JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-10-06
En Reise til Schwedt har medtaget omtrent tre Uger – og siden min Tilbagekomst til Berlin har jeg ikke havt Leilighed at tale med Greve Podewils. - En af mine gode Venner, som her kjender Conjuncturerne, og som jeg har yttret Deres Tanker for, var af den Mening, at De skulde skrive dirette til Kongen, og et Brev til Minister Heinitz. - Den, som ellers er den betydeligste Mand, og som strax kan afgjøre Sagen, er Geheimeraad v. Wöllner, som egentlig bestyrer Affairerne i Preussen, og da Bygningsfaget egentlig ligger til hans Departement, og alle de Kunster, som dertil henhøre, saa er dette og hans Sag, dog maae Minister Heiniz ikke gaaes forbi. Schadow bekom strax efter Tassars Død Ordre, at gjøre et Udkast til Ziethens Monument, det skal være ret artigt, men jeg tvivler paa, at Arbeidet bliver ham anbetroet; han er kun vant til at arbeide i det Smaa, og til Porcelainsfabriken.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-10-06
Til Trippel er der skrevet i Rom, for at engagere ham; det ham gjorte Tilbud skal være 1500 Rdl., Logis, og tilhørende Agrements, hans Arbeide aparte betalt. V. Berlin d. 26 April 1788. Jeg har i Dag med den agende Post afsendt 2 Stkr. af General Ziethens Portrait i Kobber: det ene forestillende Generalen i sin fulde Galla Costume, stukket af Berger efter Madame Ther busch, det andet i den sorte Kunst af Townley, efter Cunningham; dette sidste skal ligne Helten overmaade, og er det, hvorefter Tassar har gjort sin Buste, som han havde bestemt til den store Statue, hvilken Buste blev befunden fuldkommen i alle Maader; man bør ikke dadle de Døde, men Tassar var dog i Grunden en maadelig Hexemester, hvorom vidne de to Generaler Keith og Seidlitz paa Wilhelms=Pladsen, tilligemed meget andet. Schadow faaer formodentlig ikke Statuen at gjøre, thi ham er overdraget at forfærdige et Begravelses Monument over den lille Greve de la Mark, Batard af Kongen, til hvilket Monument Tassar og allerede havde gjort Model, og var accorderet. Schadow bekommer 8000 Rdl., har og faaet Tillæg til sin Gage, og har nu 600 Rdl., hvilket foret ungt Menneske dog gaaer an. Ham bliver og overdraget at forfærdige en Triumphvogn, som skal staae oven paa den ny projecterede Port, kaldet Brandenburger-Thor. Schadows Esquisse har jeg seet, og finder, at det kuns er et Arbeide af en Eleve, men de her værende tydske Kunstnere løfte det i Skyerne. - Geheimeraad Langhans, som jeg for nogen Tid siden har meldt om, skal bygge den ovenanførte Brandenburger Thor. Planen er approberet. Hvor mange Porte Athenen har havt, veed jeg ikke, og om den ikke har havt mere end een Port, men nok det skal blive d. Stadt Thor zu Athen, 80 Fod bliver dens Høide, og den omtalte Triumphvogn med 4 Heste af Schadow skal staae oven paa. Det bliver et herligt Syn, og fattes intet uden at unser grosse Müller, sollte eine Lobrede daruber halten. Harsdorff vilde lee, om han kom her. Her bygges Palladser og Kolonnader, men Gaderne ere saaledes beskafne, at man næsten ved hvert Trin maa brække Halsen, især i Leipziger- og Friedrichs-Strasse, som ellers ere de prægtigste. Jeg troer vist, at Clemens vil ikke fortryde at stikke Cunninghams Stykke, skjøndt det i Førstningen vel ikke saa just vil goutere, førend han Tid efter anden har glemt Juel, hvis Arbeide han, efter egne Ord til mig, holder for det første i Verden. Cunninghams Maade er ganske modsat, og gaaer ud paa Effecten, efter de engelske Maleres System. Details gjøre de næsten intet af. Abildgaard er nu vel allerede hjemme, og kan fortælle dem meget Nyt. Det Abildgaardske og Bastholmske Parti synes nu at være det herskende; det sees tydeligt af den forunderlige Tildragelse med Professor Bast.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-10-06
VI. Strasburg den 25 Novbr. 1788.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-10-06
