JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-06-12
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Fireogtyvende Aargang. No. 47. Udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 12 Juni 1827.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-06-12
Indretningen bestaar af et stort Badehuus og en, ved en bedækket Gang dermed forbunden Bagbygning. Badekammerne ere meget rummelige, og Conversationssahlen stor. J Størrelse overgaaer Indretningen Søbadet ved Ryssensteens Batterie i Kjøbenhavn, og i Henseende til Omgivelsen beholder den naturligviis ogsaa Fortrinet; men hvad Beqvemmeligheden angaaer, da synes vore Søbade hverken at staae tilbage for udenlandsk Indretning af den Natur.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-06-12
Fra Badehuset til Dobberan er Veien meget behagelig. Man møder snart Skov, snart Kornmarker og Græsgange. Dobberan selv ligger i en Halvkreds, omkrandset af Høje og Skove. Maaskee man ikke kan giøre sig et tydeligere Begreb om de nye Stæders Anlæg i den nordamericanske Fristat, end netop her Overalt seer man nye Bygninger reise sig, skjøndt her endnu ikke findes nogen egentlig regelmæssig stor Gade. Dobberan er en Middelting af Gamden Dobberanske eller nogen anden mig bekjendt melt og Nyt, uagtet det Ny langt overgaaer det Gamle. Man studser ved Synet af denne besynderlige Blanding. Hist en Kirke, ikke meget yngre end Domkirken i Roeskilde; her et Pallads i den allernyeste Smag; hist et Kloster, ligesaa fuldstændigt, som for sex Hundrede Aar siden; hist en ganske ny Pavillon. Ligesom de Syge blande sig her med de Sunde, saaledes blander sig her det Ældgamle med det ganske Nye. Da Kjøbenhavn endnu var et Fiskerleie, stod denne store Kirke, dette i sin Tid saa berømte Kloster endnu i deres fulde Flor. Men da Klosteret 1552 blev ophævet og Dobberan tillige ophørte at være en Residents, forsvandt snart dets Glands. Ved Søbadenes Anlæg 1793 havde det kun 85 smaa og ubetydelige Huse med 900 Indbyggere. Men fra det Øjeblik af, det fik Badeanstalten, steg Antallet af dets Befolkning tilligemed Bygningernes. Storhertugen sparede hverken Møje eller Bekostning, for at gjøre det til et Sted, der ikke blot ved sine Søbade, men ogsaa ved sine mangehaande og store Behageligheder, paa den bedste Tid af Aaret, kunde drage de anseeligste Familier, ja endog kongelige og fyrstelige Personer, til sig. Fremmede kunne faae her Logis paa to forskjellige Gjæstgiversteder: Logeerhuset og Posthuset. Det første ligger lige ved Promenaden, og vil man fra sit Vindue af see den i Dobberan forsamlede beau monde, kan man ikke bedre overskue den end herfra, naar man har Værelser, i Hovedbygningen ud til Gaden. J Posthuset ere Værelserne vel beqvemme, men dog ikke saa gode, som i Logeerhuset.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-06-12
Det islandske literære Selskab. J Overeensstemmelse med Selskabets Love, meddeles Almenheden herved Efterretning om dets Foretagender og økonomiske Tilstand fra 30te Marts 1826 til Arsdagen 1827. I dette Tidsløb har Selskabet udgivet 1) Den 6te Del af Jslands Arbøger (Arbækur) ved Sysselmand Jøn Espolin, indbefattende Landets Historie fra 1618-1656. Dette Verk, det eneste betydelige historiske Arbeide, som det nyere islandske Bogvæsen har at opvise i Landets Sprog, er herved bragt savidt, at det bekvemt kan udgre tvende Bind, hvert pa tre Deele