JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1809-04-11
Udenlandske Efterretninger. Efter pariser Breve af 24 og 27 Marts ere Fredsrygterne der forsvundne igien. Keiserens Af leise synes at være nær. Feldtsengene ere allerede afgaaede, Rytteriet af Keiserens Garde, tilligemed Keiserindens Dragoner ere brudte op fra Paris til Strasborg, hvor man forsikrer at Keiserinden vil tefidere efter hendes høie Gemals Afreise. Ved Huningen, Altbreysach og Kehl passere vedvarende mange franske Tropper over Rhinen til Tydskland Anstallet anslaaes allerede til 150,000 Mand; som skulle forene sig med den confordererte Rhinarmee, for i sen Hast at gjøre Ende paa den nye engelske Krig paa Fastlandet, hvilken man dog endnu haaber ikke vil bryde løs, da det, efter en nyere Beretning, synes, at sundt Overlæg paa den anden Side endelig har vundet Seier over Lidenskaberne. Man for sikrer tillige at der i München skal holdes en stor Con føres, som vil overværes af den franske Keiser, samt Kongerne af Bayern, Sachsen og Würtemberg personligen. Om Keiser Franz ogsaa i egen Person ville indfinde sig derved, veed man endnu ikke; men i andet Fald, troer man, at en af de østerrigske Prindser vil begive sig derhen. Ogsaa fra Ruslands Side vil en Ambassade komme til denne Kongres, af hvilken da saa mangfoldige Folkefærds Rolighed og Lykke vil hænge. Den tyrkiske saavelsom den persiske Ambassadeur belave sig paa at afreise fra Paris. Man siger, den østerrigske Regiering lader i alle Aviser som staae i dens og Englands Sold, udsprede, at dersom Krigen skulde bryde ud mellem Frankrig og Østerrig, vilde Rusland i det mindste forblive neutral. ten. F. Wandall.
Jyske Efterretninger, 1809-04-11
Det engelske Blad Times paastaaer, at det nærværende Øieblik er det gunstigste for Østerrig til at indlade sig i Krig med Frankrig, og at om Østerrig ikke benytter samme, saa kan det herefter aldrig meere angribe Rapoleon uden Splittergalskab, og saa maa det stedse forblive i den Stand, Presborgerfreden har sat det. Det er mueligt, at Østerrig vil anstrænge sine sidste Kræfter forgiæves; men imidlertid ville Porten holde det Ryggen sikker i Østen og Nordost, og Bonaparte komme til at udsætte Spansens Ste bring.
Jyske Efterretninger, 1809-04-11
Efter Privatbreve fra London, skal Porten ved en hemmelig Artikel i den mellem England og Tyrkiet sluttede Fredstractat, virkelig have forbunden sig til at forene sig med Østerrig i Krigen mod Frankrig, og at England vilde forsyne Porten med Vaaden og Munition fra Malta eller Morea. Man melder derhos, at da England i dette Aar kun behøver at sende en ringe Søemagt til Østersøen, kan det desbedre komme til at bruge en samlet Styrke i Middelhavet Fra Wien meldes, at Keiseren vil med første til Ofen, for at holde Revne over de ungarske Jnsurectionstrupper. Erkehertug Carl var endnu ikke selv afreist til Armeen; men hans Feldteqvipager vare allerede afgaaette baade til Armeens Centrum og begege Fløiene. Al Handel og Vandel var ved at gaae i Staae, da Alting opbydes til Krigstieneste. Blant det udrykte wiener Landværn befandtes omtrent 1200 Contoirbetiente.
Jyske Efterretninger, 1809-04-11
Et fransk Blad siger, at Fledttøimester Ginlap, som commanderer den østerrigske Armee i Friaul og Karnthen, er pludseligen kommen til Wien, for at udbede sig hans Dimission, da han umueligt kan rykke i Feldten, siden Erkehertug Johann har beordret et Artillerietrain, er var bestemt for ham, til sit eget Korps. Fra Grev Bellegarde, som commanderer i Gallizien, ere to Courerer ankomne ovenpaa hinanden til Wien, som har forvoldet et overordentlig Statsraad.
Jyske Efterretninger, 1809-04-11
Man erfarer nu, at Englænderne vare den 1ste Febr. afgaaede fra Lissabon med 4 Regimenter, for at udskibe disse ved Cadix; men at Jnsurgenterne dersteds havde negtet dem Adgang, og oven kiøbet fore paa de engelske Fregatter.
