Københavns Adresseavis, 1785-06-20
J de af ham anlagte nye Veie har han indrettet 6 Vandrender og Broer af hugne Kampesteen, 6, 8 a 10 Alen lange, ligesom han og har anlagt et Teglverk, hvori aarlig brændes 40000 Muursteen. Disse ere i Korthed hans anmeldte Forbedringer, Hovedgaarden vedkommende. Hvad Bøndergodset er angaaende, da har han ligeledes sat det i langt bedre Forfatning end det forhen har været. Det første Skridt, til dets Forbedring har han gjort ved Fælledskabets Ophævelse, hvormed han begyndte i Østerassels Bye. Denne Byes Jorder vare matriculerede for 109 Tdr. 1 Fdkr. Hartkorn af Ager og Eng, som for en stor Deel var saa langt borte og ubeleiligt beliggende, at det var en Umuelighed at faae samme gjødet og dyrket, hvorfor og meere end det halve af Byens Agerjord med Lyng var begroet, og maaskee i nogle Aarhundrede ikke havde været dyrket. Tvende af de største Gaarde der i Byen, som begge vare matriculerede for 20 Tdr. 4 Skppr. 2 Fdkr. 2 Alb. Hartkorn havde i længere Tid end nogen kunde huske været ganske øde. Beboerne af de øvrige Gaarde vare i den yderste Armod, en eneste Mand undtagen, som kunde betale hvad han burde. Og da denne ringe, Tilstand for største Deelen var en Følge af Fælledskabet, saa iværksatte han dets Ophævelse i Aaret 1780 saaledes, at af de længst fraliggende og meest udyrkede, samt af de Jorder, som tilhørte de 2de ommeldte øde Gaarde, blev 24 Tdr. Hartkorn udlagt til 4 Gaarde, der med de øvrige i Byen tilbageblevne 11 Gaarde blev tillagt hver 6 Tdr. Hartkorn, hvorved der blev 2 Gaarde meere end der forhen havde været. Det øvrige af Byens Hartkorn har han ladet inddeele paa Huusmændene. Af de 4 nye Gaarde ere de 2 færdige og i god Drift, den 3die nærved at komme i Stand og den 4de skal begyndes paa indeværende Aar. Enhver Mand har nu sine Jorder for sig selv, hvoraf Følgerne allerede ere saa kiendelige, at Beboerne, som forhen ikke kunde faae deres Lader fyldte, i afvigte Aar ikke har kundet rumme deres Avl, men har maattet sætte Havrestakke ude. J afvigte Aars Efteraar har han ligeledes, for saa vidt Agerjorden angaaer, udskiftet en ham tilhørende Bye, Sillerslev kaldet, i Østerassels Sogn, som bestaaer af 76 Tdr. 2 Skpr. 1 Fdkr. 2 Alb. Hartkorn, hvori ere 11 Gaardbeboere af meget ulige Skyld. Disse Beboere faaer nu deres Jorder samlet hver for sig, og især faaer de fleeste dem tæt op til deres Gaarde. Gaardmændene har han gjort lige i Hartkorn og tillagt hver 6 Tdr. 4 Skppr. Resten er tildeelt Huusmændene, undtagen noget over 2 Tdr., som formedelst dets Fraliggenhed bliver tillagt en af de fra Østerassels udfløttede Gaarde, som allene er tillagt Hede= og Udmarks Jorder, Med denne Byes Engbund skal Udskiftningen i Aar ligeledes foretages. Hoveriet har Hr. Aschanius, for at ophielpe Bønderne, strax formindsket, da han kom til Godset, deels ved det han med egne Folk og Bester forretter en Deel af det Arbeide, Bønderne før maatte gjøre, og hvorved Østerassels Beboere, som forhen hver gjorde Hoverie af 1/2 Plov nu ikkun forretter Hoverie af 1/2 Plov, og deels ved det der nu dyrkes omtrent 150 Tdr. Land mindre end forhen, da Udsæden var over 350 Tdr., men nu ikkun er omtrent 200 Tdr., hvortil endnu kommer, at han selv holder Folk til Tærskningen, saa hver Bonde nu ikkun tærsker 4 a 6 Dage om Vinteren og betaler 1 Rdlr. i Tærskepenge, i Steden for, at de forhen maatte tærske 3 Dage om Ugen, der kunde beløbe sig til meere end 70 Dage, hvortil Bonden om Vinteren maatte holde en egen Karl. Saa er og Hoveriet derved