JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-06-29
Jndenlandske Efterretninger. Sognepræst til Vandborg og Færring har i Fædrelandet for 26de d. M. bekjendtgjort Følgende: Ved et Besøg igaar i Nærheden af Knippelsbro var jeg fra et Vindue paa første Sal Vidne til en Begivenhed, som ikke alene dybt saarede mig, men nødvendigen maatte saare ethvert Menneskehjerte, hvori der endnu er Agtelse for Menneskeværd og Menneskekjærlighed tilbage. En fattig og paltet Dagleier, som formodentlig havde intenderet et lidet Tyveri, blev pludselig antastet af 2 Politibetjente, hvoraf den ene gik ombord paa et ved Bolværket liggende Skib, rimeligviis for at erkyndige sig hos Vedkommende, hvorvidt den Lægte, som den fattige Lazarus havde lagt til Side, uden Tvivl i den Hensigt at bortføre den, tilhørte ham medens den anden blev tilbage for at bevogte den formeentlige Tyv. Denne blev nu, efterat den førstmeldte Politibetjent var vendt tilbage med ommeldte Skibseier eller Rheder, og denne havde fjernet sig, overvældet med frygtelige Stokkeprygl, uden i mindste Maade at have endogsaa gjort Min til Modstand, medens det forekom mig, at han (den formeentlige Tyv) just ikke syntes meget redebortil at følge vedkommende Politibetjente saa hurtig som de ønskede, hvortil Grunden maaskee kunde søges i den Omstændighed, at han efter Skjønnende, var i beruset Tilstand. Jmidlertid maatte han nu, efterat have modtaget voldsomme Slag paa forskjellige Steder af det usle Legeme, hvilke traf deels Ryg, deels Ansigtet og Benene, imod sin Villie give efter for Magten, og man ledsagede ham videre, uden at mit Øie kunde følge dem ret langt medens min Sjæl var oprørt over en saadan umenneskelig Behandling. Det glæder mig at erfare, at en lignende Stemning har bevæget et Par andre Øienvidner til strax at gjøre Anmeldelse om det Passerede paa Politikammeret, hvortil ogsaa en Attest fra Hr. Professor Sommer er bleven indleveret, i hvilken han erklærer, at den saa haardt Medhandlede kort efter fik et Anfald af Krampeslag, der vel kan antages at være fremkaldt ved den lidte haarde Medfart. Der er vistnok fuldkommen Grund til at vente, at vedkommende Politibetjent (thi det bør ikke lades ubemærket, at den ene afde omhandlede Politibetjente ved denne Leilighed vil ste en besindig og roesværdig Adfærd) maa blive dragen til Ansvar for en Fremgangsmaade, der i nærværende Tilfælde, hvor der aldeles ikke skjønne des at være Anledning til Nødværge eller Stokkeprygl, ingenlunde er hjemlet i Retfærdighedens Lov, ligesaalidt som det Menneske, der endnu besidder menneskelig Følelse, bør tie, naar han er Øienvidne til en Gierning, der, som Udfaldet viste, havde saadanne Følger. Det er vistnok ogsaa et velbegrundet Haab, at samme Politibetjent maa blive truffen af Retfærdighedens Arm, efterat han ved ubarmhiertige Slag havde lagt for Dagen, at han ikke agtede den Sandhed, dømmer ikke Nogen før Tiden. Jdet jeg bringer nærværende Factum til Publicums Kundskab, nærer jeg, og med mig enhver Menneskeven det Haab, at Publicum maa blive bekjendt med, hvorvidt vedkommende Politibetjent er dragen til Ansvar for sin Adfærd.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-06-29
