Københavns Adresseavis, 1781-08-06
Af de tørrede Blommer maatte indsendes en liden Prøve, da deres Godhed ogsaa vil komme i Betragtning. Naar de øvrige Omstændigheder ere lige, da vil de Æskende, som selv haver opelsket Træerne enten af Kjernen eller af vilde Stammer, og siden podet eller proppet dem, nyde Fortrin for dem, som have anskaffet sig dem andensteds fra, ligesom og Selskabet. under Bedømmelsen vil paasee, om slige Frugter tilforn haver været almindelige der i Egnen eller ikke, hvilket alt i Attesterne maae oplyses. Selskabet agter oftere at udsætte disse og med Tiden flere Premier, endog for vilde Træers Opelskning. 26. Da et flittige Anlæg af Frugt=Træe=Skoler meget vilde befordre Selskabets Hensigt med at see Landmanden jo før jo heller forsynet med gode Frugt=Haver; saa udsættes følgende Premier. For den største, efter Bekjendtgjørelsen af dette, anlagte Træe=Skole, bestaaende af ikke mindre end 300 nyttige Frugttræer af gode Sorter, den anden Guld=Medalje eller 500 Rdlr. For den næst største, paa ikke mindre end 200 Træer, 20 Rdlr. For den næst derefter, paa ikke mindre end 100 Træer, 10 Rdlr. Disse Premier, som Selskabet agter oftere at udsætte, kan æskes inden October Maaneds Udgang 1785, men de kan ikke vindes, med mindre Attesterne tydelig førklarer, naar Anlæget er skeet, samt beviser, at de, hvorfor Premie æskes, alle ved Synet, som maae tages i Sommeren 1785, ere i god Grøde, samt store nok til at udplantes af Skolen. Det maatte ogsaa oplyses, om Træerne ere podede eller ikke, da Selskabet vil give de podede Fortrin, naar det bevises, at de ere af gode Sorter, men for de upodede kan ikke vindes Premie, uden de ere optrukne af Kjerner eller Frøe. For det første udsættes bemeldte Premier for alle danske Kjøbstæder, Kjøbenhavn og dens Forstæder undtagne. Dog udsættes de paa lige Vilkaar for Kjøbenhavn og dens Territorium, samt for Frideriksberg tillige, imod at vindes for dobbelte Mængder. Disse Premier udsættes ligeledes for Landet stiftvis efter de 6 geistlige Stifter, saa at Kjøbstæd samæsker mod Kjøbstæd og Landmand mod Landmand. Tre Premier af lige Værdie, udsættes paa samme Vilkaar for alle norske Kjøbstæder og for dem, som boer i Nærheden af dem, for følgende Mængder, nemlig: 200, 150 og 100 Træer. De Landmænd i Norge, som boer over 6 Mile fra Kjøbstæderne og Søen, kan ei allene æske den ovenmeldte største Premie; men for dem udsættes følgende særskilte Premier for mindre Mængder og i øvrigt paa lige Vilkaar, nemlig: 30 Rdlr. for ikke mindre end 100 Træer. 15 Rdlr. for ikke mindre end 70, og 10 Rdlr. for ikke mindre end 40, og kan disse vindes stiftsvis. Dersom fleres Æskninger skulde være lige, da vil den nyde Fortrin, som ved Anlæget har havt de største Vanskeligheder at overvinde, hvorfor saadant i Attesterne maatte forklares, ligesom og hvilke Egne ved ethvert saadant Anlæg kunde ventes forsyne 27. Da Selskabet haver erfaret, at Faare Nolens Udbredelse i adskillige Henseender er meere passende og vigtigere for Norge, i Almindelighed betragtet, end for Dannemark, saa udsætter det i Forhold derefter følgende Premier for denne vigtige Avl, For den som med troværdige Attester, efter Selskabets Forskrift, beviser at have tillagt den talrigste og beste Hjord med fineste Uld, af afrikansk, spansk eller engelsk Art, samt tillige omstændelig og med Nøjagtighed indberetter Behandlings=Maaden, hvorledes han har drevet hans Faare Avl i Henseende til Formerelse, Føde, Malkning, Klipning, om denne skeer een eller flere Gange om Aaret, og Huusnings Maade, samt øvrige Behandling og Pleie i alle Aarets Tider. 1.) For Norge, For den beste og talrigste saaledes beskafne Hjord, med hosføjed Underretning, ikke mindre end 100 Stykker (Lammene uberegnede) den anden GuldMedalje eller 500 Rdlr. For 60 Stykker paa samme Vilkaar 30 Rdlr. For 40 Stykker paa samme Vilkaar 20 Rdlr. For 20 Stykker paa samme Vilkaar, 10 Rdlr. For 10 Stykker paa samme Vilkaar 5 Rdlr. 2.) For Dannemark, samt for Slesvig og Holsteen for sig udsættes ligeledes og paa anførte Vilkaar, For 100 Stykker Faar 400 Rdlr. For 50 Stykker, 20 Rdlr. For 24 Stykker 10 Rdlr. Folk af Bondestanden i Dannemark, Slesvig og Holsteen kan æske Premie mod andre for halve Mængder. Til Prøve maatte fra vedkommende Steder indsendes et Skind med Ulden paa, forsynet med den attesterendes Segl. Attesterne og Hjordens Virkelighed og Jndberetningernes Rigtighed maa være særdeles paalidelige og forsynede med samme Segl, som Prøve=Skindet, og Premien maa æskes inden October Maaneds Udgang Aar 1781. Den som engang har vundet Premie herfor, kan ikke oftere vinde den, med mindre han tilstrekkeligen beviser, at han siden ei allene har forøget, men og tillige, kjendeligen forbedret sin Faare Avl, 28. Da Selskabet i Følge indberettede Erfaringer er overbeviist om, at det vilde være særdeles nyttigt, om de norske ubeboede Udøer bleve brugte til vilde Faars Avling; saa udsættes følgende Premier. For den talrigste og beste Hjord af vilde Faar, af engelsk spansk eller afrikansk Art, levende Vinter og Sommer paa de norske ubeboede Udøer, ikke mindre end 30 Stykker, Selskabets anden Guld Medalje eller 500 Rdlr. For den næst beste Hjord, ikke mindre end 20 Stykker, den første Sølv=Medalje eller 20 Rdlr. For den beste dernæst, ikke mindre end 15 Stykker, den anden Sølv=Medalje eller 10 Rdlr. Disse Premier, kan ikke æskes uden for saadanne Øers Besættelse, som ikke forhen har været brugte til deslige fine Faars Avling. Med Attesterne og Prøverne forholdes ligesom ved forrige Nummer er foreskrevet, og Premien æskes inden October Maaneds Udgang 1783. 