JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-10-29
J Sept. Maaned har Directionen for det Theater, der oprettes i Altona, udgivet en Jndbydelse til Publicum paa 4 Octavsidder, hvori det blandt andet hedder, da Folk for nærværende Tid trænge til Adspredelse og Moro, saa vil den ny Trop fornemmelig opføre comiske Operaer og Lystspil, og søge at udbrede patriotiske Følelser og befordre Fædrenelandskjerlighed. Theatret skulde efter Bestemmelsen aabnes d. 1 Oct.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-10-29
J Aftes opføres paa det Kongelige Theater Capertoget, et nyt nationalt Syngespil af Dr. og Prof. Horn, med Musik af Capelmester Kuntzen og Dands af Balletmester Galeotti. Denne Aften var en sand Nationalhøitid, Marias og Carolines Fødselsdag værdig. Stykket, som heelt igjennem aander de varmeste Følelser for Kongen og Landet, og som fuldkommen svarer til sin Hensigt: at opflamme Kjerlighed til Fødelandet og den, der udgjør dets Stolthed, blev modtaget med eenstemmigt Bifald. Hr. Knudsen spillede den gamle Norske Sømands Rolle med den ham egne Inderlighed og Sandhed, naar Pligt kalder ham til at folke Dannemark, Norges og Holsteens Sindelav. Man glemte ganske Konstneren og tænkde kun paa Fædrenelandsvennen. Hver Gang der 1 Stykket raabtes Kongen leve, Maria leve og s. v. gjenlød hele Huset af Hurra- og Bravoraab. Da Stykket var tilende forandrede Scenen sig, og man saae sig nu hentryllet midt imellem Norges høie Fjelde, hvor Bryllupsgjæsterne vare samlede i Dalen til festelig Dans. En temmelig kort, men nydelig, Norsk Nationaldans opførtes, og i det Brudeparret og Stykkets spillende Personer traadte frem, fremkom paa den bagerste Klippe Bogstaverne M. C. i Transparent, og bekrandsedes med Blomster af Norske Ynglinger og Møer. En skjøn og til Dagens Høitidelighed passende Epilog af Hr. Justitsraad Pram blev afsjungen, og et gjentaget Hurraraab gjenlød fra alle Læber. Vi savnede intet i vor Glæde, uden at see Frederik og Maria og vor elskede Kongedatter midt iblandt os. Gjennemtrængt af de herligste Følelser forlod nu enhver Skuespilhuset, tænkende med den patriotiske Digter Hr. N.T. Bruun i hans skjønne og ægte fædrenelandske Minde over Christian den Syvende: Vi seire skal ved Borgerstyrke! Retfærdighed er Danmarks Skjold. Jal Himlen vil skienke os Seier; Thi, Fredrik! Dit Banner kun vaier For Ærlighed, Troskab og Mod; Dig offter hver Borger sit Blod."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-10-29
Capertogets Digter fortjener iøvrigt Almeenhedens Tak, at han ved Thalias Tryllestav har gjort beskueligt hvad hver Dansk Mand føler, men kun mangler Ord til at udtrykke saa skjønt, varmt og kraftfuldt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-10-29
J forrige Uge spiste Hs. Maj. Kongen til Middag paa Herlufsholm, hvor Hs. Excellence Kammerherre Kaas, Præsident i det Danske Cancellie, forestillede Hs. Maj. Skolens Lærere og Ungdom. Der blev spiist i den ny smagfulde Skolebygning, og ved Hs. Majestæts Taffel var 36 Couverts. Ved Taffelet blev beværtet med Bourdeauer, Vinen Langtork, og kold Punsch i Stedet for Champagner.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-10-29
J Anledning af en Forestilling fra Commissionen for Lygtevæsenet i Kjøbenhavn, har det behaget Hs. Majestæt, under 21 d. M., allernaadigst at resolvere saaledes: "Da Tranmangelen gjør en Jndskrænkning i Gadelygternes Antal nødvendig, saa samtykke Vi allernaadigst i, at det halve Antal kun indtil videre tændes. Derimod ville Vi have Commissionen paalagt, at anstille Forsøg med, om ikke en forbedret Jndretning ved Lygterne kunde frembringe samme Lysning af det mindre Antal Lygter, som forhen af det større Antal. J manglende Fald finde Vi det uundgaaeligt fornødent, at der ved en slettere Gadebelysning træffes virksommere Foranstaltninger til den offentlige Sikkerheds Vedligeholdelse om Natten.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-10-29