Jyske Efterretninger, 1809-04-11
Om de Franskes Indtog i Lissabon er endnu intet Officielt bekiendtgjort.
Jyske Efterretninger, 1809-04-11
Hertuggerne af Jstrien og Montebello (Bessie, res og Lannes) forlade ogsaa Spanien, da deres Til neste nok behøves paa en anden Kant.
Jyske Efterretninger, 1809-04-11
General St. Cyr har, som der meldes fra Bavonne, totaliter slagen Redings Armee og staaer nu under Valencias Mure. Victor vilde den 14 Marts gaae over Tajo ved Almazza, for at over fløie Jnsurgenterne under Cuesta. Romana skal med Resten af sine Tropper være ganske slagen, og to Regimenter af hans Rytterie gjorte tilfange.
Jyske Efterretninger, 1809-04-11
J Jtalien trække Tropperne sig til Grændserne Vicekongen i Mayland vilde snart afreise. Ogsaa udfra det Neapolitanske skulde Tropper sætte sig i Bevægelse.
Jyske Efterretninger, 1809-04-11
Efter en Beretning fra Berlin, har Kongen af Preusen afhændet sit guld Taffelservice, for at bruge Pengene derfor til den franske Contribution.
Jyske Efterretninger, 1809-04-11
Denne Taffelservice var et Arvegods efter Frederiden Store, og som saadant af dobbelt Værdie. Men den gode Konge holt det for Sin Regentpligt, at lette Byrden for Folket - og saa lod han dette kostbare Arvegods gaae bort.
Jyske Efterretninger, 1809-04-11
Blandede Efterretninger. Med stor Bedrøvelse, saa hedder det fra Londen man vil atter melde en Begivenhed, som der, paa nogen Tid at giøre, gives alt for mange Exempler paa: Lord Paget er immandags nemlig løben bor med Lady Wellesley, Sir H. Wellesleys Ægtefælle, uagtet Lord Paget har en Kone og aatte Børn, og Lady Wellesley tre Børn. Efter Rygtet har Manden eftersat de Flygtende, inhentet dem og bemægtigget sig Prisen igien, efter at have skudt Kaperen Lord Pri Sænk, det er: lagt ham ned i en Duel. J Palma, Hovedstaden paa Øen Majorca har man ogsaa et Theater. Af hvilket Slags det er, kan man slutte sig til af Dragten, de gamle Helte vilde sig i paa Skuepladsen. Saaledes traadde Achilles op i Dragon Uniform, Hector som en Husar, skader Priamus i en gammel fransk Hofklædning med St. Carls Orden o. s. v. lene voxe paa den venstre Haand især paa Lillefingeren Som bekiendt lade de fornemme Chineser NygRægle var 12 1/2 Tomme lang. Den stakkels Mandt Man traf engang en Chinesisk Læge, hvis længste bar fine lange Kløer i et Foderal af Bambusrør, i denne legemlige Fuldkommenhed. som generede ham meget, og dog var han stolt af paa at afsætte Hertuggen af York fra sin Over-Com J det engelske Parlament har man nyelig voteren mando; men Stemmerne for ham vare saa mange, at ingen Afsættelse kunde finde Sted.
Jyske Efterretninger, 1809-04-11
Man bemærker, at denne Gang følger der saagodt som ingen Fruentimmere med de franske Regiementer til Tydskland.
Jyske Efterretninger, 1809-04-11
Paa et Værelse i Churfyrsten af Triers Residents, er nylig midt om Dagen ved at opbrække en Skriverpult, bortstiaalet 2000 Gylden i Sølvmynt. me Arbeidet, at de ei allene sammenskiøde frivillige nu. Selve Jndvaanere viiste saadan Lyst til at frem Ogsaa omkring Staden Gotha, fløifes Volder Bidrag dertil men indfandt sig endog Mand af hver Huus, for personligen at lægge Haand paa Værket. havde ved Udplyndring mistet næsten alt hvad han eieEn Embedsmand i Breslau, som i sidste Krig, disse hans sidste Kostbarheder paa Fædrelandets Alter de paa et Par sølv Knive og Gafler nær, har nu lagt, som et frivilligt Offer.
