Kiøbenhavns Extraordinaire Relation, 1737-02-18
iøbenh. Extraordin Re Af 18 Februarii. 20 Aar 10 Aar. 2 Rdl. Aar 20 Aar erMin Herre! Jfølge af Venetianske Breve mældes, med Efterrætning fra Constantinopel, at i sidste Stad meere end 80 Krigs-Skibe og Galleyer bleve udrustede, hvilke skulde saafremt Forliigs-Handelen imellem Rusland, og det Ottomanniske Rige imod Formodende skulde vorde frugtesløs, uden videre Ophold, under Gianum Coggia hans Commando, til det sorte Hav afgaae. Denne Republiqves Senat har for kort Tiid erholdet vigtige Depecher fra sin ved det Tørkiske Hof residerende Ministre, og omendskiøndt deres Jndhold holdes meget hemmelig, saa fornemmes dog under haanden, at samme Ministre meget caresseres af det Tørkiske Ministerio, i den Henseende, at Republiqven Venedig derved maatte bevæges til at holde sig neutral. Fra Pisa berættes, at mand ønskede der endnu længere at beholde Hertugen af Montemar, saasom de mange af ham holdte Festins har vaaren samme Stads Jndvaanere til en stor Fordeel. Med Parisiske Breve debiteres, det de Wienske, Parisiske og Spanske Hoffer vare nu for Alvor derpaa betænkte, hvorledes de i Kraft af den imellem sig sluttede Alliance kunde sætte det Romerske Konge Val, Hertugen af Lotthringen til Beste, paa en u-ryggelig Fod. Med den ved Brest liggende Frantzøske Krigs-Escadre, skal et temmeligt Antal Spanske Skibe sig tilsammen føye, forat afseile til Barbariet, hvor et Krigs-Toeg skulde fuldføres. For kort Tiid blev den Lotthringske Gesandtes Secretaire med vigtige Brevskaber til Luneville og siden derfra til Wien affærdiget, hvorpaa Rygtet gik, at dette Hof havde gjort et Forslaug om Hertugdommets, Lotthringens, Grændser at indrætte, paa det samme Sag jo før jo bedre i Mindelighed maatte afgiøres, og Kong Stanislaus desto snarere kunde bekomme saadant Hertugdømme til rolig Besiddelse. Men andre Parisiske Breve haves, det mand der fra Torna i West-Both nien udi Sverrig havde bekommet saadan Berætning fra en Academico ved Navn Maupertuis, som sig didhen med fleere Astronomis, for Stiernenes Bevægelse at observere, har begivet; det de samtlige Franske Mathematiebefandte sig sammestæds udi et stædsevarende Mørke, at de agtede at forblive i Lapland indtil Soelen vendte igien tilbage, arbeydende imidlertid paa, at stadfæste de Mathematiske Observationer og Charter, som i Paris over de længst bortliggende Nordiske Lande ere vorden fuldendte, og forhaabende ved deres Randsagning at blive i disse Sager meget oplyste. Fremdeles har samme Academicus be rættet, det hand ey nok kunde berømme den smukke Maade og Artighed, hvormed den Lutherske Biskop, hos hvilken de Franske Mathematici vare indherbergerede, ham tillige med de andre omgik; hvilken Roes hand og paa Stædets Jndvaanere har lagt, og at de Anstalter, som Deres Majest. Kongen af Sverrig over alt for deres skyld haver ladet giøre, forskaffede dem all den Fornøyelse, som var mueligt at tilveye bringes. Fra Bryssel. skrives, at som de i disse Lande staaende Nationale Trouper Ordre har bekommet, at holde sig færdige til Marsch, saa troer mand, at de til Ungern skal afgaae, og skulde eendeel Hest siske og Würtembergske Trouper deres Stæd igien betræde, udi hvilken Meening mand saa meget meere bestyrkedes, som Couriererne her imellem, Hessen-Cassel og Stutgard i Haabetal afreysede. Fra Paris fornemmes, at der paa Deres Allerchristeligste Majests. Befaling en Erklæring i Trykken var udkommen, hvorudi indeholdtes de Aarsager, som havde bevæget høystbemeldte Deres Majest. ey allene en Fred med den Romerske Keiser, mens endog et venligt Forbund at slutte.