Ved Overcriminalretten i Dannemark afsagdes d. 1 Aug. følgende Dom: "Mads Jensen bør bøde til Odensee Byes Brandvæsens Casse 10 Rd., og endvidere til samme Casse 1 Rdlr. Saa bør han og bøde den Skade, som ved den i hans Gaard No. 402 paa Nørregade i Odensee, Natten til den 3die Decb. 1805 opkomne Jldebrand er foraarsaget Kandestøber Hans Jacob Møllers Enke, Snedker Søren Jensen Bloch, Forligelsescommissair Dall og Kjøbmand Johan Frederich Jversen, efter Brandtaxations Forretningens Udvisende af 3 December 1805, samt holde den Kongelige Brandforsikkrings Casse skadesløs for hvad der i Anledning af denne Jldebrand i Almindelighed og i Særdeleshed til Panthaverne i hans Gaard No. 402 er eller bliver af den forsikkrede Sum udbetalt, saa og have forbrudt al Erstatning fra Brandforsikkringen paa bemeldte Gaard. Men hvis han ikke haver Middel at betale Skaden, bør han arbeide i Nyborg Fæstning i 3 Aar. Saa betaler han og de af Actionen lovlig flydende Omkostninger, hvorunder Diætpenge og Salarium til Procurator H. Friis 26 Rdlr., Procurator Heilmand 37 Rdlr. og Procurator F. L. Friis 29 Rdlr., samt til Actor for Overcriminalretten Raadmand Trojel 16 Rdlr. og Defensor Birkedommer Møller 8 Rdlr.; iøvrigt bør Mads Jensen for Actors videre Tiltale, i denne Sag frie at være. Endelig forbeholdes saavel det almindelige Brand-Assurance-Compagnie paa Vare og Effecter som Mads Jensen deres Tiltale til hinanden efter lovlig Omgang og Octroien af 4 April 17985. §. 12 og 17.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-10-29
Postefterretninger. Hertugen af Abrantes's Armeecorps er, efter en lang og besværlig Seillads, ankommen paa flere end 200 Transportskibe i Rochelle. – J Barcellona hersker, efter de sidste Efterretninger, fuldkommen Rolighed og den bedste Forstaaelse mellem de Franske og Spanske. - Den Russiske Flaade er, under en Bedækning af 7 Linieskibe, afseilet fra Lissabon til Engelland. De Spanske Tropper, der hidtil vare i Portugal, ere brudt op til Ebro disse fulgte 20,000 Mand Engelske Tropper under General Moore. En ny Expedition af 15,000 Mand er fra Falmouth gaaet under Seil til Spanien og allerede ankommen i det nordlige Spanien.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-10-29
Den i Frankfurt udkommende Franske Tidende af 18 Oct. melder følgende fra Erfurt, uagtet Deres Keiserlige Majestæters Forhandlinger, under deres Ophold her, endnu er bedækket med det tætteste Slør, er der dog ikke mere nogen Tvivl om, at deres Hensigt er: 1) en almindelig Freds Gienoprettelse. To Courerer, en Fransk og en Russisk, ere blevne afsendte, og de kunne ikke have noget andet Ærinde end at bringe begge Keisernes Ønske i den Henseende til London. 