JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-09-02
Carlsruhe, den 22 August. Siden i Forgaars har man her paa hiin Side Rhinen, seet en vedvarende stærk Røg, som har givet den Formodning, at bienenwald brændte. Man hørde ogsaa igien i Gaar en heftig Kanonade. Fra Pforz, to Mile herfra, ere Franskmændene aldeles bortjagede, og i Jokrim have de mistet 12 Kanoner og en stor Deel Munition. Ogsaa Hesserne have vovet en Storm imod de franske Forskandsninger, hvorved 60 Franskmænd og 1 Officeer maatte bide i Græsset. – Greve Wurmser har i Forgaars Nat sovet i Wørth. J Dag skal Lauterburg attaqueres.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-09-02
London, den 23 August. Greve Haves Flaade har indtaget frisk Vand i Torbay, og gaaer i Dag eller i Morgen til Søes igien. Denne store Flaade har omtrent en Maaneds Tid til sit nye Krydstog, da den, formedelst Æquinoctium, vil igien blive nødt til at søge Havn. - Kongens tredie Søn, Hertugen af Clarence, som hidtil ey har havt nogen Command ved denne Flaade, og som man sagde, var gaaet over paa Oppositionens Partie, har nu, efter en Conference med Kongen, virkeligen modtaget Commando, og vil lade sit Flag vaye fra 98 Kanonskibet London, som Hertugen. allerede for 8 Uger siden var ham tiltænkt.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-09-02
af Yorks Geburtsdag er i Windsor bleven celebreret med en almindelig Jllumination, til hvilken Høytidelighed Hertuginden var indkommet fra hendes Lystslot, for at fordrive Tiden hos den Kongelige Familie, imedens Garnisonen med Qvinder og Børn, i Anledning af Dagen, blev beværtet paa Hoffets Bekostning.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-09-02
Man har Grund til at ansee det udspredte Rygte om Nordamericanernes yttrede Fiendtligheder imod Engeland for ugrundet. De nyeste Breve fra Nyeyork forsikkre tvertimod om en vedvarende Neutralitet. Jmidlertid havde dog Frygten for en Krig med Nordamerica bragt Banke Actierne til at falde en halv Procent; men de steeg allerede igien, inden Børsen blev lukket.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-09-02
Den til Spithead ankomne Portugisiske Escadre ligger der i god Roe, og det lader ikke, som den skulde forenes med Howes Flaade. Man troer snarere, at Besætningen blot skal øves under Engelske Officerers Opsyn. C. Sk. Jeg kan nu melde Dem det behagelige Nyt, at 144 Skibe fra Jamaica og 7 Ostindiske Compagnieskibe, tilligemed endeel Hvalfangere, ere i god Behold indkomne i vore Havne. - General William Howe skal med 12 Regimenter gaae til Vestindien i en hemmelig Expedition. Samlingstedet for Jndskibningen bliver Portsmouth.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-09-02
Maynstrømmen, den 24 August. Den 21de om Middagen blev den franske Postering Knielingen, lige overfor Rheinzabern, angrebet og overvundet. En halv Time derefter satte 1200 Mand Keyserlige over Rhinstrømmen. – Den franske Leyr ved Weissenburg er forsvundet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-09-02
Amsterdam, den 24 August. Til de mange forskiellige Rygter, hvilke her siden den sidste Engelske Paketbaads Ankomst ere udspredte, hører ogsaa dette, at en fra Nyeyork ankommen Paketbaad har den 19de sidstleden bragt den Efterretning til London, at de franske vestindiske Øer vare afstaaede til Nordamerica nerne, og at der i Nyeyork ved Paketbaadens Afgang, laae 2 franske Linieskibe og 3 Fregatter, som alle førte det americanske Flag.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-09-02