Jyske Efterretninger, 1809-04-11
(Om Regierings Forandringer i Sverrig.) Major Arfvedson blev Natten mellem den 13 og 14de afsendt til Aland, for at bringe de derværende dem i forrige Aar, fordi de, efter hans Mening, et Garderegimenter Fanerne igien, som Kongen fratog havde gjort deres Pligt ved en Landgang i Finland. De forlangte dengang forgieves, at der maatte nedsættes en Krigsret, for at undersøge deres Forhold. Det største Antal af de mod Kongen Sammensvorne, bestaaer af Officerer af disse Regimenter. Major Arsvedson ankom til Aland i det Øieblik da Russerne 25000 Mand stærke, rykkede frem mod Øen under Generalerne Knorrings og Bagrations Commande. Majoren lod de rusiske Hærførere underrette om deni Sverrig indtrufne Regieringsforandring og forlante en Vaabenstilstand. General Knorring affloVaabenstilstandden, paaflod at Øen skulde besættes og tilstod kun den svenske Armee Bortmarsch over Havet, ifald en af ham til den Ende afsendt Collonne er allerede skulde have afskaaret dem Tilbagemarichen paa denne Vei. Major Arfordson kom den 18 om Aftenen tilbage til Stockholm med den Efterretning. Man vil der formodentlig en eller to Dage derefter have erfaret, om den svenske Armee paa Aland har maattet overgive sig til Russerne, eller om den har kunnet reddet sig over det fast tilfrorne. Hav, efterladende sine Magasiner og Paaage.
Jyske Efterretninger, 1809-04-11
J Provindserse hvor Stemningen overalt var mod Kongen, skal Efterretningen om hans Arrestering ikke noget Sted have foranlediget Bevægelser til hans Fordeel.
Jyske Efterretninger, 1809-04-11
Indenlandske Efterretninger. Fridericia, den 31 Martii. Paa grundet Nistanke om den imellem Kolding og Fridericia d. 20.
Jyske Efterretninger, 1809-04-11
Octbr. f. A. tabte Postsæks Opdagelse, blev i Gaar Eftermiddag foretaget Jnquisition i Peter Devanscher, Huus her i Staden, og i samme funden de med Posten værende 7 a 8000 Rd., paa 3 til 400 Rd. nær, ei allene forvarede paa adskillige Steder i Huset, men og nogle i forborgne Giemmer uedlagte. Den egentlige Postsæk med de i samme værende Breve, tilstød han at have fyldt med Steen og Jord og nedsænke samme i Statsgraven. J Morges blev han under Bevogtning fra Arresten ført hen til det foregivne Sted, hvor han ogsaa rigtignok selv opfiskede Postsækken, med hverken Breve eller Aviser fandtes der. Aarsagen til den paa ham faldende Mistanke skal have været, at han validerede med flere Penge end sædvanlig, især med store Sedler m.m. Det var imidlertid en Lykke at det blev opdaget, paa det den ellers for sit brave Forhold bekiendte Karl, som kiørtt Posten, kan vorde tilkiendt for Mistanken.
Jyske Efterretninger, 1809-04-11
Corsøer, den 1ste April. J Gaar Eftermiddags lode de første fiendtlige Skibe for i Aar sig see her i Beltet. De bestode af 2 Linieskibe, 1 Fre sat og et mindre Krigskib. De satte Coursen sydlig og vare snart af Sigte.
Jyske Efterretninger, 1809-04-11
Kiøbenhavn, den 3die April. Hs. Majestæt Kongen er i Løverdags Eftermiddag ankommen hertil i allerhøieste Velgaaende.
Jyske Efterretninger, 1809-04-11
J Aaret 1808 vare i Danmark, Bornholm undtagen, ægteviede 7021 Par, fødte 30,443, og dede 25,426, altsaa 5,017 flere Fødte end Døde; des uden 1,307 Dødfødte; af uægte Børn var Antallet J Norge, Nordlands Stift undtagen, var Antallet af de ægteviede 4322 Par, de Følte 23750, de Døde 21,188, altsaa 3918 flere Fødte end Døde; desuden 705 Dødfødte; af uægte Børn 1,542.
Jyske Efterretninger, 1809-04-11
J Agershuus Stift havde Dødeligheden, meest at Forraadnelsesfebre, grebet temmelig om sig, saa at der var 1,356 flere Døde end Fødte.