2) At sikkre Tydsklands Rolighed. Man erfarer ogsaa allerede, at Rhinforbundsførsterne ere blevne anthoriserede til, at trække deres Contingenter, der campe rede, tilbage til deres Garnisoner eller i meget indskrænkede Cantonnerings=Qvarterer. - Den Russiske Statsminister, Grev Romanzow, reiser til Paris, hvor hans Ophold, som man forsikkrer, skal have Hensyn til Underhandlingerne og Anliggenderne med Engelland, hvis Yttringer og Svarpaa de forelagte Forslag, man venter. Overilede Politikere lade ham endog reise til London. – J Vittoria har Alcaden efter Politie ministerens Befaling ladet bekjendtgjøre, at enhver inden 24 Timer skal opgive de i hans Huus Logerendes Tal, Fødeland og Egenskaber, samt Aarsagen, hvorfor de opholde sig her, og Tiden de ankom, at de skulle gjøre samme Erklæring ved ethvert Jndivids Ankomst; at alle Gjest givere er forpligtede til at gjøre det samme; at alle i Staden logerende Fremmede, der ikke høre til Armeen eller til Kongens Huus og Følge, skulle forsyne sig med Sikkerhedsbeviser, uden hvilke de ikke tør forblive i Staden, og at alle Fremmede, der ikke ere forsynede dermed, skulle ansees og straffes som Spioner; at alle Gjæstgivere og Borgere, de logere hos, skulle betragtes som Spion væsenets Medhielpere. – Marchal Moncey er bleven udnævnt til Hertug af Cornegliano i den Venetianske Stat. - De i Triest liggende Russiske Krigskibe gjøre endnu ingen Anstalt til deres Afreise, og man slutter heraf, at de vil overvintre der. – J Triest ere adskillige Personer, der paa offentlige Pladse have talt for frit om politiske Anliggender, blevne arresterede. Regjeringen har befalet, at det skal være alle Skibe, der ere ladede med Colonialvarer, uden Hensyn til Flaget, forbudet, at løbe ind i Triest eller nogen anden Havn i de Østerrigske Kystlande. – J Triest er blandt andre Courerer ankommen en Siciliansk.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-10-29
Ved Universiteter, lærde Selskaber og rige Bogsamlinger er allevegne sørget for Videnskabernes Udbredelse, hvis Fremskridt, mindre bekiendte end de fortjene, snart ville hæve Spanierne til en høi Rang mellem Europas videnskabelige Nationer, hvis ikke Politikkens og Religionens Lænker standsede dem.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-10-29
Mange herlige Værker vise de skjønne Konsters blomstrende Tilstand. Maler, Billedhugger- og Bygningskonsten have i Madrid, Valencia, Barcellona og flere Steder velindrettede Academier og Læreanstalter. Videst ere Spanierne komne i Kobberstikker og Bogtrykkerkonsten. (Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-10-29
Forklaringen over den mørke Tale i forrige Numer er Langebro.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-11-01
Nytore
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-11-01
Skilderie af Kjøbenhavn. For Paaske i Ar Sjette Aargang. No. 7. Udgivet og forlagt af J. Werfel, trykt i Kjøbenhavn, hos P. H. Höeckes Enke. Tirsdagen den 1 November, 1808. Til en Ven paa Landet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-11-01
(Fortsat.) III. Af offentlige Blade har De formodentlig vel allerede seet, hvorledes vor Dronnings og vor Konge datters Fødselsdag er bleven høitideligholdt. Om Stykket Capertoget, som ved denne Leilighed blev opført paa den Kongelige Skueplads er den offentlige Stemme endnu ikke ganske enig. At Udtrykkene: Røverfolk, Røvere, &c. ere for ofte brugte i trykte Blade og Skrifter, til at de og saa skulde gjøres anvendelige paa Skuepladsen, at Engellændernes Gjerninger dømme og stemple den alt for nøie til at man saa ofte behøver at minde og om hvad de ere, at Norske Qvinder og Moer, og især en Sømands Døttre, umueligen kunne fælde qvindagtige Taarer i et Øieblik, hvor deres Slægtning og Trolovede, opfyldende deres store Kald som Krigere og Sømænd, ikke tilhøre, mere dem, men Fødelandet, at det Danske Broderfolk alt for lidet erindres og Norsk Mod og Norske Dyder næsten ene hyldes her – alt dette ere Jndvendinger, som man hist og her i Selskaber har gjort mod Capertoget. Hvorvidt de i alle