eller Afsnit (deildir), og indbefatter et Tidsrum af omtrent 400 Ar, det første Bind gar da fra Landets Forbindelse med Norge til Reformationen, det andet fra Trosforbedringen, til 1656. Den 7de Del er alt under Pressen, og det habes at den fortjente Forfatter vil fortsætte sit Verk endnu nærmere til vore Dage. 2) Den femte Deel af den udførlige islandske Jordbeskrivelse (Almenn Landaskipunarfrædi) ved Konsistorialassessor Hr. Gunnlaugr Oddoson, nuværende Prest til Domkirken i Reykevig. Dette Arbeide, som blev begyndt 1821, er nu hermed sluttet, det er bestemt at indbindes i tvende Bind(deildir), med første Bind følger 5 og med sidste 1 stentrykt Kort. Med den i Ar udkomne 5te Deel følger et Hovedtittelblad til hvert Bind, og desforuden en Smudstittel til hver enkelt Deel, hvorimod de gamle Tittelblade forkastes. Den første Deel, som indeholder den matematiske, fysiske og almindelige Jordbeskrivelse er forfattet af nuværende Amtmand Grims Johnson og Sysselmand Porde Sveinbjørnsson, de øvrige 4 Afsnit, som indeholde den egentlige Jordbeskrivelse, ere alle udarbeidede af Konsistorialassessor G. Oddsson med stor Flid efter de nyeste især tyske Hjælpemidler. Nærmere Underretning erholdes i Fortalerne, fornemmelig den til første Del. Et almindeligt Register slutter det hele. 3) Den første Argang af Skirner, Skirnit, nyTidindi hins islenzka Bögmentaselags. 1sti ar gang.) indeholdende Prof. Finn Magnusens historiske Efterretninger om forrige Ars Hændelser, Selskabets Regnskaber og Forhandlinger, Fortegnelse over de betydeligste ny Bøger udkomne i Danmark s. A., indsendte Stykker fra forskjellige Forfattere, samt tidsordnet Liste over Selskabets Medlemmer. Denne Tidende er at anse som en Fortsættelse af de hidtil i 4to udkomne Sagnablöd, kun efter en noget forandret Plan, samt i 8vo, som et bekvemmere Format for et Blad, hvoraf kun 1 Hæfte udkommer om Aret.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-06-12
Hans Majestæt Kongen har atter allernadigst skienket Selskabet 100 Rbd. Sølv. Af Selskabets andre Velgorere have endnu Hans Elsellense Gjeheimekonferentsrad Johan Bülow til Sanderumgard, R. af C. osv. skienket 60 Rbd. Sedler, og Kammerherre Grev Moltke til Bregentved, Deputeret i Rentekammeret osv. 100 Rbd. Sedler. Som overordentlige Medlemmer i Danmark have bidraget Hr. Adjunkt A. Kreidal og Hr. Kandid. L. Borring, hvilket alt, savel som de ordentlige Medlemmers Bidrag, er spesifiseret i det trykte Regnskab.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-06-12
Selskabets Jndtægter, bestaende i Medlemmernes Bidrag her og i Island, overordentlige Gaver, Renter af dets Hovedstol i offentlige Gældsbreve, samt Betaling for hvad derer blevet salgt af dets Forlagsverker, have i afvigte Regnskabsar beløbet sig i alt til 319 Rbd. Sølv og 518 Rbd. 47 s. Sedler og Tegn. Derimod have Udgifterne til Papir, Tryk og Indbinding af dets Forlagsverker o. dsl., samt til Understøttelse for Stiftsbogsamlingen i Reykevig i alt udgjort 71 Rbd. 24 s. Sølv og 725. Rbd. 44 tz. Sedler og Tegn. Selskabets rentebærende Kapital er bleven forøget med 200 Rbd. Sølv i kongelige Gældsbreve. Ved Regnskabsarets Slutning vare dets Eiendomme, Bøger og deslige Effecter fraregnede, 3400 Rbd. Sølv og 800 Rbd. Sedler, som udgøre dets faste Fond, samt i Kontanter 283 Rbd. 24 s. Sølv og 551 Rbd. 42 s. Sedler og Tegn, som anvendes til at bestride de Tid efter anden pa kommende Udgifter. J øvrigt kan det mere enkelte erfares af Regnskabets pa lovbestemte Made reviderede og i Bladet Skirner fuldstændig indrykkede Regnskab.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-06-12