Blandede Efterretninger. Fra Hamburg skrives, at den aattende Aars beretning nyelig er udkommet om det nedersachsiske Selskab til Udbredelse af religiøse O byggelsesSkrifter; i hvilken fortælles meget Overordentligt om de gode Virkninger af de smaa Tractater, endskjøndt man fra andre Sider aldeles ikke vil have bemærket noget.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-10-06
For den uforglemmelige Tschirner er i Leipzig paa Kirkegaarden reist et Minde, meget simpelt, men udmærket skjønt, det er en Kubus, paa hvilken ligger en aaben Bibel dedækket med en Olie= og en Palmegreen. Det opslagne Blad af Biblen viser 2 Tim. 4. 7. 8. (Jeg haver stridt. den gode Strid etc.) Paa Forsiden læses, Tschirner, fød 14 Nov. 1778, død 17 Febr. 1828.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-10-06
Fra Leipzig blev skrevet, at der fra det kongelige sachsiske Hof for nyelig var sendt en betydelig Sum til Rom til Indkjøb af Reliqvier. Man angav denne Sum til 30,000 Dukater. J Neckartidenden erklæres denne Efterretning, ligesom og en anden, nemlig at det marcolinske Palais skulde være erhvervet til Brug for en Jesuiter=Stiftelse, begge at være opdigtede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-10-06
Det hele Antal af Catholiker i Storbritannien (med en Befolkning af 14 Millioner), ansættes til en Million, som under forskjellige Forhold ere adspredte i England, Skotland, og Wales. De Grevskaber i England, som have det største Antal af Catholiker, ere Lancashire, Staffordshire, Warwikshire, Worcestershire, Ceshire, Northumberland, Durham, Norfolk, Suffolk og Kent. Hovedstadens og sammes umiddelbare Omegns catholske Befolkning antages at være 200000.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-10-06
Hvad Jrlands catholske Befolkning angaaer, da har samme været i flere Aar forskjelligt angivet, da Protestanterne har opgivet samme kun til 5 1/2 Mill., Catholikerne derimod til 6 1/2, ja endog til Millioner. Man kan antage den catholske Befolkning i Jrland for nærværende Tid til 5 1/2 Mill., og den protestantiske med Indbegreb af alle Secter til 1 3/4 Million. Jrland har 32 catholske Biskopper og Erkebiskopper, 52 Dechanter, og Erkepræster, omtrent 1500 Sognepræster, og 3000 Vicarier. Hvert Kirkesogn i Jrland har sin catholske Kirke, i de store Stæder ere flere af dem, og i de sidste ti Aar har Tallet betydeligen tiltaget. J Storbritannien er Antallet af catholske Kirker (Chapels) 4556, hvortil komme nogle Privatkapeller hos enkelte Store og Fornemme.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-10-06
De engelske catholske Pairs, som tage Sæde i Overhuset ere i Tallet 8; Hertugen af Norfolk, Carl af Shrewsbury, Baronerne Sturton, Petre, Arundel, Dormer, Stafford og Clifford; de irske, som ved Valg kunne komme i Parlamentet, ere ligeledes aatte; og de skotske to. De catholske Baronets ere i England 16, i Jrland 6, i Skotland, 1. Desuden høre mange historiske Navne i det forenede Kongerige til den catholske Deel af sammes Befolkning. (Mere i allg. Kirchen Zeit. Nr. 94 og 95.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-10-06
De saa kaldte Rottekonger, eller en Samling af nogle med Halerne uadskilleligen sammenviklede Rotter bevaredes forhen og bevares endnu i mange Naturaliesamlinger, og man skrev, og skriver endnu smaae Afhandlinger derover, eller Undersøgelser om hvorledes bemeldte Smaadyr maatte være komne i saadan Sammenvikling. Det danske forrige kongelige Kunstkammer bevarede, førend dets Fordeling i flere Museer, en Samling af atten Rotte unger med sammenviklede Haler, fundne 1690 paa Kongsberg. De vare alle lige store, kun fire Tommer lange. En havde faaet slidt sig løs med Forlis af Halen. J Laurentzens bekiendte Skrift Mus. reg. ere de beskrevne og i Kobberstykke afbildede. J andre Samlinger har man havt deels flere, deels færre, deels unge, deels ældre saaledes sammenviklede Rotter; og man har en Afhandling derom under Titel: Ueber das bisher bezweifelte Dasein des Ratteenkonigs. Eine