Fra Haag meldes ligeledes om en der fra London indløben Depeche fra vores Gesandt sammesteds, Baron Nagel, efter hvilken de Nordamericanske Stater yttrede et fiendtligt Sindelag imod Engeland, og at man havde Aarsag til at frygte for hemmelige Forstaaelser imellem bemeldte Stater og Franskmændene.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-09-02
Det hedder, at den til London sendte Svenske Gesandt, Hr. von Engstrøm, har vigtige Ærinder, der sigte til Fredsunderhandlingerne, ifald disse snart maatte komme i Stand. Den Svenske Gesandt i Haag skal have Commissioner af samme Beskaffenhed.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-09-02
Kiøbenhavn, den 2 September. Under Dato Frederichsberg Slot den 21 August d. A. er udgaaet en Placat, hvorved de Commissioner, som i Følge Placaterne af 24 Junii og 23 December 1791 skulle bestemme Hoveriet paa de Steder i Danmark, hvor Foreeninger desangaaende ikke træffes, udsættes til Foraaret 1794.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-09-02
Under Dato Frederichsberg Slot den 23 August er udgaaet en Forordning, som befaler, at, naar Skifter forrettes ved Samfrænder, eller andre overordentlige Skifte=Forvaltere, skulle disse, saasnart Boet tages under Behandling, anmelde saadant for den almindelige Skifte Ret, i Tilfælde af, at der ere umyndige Arvinger, m.v.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-09-02
Den 12 Junii er Johan Georg Lybecker beskikket til Told- og Consumtions Jnspecteur i Hiørring; og Gottfried Fibiger Kiær til Told- og Consumtions Casserer sammesteds.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-09-02
Udi afvigte Uge fra den 24 August til den 31. dito, ere i denne Kongel. Residence Stad copulerede 14 Par. Fødte Drenge 29, Piger 28, tilsammen fødte 57. Døde Mænd 12, Qvinder 7, Drenge 7, Piger 6, af følgende Sygdomme: Alderdom 3 Brystsyge 3. Druknet Falden til døde 2. Hoste 1. Jnflammation 2. Kopp 2. Langvarig Svaghed 1. Nærvesyge 1. Slag 7. Tænder 2 Tærendesyge 2. Uangivne Svagheder 4. Vattersoet 1. Tilsammen døde 32. Altsaa 25 flere fødte end døde.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-09-02
Meteorologiske Observationer. Barom. Therm.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-09-02
Vinden. 26 August. 14, Varme. N. V. 28. I. O. 28. O. O. 14 1/4 1 Septbr. S. V.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-09-02
Den Kongelige Hof= og Stats-Calender for Aaret 1793, kan nu tilkiøbs bekommes i det Kongelige Bogtrykkerie, uindbunden for 4 Mk. 4 s., og hæftet 4 Mk. 8 s.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-09-02
Den aarlige Samling af de i Aaret 1792 udkomne Kongelige Forordninger, Placater &c.; kan nu tilkiøbs bekommes i det Kongelige Bogtrykkerie, Exemplaret for 5 Mk. 4 s.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-09-02
AVERTISSEMENTS. Mandagen den 9de September førstkommende bliver paa det Kongelige priviligerede Assistentshuus foretagen og holden Auction over endeel forfaldne og uindløste Pandter, som fra den 11te Januarii til den 12te Julii 1792 ere satte, bestaaende af Guld, Sølv, Silke, linnede og uldne Gangklæder og Tøy, samt Tin, Kobber og Messing m.v.; tillige bekiendtgiøres, at Kiøberne af de contrebande og til Udførsel af Landet bortsolgte Pandter, have ganske at rette sig efter Placaten af 30te December 1780, og at slige Pandter maae være udførte inden 3 Maaneder fra den Tid de til Toldboden, ere afgivne.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-09-02
Godt Maculatur=Papiir er tilkjøbs at bekomme i det Kongelige Bogtrykkerie for 7 Mk. Riiser.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-09-06
