JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-10
Marquis af Landsdovn er nylig indtruffet i Paris fra London, og hans Ankomst vakte nogen Opmærksomhed, fordi man deraf tog Anledning til at frygte for, at den engelske Regjering ønskede nogen Forandring i Tractaten. Dette gjendrives nu rigtignok ved den bemærkning, at han er afreist fra London Dagen før samme ratificeredes, men den hele Sag er dog langt fra at være ret populair i England. "Hvad der endog, siger et engelsk Blad, bliver følgen af disse truende Demonstrationer, saameget er dog vist, at England hverken høster Ære eller Fordeel deraf. Skulde den hele Larm blot gaae ud paa et nyt Forsøg til en diplomatisk Mystification, saa vil den britiske Løve komme til at spille en meget ubetydelig Rolle, og bliver Enden derpaa virkelige Krig, saa er dette en Krænkelse af de gientagne Fredsforsikkringer, som Whig Ministrene have givet Nationen, uden at de har den Undskyldning, at det er en nødvendig Krig, c: en Krig enten for at tugte Overmod og Uretfærdighed mod os eller for at tilbagevise Angreb. Det kan ikke hielpe Whigerne, at de beraabe dem paa deres Forgjængere, Torryernes Exempel. Skulde alle et Ministeriums taabelige Handlinger eller Meninger være Rettesnor for deres Efterfølgeres Politik, saa vilde enhver Forandring af Ministre kun bringe Landet andre Mænd, men ikke andre Forholdsregler.
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-10
Morning Herald anfører nu en Yttring af Lord Brougham, hvilken denne, som Medlem af Underhuset, fremførte i Aaret 1830, da Jndblanding i den belgiske Sag først kom paa Bane. Dengang yttrede nemlig den nuværende Lordeantsler sig saaledes: "Jeg anseer det for en Pligt mod Regjeringen, Parlamentet og fremfor Alt mod min Fyrste, at protestere mod den farlige Lære, der spores i Tractaten, Jntervenventionens nemlig. Den støtter sig paa Grundsætninger, som Regjeringen her for første Gang aabenbart vedkjender sig. Ministeren (Wellington) erklærer her gjennem Monarkens Mund, at det er forbi med Jkke-Jndblaandingens Princip; at vi ville blande os i fremmede Landes indre Anliggender; Ministeren har her for første Gang i Landets Historie ladet sin Behersker uddeele Roes og Dadel til andre Landes Regjeringer, der ere ligesaa uafhængige som han selv. Saaledes talte Brougham som Medlem af Underhuset og i Aaret 1830, men det synes, siger Morning, Herald, som om de Principer, han her saa bittert anfægter, først skulde gjøres ret practisk gieldende under et Ministerium, af hvilket han selv er Medlem. Der beklages, at Conferentsen nogensinde forlod sin oprindelige Bestemmelse at være Mægler, hvilken Bestemmelse den opgav fra det Øieblik af, da den begyndte at udstæde befalende Decreter, og det erklæres for det almindelige Ønske i England, at man havde overladt det til Holland og Belgien alene at afgjøre Sagen med Pennen eller Sværdet.
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-10
Som et af Fyrst Talleyrands nyeste Jndfald anfører Gazette følgende. Om Morgenen mener jeg, at der bliver Krig, om Middagen har jeg en anden Mening og om Aftenen slet ingen.
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-10
Algier, den 18de Septbr. Coloniseringen af Algier tager nu sin Begyndelse, trods alle Hindringer, og snart ville de 2 første tydske Landsbyer, blomstre paa Africas Sletter. Den ene af disse, Couba, hæver sig en Miil fra Algier ved Foden af Bjerget Aratsch, og tæller 40 Familier. Den anden, Jbrahim, ligger 1, Miil fra Algier, og tæller 70 Familier. Hidtil leirer endnu Alt i Telte, men snart vil der bygges Huse, paa Gouvernementets Bekostning; hver Familie faaer sit Huus. Alle Landmænd, der lade sig indskrive som Colonister, faae fra den Tid af alle fornødne Levnetsmidler indtil de selv kunne føde sig af deres Marker. Begge Byer have allerede deres Øvrighed, en Præst og en Skolelærer. J August Maaned ankom 2de Skibe med Colonister, som strax bleve anviist Ophold i disse Byer. Deres Stilling vilde vel være nogenlunde taalelig, naar de havde Penge at kjøbe Kvæg for, men de ere fattige og Gouvernementet vil ikke give dem Forskud. De have ogsaa meget at befrygte Beduinerne, der gaae ud paa at forstyrre deres besaaede Marker, og faae de Fingre i hvilket som helst levende Væsen, da dræbe de det strax.
