JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1688-09-01
Den 14 hafver Grefve Friis holdet Bilager med Frøcken Reventlov.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1688-09-01
Den 19 Er Hans Kongl. Mtt. med Chur-Printzen af Sachsen paa Floden, som Admiral Span commanderer, til Cronenborg nedseiglet, oc den 21 ved ny Amager mynstret Lif-Gaarden til Hest.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1688-09-01
Den 27 ere begge Chur-Førstinderne, samt Chur-Printzen her fra bortreyst. Voris Flaade er igien paa Reden ankommen.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1688-09-01
Fortificationen ved Cronborg har Majestæten befalet i Aar at ophøre, oc Folckene at gaa i deris Qvarteer.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1688-09-01
Sverrig. Hans Kongl. Mayst. hafver i Halland, Blecking oc Skaane mynstret Militzien, oc Floden som, bestaaer af 27 store Krigs Skibe ladet beseigle, oc fra Carlskrone til Calmar henlagd. Tydsk. Ny Tydskland.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1688-09-01
Af det Lyneburgiske Printzen af Oranien har været i disse Lande, og holdt conference med voris Herskab Efter hans Afreyse ere voris Troupper 4300 stærk, strax imod Rhin-Strømmen marcherede. Til Rintelen hafver bemelte Printz holdt Samtale med Land-Greven af Hessen Cassel, hvilken siden iligemaade sine Troupper, som ere ved 4000 Mænd til Rhin-Strømmen oc har ladet marchere.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1688-09-01
Berlin. Hans Chur-Førstl. Durchl. hafver til Annaberg med Churførsten af Saxen holdet Conferentz. Derfra er Hans Churførstl. Drl. reyst til Minden, hvor hand med Printzen af Oranien iligemaade over Tidernis Tilstand confererit hafver, oc siden her igien ankommet. Den 12 er den Sal. Churførstes lig med stoer Magnificentz blefven begrafvet. Liig-Prædickens Text var af Hjøbs 19 cap. v 25. Feld-Marskallen Grefve af Schomberg er til Cleve henreyst, Herr af Grumskov hafver sig fra Cleve ad Holland begifvet, hand skal være General Commissarius ved den Schombergiske Armee, ved Rhin-Strømmen. Cølln. Den Franske General, Marqvis de Boufleur hafver hos Chur-Førsten af Trier om Pass anholdet for sin Armee, som i det Colniske skulde marchere, hvilcket bemelte Chur første, enten hand vilde eller icke, maatte indgaae.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1688-09-01
Alle Chur-Cølniske Festninger ere med Franske Krigs-Folck opfyldte. Cardinalen af Førsten berg lader Bonn Dag og Nat fortificere. Den Franske Envoye hafver begieret, at denne Bye Neutraliteten skulde antage, men Magistraten hafver sig ondskyldt dermed, at de var skyldig at see paa det Romerske Rigis beste. Den 19 kom Marskall af Schomberg, med en deel Folck, gandske uformeendis for denne Stad, den anden Dag marcherede Hand med 3000 Brandenborgiske oc Nenborgiske ind i Staden, holdt saa Conferentz med de Keyserl. Ministrer oc Magistraten oc begaf sig siden her fra igien til Vessel. Den forrige Commendant hafver Magistratenoftacket, den Neuburgiske Gen. Major Baron af Aubach commanderer til videre. De Franske Soldater, hvormed det gandske Land er op fylt, lader ingen Bonde med Korn-Vahre, som vil til denne Bye, passere, uden de ere med Cardinalens Passforseet. Mand tvifler icke paa, at naar Printz Clementz af Paven blifver confirmerit, der af u-feylbahrligen Krigen i disse Lande er at formode. Pfaltz. De Franske Troupper er gandske uforhaabt komne i dette Chur-Førstendom, oc Keysers Lautern attaqveret, som sig temmelig vel hafver deffenderet, oc tvende Storme