Henseender ere grundede eller ugrundede, vover jeg ikke at bestemme. Vist er det, at dette Arbeide, som Leilighedsstukke betragtet, har sine umiskjendelige Fortjenester, og Jndtrykket, det ved Opførelsen gjorde, de Følelser, det vakte og de Taarer, det hos mange fremlokkede, vidne noksom herom. Man maa ikke være for stræng i sin Dom over Nationalstykker, hvis Forfattere have den rosværdige Hensigt, at opflamme og befæste Fædrenelandskjerlighed; sa, man burde næsten ikke være stræng mod nogen original Forfatter, som kan tælles blandt de Lykkelige, der aabnes Adgang til Thalias Tempel. Disse Lykkelige ere virkeligen for faa til at man ved ublide Domme endogsaa skulde bortskræmme dem fra Musernes Altar. At Høstgildets Digter ikke er den, som tolker her vore Følelser, og at den med Dansk Aand saa ganske fortrolige Schulz ikke har sat Musiken, vilde jeg, med al den Agtelse, jeg har for Caper togets Forfatter og vor fortræffelige Kuntzen, ved første Øiekast have sagt Dem, om jeg end aldrig havde vidst, hvem der har forfattet Stykket eller componeret Musiken.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-11-01
Indenlandske Efterretninger. Af Bladet Dagen sees at der i alla. Anzeiger der Deurschen No. 244 for 10 Sept. findes i Anledning af en i samme Tidsskrivt indrykket Bekjendtgjørelse fra de Danske Uldfabricanter til de Tydske Tøi- og Raskmagersvende et nederdrægtigt Angreb paa den hele Danske Nation og adskillige Danske Mænd, blandt hvilke Udgiveren af Kjøbenhavns Skilderie heller ikke er forglemt. Uden al Tvivl er Angrebet paa Udgiveren foranlediget ved de hyppige Opfordringer til Dansk Konstflids Opmuntring og udenlandske Fabricaters Bandlysning, som Skilderiet hidtil har fremført. At angribes udenlands af saadanne Grunde har altid været og skal altid blive Udgiverens største Stolthed. Det vidner i det mindste om, at de gode Tydske Fabricanter begynde at harmes over, at vi faae Øine op og lære at indsee, at man i Dannemark hverken mangler sunde Hænder eller er saa dum, som visse Nationer ville gjøre os til. Jøvrigt vilde man kun fornedre sig selv ved at spilde et eneste Ord paa at besvare et Angreb, der mueligen kommer fra en forløben Tydsk Tøi, eller Raskmagersvend, der, i en Tydsk Bogfabricants Tjeneste, istedet for at kaarte Uld, giver sig af med at karte Nationer og Skribenter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-11-01
Odensee d. 28 October. J Dag, da hendes Majestæts vor allernaadigste Dronnings og Hds. Kongelige Høiheds Kronprindsesse Carolines hvi Fødselsdage glædede alle troe Undersaatter, paraderede det her i Odensee cantonnerende Jnfanterie og Cavallerie paa vort store Torv. Feldtmusiken oplivede Glæden. Efter 9 Canonskud gav Jnfanteriet en velvedligeholdt Løbeild, som tre Gange igjen toges efter hver Gang givne 9 Canonskud, hvorefter Luften tre Gange gjenlød af et eensstemmigt Hurra. – Ved en derpaa følgende Diner hos Provindsens commanderende General, udbragtes atter de glade Ønsker for det allerhøieste Kongehuus under Canoners Løsning. Ligesom og om Aftenen igjen ved Soupee i den ældste Klub, hvor tillige Sang, Trompeter og Panker afvexlede, og Canonerne forkyndte Fæstens Glæde, ved et overordentlig talrigt Bal af Byens og Omegnens Honoratiores. Dansesalen var decoreret med de allerhøieste Navnes Cheffres, og Klubgaarden var oplyst ved Beegkrandse hele Natten.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-11-01
