JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1750-12-25
Onsdagen den 30 Decbr. om formiddagen imellem 9 og 11 slet, skal ved offentlig auction ANDer gang opbydes, een afg. Justitz. Raad Dreyers gaard paa Gammel=Torv beliggende, som bestaar til gaden af 7 grundmuurede sag 3 Etager høy, med en durchgaaaende qvist over 3 fag, fælles veg med Naboen til nordre side, samt grundmuuret til de øvrige 3de sider, i gaarden et bindingsverk halvtag sidehuus paa 3 fag 2 loft høyt, neden indrettet med stalderum til 3 heste, og oven til foerloft og ved hammer, endnu 5 saa bindingsverks sidehuus 3 all dyb 2 loft høyt, indrettet til locum og skarn kiste, i gaarden et maadeligt gaards-rom, hvorudi et skuur til hønsehuus og fælles springvand med naben; branderedskab findes ved gaarden en stige, en hage, 6 brandspande og 2 lygter, overalt i værelserne er 7 jernekakkelovne, deraf de 2 dobbelte. Gives tilkiende, at en beleylig og vel indrettet kiøbmands gaard i Holbek beliggende ved Strand parten, og er bestaaende af et huus paa 13 fag, et dito paa 15 fag, et dito paa 6 fag, alle 2 etager høye et huus paa 11 saa i loft høy, et halvtag huus paa 4 saa, et dito paa 7 fag, et dito paa 4 fag, alle 3 ere et loft høye, og ere over alt teiglhængte, med muur= og bindingsverk, indrettet til stuer, kammere, kramboed, skrive contoirer, pakhuuse, kiøkken, brøggers, maltgiørerie, kornelofte, stald, vognskuur og deslige beqvemmeligheder, samt gode jord-kieldere, i gaarden ere 2de gode brønde med pompeverk, ved gaarden er beliggende 2de med plankeværk indhegnede hauger med gode frugttræer besatte, nok en gaard paa den anden side af gaden ud til skibbroen, bestaaende af et huus paa 12 fag og 2 etager høy, muur og teglhængt, indrettet til pakhuus og kornlofte, hvorved er en med plankeverk indhegned fuldkommen og stor materialsgaard; begge disse gaarde kand faaes enten til kjøbs eller til leye, hvorom liebhaberne vilde behage at addressere sig til eyeren Mad. Skov i bemeldte Holbek.
Berlingske Tidende, 1750-12-25
Da stervboen efter afg. Frue Bolette Nicolle Frølund, forhen afgang. Justitz-Raad Johan Gustav Seckmans efterladte enkefrue, befindes af saa ringe formue, at deraf ikke kand bekostes noget ordentlig proclama, saa lader skifte forvalterne Høyædle og Velbaarne, Hr. Etats-Raad Eggers og Velædle og Velbyrdige Hr. Assessor de Thestrup herved 3de gange udi qviserne indkalde bemeldte afg. FruJustis-Raadinde Seckmans eredi= og debitorer at møde hos Hr. Etatz=Raad Eggers boende udi store Kongensgade her i Kiøbenhavn Onsdagen den 16 Mart. 1751. om formiddagen kl. 10, da skiftets endelige slutning bliver foretaget, og enhver kand vente at nyde retefter loven og boets tilstand.
Berlingske Tidende, 1750-12-25
Paa den Kongel. Danske Skue=Plads bliver Mandagen den 28de Dec. opført til Hoved-Comoedie: Maskeraden; til Efter-Comoedie Juule=Stuen og Dands. Paa Onsdag bliver opført: Det gavmilde Testamente og den forstilte Hyrdinde. unde. unde.
