JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-01-10
Skrivelse fra Paris af 29de Decb. melder fra Madrit, at Hs. Majestæt Keiseren agter snart at begive sig til Portugal og holde sit Jndtog i Lissabon. Kong Joseph bliver i Madrit Endvidere meldes, at en Due de St. Simon, en migrert Frantsot og Prindsen af Castel=Franco, begge 2 Hovedmænd af Jnsurrectionen i Spanien, ere af Keiseren benaadede.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-01-10
Algier. Her har i disse Dage været en farlig Tumult. Den 7de Novb. om Morgenen Kl. 10, havde Soldaterne en hemmelig Samling i deres Brakker, og efter kort Raadslagning sendte de et Detaschement til Palaiet, for at myrde Deyen. Men da disse kom derhen, og Garden befalede dem at gaae tilbage, tabte de Modet og gik. Jmidlertid stod Deven paa en Terasse, hvorfra han kunde naae Tager paa et Naboehuus, og derfra igien et andet, hvor han forfulgt blev ved et Flinteskud dræbt paa Taget af en Jødes Huus. Man skar strax Hovedet af ham og kastede hans Legeme ned paa Gaden, som paa den skrækkeligste Maade blev behandlet. Derpaa valgte Soldaterne en nye Dey, et eenfoldigt, dumt Menneske, som forhen havde været Vægter i en Moschee. Denne vilde strax - liig Holbergs Jeppe paa Bierget - vise sin Myndighed, og afsatte det gamle Ministeriums Lemmer, og dannede et nyt, af Folk ligesaa kloge som han selv. Men dette varede ikke længe. Et nyt Opløb den 11te nødte ham til atter at afsætte disse og indsætte værdigere Subjecter. Den 16de var nye Spektakel, og Soldaterne truede med at plyndre Staden, naar de ikke fik de Penge som de pleiede ved enhver ny Deys Tronbestigelse. Divanet beroligede Oprørerne endnu dengang, men Jndvaanerne leve i bestandig Uroe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-01-10
Jøderne i Warschau, som under den preusiske Regiering havde deres Schackren og Boder i alle Stadens skiønneste Huse, som de sædvanlig bedst kunde leie eller tilkiøbe sig, maae nu alle mitteinander tage til Takke med at boe i Forstæderne.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-01-10
Jndenlandske Efterretninger. De til Drabanter udnævnte 35 Officierer, hvoraf 4ere Reserve ere følgende: Af Søe=Etaten: Sec. Lieutnanterne Hedemann, Sandholt, Schulz og Mühlenstedt. Af Artillerie Brigaden; Pr. Liuterne Rosenørn, Grev Trampe og Eldhoug. Sec. Leut. Würtzen. Af Norske Liv Reg. Pr. Linterne Nørager og Saabye. Fændrikkerne Schmidt og Hornemann. Af Kongens Reg.: Pr. L. Helberg, Sec. Lieut. Funck og Biørn, Fændrik Kiælland. Af Prinds Christian Frederiks Reg. Pr. Leutnanterne Gedde, Hansen og Morgenstierne, Sec. Li. Bruhn. Af Marine=Reg. Pr. Lenterne Trepkan og Høst, Sec. L. Brandt, Fændrikkerne Qvistgaard og Wriesberg. Af Holst. Reg. Pr. Lenterne Seyssarth og Krogh. Sec. Lt. Braaden, Fændrik Grev Holk. Af Kongens Liv Jægerkorps: Pr. Liurerne Buntzen og Mangor, Sec. Liuterne Top og Kipnasse. Af Kbhvns. Reg. Pr. L. Falkenskjold, Sec. Lt. Lenschau og Fændrik Pingel. Helsingøer, den 2den Januari 1809. Da den sidste Konvoi gik ud igiennem Sundet blev en Svensk Jagt jaget paa Grund ved Hveen. Da Fartøiet ei kunde bringes af losser de Svenske Ladningen, som bestod i Hvede, og bringer den tilligemed Segl. Roer og Anker i Land paa Hveen. To Kapere, den ene her fra Helsingøer og den anden fra Kiøbenhavn, gaae forleden Dag over og bringe lykkelig og uden Modstand, Skroget af Grund og føre det herover. Natten til den 1ste løbe 3 Kaperbaade over til Hveen; Folkene gaae i Land, bemægtige sig al den Ammunition af Krudt, Kugler, Geværer, Sabler, og deslige, som de forefandt, og