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-10
Sverrig. Stockholm, den 29de Octbr. Efter den igaar til Kongen indkomne Rapport fra Christiania af 24de d. M. har de i Drammen forsamlede Læger erklæret den der og i Omegnen gangbare Sygdom at være den asiatiske Cholera, men det medicinske Facultet har ikke endnu bestemt yttret sig derom. - Sygdommen har dog ei viist sig ondartet, thi i Drammen og Omegn, med en Folkemængde af omtrent 10000 Mennesker, havde, ligefra Sygdommens Begyndelse, kun 43. været angrebne af samme; af hvilke 25 døde. Sygdoms tilfældene har derimod været voldsomme og Døden i flere Tilfælde hurtig. Udenfor Drammen og Næss Sogn havde Smitten ingensteds viist sig. I Holmestrand og vesten for samme var Sundhedstilstanden god.
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-10
Norge. Hs. M. Kongen har ved sin norske Hofstat allern, behaget at undnævne Ordonnantsofficererne Pr. Lieutenant Severin Løvenskjold og Second=Lieutenant Frederik Baron af Wedel Jarlsberg til Kammerherrer hos Hs. M. Dronningen, samt Kammerjunker A. F. Greve af Trampe til Kammerherre, og Cand. juris Schoyen til Kammerjunker. Endvidere. Resid. Capellan Lieungh i Christiania til Hofprædikant. Statssecretair Due er bleven udnævnt til Ordens Ceremonimester, Expeditionssecretair Kjerulff til Rigsherold, og Bureauchef Bernhoft til Ordens=Cancellist. Oberst Spørck Ridder af Sv. O., D. O., og St. Anna O., er bleven udnævnt til Generalmajor og tjenstgjørende Generaladjutant for den norske Armee samt Chef for dens Generalstab. Til Generaladjutanter ere udnævnte. Obersterne Anker, Fin og Sadolin. Og til Adjutanter hos Hs. M. Kongen; Capt. Møller af Artilleriet og Captainlieutenant Eriksen af Sø=Etaten. Fru Betsy Anker født Sneedorff er udnævnt til Statsfrue hos Hs. M. Dronningen.
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-10
Blandede Efterretninger. Dronningen af Nederlandene er den 1ste Novbr. ankommet til Dusseldorf, hvor hun modtoges af den preussiske Prinds Alexander og derpaa fortsatte Reisen til Elberfeld. Om denne Reise skulde have nogetsomhelst politisk Øiemed, berøres ikke.
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-10
J Triest haves Efterretninger fra Alexandrien indtil 1ste Septbr. De indeholde intet Officielt om et Søslag mellem den tyrkiske og ægyptiske Flaade, men bekræfte dog, at nogle erobrede Skibe ere ankomne til Alexandrien, hvilke den ægyptiske Flaade menes at have afskaaret fra den tyrkiske ved snilde Manoeuvrer. Heraf forklarer man ogsaa, hvorledes Rygtet om et Søslag kan være bleven saa almindelig udbridt.