29. For den Bonde i de meest nordlige Provinser i og ovenfor Norge, som fra denne Listes Bekjendtgjørelse til Æskning skeer, beviisligen gotgiør for Selskabet paa den beste Maade at have benyttet sig af Rensdyret, saavel i hans egen Huusholdning, som ved at forædle og til andre at afsætte Rensdyrets Melk eller Ost, dets Kjød, Hund, Horn og Haar m.v. Selskabets første Medalje i Sølv eller 20 Rdlr. For den, som i denne Huusholdningsmaade har dernæst viist sig meest klog og opmerksom, Selskabets anden SølvMedalje eller 10 Rdlr. For den tredie derefter Selskabets tredie Sølv=Medalje eller 5 Rdlr. Premien kan æskes saavel for det tamme som for det vilde Rensdyr og Æskningen indsendes inden Udgangen af Aaret 1782. 30, Den skjønne Fremgang Selskabet. lover sig af sine Opmuntringer for Bie=Avlen i begge Rigerne, men især i Dannemark, gjør at det fremdeles udsætter følgende Premier: For den største Mængde Biestader med vel overfødte Bier, som den Æskende selv har tillagt, og ikke tilkjøbt sig, laant eller paa nogen anden saadan Maade erhvervet. 1.) For et hvert Stift af de 6 geistlige Stifter i Dannemark, En Premie af 20 Rdlr. for ikke mindre end 40 Ble stader. En Premie for næste Antal, ikke mindre end 30 Stader, 15 Rdlr. En Premie for største Antal derefter, ikke mindre end 20 Stader, 10 Rdlr. Og endelig en Premie af 5 Rdlr. for ikke mindre end 10 Stader. Folk af Bondestanden, samt Degne og Skoleholdere paa Landet, kan allene vinde disse Premier for bemeldte Mængder; men Folk af andre Stænder kan med dobbelte Mængder, nemlig 80 og 60 Stader, samæske, dog ikkun til de 2 største Premier. Herregaardene ere herfra udelukte. Af de Stader, som de Æskende kan have udestaaende hos andre, regnes torlige mod et, som de haver hjemme. 2.) For Norge. I Almindelighed paa samme Vilkaar som foran er meldt: 40 Rdlr. for ikke mindre end 30 Biestader. 20 Rdlr. for ikke mindre end 20 Biestader. 10 Rdlr. for ikke mindre end 8 Biestader. Rdlr. for ikke mindre end 4 Biestader. Folk af Bondestanden kan vinde disse Premier i Strid med andre for 15, 10, 5 og 3 Stader. I de fornødne tilforladelige Attester, der maae være nøie indrettede efter Forerindringerne for ved denne Liste, maae meldes, hvor megen Vox og Honning i det angivne Tal af Biestader for seneste Aar er avlet, samt om Sver menne ved Optagelsen ere blevne i Behold eller ødelagde, hvilke Omstændigheder, naar alt ellers er lige, vil blive tagne i Betragtning. De, som indsender Æskninger for Magasine Stader maae bevise, at Kuberne ere fuldbyggede, paa det deres Værd des vissere kan bestemmes imod enkelte Stader. Premien æskes inden September Maaneds Udgang 1782; dog maae Attesterne og Synet over Bierne være tagen i Junii Maaned, og tillige tydeligen bevidne, at alle Staderne til den Tid Attesten blev givet, vare i god Behold, skjønt Æskningen ikke behøver at indsendes førend ved September Maaneds Udgang. De, som eengang her for haver faaet Premie eller Gratifikation, kan ikke oftere vinde nogen, undtagen for de Biestader, som de i Fremtiden maatte bevise sig at have tillagt over det Antal, for hvilke de eengang ere belønnede, hvilket Antal altsaa altid bliver at fradrage. 31. Da Selskabet i flere Aar har erfaret den nyttige Bie=Avls aarlige Fremvext her i Rigerne, saa vil det og opmuntre Saaning og Plantning af saadanne Træer og Vexter, som til forskjellige Aarets Tider kan give Bierne Materie til Bie=Verket, og udsætter desangaaende følgende Premier: For den, som i eller ved sin Bie=Have planter de fleste Træer eller Vexter, hvoraf Bierne kan trække ei allene tidlig og Vaaren, men endog om Sommeren og sildig paa Efteraaret. For den største Flid herudi den første Sølv=Medalje eller 20 Rdlr. For den næste Flid den anden Sølv=Medailje eller 10 Rdlr. For den næste Flid den tredie Sølv=Medalje eller 5 Rdlr. De Træer og Planter, som Selskabet deren ville anbefale ere: For Foraaret: Hassel, Elle, Tørstebær, Corniol, Birk, Asp, Kastanier, Vidser, Ribs, Stikkelsbær, alle Slags Frugttræer, Krokus eller den saa kaldede Vinter=Giek og andre Blomster. For Sommeren: Linde=Træe og det scheriske Erte=Træe, Klever, Esparsette, Luserne, Erter, Vikker, Hør og Hamp, Boghvede, Vau, hvilken sidste er saa meget merkeligere, som den desuden er en nyttig Farve=Plante, m.v. For Efteraaret: Timian, Salvie, Vinter=Merain, Soelblommer, m.v. Disse Premier kan først æskes i November 1783, og Attesterne maatte oplyse, hvilke Planter og Træer der haver været dyrkede, og i hvor stor Mængde, samt Antallet af de Biestader, som derved ere forsynede, og endeligen tilføie Efterretning, hvorvidt Bieverket over det sædvanlige derved er forøget da Selskabet for Eftertiden agter at lægge Merke til den Nytte, som saadanne Plantninger maatte medføre. 