J Selskabets københavnske Afdelings almindelige Forsamling d. 30te Marts sidstl. bleve valgte følgende Embedsmænd. Formand Prof. Rask, Kasserer Kand. T. Gudmundsen, Sekretær Stud. T. Helgesen, Viseformand Prof. F. Magnusen, Visekasserer T. Jonassen, Visesekretær J. Thorarensen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-06-12
Dets islandske Afdeling bestyres som hidtil af følgende Embedsmænd. Formand Stiftsprovst A. Helgesen, Kasserer Landfoged S. Thorgrimsen, Sekretær Lektor Jonsen, Vise formand Etatsrad Cinarsen, Visekasserer Dr. Scheving, Vicesekretær Landfysikus Thorsteinsen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-06-12
Det islandske literære Selskabs Afdeling i København, d. 31te Mai 1827.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-06-12
Jndenlandske Efterretninger. Blandinger, i Breve fra en Ven i Kjøbenhavn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-06-12
Blandede Efterretninger. J Nürnberg, den udødelige Albrecht Durers Fødested, findes et Samfund af unge Konstnere og Elever af den derværende Konst skole, som kaldes Albrecht Durers Forening. Den holder ugentlig Sammenkomster til Meddelelse af alle Slags Konstanliggender &c. Hvert Aar festligholdes den Durers Dødsdag, Søndagen for eller efter St. Hansdag, med Sange og Taler paa hans Grav. Denne er den derværende Malerskoles Eiendom, og en Foræring, af Joachim Sandrart. Durers Huus i Nærheden af Dyrehaveporten, hidtil en Privateiendom, har Magistraten gjort til Stadens Eiendom. Den nederste Etage skal tjene til Forsamlingsted forDurers Foreningen og de øvrige Værelser til Boliger for Konstnere. - Albrecht Durer, der kaldes Faderen for den tydske Maler- og Kobberstikkerkonst, blev født den 20de Mai 1471 og døde 1528 i en Alder af 57 Aar. Den 23de Mai 1826 blev Philip Melanchtons 300-aarige Jubilæum feiret af Gymnastet i Nürnberg og ved denne Leilighed lod Magistraten opreise hans Statue, forfærdiget af Burgschmied. Den er udhuggen i fiin Sandsteen og af Legemsstørrelse. Med den høire Haand opløftet og den venstre støttet paa en Foliobibel, hvis Underlag ere lignende Bind, der ligge paa Piedestalen, og paa hvis Ryg læses Navnene Plato, Aristoteles og Cicero, sees Luthers store Medhielper, iført Kaabe og Hue i den Tids Stiil. Paa Bindet af Bibelen er anført 1–2 Vers af 13de Cap. i 1ste Brev til Corintherne. Over Menneskene og menneskelige Sæder. (Af den engelske Digter Shenstone.) Glimrende Karakterer ere ikke altid de behageligste. Smaragdens milde Skue behager ikke mindre end Rubinens stærke og i Øine spillende Glands. Det er Pligt at tage Deel i vore Venners Tvistigheder;
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-06-12
ved vore Bekiendters Tvistigheder er dette overflødigt, ja maaskee endog aldeles upassende.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-06-12