Kiøbenhavns Aar. No. anlannen. nuar. Post-Tidender, pommes, Manus, paa Fredagen, den 6 September. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved M. høyfiner.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-09-06
Ostende, den 18 August. Efterhaanden er her nu hidbragt over 100 Stykker, svært Skyds, hvoraf de mindste ere 24pundige, uden at regne den Ammunition og de mange Mørsere, som næsten dagligen komme fra Engeland. Vor Besætning skal, efter Forlydende, i Morgen eller Overmorgen afløse de hollandske Tropper, som have dækket Ost Flandern. De Engelske Commissarier ere allerede afreyste til Nieuppoort og Furnes, for at giøre de fornødne Anstalter. J Fur nes er der i Gaar indmarcheret 100 Mand af Grun Laudon. Den første Colonne af de Engelske Tropper ventes til Ypern, hvor Avantgarden allerede var ankommet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-09-06
Under General Alvinzi skal der samles en Observations armee af 15000 Mand østerrigske Tropper; imidlertid skulle de øvrige combinerte Tropper nærme sig de franske Grændsepladser, af hvilke de fleste snarere ønske end frygte for deres Ankomst, da de ere yderligen misfornøyede med de franske Commissariers voldsomme Fremgangsmaade.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-09-06
Warschau, den 21 August. Fra Grodne meldes, at Landbudet, den unge Chiemniewsky, har i Rigsdagssessionen den 10de d. M. holdet en meget lang og ret enthusiastisk Tale imod Kongen, og der historisk giennemgaaet adskillige Regierings Epocher, samt angivet disse som Kilderne til alt det Onde, Pohlen har fristet og den Dag i Dag er endnu maa friste. Han havde da ogsaa ved denne Leylighed kastet et Sløer over mange Omstændigheder, som Kongen, da de vare foranledigede af Aarsager fra de fierneste Tider, ey kunde forudsee eller forebygge, og saaledes paa en formelig Maade anklaget Kongen som Skyldig. Men Hensigten opnaae des ikke. Kongen forsvarede sig selv, og gik i dette sit Forsvar tilbage til Syvaarskrigens mærkværdige Epoche. Adskillige af Landbudene forde efter Kongen Ordet, og viiste paa en tildeels rørende Maade: "at Kongen næsten aldrig har havt Skyld i Pohlens Uheld, og at han tvertimod har ved alle Leyligheder anstrænget sine (skiønt afmægtige) Kræfter, for at afvende disse Uheld, hvilke for ham vare et ligesaa stort Onde, som for Republiken selv. – Efter disse Taler nærmede samtlige Landbude sig Kongen, og kyssede hans Haand.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-09-06
Den nu for Lyset komne ægte Afskrivt af den Russiske Gesandts Note den 13de d. M. siger blot: "at han fra sit Hof har faaet Ratificationen paa Tractaten af 22de Julii, og at han nu ogsaa venter Kongens og Stændernes Ratification, for saasnart mueligt at kunne foretage Udvexlinger. – Om Keyserindens Beslutning, at godtgiøre Republiken de den hos de i Besiddelse tagne Provindser tilkommende Summer, tales der ikke et Ord i bemeldte Note, ligesom ogsaa Hr. Buchholz ikke heller har givet ringeste Erklæring i denne Henseende.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-09-06
Paris, den 23 August. Conventet, hvori Roberspierre siden i Gaar har præsidderet, har fordret de offentlige Anklagere og Præsidenten for Revolutionstribunalet for Skranken, og paalagt dem, uden videre Opsættelse, at dømme General Custines efter de imod ham allerede havende Beviser, og ikke oppebie flere. Denne befaling gav Anledning til et Opløb, som saae farligt ud, men som dog i Tide blev hæmmet. Formodentligen vil man næste Postdag erfare Udfaldet af denne Proces. – Efter adskillige Contra Forestillinger skal Conventet have besluttet at tage det strænge Decret om Sukkers, Kaffees, og andre Varers Udførsel tilbage, og blot indskrænke det til Udførsel af Fødevarer og Munderingsartikler. - Alle endnu ey opbrændte Adelsbreve og Documenter skal nu bruges til Patroner.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-09-06