32. Det er bekjendt nok, hvor slet Tørvemoserne paa de fleste Steder behandles, saa at ikke det halve af dem nyttes, men enten bliver de staaende til unyttige Bænke, eller de ikke for Vandet kan opskjeres. Selskabet udsætter derfor følgende Premier: For den Bondebye eller enkelt Landmand, som i trende paa følgende Aar og altsaa indtil Mikkelsdag 1784. paa den ordentligste Maade behandler sin Tørvemose, den tredie Guld=Medalje eller 25 Rdlr. For den, som herudi kommer nærmest, den første Sølv=Medalje eller 20 Rdlr. For den næste Flid og Orden herudi, den anden Sølv=Medalie eller 10 Rdlr. For den nærmeste herved igien, den tredie Sølv=Medalje eller 5 Rdlr. Ved den ordentligste Behandling af Tørvemosen forstaaer Selskabet, at Gravene føres aarligen parallele og i lige Linie tvers over heele Mosen, saavidt mueligt være kan, at Vandet enten afledes ved Grev ning, Øsning eller nogen Maskine, at enhver Grav nyttes i Dybden paa en Tørv nær, at Grøn væren, Affald og Smulinger af Tørven igjen nedkastes i Graven, naar den ganske forlades, for at befordre Vexten af Vandplanterne og nye Tørve Jords Tilvext i Tiden, med videre. Ved Attesterne maae Omgangs=Maaden, Mosernes Størrelse og Beskaffenhed, og Mængden af den ovskaarne Tørv oplyses og bevises, og end videre forklares, om man der i Egnen forhen har behandlet Tørvemoserne ordentligen, eller om man nu først dermed har begyndt, hvilket alt ved Bedømmelsen vil komme i Betragtning. Enkelt Mand vil komme til at konkurrere med enkelt Mand, og Bye med Bye. Æstningen maae indsendes i September 1784. Disse Premier udsættes for Jylland og Fyen særskilt, og særskilt for de øvrige Øer. 33. J Heeder, Overdreve, Skove og paa andre Steder findes mange Moser, hvilke kommer til ingen eller megen liden Nytte enten som Græsning og Engbund eller som Tørveskjer betragtede. Selskabet. udsætter i denne Henseende følgende Premier. For besaaeningen eller Beplantningen af de største eller fleste af ovenmeldte Møser med Elle, Vidjer eller andre i fugtig Grund voxende Busk og Træe=Sorter efter Bekjendtgjørelsen af dette, den første Sølv=Medalje eller 20 Rdlr. For de største og fleste Moser derefter den anden Sølv=Medalje eller 10 Rdlr. For de derefter den tredie Sølv=Medalje eller 5 Rdlr. Disse Premier kan ejæskes før October 1785, og Attesterne maatte forklare, at besaaeningen er skeet 1781 eller 1782 i det seeneste, og at de unge Planter i August eller September 1785 befandtes i god Stand. Ligeledes maae forklares Mosernes Størrelse udi Tønder, Land, og Planternes ungefærlige Mængde. De udsættes som næst forrige farskilt for Jylland og Fyen, og for de øvrige Øer ligesaa. Dersom Selskabet skulde blive underrettet om nogen merkelig og stor Flid udi saadanne Mosers Besaaening, da vil det efter Omstændighederne forhøje disse Premier. 34. For den største Mængde i norske Farvande fangen og paa hollandsk Maade best virket, nedlagt og omsaltet Sild, saltet allene med St. Hybes Salt, imellem 10de og 15de Dag paa nye omlagt og med samme Salt ned saltet og nedsendt fra Norge til Forhandling i Kiøbenhavn. For den største Mængde, ikke mindre end 120 Fierdinger, Selskabets første Guld=Medalje eller 100 Rdlr. For den næste, ikke mindre end 60 Fierdinger, Selskabets anden Guld=Medalje eller 500 Rdlr. For næst derefter, ikke mindre end 30 Fierdinger, Selskabets første Sølv Medalje eller 20 Rdlr. Til Oplysning om den Hollandske Silde=Saltnings og Nedlegnings=Maade meddeles følgende: "1. Holland salter og nedlegger allene i nye tætte Ege=Træer, som ere med 4 stærke og tørre Baand, efter Træets Størrelse, vel forsynede. 2. Det Salt, som bruges, er allene beste, af eedsorne Vragere vraget, spansk eller portugisisk Salt, eller disse i Søevand i indenlandske Syderier raffinerede, hvilke Salter da kaldes Salt af Salt. Alle andre Sorter, hvidt, graat, stort eller smaat Salt, ere ved Love forbudne, og nævnes franske, Strædets og vestindiske Salter udtrykkeligen deriblant. 3. De tilladte Salter bruges baade for sig allene, og blandede. Een af de tvende første Sorter, nemlig, blandes med en Deel af det raffinerede, efter Omstændigheden af Tiden Silden skal bevares i, og Stedet den skal sendes til. 4. Man udsøger Silden, i Følge Love, før den kjendes tjenlig til Saltning. De tomme eller saa kaldede Jomfru=Sild, ilde udseende, ravn= og melkesyge, ildeelugtende og slette Sild, skilles fra de fulde, friske, ubeskadigede og ret gode, hvilke allene saltes og nedlegges for Udførsel, og faaer derefter Merker paa Træerne, særskilte fra de slettere. 5. Silden ganes og nedsaltes og Bord, ubestemt til Dag og Nat, efterhaanden som den optages af Garnet, og saa hastig som mueligt, før flere, end de som kan saltes og ordentlig nedlegges, tages inden Borde. 6. Mængden af Saltet, som skal bruges, er ikke bestemt ved Love men kommer an paa Erfarenhed. Derimod er befalet: At ingen anden Sild maae nedlægges til Udskibning end fulde, hele og friske Sild: og skal Silden, heder det, nedlegges med største Flid, tæt, næt, ret op, Side til Side, og langs med hinanden fra Ende til anden i Træet. 7. Silden maae ikke nedkastes i Træet med Kurve eller Kar; men skal nedlægges med Haand, og skal der ved Nedlægningen, saavidt mueligt, bruges et Haandeelag, for at treffe lige Lag, Tæthed og Nøjagtighed i Lægningen. 