Kjøbenhavn den 25de Juni 1843. – Den omtalte Attest, hvoraf Fædrelandet meddeler en Copi, lyder saaledes: "Da jeg Løverdagen den 24de d. M. ved Middagstid passerede Veien bag Børsen, saae jeg en Folkestimmel samlet om en Dagleier, der led af et Anfald af Krampeslag. Der sagdes mig af de Omstaaende, at den Syge nys havde erholdt en Mængde Stokkeprygl paa forskjellige Dele af Legemet af en Politibetjent, og da jeg erfarede, at et Par mig ubekiendte Herrer, der havde været Vidner til den Medfart, som Dagleieren havde lidt, øieblikkeligen agtede at gjøre Anmeldelse derom for Kjøbenhavns Politi, hvortil ogsaa Hr. Pastor Prior, der fra et Vindue i Nærheden havde været Øienvidne, følte sig opfordret, besluttede jeg uden forudgaaet Anmodning fra Kjøbenhavns Polities Side at meddele det min Mening om, hvorvidt Krampeslaget maatte være at ansee som en Følge af den lidte Behandling. – Eftersom vedkommende Dagleier efter hans Bekjendtes Udsagn allerede for har lidt af Krampeslag, kan den voldelige Medfart, som han skal have været underkastet, vel ikke ansees som Aarsag til Sygdommen, men kan derimod med megen Sandsynlighed antages at have foranlediget det igaar indtraadte Anfald, saameget lettere, som Dagleieren befandt sig i en noget beruset Tilstand, der allerede i og for sig hos den til Krampeslag, Disponerede er istand til at fremkalde Anfaldet."
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-06-29
Kjøbenhavn den 25de Juni 1843. A. G. Sommer, Dr. med. & Professor En ligesaa interessant som glædelig Mærkelighed ved Branden paa Holms Plads var det, at et af de største kjøbenhavnske Handelsfirmaer, som endnu samme Dag havde oplosset paa nævnte Plads en Ladning Sukkere og Rum, endnu, skjøndt først senere paa Eftermiddagen samme Dag, herpaa havde ladet tegne Assurance, til et Beløb af 63,000 Rbd. - Foruden Sukkere og Rum brændte ogsaa et Parti Mahagoniplanker og nogle hundrede Tønder Tjære. Det var et rædsomt Skue at see, hvorledes Flammerne grebe om sig og fortærede Alt, hvad de kunde naae. Da Jlden netop udbrød ved Aftenpromenadernes Tid, var en overordentlig Mængde Tilskuere tilstrømmede for at betragte det frygtelige, men dog interessante Flammeskuespil. So– Jfølge Kjøbenhavnsposten skal Jlden være opkommen ved at en Matros eller Sjouer var falden i Søvn paa et Loft med et tændt Lys eller Pibe; han skal være fundet i en ynkelig forbrændt Til(Aalb. Av.) stand.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-06-29
Oehlenschläger er i Fredags, den 23de, ankommet til Christiania, og blev, da han samme Aften besøgte Theatret, hilset med almindelig Jubel. (Fædrel.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-06-29
Jfølge en Meddelelse i Frederiksb. Amtst."er mellem den 17de og 18de denne Maaned et Kirkeran atter forsøgt, nemlig i den afsides liggende Tibirke Kirke i Nærheden af Nordsjellands Flyvesand. Tyvene havde her med stærke Brækjern voldsomt sønderslaaet Kirkeblokkens flere Laase og spredet Stumperne paa Gulvet, som det næsten synes af Ærgrelse over slet intet Udbytte her at have fundet, da Pengene just Søndagen i Forveien vare udtagne af Vedkommende. En ganske ny i Choret staaende, tillaaset Kiste til Altertøiets Opbevarelse have de ligeledes opbrudt, i den Tanke ventelig, enten her at finde de hist savnede Tavlepenge eller Kirkens Kalk og Disk, som til Held heller ikke fandtes sammesteds bevaret. Messeornaten selv m.m. lode de derimod forblive liggende, og have atter bortfjernet sig af samme Vei, de vare komne, igjennem et af dem aabnet Taarnvindue ind til Kirken. Maaskee Ransmændene her endnu vare de samme, som for ikke længe siden uden Sky rumsterede i flere af Omegnens Kirker. Denne Gang kunde Nødvendigheden af, snart at omvexle de ud af Circulation gaaende Kobberskillinger muligt have bidraget til at opdage Gierningsmændene.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-06-29
