Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-03-01
En chronologisk sammentrængt Udsigt over Begivenhedernes Gang, synes at være vigtig i en Tidsalder, hvor disse følge hinanden, den ene mærkværdigere og større end den anden Slag paa Slag. Den historiske Krønike, Udgiveren fra Tid til Tid agter at levere i Skilderiet, haaber han, endog vilde kunne læses med Behag og Nytte, længe efterat de optegnede Efterretninger have tabt Nyhedens tillokkende Glands. Selv er han under Udarbeidelsen bleven overbevist om Vigtigheden, af at kunne betragte disse, efter den strækgeste Tidsfølge, hvilket man i de sidste Tider, da Postgangen desuden var saa uordentlig, og ingen kunde holde synderlig Skridt med de iøvrigt saa høist vigtige og følgerige Begivenheder; Gang, umuelig saae sig istand til ved den blotte Avislæsning. October 1818. D. 15de, Napoleon opstiller sin hele Magt ved Leipzig, og deraf to til tre Armeecorps, hvoriblandt endeel af Garden, imod Cavall. Gener. v. Blücher. – D. 16de. Kl. 8 om Morgenen angriber den forenede Hovedarmee Fienden, som udvikler en Stridskraft af 140 til 150,000 Mand. Slaget begynder paa alle Puncter med yderste Heftighed. Over 1000 Canoner spille mod hinanden. Den kleistske Corps erobrer 5 Canoner. Foldtmarschal Lieutn. Bianchi slaaer den fiendtlige Linie ved Markt=Kleeberg, og erobrer 8 Canoner. - Gen. Meerveldts Hest skydes og han selv faaer et let Saar. Feldtøimester Gullay fratager Fienden ved Lindenau 2 Canoner. - Cav. Gen. . Blücher fordriver Fienderne fra Mockern, erobrer en Ørn fra Marinegarden og 30 Canoner, og tager desuden 2000 Mand til Fanger. - D. 17de, Kronprindsen af Sverrig, der staaer ved Cothen, beslutter, at forene sig med Gen. Blücher, for at afskjære det fiendtlige Corps, eller, hvis dette skulde forene sig med den franske Hovedarmee, at tage Deel i det almindelige Angreb paa Sletten ved Leipzig. Han rykker frem mod Egnen af Halle, og ankommer om Aftenen til Tancha. Cav. Gen. v. Benningsen ankommer til Naunhoff, og Grev Collorede til Hovedqvarteret. - De Engelske tage den franske Fregat Weser. - D. 18de om Morgenen. Den i Slagorden opmarscherede fiendtlige Hovedmagt opstiller ved Leipzig et Armeecorps mod Gen. Blücher og Kronprindsen af Sverrig. Kl. 8 begynder Hovedarmeens Angreb i tre Colonner, i den Hensigt, at trænge Fienderne ad Leipzig til, som de holdt stærkt besat. Den ene Colonne bestaaer af Cav. Gen. Benningsens og Klenans Armeecorps, den anden, under Overgen. Barclay de Tolly, bestaaer af det Wittgensteinske og Kleisiske Corps, og har den hele russ. Garde til Reserve; den tredie, under Arveprindsen af Hessen, dannes af Divisionerne Bianchi, Lichtenstein, Weissemvolf, og Nostitz med Colloredos Armeedivision, som Reserve. Fienderne, som opbyde alt, for at standse disse Colonners Fremrykken, trænges tilbage fra en Stilling til den anden, og miste, Canoner. Würtembergske Cavallerieregimenter, under Gen. v. Normanns befaling, 2 Sachsiske Cavall. Regimenter, og 4 Fusilierbatailloner med 4 Batterier, bestaaende af 26 Canoner under Gener. v. Rus sels befaling, træde ud af de fiendtlige Rækker, og slutte sig til den allierede Armee, for at fægte i Forening med dem. Allerede Kl. 10 om Morgenen begynde de Franske deres Tilbagetog. Det fortsættes uafbrudt den hele Dag og paafølgende Nat. - Den Wienske Holtidende bekjendtgjør Declarationen angaaende det bayerske Hofs Frafald fra Rhinforbundet. - Hoffet i München udsteder en Declarition, angaaende sin Forening med de allierede Magter, hvori det beskriver de Forhold, det i 8 Aar har staaet i til Frankrige; dets feilslagne Forventninger om Understøttelse; de Offere, det har bragt og de ulykkelige Følger de droge efter sig, hvoraf den vigtigste var, at hele den bayerske Armee med 8000 Mand Forstærkningstropper, som i Octob. 