naturgeschichtliche Vorlesung. Mit emer Abbildung. Von Joh. Joach. Bellermann. Berlin 1820. X. og 50 S. 8. rec. i Gött. gelerte Anz. Nov. 1820. S. 1796-1. Nyelig har Garnisonspræsten Dr. Winkler i Altenburg sendt det schlesiske Selskab for fædrenelandsk Cultur en Beskrivelse over et Exemplar af en saadan Rottekonge, bestaaende af ej mindre end 27 Stykker Rotter, hvilket bevares i det i Altenburg værende Selskabs Kabinet. Rotterne vare alle af omtrent lige Størrelse, dog nogle Jndividuer mindre og derfor vel yngre, skjøndt de alle synes udvoxne. Lfr. 3 B. 15 St. Om Sumoroff. Hurtighed var et Hovedtræk i hans hele Væsen, i den Grad at han aldrig gik, men stedse løb, og aldrig red uden i Galop. Det er, gjentog han ofte, nødvendigt for at føre Krig, at man har Penge; men kostbarere endnu er Tiden. Jeg handler ikke i Timer, men i Minuter." Som han heri var kort var han det ogsaa i sin Tale, og i sin Skrivning; og heri var han sjelden. Han meldte f. Ex. en Ven i et Brev fra Warschau, at denne Stad var indtagen. Brevet var forsynet med behørig Adresse; da man aabnede det, fandt man ej mere deri end Underskriften: Suworoff, og Navnet Warschau, med Aar, og Datum. - Da General Melas, i det italienske Tog, trængt af Fjenden rundt omkring, spurgte Suworoff, i en Beretning om sin Stilling, om hvorhen han skulde retirere, fik han det med Blyant skrevne Svar: Til Plagenza, men fremad. - Hvad var Følgen, Den fjendtlige General Mardonald blev slaaet, og Sumoroff modtog Melas i Piacenza. - Han var uegennyttig, og meget elsket af Soldaten. Vor Suworoff, sagde Soldaterne, deler alt med os, Sejer og Besværligheder, kun ikke Byttet. Det lader han være aldeles for os. - Om Massenas Egennyttighed sagde han: Skulde han ikke tænke paa, at alle hans ranede, med Blod farvede, Millioner, ikke ville kunne finde Plads i hans snevre Grav, Byttet tilhører Eder, tapre Karle, og ikke mig udraabte han, og disse Ord gjenlød i Armeens samtlige Rækker. - Et interessant lidet Skrift om denne mærkværdige Kriger, er nylig udkommet af Statsraad v. Fuchs, der i sin Tid var Cancellie-Directeur hos Fyrst Jtalinsky, eller Sumoroff, under Titel: Leben des Grafen SuworoffRymnisky. Leipzig. Brockhaus 1829 gr. 8. Derfra forestaaende Anecdoter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-10-06
Alderdommen. Alt heniler let paa Tidens Bølger, Som et broget Spil!
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-10-06
Paa min Vaar og Sommer Vintren følger, Aftentimen stunder til. Gid saa nyttes mine Aar, At min Alders sølvgraa Haar Jeg med Hæder bærer: At som Olding jeg kan skue rolig Gjennem vandret Dal Hen imod den sidste, stille Bolig, Som mig favne skal Fra dens Mørke stige frem Straalen fra det bedre Hjem Og mit Lys i Døden være.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-10-06
(Af Huusvennen. Kjøbenhavns Børs, d. 6 October 1829. Hamburg 2 M. - a vista 206 Species 208. Specier solgtes til 12 Rbmk. 7 1/2 s. Bank-Disconto 4 pCt. Norske Speciessedler. pr. 100 Specier, 148 1/2 149 Rbd. Sdl. Svenske Sedler. 512) - Rbs. Tegn. pr. Rdlr. Rigsgjeld. 4 pCt. Kgl. Oblig. (u. R.) Rbd. Sedl. 89 1/2 - i Banco. Dito Dito. . . . . . . . . . Nationalbank=Obligationer. 102 1/2 103 Rbd. r. S. (af Laanet 4 Febr. 1820) Dito Dito. . . . . . . i Sedler. 4 pCt. uopsigel. Rigsbkobl. Renter pr. 6 Januar 100 100 1 r. S. 6 pCt. norsk Laan, ved Hambro & Søn, 104 104 1/2 i Banco. 4 pCt. nye norske Obligat. ved Dito lydende paa r. S. Hr. S. 4 pCt. Dito Dito. . . . . . 98 i Banco. 4 pCt. uopsig. norske Statsobligat. Rd. Banco. 682 682 L. Sterl. 3 pCt. nye danske Obligationer
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-10-10
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. en Sexogtyvende Aargang. No. 81. Udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Forsendes, ifølge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 10 October 1829. Miniaturmaler Corn. Højers Breve.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-10-10
