. J. J. Mylius, Auctions-Directeur.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-11-05
Til Kiøbs falbydes. Smukke Visittbilletter kan for billig Priis. bekommes herpaa Contoiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-11-05
Dersom nogen behager at kjøbe et Brikskib paa 44 Læster, i særdeles god og complet Stand, en skiøn Seiler, da er det til Eftersyn ved Middelfart, og derom kan skee Akkord med Hr. Postmester Brandt sammested, og strax med komplet Segl og Jnventarium vorde afleveret til Kiøberen. Condition ledig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-11-05
En Huusholderske som er vandt til Landhuusholdningen, og en Kammerpige som forstaaer at acommodere, saavel som Damers Putz, anvises herfra Contoiret en god Condition til næste Paaske.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-11-09
Nyttige Huusmidler. At læge brændte Lemmer. Det Lem, som er bleven forbrændt, maae man omslaae med Klæder, som ofte og igientagne Gange ere igiennemvædede med fød Melk, det er og saa got, naar det forbrændte Sted selv flittigen bliver vasket med Melk, eller endnu bedre med fød Fløde. Dog maa dette Middel strax efter den skeete Skade bruges, og da kan man være vis paa, at den forbrændte Deel i meget kort Tid igien skal læges. Dette Middel fortiener saameget mere at blive bekiendtgjort, som det er saameget let og næsten allesteds at bekomme. Det er det samme, hvormed man har forbrændt sig, ved Jld, med kogende Vand, med Krud, o. s. v., i Ansigt og paa Hænder, Erfarenheden har lært, at det hielper ved alle forbrændte Saar. Middel imod Tandsmerte af en huul Tand. Stødt Peber, Sukker og Salt, lige meget af hver Sort, holdes i en Sølvskee over Kul, saalænge indtil det mestendeels er smeltet tilsammen. Naar Massen er bleven kold, saa trykker man noget deraf i den hule Tand saa dybt som man kan. Det foraarsager megen Spytten, som man hyppigen maae udspytte. Smerterne blive maaske i Førstningen stærkere, men ville visseligen strax ophøre. Middel imod Frost i Hænder og Fødder.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-11-09
Der er en Frostsalve, som man for faa Penge kan lade forfærdige paa ethvert Apothek efter denne Forskrivt: R. Terebinthi. - Mellis albi. - Vitelli ovorum. - Undventi dialthee aa. 3s. Denne Salve gnies imod en varm Kakkelovn paa den lidende Deel, og smurt paa Linnet paalægges. Man maae bære rummelige Skoe, holde al Fugtighed fra Fødderne, og ikke komme alt for nær til Jlden med Hænder og Fødder. Man maae ogsaa afholde sig i nogle Dage fra meget saltede eller krydrede, ogsaa røgede Spiser, ligeledes fra hidsige Drikke.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-11-09
Fra det Holsteenske, den 28de October. Vinterveirliget i de tilkommende 5 Maaneder, skal ongefehr blive saaledes. - Fra den 6te No. vember til den 11te December vil det blive ubehageligt vandt og koldt Veir, hvorhos man allerede har nogen Frost og Snee at vente. - Fra den 12te December til 17de Januarii 1785 bliver det godt Veir og falder lidet Regn; mod Slutningen vil indfalde stærk Frost, som dog ei vil vare længe. -
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-11-09
Fra 18de Januarii til 24de Februarii vil et blandet paadt Veirligt herske; et tidlig Frostveir har maa følgelig vel at formode i denne Vinter, men saa stærk en vedholdende Kuld, som i forrige Vinter bliver det ikke. - Fra 25de Februarii til Martii. Maaneds Udgang vil det atter indfalde med temmelig Frostveir, dog har man at formode et godt og frugtbart Veirligt allerede midt i Martii Maaned. Det er i mine Tanker en Umuelighed at bringe det dertil, at man forud kunde vise, hvad for et Veirligt der daglig kan ventes. Det er bragt vidt nok, at det i mange Aar mestendeels er indtruffen, som mine gjorte Jagttagelser forud have tilkiendegivet, og endogsaa dette har ene og allene allerede stiftet megen Nytte, og vil med Tiden endnu bringe meere.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-11-09