J Gaar har Conventet udnævnt General Gillot til Commanden over Rhinarmeen i General Beauharnis Sted, som har meldet sig syg, og ladet sig bringe til Strassburg.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-09-06
General Ferrand, som forsvarede Valenciennes, og General la Valette, ere nu begge arresterte; og General Sparre, en Svensk Adelsmand, har efter Begiering faaet sin Dimission.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-09-06
General von Beysser, som under Oprørernes Beleyring commanderede i Nantes, og som man nyelig beskyldte for en Conspiration med Wimpsen, er nu ved et Decret friekiendt, og igien indsat i sin forrige Post.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-09-06
Den ulykkelige Dronning lider meget i sit haarde Fængsel. Det hedder, at hun er syg, men at hun ingen Læge vil have. Den 10de sidstleden skal Fangevogteren, formodentligen formedelst Tummelen paa bemeldte Dag, have glemt at give hende sin Middagsmad, som hun først fik om Aftenen henved 11 Slet. – Den 19de decreterede Conventet, at Marie Antoinette ey skulde ansees anderledes end enhver anden Arrestant, og at alle Commissionerne skulde være forpligtede til at indsende alle imod hende indkommende Documenter til Revolutionstribunalet. Man siger, at hun, da man spurde hende, om hun ikke ønskede sig en Advocat, skal med Øynene opløftede mod Himlen have svaret: "Gud allene skal være mit Forsvar og min Hævner.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-09-06
Stockholm, den 23 August. Efter Forlydende har vort Ministerium paa den under 30te f. M. indsendte Russiske Erklæring svaret saaledes: "Da Sverrigs politiske Selvstændighed saameget beroer paa dets Handel, saa kan man ey tillade noget Jndgreb deri, men maa aldeles forlade sig paa de ved Magt staaende Tractaters Opfyldelse. Man haaber og venter derfor, at Rusland tager de i saadan Henseende til dets Befalingsmænd ergangne Ordres tilbage. Vor Ambassadeur i Petersburg, von Stedingk, skal ogsaa have inst nueret det Russisk Keiserlige Ministerium en Note, hvori han til Slutning erklærer: "at Regenten med fast Tillid giør sig Regning paa Keyserindens sande og uforanderlige Venskab, som Sverrigs Allierte, og at han altsaa ey kan overbevise sig om, at Hs. Keyserl. Majestæt vilde fordre af ham noget, som umiddelbar kunde skade Sverrigs retmæssige Jnteresse, eller i mindste Maade giøre Jndgreb i samme."
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-09-06
Den Engelske Charge d'Affaires har paa sin under samme Datum (den 30 Julii) indgivne Note faaet omtrent følgende Svar: "Af Hs. Storbrittanniske Majestæts Sindelag imod Sverrig lover man sig alt for meget til at tvivle om, at han jo fra sin Side vil opfylde de ved Magt staaende Tractater, ligesom Sverrig stedse heri vil lade sig det være yderst maatpaaliggende, at opfylde sine Pligter."
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-09-06
Paa indløbne Forespørgseler. fra adskillige Svenske Consuler, om de paa Fragtfart til franske Havne udgaaende Svenske Skibe kunde vente Convoy, er der nu svaret: "at de kunne vist vente Beskyttelse, saalænge de nøye efterkom den under 23de April ergangne Kongelige Anordning".
