JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1831-09-22
ved Proclama, som vil blive læst inden vedkommende Under= og Over B retter, ere Alle og Enhver, som haver noget at fordre i afdøde Universitets=Fæstegaardmand og Hielpesognefoged Rasmus Friederiksens og efterlevende Hustrue Cathrine Mortensdatters fælleds Boe af Sædder Bye og Sogn i Præstøe Amt, indkaldede med 12 Ugers Varsel, til for mig, som Skifteforvalter, at anmelde og beviisliggiøre, inden fornævnte Tids Forløb, deres formeentlige Krav paa Boet. Hvilket herved bekiendtgiøres. Christianslund pr. Kiøge, den 16de September 1831. Lautrup. Creditorerne i efternævnte Stervboer: A. Under Universitets Godset: 1. efter Arvefæstegaardmand og Sognefoged Hans Larsen af Qvandløse Bye og Sogn i Holbeks Amt, 2 efter Arvefæstegaardmand Niels Andersen af Soderup Bye og Sogn, Holbeks Amt, 3, efter Arvefæste Boelsmand Rasmus Jensen af Soderup Bye og Sogn, Holbeks Amt, 4. Arvefæste Boelsmand Jørgen Pedersen af Store Grandløse, Holbeks Amt, 5. Arvefæste Boelsmand Jacob Pedersen af Store Grandløse Bye, Lille Grandløse Sogn, Holbeks Amt. B. Under Kiøbenhavns Communitets Gods; 6. efter Arvefæstegaardmand Jens Hansen af Gimlinge Bye og Sogn, i Sorøe Amt, 7. Arvefæste Parcellist Knud Nielsen af Eggersløvmagle Bye og Sogn, i Sorøe Amt, 3. Arvefæstegaardmand Ole Sørensen i Bierre Bye, Svallerup, Sogn, i Holbeks Amt, 9. Arvefæstehuusmand Hans Knudsen og Hustrue Kirstine, Hansdatter i Jyderup Bye og Sogn, i Holbeks Amt, 10. Avlsbestyrer Jens Larsen af Jyderup Bye og Sogn, i Holbeks Amt, 11. Arvefæstegaardmand Jørgen Hansen i Kyndelsse Bye, Hol linge Sogn, Kiøbenhavns Amt, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til for undertegnede Skifteforvaltet at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer. Fraværende Arvinger vilde tillige inden fornævnte Tids Forløb melde og legitimere sig. Ringsted, den 18de September 1831. T. L. Gruner.
Berlingske Tidende, 1831-09-22
Ved Proclama, som læses saavel ved Underretten som ved den Kongelige B. Lands Overret i Viborg, ere Alle og Enhver, som formene at have Noget at fordre i Dødsboet efter Gaardmand Niels Nielsen Laue af Følle, i Bregnet Sogn, indkaldte med 12 Ugers Varsel, sub poena præclusi et perpetui silentii, til for mig, som Skifteforvalter i Boet, at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Ligeledes ere den Afdødes Arvinger indkaldte med lovligt Varsel, til at godtgiøre deres Arveret og til at varetage deres Tarv under Boets Behandling. Hvilket herved endvidere bekiendtgiøres, med Tilføiende: at en Samling afholdes her paa Contoiret, Mandagen den 17de October førstkommende, om Eftermiddagen Kl. 3 Slet, Rougsøe, Sønderhald og Østerliisberg Herreds-Contoir i Randers, den 10de September 1831. A. L. Reiersen. Overeensstemmelse med Placaten af 26de October 1792, bliver Enhver som maatte have Noget at fordre i Stervboet efter efteranførte nyelig ved Døden afgangne Personer paa Sorøe Academies Gods, nemlig: 1) Huusfæster Niels Nielsen af Knudstrup Bye i Alsted Sogn, 2) Huusfæster Jens Jørgensen af Braabye Sogn og Bye, 3) Ungkarl Hans Jeppesen af Liunge Sogn og Bye, 4) Huusfæster Niels Hansen af Ravnemarkhuset i Slaglille Sogn, 5) Huusfæster Peder Rasmussen af Brunemarken i Alsted Sogn, 6) Huusfæster Niels Christensen af Alsted Sogn og Bye, og 7) Huusfæster Søren Larsen af Egerup Bye, Brangstrup Sogn, herved indvarslede til, inden 12 Ugers Forløb, at anmelde og beviisliggiøre saadant Krav for Undertegnede, som paa Academiets Vegne er Skifteforvalter i disse Boer. Sorøe, den 15de September 1831. Povelsen.