Berlingske Tidende, 1750-12-25
Torsdagen den 31 Dec. om eftermiddag, imellem 1 og 3 sl. skal ved offentl. auct. FRDe og sidste gang opbydes Mad. Jnger sal. Niels Speilbergs Enkes gaard ved Nørrevold paa hiørnet af store Fiolstrædet beliggende, hvilken gaar bestaaer ud til Halm=Torve af 5 fag grundmuur 3 etager høy med qvist over 3 lag, og kielder under heele huuset, i gaarden et bindingsverks sidehuus paa 10 fag 2 etager høyt, med qvist over sag, og kielder under heele bygningen, hvor udi er en indmuuret kobberkieddel, nok i gaarden et lidet baghuus paa 4 faa en etage høy med qvist over 2 fag, ud til volden er en brand-muur 12 og en halv al lang med port paa, et stor gaardsrom, hvorudi er en portion springvand, samt behørig brandredskab, overalt i værelserne er 8 jern kakkelovne, hvoraf de 2 ere ziirede med messingeknapper. Samme gaard er forsikret i brand asseurance-cassen for 3000 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1750-12-25
Hos Conditor og Urtekræmmer Christen Christensen Borup i Skindergaden paa hiørnet af lille Cannikestræde, er at bekomme friske Franske Confecturer, Castanier, Capers, Olie, Oliven, AssiaBambas, Sola og fleere andre sorter af vahre, som nyelig er hiemkommen, for en billig pris.
Berlingske Tidende, 1750-12-25
Det gives tilkiende, at forrige skolemester for Finnerne i Tromsøe sogn, Knud Blanke og hans anden hustrue Margarete Jonæ dotter Skanche ved døden er afgangen, og haver efterladt sig en liden arv, men ingen lins arvinger; sal. Knud Blankes nærmeste arvinger skal være hans syster-børn Gunner og Knud Erichs sønner, samt hans afdøde systeredotter, som havde Niels Andersen, boende paa Elvebakken i Altens Tingsted i Findmarken, hendes efterladte børn. Hans hustrues Margarethe Jonædotter Skanches arvinger ere at finde udi og ved Trundhiem, ellers veed man ikke om de 2 ovenbemeldte sal. Blankes systersønner Gunner og Knud lever, eller hvor de ere at finde, enten inden eller uden riget, om Gunner Erichse skal haves den underretne, at han for 14 aar tiente det Kiøbenhavnske Compagnie for bødker i Ostindien, siden den tid veed man intet om ham eller hans broder; thi publiceres dette dødsfald de gange i qviserne til alle vedkommendes efterretning, at de lader sig anmelde paa Tromsøe præstegaard hos Provsten Henning, Junghans som dette skiftes forvalter inden den tid som Hans Majestets lov allernaadigst foreskriver, da hver kand nyde all lovlig omgang. Tromsøe Præstegaard, d. 5 Mai 1750. H. Junghans.
Berlingske Tidende, 1750-12-25
Skifte=Retten i Bergen lader bekiendtgiøre, at forrige kiøbmand Christen Baar ved døden er afg., og som hans efterladte effecter en befunden af liden eller ingen verdi, saa indvarstes herved 3de postdage efter hinanden, hans arvinger, saa vel som credi= og Debitorer. at indfinde dem her i skifteretten inden den i loven foreskrevne tild da enhver hvad lov og ret er, skal vederfares. Da Christianshavns Tydske Kirkes Lotterie baade inden og uden Rigs saa vidt er avanceret, at Træknings Terminen er fastsat paa den 25 Jan. 1751, paa hvilken Dag Trækningen med første Classe paa det dertil af Hans Kongel. Majestet tillernaadigst bevilg. Kongel. Slot Charlottenborg, tager sin Begyndelse; thi maatte det behage de Liebhabere som endnu agte at interessere i bemeldte Lotterie, at giøre sig deelagtig udi den rest af Lotterie=Sædler, som endnu er tilbage hos de forhen i Garetterne benævnte Collecteurer, og saasom Jnspecteuren ved samme Lotterie, Regiments=Qvarteermester Thorup ved døden er afg. saa averteres de respective Collecteurer inden og uden Staden, at i hans sted Sr. Jonas Collin her udi Staden til Jnspecteur er antagen, hos hvilken de herefter vilde behage at anmelde sig i fornødne tilfælde. Giøres hermed bekiendt, at dersom her findes nogle gifte haand verks svenne, der forstaaer deres haandverk, og ville have et smuk huus med gaards- og haugerrum paa Landet, hvor der er let at leve, og kand faaes overflødigt arbeyde, da vilde samme anmelde sig hos Hr. Regiments=Qvarteermester Hornemann, logerende i Frue Taaes gaard, tvert over for Hr. Græve af Laurvigs bagegaard udi store Kongensgade, hvor de fordeelagtige vilkaar kunde faaes at vide, som enhver sig anmeldende efter hans haandverks og dueligheds beskaffenhed skulle tilstaaes, hvorefter de deels strax og deels til anstundende foraar kunde udflytte til de beqvemme huuse og boeliger, som dem skulle vorde foreviiste.