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-09-06
Natten til den 1ste hujus slog Lynilden ned i et Tøy huus i Ulenborg i Finland, hvilket med der værende Munitionsforraad sprang i Luften. De omflyvende Kanonkugler og Bomber anrettede megen Ødelæggelse overalt i Staden; og en stor Deel af Bygningerne, men næsten alle Tage og Vinduer ere ved dette Slags Bombardement ruinerte.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-09-06
Warschau, den 24 August. Stænderne i Grodne have endelig den 17de, efter en meget uroelig Rigsdagssession, som varede til Klokken 3 om Morgenen, underskrevet Tractatens Ratification med Rusland. Der fandtes 63 Stemmer for og 21 imod Underskrivten.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-09-06
Wien, den 24 August. Den brave Gaston, som commanderer den christelige Armee i Vendee Departementet, skal nyelig underhaanden over Holland have faaet en betydelig Sum af 400000 Gylden. Man forsikkrer desuden, at saavel Prindsen af Coburg som Greve Wurmser have faaet den Ordre, at alle franske Besætninger, som herefter maatte capitulere, ey allene skulle love, at de ey oftere ville tiene imod de allierte Magter, men ogsaa give deres Revers for, at de ey heller ville tiene imod den christelige Armee, da man ellers kunde befrygte, at alle saadanne Garnisoner vilde blive sendte imod den tappre Gasion, hvilket just var Tilfældet med den Maynziske Garnison.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-09-06
Paris, den 26 August. J Fredags har Conventet, i Anledning af hele Nationens decreterte Udmarch imod deres Fiender, nærmere desangaaende bestemt følgende Puncter: 1) Fra dette Øyeblik, indtil Fienden er fordrevet fra Republikens Grund, ere alle franske Borgere forpligtede til at giøre Krigstieneste. 2) Alle unge Ugivte, saaog Enkemænd uden Børn, fra 18 til 25 Aar, skulle den 21 September forsamle sig i deres Districter, for dagligen at øve sig i Vaaben, og allerførst gaae imod Fienden, 3) Alle givte Mænd forfærdige Vaaben og transportere Levnetsmidler. 4) Fruentimrene arbeyde paa Tælte og Klæder til Soldaterne, samt giøre Tieneste i Hospitalerne. 5) Børnene udpille Charpie af alt Slags Linned. 6) Oldingene forføye sig til de offentlige Pladser, for at oplive Krigernes Mod og indprænte den Enighed og Republikens Uddeelelighed. 7) Nationalhusene forvandles til Caserner, de offentlige Pladser til Vaabenfabriker, og Kieldrene indrettes til Salpeterværker. 8) J Paris skal indrettes en Central Vaaben fabrik, og Krigsministeren dertil betroes 30 Millioner. 9) De brugbare Vaaben skulle uddeles til dem, som først rykke ud imod Fienden. 10) Til Tienesten i Landet selv, bruges Jagtgeværer og Sabeler. 11) Alle Rideheste skulle afgives til Cavalleriet. 12) Jngen kan til den Tieneste, hvortil han er bestemt, sende en anden i sit Sted. 13) Nationalgodsernes Forpagtere og Forvaltere forbindes til at erlægge deres resterende Contributioner, samt to Trediedele for dette Aar, in Natura. 14) Nationens Repræsentante ved Armeerne og i Departementerne skulle gives Personer, som ved Udførelsen af alt Fornævnte kunne gaae dem tilhaande. 15) De Foedererte formanes til at begive sig hiem, og der opfylde deres Pligt. 16) Krigsministeren faaer 50 Millioner anviist, hvormed det Fornødne ufortøvet skal besørges.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-09-06
Velfærdscommissionen lader nu forfærdige 700000 Piquer, hvortil der i Kiøbmændenes Magaziner er gjort Beslag paa Jern, Blye og Kobber.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-09-06