tvinge Herremanden til at vise dem hvor Ladningen af ovenmeldte Jagt var oplagt. Men da det meste af denne var styrtet ud og kun noget lidet i Sække, saa fik de, foruden hiin Ammunition, kun 20 Td. Hvede og et Svensk Flag. Forresten paastod de, at have paa dette deres Ledingstog skaanet al privat Eiendom. Efterat have bragt deres Bytte i Land her, besluttede de at giøre et Tog endnu, for at hente den øvrige Rest af Ladningen, og forsynede sig til den Ende med behørige Sække. Men da de i Gaar Morges gik ud og endnu ikke ere komne tilbage, og da man i Gaar har seet den Svenske Gallei ved Hveen, saa er det at formode, at de have bødet for deres Dristighed med deres Friheds om ikke deres Livs Tab. Jdeen til dette Fribyttertog skal være kommen fra en Kiøbenhavnsk Kaperfører, hvis første Forsøg var denne ulykkelige Prøve. Med Vished veed man ikke endnu, om nogen af vore Færgefolk have været deelagtige deri.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-01-10
Det ved Jyllands Nodvestkyst indstrandede Skib, hedder the Crescent, var nylig fortømret, og førte 44, Kanoner, hvoraf de paa Skands og Bak vare 32 pundige Karonader, de andre vare lange 18 pundere. Besætningen vare 272 Mand, hvoriblandt Kapitainen John Temple, 1 Master, 3 Søe= og 2 Marinelieutenanter, 12 Midshipmænd, 46 Marinere, samt desuden 6 Fruentimmere, et Barn og en Reisende, ialt 280 Mennesker. Fregatten gik til Søes fra Parmouth den 29de Novbr. d. A. og skulde bringe endeel Matrosklæder, Tovværk og 2 Ankere til de Engelske Magasiner i Gothenborg; men den 5te Decbr. i tykt Vein blev den fordreven ved Stormvinde og forsat ved Strømmen, saa de ei vidste hvor de vare, da Skibet Kl. 10 om Aftenen stødte ved Lønstrup, 2 Mile Nord for Løkken i Vensyssel. Om Morgenen den 6te søgte de vel at giøre Skibet flot, ved at kaste Kanoner og Proviant overbord, samt kappe Masterne. Dog vilde dette ikke lykkes, hvorfore de og, da deres fleste og bedste Baade om Morgenen vare drevne iland, gjorde et Flaad, paa hvilken henimod 40 Mand søgte at bierge, men kun 24 af disse kom levende til Landet, de øvrige skylledes bort i Brændingerne. Desuden biergedes 36 M., hvoraf 1 Master, 1 Marinlieutnant, 4 Midshipmænd, 1 Baadsmand og 53 Søefolk og Marinere; 220 Md. samt Qvinder og Børn druknede. - Der er ikke een af disse skibbrudne Krigsfanger, som jo erkiender og høiligen roser den blide menneskekierlige Behandling de have nydt af de Danske, hvis Fiender de ere. Ja nogle af dem, som have havt det Uhæld, at forlise paa deres eget Fædrenelands Kyster, erklærer endog, at have fundet de Danske redebonnere til bistand for de Ulykkelige, end deres egne Landsmænd have været. Skiøndt de ere Englænder, seer man altsaa, at de ikke ere ganske uden menneskelig Skiønsomhed. Reisende berette, at en Engelsk Convoi sees inde frossen i Jsen, i Langelands Beltet. Man syntes at kunne tælle 29 Seilere, hvoriblandt da vel nogle Krigsskibe, og at bemærke, at de arbeide af alle Kræfter med at hugge og sauge Jsen omkring sig. Til de sidstmeldte ved Kullen liggende Krigskibe, kom endnu den 30te Decbr. formodentlig fra Beltet 2 Fregatter, med hvilke de nu udgjorde 9 i Tallet. Men i Løverdags mod Middag - altsaa Aarets sidste Dag - lettede de 2 Fregatter og gik oplad, vare allerede inde for Lappesteensbatteriet, men paa et Signalskud fra Admiralskibet vendte de om, og derpaa gik de alle under Seil af Nordsøen. Den stærkere Frost kunde de ventelig ikke udholde længere. Om de en gangne hiem eller ikkun til Gothenborg, derom forventer man nærmere Efterretning.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-01-10