ud holdet, Festningen er dog siden med Accord ofver gifvet. Den Franske General Major de la Goupilliere blef der for ihielskudt. Neustat, Offenbach oc Oppenheim har de ogsaa besat, oc Borgerskabet Hertuginden af Orleans ladet hyldige. Den 18 hafver de iligemaade udi den Keyserlige Rigs-Stad Speyer, som icke er fast, 500 Mænd indlagt. Philipsburg, Mannhein oc Franckendal ere berennet, oc Wormbs besat, denførste skal Mons. le Dauphin beleyre. De hafver ogsaa begiæret at Churførsten af Mayntz Franske Guarnison i sin Residenz skulde indtage.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1688-09-01
Wien. Efterat Churførsten af Beyren Belgrad med Storm hafde erobret, er hand lyckeligen derfra her ankommen Hans Keyserl. Mtt. hafver bevilget at den Store Tørckiske Ambassade maatte til Pressborg komme. Nu siges at den Tørckiske Keyser Solyman fra Thronen igien er blefven stødt, oc hans Broders Søn derimod indsat. Det Scherffenbergiske Regiment, hafver Obrist Guido af Stahrenberg bekommet, Grefve Archinto Stahrenbergs, oc Grefve Kaunitz det Førstenbergiske. Ungeren. Forfølg om Belgrads eller Grieckisk Weisen borgs Beleyring, oc hvorledis bemelte Stad med Storm blef indtaget.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1688-09-01
Chur-Førsten har gjort Obrist Guido af Stahrenberg til Commendant. Bemelte Stad har i 16. Aar oc 6 Dage været under det Tørckiske Aag. Hertugen af Lothringen hafver været i Leyren dog uden Commando. Dagen efter Stormen, kom den store Tørckiske Ambassade til Belgrad; Chur-Førsten lod dennem see Stormens gruelige Spectackel, oc reyste hand strax ved Posten til Wien. Cavalleriet er Sau-Strømmen passeret. For Canticha, Zineth oc Store-Wardein continueris endnu Bloeqvaden. Continuation om hvis videre ved Printz Louises Commando er passerit.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1688-09-01
Den 7 Augusti Er Prinz Louis Sau-Strømmen passerit, oc sig der med de Croatiske Tropper, nonjungeret: ere de samtlige mod Unna Strømmen marcheret, ved ankomsten fandt de bemelte Strøm sterck besat, men de kom dog der ofver, oc bemægtigede sig en Stad kaldet Castanoviza; derfra marcherede Printzen mod Gradisca, oc fandt samme faste Stad afbrændt oc forladt, Byen besatte Printzen med Tydske Soldater oc forfuldte Marchen til Brod, som hand og iligemaade af Fienden fandt forladt, hvilcken Stad formedelst sin gode Situation ved Strømmen, lod Printzen beder fortificer at slaae der en Skib Broe. Den 4 bekom han Kundskab at Fienden camperede ved Termend me 5000 Mand: Hvorfor Printzen endnu samme Aften oc den gandske Nat med 3000 Ryttere oc Dragoner derhen marcherede, i meening Fienden at ofverfalde. Ved Dagens begyndelse bekom de Fienden i Sicte, som af sine Forvacter, voris Marck var berettet, derfor satte hand sig i Slagt-Ordning oc i stæden for 5000 fandt hand dennem ved 20000 Mand sterck; retirere kunde hand sig icke, thi Fienden lod en Deel af sine Folck marchere for, at komme os paa Ryggen; Hvorfor Printzen med god Resolution gick løs paa dennem, med saadan Lycke, at hand slog dennem paa Flugten, 5000 blef paa Stæden, oc ofver 2000 fangen, den gandske Leyer med 50 Fahner blef Printzen oc hans Folck til bytte. Den Stad Bretska fandt hand ogsaa ode dog icke afbrændt, hvor Hans Durchl. en Skantzlod opkaste. Teckeli hafver sig ogsaa igien ladet see og General Veterani fra sit gode Bytte forjaged Thi bemelte Veterani var med et sterck Parti af Siebenborgen udgangen, oc marcherede langs ne den Donau-Strømmen indtil Novigrad, som ligger paa henside af Strømmen, Bassen af samme Stad offererede at ofvergive hannem Stæden med Condition, at hand 200 Skibe, som var flyet fra Griechisk-Weisenborg, oc laae icke langt fra Novigrad, skulde lade passere oc derfor niude 100000 Ducater til Rantzion: Da Accorden var sluttet, kom Teckelioc ofverfaldt Staden, plyndrede den oc forhialp om Nattetide alle Skibe paa 2 sær til Nicopolis. Bafsen førde hand med sig og stack Byen i Brand, hvormed hand sig retirerede.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1688-09-01