1812 vare stødte til den franske Armee, tilintetgjordes; og endelig Bayerns Anstrængelse ved det nye Feldttog, at forøge disse Offere ved at lade en nye Division støde til Levningerne af 38,000 Bayrer, som havde fægtet under Napoleons Faner. - Den 19de i Dagningen. Kl., fornyes det almindelige Angreb, og Fienderne kastes til Leipzig. Her søge de at vinde Tid til at redde deres Tropper, Artillerie og Armeebagaae. De sende en Parlamentair med Forslag, at overlevere Resten af de sachsiske Tropper, under den betingelse at Staden ikke beskydes, og at den franske Garnison tilligemed det i Leipzig værende Armeegods faaer fri Afmarsch. Forslaget forkastes. De Allierede som allerede havde bemægtiget sig Forstæderne, trængte, uagtet en heftig Jld spillede paa dem, ind i Staden, hvor de paa Torvet opmarscherede Sachser og et badensk Jnfanteriere iment strax gaaer over til dem. Haandemænget bliver almindeligt. Fienderne komme i Uorden. De søge at redde sig, og de Allierede blive Herrer over Staden. - Frugterne af de 3 forløbne Dages Seier ere 250 Canoner, 900 Munitionsvogne, 8000 allerede indbragte Fanger, hvoriblandt alle tre Armeecorps's Overanførere, Generalerne Lauriston, Reynier og Bertrand. - Fyrst Poniatowsky, som d. 16de var bleven udnævnt til fransk Marschal, vil redde sig ved at flygte over Elster, men finder sin Død i Flyden. - 8 polske Jnf. Regimenter forlade endnu samme Aften de fiendtlige Faner og gaae over til de Allierede. - De Franskes Tab anslaaes paa alle Sider til i det mindste 40,000 Mand. De Allieredes Tab i det Hele til 10,000 Mand Døde og Saarede. – Fyrst Schwarzenberg faaer paa Valpladsen den østerrigske Maria Therestaorden, den russ. St. Georgorden 1ste Cl. og den preuss. sorte Ørncorden, af de tre allierede Monarker, som paa Høiene imellem Wachau og Probsthende, have d. 18de været Vidne til Ska get. - Gen. Blücher faaer til Belønning for sin d. 18de udviste Tienestever Maria Therestaordenen. - De Franske, fortrængte fra begge Hovedveie, trække sig tilbage over slette Biveie, og rykke frem mod Naumburg, men, skrækkede af 5 mod dem fremrykkende Compagnier af Regim. Erkehert. Ludvig, vove de intet Angreb. - D. 20de. Feldtmarschal Blüchers Armee nager til Staden Merseburg, og Grev Guilay ankommer i Naumburg. D. 21de. De Franske opstille, for at dække deres Tilbagetog en betydelig Arriergarde paa Høiene ved Neukssen, bemægtige sig for et Øjeblik Broen, men denne gjenerobres, og Fienderne trænges til bage til deres Stilling. De forlade Høiene om Aftenen Kl. 10. - Den blücherske Armee har ved Freyburg en meget hidsig Fægtning med Fienderne, som miste meget Skyts og mange Fanger. Den allierede Armee ankommer deels til Eisenburg, deels til Naumburg. - Feldtm. L. Sr. Bunna, som nu commanderer Armeens Avantgarde, naaer Weimar. De af Fienderne didsendte Detaschementer, trænges ud af Staden af Hetmann Platows og de første Afdelinger af Grev Bubnas Corps. Fienderne forfølges en heel Miil fra Staden, søge at vinde Tid ved Auerstedt, til at dække deres, formedelst Veienes Slethed, besværlige Tilbagetog, miste 4000 Fanger, hvoriblandt Prindsen af Neuschaels Adjutant. Ved Freiburg lade de 16 Canoner staae, og sprænge 300 Munitionsvogne i Luften. - Den Blücherske Armee besætter Leubingen, Sommerda og Wippach. - Kronpr. af Sverrigs Armee ankommer til