Den 31te Decbr. passerede et fjendtlig Fregat og 1 Brig Sprogøebeltet Syd fra til Nordsøen. Først i forrige Uge har en Fregat ligget til Ankers ved Albuen under Lolland, der formodentlig var ovenmeldte. Paa Kiøgebugt krydsede endnu den 31te Decbr. 2 Krigsskibe og 1 Koffardieskib. Aver 1. = 1.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-01-10
Siden min sidste Anmeldelse under 14 December f. A., har jeg modtaget efterskrevne frievillige Bidrag til norske Krigeres Understøttelse: Fra Eldboe=Holmands Herred. 443 Rd. 86 s. deraf Sognepræst Buhl i Piedsted 10 Rd. Capt. Bolvig paa Karensdahl 20 Rd. Godsejer Brøchnerpaa Nebbeg. 100 Rd. Sognepræst Fenger i Bredstrup 10 Rd. Sognefoged Marcus Nielsen 10 Rd. Mad. Kongsstad paa Østedgaard 5 Rd. Postmester Fibiger paa Snoghøi, 5 Rd. Smidt paa Hønneberggaard 10 Rd. Sognepræst Bruun i Taulov 15 Rd.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-01-10
Sognep. Consistorialr. Storm i Smidstrup. 12 Rd. Morten Vielland paa Vellingg. 5 Rd. Provst Steenberg i Gauerslund 10 Rd. 63 Rd.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-01-10
fra Reisbye Sogn deraf Sognepræst Mohr. 5 Rd. 200 Rd. fra Sognepræsten Friis i Veile. 279 Rd. 89 s. fra Øster Horne Slaus Herred. deraf Kammerherre Rosenørn Theil 100 Rd. mann paa Norholm 5 Rd. Cand. Theol. Sunddorph. Provst Sølling i Thorstrup 6 Rd.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-01-10
Sognep. Fabricius i Andsager 5 Rd. Ribebispegaard, den 4de Januari 1809. Middelboe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-01-10
Hos Thilip Hartvige kan i denne Tiid faaes og 4 Tom Söm: de 3 Tom for 3 Mk., og de 4 Tom for 4 Mk. pr. hundrede Stykker, og i Kasse viis faaes store hundrede for samme Priis.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-01-10
Søde Mandler, Provenceolie og alle Sorter Skrivvapiir, adskillige Sorter Hør= og Blaarlærreder samt Jern og Søm er at bekomme for billige Priser hos mig Marcus Koppel. undertegnede. Hos Abraham Carl Wulf heri Staden er god Chocolade at bekomme for billig Priis.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-01-10
Ved de over Selvejer Mads Michelsens Gaard i Torp, neml. den saa kaldede Hans Hansens Gaard, efter Dom og Jndførsel holdte 3 Auctioner, er ikke skeet antagelig Bud; Desaarsag stilles bemeldte Gaard til 4de Auction den 28de Januarii førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, og da til høistbydende bortsolgt, enten samlet eller i 6 Parceller hvortil haves det Kongelige Rentekammers Bevilling. Gaarden skylder af Hartkorn Ager og Eng 4 Tdr. 2 Skpr. 1 Fkr. 1/2 Alb. og har sine Jorder beliggende meget fordeelagtig, og tæt ved Gaarden, ligesom Jorderne, ogsaa ere af bekiendt god Bonitet, og Bygningerne af god Ege=Bindingsværk. Gaardens Tiender ere deels indkiøbte, og deels for bestandig akkorderede, saa at ingen af dem ydes in Natura. Naar Gaarden ved den nu berammede 4de Auction er solgt, enten i Parceller eller samlet, sælges dens Besætning og Jndboe, bestaaende af Bester, Kreature, Vogne, Plove, Harver, Borde, Stole, Sengeklæder m.v. Auctionen holdes i Torp Bye hvor Konditionerne bekiendtgiøres, og hvor Lysthavende ville behage at møde. Fridericia, den 8de Decbr. 1808. Buhl.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-01-10