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-10
Af den bekjendte OConnell giver et engelsk Blad følgende Caracteristik. Han er i Sandhed det skjønneste Exemplar, som man kan forestille sig af en gammel eller ny irlandsk Caracteer, voldsom, regelløs, talentfuld, forfængelig, ødsel og havesyg, idelig i Virksomhed, men ubetænksom og inconseqvent, uden faste Grundsætninger og bestemt Øiemed, et uroligt Hoved, der søger sin egen Ophøielse, ligemeget paa hvis Bekostning og ved hvilke Midler. Som en Mand af Genie, udmærket Forstand og nogen Dannelse, som en skjøn mandig Figur med en dristig, men noget simpel Holdning imponerer han Mængden, fornemmelig den tankeløse og uvidende. Selv lydende øieblikkelige Bevægelser, begavet med en vældig Phantasi og bydende over en Strøm af Veltalenhed, henvender han sig til Lidenskaberne og river disse bort med sig, begavet ei blot med sine Landsmænds almindelige Skarpsindighed, men ogsaa med den hans Fædrene landskab (Kerry) eiendommelige Snildhed, lægger han Mærke til Alt, og som Mester i alle Retslærens Fiinheder og Sophisterier er han en ligesaa duelig som farlig Advocat. Hans Talenter ere unægtelig sjeldne; uden grundig Lærdom besidder han dog tilstrækkelige Kundskaber; uden stor og fleersidig Læsning veed han dog saameget om andre Nationers Historie, Forfatning og Skikke, idet Hele om de vigtigste Puncter i Politiken, at han aldrig kommer i Forlegenhed. Som en Mester i Jronien og ikke uden virkelig Vittighed, formaaer han at glimre i Nationernes Raad; han er en landet Taler og en mægtig Modstander. Besad Hr. OConnell Conseqvents og Fasthed i sine Forsætter, var han ledet af bestemte Grundsætninger og begavet med moralsk og poFlitisk Mod, saa vilde han ikke alene være en glimrende, men ogsaa en varig Stjerne af første Størrelse, en sand Patriot, en Ven af Menneskeheden og en Velgiører mod sit Fædreland; men som han nu er, en Slave af sin Ærgjerrighed og et Offer for sine Lidenskaber, ligner han kun hine usædvanlige Meteorer, der en Tid lang straale med klar Glands, men snart igjen tabe sig i Mørket.
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-10
Fra Blandede Efterretninger af, F. Den 3die Novbr. have Johann Sass, Philip Meyer og M. Heymann i Hamborg erklæret sig insolvente, den Sidste, med circa 30000 Mk. og den Næstsidste med henved 50000 Mk. Bco. - J Løverdags otte Dage havde man der igjen det sørgelige, men retfærdige Skuespil, at der paa Børsens sorte Bræt blev opslaget Navnet af en bortrømt Fallent, Cornelius de Konig, efter gammel Skik, under Skamklokkens Lyd.
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-10
Den engelske Hoftidende anmelder, som et Rygte, den aldrende Hertug af Wellingtons Forlovelse med en meget un og deilig Pige, og tilføier i sin ved saadanne Leiligheder sentimentalsk-svulstige Phraseologie: "Venus rækker den brittiske Mars Haanden til Ægteskab, Dr. King, Læge ved det franske Gesandtskab i England, troer at have fundet et Lægemiddel imod Choleras Kulde Periode; idet mindste har man i fortvivlede Tilfælde anvendt det med stort Held. Det er ganske simpelt: Vand, koldt Vand, saameget Patienten kan drikke. De Syge have allerede dagligen taget indtil 30 Pund til sig. De kaste det i lang Tid op igien; men tilsidst bliver det i Maven; der indfinder sig en fugtig Hududdunstning, Vandafsondringen, indfinder sig atter, og Patienten befinder sig i Helbredelse. Mærkeligt er det, at den hidsige Periode afskjæres ved dette Middel; de Syge blive atter sunde, næsten uden Reaction, Man kan just ikke stole paa dette Middel alene og heller ikke anvende det i alle Sygdommens Perioder; men vist er det, at Patienter, som man allerede sikkert holdt for Dødens Bytte, ere ved Anvendelsen af samme vendte tilbagetil Livet. Denne Tilbagevendelse til Helbredelse følger ikke hurtigt, Patienterne forblive 24 til 48 Timer i Afmagts Tilstand.