8 Saaledes som Sildenne saltes og nedlægges og Bord, udføres ikke een Tønde; men de maae alle paa offentlig Broe eller Gade, under eedsorne Vrageres Opsigt, igjen aabnes, og efterat de ved Optagningen i Lagen ere vaskede, af eedsorne Saltere saltes, og paa bemeldte Maade for alles Øine paa nye nedlægges. 9. Bunden skal efter Nedlægning nedtrædes med Fod, og Træet lættes, før det tilslaaes, for at erfare, om det haver den Tyngde, (som ved Øvelse let erfares) det bør have. 10. Naar Træet har staaet en Nat over efter Omsaltningen, gives det Lage, som er taget af Tønderne, og siet, og faaer det endnu engang Lage, før det bortføres fra Salte Stedet. 11. Jntet Træe, maae udføres, før Silden har ligget 10 Dage efter Omsaltningen i Lage, og er bleven behørigen merket, hvilket hverken maae skee i Huus, eller om Natten. 12. Man gjør Forskiel paa Merkerne efter Jakobi, den 23de Julii, efter Bartholomæl, den 24de Aug.; og efter Korsets Dag, den 14de September, for derved at kjende Fangsten og Sildens Godhed. 13. gjorten om Bord saltede Træer regnes kun at gjøre 10 efter Ompakning, efterdi Sorteringen ved Omsaltningen endnu nøiere, end om Bord, kan lagttages. Al Fangst til Saltning maae skee imellem den 7de Juli og 1ste Januar, og uden for de hitlandske, islandske og norske Klipper. Alle andre Sild, til anden Tid fangede, røges. Selskabet vil nøie paasee, at den foreslagne hollandske Plan følges saavel i Henseende til Saltet, som i Henseende til Sorteringen, Nedlegningen, Baandenes Antal og sammes Egenskab, som maatte erindres at være af stærkeste Træe, og at de ere net gjorte og vel paalagte. Attester maae gotgjøre, at Silden er nedsaltet i det mindste inden 12 Timer efter Fangsten. Ligeledes maae Attester bevidne, at Silden er fangen af danske eller norske Undersaatter og for dansk eller norsk Regning. Premien vil askes og Silden geledes af bemeldte tilforladelige Beviser, inden 1ste Desember 1781. Den eller de, som eengang have vundet den 1ste og anden Premie, kan ikke æske Premie til Erholdelse deraf oftere. 35 For den største Mængde, ikke mindre end 50 Fierdinger, i de norske Farvande fangen og i lukt Fartøi strax virket og best nedsaltet feed Høst=Sild, Selskabets første GuldMedalje eller 100 Rdlr. Premien maatte æskes inden 1ste Desember næstkommende, og i det mindste maatte af forbemeldte Mængde til Selskabets Eftersyn og Undersøgning nedsendes fem Fjerdinger. Attesterne maae ei allene formeligen og ordentligen gotgjøre, at Silden er fangen i benævnte Farvande, samt ganet, virket og nedlagt i saadant Fartøi, som forhen meldt er, men de maatte endog tydeligen bevidne, at Fang steen og Behandlingen er foranstaltet af danske eller norske Redere, samt at den hele Mængde virkeligen er fiskeet ved et og det samme Fartøi. Ved Æskningernes Bedømmelse vil den have Fortrinet, som, naar alle øvrige Omstændigheder ere lige, tillige meddeler en ordentlig og tilforladelig Efterretning om den brugte Maade i at fange og behandle Sildene, som og om det dertil anvendte Redskab, saavelsom om Fartøsets Størrelse og Beskaffenhed, samt og hvor, og hvor langt fra Kysten, Fangsten er skeet. 36. Forden, som paa den fordeelagtigste Maade for sig selv og det Almindelige tilbereder og udfører fra Liimfjorden eller andre Sildefiskerie=Steder i Dannemark og Norge til Kjøbenhavn eller fremmede Steder torsaltet. Sild, paa den Maade, som de saa kaldede Pilchardstørres og behandles i Cornvald og Devonshire i Engeland, ikke mindre end 3 Læster eller 36 Tønder, Selskabets tredie Guld=Medalje eller 25 Rdlr. For den næste Mængde derefter ikke mindre end 2 Læster eller 24 Tønder Selskabets første Sølv=Medalje eller 20 Rdlr. Ved lige Antal af Læster og Tønder vil Silden fra Liimfjorden, naar Behandlingen og alt andet for Resten er lige, blive forredragne alle andre. Med Æskningen, som maae indkomme inden Slutningen af Aaret 1782, maae følge troværdige Attester, om Udførselens Rigtighed og Priserne til hvilke Silden paa det første Sted er afsat. Dersom Behandlingsmaaden tillige kortelig beskrives og Efterretning meddeles om Tranens Mængde fra en vis Qvantitet, om Afsatsen og Prisen paa samme, hvilken ved SildeTørningen og dens Presning er indsamlet og vunden, vil saadant desuden blive taget i Betragtning. Omgangs=Maaden og Behandlingen veed man er let, og skeer uden merkelig Bekostning eller Vidtløftighed. Stedet, hvor Saltningen og Tørringen forrettes maa vel ligge i den frie Luft, dog være under Tag, Grunden maae være tæt og vel broelagt, fortil et Qvarteer eller meere ophøiet over Jorden, bagtil i Forhold til første Forhøining en halv Alen eller derover høit, for at befordre Tranens Afløb, som efterhaanden optages gjennem beqvemmeligen broelagde Render, i undersatte Steenkar. Saasnart Silden er fanget bringes den til dette Sted. Uden at udtages bestrøes den fra under af lagviis med Salt i Forhold til dens Fedme eller Magerhed. Jo federe den er jo mere Salt gives den. Et par Alen og derover opstables den. Stablerne giøres endog til Mands Høide og belægges, naar de ere fuldførte, med maadelig tunge Stene paa underlagte tørre Bræder, for at udpresse Trannen, deraf. Efter Veirligets og Luftens Beskaffenhed, som oven og fra alle