Franckerige.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1688-09-01
Paa St. Louis Dag, hafver Kongen gjort 19 General-Leutenanter, 26 Feldmarskalcker oc 26 Brigadirer. Den tilforn resolverede Hverving skal med 6000 af Cavalleriet blive formeret. De Herrer General Leutenanter, de Montal, de Monglas, Monticurier og Bouffleur, hafver Hans Mayest. beskicket at være Marskalcker derimod er Marskalck de Vironne Hertugen af Mortemar, som er Madame de Montespans Broder ved Døden afgangen.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1688-09-01
Eftersom de Officerer ofver Jnfanterien som skulde hverfve, sig beklager at de ingen Folck kunde bekomme, hafver Hans Mayest. befalet at ingen skal holde Laqveier som var ofver 20 Aar gammel, oc alle Damer skulde deris Cammer-Tienere afskaffe. Den 28 er Monsr. le Dauphin til Armeen udi Pfaltz afreist. Kongen hafver en Declaration imod Kæyseren og Chur-Førsten af Pfaltz lade publicere, hvoraf er følgende Jndhold.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1688-09-01
Jcke dismindre hafver den Kæyserl. Envoye Grefven af Kaunitz, da hand saae, at de fleeste af Capitularerne hvercken med Løfter eller Truseler fra Cardinalens Ophøyelse til Chur-Førsten domet var at bringe: Hafver hand Cardinalen med mangfoldige Calumnier oc Jnjurier besmittet, oc af Capittulet paa Kæyserens vegne formaliter begieret, at de Cardinalen af Vahlet skulde excludere, eller ocsaa miste deris Privilegier, som for en aabenbar Freds-brydelse er at holde. Alle disse Voldsomme lige procedurer, af de Kæyserlige Ministris, var dog ey kraftig nock, at jo de meeste Copitularer af Kirckens Authoritet, oc deris Ræt skulde lade alting falde, hvorfor de Cardinalen til Ercke-Biscop oc Chur-Første hafver vælget, oc aff ald Krafft søger at maintenere.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1688-09-01
Engelland. Kongen hafver sin Flaade indtil 30 Skibe oc 20 Brander forstærket. Trommen gaar her stærck, dog med ringe Tilløb, thi Folckene ey under Catholiske Officerer vil tiene. Kongen er resolveret at forsamle Parlamentet i November Maaned, oc declareret, at ingen Catholske, til Parlament, Herrer skulde udvælge. Due de Monmouths Sen har ihielstucket Lord Gray.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1688-09-01
Portugal. Den 30 Augusti Er Dronningen med en Prins blefven forløst.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1688-09-01
Polen. Caminiet hafver Tartarne med Proviant for seet, derfor formodis at voris Armee i Aar intet meer udretter end som i det forledne Aar.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1688-09-01
Holland. Haag. Den 9 hujus hafde den Franske Ambassadeur Comte d'Avaur Audientz hos General Staa terne, og ofverlefverede 2 Memorialer; den første Jndhold var, at Hans Mayst. begierede at vide, af hvad Aarsage Staaterne saa silde i Aar, saadan mægtig Krigs-Flaade lader udryste, declarerendis derved, at om bemelte Flaade var anseet imod Kongen af Engelland, var Hans Mayest. formedelst Alliantzen skyldig hannem af ald Magt at bistaa, og holde det for et Freds-Brud imod hans egen Krone. Udi det andet declarerede hand, at Hans Mayst. hafde besluttet at maintenere Cardinalen af Fyrstenberg udi det Chur-Cøllniske Førstendom.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1688-09-01