Hos Enkehertuginden af Weimar, som nu reiser i Jtalien, var jeg meget ofte til Taffel, hun holder sit eget Hof, og man er hos hende paa en meget frie og angenem Fod. Her gjorde jeg Beskjendtskab med Göthe og Wieland; den første som nyelig var hjemkommen fra Jtalien, og selv tegner gandske artige Landskaber, viiste endeel Pretension i Kunsten; han er desuden meget indtagen af sin Figur, gik altid med Kaarde, og sammen knappet Kjole, for at vise en smuk Taille, spillede vexelviis Petitmaitre og Minister, og da han er af de følsomme Authorer, som nu er Moden i Tydskland, saa var hvert Ord af hans Mund Sententser og Honning. Wieland derimod gefaldt mig overmaade; jeg var især en Dag med ham i Selskab hos Enkehertuginden, og jeg maa tilstaae, at det var en af mine behageligste Dage ikke allene paa denne Reise, men endog i mit hele Liv, jeg tør næsten smigre mig med Wielands Venskab fra den Dag af, i det mindste forsikrede han mig derom, og det syntes som jeg fandt hans Bifald. Wieland taler med megen Forstand, med meget Overlæg, dog tillige med megen Varme, og ofte med Heftighed; de heftige Folk er mine Folk, i det mindste ere de næsten altid ærlige. Til min store Fornøielse begynder det at blive den gode Tone at tale frit, og med Heftighed, naar det udfordres; jeg selv har paa denne Reise fundet min Regning derved, thi troe ikke, at jeg gaaer krydende frem, og man finder udenlands Folk af første Distinction, som ere mindre vanskelige at omgaaes med end hos os med en Kammerherre, og med hvilke jeg er mere dristig end med den danske Kammerjunker –
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-10-10
Enkehertuginden af Weimar, som i sin Tid har staaet i Relation med Winkelmann, og som i øvrigt har læst alle Winkelmanns Skrifter, kjender Justitsraad Wiedewelt saa nøje, som om hun havde omgaaets ham i mange Aar. Et af hendes Ønsker var at kjende Dem personlig og tale med Dem. Naar denne Prindsesse efter halvandet Aars Forløb kommer tilbage fra Jtalien, og De saa vil gjøre en Lystreise til Weimar, kan De være sikker paa ikke at fortryde det; det maatte da være om Sommeren, og da vilde De passere Deres Tid meget behageligt. Men om jeg tør spørge, hvorfor gjør De ikke imellem en saadan Reise. De, som Forsynet har sat i den Forfatning at kunne gjøre den uden Vanskelighed: jeg arme og ruinerede Stymper, som har at kæmpe med saa mange opstaler, jeg vover det, og jeg forsikkrer, at det er mig kjært at have gjort denne Pillegrims Gang. Hertuginden fordrede af mig at komme og møde hende i Rom, jeg lovede det, men det bliver formodentlig kuns ved Løftet, thi nok kunde jeg finde Udveie til saa mange Penge, der behøves at reise til Rom, men hvorledes jeg kom tilbage blev et Spørgsmaal. Vilde mit Hof give mig et Par hundrede Ducater, da var det saa en Sag, men jeg er ikke af de Lykkelige og jeg har heller aldrig begjært, thi jeg er meget bange forat være overhængende. Jmidlertid kunde jeg for de Penge maaskee gjøre Nytte, selv for Academiet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-10-10
Da jeg med det første haaber at være i Schweitz saa var en romersk Reise snart lagt tilbage. Weimar fandt jeg Grevinde Bernstorff, Enke-Frue af vores forhenværende Statsminister; hun lever en retraite, men holder dog et meget anstændigt Huus, de Danske ere hende overmaade velkomne, og jeg maae tilstaae, at om jeg havde været hendes Søn kunde hun ikke have viist mere Omhygelighed. Saasnart jeg ikke var inviteret ved Hoffet, maatte jeg være hos hende, Middag og Aften. Jeg traf hos Grevinde Bernstorff en gama Pds. mel Bekjendt fra Hamborg, nemlig Hofraad Bode, en lærd og vittig Mand, og derhos en ædel Charakteer; jeg har næsten aldrig kjendt nogen, som har været saa almindelig agtet, thi overalt, hvor jeg er kommen i Tydskland, kjender man ham enten af Rygte eller personlig, og alle tale eenstemmig om ham med Berømmelse. Denne Mand har Grevinde Bernstorff meget at takke, thi han har indrettet hendes Huus paa det ordentligste; tilforn skal det have været temmelig i Confusion, saasom enhver har villet deels profitere af hendes overmaade Godhed, og deels af hendes Uerfarenhed i Huusholdningen. Hofraad Bode ledsagede mig til Erfurt og Gotha; ved Erfurt havde jeg en liden Affaire med nogle Bønder, som jeg blev overfaldet af, og som jeg lod arrestere og afstraffe. Jeg tænkte og i Erfurt paa sal. Cramer. Hofraad Bode introducerede mig for Hertugen af Gotha, hvor jeg blev saa vel som Barn i Huset.