Berlingske Tidende, 1831-09-23
udenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1831-09-23
Polen. Følgende ældre Efterretning fra den Polske Grændse af 29de August, som først har staaet i Allgemeine Zeitung og derfra læses i Dags No. af de Hamborgske Aviser, er, selv nu, ikke uden Jnteresse. - Efter Forlydende ere Commissarier, fra de fremmede Magter ankomne i Feldimarskal Paskewitsch's Hovedqvarteer, der have befaling til at opbyde Alt, for at standse Fjendtlighederne og til den Ende ere forsynede med udstrakte Fuldmagter. Jmidlertid tør det maaskee falde Magterne vanskeligt, at opnaae deres Hensigt; thi Keiseren har erklæret de fremmede Gesandter i Petersborg, at han ikke vilde vide noget af en Jntervention, og at ethvert didhen sigtende Skridt kun vilde tjene til at forværre Polakkernes Skjæbne, der kunne vente fuldkommen Tilgivelse og at erholde en Constitution, saafremt de underkaste sig frivilligen. Men en Jndblandelse i hans Riges indvortes Anliggender vilde han (Keiseren) afvise med alle Kræfter, han kunde disponere over, og disse - skal H. M. have tilføiet. - vare ingenlunde saa ringe, som man syntes at troe.
Berlingske Tidende, 1831-09-23
Posen, den 14de Septbr. - Privatefterretninger fra Kalisch, melde, at et Polsk Streiscorps paa omtrent 700 Mand, for største Delen bestaaende af sletvæbnet Infanterie, den 11te var rykket ind i Kalisch og Omegn, og at det der cantonerende Kosakcommando havde trukket sig tilbage over Kolo, formodentlig for at støde til General Knorring, der for Øjeblikket staaer i Krasniewice med den Afdeling, som tidligere occuperede Kalisch, og Omegn. Streiscorpset tog ved denne Leilighed to Bagagevogne fra Kosakkerne. General Knorring skal have begivet sig paa Marschen med sit Corps, for paa nyt at besætte Kalisch.
Berlingske Tidende, 1831-09-23
Ved Warschaus Capitulation lagdes Keiserens første Proclamation til Basis, saaledes nemlig, at : 1) Landet underkaster sig Keiserens Naade; 2) Den Polske Armee marscherer til Plock, hvor den venten Keiserens nærmere Ordre. 3) Den Russiske Tropper besætte den 8de September Warschau og Praga. De Russiske Tropper have gjort 6000 Fanger og erobret 100 Kanoner. Man kan endnu ikke angive de Dødes og Saaredet Antal, dog regnes dette paa hver Side til mellem 3 og 4000 Warschau, den 13de September. - Den over Praga afmarscherede Polske Armee staaer endnu i og omkring Modlin, efterat den havde holdt nogle Dages Rast i Jablonna. J Begyndelsen levede nogle af Senatorerne og Landbudene i denne Fæstning, tilligemed adskillige Avis=Redacteurer og KlubisterDisse have imidlertid alle forladt Modlin igjen og opholde sig nu i Zakroczyn. Den polske Armee, der hidtil har vægret sig ved at marschere til Plock, efter den meddeelte befaling, synes at ville sende en Deputation til Petersborg; men om Fjendtligheder er Talen for Øjeblikket ikke I Gaar reiste den russisk General Berg herfra til Modlin. Den Polske Armee lider meget af Desertion, daglig komme polske Soldater hertil. General Romarino har, trods den Befaling, som General Malachowski gav ham, at slutte sig til den polske Armee, vendt sig mod Zamose med sit Corps, der er omtrent 16,000 Mand stærkt, i Gaar stod han ved Lukow, presset af det Rosenske Corps paa 18,000 Mand og afskaaren fra den polske Armee. En Vaabentilstand, med 24 Timers Opsigelse, er sluttet imellem Generalerne Rüdiger og Rozicki. Den første staaer ved Radom og den sidste ved Kielce. Her tales om en efter Hs. M. Keiserens Ordre forestaaende Reorganisation af den polske Armee, der skal være overdragen til General Rautenstrauch. Man har forefundet betydeligt Forraad af Krigsmaterial. Den bekjendte Peter Wisocky, har ikke, som Rygtet før sagde, skudt sig, men er, let saaret i Foden, kommen i russisk Fangenskab. I Øvrigt hersker vedvarende den største Rolighed her, de russiske Autoriteter gaae frem med den største Mildhed og Skaansel, og Borgerne, navnligen Haandværkerne og Kjøbmændene, aande derfor atter frit. De hertil ankomme russiske Garder ere i saa god Tilstand og saa omhyggeligt eqviperede, som om nogle Maaneder allerede vare forløbne efter Feldttoget. (Af den Preussiske Statstidende.)J Forgaars feiredes i Warschau Hs. Keiserl. Høiheds, Storfyrst Thronfølgerens, Alexanders, Navnedag.