bleven lettet, at der ved de gjorte Indretninger ere komne 3 Gange fleere Huusmænd, end der var forhen, som forrette Ugedags=Arbeide i Steden for at give Huuspenge. Bygningerne paa Godset, som vare saa aldeles forfaldne, at de ikke uden en Hoved=Reparation kunde beboes, og hvoraf endog nogle nedfaldt af sig selv, har han deels af nye ladet opbygge, deels med nyt Tømmer og Tag forbedre, og foruden de nye Gaarde har han opbygt 6 nye Huusmandshuse. Besætningen ved de opbyggede Gaarde af Vester, Stude, Køer, ungt Qvæg, Faar, beslagne og Træe, vogne, Plov og Harve m.v., er for største Deelen af ham indkiøbt og anskaffet til samme; ligesom han ogsaa har gjort sig det til en af sine vigtigste Pligter, ikke ved nogen Leilighed at lade de stræbsomme af sine Bønder, mangle al muelig Hielp, Understøttelse og Opmuntring. Ved disse her i Korthed opregnede Forbedringer, har Hr. Aschanius faaet Bøndergodset i saadan Stand, at der nu næsten er ingen Restans, da der for 7 Aar i et heelt Sogn, der er over 188 Tdr. Hartkorn neppe var 3 Gaardmænd, som kunde svare noget, hverken af Skat eller Landgilde. J Østerassels Bye vare Beboerne saa forarmede, at der aarlig maatte betales for dem omtrent 300 Rdlr., og næsten lige saa meget i Forstrækninger. De bleve anseete for et Exempel paa den yderste Fattigdom, og ingen duelig og formuende Karl var at formaae til at fæsse Gaaard i denne forarmede Bye, da derimod en Gaard nu ikke saasnart bliver ledig, før adskillige, og især frie Karle, søger at faae samme, uagtet deraf giøres Hoverie. Af saadanne frie Karle er i Hr. Aschanius's Tid i alt indgaaet 15 paa Godset, hvoraf 5 allene har fæstet Gaarde i Byen Østerassels. Blant disse mange Forbedringer har Hr. Aschanius. ikke glemt Kirkerne paa sit Gods; men tvertimod søgt at sætte dem i vedbørlig Stand. J Aaret 1782 og 83. har han saaledes ladet istandsætte Østerassels Kirke og Taarn, hvilken var saa forfalden, at den ikke kunde staae længere, ligesom han og i forrige Aar har givet Vesterassels og Jegindøe Kirker fornøden Reparation. For denne af Hr. Aschanius udviiste overordentlige Flid og Vindskibelighed til at forbedre sit Gods og at fremme sine Bønders Velstand tilkjender Selskabet ham til Beviis paa dets Agtelse sin anden Guldmedalje. 161. De Forandringer og Forbedringer, som Hr. Etatsraad Knud Holtermann her i Staden har foretaget med 3de Bøndergaarde i Kirkehelsinge Bye, Løwe Herred, Sæbyegards Amt her i Sielland, dem han i 1780 tilligemed det saa kaldede Reersøe Gods tilforhandlede sig, ere lige saa nyttige som roesværdige, og haver derfor tilvundet sig Selskabets Agt. Den ene af disse Bøndergaarde var paa 14 Tdr. 4 Skppr. 3 Fdkr. Alb. Hartkorn, den anden paa 7 Tdr. 5 Skpr. 1 Fdkr. 2 Album, og den tredie 7 Tdr. 2 Skpp. og i Fælledskalbeliggende. Som dette hindrede de Forbedringer, som Hr. Etatsraaden havde i Sinde dermed at foretage, saa søgte han at faae dette ophævet, hvormed han og efter mange Vanskeligheder naaede sit Maal og fik i Aaret 1782 sine Jorder udskiftet. Han begyndte strax at udflytte Gaardene og indrettede dem saaledes, at de 2 først anførte Gaarde blev lagt sammen og indrettet til en Mejerie gaard, forsynet med de dertil hørende Bygningerpaa holsteensk Maade indrettede, og Jorderne inddeel i 3 Kobler. Den anden Gaards Bygninger ere ligeledes i 1783 bleven istandbragte. Begge Gaarde ere beliggende midt i deres Marker, som ere indhegnede med forordningsmæssige Grøfter, og til at have Opsyn med de udvendige Grøfter og Mejeriegaarden har han for 2 Huusmandsfamilier