Jyske Efterretninger, 1809-04-11
J Slesvig og de holsteenske Lande vare 4,242. ægteviede, 18,948 Fødte, 16,984 Døde, altsaa 2, 134 flere Fødte end Døde, uagtet de Dødes Antal i det Slesvigske oversteg de Fødtes imod 170. Uæg. te Børn omtrent 1200. Disse Stater samtlig have saaledes i Aaret 1808 vundet en Tilvext af af 9,543 Mennesker.
Jyske Efterretninger, 1809-04-11
Aalborg, den 11 April. Foruden den rige Prise, der blev indbragt til Skagen af Kaperen Strandvagten, Kaptain Kaalund, og hvis Hovedladning bestaaer af nogle og tyve hundrede Tdr. Salt, er en anden endnu rigere indbragt til Løkken af en norsk Kaper. Saavidt vides skal den indehave et betydeligt Partie Kaffe, Sukker &c. Den Førstes Ladning skal for største Deel være udlosset og alt averteret til Auction. Den sidstes Ladning skal for en Deel være forflyrret af Fienderne; dog, saavidt man veed, uden Virkning: Den 5te om Eftermiddagen kom en Engelsk Fregat paa 24 Kanoner og styrede ind for Fladstrands Reed, Fortet Deget fyrede paa samme, hvorpaa den beisede Dansk Flag, og ankrede paa Fladstrands Reed, sadte 4re Fartøier ud, som roede imod Provisionskibene, imidlertid var Pr. Lieutenant Turen med fine 3 havende Kanonbaade gaaet ud, hvori paa Fartøierne flygtede tilbage til Fregatten. Lieutenant Tuxen attaquerede samme, og Batteriernes skud tillige, den kappede sit Anker og gik til Søes, under en Times Konnonade imellem dem og vores Kanneerbaade, hvorved de sidste ingen Skade fik, men derimod fik Fregatten nogle Grundskud, og endeel ramboneret af sin Takkelage, Kanoneerbaaden forfulgte Fregatten under Kanonade indtil Mørkningen, da den fortsadte sin Cours nord efter og Baaden gik til bage til deres Stationer.
Jyske Efterretninger, 1809-04-11
Afvigte 5te og 6te April holdtes den offentlige Exammen i det af Contesse Wedel-Jarlsberg forrige Aar i Aalborg stiftede Pige-Justitut. Det var en stor Glæde at overvære denne Exammen. Børnene havde gjort megen Fremgang og de viiste, at de havde bragt det meget vidt i de forskillige Kundskaber, hvori de hidtil ere blevne underviiste. De svarede med Færdighed og med elskværdig Uskyldighed. Det sporedes tydelig, at en ædel Aand besiæler denne priselige Indretning, at der sørges for, at Elevernes Forstand dannes med gode og almeennyttige og for deres Kiøb passende Kundskaber, men at der ogsaa omhyggelig vaages over deres Hiertes Forædling og over hvad der kan bevare den unge Pige skyldfri og god. Jngen, som var tilstæde, gik bort, uden at ønske vedvarende Held over en Indretning, hvis Frugter saa tydelig kiendes, og at ønske Velsignelse over dem, som ved denne Leilighed bidrage til det ædleste af alle Øiemærker, det at danne og forædle Mennesker.
Jyske Efterretninger, 1809-04-11
Sidste Søndag blev af den tilvørende Ungdom, i begge Byens Kirker konfirmerede, ialt : 41 Drenge og 31 Piger; Deraf i Budolphi Kirke: ved Hr. Dr. Claudi, 7 Drenge og 5 Piger, og ved Hr. Jansen, 13 Drenge og 14 Piger. J Frue Kirke: ved Hr. Stiftsprovst Schierup, 7 Drenge, ved Hr. Meden, 3 Drenge og 3 Piger, ved Hr. Aspach, 11 Drenge og 9 Piger.
Jyske Efterretninger, 1809-04-11
Paa Onsdag prædiker i Budolphi Kirke Hr. Henneberg. Paa Torsdag Hospitalet Hr. Klauen. Paa Fredag i Frue Kirke Hr. Meden.