Berlingske Tidende, 1831-09-23
Den Krakauer Coureer vil have sikkre Efterretninger fra Kielce, af 9de d. M., at Russerne have forladt Lublin.
Berlingske Tidende, 1831-09-23
Grækenland. Den Østerrigske Jagttager indeholder en lang Artikel, der beretter de Græske Krigskibes Ødelæggelse af de Misfornøiede paa Hydra, for at forebygge, at de ei skulle komme i den Russiske Admiral Ricords Hænder. Byerne Spezzia, Athen, Argos, Val tos og Teromeros have sendt Adresser til Præsidenten, i hvilken de bittert besvære sig over hans Politik og Administration, og indstændigen opfordre ham til, at sammenkalde en Nationalcongres. Han har lovet, at dette skal skee i Begyndelsen af Octbr. Maaned. Velgien.
Berlingske Tidende, 1831-09-23
Brüssel, den 14de September. - Den Belgiske Moniteur modsiger officielt Rygtet om at vor Regjering har modtaget en 39te Protocoll fra Conferencen i London, ifølge hvilken Belgien ufortøvet skulde rømmes af de Franske Tropper, og Luxembourg skulde besættes af det Tydske Forbunds Armee. - Alligevel er der ingen Tvivl om, at de Franske Tropper jo snart ville drage bort.
Berlingske Tidende, 1831-09-23
Brüssel, den 10de September. - Med den Enthusiasme, der yttredes, da Kong Leopold den 7de d. M. drog til National paladset, for at aabne Congressen, have de Belgiske Blade været gavmildere end de havde Føje til. I det andet Kammers Sal, hvor Høitideligheden med Kamrenes Aabning fandt Sted, var Thronen, som brugtes ved den Kongelige Jnauguration, paa en smagløs Maade opstillet; de Belgiske Faner havde man, ikke uden Betydning, berøvet de Laurbær, som smykkede dem før Nederlagene ved Hasselt og Løwen.
Berlingske Tidende, 1831-09-23
Medlemmerne af begge Kamre syntes at høre paa Throntalen, med Opmærksomhed og bifald; ikkun i nogle famsse Republikaneres f. Ex. i Robaurs, Serons og Fleres Viner sporedes en affecteret Ligegyldighed, ja endog en vis Haan Som vist nævnes nu, at følgende Fæstninger i Belgien ere bestemte til at fløises. - Mons, Charlerol, Ath, Ypern og Tournay.
Berlingske Tidende, 1831-09-23
Synet af Schelden ved Antverpen er sørgeligt. Smaa Øer, der havde dannet sig af Ruinerne af vore Dæmninger, drive omkring i Strømmen; Hullerne i Dæmningerne vorde stedse større og man frygter for Slusen ved Tete de Flandre. Oversvømmelserne udbrede sig stedse videre, og snart vil Genter Landeveien ikke være til at befare, formedelst de dybe Udhulinger, som de foraarsage. Dæmningerne ved Lillo ere allerede revne bort i Strækning af 1000 Metres. - Skaden, som Oversvømmelsen anretter, er uhyre, og Summerne, Gjenopbyggelsen af Dæmningerne vil medtage, uberegnelige.