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-10
Sir Walter Scott, (skrives fra England, døde som et Offer for sit ivrige Ønske, at betale sin Gjæld, og deraf følgende overordentlige Anstrængelser. Hans mærkværdige kraftige Natur og han Bestemthed bukkede under for det herkuliske Arbeide, som han i de sidste Aar af sit Liv havde underkastet sig, for at tilfredsstille sine Creditorer og sin Sands for Uafhængighed. Af det uhyre Omfang af hans Studier, af hans grundige Kundskaber i saa forskjellige Grene af Videnskaberne, af den Raskhed, hvormed hine berømte Værker fulgte hverandre, der saa rigeligen fløde af hans Pen, at, naar man tillige tager Hensyn til deres Fortrinlighed, Verden ikke har seet noget andet Exempel af den Art, af hans udstrakte Correspondence med næsten alle Europas berømte Literatorer, - af alle disse Sysler og aandige Productioner seer man let, at hans hele trediveaarige Forfatterliv maa have været et usædvanligen arbeidsfuldt; og dog har han saalidet forsaget Selskabslivet og Verdens Fornøielser, at hans literaire, Sysler aldrig vare en Undskyldning, for at unddrage sig fra en Diner, et Landpartii, en Jagt eller et Bal. Den største Deel af Marmion skal være skrevet ved Bordet i den Ret, hvis Medlem han var, i de ledige Øieblikke, som for refaldt under Rettens Forhandlinger. Hans Værker solgtes til Boghandlerne uden noget Krav paa synderligt Værd, og Pengene, dem han betragtede som let vundne, udgaves uden lang Betænkning. Men anderledes var Tilfældet, da han, efter sit Tab hos Boghandleren Archibald Constable, maatte arbeide for fine Creditorer og for Brød, for at beskytte sin Familie for Mangel, og atter ophielpe sine Affairer. Da lyste Midnattens Olie paa et tvungent Arbeide, da kunde han ikke stedse ved en velgjørende Søvn styrke sine udmattede Kræfter til ny Anstrængelse. Derfra hidrører udentvivl ogsaa det apoplectiske Tilfælde, der ramte ham omtrent for to Aar siden, og som aldrig mere tilstedede ham den uhindrede Brug af sine legemlige og aandig Kræfter. Da hans Venner forestillede ham Nødvendigheden, af, ikke at arbide og ikke at lade sin Phantasi ophidses saameget, svarede han: "Ligesaa godt kunne J sætte Vand over Jlden, og forbyde det at koge.
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-10
Paa sin sidste Reise har han skrevet tvende nye Romaner, under Titel: Maltas Belering, og Pizarro, en calabresisk Fortælling." Fra sin Barndom af havde Malteserridderne interesseret ham saa meget, at Bogen ligesom var bleven til af sig selv, efterat han havde besøgt Øen.
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-10
Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-10
Kjøbenhavn. Jfølge Privatbrev fra Rom, var Thorvaldsen, i September reist til Livorno og Klagenfurth, i hvilken sidstnævnte Stad hans Datters Bryllup med Oberstl. v. Paulsen, skulde holdes. Der var, hedder det, megen Sandsynlighed for, at han vilde benytte denne Leilighed til at besøge nogle af Tydsklands Hovedstæder, og til at opfylde et længe næret Ønske om, atter at gjensee sit Fædreland.
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-10
Efter Forlydende skulle endeel Vagtposter baade i Kbhvn. (hvor man nævner 27) og i Provindserne inddrages, hvilket for Statskassen vil blive en ikke ubetydelig Besparelse. Man anfører iblandt disse: alle Vagterne for Fanerne hos vedkommende Regimentschefer, Vagten ved de offentlige Mindesmærker og fl.
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-10
(Veile Avis.) Studiosus Dahlstrøm fra Roeskilde, som ifjor blev indkaldt ved Examen artium, har i Aar underkastet sig anden Exammens philologiske og philosophiske Prøve med Laud. p.c. for alle 9 Discipliner. Han skal kun være 17 Aar gl.
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-10
H. C. Andersen arbeider efter Forlydende paa et Drama i 4 Akter, betitlet: "Dronning Christine, efter en fransk Original, som opføres paa det franske Theater i Dressen.
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-10
For nogle Dage siden kom 2 Læs Tørv ind af Nørreport. Toldbetjenten dækkede de øverste Lag af, og de deiligste Shawler og Silketøier blomstrede frem under den sorte Tørv. Ved nærmere Undersøgelse fandtes hele Vognen fuld af disse kostbare Modeplanter, som Toldvæsenet imidlertid fandt sig beføiet til at standse i deres frodige Væxt til ikke ringe Tab for vedkommende Kræmmer, som for det kjøbe lystne Publikum, der maatte give Slip paa disse nydelige Sager, til Nutidens billige Priser.