Det bekræfter sig, siger Alt. Merc.", at en paa Altona Kieler Jernbanelinien over en Mose ført Dæmning af 40 Ruthen Længde er sunken eller snarere er skredet ud. Landsbyen, hvor dette skeete, hedder Meimerstorf, ikke langt fra Kiel. Sagen bliver af nogen Betydenhed, fordi det i den derværende Egn mangler paa det fornødne Material, Sand, til en saadan Dæmnings Opførelse, og man formodentlig derfor vil see sig nødt til midlertidigt at anlægge en Vinduct af Træ Ligesom der nylig i Rendsborg har været en Sammenkomst af alle slesvig-holstenske Redacteurer, saaledes skal ogsaa, ifølge Wandsbeck. Jntelligenzbl. i Pløen en Forsamling af alle Apothekere i begge Hertugdømmer den 16de dennes have fundet Sted, for at stifte en slesvig-holsteensk Apotheker-Forening. Man maa indrømme, at Schlesvigholsteinerne ere ligesaa praktiske som energiske Folk, der ikke lade det beroe med at foreskrive Lægemidler for deres nordalbingiske Stat, men ogsaa tænke paa at tillave dem. (Forpost.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-06-29
Kjøbenhavns Fattigvæsens Hovedkasse har ved en i Mandags af Hof= og Stadsretten paakiendt privat Pressesag faaet Udsigt til muligen at beriges med en ikke ubetydelig Sum. Bemeldte Sag var af Hoboist i Hans Majestæt Kongens Regiment og Elev i Capellet Kock anlagt deels mod Redacteuren af Politivennen Major Kristensen deels mod Literatus Blok Tøren i Anledning af et i nysnævnte Blad optaget Vers, der er overskrevet Meenederen og Fanden." Ved dette Vers har Hr. Keckfundet sig fornærmet og formeent, at der ved sammes Jndhold er sigtet til ham og til en Benægtelseseed han har aflagt i en Gjeldscommissionssag mellem ham og en anden Mand (Hr. Kehlet). Retten har frifundet den Førstnævnte af de Jnd De stævnte, men derimod paalagt Hr. Blok Tøren, der har benægtet ved Verset at have sigtet til Hr. Kock, at beedige denne sin Benægtelse, i hvilket Fald der ogsaa er tillagt ham Frifindelse, hvorimod han, saafremt Eden ikke inden 15 Dage efter Dommens lovlige Forkyndelse af ham aflægges, er tilpligtet at bøde 500 Rbd. Sølv til ovennævnte Fattigkasse og være 2 Aars Censur undergiven; den saaledes afsagte Dom er navnlig i juridisk Henseende af ikke liden Jnteresse. (Fædrel.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-06-29
(Jndsendt.) Den 24de Juni om Formiddagen Kl. 10 1/2 trak et ødelæggende Hagelveir, forenet med Regn og Torden over Nørre Ørslev og Sønder Kirkeby Sogne Uveiret, der stod i Forbindelse med en Skypompe, og maaskee foraarsagedes af denne, gik frem i Retning fra Norden mod Syden, og dets ødelæggende Virkning strakte sig til omtrent 1/4 Miils Bredde, men hvorvidt det har strakt sig i Længden, er Jndsenderen heraf ubekiendt. Hagel og Jisstykker nedfaldt i saa stor en Mængde, at de paa enkelte Steder endnu ikke vare optøede Dagen efter, skjøndLuften var meget mild. De største Hagel vare omtrent en Tomme i Gjennemsnit, nogle vare som Geværkugler, og atter andre vare mindre. Markerne, der iaar lovede en riig Høst, frembyde nu paa mange Steder et sørgeligt Syn. Hørren og Vaarkaarnet, og af dette Ærterne og især Vikkerne, har lidt meest, da derimod Rugen og Hveden, saavidt skjønnes, ikke har lidt saameget. Meget følelig er denne Skade for dem den traf, især da den fulgte umiddelbar ovenpaa 2de Aars maadelig Høst.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-06-29