Berlingske Tidende, 1750-12-25
Udi Aalborg stift i Hiøring bye udi Vensyssel, er ved døden afg. Beder Rasmusen, som udi sit yderste haver solgt og afstaaed alt fik eiende til sin ynste søn Peder Pedersen, men dog har skiftelservalteren, Byefoged Poul Børglum i Hiøring til sin præcaution, i henseende at der var fraværende arvinger, 30te dag efter loven registering og vurdering, boets ind- og udgield fuldført, og derom de fraværende arvinger givet notification, men ingen fuldkommen svar fra dennem har været at erholde; thi som boets omstændigheder taaler ingen ordentlig proclama at lade udgaae, saa lader velbemeldte Hr. Byefoged Børglum 3de gange i de danske viser, indkalde afg. Peder Rasmusens arvinger, Jens og Rasmus Peder sønner fraværende, og i Kiøbenhavn sig opholder Peder og LaurisPedersønner samt stervboets creditorer at møde 6te uges dagen paa kiftestedet udi Hiering den 30 Jan. 1751. da skiftets slutning er berammet at foretages, arvingerne samt creditorerne om de noget haver mod forhen meldte kiøb og overdragelse at erindre deres ret at observere, da enhver skal vederfares, hvad lov og ret medfører.
Berlingske Tidende, 1750-12-28
VII. No. 104 Kiøbenhavnske Danske vender. Go Mandagen den 28 Decembr.
Berlingske Tidende, 1750-12-28
Wien, den 16 Dec. J Følge de i Kongeriget Ungarn gjorte Anstalter, skal Rigs- eller Land=Dagen i Presborg den 18 Apr. tilkommende Aar gandske vist aabnes, og samme Dag den første Session holdes. Da ogsaa Hofstaten ved de Keyserl. Kongelige Herskaber Ankomst bliver meget anseelig, saa er denne gang befalet, at der skal tillaves 1000 Qvarteere meer end 1741 haver været. Der ere Forslag paa Tapetet til at oprette en ordentlig Correspondenz imellem det Keyserl. Kongel. Compagnie i Trieste, og det Kongel. Preussiske, der bliver etableret i Embden. Jblant andet gaaer Hensigten dermed til den Beqvemmelighed, at man kand lade Vahrene fra Norden komme til Trieste, og at der aabnes Vey for dem igien, der komme fra Ungarn, samt at de Vahre, som Compagniet i Livorno agter at hente fra Levante, kand passere til Embden igien. Finanz-Raad Koch er til den Ende skikket til Berlin, for at tractere om den Affaire.
Berlingske Tidende, 1750-12-28
Fra Jtalien, af 3 Dec. Det synes, at der ere Ting af Vigtighed paa Tapetet imellem Hofferne i Turin og Wien, saasom man har observeret, at siden Medio Novembris ere adskillige Expresser fra Wien til førstnævnte Hof ankomne; hvorimod en Coutier med Depeches, hvilke, som i Turin selv siges, skulde været af yderste Vigtighed, er fra det Sardiniske Hof til den Keyserlige Residenz igien bleven affærdiget. Jmidlertid er man i de Kongel. Sardiniske Stater yderst occuperet med at recrutere Tropperne, saasom de skal først udi April Maaned være i complet Stand.
Berlingske Tidende, 1750-12-28
Genua, den 1 Dec. Man har her den Tidende, at et Densk Skib har nylig paa sin Kaas i det Middellandske Hav medt en Algiersk SøeRøver, hvilken det holdt sig paa en vis Distance fra, og skikkede ham sine Passe, for at forhindre, at han ikke skulde komme om Bord, paa det at Skibet, naar det vilde løbe ind i nogen Jtaliensk Havn, maatte ikke blive nødt til at holde Qvarantaine for det samme. Dog Søe-Røveren var dermed ikke fornøyet, og vilde visitere det Danske Skib, men Skipperen satte sig til Modværge, gav Corsaren et heelt Lav af hans grove Skiør, og reedte ham saaledes til, at man ikke andet troer, end at han er gaaet til Grunde.