Naar vi opoffre Fiendskab for vor Interesse, saa er dette ikke andet end at omvexle en ubehagelig Lidenskab med en behagelig. Lader os vel vogte os for at vi ikke alt for ængstelig beile til Lykken; den er et Fruentimmer, og vindes derfor ofte ved Ligegyldighed. Hav mere Agtelse for din Samvittighed, end for Folk Omdømme. Vore Lidenskaber ere de Vinde, der drive vort skrøbelige Fartøi frem; vor Fornuft er Styrmanden, der styrer Skibets Gang. Uden Vind og uden erfaren Styrmand vilde Skibet enten aleles ikke komme afsted, eller og ofte staae Fare for at lide Skibbrud. Sjeldent findes glimrende Talenter samlede med Grundighed. De Strømme, der bruse frem ined en heftig Fart, ere sædvanligen ikke dybe.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-06-12
Der gives visse Mennesker, som uformærkt komme i Vane med at modsige Alt. Naar de høre Nogen at yttre en Mening, udstudere de med megen Flid, fra hvilken Side de med en Art af Sandsynlighed kunne angribe den, hvilket efter deres Tykke, giver dem Anseelse af en stor Skarpsindighed; ere de saa lykkelige at kunne blande Spøg i deres Modsigelse, saa bilde de sig ind at være deres Modstander virkeligen overlegne. Man burde omhyggeligen vogte sig forat forfaldt til denne stygge Vane, hvorved vi saa let kunne miste vore Venner, og dette som oftest for Ting af saare liden Værd.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-06-12
Kjøbenhavns Børs, den 12 Juni 1827. Hamburg 2 M.a vista 223. Species 226.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-06-12
Specier solgtes til 13 Rbmk. 8 s. Bank-Disconto 5 pCt. Norske Speciessedler. Rbd. Sedl. pr. 100 Specier. Svenske Sedler. 49 1/4,49 1/2 Rbs. Tegn. pr. Rdlr. Rigsgjeld. 83 83 1/2 Rbd. Sedl. 4 pC. Kgl. Oblig. (u. R.) i Banco. Dito Dito. . . . . . . . Nationalbank Obligationer. (af Laanet 4 Febr. 1820) 100 1/2, 101 Rbd. r. S. Sedler. Dito Dito. . . . . . . . 4 pC. uopsigel. Rigsbkobl. 94 1/2 95 Rbd. r. S. Renter pr. 6 Januar, 6 pC. norsk Laan, ved Hambro & Søn 104 1/2 - i Banco 94195 i Banco. 4 pC. Dito nye . . . . . i Sedler. Asiatiske Comp. Actier 3 pC. nye danske Oblig. 60 1/260 3/4 L. Sterl.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-06-16
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Fireogtyvende Aargang. No. 48. Redigeret i Statsraad Fr. Thaarups Fraværelse af Chr. Thaarup. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 16 Juni 1827.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-06-16
Foranlediget af et Spørgsmaal fra Vendsyssel, optaget i Skilderiet No. 44. "Om Middel mod Oldenborrer m.v., svares: Den store Oldenborre (Scarabæus melolontha).
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-06-16
Tydsk Mayker; (ventelig har dens Danske Navn oprindelig været Oldenbasse, fordi den især opholder sig i Egeskoven, hvis Frugt kaldes Olden, (ligesom Navnet Basse i Dansken og gives Skarnbassen, Skielbassen, Tørve bassen m. fl.) fremkommer egentlig i May, hvert tredie Aar i største Mængde. Endeel Naturkyndige antage: at dens Æg behøver 5 til 6 Aar for at udklækkes til Oldenborre. Ligemeget! hvert tredie Aar ere de hyppigst. Deres Æg gjemme Hunnerne nogle Tommer dybt i Brak marker eller Jorder, der ligge nærved Ege-Hessel, og andre Skove. De pløies ofte op om Efter- og Foraar naar man brakker eller fælder Grønjorden. Ravne, Krager, Stær og Krams fugle søge da gjerne Plovturen og fortære Tar verne, der see udsom et Svøbelsebarn med et rødguult Hoved (i Jylland kaldes de endeel Stede: Stoubuttier.) Nu, da Hestene sjelden slagtes i Marken til Fugles og Dyrenes Føde, have Kragerne aftaget betydelig her i Egnen, og sjelden seer man nogle Faa. De vare ellers kraftige Fjender af Oldenborre-Larverne. Da