Christiansøe, d. 26de October. J Mandags Morges Kl. 6 kom en Engelsk Escadre krydsende tæt uden for Fæstningen; deraf lagde 3 Fregatter sig paa den sydostlige Side af Øen, og kastede fra Kl. 7 til 11 1/2 uophørlig Bomber ind paa Fæstningen. To Linieskibe, en Tredækker, to Fregatter, en Kutter og Kutterbrig, styrede Kursen henad tilden nordostlige Deel af Fæstningen, og med Forseaf Seil krydsede op og under Vendingerne gave Fæstningen det glatte Lag, der besvarede hver Gang deres Jld med Kraft. Bombeskibene sigtede man ikke efter, da Afstanden var for lang. Ethvert Huus paa Fæstningen tog meer eller mindre Skade. 10 Mennesker saaredes, hvoriblandt og Commandanten Kohl selv, der fik et Stødsaar paa den venstre Læg. Af Mennesker dræbtes ingen, kun 6 Svenske Fanger dræbtes af en Bombe i et Fangetaarn. Commandanten vedblev, skjøndt saaret, at commandere, og lod sig i en Stol bære omkring paa Fæstningen, for at opmuntre Folket.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-11-01
Endnu ligger der en Fregat, en Brig og en Kutter, som krydse bestandig mellem Øen og Bornholm. Fiendens Hensigt synes at have været, deels at sætte Jld paa Byen, deels at ødelægge de der liggende Prisskibe, hvoraf nogle og toge Skade paa Takkelage og Dæk. Christiansøe ligger paa en Klippe i Søen, 2 Mile fra Bornholm, og er een af de Fæstninger, hvor Naturen saa at sige forer Commandantskab. Den har tillige en god Havn, anlagt af Christian den Femte 1684.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-11-01
Da Thee i de senere Tider har været een af de vigtigste Speculationsartikler i Kjøbenhavn, saa ville følgende bemærkninger i Børsen Halle af 26 Octbr., dat. Amsterdam d. 23 Octbr., ikke være dette Blads Læsere unteressant: Foruden de Theer, som fra sidste og næstsidste Auction, som vort Ostindiske Compagnie har ladet holde, findes i particulaire Hænder og anslaaes til circa 4 Mill. Pd. har samme faaet i Julii og Sept. Maaned d. A. omtrent 12,700 4 Kister. Hertil komme endnu to Ladninger, som ere kjøbte af vort Compagnie og allerede have ligget siden 3 Aar i Gothenborg. De bestaae af 13,000 Kister, af hvilke 2 Smakskibe have bragt en Deel herover og Resten ventes. – Det hele Qvantum Thee, som vort Compagnie i Junii og Julii Maaned næste Aar kan lade sælge bestaar altsaa af circa 27,700 4 Kister. Ogsaa ere efter Compagniets Forsikingen Contracter mere sluttet og ingen videre Tilførsel at vente, undtagen med det lille, i Septbr. f.A. herfra afseilede Skib Jefferson, hvis Tilbagekomst imidlertid under nærværende Omstændigheder er høist usandsynlig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-11-01
Forraadet i Hamborg bestaaer p. M. 15000 Kister. i Kjøbenhavn.i Bremen, i Emden og andre Pladse, i Ostfriesland.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-11-01
Brabant ligge en Entrepor Sammesteds ligge for Privatregning. Jalt 326 s Kister.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-11-01
J Sverrig er intet Forraad af Theer, om det der værende Comp. er allerede i Aaret 1806 gaaet ind Portugal har, saavidt man veed, aberede i en Tid af et Aar ikke sendt Skibe til China mere. Hele Beløbet at usolgte Theer paa Fastlandet af Europa er altsaa 59,3004 Kister eller 4 Mill. Pd. Det herværende Forraad fra tidligere Auctioner er ligeledes 4 Mill. Pd. – Fra America kan man formedelst Embargen og af flere Aarsager ikke sende nogen Expedition til China. Saalænge følgeligen Tingenes nuværende Stilling vedbliver, kan man hverken vente at Holland eller Dannemark vil sende Skibe til China, og man kan altsaa sikkert antage, at fra nu af i de første Aar ikke vil komme nogen ny Tilførsel fra Europa. - Den sædvanlige Consumtion af Theer i Holland er