Berlingske Tidende, 1750-12-28
Neapolis, den 1 Dec. En vis Spansk Betient ved det Kongel. Skat-Kamrer, blev nylig ved Natte Tid hans Hat og Kaarde af en Straten Røver fratagen. Han raabte strax, det beste han kunde, over Gevalt og Tyve. Paa saadant Skrig kom Patrouillen dertil. Men Tyven havde betids pakket sig bort; og Spanierne blev saa bange, da han saae Patrouillen, at han ligeledes tog til Flugten. Vagten skyndede sig, og fik fat paa ham. Da nu Patrouillen havde ingen seet uden ham, saa tænkte Officeren, at han var Straten Røveren, og derfor førde ham i Arrest, nagtet alt, hvad han kunde indvende. Der tog han sig Natten over hans Vanheld saa nær til Hierte, at han om Morgenen fandtes at være falden udi Raserie, hvorudover han blev sat i Daare=Kisten, og er der endnu, uden at man har nogen Forhaabning til hans Helbredelse.
Berlingske Tidende, 1750-12-28
Paris, den 14 Dec. Det er næsten utroligt, hvor saare Kongen er bleven rørt ved Marechallen, Græve af Sachsen, hans uforventede Død, og det synes ikke andet, end om Hans Majestet derved havde mistet en Deel af Sin Jnteresse. Da denne Tidende blev bragt til Versailles, befandt Kongen sig just udi Gemakket med de Fornemmeste af Hoffet, og var findet, at soupere samme Aften i Apartementet. Men Hans Majestet forandrede strax sin Resolution, og lod sige, at man ikke skulde bie efter ham. Det var een af Grævens af Saxen Domestiqver, som kom med Posten fra Chambord, for at berette Kongen, at hans Herre var ved Døden afgangen.
Berlingske Tidende, 1750-12-28
Da denne Courier lod sig melde, sagde man til Kongen, at der var een af Græven af Saxen hans Folk, hvorpaa Hans Majestet svarede: Lader ham komme ind, kand skee at han bringer os gode Tidender om Marechallens Sundhed. Men det var just tvertimod, og da Monarken, som stod lige for Caminen, fornam, at Græven var død, satte han sig i sin Lænestoel, og sagde: Hvad er det mueligt; er Græven af Saxsen ikke meere til Ach, min stakkels Marschal, min gode Ven, hvor smertelig er mig din Forliis. J denne store Forhauselse var der næsten et Korteers Tid en stor Taushed, og alle de der fandtes i Gemakket, vare gandske nedslagne. Derpaa befoel Kongen alle Herrer, der vare omkring ham, at forføye sig bort, og der blev alleneste Printzen af Conti og Græven af St. Florentin udi Hans Majestets Gemak, hvor de en Tidlang discurerede om den afdøde Marechal. Der siges, at hans Død er forvoldet ved en Vattersor udi Brystet.