En velbygget og vedligeholdt samt meget beqvemt indrettet Gaard, beliggende under No. 14, paa den saakaldte Rendebane her i Kolding, med Port og Stalderum samt Gaard og Haugeplads, saaog Grund og Græsning paa Byens nordre Mark af 3 1/2 Skillings Grundtaxt eller noget over 2 Koers Græsning, tilhørende forrige Forligelses=Commissair Hr. Tønnes Just Junghanses Boe, bliver efter Vedkommendes Begiering, stillet til offentlig Auction 1ste Gang Mandagen den 9de Januarii førstkommende, 2den Gang Løverdagen den 14de dito, og 3die Gang Torsdagen den 19de f. M., ved hvilken sidste Auction Gaarden med sine Eiendomme til den høistbydende agtes bortsolgt. Ved samme 3die Auction bliver tillige at bortsælge Boets samtlige Løsøre, bestaaende af: noget Sølvtøi, et Guld Uhr, endeel Sølvmyndter, Borde, Stole, Speile, Sophae, Kakkelovne, Skabe, Kister, Sengestæder, Sengeklæder, Linnet, Dækketøi, Glas, Porcellain, Steentøi, alle Slags Kiøkken og Brygger=Redskaber, m.v., efter Jndholdet af de forhen udddeelte trykte Kataloger. Jndboet er, i det heele fortrinlig got, og, for det meeste nyt og moderne. Alle Auctioner holdes i Gaarden, og begynder, hver Dags Formiddag præcise Kl. 10, hvor Liebhaverne behageligst ville indfinde sig. Kolding, den 27de Decbr. 1808. Risom, constit. Borgemester og Byefoged.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-01-10
En hvid Hun Hønsehund med brune Hoved og Ører, en Blis i Panden og dobbelt Næse, er for nogle Dage siden løbet bort fra sin Eier. Hvem der vil bringe den tilbage eller ikkuns give sikker Oplysning om dens Opholdsted, loves en god Douceur. Adressekontoiret giver Anviisning. En Gaard paa 5 a 6 Tønder Hartkorn, med Skov og Torveskiær i Overflod, beliggende i Gaarslef Bye, Veile, Amt, med gode Bygninger, er for en Liebhaber underhaanden at faae tilkiøbs paa gode Vilkaar, hvoriblant denne at Kiøbesummens Udbetaling kan henstaae til 1811. Man melder sig til Eieren Søren Hansen i Gaarslef.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-01-10
J Torsdags Eftermiddag den 5te d. M. er paa Veien fra Nebbegaards Skov til Fridericia, tabt en blaae Mandskjole. Hvo som maatte have funden samme, kan saae god Findeløn, naar de melde sig til Claus Mathiesen, heri Staden. Hertil et Tillæg.) Aftenen. Da det er Hs. Maj. allernaadigste Villie, at endog under en byrdefuld Krig, som i enhver af Statens Dele fordrer saa store og mangehaande Anstrængelser, dog tillige enhver Forholdsregel, som kan tiene til at ophielpe og opretholde de danske Courantbanksedlers Værdie, skal anvendes, og Allerhøistsamme i dette Øiemed allerede har været betænkt paa Midler, hvorved den til disse Banksedlers Jnddragelse bestemte aarlige Fond vil blive forøget; saa har Hs. Majestæt i samme Hensigt end videre allernaadigst besluttet, at enhver, som er i Besiddelse af en tilstrækkelig Summe i hine Banksedler, skal tilbydes et Middel til at forvandle disse til den Sølvværdie, hvorpaa de i dansk Courant=Mynt, lyde, og hvortil de i alle Kongelige Casser modtages, ved at erholde denne Værdie i Obligationer, som efterhaanden i bestemte Terminer udbetales i Species Mynt. Finants=Collegium er derfor ved en allernaadigst Resolution af 24de denne Maaned bemyndiget til at aabne et Laan under følgende Vilkaar, 1) Jndskuddene til dette Laan skee i danske Couranthanksedler, hvori Renterne ogsaa betales, men Capitalerne tilbagebetales i Species. 2) Af de indskudte Summer svares Deeltagerne 3 Procent aarlig Rente, som udbetales i een Termin 3) Enhver Deeltager erholder for den Summe, han har indskudt, 24 Obligationer, hvoraf hver paalyder 1/2 Deel af Jndskuddet. 4) Disse Obligationer lyde paa Species, beregnet til den indskudte Summe, efter Pari 100 Rd. Species, til 225 Rd. Courant. 5) Af disse 24 Obligationer forfalder i de næst 2. Aar een aarligen til Udbetaling, og det saaledes, at hver Obligation bestemmes, i hvilket Aar dens paalydende Summe skal tilbagebetales i Species. 