Berlingske Tidende, 1831-09-23
London, den 16de September. Don Pedros Agenter have begyndt deres Operationer og i Gaar Eftermiddags deponeret de fornødne Summer til at kjøbs de to Krigskibe, Asia og Congressen, som tidligere vare byggede for mexicansk Regning.
Berlingske Tidende, 1831-09-23
Det bekræftes, at Prinds=Regenten med Krigskibet Asia er seilet fra Portsmouth til Lissabon. Man troede overalt i Lissabon, at Don Miguel havde sendt en Coureer til Madrid forat bede Kong Ferdinand om Hjelp, fordi et engelsk og en fransk Linieskib havde lagt sig i en truende Stilling for Lissabon, men disse Skibe laae blot for at skræmme Morderne og ikke den portugisiske Regjering, skjøndt Don Miguel rigtignok synes at identificere sig med hine.
Berlingske Tidende, 1831-09-23
I et af vore Blade siges. - J Belgien taber England daglig meer og meer af sin Anseelse. Kong Leopold taler med den varmeste Taknemmelighed om Frankrige, men med Ligegyldighed og Kulde om England.
Berlingske Tidende, 1831-09-23
Paris, den 14de Septbr. Adskillige af vore høiere Stabsofficerer ere, efter Krigsministerens Anbefaling, udnævnte af Kongen til, efter Kong LeopoldeAnmodning, at begive sig til Belgien, for at organisere den belgiske Armee; de skulle lønnes af Belgiens Regjering, men bære fransk Uniform og Cocarde og beholde deres Anciennetet i den franske Armee. Et Forslag til at faae Napoleons Støv - med Englands formodede Tilladelse, bragt til Frankrige og lagt under Støtten, paa Place Vendome, er af Ministeriet henviist til de Deputeredes Kammer.
Berlingske Tidende, 1831-09-23
Gazette beretter: "I dette Øjeblik erholdt vi med en Stafet, den Efterretning fra London, at Magterne, Frankrige iberegnet, have underskrevet en Protokol, hvorved Frankrige udelukkes fra alle Raadslagninger, der angaae de belgiske Fæstningers Sløifning.
Berlingske Tidende, 1831-09-23
J Journal du Commerce læses: "J Tirsdags underskrev Conferencen en Protocol, hvori den med peremtoriske, men i Øvrige meget høflige, Udtryk erklærede, at man ikke kan tilstæde, at nogle Tusinde Franskmænd opholde sig i Belgien. Mundtligt har man forsikkret Fyrst Talleyrand, at man, dersom Frankrige ikke giver efter, saae sig nødt til at paastaae dette paa en Maade, som vilde være yderst ubehagelig for hans Regjering. Velunderrettede Personer troe, at et Brud, ja Krig vil være uundgaaelig, dersom Frankrige ikke hurtigen giver befaling til hin Troppers Tilbagemarsch. General Bandrand har i en Samtale med Lord Grey betydet denne, at dette Skridt af Conferencen kunde have vor Premierministers Hr. Perriers Fald til Følge Lord Grey svarede hertil, at man allerede havde gjort saa meget for at afværge dette Resultat, at man dog omsider eengang maatte standse med Concessionerne.
Berlingske Tidende, 1831-09-23
Efter Rygtet - siger Gazette - skulle de i Belgien tilbage, blevne franske Tropper den 25de begynde deres Tilbagemarsch til Frankrige.
Berlingske Tidende, 1831-09-23
I den nyelig i Modena udkomne Statskalender læser man"Carl X., Konge af Frankrige og Navarra; og Ludvig Philipp Hertug af Orleans.
Berlingske Tidende, 1831-09-23
Jfølge Constitutionel har Hs. K. M. Hertugen af Reich, stadts Moder givet Frter til Ære for Hertugen af Bordeaux, Moder, og erklæret, at hun hverken vilde modtage Grev de St. Priest, eller nogensomhelst anden fransk Gesandt.
Berlingske Tidende, 1831-09-23
Fra Havre skrives, at General Fabrier der har indskibet sig med Portugiserne til Terceira.