Sider maae frit kunde spille omkring Silden og gjennemtrænge den, bliver den saaledes liggende 5 til 6 Uger, hvorefter den nedlægges i temmelig aabne Bøge= eller andre Tønder, i hvilke den nærmere og nøiere afpresses sin Olie og Tran, som i Godhed og Nytte forredrages den først udpressede. Træerne bør ikke være bugede, men lige op og ned, for at kunne aftages og med en dertil indrettet rund, tunged, Tang eller paa anden Maade at kunde undersøges, hvorvidt Silden inden i er vel tørret eller imod en god Handels=Kredit manglende. Selskabet. vil ikke glemme at gjøre denne Undersøgning. Vel behandlet kan denne Sild gjøre got Market i Middelhavet, og formodentlig med større Sikkerhed end for nærværende vor saltede afsættes for Negerne i de vestindiske Kolonier og andensteds. I flere Aar agter Selskabet at udsætte bemeldte Premier. De, som har vundet Premie eengang kan og i de første næstfølgende trende Aar fra Dato vinde den oftere. 37. Forden, som udfører fra Dannemark til Gothenborg eller Sverrig, eller andre fremmede Steder i Kattegattet. og Østersøen, Karper her i Riget avlede, ikke mindre end 2000 Stykker, at regne fra denne Listes Bekjendtgjørelse til 1ste Mai 1782, udsætter Selskabet sin anden Medalje i Guld eller 500 Rdlr. For den næste, som udfører samme Slags Fisk paa samme Vilkaar, ikke mindre end 1500 Stykker, Selskabets tredie Guld=Medalje eller 25 Rdlr. For næste Mængde derefter ikke mindre end 1000 Stykker Selskabets første Medalje i Sølv eller 20 Rdlr. Trøværdige, Attester især fra Stedet, hvor Salget er skeet, maae bevidne Sagens Rigtighed. Premierne æskes inden 1ste October 1782. 38. Som man har erfaret, at der ofte ikke lagttages den forsynligste Omgangsmaade i Henseende til de smaae Hummere, som med de større fanges ved de norske Hummer=Fiskerier; men mange af disse, som kunde spares fra Ødeleggelse, uden at blive nogen til Nytte omkommer, saa at baade Hummerne og andre Fiske tillige, som gjerne søger Hummernes Ravn derved merkeligen formindskes: saa udsætter Selskabet, for at afværge saa meget mueligt dette Onde, følgende Premier: For den Fisker, som i den Tid Hummerfangsten varer, nemlig fra et Aars Efteraar til Slutningen af paa følgende Aars Foraar, af de fangede smaae Hummere igjen udsætter de fleste levende og ubeskadigede, nemlig: For den største Mængde smaae Hummere saaledes udsatte, ikke mindre end 300 Stykker, 4 Rdlr. For den næste, ikke mindre end 200 Stykker, 3 Rdlr. For den derefter, ikke mindre end 100 Stykker 1 Rdlr. Premierne udsættes havneviis, og kan følgelig æskes særskilt for enhver norsk Havn, hvor Hummerfangster drives, og hvorfra Hummere udføres til fremmede eller indenrigske Stæder. Med Æstningerne maae følge troværdige Attester fra Kommissionærerne for Hummerfiskerierne eller andre nærværerde gode Mænd paa Stedet, som bevidner Rigtigheden af det, hvorfor Premie æskes, nemlig: at de haver seet eller veed med stor Formodning, at det Antal Hummere, hvorfor Premie fordres, er levende igjen udsat. Æstningerne maae være indsendte til Selskabet inden September Maaneds Udgang 1781. 39. Da det er bekjendt, at Holland aarligen giør anseelige Leveranser til Dannemark og Norge af Jenever=Brændeviin; men det dog ikke kan feile, at Dannemark jo ligesaa vel som Fremmede maae kunne destillere Jeneveren, hvortil Norge desuden haver Enebærene i Mængde, saa udsætter Selskabet. For den beste Prøve af dansk eller norsk Jenever, af Smag og Kolør liig den Hollandske, ikke mindre end 5 Tønder, hvoraf en Pot inden 1 Desember i dette Aar fremsendes til Selskabet, sin første Sølv=Medalje eller 20 Rdlr. For den næst beste Sort, ikke mindre end 3 Tønder, Selskabets anden Sølv=Medalje eller 10 Rdlr. Med Prøverne maae følge troværdige Attester, at det hele, som indsendes til Selskabet, saavel Brændevinet selv som den paasatte Enebær er brændt og destilleret her i Rigerne og af danske eller norske Produkter. 40. Da man har merket, at Spinderier, tjenlige for Manufakturister, og Fabrikører, ere kun i en heel maadelig Drift, ja fast ikke til, med mindre de drives fra Hovedstaden; men det dog er baade mueligt og for Anlæggere af samme meget fordeelagtigt, samt for Spindere og Spindersker en vigtig Næring, naar slige ordentlige Spinderier kunde komme ret i Gang: saa udsættes følgende Premier for alle smaae Kjøbstæder. For den Kjøbmand, eller anden, i Kjøbstæderne, som paa egen Regning, og uden anden Opmuntring eller Betaling, anlægger eller vedligeholder de største Spinderier (de være tilforn anlagte og begyndte eller ikke), og deraf erhverver det meste og best spundne Garn af dansk Uld inden den 1ste October 1781. For den største Mængde, ikke mindre end 400 Pund, Selskabets anden Guld=Medalje eller 50 Rdlr. For næste Mængde, ikke mindre end 300 Pund, 30 Rdlr. For næste Mængde derefter, ikke mindre end 200 Pund, 20 Rdlr. Attester af vedbørlig Paalidelighed maae indsendes til Selskabet inden den 1ste October 1781. J samme maae bevidnes af troværdige Vidner, som har seet og undersøgt Tingen, at den Mængde Spind, som Attesten gives om, virkelig findes paa Stedet, eller er da funden der, spunden i Vedkommendes anlagde Spinderier efter denne Premies Bekjendtgjørelse, at Finhed og Godhed af