Haag, den 27 August. Den 18de er der imellem vore Tropper og Franskmændene forefaldet 9 Træfninger. Efter Arveprindsens Jndberetning have Franskmændene derved mistet henved 1700, vore Tropper næsten 500, og Engelskmændene omtrent 100. General von Rostitz er død af hans Blessure. Desuden er der af vore Tropper 2 Majorer, 2 Capitainer og 4 Lieutenanter dræbte: 2 Oberster, 3 Majorer, 6 Capitainer, 7 Lieutenanter og 6 Fændriker saarede; og 5 Officerer tagne til Fange. – Efter denne blodige Dag har Arveprindsen med sit Corps d'Armee, som i alt bestaaer af 8 Escadroner og 14 Batailloner, trukket sig tilbage over Lys Floden. Dog lod han nogle Forposter forblive paa hiin Side af bemeldte Flod. Corpset selv er nu posteret imellem Messines og Meenen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-09-06
Arveprindsens Broder, Prinds Friedrich af Oranien, har ligeledes forladt sin Position ved Ypern, som nu dækkes af Hertugen af York, og er med sit Corps af 6000 Mand paa Marchen til den østerrigske Armee i Fransk Hennegau. Han meenes at tage sit Hovedqvarteer i Ci sving, for at kunne agere i Forening med General Beau lien, hvis Corps bliver forstærket med Tropper fra Prindsen af Coburg.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-09-06
Et over Amsterdam udspredet Rygte, at Hertugen af York i en Træfning den 21de ved Cenuille var blevet farligt blesseret, og at den Hollandske Krigscasse var falder i Franskmændenes Hænder, fortiener ey at troes, da seenere Beretninger fra Armeen, hvilke gaae til den 24de, ikke melde noget derom.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-09-06
Kiøbenhavn, den 6 September. J Tallotteriets 558 Trækning i Altona, den 3 Septbr. udkom følgende Nummere. Til en Tid, da Ligheds-Raseriet, just som det nu prædikes, forjaget fordum af Sparta selv, ødelægger Lande og Folkeslag, kunde sindige Danske ei noksom væbne sig imod denne lumske Fierde. Enhver Undersaat i sin Cirkel forjager den best med fornuftig Oplysning og Lydighed imod milde og christelige Kongebud, og lade den første lære sig, hvor lykkeligt Fædrenelandet var under sine Regentere, der regierede selv, og som med disse sidste beviiste, at Kongeværdighed bygget paa Viisdom, hævdet af Retfærdighed, skienker den Rolighed, under hvis Skygge Forsynets tusindfold Velgierninger, hvoraf Livet er sammenslettet, ene kan nydes til varig Nytte for utallige Slægter. – Fierde Frederichs Regiering, der saaede for den Alder, hvis Frugter vi roeligen heste, vil give os talende Advarsler og stærke Modgrunde imod ilde forstaaet Frihed og Lighed. Den vil vise os, at uden Orden i Finanzerne er al Slags Regiering paa Glid til Despotisme, enten den kalder sig riheds=Hue eller Parlements=Constitution. - Ministre, Yndlinger, kort, alle de Undersaattere, der have i deres Værge Midlerne, hvorved Frederichs omhyggelige og huusholderiske Regiering, kan beskueligen fremsættes, men holde dem tilbage, eller hindre andre i at bruge dem, de vise sig ikke at være Kongehusets Venner og værdige Nydere af Fierde Frederichs Velgierninger. De synes snarere at vilde med despotisk Tausbed qvæle Ligheds=Spiren, handlende heri daarligen, liigt dem, der tildække Tidslerne for Foraarets skarpe Vinde, at de, naar Foraars-Varmen kommer, kan voxe desto frodigere. Viseligen derimod vilde de handle, naar de oprykkede den med Rod, ved at bidrage alt deres til at vise, hvor lykkelig monarkisk Regiering under Fierde Frederich haver været, og formet efter denne bestandig vil blive. - Haandskriftet af Fierde Friderichs Historie gjennemgaaer Forfatteren til Trykken. Vilde nogen sende ham haandskrevne Efterretninger, oplysende Tidsrummet fra 1699 til 1731, kunde de endnu komme til Nytte og deres Giveres Minde taknemmeligen overleveres Efterverdenen. Jkke saaledes imodtager den deres Erindring, der forsætligen begrov Friderichs Hæder i Slaveværdig Glemsomhed. Subskription modtages paa det Høyffnerske Contoir, hvor ogsaa Efterretningerne kunde sendes. Høyers Haandskrift af Fierde Frederichs Historie, hvis Saft og Kraft Tydskere alt have nyttet, bliver brugt, men ikke Skridt for Skridt fulgt. Trende Dele vil Historien udgjøre. Overbeviist om Skadesløsholdelse kan med Trykningen til Michelsdag 1293 begyndes. N. D. Riegels.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-09-06