Berlingske Tidende, 1831-09-23
I dette Øjeblik beskjæftiger man sig her mindre med de endnu ikke bilagte Uroligheder i Vende o. s. v., hvorover de fleste af vore offentlige Blade saa meget muligt søge at drage et Slør, som med vor stivfindede Erkebisp, Monseigneur de Quelens Hyrdebrev, der truer med Cholera; fremdeles med Grev Sebastianis Erklæring, som fra Tribunen talede de mærkelige Ord: at de endelige Forhandlinger angaaende Belgien, vilde afgjøre Spørgsmaalet og Krig og Fred i Europa ; ligesom ogsaa med General Lafayettes Opposition mod Cabinettet. Han synes at arbeide paa, at skaffe Polakkerne Sølvstændighed, selv med skare for at udsætte Frankerige for enhver Omskiftelse. Hans Tilhængere ere meget talrige i alle Klasser og i de høiere bearbeide de forskjellige Partier ham.
Berlingske Tidende, 1831-09-23
Ex Ministeren de Chantelanze er bleven syg i Fæstningen Ham Fra Nedrethinen, den 8de September.
Berlingske Tidende, 1831-09-23
Berlin, den 19de September. Den belgiske Gesandt, Grev Duval de Beaulien, der er kommen hertil for at notificere vort Hof hans Konges Thronbestigelse, er atter afreist, uden for Øjeblikket at kunne erholde den ønskede Modtagelse.
Berlingske Tidende, 1831-09-23
Den Vossiske Avis vilde i disse Dage vide, at en Deel af den polske Armee var bleven tilbage i Praga under GeneralDembinsti. Feldttmarskal Paskewitsch er endnu ikke helbredet af sine Saar.
Berlingske Tidende, 1831-09-23
Den 16de d. M. kom Lieutenant Seidlitz, der havde opholdt sig i det russiske Hovedqvarteer som Adjutant hos Oberst, GrevKanitz, hertil og medbragte de meest beroligende Efterretninge fra Warschau. Nogle Afdelinger af den Polske Armee ville imidlertid ikke vide noget af Capitulationen at sige, og mueligen nødes Russerne til, endnu i nogen Tid at føre en Partiegænger Kria i enkelte Wolwodskaber.
Berlingske Tidende, 1831-09-23
Fra Tilsit meldes under 9de d. M. - De Polske Tropper, af det overgangne Gielgudske Corps, der hidtil vare i Leir ved Packamohnen, omtrent 4,000 Mand, bryde nu op til det bag Kønigsberg liggende Sammeland, hvor de indtil Hs. M. Kongens nærmere Beslutning skulle indquarteres i forskjellige Byer. Jkke langt fra Tilsit, ved Landsbyen Schaaken, indskibes de til deres fremtidige Opholdsted; omkring deres Kantonnerings=Quarterer opstilles en Cordon af Preussiske Tropper. De til hiint Polske Corps henhørende Officerer, hvis Tal beløber sig til omtrent 400, have faaet Tilladelse til at opholde sig i 20 dem dertil anviste Smaabyer i Østpreussen; dog have de maattet give deres Æresord paa, at de ikke ville forlade deres Opholdsted; omtrent 60 Subalterne Officerer, der haardnakket vægrede sig ved at give et saadant, ere bragte til Fæstningerne Pillau og Grandens Efterretninger af blandet Jndhold.
Berlingske Tidende, 1831-09-23
Cholera. J Berlin yttrede sig den 18de Septbr. 45 nye Choleratil fælde. Paa samme Dag helbrededes 3 Cholerapatienter og 28 døde.
Berlingske Tidende, 1831-09-23
J Posen den 16de Septbr. 5 nye Choleratilfælde; 2 Patienter helbrededes og 3 døde. J Byen Posen ere fra Cholera Udbrud indtil den 16de Septbr. 826 Jndividuer blevne angrebne af Cholera; af disse ere 323 helbredede, 497 døde og 6 ere endnu under Lægebehandling.
Berlingske Tidende, 1831-09-23
Frankfurt ved Oderen er erklæret for aldeles sund; ikke et eneste Choleratilfælde har fundet Sted der siden 6te Septbr. J Petersborg have fra den 5te til den 7de Septbr. 11 nye Choleratilfælde, 15 Helbredelser og 8 Dødsfald fundet Sted, Den tyrkiske Sultan har slaaet en Cordon paa sin Grændse mod Ungarn, for at afværge Choleras Jndbrud i hans Stater, Kjøbenhavn, den 23de September.