aarligen 20 til 24,000 Kister, som formedelst de høie Caffepriser snarere vil tiltage end aftage. - Hvormeget ellers Tilførslen af Theer i de sidste Aar har aftaget, sees af følgende Fortegnelser over det Qvantum, vort Ostindiske Compagnie har ladet sælge fra 1803 til 1806, 11,366, 194 Pd., fra 1807 til 1808, 3,678,730 Pd. J næste Aar lader den sælge 1,500,000 Pd. - De nærværende Priser ere: Bohe 16 a 30 Styver, Congo 34 a 60, Campoy 36 a 60, Soutchon 40 a 60 Pecco 70 a 90, Songlo 46 a 60, Tunkay 46 a 60, Haysan Chin 48 a 54, Haysan 60 a 90 Uxim 66 a 86, Joosses 80 a 120, Soulong, Førend Krigens Udbrud var Hovedstadens sædvanlige Forbrug aarlig 60,000 Favne Bøgebrænde, 10,000 Læster Steenkul, 24,000 Læs Tørv, samt Trækul. Beregnes Brændet til 10 Rdlr. Favnen, Steenkullene til 30 Rdlr. Læsten, og Tørven til 2 1/2 Rdlr. Læsset, var det en aarlig Udgivt for Staden af omtrent en Million Rigsdaler, Af sikkre Efterretninger fra Christiansøe vides, at Commandantens Saar er meget ubetydeligt. J Havnen ligge 14 til 15 Priser, hvoriblandt Brødrene Wulfsens.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-11-01
Bageriet udenfor Østerport med tilhørende Bygninger er i disse Dage bleven solgt for 27000 Rdlr. Man har den Hensigt, at anlægge et stort Bagerie der, hvori der daglig kan bages henimod 7000 Brød. Kommer denne Plan i Stand, saa troer man at den kan blive meget indbringende saavel for Entrepreneurerne som og for den Kongel Casse, og at denne sidste derved aarlig kan spare over 20000 Rdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-11-01
Natten fra afvigte Løverdag til Søndag har man seet en meget stærk Jld paa den Svenske Kyst, og man formoder derfor med Grund, at de Engelske selv have stukket deres Linieskib Africa i Brand, som har været i Fægtning med vor Rostorille.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-11-01
Til det Laan i Banco, som allerunderdanigst skal tilbydes Hs. Maj. Kongen, er nu subskriberet for mere end 26 Tønder Guld. Handelshuset D. Meyer & Comp. har tegnet sig for den største Sum, nemlig 250,000 Mk. Bco.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-11-01
Til Toldboden er ankommen en Svensk Bri- og Chaloup med Fredsflag, ladede med Steenkul, Postefterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-11-01
Den Engelske Gesandt i Stockholm, Thornton, befinder sig nu i Kongen af Sverrigs Hovedqvarteer. - Den Russiske Armee i Finland har faaet en Forstærkning af 20,000 Mand. – Generalerne Dalrymple og Burrard ere blevne tilbagekaldte fra Portugal, og i Chelsen skal der anstilles en nøie Undersøgelse angaaende deres Fremgangsmaade. Ogsaa Gen. Wellesley er bleven tilbagekaldet til London, og Commandoen over Tropper ne i Portugal tilfalder nu John Moore og Gen. Hope. - Expeditionen under Gen. Baird er formedelst Modvind endnu ikke afseilet fra Cork Den skal i Falmont, støde til andre Transportskibe. - William Scott er afgaaet i visse Stats ærinder til Portugal. – Den i Engelland anholdte Portugisiske Eiendom skal nu tilbagegives dem, som den tilhører. - Collingwood er med sin Flaade fra Cadix ankommen d. 28 Aug. til Gibraltes, og vilde gaae Østen. Adm. Purvis bliver ved Gibralter med 2 Linieskibe. Cont. Adm. Gardner er d. 25 Sept. kommen med sin Escadre af 9 Linieskibe fra Vandene ved Viessingen, hvor den ligger 9 Linieskibe og nogle Fregatter, til Deal.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-11-01