Jyske Efterretninger, 1809-04-11
Tallotterie. Ved 829 Trækning i Altona udkom følgende Rumre:
Jyske Efterretninger, 1809-04-11
Til 830 Trækning sammesteds faaes Lotteriesedler til førstkommende 17 Apriil hos. Sveistrup.
Jyske Efterretninger, 1809-04-11
Avertissements. Min gode Kone Catrine Marie Borberg, gik reden stille Död fra mig den 8 April, efter 25 Aars kierlig Ægteskab i hendes Alders 57 Aar, hvilket bekiendtgiøres vedmodigst for fraværende Slægt og Venner, overbeviist om deres Deeltagelse i min billige Sorg, frabedes ald skriftlig Bevidnelse. Aalborg den 10 April 1809. Jörgen Terp.
Jyske Efterretninger, 1809-04-11
At min gode Mand, Stodiosus Mich Lerche Munch, Sognedegn for Aars og Haubroe Menigheder, den 7 dennes i sin Alders 60 Aar ved Døden forlod mig, efter at han i de sidste Aaringer havde lidt af en stedse tiltagende Brystsvag hed, bekiendtgiøres herved sor fraværende Slægt og Venner, i den Overbeviisning at de tage Dets i min billige Sorg. Aars Degneboelig den 10 April 1809. Sophie Amalia Munch, fød Mousted.
Jyske Efterretninger, 1809-04-11
Dusdagen den 12 April Formiddag Kl. 11 bliver hos Viinhandler Simoni her i Aalborg efter Begjæring bortsolgt ved Auction i fede Kalkuner og 50 Kapuner. Samme Dags Eftermiddag Kl. 2 bliver paa samme Sted holdet Auction over et Chatol og endeel Fruentimmer Gangklæder og Linned, samt en Kuffert med nogle Mandsklæder og et Sølv Lommeuhr m.m., tilhørende Stervboerne efter afgangne Jomfrue Henriche Christine Becher og Kiøbmands dræng Christen Rasmussen Holm Aalborg den 3 April 11809. Bøggild.
Jyske Efterretninger, 1809-04-11
Paa Vestergade No. 4, bliver for billig Priis vasket og ompet, gamle Straahatte paa ny moderne Facong.
Jyske Efterretninger, 1809-04-11
Da jeg haver formærket, at en Deel af mine Laugsbrødre, ere blevne fornærmet over, at under mit Navn i det af mig i disse Aviser indførte Avertissement under 4 April, staaer Grov= og Kleinsmedmester, saa gammeldes herved, at det skal være allene Kleinsmedmester, hvilket Navn jeg alle Tider svare til. Aalborg den 8 April 1809. Jens Mørch, Kleinsmedmester. I Høien eller gl. Skagen bliver om kort Tid ved offentlig Auction bortsolgt circa 2000 Td. St. Ader Salt der er udlosset fra en af Vensyssel Kaper Strandvagten kaldet den 3 April 1809 dertil som Prise indbragt svensk Brigskib, hvilket foreløbig til Efterretning bekiendtgiøres. Auctionsdagen vil nærmere blive averteret. 1809 Fredagen den 14 April, bliver Ball paa Kiøbmændenes Compagnihuus, som tager sin Begyndelse Kl. 7 om Aftenen og vedvarer saa langt ud paa Natten som Selskabet behager, de Respective Herr og Damer, saavel Jnden som Udenbyes, der maatte finde Behag, at deeltage i Fornøielser, vilde behage at lade deres Entrebilletter afhente hos Jntrepeneuren Hr. Overbrandmæster Poulsen imod 9 Mk. 8 s. Erlæggelse for hver Person, Børn som ikke ere Confirmerede betaler hver 8 Mk. 8 s. Aalborg den 2 April 1809. N meller, Klubvært.
Jyske Efterretninger, 1809-04-11
Auction. Udi afg. Præsteenke Mad. Bon dorphs iboende Huus i Nørre Sundbye, holdes og endtlig Auction førstkommende 12 April over den Afdødes efterladte Meubler og Effecter, bestaaende af Guld, Sølv, Kobber, Tin, Sengeklæder Drag kister m.m. Auctionen begynder og Formidgagen Kl. 10. Dagen efter den 13 April om Eftermiddagen Kl. 2 holdes en Skiftesamling i Stervboe, dette bekiendtgiøres til alle Vedkommendes Efterretning. Hals Præstegaard den 25de Marti P. A. Obel.