Den Engliske Envoye Extraordinaire hafver Dagen derefter ogsaa en Memorial indgifvet, i hvilcken hand paa Kongens Vegne som deris Allierede Communication var begierendis om Staaternis store Armatur, hvortil den skulde brugis. General Staa terne skal ickun Mundlig hafde svaret, at saadan Armatur var anseet om at sætte sig i Positur imod deris Fiender. Jmidlertid hafver mand alligevel med Flaadens Eqvipage continueret, og den indtil paa 70 Skibe forstærket. Foruden disse ere ved 400 store oc smaa Skibe befragtet, som med Folck, Munition oc Proviant ere beladde: Den samtlige Flaade gick den 17 til Seigls fra sin Rendevousplads. Den 19 var de 6 Mile Syd-Ost til Østen ofver Goree. Med det allerførste skal mand fornemme, hvad deris Jntention kand være. Printzen af Oramen hafver Land-Militzen paa MockerHeyde ved Nimwegen mynstret. Af Franckerige berettis, at alle vore Skibe ere arresterede, hvorfor Seiglatzen til Franckerige er forbudet, oc alle Franske Skibe, som i disse Lande ere: ligemaade blefvet anholdet.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1688-09-01
Jtalien. Rom. Det hellige Constorium hafver Printz Clementz til Chur-Første af Cølln confirmerit, oc Cardinalen af Fyrstenbergs Postulation forkastet, hvilcket Paven hafver approberit. De Cardinaler d'Estre oc Maldachino hafver bekommet befaling af Paven at begive sig fra denne Stad Venedig. Fra Smirna berettis at samme skione Handel-Stad, at et forskreckeligt Jordskielf den 10 Julii gandske er blefven omkast. Om Aftenen Klocken 4 opkom en stor Jldebrand, som Resten odelaade hen ved 15000 Mennisker ere omkomne, Castellet ved Stranden er nedsiunket, denne Skade er icke med mange Millioner at betale. Af Levante beret tis, at voris Hertug Negroponte har beleyret. Bref ve af Corfu og Jante siger, at samme Festnings commanderede Bassa hafver begieret at Capitulere: Men den Durchl. General, vil den icke anderledis, endsom paa Discretion antage. General Cornare har Elin i Dalmatien, hvor udi den berømte Bassa, Atarick commanderede, oc paa Discretion indbekommet.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1688-10-01
Danmarck.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1688-10-01
Kiøbenhafn. Jftersom Hans Kongl. Majestæt voris Allernaadigste Arve-Konge- og Herre, hafver allernaadigst behage at forhøye Consumptionen paa een deel Vahre, og at belegge alleslags Salt, Viin og Toback med noget vist i Confumptionen, som den derom udgangne Tabel udviser, dateret den 13 October, hvilken Consumption skal tage sin Begyndelse her i Staden den 1. Novembr. og i de andre Kiøbstæder den 1. Janua, ru 1689. og saavel her i Staden, som i de andre Stæder til den Høystbydende, bortforpagtis; Da hafver Hans Majestæt sin allernaadigste mtention, hvorledis med Forpagtningen skal forholdis, en Placat derom ladet publicere, af dato den 16 Octobr.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1688-10-01
Den 3 hujus er med den Høyeste Rættis holdelse gjort een Begyndelse. Hans Kongelige Majestæt sad Self samme Dag udi Rætten, hafvendis om sig sin Kongelige Mantel af rødt Fløyel med Guld broderet og Hermelins Underfoder. Hans Majest. har ogsaa allernaadigst forordnet et sært Slags Kiortler, hvormed alle Kongel. Raad og Assessorer i Rætten skulle sidde: Nemlig, de Geheime Raad udi lange Kiortler af Carmosin rød Fløyel; Etats, Justitz-Raad og Assessorerne i Carmosin rød Atlask, og Secretererne i carmos: rød Feranding Men Procuratorerne gaaer i Rette i sort Sar ge; og alle forskrefne Kiortler med Violet Tafft underforet.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1688-10-01