Berlingske Tidende, 1750-12-28
London, den 15 Dec. Som noget gandske extraordinairt fortiener at berettes, at til Malden udi Grævskabet Esser er den 14 passato en Mand, navnlig Edvard Bright, i hans Alders 30 Aar ved Døden afgangen, som har været saa overmaade tyk, at den aldrig er seet hans Liige i heele Engelland. Han har veyet 595 Pund, omendskiønt han har kuns været af maadelig Statur. Breden over hans Skuldre har været 3 Fod og nogle Tommer; men hvert af hans Been har været saa tykt, som ellers et Menneske er i Kroppen. Denne farlig tykke Mand har alligevel altid været gandske flygtig og hurtig, indtil et Aar for hans Endeligt, da hans Kræfter ikke længer kunde bære Legemets Byrde. Hans Kiste har været : Fod og 9 Tommer lang, 4 Fod og 1 Tomme bred, samt 2 Fod og 1 Tomme dyb, og siden han er død paa en Sal, saa har man maat tage adskillige Fiæle op af Loftet til at hidse Liget ned, saasom der ogsaa har maat giøres en større Aabning paa Gade=Døren til at faae ham baaren ud. Der siges, at udi næste Parlamentets Session skal det i Fior oft omtalte Project, som den bekiendte Jøde Jacob Henriqve, har gjort, angaaende, at afbetale inden faa Aar all National-Gielden formedelst et Lotterie, tages i Overveielse. Universitetet i Cambringe har deels afsat, deels mulcteret nogle af sine Lemmer, fordi de have været alt for kande, da Dronning Elisabeths Fødsels-Dag sidstleden, efter aarlig Skik, blev celebreret. Det begynder alt at sætte Allarm med Herrenhuterne, og det tegner til, at de tør finde stærke Modstandere udi Methodisterne. Man venter at see, hvorledes disse omvagerende Kors-Luft-Fugle vil forsvare sig.
Berlingske Tidende, 1750-12-28
Haag, den 15 Dec. Deres Høymægtigheder have i denne Uge erholdt en Courier fra deres Minister i Petersborg, omendskiønt nu af hans Depeches Jndhold intet vides, saa troer man dog, siden de have givet Anledning til adskillige Conferenzer imellem vores Ministerium og den Russiske Ambassadeur, GrævGallowkin, at der maa være noget besynderligt passeret, helst siden man har fornummet, at den Russiske Minister i Berlin, Hr. Gross, er i en Hast reyst fra det Preussiske Hof til Petersborg, og at to Courerer ere stakket efter hinanden ankomne fra Petersborg til Berlin. Det forlyder ogsaa, at Hr. d'Ammon skal være udnævnt til at forrette en besynderlig Commission ved det Franske Hof.
Berlingske Tidende, 1750-12-28
Hildesheim, den 19 Dec.
Berlingske Tidende, 1750-12-28
Det bliver confirmeret, at forrige Vice-Ober-Staldmester Hr. von Freychapelle, har erholdt sin Afskeed af Hans Kongel. Majestet af Store=Britannien, med det Tillæg, at bemelte Herre agter at træde udi Kongel. Spansk Tieneste.
Berlingske Tidende, 1750-12-28
Kiøbenhavn, den 28 Dec. Det 9 Dec. er fra det 1ste Oplandske National-Regiment til Foeds Major Otto Henrich von Prinzen efter ansøgning udi Naade dimitteret; der imod er Capitaine Frederich Christian Trolle igien til Major, og for ham Premier-Lieutenant Johan Georg Sauerbrey til Capitaine bleven bestilt; OberConducteurerne Knud Sievert Scheel og Tobias Rosbach ved den Holsteenske Fortifications=Stat, ere med Jngenieur=Capitainers Caracter blevne benaadede.
Berlingske Tidende, 1750-12-28
Som den over Fiskeriet udi Liim-Fiorden i Nørre-Jydland Allernaadigst forordnede Commission, er nylig bragt til Ende: Saa haver Hans Kongel. Majestet Allernaadigst behaget, i Henseende til Undersaatternes af bemeldte Fiskerie dependerende Velfærd og Nytte, saa vel til samme Fiskeries Conservation, som til behørig Orden og Skik udi dets Brug, at lade en Forordning udgaae, som er dateret ChristiansborSlot den 15 Dec. a. c. Samme bestaaer af 26 Artikler, hvorudi alt, hvad som i Henseende til bemeldte Fiskerie Liimfjorden bør agtes og allerunderdanigst efterleves, er no ye og udførlig foreskrevet, men vilde blive for vidtløftig her at meddeele et Udtog af. Dette er endnu at agte, at, som nu derved Allernaadigst er forordnet, hvorledes med Fiskeriets Brug i Liimfjorden efterdags skal forholdes, og forbemeldte Commissions Forretning i det øvrige er kommen til Endskab, saa bliver den om Fiskeriet der i Fiorden, under 2 Jan. 1740 udgangne, men imidlertid Allernaadigst suspenderede Forordning, hermed aldeles ophævet, saa at det med bemeldte Fiskerie udi alle Maader, for saa vidt ikke herved Allernaadigst anderledes er befalet, ved Loven og andre dets angaaende gjorte Anordninger herefter, ligesom tilforn og forend samme Forordning udkom, forbliver. Juule=Festen er ved Hoffet udi Andagt og Stilhed tilbragt. Det ellers hver Fredag sædvanlige Kongel. Geheime Conseil, blev opsat til Løverdagen, den 26de, da det blev holdet udi Monarchens Allerhøyeste Præsence; og i gaar souperede det Høy-Kongel. Huus, som sædvanlig, udi Hendes Majestets, den Kongel. Fru Moders Apartement. Raadmændene udi denne Kongelige Residentz-Stad, Hr. Rasmus Holm og Hr. Hans Nicolai Nissen, ere af Hans Kongel. Majestet Allernaadigst bestilte til at være tilligemed Cancellie=Raader.
