Berlingske Tidende, 1761-05-01
Den 23de Dito er Capit. Gotthilf Wilhelm Becher allern, confereret det ved Capitaine Holsteins Død udi anden Division vacante Compagnie SøeFolk. Den 24de Dito; Svend Hurtigkarl ligesaa at være Jnspector ved det Ridderlige Akademie i Sorøe. Søren Madsen Næbel at være Politiemester, i Trundhiem. Borgemester Christian Mølmarch at være virkelig Cancellieraad. Kammerraad Peter Nicolai von Haven, at være Justizraad. Canzellieraad Frederich Ludvig Lemvig ligesaa Den 27de Dito er Candidat. Theol. Magnus Ravit, allernaadigst beskikket til at være Pastor til Waddens, i Grævskabet Oldenborg. Den 28de Dito haver Hs. Kongelige Majestæt allernaadigst beskikket Peter Møller til at være Consumptions=Controlleur ved Portene udi Kiøbenhavn. Samme Dag haver Hs. Kongelige Majestæt allernaadigst beskikket Advoraten Franz Henrich Bølken til at være Amtmann udi Ape og Wederstedt, i Grævskabet Oldenborg. Ligeledes er Frederich Becken allernaadigst bestilt til at være Hof-Skoemager. Den 1ste Mai. Hr. Niels Christian Clasen, Studiosus Henrich Rudolph Kannevurf, Frederich Neuchs og Christian Barfoed ligesaa at være Danske Feldt-Præster. Hr. Frederich Christian Westphal ligesaa confirmeret at være Sognepræst til Thistrup og Fugelslef Sogner i Aarhuus Stift. Samme Dag haver Hs. Kongelige Majestæt allernaadigst beskikket Peter Thyrresen Bøgild til at være Commerceraad. Den 8te Dito, er Arent Meyer allernaadigst confirmeret til at være Organist ved Frederichs Tydske Kirke paa Christianshavn. Studiosus Jørgen, Rasmussen Fog ligesaa at være Sognepræst til Stubberup og Dalbye Meenigheder i Fyen. Studiosus Christian Frederich Meldahl, ligesaa at være Medtiener og Capellan pro Persona til Wedøe Præstegield i Trundhiems Stift, Studiosus Frederich Christian Grundtvig allernaadigst beskikket til at være Dansk Feldt-Præst. Den 15de Dito. Raadmand og Byefoget Andreas Flensborg ligesaa at være tilligemed Herreds=Skriver udi Waar og Nimb Herreder i Aarhuus Stift. Hr. Christian Rise Brorson ligesaa at være Sognepræst udi Tisted og til Anneret Tilsted. Hr. Frederich Juhl ligesaa at være Sognepræst for Kliim, Thorup og Wust Meenigheder i Aalborg Stift. Hr. Jacob Rolsdorpz ligesaa Staats-Tidender for Aar 1761. at være residerende Capellan til Lombs Præstegield i Aggerhuus Stift. Hr. Peder Heuch ligesaa at være Sognepræst til Totens Præstegield i Aggerhuus Stift. Professor Doct. Medic. Christian Berger ligesaa at være 3die Profesfor Facultatis Medic. saa og Prof. Artis Obstetricia. Samme Dag haver Hs. Kongelige Majestæt allernaadigst udgivet en Forordning angaaende Landvæsenet i Danmark, dets ydermeere Forbedring ved Fællesskabet at ophæve og hindre, hvorved giøres vitterligt, at som den af adskillige Jordegods-Eyere udi Riget Danmark paa nogen Tiid begyndte Maade, at sælge deres Bønder Gods, Bye- eller Gaard-viis fra Herre-Gaarden, og denne, enten for sig selv allerne, eller dog ikkun med nogle saa Bønder-Gaarde, at afhende, vel kan sigte til at faae samme desto høyere udbragt; men det derimod befindes, at saadan egen Fordeel for een eller anden Sælgere ville, om slig Misbrug ikke blev afskaffeed, virkelig blive mange andre til betydelig Skade, da Felledskabet, som enhver Landmand, formedelst dets mange Uleyligheder, maa ønske at vorde ophævet, langt meere end nogen Tiid tilforn derved forøges; hvilket er gandske stridig imod Hs. Majestæts allernaadigste Øyemærke ved de om dets Afskaffelse allerede gjorde Anordninger; Ligesom det og der foruden fornemmes, at de vedkommende Lods Eyere paa mange Stæder, til samme allerunderdanigst at efterleve, ikke hidindtil havde