opbygt 2 Huuse, og tillagt enhver af dem 6 Skppr. Jord til Sæd foruden Græsgang til en Koe. Disse Huusmænd ere ligemaade forbundne til aarlig paa Grøfterne at plante en vis Strækning af Pile= og Elletræer, ligesom han og har paalagt sine Gaardbeboere aarlig at plante et vist Antal af Træer. J Steden for den ene Gaard som blev tillagt Majeriegaarden har Hr. Etatsraaden kjøbt en øde Jord af 6 Tdr. 2 Skppr. Hartkorn paa Vindehelsinge Mark, som han 1783 lod udskifte af Fælledskab og der ligeledes opbygt en nye Gaard, og forsynet den med en Beboer, saa Folkemængden paa denne Maade ved de tvende Gaarders Sammenlægning til et Mejerie altsaa intet han tabt. Til bemeldte Gaarders Opbyggelse og Grøfters Gravning er intet Hoverie bleven forrettet, men alting er bleven gjort for Betaling, eftersom de 18 Bønder, Hr. Etatsraaden har, alle ere Hoverie frie. I Henseende til Nytten af disse Indretninger, da har Hr. Etatsraaden gotgjort, at den store Gaard, som forhen, da den var deelt og i Fælledskab, ikkun gav 4 a 5 Fold af al Slags Sæd, nu giver 8 Fold; i Steden, for tilforn blev saaet 16 Tdr. Rug, 30 Tdr. Byg og 20 Tdr. Havre, saa saaes nu 24 Tdr. Rug, 8 Tdr. Hvede, 20 Tdr. Byg og 30 Tdr. Havre. J Steden, for 18 Læs Høe, som forhen ved begge Gaarde er bleven indavlet, har Forpagteren i 1783 havt 50 Læs og 1784. 80 Læs, i Steden for at Beboerne tilforn holdt 9 Kjør saa holder Forpagteren nu 30 Høveder, hvilket Antal han agter meget at forøge naar hans Klever=Eng kommer i Stand, og i Steden for at begge Beboere behøvede 22 Heste, saa bruger Forpagteren nu ikke meere end 12. Nytten af den anden Gaards Udskiftning har og allerede viist sig, uagtet den endnu ikke er inddeelt i de 5 Kobler, hvoraf den skal bestaae. Forhen blev ikkun høstet 4 a 5 Fold, men nu 6 a 7 Fold; tilforn avledes ikkun 6 a 7 Læs Høe, nu 12 a 14 Læs; da holdtes 3 Kjør, nu 6 ; da behøvede Beboerne 8 Heste, nu kun 6 og vil til næste Aar kun holde 4 Heste, men tillige 2 Stude at pløie med, ligesom han og har giver en Tjenestekarl Afskeed, som han nu ikke meere behøver. Paa den tredie Gaard, som forhen laae øde, er i forrige Aar bleven udsaaet 4 Tdr. Rug, 9 Tdr. Byg og 6 Tdr. Havre, hvoraf erholdes 7 Fold, ligesom der og blev høstet 5 Læs Høe. Forhen har dette Godses Jndtægter været 600 Rdlr. aarlig; derimod betales nu i en samlet Sum hver Mortens Aften af Godsets Beboere 350 Rdlr. 3 Mk., og Forpagtnings=Afgiften af Mejeriegaarden stiger efter 5 Aars Forløb til 800 Rdlr., og følgelig bliver den aarlige Jndkomst af Godset 1150 Rdlr. 3 Mk., hvoraf kan sluttes, at bemeldte Gods, som blev indkjøbt for13200 Rdlr., nu er forbedret til dobbelt Værdie, og at derved er meere end fuld Vederlag for de 6000 Rdlr., som Udskiftningen og Gaardenes Opbygning har kostet. Af dette her anførte skjønnes tilstrækkeligen Hr. Etatsraadens Bestræbelser for bemeldte Godses og dets Beboeres Vilkaars Forbedring. Hans Omhue for hans Bønders Vel har endog derudi viist sig, at han paa hans Bekostning har ladet oplære en skikkelig Huusmandskone i Jordemoderkonsten, som siden med Nytte har forrettet sit Embede paa Godset, hvor tilforn i Mangel af kyndig Jordemoder baade Moder og Barn ofte maatte sætte Livet til For alle disse roesværdige Bestræbelser, og for den derover meddeelte Efterretning og Beregning om den erfarede Nytte deraf, tilkjender Selskabet Hr. Etatsraaden sin tredie Guldmedalje til et velfortjent Æres og Agtelsestegn. 