de nær deres Udvikling ødelægge Markerne i Skovegnen, er det et gammelt Raad, at lade Sviin gaae paa Grønmarken for den fældes, da de oprode og æde dem." Ere de blevne bevingede, da anfalde de i Haverne sædvanligst Æbletræet og de Pilearter med tykke bløde Blade; men undertiden (som i Aar) Kirsebær-, Blomme og Pæretræer fremfor disse. Da de hverken taale stærk Varme eller Regn, sidde de midt paa Dagen stille i Træerne; men blive da de sto mere slugne mod Aften. Det er derfor en Maade at ødelægge dem paa, at man i Middagsstunden ved Hielp af lange Stager med en Jernkrog paa, ryster dem ned og samler de nedfaldne og drukner dem i et Kar Vand, især i varmt Vand, de maae derfor graves dybt i Jorden og itustampes. Ved Haandsprøiter kunde og endeel dræbes ved at besprøite Træerne. (1758, siger Professor Wilse i sin Beskrivelse over Fridericia, blev hele Skoven Østen for Aalborg saaledes ødelagt af Oldenborrer, at den midt i Juni stod uden Blade; men den grønnedes dog atter sidst i Juli.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-06-16
De smaae Oldenborrer, dansk Gaasefluer eller Brandenborger, tydsk Juniuskaffer (Scarabæus Fullo), komme ved St. Hansdagstider, omtrent hvert 4de og 5te Aar i Mængde, og ere snart værre end de forrige, da de og afde Græsarternes Blade og Have urter, især Ærtebladene; de bløde Pileblade ynde de dog fremfor Alt. Gæslinger døe af dem, fordi de sluge for mange i Kroen, man raader at give dem i den Tid noget Byg daglig, for at holde dem i Live. A. F. J. (V. S.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-06-16
J Mitternachtsblatt læses en Bedømmelse over Baggesens humoristiske Epos "Adam und Eva, formodentlig af Müller. J Jndledningen hedder det: "J Henseende til Sprog og Verskonsten er det intet mindre end et Mester slykke. Versvognen støder ofte paa Knorter i Veien, Rimene ere hyppigen tvungne, stundom frem tvungne, Jagten derefter har paa mange Steder forledet Digteren til ørkeløs Snak og de blive ved det alt for hyppige Ejembement Læseren meget oftere byrdefulde end de fornøje ham. Men Baggesen var ingen Tydsker af Fødsel (hvor naadigt,) og det undskylder saameget mere disse Mangler (hvor allernaadigst!) da Digtets Tankerigdom bøder tilstrækkeligen derpaa. Humoren, som Titelen lover, er af ægte, sund Art: et naturligt Springvand, der springer uden Jean Paulsk Trykværk og ved alle Farvespil bliver klart, som en Diamants Vand. Ref. anfører derpaa adskillige Prøver af Digtet. J tolvte Sang, siger han, beskrives Uskyldighedens Forlis vel med Finhed, men dog med en Virkning paa Sandseligheden, som overgaae den Wielandske i en lignende Scene i Oberon og naaer den Gothiske i Faust og i Meisters Lehrjahre. Godt er det for Digteren, at han er død, han vilde ellers nødes til at udholde en svær Kamp med de tydske Moral-Æsthetikere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-06-16
J Slutningen af Digtet standser imidlertid Digteren sin humoristiske Portganger. Skildringen, af Forviisningen fra Paradiser er et Mesterstykke af reen, religiøs Anskuelse. Maaden, hvorpaa Herren trøster de Faldne, hvorledes Dommeren taler til dem, som Fader, hvorledes han giver efter for Evas Bøn, at medtage Blomster, (Glæden) fra Paradiset, er ligesaa rørende som opløftende, og opfylder Hjertet med hellig Kierlighed til den Undgrandskelige, hvem Bloternegjerne fremstille som Frygtens og Rædslens