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-10-10
Endnu er jeg ikke resolveret, om jeg skal gaae til Paris eller Schweitz; de forbandede Penge gjør altid Hindring i Planerne; vel har jeg fortjent, men naar man reiser, kan man ikke arbejde, og Depenserne ere store. Skulde De have Leilighed at tale med Grev Bernstorff, da beder jeg at melde min underdanige Respect. Ligeledes til gamle Grev Moltke. Til Marechal Bülow beder jeg og min Respect, og Kammerjunker Ludvig Brokenhuus. Hils Harsdorff, Preisler, Abildgaard, Weidenhaupt, Juel. - Seer De Lassen og min Broder, da vær saa god og hils J øvrigt lev vel. For Koner.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-10-10
J Modsætning af en stor Mængde Genier af en anden Art, synes Munito ej at være forfængelig af sine Kundskaber; tverimod characteriseres dens Forstandsyttringer ved en Slags Beskedenhed, som endnu mere forhøier deres Værd. Den eneste Bifaldsyttring, den har Sands for, er noget Sukkertøi, som den synes at være en stor Liebhaber af, og som er det eneste Middel, dens Herre har anvendt, for at bringe den til denne Grad af Fuldkommenhed, saasom den sætter langt høiere Priis paa Besiddelsen af dette kostelige Sukkertøi, end paa de talrige Beviser om Tilfredshed, den modtager. Mere end een Nutidens Conus vilde uden Tvivl neppe rede sig, med ligesaamegen Behændighed som Munito, ud af de forskjellige Opgaver med Korter, den opløser, og der gives vel mangen en Spiller i Verden, der troer sig overlegen i Domino, som vilde blegne ved denne berømte Hunds Combinationer. Kort sagt, man maae see, for at troe det."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-10-10
Jndenlandske Efterretninger. Landinspecteur Gudmes Skrift om Vand bygningskunsten, 2den Deel roses i Egbl. 3. H. allg. Lit. Zeit. 1829. Nr. 65.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-10-10
Fædrenelandet har tabt en Hædersmand, den lærde og gode Børge Thorlacius, Professor og Etatsraad, R. af Dbr., som d. 8 d. M. ved et apoplectisk Tilfælde blev bortrevet. Han var født d. 1 Mai 1775 i Colding hvor hans Fader dengang var Rector, blev 1791 Student, tog anden Examen og Atestats med Udmærkelse, blev 1797 Oct. Phil. og gjorde derefter en Udenlandsreise til Tydskland, Holland og Frankrig; 1801 blev han Lector i de gamle Sprog ved det pædagogiske Siminarium og siden i samme Aar tillige ved Universitetet; 1802 ordentlig Professor i det latinske Sprog; 180, gjorde han en lærd Reise til Sverrig; 1815 tog han den theologiske Doctorgrad; blev f. A. Ridder af Dbr., 1818 Etatsraad. J Foraaret 1826 foretog han sig med sin Kone, Datter af den lærde Abraham Kal, en Reise igjennem Tydskland til Jtalien, for i dette Classikernes Land at erholde et større Lys i sine Yndlingsstuder end det døde Bogstav kunde give; og *) Den berømteste Taskenspiller i Europa. i Sommeren 1828 hjemkom han fra denne Reise, som en betydelig Privatformue satte ham istand til at gjøre paa den behageligste Maade. Mere om ham og hans lærde Arbeider i Liter. Lex. og i den danske Oversættelse af Conversations-Lexiconnet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-10-10