Wien, den 26de October. For nyelig blev Hofraad Bolza, hvis Fader, der allerede for lang Tid siden er dømt til Tugthuusstraf, formedelst Bestikkelse i Vanære kasseret. Endskiønt han foruden en aarlig Løn af 6000 Gylden besad een endnu anseeligere Formue, baade af egne Midler, og som han ved Giftermaal havde tilvendt sig, hvorfore han for nogen Tid havde tilkiøbt sig det ophævede Kammeldulenserkloster, tilligemed det hele kolde Bierg som kaldes Himmelen, - og var Enkemand, uden Børn, saa lod han sig det dog falde ind, at overtale een af sine 3 ugifte Tanter ved Greven af Eddi at laane sig en Summa af 17000 Gylden mod 6 pro Cento. Han fik Summen og betalte i nogle Aar Jnteressen rigtig deraf. Midlertid døde bemeldte Tante, efterat hun mange Gange for Vidner havde erklæret, at hun ingen Testament havde gjort, og ingen vilde giøre, men ville efterlade sin hele Formue til sine Søstre. Desuagtet bragte Hofraad von Kriege efter hendes Død et Testamente for Lyset, hvori hun indsatte ham til Universalarving af bemeldte 17000 Gylden. Endskiønt Testamentet var underskreven af 2 Underbetientere ved Krigs=Cancellict, som Vidner, saa syntes dog Sagen mistænkelig for Retten; Man spurgte underhaanden derom hos Grev Eddi, og erfarede paa det tilforladeligste, at han aldrig havde bekommet en Skierv af bemeldte Summa. Man advarede Hof raaden underhaanden, men han lod sig ikke af snakke. Man gjorde videre Undersøgelser, og alting blev kundbar. Nu blev Hofraaden afhentet med en Politievagt, da han just sad i Himmelen med sine Venner og Veninder ved et frydefuldt Maaltid. Grev Haddick, President i Krigs-Cancelliet, som udi Hofraaden mistede en god Betient, intercederede i Begyndelsen for ham hos den over ste Justitz=President, og forlangte desaarsag, at man vilde løslade ham, da han slet ikke kunde undvære ham; men Grev von Seilern skal derpaa have tilskrevet ham saaledes. "Tænker De, min Hr. Greve, at deres Hofraad er syg, og uskikket til Arbeide. Han er virkelig syg, og jeg forsikrer Dem saa heftig, og jeg tvivler om, at han kommer sig mere. - Hans Embede, Orden, Titel og alt er ham frataget, og hans Plads er allerede igjen besat. Hans Straf er endnu uvis. Jmidlertid skal Creditorer for over 100000 Gylden, allerede have meldet sig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-11-09
Frankfurt am Mayn, den 27de October. Erkehertug Franz af Wien hans Formæling med Prindsessen af Wirtemberg er endnu ubestemt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-11-09
Denne Fyrste har forandret et vist Nonneekloster i fine Lande til et Opfostringshuus.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-11-09
Den fortreffelige Prinds, Churfyrsten af Colli har indstillet den forhadte Løsning, efter hvilken ingen ung Bondekarl var frie for Soldaterstanden, som gav Anledning til hyppige Deserteurer, og desuden gjort mange gode Indretninger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-11-09
Kiel, den 1ste November. Endskiønt den slesvig-holsteenske Canal endnu ikke i Aar skal blive aabnet til en almindelig Fart, saa har man dog allerede gjort Forsøge, som setter, Brugbarheden og Nytten af dette store Verk uden for al Tvivl. Der er allerede et stort belæsset.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-11-09
Skib, som er bestemt fra Altona til Stetin, ankommen fra Elven til Rendsborg, hvorfra det ganske skal gaae igiennem Canalen; Det er kun Ondskaben, som siger at Canalen er ubeqvem forsvære og store Skibe, hvilket efter skeet Undersøgelse er ugrundet, men derimod alting befundet i behørig god Stand. - Da Vinteren er for Døren, saa kan Canalen ikke blive til nogen betydelig Fordeel for i Aar.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-11-09