Gud. Prognosticon for Aaret 1827. Aaret 1827 er mere tørt end fugtigt og mere varmt end koldt. Foraar er tørt, imellemstund koldt og raat indtil den 9de Junii. (Da vi i Dag allerede skrive d. 14de, saa kan Læseren felv dømme om hvorvidt Spaadommen er gaaet i Opfyldelse. Sommeren vil blive meget beed, har meget Tordenveir, varme Nætter, Floder og Brønde ville aftage meget. Ogsaa Høsten vil blive mere før end fugtig. J Detober vil det adskillige Gange fryse ubetydeligen, November er varm, og inden Advent falder nogen Snee. Vinteren bliver kold, mere tør end fuglig, men i det Hele ustadig og temmelig lang. - Vinterbygget vil blive meget giv tigt, men Sommerbygget uden Værd og kort. Havren bliver god, men ringe og kort af Straa Erter, Lindser, Vikker ville lykkes paa fugtige Jorder. Ho vil mislykkes. Rugen vil blive meget givtig, Hveden maadelig; af Høvil der kun blive lidt. I Høsten maae ingen ile med Sæden, thi Veiret bliver længe mildt. - Af Frugt ville Pærer lykkes bedst. Blommer og Kirsebær ville have samme Skjæbne som 1826, Humlen vil der kun komme lidet af. Vinen bliver fortrinligere og sandsynligviis en fuldkomnere Høst end 1822. Der følger endnu to Vin aar og saa bliver det slettere. Torden og Lynild blive svære, tænde ofte og ere ledsagede af Regn. Mange Jnsekter, nemlig Græshopper, Frøer og Skrubtudser ville fremkomme. - Af Fisk vil der være faa en Præmie af 50 Ducater for Besvarelsen af følgende Spørgsmaal: Da de hidtilværende Døbelister, siden Kokoppernes Indførelse, ikke kunne ansees for nøie passende, og den vigtige Grundvold de afgive for den politiske Artimetik, fortjener at tages paa det omhyggeligste Hensyn til, saa ønsker Societetet, at en Lærd, der raader over Dødelisterne af et heelt Land, hvis Jndbyggeres Tal dog ikke maa være under en Miltion, med nøiagtig Opgivelse af alle derved brugte Data, maatte udkaste en Dødeliste, siden Begyndelsen af det nuværende Aarhundrede, der kunde bruges til Grundlag for videre Bestemmelser.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-06-16
Den berømte Belzoni, der i Aaret 1823 blev et Offer for sin Grandskningsaand i Africa, var en sand Herkules af Legemskræfter. Han levede forhen af at aflægge Prøver paa sin overordentlige Styrke paa adskillige Theatre i Jrland. Jkke færre end tyve til to og tyve Personer knugede sig fast ved hans Skuldre, Nakke Hofter, og med denne Byrde tren han stolt frem paa Skuepladsen, som en Elephant, hvis How da er besat med indiske Krigere. Mod en saadan Legemskraft var en Frank, eller den saakaldte nordiske Herkules, og Franskmanden Lebesnier ubetydelige, naar man kun seer hen paa Legemsstyrke, ikke tillige paa Behændighed og manden uden Tvivl mageløs. Have i Paris, Geoffroy St. Hilaire, som man har givet Navnet: Elsker af Vanskabninger, udmærker sig ved en besynderlig Kjærlighed for Misfostere. Han anvender al sin Tid paa Undersøgelsen af Gienstande, ved hvis Dannelse Naturen er afvegen fra sin sædvanlige Vei. Man give ham den skjønneste Plante; med kold Høflighed tager han imod den, og værdiger den neppe Den naturhistoriske Professor i den botaniske Grazie. J Henseende til den sidste er Fransk Det Kgl. Societet i Göttingen har udsat been. demiet Ligheden mellem Mennesket og et Fiir et Øiekast, men en Kalv med to Hoveder, er Kat med sex Fødder eller et Barn med fireBeensætter ham i Henrykkelse, gjemmes omhyggeligen i Spiritusvini og forøger hans Samling af Misfostere. Denne Samling er meget stor og St. Hilaire forsikkrer, at naar Himlen forunder ham Liv, vil han gjøre den til den første i Europa. Han lader sig ikke nøie med døde Vanskabninger, men han holder ogsaa af levende, f. Ex. af Mennesker, der have flere end fem Fingre paa Haanden eller fem Tæer paa Fødderne &c. En anden Svaghed hos ham er, at han overalt søger Lighed mellem Mennesket og det mindste Dyr. Nylig forklarede han VidenskabsacaDito Dito. . . . . . . . 