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-10
Vexel-Cours. Kjøbenhavn, den 6te November. Hamborg 2 M. - a vista 213. Species 211. Species solgtes til 12 Rbmk. 10 1/2 s. - Bank-Disconto 4 pCt. Norske Speciessedler pr. 100 Specier 150 1/2 a 151 R. i Sedler. Svenske Sedler pr. Rd. Rigsgjeld 44 1/2 a 41 1/2 Rbs. Tegn. 4 pCt. Kgl. Oblig. (u. R.) 90 1/2 a 91 Rbd. Sedler. Ditto over 2000 pr. Stk. - i Sedler. Ditto Ditto 8 a 5 1/2 i Banco. Natulb. Obl. (af Laanet 4de Fbr. 1820) 101 1/2 a 102 Rbd. r. S. Ditto Dito 107 a 107 1/2 i Sedler. 4 pCt. uops. Rigsb.-Obl. 100 100 1/2 Rbd. r. S. 16 pCt. norsk Laan ved Hambro & Søn 101 a 102 i Banco. 4 pCt. Ditto Ditto 99 a 100 i Banco. 4 pCt. nye norske Obl. lyd. paa r. S. ved Ditto Valod i r. S. 4 pCt. uops. norske Statsobl. 60 a 1 i Banco. 3 pCt. nye danske Obl. 67467 1/2 L. St. Hamborg, den 6te Novbr. Bourdeaux 188 1/2. Petersborg 9 1/2. London 2 M. 13 Mk. 11 1/2 s., k. S. 13 Mk. 12 1/4 s. Madrid 45 1/2. Cadix 45 3/8. Lissabon 43 1/2. Amsterdam 2 M. 35, 65, k. S. 35, 50, Kjøbenhavn 212. Species pari. Disconto ikke noteret. Havne=Priserne vare denne Gang ikke angivne.
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-10
Blandede Efterretninger. J 5te Classe af det Kogl. kbhvnske Classe=Lotterie ere de største Gevinster 20000, 5000 og 3000 Rbd. faldne, de 2de første hos Gether og den sidste hos Mad. Eichel, begge i Kbhvn. Dernæst forbleve af de 12 udtrukne Gevinster, hver a 1000 Rbd., de 9 i Kbhvn. og de øvrige 3de komtil Aalborg hos Hr. Bech. Ringkjøbing og Oldesloe. Om de øvrige her til Aalborg komne Gevinster, see Hr. Collecteur Bechs Anonce i denne Avis. Ethvert Lod, paa hvilket et af de nedenstaaende Bagtal befindes, faaer den laveste Gevinst eller 30 Rbd., for saavidt det ikke findes anført blandt en af de for Amberne bestemte høiere Gevinster: J Onsdags Formiddag Kl. 11 udbrød Jld i Viborg i den ny anlagt Varme-Indretning i Kammerj. v. Bülows Gaard. Uagtet Jlden allerede havde udbredt sig i et Par Værelser blev Brandcorpet dog Herre over samme, efter en Times Forløb.
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-10
Sparekassen i den liden By Ebeltoft har nu slugt circa 13000 Rbd. r. Sølv og 5000 Rbd. Sedler. Gaarden Scheelsminde, af Hartkorn Bondeskyld 15 Tdr. 16 Skpr. 1 Fdkr. 1 1/2 Alb., 1/4 Miil herfra Aalborg, er af dets Eier Hr. Proprietair C. Qvist solgt til Hr. Møllebygger Hansen til Rødemølle for 6000 Rbd. Sølv og 20000 Rbd. Sedler.
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-10
Natten mellem den 28de og 23de October indstrandede paa Lyngsaa Strand, Sæby Tolddistrict, Jagten Venskabet, Skipper Mads Thornsen, af Grimstad, fra Mariager med en ubetydelig Ladning Kornvarer bestemt til Hjemstedet, Mandskabet er bjerget; men Fartøier staaer neppe til at frelse, da det allerede en Miil fra Land havde en saa betydelig Læk, at Lasten strax stod under Vand, og det kun med yderste Anstrængelse kunde holdes over Vandet indtil det naaede Grunden.
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-10
Den 22de October ankom Capt. Jeffers med sit Fartøi Jndustrie" af Aalborg, til Libau.