Stokholm, den 30te October. Kongen af Sverrig har i de første Dage af denne Maaned gjort en Reise til Skaane, og besigtiget den der værende Grendseplads. Han var og i Landskrone, Helsingborg, og gik derfra til Gothenborg, hvilken Havn, som bekiendt er, er inddrømmet for Frankerigs Commerskibsfart, ved en nye mellem Frankerig og Sverrig sluttet Traktat.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-11-09
Jndenlandske Efterretninger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-11-09
Odense, den 9de November. Efter Forlydende er den danske Præst i Dublin Hr. Gomme Fangel, den 5te November allernaadigst beskikket til Sognepræst for Tranderup Meenighed paa Ærrøe.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-11-09
Kiøbenhavn, den 5te November. Høisalig Prindsesse Juliane Maries Liig har i 3 Dage ligget paa Parade, hver Dag i 2 a 3 Timer, nemlig: den 4 November, fra 6 til 8 om Eftermiddagen var det at see for alle 9 Klasser af Rangforordningen; i Dag til samme Tid for Borgerstanden; og paa Søndag fra 5 til 8 for alle og enhver.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-11-09
Befordringer. Den 22de September har Hs. Majestet allernaadigst behaget at udnævne Conferentsraad Johan Otto Nie. man, Ridder, til Administrator i Grevskabet Ranzau.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-11-09
Den 8de October d. A. er Studiosus Rudolph Abraham Winther confirmeret at være Capellan pro Persona, for Næsborg, Salling og Ondrup Meenigheder i Wiborg, Stift; Studiosus Niels Holst ligesaa til Schibsted og Lynghye Menigheder i Wiborg Stift; Sognepræst Hr. Johan Rasch Jentoft ligesaa at være Sognepræst for Rørstad Pastorat i Tronhiems Stift; Sognepræst Hr. Johan Strachen Westerwald ligesaa til Hammerfest Præstegield i Nest=Finmarken; Missionair Hr. Peder Borch Lund ligesaa udi Wardehuus; Studiosus Simon Kildahl ligesaa at være Missionarius ordinatus for Warangers Finner i Ost=Finmarken. Den 13de October er forrige Storfyrstelig Conseil-Secretair, Hans Henrich Huff, beskikket til Herredsfoged i Hohner-Herred i Amtet Hutten. Den 15de Oct. er Præst Hr. Owe Kastbierg, beskikket at være Sognepræst for Grindsted og Heinsvig, Menigheder i Riber Stift. Den 22de Oct. Studiosus Niels Stocksleth ligesaa at være Præst ved Tugthuset i Christiania.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-11-09
Døde. Odense, den 6de November, Niels Buch, Skoemagers Hustrue, 36 Aar.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-11-09
Bekiendtgiørelser. en Forpagtning her i Landet er at faae til førstkomEfter given Commission bliver herved forespurgt, om mende 1ste Mai, og i saa Fald, Vedkommende da behageligst vilde med første melde sig til Byeskriver Biørn i Assens, med Underretning om Udsæden til Gaarden, af hver Slags Korn, Besætnings Størrelsen, den aarlige Afgivt, og Conditionerne, hvorefter Overladelsen, kan skee.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-11-09
for mine Herrer Velyndere, saavel her i Byen som andre Steder, bekiendtgiøres, at jeg er flyttet fra Braad Handskemagers Huus bag Skolen, og boer nu i Sal. Madame Brandtes Gaard ved St. Jørgen, de som vilde behage at unde mig noget at fortiene ved Blyetækker Professionen, kan hos mig være forsikret om godt Arbeide og billigste Priiser. Andreas Dancke, Blyetækker.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-11-09
Proclama. herved indkaldes Credi= og Debitorer efter afgangne salig Madame Berte Marie Krog, at møde i Stervboet i Schydebierg Degneboelig Tiirsdagen den 30te November førstkommende, for at melde deres Fordringer og Gield, da enhver skal vederfares Ret efter Loven. Søebye den 6te November 1784. M. Lacoppidan
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-11-09