4 pC. Kgl. Oblig. (u. R.) pr. Rdlr. Rigsgjeld. Svenske Sedler. pr. 100 Specier, Species 22.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-06-16
Hamburg 2 M.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-06-16
Kjøbenhavns Børs, den 15 Juni 1827. a vista 223.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-06-16
Specier solgtes til 13 Rbmk. 8 s. Bank-Disconto 5 pCt. Norske Speciessedler. 163 163 1/2 Rbd. Sl. 49 49 1/2 Rbs. Tegn. 83 83 1/2 Rbd. Sedl. 74 1/2 - i Banco.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-06-16
Nationalbank Obligationer. 4 pC. Dito nye . . . . . 6 pC. norsk Laan, Renter pr. 6 Januar Dito Dito. . . . . . . .(af Laanet 4 Febr. 1820) 100 1/2 101 Rbd. r. S. Sedler 4 pC. uopsigel. Rigsbkobl. 94 90 Rbd. r. S. ved Hambro & Søn 104 1/2 105 i Banco 94 94 1/2 i Banco. Asiatiske Comp. Actier, i Sedler 3 pC. nye danske Oblig. 60 160 1/2 L. Sterl.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-06-19
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Fireogtyvende Aargang. No. 49. Redigeret i Statsraad Fr. Thaarups Fraværelse af Chr. Thaarup. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 19 Juni 1827.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-06-19
Reisen til Berlin og Dresden i Aaret 1825. (Fortsættelse; see No. 47.) En Begravelse, som maa have Jnteresse for af Danske, er en von Moltkes og hans Ægtemage Katharinas, den første død 1415, den sidste 1432), som upaatvivleligen hørte tilden i Danmark levende Moltkiske Slægt. Af comiske Jndskrifter, der ganske characterisere Tids Gravene, ere følgende de mærkeligste: In dieser Welt hab ich meine Lust Allein mit Kalter-Schalen gebust. Hilff mir Herr in den Freuden Sahl. Und gib mir die evige KalteschalHier ruhet Ahlke Ahlke Pott Bewar ny lese Herr Gott, Ene med Koldskaal stillet, Hielp mig Herre i Glædes-Sahlen. Og giv mig den evige Koldskaal. *) J denne Verden har jeg min Lyst Over Fru Ahlke Pott. Over Hertug Magnus. alderens Lunefuldhed, som end ikke skaanede Efft bey dem Dusel ick to schlah. 27. As ick die wull bemahren, Wenn du werst Avlke Pott Und ick war de leve Herr Gott. *) I det Bülowske Capel paa Væggen; Wieck Dusel wieck, wick wiet van myJck scheer mig nig een Haar um die. Jck bun ein Meckelborgsch Edelmann, Wat get die Dusel mein Supen an. Jck sup mit mienen Herrn Jesu Christ, Wenn du Dasel ewig dosten must. Und drink mit om det Kølleschal, Wenn du sit in der Hollenquahl, Drum rahd ick, wieck, loop, rönn und ge Her hviler Ahlke, Ahlke Pott. Bevar mig kjere Herre Gud, Som jeg dig vilde bevare Hvis du var Ahlke Pott Og jeg den kjere Herre Gud. Vig Diævel vig, vig langt fra mig, Jeg bryder mig ei et Haar om dig, Jeg er en meklenborgsk Adelsmand, Hvad kommer Diævlen min Suppen ved Jeg supper med min Herre Jesu Christ Oven for Døren har der været malet en Karl med en Kølle, paa hvilken de Ord: Staup hør, Van de Döbr.