Garnet i alt svarer til den eller de Prøver, som maae følge Attesten Selskabet til Efterretning. Derhos maae tillige meldes den Mængde anden Slags Spind finere og grovere, som i det Spinderie er udbragt, tilligemed det hele Spinderies Hænder efter Kjøn og Alder, denne regnet til Ungdom under tretten Aar, Middelalder derfra til fyrretive Aar, og Alderdom derover. Ved dansk Uld forstaaes her den Uld, som falder i hans Majestæts Riger og Lande. Garnet maae være haspet paa de i kjøbenhavnske Manufakturer og Fabriker efter kongelig Befaling brugelige Hasper, to Alen danske i Vide, og Stykket eller Strengen bestaae af ti Knek, hvert Knek til fyrretive Traade: uden hvilket Maal intet Garn kan komme i Betragtning til Prisen. Ved Premiens Tildømmelse regnes Mængden mod Finhed og Godhed, saa den faaer den største Premie, hvis Garn har høieste og fieste gode Egenskaber. Man veed, at skiønt Skotterokke=Garn er meest fordeelagtigt for dem at spinde, som forstaaer Kunsten vel, da et meget større, Arbeide giøres i en kortere Tid end ved andre Rokke; saa dog, da Manufakturerne har mindst Mangel paa Skotterokke=Spind, bestemmes her ingen vis Spindemaade i Henseende til Rokken, ei heller om Spindet er af kæmmet eller kardet Uld. 41. For de trende Stiftelser, Christians=Pleiehuus, det almindelige Hospital, og St. Nicolai Fattiges Skole, udsætter Selskabet efterskrevne Premier. For beste og fineste Linnet=Spind i største Mængde, 20 Rdlr. For næst beste og fineste i næst største Mængde, 15 Rdlr. Og endelig for det næste derefter i Godhed og Mængde, 5 Rdlr. Disse Premier vindes stiftelsevis saaledes, at en Stiftelse er vinder meer end een Premie. De vundne Premiers Uddeeling bestemmes paa den Maade, at den Person, der vinder Premien for Stiftelsen, skal deraf allene nyde de to Femtedele, da derimod det øvrige af den vundne Premie uddeeles til de beste og flittigste Spindersker og Spindere i samme Stiftelse, hvilken Uddeeling Selskabet overlader til enhver Stiftelses Foresatte, hvorved dog er at merke, at det Spind, som Selskabet belønner, maae altsammen være af een og samme Haand. En Prøve af Priis=Arbeidet, ikke mindre end 1 Pund, maae være indleveret inden 1ste November indeværende Aar, og i enhver Stiftelses Attest anføres, hvormeget saadant Priis=Spind der i dette Aar er forfærdiget, enten af een og samme Haand eller af flere, hvilket derpaa forevises, naar Selskabet det forlanger. Videre udsæt ler Selskabet for de her i Kjøbenhavn ny anlagde FriSkoler følgende Premier, der ligeledes skal vindes skoleviis, nemlig: En Premie paa 200 Rdlr. for det beste og fineste Linned=Spind i største Mængde af een og samme Haand. En Premie paa 10 Rdlr. for det næst beste og fineste, ligeledes Linned=Spind, i næst største Mængde. En Premie paa 15 Rdlr. for det beste Uld=Spind i største Mængde af een og samme Haand. Og endelig en Premie paa 5 Rdlr. for næst beste, ligeledes Uld=Spind, i næst største Mængde, Fjerdedelen af den vundne Premie skal tilhøre og komme det Barn tilgode, der haver forfærdiget det belønnede Spind, og det øvrige af Premien skal uddeles til de beste og dueligste Spindersker eller Spindere i samme Skole, i Forhold til deres udviste Flid og Kunst, hvilken Uddeeling Selskabet overlader til enhver Skoles Jnspektører. Prøver af ethvert Priis Spind, i det mindste af 1 Pund Garn, maae forevises, og paalidelige Attester medfølge, som bevidner, at den hele Mængde af samme Spind er af lige Godhed, da ellers det indsendte er tages i Betragtning. Den Skole, der vinder en Premie for et Slags Spind, være sig enten ulden eller linnet, skal derfor ikke udelukkes fra at kunde tage Deel i Belønningen for det andet Slags Spind. Da Selskabet har erfaret, at nogle af de indsendte Prøver Spind haver været spundne til en større Finhed end Hørren har været heglet, hvorved Spindet har tabt i sin Styrke, saa agter Selskabet. derfor for Fremtiden ikke at tage noget Spind i Betragtning, med mindre Heglemesterens Attest følger derved, at Spindet ei er udbragt højere end i Forhold til Hørrens Finhed. Til videre Opmuntring for fiint Spind, vil Selskabet, naar nogen uden for Stiftelserne eller Skolerne indsender Prøver af fiint Linnet Spind, ei under tolv Strenge, alt paa ovenmeldte Vilkaar, tage samme under Betragtning, og af disse, som æsker Premie kun imellem sig selv, bedømme den, der har frembragt det fineste og beste Spind i største Mængde. Priis=Spindet maae være indleveret inden November Maaneds Udgang dette Aar. 42. Detter, bekjendt, at Hamrum, Lysgaard og Middelsom Herreder i Jylland haver i lang Tid gjort sig anseelige Fordeele og tilveiebragt sig megen Berømmelse ved deres flittige Strømpe=Strikken eller Binden, det første i Henseende til uldne og de tvende sidste tillige i Henseende til linnede Strømper. Da nu Selskabet. baade ønsker, at disse vindskibelige Egne ei allene maatte gaae videre i deres Flid, men at og andre Provinser i Riget deraf maatte opmuntres til at træde i deres rosværdige Fodspor, især ved bedre end sædvanlig skeer at anvende de lange Vinter=Aftener sig selv og Handelen til Fordeel; saa udsætter Selskabet følgende Premier for linnede Strømpers Strikning, nemlig: For den Huusfader eller Huusmøder blant