Jyske Efterretninger, 1809-04-11
Herved bekiendtgiøres: at det Huus i Svenstru, Bye, pornum Herred, som Poul Sørensen, der er Soldat ved 1ste jydske Jnfanterie Regiment, og at fraværende, eier, med sammes tilliggende Jordeien, domme, Hartkorn 2 Skp. 2 Alb. stilles til offentlig Auction i Svenstrup Broehuus Onsdagen den 12 April førstkommende i Middagsstunden, for til det Høistbydende at bortsælges, til resterende Skatter, Betaling deraf, alt i Følge den i samme skede Seqv. stration og Overøvrighedens senere Ottre. Rid. den 23 Martii 1809. Bassesen,
Jyske Efterretninger, 1809-04-11
Auctions ørvalter.
Jyske Efterretninger, 1809-04-11
Dansk Hof= og Stats Calender for 1809 Red gert forlagt og udgivet af Cancellieraad Frost hi i Papbind 11 Mk. faaes hos Sadolin.
Jyske Efterretninger, 1809-04-11
Geistlig Stats-Calender for Aaret 180. redigeret forlagt og udgivet af Cancellieraad Frosdenne Calender er forøget for dette Aar, med Kaldenes gamle Anslag, det til ethvert Kald hos rende Hartkorn, samt Anmeldelse om de residerende Kapelanier som ved Vacante skal nedlægges. faaes heftet for 5 Mk. hos Sadolin. Det øvrige Indsendte følger i Torsdags Avisen.
Jyske Efterretninger, 1809-04-13
to og udgives 2de Gange ugen.
Jyske Efterretninger, 1809-04-13
Udenlandske Efterretninger. Petersborg, 22 Marts. Rigsdagen i Finland skal holdes i Abo. Keiseren vil, hedder det, aabne den med en Tale fra Tronen. Høitid, lighederne blive meget glimrende. Den 25 vilde Keiseren afreise didhen. Den fra Frankrig hiemkomne Statsminister, Grev Romanzow, afreiser derhen imorgen. Man taler om en snarlig Fred med Sverrig. Priserne paa russisk Producter og Vare stige betydeligt.
Jyske Efterretninger, 1809-04-13
Paris, 30 Marts. Man troer at Keiseren og Keiserinden ville den 4 April afreise til Comptegne, og derefter til Strasborg. Hr. Darn, General Jntendant af Armeen i Tydskland, afreiser imorgen herfra. Jgaar afgik herfra det Keiserlige Feldtapothek. Den østerrigske Ambassadeur, saavelsom Fyrst Esterhazy, ere her endnu. - Den russiske Hofraad Lasasse gaaer, fra Boulogne af, med en Mission over til London. Man veed ikke om hans Sendelse angaaer blot den russiske Flaade i de engelske Havne eller kanskee den almindelige Fred. - Man ømter endog om en Fredskongres i Mannheim, som en Middelpunkt af Afstanden mellem Paris, Wien og London. - En Militairkommission er her nedsadt, for at fælde Dom over 7 Personer, som anklages for Spioner og Hverving for England. -
Jyske Efterretninger, 1809-04-13
Marskal Bessieres er ankommen hertil fra Spanien. General Morlot er død i Bayonne af en Forraadnelsesfeber. Greven af Fuentes er død i Saragossa af slet Behandling i det Fængsel, Jnsurgenter, ne sperrede ham ind i. Han besad en stor Formue. Blant andre Legata; har han testamenteret sin Kiæreste, Mamselle Bregattine, Overdandserinde i Pageren P. F. Wandal. ris, 100,000 Frankr., og hans Kammertiener Bayonne, 25 Marts. Marqvis de la Romana, skal, efter, paa ny at have liidt et Nederlag, have tilbudt at underkaste sig, naar man vilde giengive ham alle hans Godser og Eiendomme.
Jyske Efterretninger, 1809-04-13
Rom, 14 Marts. Den hellige Fader opholder sig bestandigt i sit Pallads Mønte Cavallo meget røie bestille, og lader sig ingen andensteds see offentlig end som i det pavelige Kapel!