Reisende fra den 21de til den 28de Juni 1843. Fra Gaabense til Vordingborg. Med Pakkeposten: Styrmand Thune, Garver Hørup; Sadelmager Koch; Mad. Meisner. Med Personposten, Kjøbmand Kroyer. Udenfor Posterne: Skolelærer Thye med Familie. Fra Vordingborg til Gaabense. Med Pakkeposten Kjøbmand Kramer; Forpagter Cordua; Garver Borella. Med Personposten, Mad. Ludvigsen; Frøken TreschomFru Langhoff, Grev Ahlefeldt; Hr. Bojsen med Kone og Datter. Udenfor Posterne: Grev Reventlow med Familie Skolelærer Thy; Slagter Smith; Fru Consistorialraadind Engelbrecht med Datter; Hr. Rordam; Handelsbetjent Henriksen. Med Dampskibet "Caroline Amalie, ankom fra Kjøbenhavn til Gaabense den 23de Juni, Mad. Hansen; Frøkenerne A. og L. Louson; Registrator Rosenstand-Goiske; P. Svendsen; F. Erlitz; Jfr. Clausen; N. Svendsen; A. Jensen; An Jensdatter, Pastor Bindesbøll, Cancellist Kobke med Familie; Enkefrue Købke med 2de Døttre og Pige, Kjøbmand Hjorth; Mad. Bager med Barn; Frøken Lunding med 2de Broder døttre, Frøken Løvenson; Kammerherre Baron Rosenørn-Lehn, med Familie og Følge; Skovfoged Nielsen; Skuespiller Hansen, Kammerjunker, Ritmester v. Thienen med 2de Sønner; Dhrr. Rosenstand, Petersen og Dresler med Familie. - Samme Dag afgik til Svendborg: Gartner Jensen. - Den 26de Juni ankom fra Svendborg; Hr. Benzon; Mad. Jørgensen, med Søn. - Samme Dag afgik til Kjøbenhavn: Kammerherre Wichfeld med Datter og Tjener, Jomfruerne Møller og Mertins; Contoirist Borries; Skibsbygger Bonnesen; Rasmussen, Erichsen, Møller Jensen, Nicolaisen, Nielsen, Paarup, Freiløv, Knuthenborg, Hillested og Hansen, Kjøbmand Hansen; Handelsfuldmægtig Kramer; Lauriz Hansen; CopisJørgensen med Kone; Dhrr. Larsen, Fogh. Jensen og Kroyer; Kjøbmand Appel; Propietairerne Hansen og Hennings: Hr. Waabensted. - Til Aarhuus: Hr. Nobel. - Den 23de Juni ankom med Dampskibet "Christian den Ottende fra Svendborg til Gaabense: Madame Rasmussen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-06-29
Ved Tallotteriets 1556 Trækning i Kjøbenhavn udkom:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-06-29
Udenlandske Efterretninger. De sidst meddeelte, tildeels tvivlsomme og paa Rygter beroende Beretninger og den spanske Opstands overordentlig hurtige Fremskridt have i det Hele bekræftet sig med Undtagelse af Zurbanos Fangenskab. For øvrigt er det vanskeligt at danne sig nogen tydelig Forestilling og Begivenhedernes Gang, da Beretningerne ere modsigende og forvirrede. Man har i Madrid, som endnu er aldeles rolig, gjort et Forsøg paa at bevæge Espartero til at give efter og forene sig med Lopez og hans Parti, men han svarede meget bestemt. Nei, mine Herrer, jeg giver ikke efter; jeg veed vel, at den Skjæbne forestaaer mig at døe paa Valpladsen med Sabelen i Struben, og dertil er jeg beredt." Han samler med største Jver alle de Tropper, som han troer at kunne stole paa, og vil med dem drage ud mod Catalonien. Om det overordentlig vigtige Fort Montjuich ved Barcelona er i Jnsurgenternes Hænder eller ikke, er ikke ganske klart. Thi fra Spanien meldes, at Gouverneuren vel havde gjort Mine til at give efter, men kun for at skille sig af med den upaalidelige Deel af sin Besætning, og at han saa snart dette var skeet, atter lukkede Portene og truede Staden med et Bombardement, hvortil han havde Kugler og Krudt for 3 Maaneder. Men fra Paris meldes under 19de dennes, at Besætningen den 14de skal have sat sig op imod Gouverneuren og under