Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-03-03
Alle til Scheldetoget hørende Papirer ere blevne fremlagte i Parlamentet. J den til dette Togs Undersøgelse udnævnte Committee forlangte Lord Porchester, at Sir David Dundas skulde kaldes for Skrankerne. General-Fiskalen modsatte sig dette Forslag, fordi Dundas som Geheimeraad ved sin Eed er forbunden til, ikke at røbe Cabinettets Hemmeligheder. - Lord Porchester erindrede ogsaa at der efter hans Skjønnende manglede adskillige Papirer; at der ikke fandtes nogen Operationsplan, at det ogsaa syntes at de Depecher fra Overgeneralen til Ministrene ikke vare fuldstændige. Han vilde ikke tale noget om denne Gjenstand for Øieblikket, men lade sig nøie med at gjøre Forestillinger angaaende disse Papirer om Mandagen. - Det er mærkværdigt at see, hvorledes de Engelske Ministere snoe sig for at forsvare dette hensigtsløse og i sine Følger saa ulykkelige Tog. Lord Castlereaghrønskede, førend Undersøgelsen tog sin Begyndelse, at bevise Huset, at han paa ingen Maade betragtede de Papirer, Ministerne have ladet circulere, som indeholdende en fuldkommen og fyldestgjørende Udsigt over alle de med Toget forbundne Omstændigheder. Der var hemmelige Underretninger at undersøge, som maatte overlades til en hemmelig Committee. Men end ikke Krigsdepartementets Papirer vilde levere nogen fuldstændig Underretning. Denne kunde ene findes i alle de Departementers Papirer, der samtligen have virket til at berede og styre dette Tog. Han meente, at først og fremmest det Politiske i Forholdsreglerne maatte komme i Betragtning, og om denne Punct indeholdt de fremlagte Papirer kun liden Oplysning. Den Grund, der bevægede Ministerne til at beslutte Toget; Armeens Tilstand paa den Tid, de Befordringsmidler man havde, den Underretning man havde faaet af fremmede Magter, og den Tilbøielighed de i den Henseende yttrede, saavelsom adskilligt andet, trængte endnu til Oplysning. Men, dette fraregnet maatte Landets almindelige Midler til at understøtte fremmede Magters Hensigter, komme i Betragtning og ligeledes Togets sandsynlige Bekostning paa den Tid, det blev foretaget. Han stolede paa at alle disse Ting ville paa een eller anden Maade blive fremlagte for Parlamentet. Man maatte kjende fremmede Magters Forestillinger og hver anden dermed forbunden Omstændighed, naar man vilde dømme om Togets Rigtighed. Saavidt han nu skjønnede var det ikke nødvendigt vidtløftigen at undersøge Grundene, hvorfor Regjeringen besluttede Toget. Han meente og det var upassende at undersøge Planens Udførsel fra den militaire Side. Til Slutning gjentog han sit Ønske, at Lord Porchester vilde begynde med det Politiske i dette Tog. - Men Lord Porchester vedblev at paastaae at følgende Puncter, skulde undersøges: I. De Handlinger, der gik foran for Toget, der tillige maatte indbefatte det Politiske, Forberedelserne &c. 2. Togets Fremgangsmaade, og 3. De med Walcherens Rømning forbundne Omstændigheder. - Canning, der ligesom Jackson bærer Navnet Kjøbenhavn som et uudsletteligt Brændemærke paa sin Pande, og som er Ophavsmanden til alt det Onde, der i de sidste Aar udstrømmede fra Engelland over saa mangt et Land, søgte denne Gang, som sædvanlig, at redde sig paa en ganske egen Maade. Han vedblev at troe, sagde han, at man havde gjort bedre i at overlade denne Undersøgelse til en anden Domstoel. For saa vidt han selv stod i Forbindelse med Toget erklærede han, at I. J Henseende til Politiken ansaae han sig fuldkommen ansvarlig derfor i Ordets vidtløftigste Forstand. 2. J Henseende til Planens Udførelse ansaae han sig ligeledes ansvarlig derfor i Ordets parlementaire Forstand, følgeligen ikke ansvarlig for de enkelte Krigs- og Sø Operationer. Derpaa kommer 3, den militaire Udførsel, og for denne kunde han, efter hans Skjønnende, ikke være personlig ansvarlig. Hvad Den Walcherens Rømning angaaer da har han ikke paadraget sig nogen Ansvarlighed i den Henseende. Han siger imidlertid ikke sin Mening om denne Gjenstand, hverken paa den ene eller anden Maade. For Oprindelsen til Toget, som er den væsentligste Deel, ansaae han sig selv høist ansvarlig. Han puskeede, at der paa ingen maatte falde nogen Daadel, men da den mueligen dog kunde falde paa nogen, saa frygtede han, at hans Adfærd maatte vorde bekjendt. Dersom han var for virksom i Undersøgelsen, var det mueligt at hans Adfærd vilde fortolkes som et Ønske at vælte Dadelen fra den Deel af Fremgangsmaaden, som han selv var ansvarlig for, tilligemed andre, og skyde den paa den Deel, han ikke var ansvarlig for Da han ønsker at undgaae at give nogen Anledning til en saadan Fortolkning, vil han være en opmærksom Tilhører ved det, der foregaaer, men afholde sig saa meget som mueligt fra at tage nogen virksom Deel i denne Undersøgelse. (Man seer her aabenbar af Cannings Erklæring, at han gjerne vil vælte Skylden fra sig og indbilde det Engelske Folk, at han kun har været en middelbar Aarsag til dette skjændige Tog. Havde Britterne opnaaet deres Hensigt, skulde man have hørt hvor han havde pralet og tilregnet sig selv hele Æren. Men saaledes gaaer det altid. Naar de Engelske Ministres Nedrigheder lykkes, saa er Alting deres Værk, naar de mislykkes skyde de Skylden paa deres Konge, deres Generaler og deres Admiraler). - Papirerne bleve derpaa ordnede, for at kunne forelægges for Undersøgelses-Commiteen. - Under hele Forhandlingen, var Galleriet lukket og enhver Fremmed maatte forlade Huset.