162. Til disse ædle Handlinger regner Selskabet. en anden, skiønt af nogen forskjellig Natur, men som dog angaaer Landet og har den patriotiske Borgerdyd til Formaal, den som til Selskabet er bleven indberettet om Bonden Knud Nielsen i Jersey=Øre af Harritzlev gaards Gods i Odense Amt i Fyn. J afvigte Aars Augusti Maaned Slog Lynilden ned i hans Naboes Hans Andersens Gaard. Bønderne der i Byen ilede til Knud Nielsen for at udflytte hans Boeskab; men i Stedet forat tage imod denne Hielp forbyder han dem det, og skynder dem til at hielpe den Mand, som var omspendt af Jlden. Et Torngerde, som stod mellem disse Gaarde, tillod han allene at afrives, for derved at frelse Byen. Men Jlden havde grebet saa stærkt og sig, at intet af alt det Hans Andersen eiede blev reddet. Knud Nielsen tog derfor denne nu ynkværdige Mand tilligemed hans Familie i sit Huus, bespiiste dem indtil Gaarden, igjen var opbygt, og var ved Bygningen selv ham til megen Hielp og Understøttelse. For denne roesværdige, Handling tilkjender Selskabet ham, skiønt dets Hensigter ikke egentlig strækker derhen, sin anden Sølvmedalje til et velfortjent Agtelsestegn. Til megen Berømmelse for Bønderne i Harritz; levi maae det og anmerkes, at de, uagtet de boede en Miil fra denne Nødlidende og hørte til etandet Gods, viiste sig saa ædelmodige at sammenskyde hver sin Skieppe Rug og Byg, for derved at hielpe ham i hans beklagelige Forfatning. 2. For udviist Flid i Agerbruget i Dannemark. 163. Hr. Kammerraad og Amtsforvalter Jens With i Holbech har i Aaret 1777 af Fælledskab udskiftet 10 Tdr. Land, som laae adspredt paa 124 Steder. Siden har han i en Tid af 5 Aar ladet grave nogle 100de Favne Grøfter, renset Marken fra Steen, opsat 40 Favne Steengjerder, indhegnet 100 Tdr. Land med holsteenske Grøfter, plantet 100 Popelpile foruden en Deel andre Pile, Espe= og Elmeetræer, indrettet 2 Fiskedamme, anlagt en Frugthange, og opbygt en complet Avlsgaard. Denne af Hr. Kammerraaden begyndte Udskiftning har haft de gode Følger, at fleere af Byen. har ligeledes faaet deres Jorder samlet paa 3 a 4 Steder, hvorved Jordens Værdie er bleven forhøjet fra 30 a 40 til 120 a 130 Rdlr. For det givne Exempel til Fælledskabets Ophævelse især, da Anmeldelsen og bemeldte først er indkommen til Selskabet efter at Gaarden er afhændet, tilkjendes Hr. Kammerraaden en i Belønning af den første Medalje i Sølv. 164. Hr. Georg Henrich Lund, Hofmester paa Harritzlergaard i Odense Amt i Fyn, tilkjendes en Belønning af den første Sølvmedalje, for i en Tid af 30 Aar til andres Nytte at have opelsket mange 100000 Frugttræer, og opsamlet Frøesorter i Skovene, og sendt dem til saadanne Egne, hvor samme ikke har været til I de sidste 5 Aar har han paa Harritzlevgaard nedlagt alle Slags Frøekjerner og Stene, okuleret 300 Blomme= og Valnødde=Træer, anlagte paa adskillige Steder, Jordbær, ja endog plantet dem paa Grøfter. Han har og anlagt en Humlehave, og bortskikket og givet til alle dem, som har villet have Humleplanter, 10 a 20000 Stykker. Ribs= Stikkelsbær= og Ligustri=Qviste har han udsat i Marken, og desuden bortgivet Qviste til alle dem, som har villet plante dem. Han lægger desuden og Vind paa de finere Havepexter. See og Nr. 200 165. Borger og Viinhandler Hans Hald og Frøe handler samt Gærtner Friderich Becker i Viborg haver i afvigte Aar efter Magistratens Anmodning, under deres Opsyn med største Flid og Vindskibelighed, og uden Betaling ved 563 Favne Grøfter ladet udtørre en Byen tilhørende Mose, som før laae uduelig og ubrugbar, og hvori nu, til stor Lettelse for Byens Jndvaanere, som ellers meget dyrt har maattet kjøbe deres Brændsel, aarlig kan graves omtrent 400 Læs Tørv, hver Læs beregnet til 1000 Stykker. Grøfterne har de saaledes ladet indrette, at Mosen ved samme kan sættes under Vand, og med Tiden kan blive til god Eng. For denne deres berømmelige Flid og Vindskibelighed til Byens Beste tilkjendes enhver af dem især en Belønning af den tredie Sølvmedalje. 