Barcelonensernes Jubel tvungen ham til at afstaae Commandoen til en Opstanden hengiven Officeer. Ved Reus har en særdeles blodig Fægtning fundet Sted mellem Zurbano og Prim, hvori den Sidste vandt en fuldstændig Seier. Ved Hjælp af to 24 Pundinger skjød Zurbano en Bresche i Muren og Reus, hvorigjennem 3 Compagnier trængte ind i Staden; men her bleve de saaledes modtagne af Jnsurgenterne, at ikkun 6 Mand kom levende tilbage. Derpaa gjorde Prim et Udfald, hvorved han nødte Regjeringstropperne til at opgive Beleiringen og trække sig tilbage med et Tab af over 2000 Mand; senere har Zurbano maattet forlade Provindsen Catalonien.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-06-29
Efter alt, hvad der hidtil er blevet bekjendt om denne mærkværdige Opstand, synes der ingen Tvivl at være om, at den jo meget snart vilde være til Ende uden synderlig Blodsudgydelse, naar Spanierne fik Lov til at ordne deres Sager paa egen Haand, skjøndt det ikke kan nægtes, at det nærmeste Maal, hvorfor der nu viser sig saa megen Enighed, er at omstyrte det Bestaaende, og at de forskjellige Partier neppe ville enes saa godt, naar det kommer an paa at sætte noget Andet i dettes Sted; men desværre ville vel andre Lande nu som saa ofte blande sig i disse Anliggender. Det er i den Henseende meget vigtigt, at den spanske Gesandt i Paris har forespurgt hos Hr. Guizot, hvilken Beslutning den franske Regjering vilde fatte, dersom Espartero forlangte Frankrigs og Englands Mellemkomst; og at Ministerraadet efter en lang Debatte har besluttet, at Regjeringen i alle Tilfælde vilde handle i Overeensstemmelse med England for at undertrykke Opstanden i Spanien, da Jnsurgenternes Triumph ikkun vilde ryste Jsabellas Throne, og Frankrig vilde sætte alsin Jndflydelse paa Spil, dersom det blev neutralt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-06-29
Opfordring.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-06-29
Vor Landmand, Missionair A. Riis, som en Række af Aar har virket for Negerne paa Africas Vestkyst, er nu, efterat have tilendebragt en Besøgsreise til Europa, med sin danske Hustru og med en Coloni christne Negere fra Jamaica, vendt tilbage til sin Virkeplads i Acropong, som ligger i Nærheden af de danske Besiddelser paa Guineakysten. Fra Danmark modtager han ikke den ringe ske Understøttelse, hverken offentlig eller fra Missionsselskabet; men hans Venner have yttret det Ønske, at han herfra maatte forsynes med en lille Samling af danske Bøger. Dersom derfor denne Opfordring maatte komme Nogen for Øie, som føler Deeltagelse for en eenlig dansk Familie i Hedningeverden, og som er villig til at bidrage til at vedligeholde hos den venlige Minder og Fædrelandet ved at forære den een eller anden god dansk Bog, helst af religiøst eller historisk Jndhold: saa er Pastor Lic. theol. Holm (Hyllested pr. Slagelse) og Justitsraad J. Boesen (Philosophgangen No. 249 første Sal i Kjøbenhavn) villige til at modtage saadanne Kjærlighedsgaver og besørge dem Riis tilsendt. Ogsaa gode engelske Bøger af passende Jndhold, eller og Nogen skulde foretrække det, Pengebidrag til Anskaffelse af Bøger, ville med Taknemmelighed blive modtagne.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-06-29