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-10
Skib under Ladning i Kjøbenhavn, bestemt til Aalborg. C. Bomholts.
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-10
Copulerede. J Randers, Kjøbmand F. N. Therkilsen af Aarhuus og Jomfru M. Møller. Paa Lerken feldt: Proprietair P. Hviid til Sorvad og Jfr. A. Kjeldsen. J Viborg. Sognepræst til Borberg, Mag. artium Schmidt og Frøken Ernestine Hoffmann.
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-10
Frederikshavns Skibsliste. Jndkomne. Den 7de Novbr.: P. Erichsen af Frhvn. fra Kbhvn. med Salt og Stykgods. - Udgaaede. Den 7de T. Abrahamsen af Østerr. til Norge m. Korn, Fedev. og Kaffe. H. Klemmensen af Østerr. til Norge m. Korn, Fedev. og Rom. - Skippere som have anløbet Havnen for Modvind. Den 5te: L. Aasmundsen af Christiania fra Frederiksstad til Gothenborg med Ballast.
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-10
Hals Skibsliste. Jndkomne. Den 5te Novbr.: E. Evensen af og fra Kragers med Trælast. E. Aagesen og S. P. Hansen af Aalborg fra Kbh. med Stykgods. J. Jacobsen og O. Hansen af og fra Tønsberg med Trælast. Den 6te L. Jacobsen, C. Rosch og J. Hansted af og fra Tønsberg med Trælast. Den 7de: J. Norberg af og fra Østerriisøer med Trælast. C. Sørensen af og fra Tønsberg med Trælast. Den 8de: N. Eduardsen og E. Holdte af og fra Drammen, med Trælast. Christophersen af og fra Laurvig med Ballast. N. L. Fransen af Langelandshou fra Rudkjøbing med Frugt og Hvede. - Udgaaede. Den 6te J. Krohn af Aalborg til Kbh. med Havre og Uld. Den 7de: K. Hansen af og til Østerriisøer med Korn. A. F. Lorenzen af Holmestrand til Aasgaardstrand med Korn. J. Hansen af og til Odense med Ballast. H. Jensen af og til Svendborg med Ballast. C. N. Damsgaard af Aarhuus til Kbh. med Stykgods. J. Jansen af og til Tønsberg med Korn. T. Abrahamsen af og til Christiansand med Korn. J. D. Rasmusen af Svendborg til Flensborg med Hørfrø. I. Abrahamsen af og til Kragers med Korn. S. Frederichsen, af Sandefjord til Drammen med Korn.
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-10
Vinden. Den 5te Novbr., D., Eftrid., N. D.; den 6te, NNO. t. R.; den 7de, V.
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-10
Aalborg Torvepriser, den 10de Novber. J Oxekjød 3 a 8 s.; Herregaardssmør 24 s.; Bøndersmør 17 s. Pundet. - Rug 3 Mk. 7 s.; Kartofler 10 s. Skjeppen. - Æg 18 s. Snesen.
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-10
Aalborg Kirker. Enogtyvende Søndag efter Trinitatis prædiker til Høimessei Budolphi Kirke Hs. H. Hr. Stifsprovst Ridder, Stockholm; i Frue Kirke Hr. Pastor Krarup. - Til Aftensang i Budolphi Kirke Hr. Pastor Boesen; i FrueKirke Hr. Pastor Fogh.
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-10
Copulerede. Den 6te Novbr., Skomagermester J. Chr. Holm og Pigen A. K. Jensen. - Den 9de, Ungkarl P. L. Hull og Pigen Karen P. Simonsgaard.