Bondestanden paa Landet, som ved Familie eller Huustyende efter denne Premie=Listes Bekjendtgjørelse beviistigen forarbeider de beste og fleste linnede Mands=Strømper, finere end nu sædvanlige og af fireløben Strømpe=Traad ikke mindre end et Dosin eller 12 Par 10 Rdlr. For næst beste Sørt, ikke mindre end samme Mængde, 8 Rdlr. For næste Sort, ligeledes, 6 Rdlr. For næste derefter, 3 Rdlr. For beste Fruentimmer=Strømper paa samme Vilkaar, finere end nu sædvanlige og af fireløben Strømpe=Traad, ikke mindre end et Dosin, 8 Rdlr. For næst beste Sort, samme Mængde, 6 Rdlr. For næste Sort derpaa, 4 Rdlr. For næste derefter, 2 Rdlr. For beste Børne=Strømper, af forskjellige Størrelser, finere end nu sædvanligen og af fireløben Strømpe=Traad, ikke mindre end 11 Dosin, 6 Rdlr. For næst beste Sort, 4 Rdlr. For næst paa følgende, 3 Rdlr. For næste derpaa, 2 Rdlr. Degne, Skoleholdere og Møllere kan æske Premie for samme Mængde som Bønder. Præster og Forpagtere kan og æske Premie, men ikke for mindre end dobbelte Mængder, nemlig: to Dosin eller 24 Par. Premierne udsættes særskilt: 1) for Nørre=Jylland, 2) for Sønder=Jylland eller det Slesvigske, 3) for Sielland og Fyn under et. Til enhver Sirkel regnes de til samme Lande henhørende Øer efter den politiske Jnddeeling. Den første Premie, for hver Sort Strømper eller de trende høieste Premier for hver Æsknings=Egne udsættes atter for hver især dobbelt, nemlig: for Mandfolk og Fruentimmer hver for sig; dog i Sammenligning, saa denne Premier ikke af Mandkjønnet i samme Egn kan vindes, naar Qvindekiønnet sammesteds overgaaer det i finere Arbeide ved Strømper af samme Sort. Men naar høieste Premie derimod tillige kan vindes for Mandfolks Strikning, forhøies den med 2 Rdlr., efterdi Selskabet især ønsker at opmuntre dette Kjøns Lyst i ledige Timer til ommeldte Flid. De øvrige Premier, vindes vel i Samæskning af begge Kjøn efter enhvers Fortjeneste mod hinanden; dog med den Forskiel, at naar Premie tilkjendes for Mandfolks Strikning, tillægger Selskabet det endnu 1 Rdlr. til Forhøielse. Jnden Okiøber Maaneds Udgang 1781 maatte Æstningerne være indløbne. Med samme maae følge et Par Strømper franko, af det Slags som Premie æskes for, og troværdige Attester af Stedets Præst og Egnens Strømpe=Handler, eller andre bekjendte Kyndige i Mangel af dem, som gotgjøre, at den Mængde, hvorfor Premie fordres, virkeligen var til, da Attesten gaves; at den er forfærdiget af een Familie eller eet Huus; at det er skeet af Mandfolk eller Fruentimmer, eller begge tillige, at Strømperne ere den indsendte Prøve fuldkommen lige, at Arbeidet er gjort i Aften=Timer eller paa anden belelig Tid, uden at være Agerdyrkningen til Hinder, uden hvilke Omstændigheders nøjagtige Anførsel Attesterne ikke vil komme i nogen Betragtning. Heraf indsees altsaa, at een og samme Familie kan vinde flere end een Premie, nemlig, baade for Mandfolk= og Fruentimmer=Flid, ligesom for Strømper af ulige Sorter. Dersom nogen Proprietær eller anden anseelig Person paa Landet; maatte vise sig saa ædelmodig at see Selskabets Hensigter heri opfyldte, enten ved gode Raad eller ved Opmuntringer eller anden berømmelig Omgang med deres Underhavende til Befordring af denne Flid, saa vil Selskabet gjøre sig en merkelig Fornøielse af at belønne saadant med Medaljer efter enhvers Fortjeneste, naar det derom underrettes Samme tilsiger Selskabet og den eller de Kjøbmænd i Kjøbstæderne, som paa en merkelig Maade gjør det let for Almuen, at den til belelige Tider, i smaae Mængder og for billige Priser, kan erholde de Sorter Hør tilkjøbs (indenlandsk, især naar den er god, eller fremmed, som man til de fine Strømper finder at være fornøden. Disse Premier udsættes og for Aaret 1782, ligesom Selskabet oftere vil igientage disse samtlige Premier, og naar det seer at det nytter, med Tiden udsætte dem for Uldstrikningen efter Omstændighederne, samt ogsaa om det skulde gjøres nødig, strekke dem til Norge, 43. Da det er bekjendt, at der forbruges store Summer for fremmede Farver til Bondens uldne Klæde og Vadmel, som kunde besvares til Fordeel for Landet, endog kun ved at betjene sig af den af Naturen farvede Uld; saa udsættes følgende Premie, For den som forfærdiger, eller lader forfærdige, det meste og beste ulden Tøi til Bønder=Klæder, Vadmel eller andet af sort, bruun, graae og hvid Uld, eller af disse Sorter med hinanden fiirligen blandede. For den største Mængde, ikke mindre end 100 Alen, Selskabets tredie Guld=Medalje eller 25 Rdlr. For den næst største Mængde, ei mindre end 60 Alen, dets første Sølv=Medalje eller 20 Rdlr. For den næste Mængde, ikke mindre end 40 Alen, dets anden SølvMedalje eller 10 Rdlr. Det maae bevidnes, at de forfærdigede Vare ere saa mange som de angives, at derligner Prøven, som bliver indsendt, og at de ere forfærdigede i den ommeldte Hensigt. Premierne æskes inden 1ste November 1782. Selskabet agter i følgende Aaringer at udsætte Premier for de Landsbyen, og Egne, hvor de fleste overvinder overdaadige Moder i Klædedragt og indfører Brugen af Klæder, endog til Pynt, af indenlandsk ufarved Uld, eller i det mindste allene farvet med indenlandske Farver. 