6) Den mindste Summe, som kan indskydes, er 1200 Rd. dansk Courant. Alle større Indskudde maae være saaledes, at de partielle Obligationers paa Species lydende Summe er deelelig med 10. Saaledes komme de enkelte Obligationer ved et Indskud af 1500 Rd. dansk Courant, at lyde paa 500 Rdlr. Species; for 1800 Rdlr. d. C. paa 60 Rdlr. Species, og saa fremdeles. 7) Obligationerne dateres den 1ste Marts 1809.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-01-10
Fra denne Dag begynde Renterne, der, saavelsom Capital=Afdragene, anvises tilldbetaling hvert Aars 1ste Marts. 8) Baade Renter og Capital udbetales paa Creditors Forlangende enten i Kiøbenhavn, eller i Christiania, eller i Altona. 9) Der finder ved dette Laan ingen Subskription Sted, men enhver, som vil deeltage, maae strax betale Indskuddet. 10) Denne Jndbetaling skeer her i Kiøbenhavn til Couranthanken; i Odense og Aalborg til Amtsforvalterne; i Christiania til Zahlkassen; i Bergen og Trondhiem til Stiftamtskriverne; i Kiel til den Slesvig=Holsteenske Hovedkasse, og i Altona til det Kongelige Bank Contoir. 11) Jndbetalingen for Danmark og Hertugdømmene skeer i Januari og Februar Maaneder 1809, ifald den af Hans Majestæt allernaadigst bestemte Summe ikke forinden skulde være optagen. J Norge staaer Jndbetalingen aaben 2 Maaneder efterat denne Bekiendtgiørelser er, paa ethvert af de 3de nævnte Stæder, offentligen kundgjort. 12) For de indbetalte Summer udstædes i Kiøbenhavn af Couranthankens Realisations=Commission; i Altona af Bankkomptoirets Direktion, og paa de andre Steder af vedkommende Casserer eller Oppebørselsbetiente, hvor Jndskuddet er skeet, en Jnterims Qvitering lydende paa Navn eller Jhændehaver, efter enhvers Forlangende, saaledes: "At N. N. (Jhændehaveren heraf) har hertil . . .... indbetalt den Summa. . . . . . . Rdlr., siger . . . . . Rigsdaler dansk Courant, som Indskud til det, efter Hs. Majestæts allerhøieste Resolution af 24de Decbr. 1808 aabnede, og af det Kongl. Finants=Collegio under 28de samme Maaned bekiendtgjorte Laan; og at der imod dette Bevises Tilbagelevering skal vorde dets Eier udleveret 24 Obligationer, hver paa. . . Rd. Species, det bliver herved tilstaaer. 13) Det skal blive bekiendtgjort, naar Obligationerne, der ligesom Qviteringerne, skulle lyde paa Navn eller Jhændehaver, og det snareste mueligt, vorde udfærdigede, kunne erholdes. 14) For de Summer, som indleveres i Januarii Maaned, godtgiøres ved Obligationernes Udlevering, een Procent i dansk Courant, og for dem, som indbetales i Februar en halv Procent; for Norge finde Godtgiørelsen Sted efter samme Forhold. 15) Obligationerne underskrives af Couranthankens Realisations Commission, og forsynes med Rentekoupons for saa mange Aar, hine lyde paa Finants=Collegium, den 28de Decbr. 1808. Schimmelmann. Rewentlow. Lange. Birch. Lassen, Fuldmægtig.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-01-10
Til Cavallerie=Regimenternes Remontering behøves jo før jo hellere leveret i Fyen eller Jylland endeel Rytter samt Dragon, og Husarhoste, tilligemed et Antal Trainheste. Til Efterretning for Vedkommende, som maatte ønske at erholde Leverance af bemeldte Heste, tiener: at Høiden, af Rytterhestene maae være 10 Qvarteer 1 Tom, og at Dragon og Husarhestene 9 Qvarteer 4 Tom. Den største Deel af Rytter, samt Dragen og Husarhestene maae have 5 Aars Alder, og antages ikkun nogle faa 6 Aars gamle, men aldeles ingen over den Alder. Disse Hester maae tillige være gode af Skabning, frie for