Overfurt. - D. 23de. Adskillige Streifecorps sees i Egnen af Erfurt. - D. 24de. Fienderne forlade deres Stilling ved Erfurt, og trække sig igjennem denne Stad til den venstre Bredde af Gera. - Feldtmarschal Blücher har sit Hovedqvarteer i Langensalga. - D. 25de. Dronningen af Sicilien afrelser til Odessa, fra Constantinopel, hvor Gultanen har viist hende megen Udmærkelse. - D. 26de. Keiser Napoleon ankommer med sin Garde til Gotha. Hovedarmeen efterlader et tilstrækkeligt Corps ved Erfurt, og fortsætter uafbrudt sin Marsch. - Fortet Zioba (i Jtalien overgiver sig til Østerrigerne. - Kronpr. af Sverrig marscherer mod Nordhausen. GrevPlatow og Mansdorfs Streisccorps tilføie Fienden stor Skade. De Franske vedblive at sprænge en Mængde Kendtkarrer i Luften, og lade de Vogne, de ikke kunne medtage, blive tilbage. - Feldtm. Gr. Bubngs Avantgarde trænger frem til Gotha Würsburg capitulerer til de Allierede, og 6 Batailloner tydske Tropper gaae over til Sr. Platom. - J Neapel brændes adskillige engelske Fabrikvarer. - D. 28de. Overanføreren for den forenede østerrigsk bayerske Armee, Gener. Wrede, som i Jlmarscher var brudt op fra Würzburg til Hanau, angriber denne sidste Stad, og tager en General, en stor Deel Officierer, samt 1200 Soldater til Fanger. - Kongen af Bayern udsteder en Proclamation til sit Folk, hvori han tilkjendegiver det, at han har forenet sig med de allierede Magter; at hans yngste Søn strider i Hærens Række for den store Sag, medens den ældste staaer, i Spidsen for Landværnet. - Commandanten i Wittenberg lader alle Soldater af de allierede Armeer, som i forskjellige Fægtninger vare komne i Fangenskab, sætte i Frihed. - D. 29de. Avantgarden af Napoleons Armee ankommer fra Vach over Hünefeld og Gellenhausen til Egnen af Hah nau, hvor den modtages eftertrykkelig af General Wrede, som fratager den 4000 Fanger, for det meste af den unge Garde, hvoriblandt 200 Officierer. - Fortet Lesignans Garnison overgiver sig som Krigsfanger til Østerrigerne. - D. 30te. Napoleon angriber Gener. Wrede med sin hele Styrke paa begge Sider af Hahnauveien. Fiendernes gjentagne og indtil sildig ud paa Natten varende Forsøg, at gjennembryde de Allieredes Eentrum paa Landeveien, og tilkjæmpe sig Overgangen overKinzingenbakken, under Napoleons Anførsel, tilintetgjøres, og de kastes tilbage i Skoven. Om Natten beskyde Fienderne Hohnau, hvori General Wrede opholdt sig, og som kommer i Brand. De opbyde alt for at dække deres Tilbagetog, som de uophørlig fortsætte henad Mayng. - D. 31te General Wrede forlader Habnan, og opstiller sig ved Kinzingenbakken, hvorfra han tilføier Fienden stor Skade paa deres Tilbagetog, For at forhindre den øvrige Deel af den fiendtlige Armees Tilbagetog, angriber General Wrede om Natten Kl. 2. Hahnau med Storm, bliver saaret i Underliget, og falder af Hesten, men alt, hvad der modsætter sig, nedsables, Staden tages, og alle Fiendernes Forsøg, at tage den tilbage, tilintetgjøres, 2 siendtlige Generaler, et stort Antal Stabs= og Over officierer, samt mange Soldater tages til Fanger. Platom og Maj. Haddeck af Ulanerne Schwarzenberg med en Streifecommando af Gen. Wredes Armee, støde til Sr. Orloff, angribe Fiendernes Arriergarde ved Gellenhausen, bringe den i Uorden, og tage 20 Offic. og 1600 M. til Fanger. Gen. Wrede udsteder i Hahnau en Parolbefaling, hvori han siger, at et haardt Saar nøder ham til at nedlægge Commanden, som han har overdraget, til den K. K. Feldtmarschal-Lieut. Sr. v. Frespel. Originale Beretninger fra Hert. af Dalmatien Soult) opfanges, og deraf sees, at