Hvo som maatte have noget at gielde eller fordre efter afdøde Anna Hansdatter, som opholdt sig hos Huusmanden Niels Hansen i Nyebølle under Fiellebroe, Gods, vilde inden den i Loven befalede Tid melde sig hos mig undertegnede som Skifteforvalter paa Herskabets Vegne. Schousgaard den 6te November 1784. C. Ramus.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-11-09
Paa Øen Lyde, under Baroniet Holstenshuus, er for kort Tid siden ved Døden afgaaet i ugivt Stand, Maria Michelsdotter, og strax paa Dødsfaldet hendes paa Øen efterladte liden Boe taget under lovlig Behandling til nærmere Skifte og Deeling imellem hendes efterladte Arvinger; deriblandt en Broder Rasmus Michelsen, som har boet i Æreskiøbing, men skal være død, og har efterladt sig fom Børn, nemlig 2 Sønner, og 3 Døttre, hvis Navne og Opholdsteder ei vides. Altsaa indkaldes disse Arvinger at melde sig inden den i Loven foreskrevne Tids Forløb, og lovlig at legitimere deres Arverettighed; og tiener til Underretning, at Skiftet bliver foretaget paa Baroniets Skriverstue den 4de December førstkommende; til hvilken Tid, eller og forinden, de, som beviislig have noget i dette Stervboe at kræve eller fordre, vilde anmelde samme. Holsteenshuus den 27de October 1784.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-11-09
Subskriptions=Plan. At afgangne Hr. Biskop Blok i Ribe havde mange i Aar samlet Efterretninger til den Fyenske Geistligheds Historie, er vel ikke ubekiendt for en Deel, da saamange Geistlige og andre Mænd have biedraget til dette en Mand overlegne Verks Fuldkommenhed. Disse Samlinger, som havde kostet den Sal. Biskop utroelig Flid og Møie, formodedes efter hans Død at være begravede tilligemed ham selv; dog efter lang Efterspørgsel, kom jeg efter, at de endnu vare til; jeg giorde mig Umage for at faae dem i min Værge, hvilket ogsaa lykkedes mig. Af det, som endnu var i Behold, var en Deel færdig til Trykken, en Deel maatte omskrives og sættes i Orden; og noget skal endnu blive tillagt af det, jeg selv siden har samlet, eller herefter ved brave Mænds Biedrag og Understøttelse kan samle til dette Verks mueligste Fuldkommenhed. Men da Omkostningerne ved dets Trykning langt ville overgaae min Evne og Formue, saa har jeg ikke turdet vove dette Skrivt, førend derpaa at lade subskribere, da det vil beroe paa Subskribenternes Antal, om dette Verk nogen Tid skal see Lyset. Dets Størrelse kan ikke saa nøie bestemmes, dog kunne Subskribenterne være forsikkrede, at det ei skal blive dem for kostbart, da Arket skal overlades dem for 1 og en halv Skilling paa Tryk= og for2 og en halv Skilling paa Skrivpapiir. Skriftet bliver stykkeviis udgivet, da der giøres først Begyndelse med de Fyenske Biskoppers Liv og Levnet; dernæst følger Professorernes og Geistlighedens i Odense; siden hvert Herreds efter alphabetisk Orden, og begyndes med Trykningen, saasnart man erfarer Subskribenternes Antal. Hr. Seidelin paa Adresse Contoiret og Hr. Limkilde paa Graabrødre Kirkegaard modtage Sudskription i Odense, og jeg selv i Svendborg; desforuden omsen des Subskriptionsplaner i Herrederne, hvorpaa Elskere af dette Verk ville behage at tegne deres ærede Navne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-11-09
Svendborg, den 4de November. 1784 L. Næraae. Auction. I irsdagen den 16de November førstkommende, om Formiddagen Klokken 9 Slet bliver foretaget offentlig Auction udi Kiøbmand Andreasens Opbudsboe, i hans iboende Gaard i Odense, over endeel gode Kramvahre og Boehauge, bestaaende af Borde, Stole, Speile, Chatoller, Dragkister, Jernkakkelovne, Sengesteder og gode nye Sengeklæder, Uldet og Linnet, m.v., og hvorover i alt ere trykte Catalogi at bekomme hos Kassereren for Auctionen Hr. Procurator Faber i Odense: Hvilket herved til Liebhabernes Efterretning bekiendtgiøres. Odense den 8de November 1784. L. M. Bendz. Trostrup Korup Bye beliggende og afg. Sogne Siden at ved første Auction den 28de f. M. over det i præst Hr. Knud Tommerup Holms Stervboe tilhørende Huus, Boeden kaldet, der beboes af Claus Bohm, Skoemager, ingen fornøielig Bud skeete; er over samme Huus fastsat 2den Auction at foretages udi Ravneberg, Herreds Tingstue i Odense Raadhuus Torsdagen den 11te November førstkommende Klokken 9 Slet Formiddag, og 3die Auction Torsdagen den 18de næstefter samme Sted og Klokkeslet; Hvilket herved til Liebhabernes Efterretning bekiendtgiøres. Odense den 1ste November 1784. J. J. Mylius, Auctions-Directeur.