Berlingske Tidende, 1750-12-28
Hr. Græve af Knuth, ved Søe=Etaten, har nyelig allerunderdanigst begiært og erholdt sin Dimission. Ordet gaaer, at det har Allernaadigst behaget Hans Kongl. Majestet, for at holde Glykstads Havn udi god Stand, under 12 hujus at etablere en Havne-Commission sammesteds. Comitterede dertil skulde være: Hr. Etats-Raad og Prassdent von Rheder, Hr. Justitz-Raad Wolters, og de tvende Ober=Conducteurs Wircken og Horup, og Raadmand Hagen skal tillige med være beskikket til Havne-Skriver.
Berlingske Tidende, 1750-12-28
Fra Mariager i Jylland haves at den der boende Kongelige Strand-Jnspecteur over Wiborg Stift, Ludvig Milling, i sit Alders 80de Aar og hans Hustrue Charlotte Wilhelmine Grebe i hendes Alders 82de Aar, den 30 Nov. sidst opfyldte deres 50 Aars Egteskab, og paa nye celebrerede deres Bryllups=Fæst sammestæds. Bemeldte Jnspecteur Ludvig Milling har havt den Naade og Lykke, at tiene 4 Stormægtigste Konger i Danmark, hen imod 60 Aar. Han haver med bemeldte sin Hustru, avlet 7 Børn, og af de 5, som deraf leve, seet og oplevet 31 Børne=Børn. Til Slutning paa det gamle Aar. Saa er nu, Gud skee Lof! end dette Aar til Ende. Europa nyder Roe, og glæder sig i Fred: Bellona maa sig langt til Orienten vende, Og neppe finder hun i Persien et Sted. Der, som for nogle Aar Armeer Blod udøste, Den Mark, der Vold og Grav og Leyr og Telte bar, Paa den kand Bonden nu sit Arbeyds Frugt indhøste, Og fylde Laden med hvad GUD ham skienket har Minerva, dig til Priis man Templer seer opbygge, Og Kunst og Videnskab opløfter Hovedet: Hver i sit Figentræs og i sin Viinstoks Skygge Kand leve tryggelig, og nyde Skiæl og Ret. J sær, velsigned Land, du vidt udstrakte Norden, Som under FRIDRICHS Skyts og Naade=Scepter staaer, Er du ved Himlens Gunst hidtil deelagtig vorden J en Lyksalighed, som andres overgaaer. Naar andre midt i Fred maa frygte sig for Feyde, Er du foruden Frygt, thi FRIDRICH er dit Skiold, Som under Klogskabs og Bestandigheds Geleyde Regierer Rigerne med naadig Enevold. Skiøn paa din Velstand, og tak Himlen for din Lykke, Beslut med Tak og Bøn det nu fuldendte Aar. Lad os det Symbolum i vore Hierter trykke: Naar det gaaer Kongen vel, det vel os alle gaaer. Hav og, min Læser Tak, fordi du vilde give Dit bifald til mit Blad og til min ringe Pen Dig Syv Umyndige forbundne derfor blive, Fra hvilke GUD i Aar tog Moder, Fader hen.
Berlingske Tidende, 1750-12-28
Avertissemens. Hr. Nimbs Jubel Prædiken 27 Ark stor, kand bekommes i hans Præste Boelig for 2 mk. paa Tryk= og 3 mk. paa SkrivDapier.