Den 4. Octobr. var Majestæten til Cronborg, hvor hand af Hertugen af Wyrtenberg paa det kosteligste blef tracteret.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1688-10-01
Den 9. dito hafver Hans Kongel. Majestæt beskicket Hr. Geheime Raad Dieterich Schult, til at være Vice-Stiff-Befalingsmand i Fyen.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1688-10-01
Samme Dag er Etats-Raad Christian von Lente af Hans Kongl. Majest. beskicket til at være Vice-Stiffts-Befalingsmand over Riber Stifft.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1688-10-01
Den 13. hujus er Christopher Lindenov aff Hans Kongl. Majest. beskicket til at være Etats-Raad. Tydske Tydskland. Berlin. Hans Churførstl. Drl. er fra Magdeburg hiemkommen i bemelte Stad, hafver Churførsten, af Saxen, Hertugen af Hannover oc Landgrefven af Hessen-Cassel sig indfundet, oc confereret med hver andre. Udi alle Churførstlige Lande blifver sterck hverfvet. Af det Lüneburgiske. Dette Høy førstelige Huus hafver resolveret at lade hver Compagnie af Jnfanteriet med 36 Mann forstærcke, naar Jnfanteriet er complet, skal Cavalleriet iligemaade forstærkis.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1688-10-01
Wien. General Caraffa er her ankommen, hans Commission skal være om Vinter-Qvarteerernis Jndrettelse for Armeen. Den største Deel af Leyren som var for Belgrad er over Sau-Strømmen igien til Sclavonien marcheret. En Deel af Jnfanteriet arbeyder paa bemelte Belgrads Fortification. Nogle Regimenter ere til Prinz Louisis Corpoi Bosnien afgangne, oc 6 Regimenter ere under General Heuslers Commando udi Bulgarien marcheret, hvor de Tørckerne en stoer Diversion har gjort, oc den store Stad Baroviza eller Oradssthin 8 Mile fra Belgrad, ved deris forbi March, taget i Possession, oc vil de nu et Rettenchement opkaste, uden Tvifel, at maintenere Vinter-Qvarterene i bemelte Stad, som er beboet af rige Jndbyggere. Churførsten af Bey ren hafver flittigen holdet Raad med Hans Keyserl. Mayst for hans Afreyse, formodlige har det værit om det Franske Jndfald i Pfaltz, oc Philipsburgs Beleyring: Dog kand mand slet intet derom fornemme, uden at mand holder det fore, at Krigen i Tydskland oc Ungern skal blifve fortsat; Til samme henseende skal Hans Keyserl. Mayst. være resolveret at lade hverfve 20000 Mænd, Til hvilke Mandtal blifver 10000 Ungerer oc Croater hverfvet; Jnfanteriet skal med Tydske Officerer vor de forseet, oc i Krigs Exercilier paa den Tydske Maneer afrettet. Eftersom at Kongen af Franckerige adskillige Tydske Cavallierer til Paris hafver ladet Arrestere; Saa har mand iligemaade her imod de Franske ogsaa giort. Hans Keyserl. Mtt. hafver Hr. General Major Beck, som er Commendant udi Offen, til General Feldmarskalck Leutenant gjort, oc udi geheime Commission til atskillige Rigs-Førster i Tydskland hensendet. Det store Tørckiske Gesandtskab er til Pottendorff, liggendes 4 Mile herfra, ankomne, hvor de indtil videre Ordre skulde for blifve. Keyseren hafver forbuddet at ingen Mennisker med dennem maatte tale uden expresse befaling fra Hofve.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1688-10-01