viist den Føyelighed imod hverandre, som de, for Fælleds Gavn, og Nytte, billigen burde, men derimod Tiid efter anden, saavel til det Danske Cancellie, som og til den, angaaende Land-Væsenets Forbedring, allernaadigst anordnede Commission indgivet adskillige Besværinger, hvilke, efter Parternes ulige Andragende, ey lettelig der, uden i Amtet først at være bleven undersøgt, kan afgjøres: Saa haver Hs. Majestæt allernaadigst funden for got, derom end videre, herved at anordne og befale: 1) At ey nogen Herre-Gaard efterdags ved Kiøb eller Sal, Mage=Skifte, Arv, Gave eller andre Tilfælde maa skilles fra dens Bønder Gods, og Godset i sig selv ikke heller udi fleere Eieres Hænder saaledes adspredes, at Fælledskab deraf foraarsages. Understaar sig nogen herimod at handle, maa de vente, efter Beskaffenheden, enten med ommeldte Eiendommes Forbrydelse eller med anden vilkaarlig Straf at vorde anseet. 2) At de vedkommende Lods-Eyere, hvis Gods og Jorder, endnu ligge i Fælleskab, hvilket Hs. Majest. gierne havde seet ved deres egen Fliid og Mellemhandling, at kunde allerede i Mindelighed været ophævet, men er, formedelst adskillige Jndvendinger, ikke skeet, skal efterdags uden nogen Vegring, være forbunden til, at see samme saaledes afskaffet, at een eller fleere faa Gaarder, som foraarsaage Fælleskabet i een Bye, blive til een af dens største Lods=Eyere, ved Mage=Skifte, eller for saavidt dette ikke maatte være mueligt, da imod andet fuldkommen Vederlag afstaaet, hvorom Hs. Majest., udi det øvrige refererer sig til de forhen derom Allernaadigst udgangne Forordningers Jndhold, med dette Tillæg, at, i Fald Parterne ikke om den i May Maaneds saa Maade behøvende Forandring i Mindelighed kunde foreenes, da, i Henseende det vel ikke overalt bliver at forebygge, at jo een af dem ved Mageskifte, formedelst Godsernes ulige Beskaffenhed, kunde finde større Fordeel end den anden, om han ey derfor fik Erstatning i reede Penge eller hvorledes saadant best og beqvemligst paa begge Sider skee kan: Saa have de, i slig Tilfælde, at mælde sig hos Stædets Amtmand, som herved Allernaadigst anbefales, ufortøvet at lade de Tvende udi Landvæsenet kyndige Mænd, hvilke dertil i hvert Amt vorder beskikkede, nøye overveye enhvers Fundamenter, samt Aastæderne i hans Nærværelse, hvor det behøves, eftersee, for derpaa upartisk at forklare, hvorledes, efter deres beste Skiønsomhed og Samvittigheds Regler, de formeene, at Fælledskabet best var at ophæve, og det paa mueligste og billigste Maade kunde og burde fastsættes, imod hvad Vederlag, formedelst Mageskifte, eller udi reede Penge, saavidt det første ikke var giørligt, Parterne efter all billighed kunde paalægges den behøvende Forening. Hvilken Forretning Amtmanden derefter, tilligemed sin Betænkning derover, haver til Landvæsenets Commissions nærmere Overlæg og Undersøgning, samt Hs. Majestæts derpaa følgende Allernaadigste Aprobation at indsende. 3) J Steden, for det, i Følge af den om Jagten Allernaadigst udgivne Forordning af 18de April 1732 har været en Lods-Eyere tilladt, at jage paa Fællig, naar han i Byen eyede fire Tønder Hartkorn, hvilket ved den seenere Allernaadigste Forordning om Landvæsenets Forbedring, er forandret til ti Tønder, finder Hs. Majest. det end ydermeere tienligere, til Fælledskabets desto snarrere Afskaffelse, herved at fastsætte saadant Hartkorn til tyve Tønder, saaledes, at hvor udi een eller anden Bye, ingen Lods=Eyere findes, som der eye tyve Tønder Hartkorn nye Matricul, tillader Hs. Majestæt allernaadigst, at den største og til Jagt=Rettighed privilegerede Lods Eyere, i slig Tilfælde allerne maa jage.