Blandede Efterretninger. Den russiske Statsraad og Ridder v. Fuchs af hvis Skrift om Suworoff forrige Nr. af dette Blad meddeelte nogle Anecdoter, er død 9 Apr. d. A. Han begyndte sin Løbebane som Embedsmand i russisk Tjeneste under Fyrst Besborodko, hos hvem han i diplomatisk Tjeneste arbejdede. Han blev ogsaa brugt ved Keiserinde Catharina den 2dens Privatkorrespondents. Siden ledsagede han Suworoff. 1812 blev han Direktør af Krigs kancelliet under Fyrst Kutusow-Smolenski. Den 4 Mai d. A. døde i Breslau Profess.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-10-10
Dr. G. G. Busching, Søn af den berømte Geograph. Han var fød 19 Sept. 1783. Som Skribent for tydske Oldsager, og gammel tydsk Literatur og Kunst har han leveret meget Godt; ligesom han var Stifter af Samfundet for schlefisk Historie og Oldsager. Chinesisk Tigger-Samfund. Tiggerne i Canton have forenet sig til et Selskab, som fører Navnet: det himmelske Blomster-Samfund og tæller omtrent 1000 Medlemmer. Ved Optagelsen i Selskabet bliver 8 Rdl. givet i Indtrædelsespenge. J Spidsen for samme staae fire Forstandere, som have Ret til, haardt at straffe ethvert Medlem, som overtræder Lovene. Disse Betlere erholde Gaver ved alle store Familietildragelser. – sørgelige saavelsom, glædelige – ved Bryllupper, Fødselsdage, Dødsfald, Begravelser, o. s. v. for derved at bringe god Lykke til Huset.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-10-10
Enhver Gade eller ethvert Naboskab kan ganske befrie sig for Tiggere, naar til Samfundets Forstandere bliver betalt en vis Sum; disse udstæde da en Befaling, at Jngen mere der maa ligge om Penge, at tilbetle sig Fødemidler kan imidlertid uforhindret skee. (Canton Register.) Kathedralen af York. Opførelsen af denne Kirke blev begyndt i Aaret 1171, Arbeidet blev afbrudt, siden fra ny begyndt og fortsat i Aarene 1227 og 1260, i hvilken Tid Korsbygningen og Taarnet i Midten opførtes. J Aaret 1291 blev Skibet opført, og Grunden til Hoved Facaden anlagt. Foretagendet led imidlertid nye Afbrydelser, og efterat i Aarene 1329-1366 forskjellige Gange paany var bleven lagt Haand derpaa, erholdt denne herlige Basilika endelig i Aaret 1405 sin Fuldendelse, med Undtagelse af de to Taarne paa Forsiden, som først bleve færdige i Aaret 1426. Under Reformationen under Henrich VIII, saavel som under Dictatoren Cromvell, ødelagde man Figurerne, Jndskrifterne, Gravene, og mere; men disse Skader bleve af Architecten Kent, Grundlæggeren til den engelske Havekunst, i Aaret 1736 igjen restaurerede, fra hvilken Tid Bygningen stedse blev under omhyggelig Opsigt. Hoveddimensionerne: Længden, Yderværkerne med beregnede, 518 engelske Fod, Hvælvingens Høide, 120; Taarnenes Høide, deres Obelisker med iberegnede, 196; det midterste Taarns Høide, uden Obelisk, 198 Fod. Med Ret blev denne Kirke, som Sværmeren Martin den 2den Februar d. A. stak i Brand, betragtet som det regelmæssigste, rigeste, og eleganteste Mindemærke af gothisk Bygningskunst i England, idet Symmetrien i Planen, den lykkelige Overeensstemmelse i alle enkelte Dele, Rigdommen af gjennembrudt Arbejde, og Forholdenes Skjønhed i lige Grad tildroge sig Opmærksomhed. (Efter Journal des Artistes. Cfr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-10-10
The histor, and antiquities of the metropolitical church of Tork, by dohn Britton. 1819. 4. D. Ausl.) Chinesisk Collegium i Mallacca.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-10-10
J det chinesiske Collegium, som Englænderne have oprettet i Mallacca, befinde sig for Øjeblikket fem og tyve Disciple, og otte andre have meldt sig til Optagelse. Hovedhensigten er, at gjøre Chineserne bekjendte med det engelske Sprog og Literatur, og europæiske Videnskaber; og for at opnaae samme, blive Indretningens Medlemmer fortrinsvis holdte til Oversættelser af engelske Værker i det chinesiske, og af det chinesiske i det engelske Sprog. (Asia tie Journal.) Chinesisk Sorg. En Faders og Moders Død giør i China en Slægtning hele tre Aar uduelig til at bestride sit Embede. Er han Gouverneur for en Provinds, maa han øieblikligen nedlægge sin Post. Kun for Mandschu-Slægtningerne er Sørgetiden ved Lovene indskrænket til 100 Dage. (Canton Register.)¬