alle synlige Feil, og af den beskaffenhed at de i alle Dele kunne anseer af Commissionen, som tienstsygtige. De maae til den Ende være vel opsatte, vel sluttede, et lavere for end han til, have en lige Ryg, ei Krydset afskydende eller tilspidset, flade, stærke og rene Been, som hverken staaer udad, ind ad, eller formeget under eller ud fra Kroppen, og ikke være krumknæede eller kroghasede. Fodskiftet maae være let og kraftfuldt, men ikke snævert, skrævende, flettende eller kastende. Samtlige Hestes Besigtigelse og Modtagelse af Commissionen vil skee, saasnart det behøvende Antal Heste er kontraberet, paa de Dage som betimelig forud bestemmes for ethvert af Leverance Stæderne Ved Contrakternes Slutning forbinde Leverandeurerne sig til at erlægge en Mulct af 5 Rd. til den danske Krigs Hospitals Kasse for enhver Hest, der ikke leveres efter de her anførte Conditioner til fastsat Tid og Sted. J øvrigt maae Anmeldelserne skee skriftlig til Remonte=Commissionen i Horsens, og derhos bestemt angivet, hvormange Heste og paa hvilket Sted enhver helst ønsker at levere samt til hvilken Tid og til hvilken nøieste Priis. Kiøbenhavn, i den Kongelige Remonte=Commission, den 24de Decb. 1808. Neergaard. Dorrien. Imod suffisant Pant og Sikkerhed forlanges til Laans til næste 11te Juni 1809, en Kapital af 10 til 1200 Rdlr. Nærmere Anviisning giver Adressekontoiret. Niels Jensen og Niels Hansen fra Asperup Sogn i Fyen, have den 10de d. M. bierget og iland bragt under Baaring Skov, en 3 Omgangsbaad, inden beklædt med Bræder, men temmelig beskadiget. Hvo samme maatte tilhøre, og kan legitimere sin Eiendomsret dertil, kan imod billig Biergeløn og øvrige paagaaende Omkostningers Betaling, erholde samme tilbage hos ovennævnte 2de Mænd.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-01-10
Hvor et Partie Olie og Olivenglas samt Medicinglas og Krukker er at faae til Kiøbs anviser Avis Expeditionen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-01-10
Da der ikke er skeet antagelig Bud paa Veiermøller Poul Bøgbs Eiendomme heri Staden, ved de over samme, i Følge Forlig og Jndførsel, afholdte 3 Auctioner; Saa bliver de efter Creditorindens Begjæring stillede til 4de Auction den 31te Januarii førstkommende, og uden flere Auctioners Holdelse til Høistbydende bortsolgte, neml.: 1, Tvende paa Stadens Volde staaende Veirmøller, indrettede til Rugmaling og Grubning, hvoraf den ene for faa Aar siden er af nye opbygt, 2, Poul Bøghs iboende og tæt ved Møllerne beliggende Gaard Nr. 388 Litr. E, med tilhørende Gaardsplads og Hauge, samt Jordlod i Marken, som ligger tæt ved Byen. En halv Lod Jord paa Stadens østre Mark, bestaaende af en Bredager No. 9, med tilhørende Kobbel ager og deri nedlagte 10 Skpr. Hvedesæd, samt en smal Kobbelager No. 3, og endelig: 4, Gaardens Besætning, bestaaende af Hester, Vogn, Plov, Harve, saa og Jndboe af Borde, Stole, Senge og Sengeklæder, Kobber, Messing, Tin, medvidere. Auctionen holdes i den sælgende Gaard bemeldte Dags Formiddag Kl. 10, hvor Lysthavende ville behage at mode, og hvor Auctions Konditionerne bekiendtgiøres. Fridericia, den 8de Decbr. 1808. Buhl.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-01-10
I Vilslef Bye to Mile norden Ribe er Gaardmand Frands Joensen ved Døden afgaaet. Da han i endeel Aar har ført en betydelig Handel med Heste, Stude og Sviin, saa bliver paa Grund af den erhvervede Kongelige allernaadigste Bevilling af 7de Decbr. 1808, Boets samtlige Kreditorer hermed sub poena præclusi et perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel i den Danske StatsTidende, den Altonaiske Merkur og Ribe Stifts Aviis, 3 Gange efter hinanden indkaldet, deres Krav og Paastand, for mig at anmelde og beviisliggiøre. Boets Debitorer opfordres ligeledes herved til inden Aar og Dag til at betale hvad de ere skyldige. Lund. Ribe, den 15de Decbr. 1808.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-01-10