Berlingske Tidende, 1831-09-23
Den sædvanlige Brevpost fra Hamborg, med Aviser, ankom i Morges først Kl. 7. - Dampskibsposten var, ved Statstiden, dens Slutning, ikke ankommen.
Berlingske Tidende, 1831-09-23
Dampskibet Frederik den Slutte ankom Onsdag Efterm. med følgende Passagerer fra Kiel. Hans Høifyrstelige Durchlauchtighed Prinds Frederik til Slesvig=Holsteen=Sønderburg-Glücksburg; Hans Høifyrstelige DurchiHertug Carl til Slesvig=Holsteen Glücksburg; Kammerherre Warnstedt, Grev Bernstorff, Major Krohn; Consul Schmidt; Frøken Scheuermann Kammerjunker Krog; Candidat Gühler; Kjøbmændene Borup Rieber, Cazalis, Braband, Livschitz, Heidenheimer, Schore Sharv, Simonsen, og og A. Benecke, Huitfeld, Hartig, Petersen og Meyer; Bergmester BøberGrosserer Tutein med Kone; Grosserer Puggaard; Controlleur Skou; Jfr. Lund; Brændeviinsbrænder Schmidt, Conditor Schultz; MusikdirecteuSchrum, med Broder; Klædefabrikant Messdorff, Jfr. Meyer; Styrmand, Winther. - Fra Øerne og Vordingborg, Conferentsraad Rosenkilde Justitsraad Kruger; Frue Andse; Frøken Meincke, Frue Mørch og 3 Børn Kiøbmændene Mestern og Roed; Forpagter Mariboe; Jfr. Nielsen; Cand Juris Lundahl; Cand. Theol. Randrup; Studenterne Smith, Stricker og Holm; Gartner Sønderup; Hr. Lundahl.
Berlingske Tidende, 1831-09-23
Beltpassage. Til Fyen. Professor Wedel-Simonsen, Cand. Theol. Budde; Komd. Grubbe; Baron Juel-Brockdorff. Til Sielland, Kbd. Bech med Datter ; Enkefrue Harboe; Jfrne. Hansen og Eibye; Studios. Theol. Boesen, Jfr. Hammerich; Forstander Holmer; 2de Jfr. Andersen; Pastor Bech med Familie.
Berlingske Tidende, 1831-09-23
Ved Tallotteriets 1172 Trækning i Wandsbeck udkom No. 5. 4. 26. 70. 65. Søndagen den 18de September, berøvede Gud os vor kiære Søn Waldemar Koster, 10 Aar gammel. Hr. Pastor Gad, samt Budne og Ubudne, der ledsagede Barnet til sit sidste Hvilested, bringe vi herved vor hierteligste Tak. L. Schiødte. D. L. Schiødte. fød Bech.
Berlingske Tidende, 1831-09-23
Tieteratur. Polens Skiæbne. fra 1763, intil Øieblikket, da det erklærede sig for uafhængigt. Dette Skrivt, der i nærværende Tid, da den polske Nation har underkastet sig sin retmæssige Behersker, har dobbelt Jnteresse, faaes i Provindsernes Boglader, samt i det poppske Officin, i Kiøbenhavn, Østergade No. 72, for 1 Rbd. Skrivp. og 5 Mk. Trykp. 17dkommet idag: Dom i Jnjuriesagen: J. C. Lange contra Blok Tøren, U indh. Doms=Præmisserne med Anmærkninger, samt mundtlige og skriftlige Forhandlinger m. m. Faaes for 3 Mk., hos Hofboghandler Becken, Snaregaden No. 13. udkommet idag: Læsning for Publikum, eller Sagen: Oberst Guldberg1 og Stabschirurg Tønder, contra M. Winther, No. 1, indeholdende Stævningen og Prok. Nyegaards Jndlæg. Faaes for 1 Mk. i Beckens Boglade, Snaregaden No. 13. No. 2 og 3 af Læsning for Publicum, eller Sagen: Oberst Guldberg. og Stabschirurg Tønder contra M. Winther, er idag udkommet og faaes ligesom No. 1, i Beckens Boglade, Snaregaden No. 13. indkommet er : At fordrive og dræbe alle Slags Utøi, eller Samling, U af de sikkreste Midler til at ødelægge Rotter, Muus, Frøer, Fiirbeen, Træluus, Myrer, Snegle, Træorme, Meel= og