Berlingske Tidende, 1750-12-28
Ved Hendes Majestets vor Allernaadigste Dronnings høye Fødsels=Fest er udkommen et lidet Skrift, indeholdende en Recitation af alle de Danske Dronninger, som have været til fra Rigernes første Begyndelse indtil disse Tider, tillige med deres høye Gemahler, og Børn, hvad Aar de ere fødde, og saa videre, saa at deraf kand haves en tilstrækkelig underretning om den gandske Høy-Kongelig Danske Familie fra Begyndelsen til disse Tider. Skriftet er indrettet som en Gratulation til Hendes Majestet, vor Allernaadigste nu regierende Dronning; hvo som maatte finde Behag udi dette saa fornøyelige som nyttige lille Danske Skrift vilde behage at addressere sig til J. C. og J. W. Boppenhausen, Kongl. Universitets og Bibliotheqves bogbindere i Skindergaden og store Grønnegade, hvor Exemplaret kand haves indbunden for 10 sk. Den gaard i Præstøe, som Sr. Jens Friderich Sorterup til leye beboer, bestaaende af 52 saa huus, god nye kiøbstedsbygning, deels med tagsteen behængt, indrettet saa vel til kiøbmands brug, som avlings drift, er under haanden til kiøbs at bekomme, og kand til beboelse tiltrædes førstkommende Paaske, med gaarden følger en god nye opbygt kiølle, 2de gode kakkelovne, en indmuuret skiænk nem en eng hvorpaa kand avles et par læs høe, saa findes og udi gaarden godt vand med pomperedskabet fuldkommen stor gaardsrom og lovlig haugesplads, de lysthavende vilde behage at addressere sig herom til Birkedommer Sr. Christian Frider. Junghans boende i Wordingborg, og Sr. From i Tubechs Mølle, som Conditionerne er bekiendt, og kand herom giøre sluttelig afhandling.
Berlingske Tidende, 1750-12-28
De Herrer Jnteressenter i Aggershuus stiftes velmeenende Societet bliver hermed tienst ærbødigst bekiendtgjort, at ved dette aars udgang befindes interessentskabet at have i alt 12 pensionister, nemlig 3 for aaret 1748, 4 for 1749, hvis navne i forrige aars gazetter vare anførte, for enhver af disse 7 svares af Mand 32 skl. til fuld pension, giør 2 dlr. 32 sk. de 5 i dette aar indkomne ere: Præsten Christian Schulzes enke, som tilkommer fuld pension 32 skl. Johan Hendr. Kreftings enke 3 qvartal. 24 skl. forenskriver Lembachs pensionist Velbaarne Frøken Stokfleth, fogden Wendelboes og Torkild Nielsens enker hver i qvartal, er for disse tre 24 skl. nok begravelses penge for dette aars 4 virkelige enker til hver 16 sk. er 24 sk. og forstanderens salarium 64 skl. giør for hver interessent 4 Rdlr. 48 sk. som følgelig den allernaadigst confirmerede extension til næste 5 Februar, maatte besørges til betaling, at ikke vedkommende, som udebliver 8 dage efter rette betalings dag, skulle paadrage sig den bekostning af 8 skl. daglig mulet, som extensionen tilholder. Det er ey allene berørte pensionister, som ved denne Guds forsyns naade har nydt og nyder en kiendelig assistence, men der bliver endog af det ringe indskud som forhen er, og denne gang svares, til Cassens fønden summa af noget over 2000 Rdlr. til næste i Mart. indsamlet, som er all den tilvext man for saa kort tid kunde vente. For nærværende tid haver societetet 41 expectanter, samme ønsker kun, at de mange andre liebhabere, som begierer at blive interessenter, ville lige disse først tage sted iblant expectanter for at see derved completeret et antal af 120; thi saa snart talt er opnaaed, vil directionen videre overvede, om ikke det kunde blive interessentskabets fælles nytte, at ser de virkelige interessenteers antalt augmentered følgelig Fundationens og Extensionens tilhold. Christiania, den 12 Dec. 1750. Milter Lund.