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-10
Døbte. Den 28de October, Stiftsprovst, Ridder Stoch holms Datter, Maria Sophia Frederikke Caroline Stochholm; Fadd. Fru Generalinde Zytphen, Jfr. E. Hansen, Professor Tauber, Cancellieraad Strøyberg, Cand. theol. og Adjunct Nielsen. - Skomagermester Rimmens Datter, Anne Hedevig Rimmen; Fadd.: Md. Schou, Gjordemoder Md. Meyer, Skomager Schou, Jnstitutlærer Fjorbach, Snedkersvend Hose og Barnets Fader. - Seminarist Jensens Datter, Maren Johanne Jensen; Fadd. Vertshuusholderne Gregersens og Christensens Koner, Slagtersvend Urth, Bryggerkarl C. Hauerslev og Barnets Fader. - Arbeidsmand A. Larsens Tvillingdatter, Maren Kirstine Andersdatter; Fadd.: Jomfruerne Bierring og Pontippidan, Overkrigscommissair Qwist, Agent Møller, Kjøbmand og Forligelsescommissair P. Rasch, Kjøbmændenne Pagh, Warberg, Glahn og Colding, Handelsbetjentene Kaarsberg og Jelstrup. - Den 4de Novbr., Skipper S. Holms Datter, Caroline Holm; Fadd. M. P. Hansen, Jfr. H. Baggesen, Kjøbmand Baggesen, Bager Bag, gesen, Skipper Damsgaard og Barnets Fader.
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-10
Begravede. Den 2den Novbr., Beendreiersvend ErnstsSøn, 2 Aar. - Den 3die, Bødker Biersted, 58 Aar. - Smaahandler Aars's Datter, Christiane Aars, 14 Dage. - Den 8de, Arbeidsmand Mikkel Hougaard, 52 Aar. - Den 9de, Taarnvægter Ch. Pedersens Kone, 56 Aar. Sundby Kirke.
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-10
Døbt. Den 28de October, Færgekarl J. Ch. Beenholdts Søn, Lars Peter Jensen; Fadd. M. Møller, Jfr. Ibsen, Færgemand Limmerup og Ungkarlene N. P. Nielsen og Lars Augustinus.
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-10
Ved Tallotteriets 1372de Trækning i Kjøbenhavn udkom: Nr. 28. 85. 88. 78. 30.
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-10
J Collectionen her i Aalborg er i anførte Trækning paa Nr. 30, 78 og 85 vunden en Terne.
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-10
Bekjendtgjørelser. At vor inderlig elskede Datter Dorthea Marie Møller, den 7de Dennes har omskiftet Tiden ved Evigheden, i sit Alders 25de Aar, efter 10 Aars Svagelighed og 14 Ugers tunge Lidelser, bekjendtgjøres sørgeligst for fraværende Slægt og Venner. Aalborg, den 10de November 1832. J. Møller. A. Møller.
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-10
Søndagen den 11te Novbr. flytter Undertegnede fra Hr. Kjøbmand Sødrings Gaard, til Nr. 235 i Bispensgade. Jacob H. Lundt.
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-10
Bedst russisk Hvedemeel faaes hos J. M. Cohen. Paa saa billige Vilkaar som Tiderne tillader det, tilbyder Undertegnede sig at give Information. 1) J de almindelige Skolevidenskaber.
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-10
2) J Modersmaalet, samt grundig Underviisning i den franske, tydske og engelske Sprog, saasom: Prononciationen, Gramatiken, Læsning og Oversættelse, Orthographie og Stiiløvelse &c. (alternerende i disse 4 Sprog. 3) J alle til Arithmetiken og Geometrien henhørende Deele, tilligemed Stereometrie og Trigonometrie, samt for Subjecter som skulle indtræde i den militaire Carriere, desuden i de under Mathematiken henhørende militaire Videnskaber, nemlig, de vigtigste Forkundskaber i Artillerie- og Fortificationsvæsenet &c.; - kort, i Alt hvad der fordres til Adgangsexamen til Militairacademiets ældste og yngste Klasse. 4) I den physiske og mathematiske Geographie, samt den politiske umiddelbar forbunden med Historie. Alt vil blive foredraget efter de, i fornævnte Fag, nyeste og bedste Værker. Endelig i Guitarrespil. De herpaa Reflecterende ville behage at henvende dem enten skriftligt eller personligt til mig i min Bopæl hos Herr Kjøbmand Jahn paa Bredegade. Aalborg, den 10de November 1832. Münnich, Prem. Lieut. ved det 3die jydske Jnfanterie Regiment. Jnfanterie Regiment. Nylig har forladt Pressen, Udvikling. den christelige Religions Troeslærdomme. For oplyste, men ulærde, Christne. Tage Christian Müller, Consistorialraad, Provst for Møensbo og Baarse Herreder, Sognepræst for Stege Menighed. Andet, af Forfatteren gjennemseete, Oplag.