Franckfurt. De Forandringer, som imod ald Forhaabning, i voris Naborskab udi det Chur-Førsten dom Pfaltz er foregangen, hafver Kiøbmændene som til Herbst-Messen vare komne, deris Forsæt gandske forryckt, den meste Deel ere af Fryct igien herfra reyst oc intet forrettet. Derimod giøre vi Nat oc Dag god Anstalt om at stille os i god Positur. Magistraten hafver ObristJormann, som er Barnfød i denne Bye, til Commendant antaget, Vol denne med Stycker forsiunet, oc en temmelige Deel Folck hverfvet.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1688-10-01
Engeland.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1688-10-01
Franckerige.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1688-10-01
Paris. Eftersom Paven sig ved alle Leyligheder gandske Parthisk beviser, vil Hans Mayst. hannem herefter icke, meere for en Geistlig Fader erkiende, men ickun for en Verslig Potentat holde; Hvorfor Hans Mayst. ocsaa den Pavelige Stad Avignon har ladet tage i Besiddelse, oc Gvarnison i Byen indlagt. Den Pavelige Gouverneur haar, formedelst Ordre ved voris Ankomst, strax dennem Røgelen ofvergifvet, oc siden derfra reyst. Kongen hafver til en General Concilium, imod Pavens u-lovlige Forhold, appelleret, oc er samme Appellation her i Byen offentlig publicerit, oc ved et tryct Patent, forkyndet. Kongen hafver den Pavelige Nun tio Monsr. de St. Olon tilforordnet, om at gifve agt paa ald hvis hand sig foretager.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1688-10-01
Holland. Eftersom Kongen af Franckerige endnu fastholder alle voris Skibe. Saa hafver de Herrer, Staater alle Franske Vahrers Indførsel, ved Confiscation forbudet, och fire gange saa megit til Straf efter Vahrenis Værdi, eller 600 Gülden om Vahrene sig icke paa forbemelte Summa beløber; hvilket Forbud saa lenge skulde vare, indtil voris Skibe oc Gods i Franckerige blifver igien frigifvet. Den 27 hujus blef her i Landet, oc paa Floden, en almindelig Bede-Dag holdet: At den goede Gud, Estatens oc Printzens forehafvende, (som skal være anseet til Guds Ære oc Religionens beskiermelse) vilde velsigne. J Franckerige ere Commissioner til Caperier imod os udgifne ere allerede atskillige Franske Can pere i Søen; som nogle Skibe hafver bortraget. Den 30 hafver Printzen af Oranien sig paa Floden begifvet; Den gandske Flode bleff udi 3 Esqvadrer afdeelet, den første under Admiral Herberts, den anden under Vice-Admiral E verts oc den tredie under Vice-Admiral Ale monde. Paa Admiral Skibet var Printzens Flagge udstucken; Alle de andre Skibs-Capitainer bekom et rødt Flag fra Admiral Skibet; med denne Opskrift, paa Engelsk; For dend Portestantiske Religion oc Frihed af Engelland. Samme Aften gick Floden til Seigls. Men saasom Vinden gick om, kom de ickun ickun 10 Mile i Søen; Om Natten kom en stærck Storm paa, som en Deel af Floden har fra hinanden adspredt. Den 10 kom 80 ved 90 Skibe, hvorudi Hestene var indskibet, tilbage, fordi at de udi den stoere Storm meget blef incommoderet saa at nogle 100 Heste blef qvalde. Printzen kom ogsaa self til bage udi Helievoetschiuyss; hvor Hans Høyhed agter at forblifve indtil Vinden blifver god igien; oc fordi Vinden i nogle Dage var contrari, hafver Printzen den gandske Flode ladet indlegge ved Skiønnefeld oc Gores, indtil Vinden forandrer sig. Saa snart at Printzen gick til Seigls, er her ved Trykken udgangen, de Engelskes Memorial til Printzen oc Printzessinden af Oranien, udi hvilcken de fremstiller, hvis Forandringer udi Regimentet oc andet imod Rigens Ræt oc love var foregangne, ansøgendis dennem at de Nationen vilde komme til Hielp. Iligemaade ere af Staaterne en Extract af deris Resolution blefven