Gen. Wellington d. 7de Oct. er trængt ind i Frankrige med 85,000 M., og at han har kundgjort sine Tropper, at de skulle have der deres Vinterqvarteer. Napolevn ankommer til Frankfurt, og tager, efter nogle Timers Ophold, derfra til Maynz. Slottet ved Triest overgiver sig til Gener. Nugent, under hvem de østerrigske Tropper staae. - En engelsk Escadre paa 12 Seilere ankommer til Triest, og lægger Beslag paa henved 300 Skibe, der skulle indtage Tropper til en med Engellænderne aftalt Expedition. November 1818. D. 1ste. Sr. Orloff-Denidoff angriber Fienderne paa deres Tilbagetog, og fratager dem en Canon. En Canon og 15 Krudtvogne falde Greven i Hænderne ved Bergen, hvor 2 Batailloner, paa 1300 M. strække Gevær for ham. - D. 2den. Frankfurt besættes af østerrigske og bayerske Tropper, og Sr. Fresnel tager der sit Hovedqvarteer. Hoffet i Stutgard slutter en Alliancetractat med de Allierede, og gjør deres Sag til sin egen. Storhertugen af Hessen fratræder Rhinforbundet, og forener strax sine Stridskræfter med den sterrigsk bayerske Armee. - Den østerr. Keiser oversender Gener. Wrede Maria Therestaordenens Commandeurkors. - D. 3die. Fyrstendømmet Hildesheim forenes, efter en Overenskomst med Preus fen, med Prindsregenten af Engellands tydske Sta tor. - D. 6te. Kongen af Neapel kommer tilbage til sin Residents. - D. 7de. En tydsk Legion oprettes og tages i østerr. Sold. - De Franske trække sig igjennem Dusseldorf og andre Puncter tilbage over Rhinen. - D. 8de. General Laupin bliver angrebet i Spanien, og da han, efter franske Beretninger, kun har 4600 M. at sætte imod 16,000 Fiender, saa maa han med de tydeligt Tab trække sig tilbage. - D. 9de. En Expedition gaaer, under Gener. Sr. Nugents Anførsel, under Seil fra Triest. Den deeler sig derpaa i 2 Afdelinger, hvoraf den ene, 2 Linieskibe, I Krigsbrig, 2 engelske og 8 østerrigske store Transportskibe, styver af Ravenna til. - Maj. v. Ostermann tager i Hert. F. Wilhelms Navn Brunsvig, i Besiddelse, og opfordrer Undersaatterne til Krigstjeneste. - Fyrsten af Schwarzenberg lader angribe den med Mure omgivne Plads Hochheins, som Fienderne med stor Anstrængelse søge at befæste, og som er besat med 20 Canoner og 2000 Mand. Den tages med Storm; Besætningen redder sig med Flugten, og 800 M., hvoriblandt 25 Officierer, gjøres til Fanger. - De imellem Hochheim og Cassel opstillede Fiender fordrives fra adskillige begyndte Forskandsninger, og maa trække sig, med et Tab af 2 Canoner, til Cassel. D. 10de. De faa Franske, som endnu ere tilbage, og bivonaquere i Omegnen af Disseldorff, bryde op, under Div. Gen. Rigants Commande, og et Detaschement af de Allierede rykke ind. D. 18de. Kongerne af Preussen og Bayern, og Stor=Hertugerne af Baden og Hessen ankomme til Frankfurt. - D. 14de. Den ene Afdeling af den d. 9de fra Triest udløbne Expedition gaaer til Ankers i Gorobugten. Tropperne sættes i Land imellem. Forterne Volano og Goro. Fienderne forlade det første, og det sidste capitulerer. Foruden en Canoneersluppe erobres 12 Canoner. - D. 15de. Fienderne angribe ved Colonnola og Caldiorg Østerrigerne (i Jtalien), som tage deres Stilling, ved Villanuova bag Alpon. Fienderne søge forgjeves at forcere Broen ved Villanuova. - Vicekongen af Jtalien angriber den ved Caldicro opFrillede Gener. Baron Eckhardt. - D. 16de, Vicekongen maa trække sig tilbage henimod Verona, og opstiller sine Forposter ved Vago. - 3 østerrigske Bataill. Jnf. opstilles paa Monte Bastia, og 4 Bataill, som Reserve foran Montebello; Fienderne trække sig tilbage til Stillingen ved Caldicero.