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-11-09
Til Kiøbs falbydes. Extra got, sort, og flydende Skriverblæk, faaes i større eller mindre Qvantiteter paa Adresse=Contoiret for 28 sk. Potten.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-11-09
Hvor en stor hollandsk Jern Ballance er at bekomme, anvises herfra Contoiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-11-09
Seglfærdig Skipper. Skipper Christian Ritz i Stige bliver seglklar i denne Uge, og afgaaer uopholdelig til Kiøbenhavn paa Løverdag, om Vinden vil fole; Han medtager Fragt og Passagerer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-11-13
Med dette Blad følger gratis til dem, som holde disse Efterretninger, Svar paa Alethophili Tanker og Præsteklubben. Almindelig Beretning om de vigtigste politiske Merkværdigheder og Begivenheder, dat. 26de October 1784.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-11-13
Divan i Constantinopel aftræder efter Veg ring og Tilrustning mod al Forventning Oberherskabet af Krim til Rusland. Generalstaterne i Haag aftræde ikke efter venskabelige Forestillinger, uden foregaaende Tilrustning den frie Skibsfart paa Schelde til Keiseren. Frankerig er i sin Bestræbelse, paa denne Tid at forhindre Udbrudet af en Krig ikke saa lykkelig i Haag, som i Constantinopel. Holland slaaer løs. J det man med Forundring betragter Generalstaternes Mod, seer man Følgerne med Opmerksomhed i møde.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-11-13
Den Keiserlige Minister i Brüssel har givet den Declaration; "At det første Skud, som skulle hindre de Keiserlige Skibe i en ganske frie Passage paa Schelde, skulle blive anseet, som en reen Krigserklæring. Tager man nu denne Declaration lige efter Bogstaven, saa har Holland, allerede erklæret Østerrige Krig. Generalstaterne sendte paa den anførte Declaration af den Keiserlige Minister af Brussel, som han den 7de September meddeelte, een den 24de September, fattet Resolution til Brussel, efter hvilken de erklærede, "at de aldeles ikke kunde tilstaae den fri Skibsfart paa Schelde, i Besynderlighed ved Saftingen, og i de Seelandske Vande, og at de, i Følge den 14de Artikel af Fredstraktaten til Münster den 30te Januarii 1748 holdt : for nødvendig til Republiqvens Bedste og Uafhængighed at tilslutte Schelde. Frankeriges Forestillinger, under nærværende Omstændigheder, at indskrænke sig; ikke at pirre Keiseren, og give efter indtil gunstigere Tider indfaldt, forandrede intet i Generalstaternes Beslutning, og den Beretning, at disse Stater vil afholde sig fra al Angreb, var kun en blot Formodning, fordi ingen videre Krigstilberedelser bleve gjorte. De gave meget mere ved Wlisingen, ved Aabningen af Schelde Ordre med en lille Escadre under Viceadmiral Reynst, ikke at lade nogen Keiserlig Skib passere frit igiennem Schelde. Derimod gik paa Keiserlig befaling en Brigantine, Ludwig, ført af Capitaine Jseghem fra Antmerpen paa Schelde, for at passere samme til Dunkirken. Da dette Skib den 8de October kom forbi ved Saftingen, saa holdt en hollandsk Brigantine samme an, og forlangte at det skulde segle tilbage. Da den Keiserlige Capitaine veegrede sig ved samme og blev ved at segle fort, skiød den hollandske Brigantine to Gange paa det Keiserlige Skib med Kugler, siden med det ganske Lag af Kanoner og Kartescher, og beskadigede samme, saa at det maatte stryge Segl. Den første Fart paa Schelde blev altsaa hemmet med Gevalt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-11-13