AVERTISSEMENTS. Nye Qvartalsbestillinger paa Lollands-Falsters Stiftstidende, der meddeler ugentlige Correspondence-Artikler, fra Hovedstaden, og som i Reglen udgaaer med et Halvark 3de Gange ugentlig, men hvoraf dog Extra- eller Dobbeltnumere udgives saa ofte større Artikler gjøre det ønskeligt, modtages paa alle kongelige Postcontoirer og hos Udgiveren. Betalingen er paa Udgivelsestedet 72 s. og forsendt med Brevposten i Stiftet 90 s. og udenfor Stiftet 94 1/2 s. qvartaliter.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-06-29
Generalforsamling. Fredagen den 30te d. M. Eftermiddag Kl. 5 afholder Asylselskabet i Nykjøbing sin aarlige Generalforsamling i Asylets Locale, til hvilken alle Contribuerende herved indbydes. Nykjøbing den 23de Juni 1843. L. J. N. Schierning, p. t. Formand.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-06-29
At jeg i det mig i denne Kjøbstads Frisegade tilhørende Sted har etableret en Kjøbmandshandel af flere forskjellige Varer, hvoriblandt endeel gode Vine, alt til Nutidens billigste Priser, det undlader jeg ikke herved at bekjendtgjøre og anbefaler mig til Enhver, som vil forunde mig deres Søgning, med Forsikkring om reel Behandling. Nykjøbing den 28de Juni 1843. J. Olsen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-06-29
Herved bringes til almindelig Kundskab, at i Havnen ved Nysted ligger i seilklaStand en et Jnteressentskab tilhørende Baad, 4 Commercelæster drægtig, som er bygget af Skibsbygmester Lambert Bonnesen i Nysted og hvis nærmeste Bestemmelse er at fare paa Rostock, Helligen hafen og Femmern med Stykgods og Passagerer. Til disses Beqvemmelighed er i Baaden et smukt og rummeligt Ruff m. m., ligesom den er indrettet med 3 Luftkister eller aldeles tætte Rum, som holde indvendig Maal 98 1/2 Cubikfod og følgelig Bære kraft for c. 6000 Pund.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-06-29
Om denne Baads Benyttelse behager man at henvende sig til fornævnte Skibsbygger.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-06-29
En smuk, solid, tilreden, bruun Ridehoppe staaer til Salg paa Bøllesminde, naar man inden denne Maaneds Udgang, behageligst henvender sig til Forpagter, Schebye.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-06-29
Condition tilbydes. En Pige, som forstaaer Madlavning og Vask, kan faae Condition til 1ste November. Adressecontoiret anviser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-06-29
For en Huusjomfrue, der er ferm, saavel med Hensyn til Madlavning, som Syening og Vask, bliver en god Condition at erholde hos en Embedsmands Familie i Lolland, til 1ste November 1843. De Attraaende vilde behage at henvende sig til Fuldmægtig Boesen i Nykjøbing, som giver Underretning om Lønnens Størrelse m.m.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-06-29
Auctioner. Jfølge Reqvisition af vedkommende Udlægshaver, bliver det Vævermester Walburn tilhørende og i Nakskov Kjøbstads Hollændergade under No 193 beliggende Sted med tilliggende Grund, Gaards- og Haugeplads, bortsolgt ved 3de offentlige Auctioner, som afholdes paa Raadstuen her i Byen Mandagene den 31te Juli samt 14de og 28de August d. A., Formiddag Kl. 11 1/2. Hvilket herved bekjendtgjøres til Efterretning for Liebhavere og Pantecreditorer i Overeensstemmelse med Placaten af 22de April 1817. Nakskov den 22de Juni 1843. Hammerich.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-06-29