Ostemmidder, Bladluus, Luus, Lopper, Væggeluus, Fluer, Myg, Faarekyllinger, Vesper og Gedehamse, Møl, Larver og Ørenvister. Faaes for 2 Mk. i Bogladen, Snaregaden No. 13. aketten, af M. Winther, Nr. 1 er udkommet og indeholder om i Aaretskud og ikke svie Haarlokken af Godtfolks Hoveder; Dr. Nolckei Odense med Barbeerkniven i Lommen; Krommanden som Directeur, samt hans Kones Søn og hans Stedsøn Peter Lapsenius &c.; Pigen og Urtekræmmer lille eller store Riis med Schawlet; Hvor skal de af Cholera Døde begraves, Toldbetient B. Buchwald og holsteinische Geselschaft; Bonbormod Cholera, eller Forfalskning af mange Ting; Spørgsmaal til Stabs chirurg Tønder om hans Jnteresse for danske Chirurger; at bytte Plads, at permittere Chirurger; de casserede Rekrutter og Soldater i 2det Livregiment; hvad forstaaes ved Svagelighed, om Ansættelse af militaire ChirurgerStabschirurgens Pen til at ansætte og afskedige; hvor sidder Stabschirurgens Hjerte, og Corporalstok og militair Tyranier. Faaes for 1 Mk. i Snaregaden No. 13 og i Provindserne hos de sædvanlige BoghandAVExissen.
Berlingske Tidende, 1831-09-23
Udmærket fiin og billig Chocolade anbefales.
Berlingske Tidende, 1831-09-23
Kryder=Chocolade 36, 40, 44, 48 a 56 sk. Pd., fiin Vanille dito 4 a 5 Mk., fineste dito, indpakket i Æsker, 5, 7 a 8 Mk., Bryst=Chocolade med Candis og islandsk Moos 5 Mk., Sundheds-Chocolade 5 a 6 Mk., i Partier af 8 Pd. og derover gives 10 pCt. Rabat. Smaa Kager med paatrykStempel og Priis 1, 2 a 4 s. Stkt., paa disse gives til Handlende 50 pCt.
Berlingske Tidende, 1831-09-23
Rabat. C. Kehlet Chocolade=Fabriqueur, Østergade No. 34, i Kiøbenhavn. Salg af et Sted med fordeelagtig Næringsvei.
Berlingske Tidende, 1831-09-23
Et i Helsingør ved Toldboden fortrinligt beliggende og til Handel ved indrettet Sted, agter Eieren tilligemed den dertil hørende Næringsvei at bortsælge. Til Oplysning tiener Følgende: 1) Stedet kan, ved aldeles Bortleie, aarligen indbringe circa 1000 Rbd. frit 2) kan Leie-Jndtægten aarligen forøges med 4 a 500 Rbd. r. S. naar Kiøberen vil lade opføre et Bageri i Stedets Baggaard, der, efter Overslag, ikke vil koste over 2500 Rbd.; 3) bliver Kiøberen sadt ind i en god Næringsvei, der aarligen indbringe circa 3000 Rbd., og til hvis ene branche, som Skibsklarerer, han uden mindste Hinder kan vinde Borgerskab; 4) ved Kiøbets Slutning forlanges 5000 Rbd. r. S. udbetalt, og Resten efter Overeenskomst; 5) kan Kiøberen erholde det nødvendige Personale, der nu er bekiendt med Forretningerne. Reflecterende ville aflægge billetter paa dette Blads Contoir, mrkt. O. No. 6, hvorefter nærmere Oplysning og Aftale kan finde Sted.
Berlingske Tidende, 1831-09-23
de den 30te September d. A. forfaldende Rentecompon til det Kongelige 3 pCt. Laan hos Th. Wilson & Comp. i London blive, forsaavidt" Ihændehaverne maatte önske her at oppebære Be löbet, fra Forfaldsdagen indtil den 31te October d. A. hver Sognedag fra Kl. 10 til 1 Formiddag, udbetalte ved undertegnede Bureau Det Kongelige Bureau for udenlandske Betalinger, den 21de September 1831.