Fra Pressen er udkommet: Forsøg til Femte Christians Historie, som en Jndledning til Fierde Frederichs ved Etatsraad Høyer, af N. D. Riegels. Dette Forsøg faaes tilkjøbs hos de Herrer Boghandlere Agent Gyldendal, Buch, Poulsen og i det Hopffuerske Contoir, samt hos enhver af bemeldtes Commissionairer, for 1 Rdlr. 4 Mk. paa Trykpapiir og 2 Rdlr. 1 Mk. paa Skrivpapiir.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-09-06
Den Kongelige Hof= og Stats-Calender for Aaret 1793, kan nu tilkiøbs bekommes i det Kongelige Bogtrykkerie, uindbunden for 4 Mk. 4 s., og hæftet 4 Mk. 8 s.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-09-06
Den aarlige Samling af de i Aaret 1792 udkomne Kongelige Forordninger, Placater a.; kan nu tilkiøbs bekommes i det Kongelige Bogtrykkerie, Exemplaret for 5 Mk. 4 s.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-09-06
AVERTISSEMENTS. Mandagen den 9de September førstkommende bliver paa det Kongelige priviligerede Assistentshuus foretagen og holden Auction over endeel forfaldne og uindløste Pandter, som fra den 11te Januarii til den 12te Julii 1792 ere satte, bestaaende af Guld, Sølv, Silke, linnede og uldne Gangklæder og Tøy, samt Tin, Kobber og Messing m.v.; tillige bekiendtgiøres, at Kiøberne af de contrebande og til Udførsel af Landet bortsolgte Pandter, have ganske at rette sig efter Placaten af 30te December 1780, og at slige Pandter maae være udførte inden 3 Maaneder fra den Tid de til Toldboden, ere afgivne.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-09-06
Godt Maculatur=Papiir er tilkjøbs at bekomme i det Kongelige Bogtrykkerie for 7 Mk. Riiset.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-09-09
Kiøbenhavns No. Aar. Latinsk, indmuur, Post-Tidender, latenanter. huus Mandagen, den 9 September. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved P. M. Hopsiner.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-09-09
Constantinopel, den 28 Julii. Paa en kort Tid er her ankommet en stor Deel franske Emigranter, hvilke, ifald de ville vente at faae Livsophold, maae tage til Takke med at arbeyde i Arsenalet, hvor der er nok at bestille. De fleste af disse Udlændinge skiule hvad de egentligen føre i deres Skjold, for desto lettere at faae Adgang til Portens Tieneste; men nogle af dem have dog anlagt den trefarvede Kokarde, for at faae Beskyttelse hos Hr. Descorches, som lader sine medførte kostbare Brillanter flittigen see, hvoriblant Kiendere vil have opdaget adskillige franske Kron Diamanter. Tolke ne, som ogsaa have seet denne Stads, tale med store Ophævelser derom til de andre Tyrker.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-09-09
Hr. Descorches skal nyelig have faaet en Depeche fra Venedig, hvorefter han har leyet Huse og ladet giøre Jndretninger for henved 40 Personer, da det hedder, at Hr. Semonville kan med første ventes med en stor Suite og store Rigdomme. (Man maa altsaa ey dengang i Constantinopel have vidst, hvorledes Semonville og hans Selskab fik Forfald i det Maylandske, hvorfra de neppe saa let vil slippe).
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-09-09
Riga, den 30 Julii. Man har her den sørgelige Tidende, at der i Orea, 100 Mile paa hiin Side Moscau, er i en pludseligen opkommen Jldsvaade over 800 Huse lagt i Aske. Men endnu sørgeligere er denne Tidende, om den skulde blive bekræftet, at den hele Egn i Siberien, hvor Guld- og SølvBiergværkerne ere, er tilligemed de fleste Jndvaanere siunket ned i Afgrunden, og forvandlet til en overmaade stor Søe.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-09-09
Frankfurt, den 27 August. Det Keiserlige Hovedqvarteer er nu i Rheinzabern.