44. For det beste Saale eller Pund=Læder, som i alle Henseender kommer det engelske nærmest, barket eller tilbereedt i Dannemark eller Holsteen, Selskabets anden GuldMedalje eller 500 Rdlr. For det næst beste Selskabets tredie Guld=Medalje eller 25 Rdlr., og for det derpaa følgende i Henseende til Godhed Selskabets første Sølv=Medalje eller 20 Rdlr. Da Selskabet for det første kun paaseer Læderets og Barkningens Fuldkommenhed skal det være Vedkommende tilladt at indsende Prøver saavel af fremmede som af indenlandske Hude, her barkede og tilberedte. Men, naar alle Omstændigheder i øvrigt ere lige, vil dog det indenlandske Læder, faae Fortrin Attester maae medfølge og Hudenes Vægt for de anvendtes til Barkning, og, naar mueligt, om deres Alder af Qvæget, ligesom om de ere indenlandske eller fremmede. Dersom det tillige angives og bevidnes, hvor længe de haver ligget i Barken, vil saadant tillige komme i Betragtning. Æstningen indsendes inden i November 1783. 45. For den som foreviser Selskabet den største Mængde af tilstaaren, Læder til Støvle=Skafter som tilforn i Dannemark eller Holsteen er tilberedt paa beste engelske Maade, Selskabets tredie Guld=Medalje eller 25 Rdlr. For næste Mængde af lige eller nærmeste Godhed derefter, Selskabets første Sølv Medalie eller 20 Rdlr. Det maae bevidnes, om Læderet er af fremmede eller indenlandske Skind, hvilke sidste, naar alting for Resten er lige vil blive forredragne til Premie. Ligeledes vil der blive paaseet, om Efterretning meddeles om Skindenes Alder, om deres Tid i Beredningen med videre. Premien askes til 1 November 1782. 46. For den største Mængde af de beste Houers gjorte her i Landet, i Herding og Dannelse lig de engelske, tjenlige til Plantaste Brug for Kolonierne i Vestindien. For den største Mængde, ikke mindre end 10 Dosin, Selskabets anden Guld=Medalse, eller 500 Rdlr. Forde næst beste, ligeledes ikke mindre end 10 Dosin, 25 Rdlr. Ved Forfærdigelsen maae lagttages: 1) AtHerdingen er saaledes tempereret, at Houerne hverken springer eller lægger sig, naar de i Arbeidet treffer paa en steenig Grund. 2.) At endeel af det forlangte Priis=Arbeide er af adskillig Størrelse, til Voxnes saavelsom Halvvornes Brug. 3) At det indsendte er stemplet med Fabrikens eller Mesterens heele Navn, Tilnavnet i fulde Bogstaver. 4) At Priis=Arbeidet fremsendes uden Anstrygning. 5, Priserne, som Mesteren eller Fabriken kan forfærdige dem lige saa gode for i Mængde, maatte tillige skriftligen meldes, og en troværdig Attest medfølge, at Arbeidet er forfærdiget her i Landet. Premien maae æskes indtil October Maaneds Udgang 1781, ved Prøvers Jndlevering og det hele Qvantum Foreviisning, naar Selskabet forlanger det. De som eengang haver vundet Premie kan ikke oftere til Samæstning indfinde sig. 47. At Sælhundenes Mængde omkring, de danske Strandbredde, især imellem Øerne, er Fiskeriet til merkelig Afbræk, er noksom bekjendt, ligesom at deres virksømste Ødelæggelse kunde blive Fiskerierne og de Fiskende til betydelig Fordeel. For derfor, saavidt Selskabet mueligt, at befordre dette sidste, udsættes følgende Premier. For den eller dem som selv, eller i sluttet Selskab, beviisliggjør for Selskabet, paa en eller anden Maade med Garn, Harpuner, eller andre Jnstrumenter at have fanget eller dræbt de fleste Sælhunde enten i aabent Vand eller paa deres Baad, eller paa Jsen og Vinteren, at regne fra denne Premie=Listes Bekjendtgjørelse til mit i November 1781, udsætter Selskabet følgende Premier; Foret Antal, ikke mindre end 60 voxne eller store Sælhunde, eller 100 smaae og unge Dito, Selskabets anden Guld=Medalje eller 500 Rdlr. For den næste Mængde ikke mindre end 40 store eller 70 smaa, Selskabets første Sølv=Medalje eller 20 Rdlr. For den næst største Mængde, ikke mindre end 25 Stykker, store eller 40 smaae, Selskabets anden Sølv=Medalje eller 10 Rdlr. Paalidelige Attester maae medfølge, Premie=Æstningen, at den angivne Mængde er fanget af Vedkommende efter Premie=Materiens Forskrift, og ikke af andre de Premieæskende overladt, for at vinde Premie. Selskabet vil tillige tage i Betragtning, hvorledes enhver veed at benytte sig af sin Fangst, deels ved at bevare og forhandle de Skind, som falder af Sælhunden, deels ved at vinde den største Mængde Tran mueligt i Forhold til Sælhundenes Antal, Størrelse og Egenskab; til hvilken Ende enhver, som æster bemeldte Premier, desuden maae angive og beviisliggjøre, hvad Tran han haver vundet, eller hvad Skind han enten haver, vel bevarede, i Behold eller afsat, samt hvorledes og for hvilke Priser begge Deele ere solgte, hvortil desuden vil føies af hvad forskjellig Art Sælhundene ere, da nogle, skiønt deres Størrelse ere lige, giver ulige Mængde af Tran, paa hvilke samtlige Omstændigheder Selskabet vil see ved Premie=Tilkjendelsen. De Proprietærer, Forpagtere, Jagt= og Strand=Betiente, eller andre, som understøtter og bidrager til, at ovenmeldte Hensigt opnaaes, vil Selskabet ved en ærefuld Erindring om deres Fortienester eller ved Belønninger i Medaljer, erklære sin Opmerksomhed. Premie=Æskningen med tilhørende Beviser og Anmeldelser maae, i Følge foregaaende, indsendes til Selskabet, til Midten af November Maaned 1781, eller i det seeneste inden samme Maaneds Udgang. (Fortsættelsen følger.)