Generalstaterne fattede den 9de October, saa fart de om denne Tildragelse havde erholdet Efterretning, følgende Beslutning: "Vel for denne Gang at sette det Keiserlige anholdte Skib i Frihed, men med den Betingelse, at det skulle vende tilbage, og ikke passere Schelde; ved den Keiserlige Minister i Brussel at besvære sig over den forsøgte Fart paa Schelde, og nok engang at erklære, at det er umuelig igien at aabne den siden den Münsterske Fredstraktet tillukte Schelde, fordi Landets Beskiermelse og Sikkerhed flød deraf, og man kunde ikke afvige fra denne Grundsetning.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-11-13
Gouvernementet i Brussel lod derimod i Forveien en Beretning om den hele Tildragelse paa Schelde giøre bekiendt, og tilføie: "At Keiseren, efter de mangfoldige Fornærmelser, som Generalstaterne havde begaaet i Hensigt til alle for de østerrigske Nederlande fordeelagtige Tractats Stipulationer i Münster, holdt bemeldte Provinzer, befriet fra det modbydelige, oproriske og unaturlige Aag, som den 14de Artikel af den Münsterske Traktat havde paalagt dem, og at Generalstaternes Voldsomhed mod det Keiserlige Skib paa Høiden af Saftingen, uagtet det franske Hofs Raad, ikke at foretage noget, som kunde fornærme Reiserens Værdighed og Agtelse, maatte gjøre hele Europa opmerksom paa Følgerne, som nødvendig vilde flyde deraf. Mere kunde Gouvernementet i Brussel i Forveien, ikke gjøre, imidlertid forventer det Keiserens videre Ordre, som just da befandt sig i Ungern, og hvortil Efterretning om denne Tildragelse først maatte henskikkes. Vi forvente inden October Maaneds Udgang Keiserens Svar, og de virksomme Følger, hvorom vi i Fremtiden nærmere skal meddele vore Læsere Underretning. Jmidlertid ere naturligviis fra den hollandske og østerrigske Side, strax alle Anstalter til Krigsrustninger levende blevne foretagne. Besetningen i Antwerpen er formeret til 5000 Mand. Festningsverket forsynet med det Nødvendige, og Prinds von Ligne er udnævnet til at føre Commanden over Tropperne i Antverpen. Ved Diest trak sig et Corps af 6000 Mand sammen for at indslutte Guarnisonen i Maastrix. Fra alle Kanter marchere de østerrigske Tropper sammen. Ved Fortet Lillo til Schelde forsamlede sig et særskilt Corps. Generalstaterne giør paa deres Side ikke mindre Anstalter. De lade ogsaa paa Grændserne en Cordon formere, hvorover Hr. General Major Grenier, er udnævnt til at føre Commandoen. Alle Tilrustninger, som henhøre til en Krig, bliver satte i Bevægelse. Man har og besluttet at formere Landtropperne, og begyndt Underhandlinger med nogle tydske og andre Fyrster om at tage fremmede Tropper i Sold. Den til Engeland bestemte Gesandt, hvis Afreise siden Freden er bleven opsat fra en Tidtil en anden, reiste faa Dage efter hiin Tildragelse paa Schelde i allerstørste Hast til London. De indvortes Stridigheder og Uroeligheder i Republiqven bleve paa eengang stillede, og alle foreene sig til Forsvar, og til Krig mod den udenlands Fiende. Da Generalstaterne ere for vise og forsigtige til, ikke forud at see de udeblivelige Følger, saa er det mere end sandsynlig, at de have grundet Haab til Underslyttelse af en udenlandsk Magt mod Keiseren, og at de haabe Tid efter anden at bekomme flere og flere Allierede, som Omstændighederne vare i Krigen mod Frankerig i Aaret 1672.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-11-13
Under disse Omstændigheder er Allianzen og andre Negotiationer blevne indberettede til Hofferne i Europa.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-11-13
(Slutningen følger.)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-11-13
Indenlandske Efterretninger.