166. Fæstebonden Jørgen Jespersen i Kalhave Bye, Hornborg Sogn, Niim Herred, Aarhuus Stift, har for 3 a 5 Aar siden plantet 1000 Favne levende Gjerder, opsat 102 Favne dobbelte Steengjerder, og besaaet 4 Tdr. Land med Kleverfrøe, hvorefter han i 1784 har avlet 9 Læs Hør, herfor tillægges ham en Belønning af 12 Rdlr. 167. En Belønning af den anden Sølvmedalje eller 10 Rdlr. tilkjendes Bønden Christen Jakobsen i Sigersted Bye, Ringsted Amt i Sielland, for at have udskiftet sin Gaard, stor 11 Tdr. Hartkorn, sat 40 Favne dobbelte, og 180 Favne enkelte Steengierder, besaaet 2 til 3 Tdr. Land med Klever, og af denne Avl staldfoeret 4 Heste og 2 Køer. Desuden har han plantet 1200 Pile- og 6 til 800 Hylde=Træer. 168. For 650 Favne levende Gjerders Plantning, og 306 Favne dobbelte Steengjerders Sætning, forrettet for 3 til 5 Aar siden, tilkjendes Fæstebonden Christen Christensen i Kalhave Bye, Hornborg Sogn, Niim Herred, Aarhuus Stift, en Belønning af 10 Rdlr. 169. Selveier Jørgen Henrichsen i Kundbye paa Holbek Amt i Sielland, har i Aaret 1784 iblant 30 Bønder uddeelt 626 Frugttræer, og underviist forskjellige i Haugedyrkning, hvorfor ham tilkjendes en Belønning af 10 Rdlr. 170. Bonden Ole Lund i Nørre=Aldum Bye, Hornborg Søgn, Niim Herred, Aarhuus Stift, tilstaaes, en Belønning af 8 Rdlr., for siden 1770, da han fik hans Jord udskiftet, i en 3 a 4 Aars Tid at have op røddet 4 Tdr. Land, sat 83 Favne enkelte Steengjerder, forsynede med Podning, og desuden plantet 814 Favne levende Gjerder. 171. Fæstebonden Søren Laussen i Kalhave Bye, samme Sogn og Stift, har deels for 2 til 3 deels for 5 a 6 Aar siden plantet 663 Favne levende Gjerder og sat 140 Favne Steengjerder, hvorfor ham tilkjendes en Belønning af 8 Rdlr. 172. Huusmand Søren Nielsen i Underup Bye, Egeberg Sogn, Ods Herred i Sielland, har i afvigte Aar avlet 9 Tdr. 5 Skppr. Rødløg, 12 Tdr. 7 Skpr. Gulerødder, 14 Tdr. Pateter og 7 Skokke Hvidkaal. Ham tillægges herfor en Belønning af 3 Rdlr. 173. Fæstedonden Michel Thversen i Hornborg, Bye og Sogn, Niim Herred, Aarhuus Stift, tilkjendes en Belønning af 6 Rdlr. for at have for 2, 3 til 4. Aar siden sat 16 Favne dobbelte og 212 Favne enkelte Steengjerder med Podning; desuden har han plantet 94 Favne levende Gjerder og i tvende Vandgange besat 16 Favne med Silje og Vidjer. 174. Bonden Niels Pedersen Smed i Hedensted, Bye, Hornborg Sogn, Niim Herred, Aarhuus Stift, har i 1781 opryddet 2 Tdr. Land, opsat 12 Favne dobbelte og 41 Favne enkelte Steengjerder, plantet 218 Favne levende Gjerder og 49 Piletræer, hvorfor ham tillægges en Belønning af 6 Rdlr. 175. Huusmand Niels Petersen i Ellerup Bye, Gudbierg Sogn, Nyborg Amt i Fyn tilkjendes en Belønning af 5 Rdlr. for siden 1775 at have opryddet et Stykke uduelig Jord, stort 22 Skp., og indhegnet samme med 24 Favne Steengjerder, hvorpaa han i afvigte Aar har avlet 8 Tdr. Rødløg og 13 Tdr. Gulerødder. Desuden har han i en anden Hauge tilhalvs for Arbeidet avlet 8 Skppr. Kummen. 176. Huusmand Peder Larsen sammesteds, har ligeledes i afvigte Aar avlet 5 Tdr. 4 Skppr. Rødløg, og Tdr. Guulerødder og 7 Tdr. Pateter, hvorfor ham tillægges en Belønning af 4 Rdlr.