Jyske Efterretninger, 1809-04-13
Tyrkiet, 24 Febr. Storherren har udstedt et Firmam, som begynder saaledes: a Vide maae J. mine Elskelige, at jeg har sluttet Fred med mine gamle Soldater, Janitscharerne, og at jeg erklærer alle dem for Fiender, som vilde indføre i vort Militairvæsen de Vantroendes System, saaledes at alle gode Musselmænd have Lov til at giøre af med disse afskyelige Projectmagere, hvorsomhelst de kunne træffe dem o. s. v.v.
Jyske Efterretninger, 1809-04-13
London, 17 Marts, (over Frankrig) Manveed nu bestemt, at de Udgivter, Hertugen af York har anvendt paa Madame Klarke fra Nytaar 1804 indtil 1 Mai 1806, beløber sig 16710 Pd. St. (omtr. 100,000 Rd. og dog har hun beklaget sig over, at Prindsens Knaphed tvang hende til at bryde med hem. Da denne Dame den 13 Marts sidst blev forhørt i Parlamentet, deponerede hun, blant andet, at hun havde fæstet Listen paa de Personer, hun forlangede Pladser for til hendes Hovedpude med en Naal, for at Prindsen kunde see den naar han gik to bed vith her.
Jyske Efterretninger, 1809-04-13
Den 25 Febr. gik Expeditionen af 4000 Mand Tropper under General Sherbrook under Seil igien fra Cork. De 3 fra Orient afseile franske Krigsskibe, ere den 2 Marts seete under 48 1411 Længde.
Jyske Efterretninger, 1809-04-13
Den udløbne Bresterflaade ligger ved Øen Aix. En lænderne lure paa den med 20 Linieskibe. - Fra Carlscrona meldes under 29 Jan. - Her ligge omtrent 60 til England bestemte Skibe. Den seneste Convoi seilede herfra den 22 med Fregatten Salcette, men kan 9 Skibe kom ud af Jsen. Jeg seilede den 5 herfra med 70 Seilere, under Convoi af Linieskibet Orion og 3 Kuttere. Men hele Flaaden, blev adspredt. Næsten det halve af den savnes. Den 13 kom jeg her igien med 14 Skibe, og den 18de som 20 andre tilbage hertil 1. Fra Gothenborg har i denne Vinter manglet 16 Poster. Den 2 Marts kom der endelig 11 paa engang. Ogsaa den Convoi, som afseilede fra Carlscrona den 22 Dec. har havt en sørgelig Skjæbne. Den bestod af 5 engelske og 3 svenske Krigskibe og 12 Koffardie mænd. Fregatten Salette drev med Tab af Anker og Toug ind i Østersøen. En Kanonbrig strandede den 11 Jan. ved Malmøe.
Jyske Efterretninger, 1809-04-13
Kutteren Fama forulykkedes ved Bornholm en anden Kutter ligesaa ved Østad. Fregatten Camilla mistede hendes Anker og Toug og drev ind i Østersøen. Lord Falkland, som forhen commanderede vor lille Eskadre ved Helgoland, har mistet Livet i en Duel med en Hr. Povel, efterat være komne i Trætte i Drukkenskab.
Jyske Efterretninger, 1809-04-13
Wien, 29 Marts. Grev Stadion, Broder, til Ministeren for de udenlandske Sager, øns lovenJatendant af Armeen, og den forrige Finantsminister, Grev Zichy, er udnævnt til Armeeminister med en Sage af 80000 Gylden, foruden Taffelpenge. Til Understøttelse for det wiener Landeværns Koner og Børn er her indsamlet 118,727 Gylden. Ogsaa Bøhmen subskriberes paa, at forvisse fortiente Krigere om saa meget Jordeiendom, at de kunde leve deraf. Jgaar opførdes i Borgtheatret en Cantate hvorhos blev afsiunget nogle Landeværnsviser. De allerhøieste Hof, som var tilstede, blev skrækkeligrørt derover. - Endnu recruteres stærkt for Armeen. Paa Krigsfod er et Regiment fastsat til 3600 Mand men nu er der Regimenter indtil paa 4,400 Mand.
Jyske Efterretninger, 1809-04-13
München, 27 og 30 Marts. Endeel af Archivet og andre Sager af Værd, ere af Forsigtighed - pakkede ind, og sendte til Lindau. Brohos vedet ved Friedberger Lechbroen forsynes med 22,000 Palisader og mange spanske Ryttere af Træ at sige)