Jfølge Reqvisition af vedkommende Udlægshaver, bliver det Skrædermester H. M. K. Hansen tilhørende og i Nakskov Kjøbstads Bredgade under No 145 Litr. B. beliggende Sted med tilhørende Grund, Gaards- og Haugeplads, bortsolgt ved 3de offentlige Auctioner, som afholdes paa Raadstuen her i Byen Mandagene den 31te Juli samt 14de og 28de August d. A., Formiddag Kl. 11. Hvilket herved bekjendtgjøres til Efterretning for Liebhavere og Pantecreditorer i Overeensstemmelse med Placaten af 22de April 1817. Nakskov den 22de Juni 1843. Hammerich.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-06-29
Bog-Auction. Fredagen den 7de Juli førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, bliver efter Skifterettens Begjæring afholdt offentlig Auction over afdøde Dr. Theol. 8 Philos. Biskop Rasmus Møllers efterladte Bogsamling, for Størstedelen af theologisk, philosophisk og philologisk Jndhold. Trykte Cataloger ere henlagte til Eftersyn paa Gjæstgiverstederne i Lollands-Falsters Kjøbstæder og desuden at erholde hos Hr. Stiftsrevisor Hviid her i Mariboe Auctionen afholdes i Biskop Møllers Stervboes Gaard i Maribos Østergade og vederhæftige Kjøbere gives Credit til Mikkelsdag d. A. Maribo Byfogedcontoir den 26de Juni 1843. C. A. Møller.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-06-29
Proclama. J Medhold af Kongelig allernaadigst Bevilling af 31te Mai d. A., som er læst ved Mariboe Bything og bliver læst ved den Kongelige Lands-Over- samt Hof- og Stadsret i Kjøbenhavn, indkaldes herved, sub poena præclusi et perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, Alle og Enhver, som maatte have Noget at fordre i Stervboet efter Kjøbmand og Garver Mikkel Hørup her af Byen, med deres Paastand, at fremkomme og saadant deres havende Krav inden foreskrevne Tids Forløb for mig at anmelde og beviisliggjøre. Mariboe Skifteret, den 22de Juni 1843. C. A. Møller. Adressecontoirets Commissionairer ere: Øer. Bogholr. Thierry i Nakskov, Kammer. Suhr i Rodby, Postervedsteur Christensen i Stokkemarke, Boghdlr. Giegengack i Maribo, Apotheker Grundtvig i Saxkjøbing, Postmester v. Staffeldt i Nysted, Kbd. Wulff i Stubbekjøbing og Færgeforpagter Arnkiel i Gaabense.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-07-01
Lollands Falsters ske, Tidende. Redigeret, trykt og udgivet af W. F. Laub i Nykjøbing. No 76. Løverdagen den 1. Juli.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-07-01
Jfølge nogle i disse Dage indløbne private Efterretninger, har Orientalisten Cand. Westergaard forladt Bombay den 6te Januar og derfra indskibet sig til Abushæhr i Persien, hvor han ankom den 15de Februar, efter at have opholdt sig kort Tid i Maskat, Bender=Abassi og ved Ormuz. Hans Reise over det arabiske Hav var meget heldig, hvorimod Seiladsen op af den persiske Bug var temmelig besværlig og langsom, idet den medtog en Maaned, imedens der kun medgik 8 Dage til Touren fra Bombay til Maskat. Hr. Westergaards første og foreløbige Reiseplan i Persien var at tage fra Abushæhr over Schahpus til Schiras, hvorfra han vil begive sig til det minderige Persepolis og derfra over Murghab tilbage til Schiras. Dernæst agtede han at besøge de østerig ske Dele af Vestpersien, navnlig at lægge Veien over Tasa og Darabard til Keriman og Vand. Herfra vil han gaae mod Nord til Jspahan og derpaa over Kashan directe til Teheran, hvor han ventede at ankomme i August. (Kbhpst.) Uagtet Cand. Westergaard paa sin orientalske Reise tildeels færdes i de Egne af Asien, hvilke Rask bereiste i sin Tid, er han dog hidtil kun truffet paa een Mand, der har kjendt Rask. Denne Mand er Oberst Robertson. For omtrent 20 Aar siden var han Raskes Vært i Pung, og nu har han i samme Egenskab modtaget Westergaard i Abushæhr, hvor han er engelsk Resident.