publiceret, af hvad Aarsag de Printzen med Skibe og Folck assisterer, nemligen, at obligere Kongen af Engeland, Nationen deris Religion oc Ræt at restituere, efter Rigernis constitutioner, icke mindre til at forhindre det Anslag, som formedelst Kongernis af Franckerigis oc Engellands Alliantz skal være resolveret. Med de sidste Brefve af den 27 fornemmis, at Floden endnu laae udi deris Hafner, forventendis god Vind. Printzen var i Hellevoetschluyss, hvor andre Heste, udi de sidste i Stormen bortdødis stæder vare ankomne. J den forbemelte Storm er ickun en Smacke blefven. De efterdi Vinden nu den gandske Uge hafver værit Favorabel, saa formodis med det aller første noget vigtigt at fornemme.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1688-10-01
Jtalien. Rom Paven hafver Biscoperne af Lyttig, Mynster og Hildeshiem udi deris Vahl confirmerit. De Cardinaler d'etre og Maldachine ere icke af Rom bortvist, som tilforn blef meddeelt.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1688-10-01
bemelte Cardinal d'Etre hafver Paven Kongens resolution tilkiende giftet; Paven svarede ickun Cardinalen derpaa, at hand alle disse Sager vil nedlegge for sin Kaarsfeste Jesu Føder. Paven hafver udi Printz Clementz confirmation til Ercke-Biscop af Cølln, hannem Regimentet udi de Verdslige Sager tilladt; Men udi de Geistlige Sager Bye-Biskopen gubernere, indtil Printzen blifver 24 Aar gammel.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1688-10-01
Venedig Af Negropontes Beleyring, hafver mand med det sidst derfra her ankommende Skib, fornumet, at den Durchl. Capitain General den 20. Aug Fiendens Retrenchement for Festninge hafde ladet Bestormee, under Printzen af Hanovers commando: Cavalleriet fand imellum Biergene en Vey at secundere Jnfanteriet, hvorover Revenchementer med Storm ofvergick, oc henved 1500. Tørcker nedhugget, dog miste voris ocsaa ofver 500 Mænd, den 21 gjordte de Beleyring et udfald, udi hvilken Action Printzen af Virtemberg blef saared. Den 6. Septemb. stormede voris paa et Taarn ved hvilcken Obriste Grefve af Waldeck og Obr. Billis samt fleere blef ihielskudt. Nu blifver Byen af 50 Stycker og Fyrmørser beskudt, oc anstalt gjort til en general Storm. General Grefve af Kønigsmarck og den Pfaltziske Rau graf ere af Siugdom for Negroponte ved døden afgangen. Senaten hafver besluttet den førstes berømmede Gierninger i Marmor at lade indhugge oc paa S. Marci Pallast lade sætte. Svitzerland.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1688-10-01
Paa den Keyserl. Envoyes Ansøgning hafver samtlige Cantoner beslutet, at tage de 4. Kays: Vaid-Stæder, nemblig, Rheinfelden, Seckingen, Luffenburg oc Valdshut udi deres Protection: Hvilken Resolution de den Franske Envoye, hafver tilkiendegifvet. Muscovien.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1688-10-01
Den 12. passato ere udi denne Bye ved 12000 Huuse oc Gaarde afbrændt oc i lagt Aske.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1688-11-01
Danmarck.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1688-11-01
Kiøbenhafn. Udi denne Maaned er en Kongelig Forordning ved Trycken blefven publiceret, om Consuptionens Opbørsel Danmarck, dateret den 13 Octob. Det Kongl. Octroyerede Danske West-Jndiske Compagnies Retour-Skib, kaldet den røde Hane, er her lyckeligen ankommen, hvis offentlig Auction paa dets indehafvende Vare her den 19. Novembr. blef holdet.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1688-11-01
Dend Franske Ambassadeur Msr. le Comte de Chivernv, som udi nogle Aar ved dette Kongl.