Skifte forvalter.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-01-13
20de Bulletin fra Armeen i Spanien, dat. Madrit, den 19de Decb.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-01-13
Idag har Hs. Majestæt mynstret den i Madrit værende Armee tilligemed dens hele Eqvipage og Administration, bestaaende af 6000 o Mand Tropper, 150 Kanoner og over 1500 med Brændeviin og Tvebak belæssede Vogne. Bemeldte Armees høire Fløi stytter sig til Chamartin og dens venstre udbreder sig langt over Madrit. Hertugen af Bellune, (Viktor, var endnu med sit Armeekorps i Toledo og Hertugen af Danzig, (Lefebre) i Talavera de la Reina; derimod er det 8de Corps fornylig ankommet til Burgos, og General St. Cor foreener sig i Barcellona med General Duhesme. Vore Cavallerieposter giennemstreife Landet lige til Grændsen af Andalusien.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-01-13
Keiseren har tilstædet Armeen nogle Dages Hvile. Paa Høiene af Madrit, anlægges nu skiønne befæstningsværker, hvorpaa arbeide daglig 6000 Mand. Den lette Beleirings=Train, bestaaende af smaae Mørsere og nogle 24 pundere, er indtruffet hertil. J Talavera de la Reina har man fundet omtrent 50 Mand i Hospitalerne, 2 til 300 Sadler samt nogle de engelske Tropper tilhørende Magasinforraade. Nogle engelske Cavallerie=Detaschementer have endelig ladet sig see i Egnen af Walladolid, og dette er ogsaa det eneste Tegn Englænderne have givet, som vidner om deres Tilværelse; de have mangfoldige Syge og Desertører.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-01-13
Den 13de var deres Armee allerede avanceret til Sala manen. Jmidlertid synes dog denne ædle Tilbageholdenhed, denne særegne og usædvanlige Ubevægelighed i 6 samfulde Maaneder, at være noget ganske overordentligt. Keiseren nyder bedste Sundhed.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-01-13
Publicisten melder under Artiklen Lybek: Flere Breve fra Norden nævne nye Fredsforslage fra Kongen af Sverrig til den Russiske Keiser; og denne sidste Monark har - efter Sigende - erklæret, at han aldrig - uden i Forbindelse med Frankrig - vilde indlade sig i Underhandlinger. Efter dette Svar var det - siger man - at Kongen af Sverrig sendte sin Generaladjutant Grev Mørner til Frankrig, for at giøre den franske Regiering Fredsforslage, hvoraf man nedlængselfuld venter Resultatet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-01-13
Efter Reisendes Udsigende hersker i Marseille forønsket Rolighed og god Forstaaelse.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-01-13
Marschal Kellermann (Hertug af Valmy) har i Bayonne overtaget Commanden over den spanske Reservearmee. Divisionen Boudet, er den 25de Decb. og følgende Dage passeret igiennem Leon til Spanien. Efterhaanden sætte nu de forskiellige Armeekorps sig i Bevægelse, for at forfølge Englænderne; men uagtet vore Troppers Snildhed og Hurtighed, have de dog endnu ei kunne treffe dem. Saasnart de see sig udsat for nogen Fare, trække de sig med Stormskridt bag de høie Fielde som adskille Spanien og Portugal, og da de nu snart ogsaa der ikke meere kan see sig trygge, er det at formode, at de samtlig flygte paa det Element, som ene formaaer at beskytte dem for de Franskes Bajonetter.