Den Franske Keiser er d. 19 Oct. kommen tilbage til St. Clond. Samme Dag holdtes et Conseil, hvori Keiseren havde Forsædet. Marchal Soult og Lannes er ankommen til Paris. Den første Division af det fra Portugal tilbagekomne Armeecorps marcherer over Bordeaux til Spanien.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-11-01
Ved et Decret af 21 Sept. har Keiser Napoleon befalet, at alle Commandanter paa Franske Escadrer og Anførere for Krigskibe og Capere skulle opbringe alle de Spanske Skibe, der ikke have Expeditioner for de retmæssige Authoriteter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-11-01
London, d. 6 Oct. Fra Engelsk Side er det nu blevet Americanske Skibe tilladt, frit at indløbe i Spanske Havne med Ladninger af Americanske Producter, og der at indtage Retourladninger af Spanske eller Portugisiske Producter. Ogsaa er det blevet bestemt, at ethvert Americansk Skib, som førend Udbrudet af Fiendtlighederne mellem Patrioterne og de Franske have været i en Spansk Havn, kunne indtage der en Retourladning af Spanske Producter, uden at anholdes af Engellænderne, saafremt det seiler ligge til America. Men under nærværende Embarg i America er der ikke at tænke paa nogen særegen Handel mellem America og Portugal. - Huset Walsy og Nesbitt, som have været Contrahenter ved den sidste Statslotterie, have ophørt at betale. Deres Fallissement skal beløbe sig til en uhyre Sum. - Leirene ved Plat tingen, Augsburg og Fürth ere nu gaaede i deres Standqvarterer, og en Deel af Mandskabet er bleven permitteret. - Det hedder, at Kongeriget Bayern faaer en ny Tilvært paa de nordlige Grændser. - Den første Colonne af det Ondinotske Armeecorps er d. 21 Oct. rykket ind i Bayrenth. Det hele Corps skal deels ligge i Staden, deels omkring i Landet indtil videre Ordre. – Efter den Berlinske Telegraph skal den Russiske Flottille ved Abohave havt vigtige Fordele over den Svenske Flaade.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-11-01
Spanien (fortsat, f. No. 6.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-11-01
Det Spanske Sprog er en Datter af det Latinske. Det er kraftfuldt og ordrigt, og tales fornemmelig i to Hoveddiaaletter, den Castillianske og Biscanske eller Vasciske. Den eneste herskende og for det meeste og den eneste taalte Religion er den romersk katholske, som her udøves i al dens ere monielle Orthodoxie. Kun i Madrid og de vigtig ste Handelstæder taales andre Troesbekiendere, skjøndt der dog overalt i Landet opholder sig hem melig en Mængde Jøder og Mahomedanere. De Fremskridt, den lutherske Reformation begyndte af gjøre, bleve snarligen standsede ved den frygtelige Jnqvisitionsret, stiftet 1478 af Ferdinand den Katholske og Erkebiskoppen Mendoza. Denne Ret, der i lang Tid udbredte Rædsel over hele Spanien, er imidlertid mere et Værk af Politik end af Religiøstet; thi det er paa den at de Spanske Konger grunde deres uindskrænkede og vilkaarlige Magt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-11-01
Over-Jnqvisitionsretten er i Madrid, og under den staae alle de over hele Riget udbredte Under-Jnqvisitionsretter. Stor-Jnqvisitorens Embede er me ger rigtigt; han erkjender ingen over sig uden Kongen allene, og i alt, hvad der umiddelbar angaaer Religionen, staaer han ikke engang under ham For nærværende har denne Ret tabt det meeste af dens Frygtelighed, dens Magt er indskrænket og dens Fremgangsmaade mere forsigtig og tolekant Den beskjæftiger sig nu næsten ene med Bøger. Aaret 1767 blev Jesuiter-Ordenen fordrevet fra Spanien og alle dens Godser confisceerte. J Spanien gives 8 Erkebiskopper, 48 Biskopper, 117 Cathedralkirker, 19663 Kirkesogne, 2146 Munke klostere, 1023 Nonneklostere og 2008 Hospitaler.