Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-12-03
J det engelske Parlament bruger man at bringe en upopulair Taler til Taushed ved Hyssen, Piben og al Slags Støi, at det danske Parlament har yttret sin Mishag imod ham paa denne Maade, er neppe troligt, og dog har han altsaa gjort en lignende Erfaring. Rigtigheden af hans Yttring er derhos stadfæstet eller nærmere fortolket af Vicepræsidentens senere og umodsagte Erklæring (1840, P. 2093) netop med Hensyn til den omhandlede Deputeredes Smaabemærkninger" som ikke kunne have nogen egentlig Jndflydelse paa Sagen, at Vicepræsidenten selv engang for alle har gjort sig det til Regel, hvad han meget skulde ønske, at Alle ville gjøre, ikke at plage Forsamlingen med unyttig Snak. (Fortsættes i næste M.) Jydske Stænderforsamling. Sex og tyvende Møde. Præsidenten anmeldte 6 privat Andragender, hvorefter Sagen angaaende Kammerjunker Lüttichaus Forslag, betræffende provisoriske Toldbestemmelsers Forelæggelse for den første Stænderforsamling, som holdes efterat de ere udkomne, blev foretagen til endelig Behandling, ved hvilken Comiteens Jndstilling eenstemmig bifaldtes. – Sagen betræffende Udkast til en Forordning, indeholdende nærmere Bestemmelser angaaende almindelig Pantsætning, blev derpaa foretaget til endelig Behandling, hvorved enkelte Forandringer bleve vedtagne. - Derefter oplæste Procurator Seidelin et Forslag til en Petition om, at samtlige Pro Redigeret, trykt og udgivet af W. F. Laub i Nykjøbing. vindsialstænders Betænkning maatte blive indhentede, forinden der meddeles Tilladelse til Jernbaneanlæg, hvilket blev henviist til en Comitee, bestaaende af Producenten (17). Justitsraad Estrup (15) og Oberst Brock (14 St.) Syv og tyvende Møde. Præsidenten anmeldte 3 private Andragender, hvorefter Sagen betræffende de indkomne Andragender angaaende Styrmandsexamen blev foretaget til foreløbig Behandling. Comiteen havde anbefalet Sagen, der dog blev bestridt af flere af Forsamlingens Medlemmer. – Sagen betræffende Udkast til en Placat, angaaende yderligere Nedsættelse af Brandcontingentet af de i Kjøbstædernes Brandkasse forsikkrede Bygninger, blev derefter foretaget til endelig Behandling, hvor Comiteens Jndstillinger bleve antagne. Præsidenten henledede derpaa Forsamligens Opmærksomhed paa de mange Sager, der endnu stode tilbage og paa Maaden, hvorpaa man skulde ordne dem, hvorved det dog blev besluttet, først senere, at tage Bestemmelse herom. De udsatte Andragender fra Proprietair Boyberg og Justitsraad Rummelhoff angaaende Lettelse i Afgifter for de ved Havet beskadigede Jorder bleve derpaa foretagne og henviste til en Comitee, bestaaende af Justitsraad Birk (15), Procurator Jngerslew (14) og Kammerherre Arenstorff (10 St.) Otte og tyvende Møde. Præsidenten anmeldte 2 private Andragender. Sagen angaaende de indkomne Andragender om Lettelser for Liimfjordens Kjøbstæders Handel blev foretaget til foreløbig Behandling, under hvilken flere Medlemmer talte for Sagen, der og tildeels var anbefalet af Comiteen. - Cancellieraad Funder oplæste derefter en Petition fra 288 Borgere og Jndvaanere i Aarhuus angaaende statsretlige Garantier, hvorpaa Møller Refsgaard oplæste et Andragende fra 105 Gaardmænd af Rødding Herred i Salling, hvori anholdes om, at Stænderne ville petitionere om, at de raadgivende Provindsialstænders Indretning maa forblive uforandret, saa at Petitionen skulde gaae ud paa: "at Stænderne maae, som Provindsialstænder, vedblive at være adskilte, at Valgsystemet maa vedblive uforandret, saaledes som det er bestemt ved den derom nu gjældende Lovgivning, og at ingen enten Skattebevillingsret eller anden lovgivende Magt maa vorde Stænderne indrømmet. Producenten erklærede, at han ikke deelte de i Andragendet udtalte Anskuelser, navnlig forsaavidt angik Skattebevillingsret, men vel, at Stænderne ikke burde forenes. Derefter oplæste Selveier Skov en Erklæring fra Sognefogderne i Feldingberg, Smollerup, Resen, Wroue, Flye og Kobberup Sogne i Fjends Herred, angaaende, at disse Sognes Beboere, ved at underskrive en Petition om statsretlige Garantier, have misforstaaet samme. Det hedder i denne Erklæring, at man havde antaget, at den tidligere Petition kun gik ud paa, at frembære den Bøn for Regjeringen, at der maatte blive truffet de bedste Foranstaltninger til Statsgjældens snarest mulige Afbetaling, og tillige givet Finantsernes Bestyrelse i det Hele al den Offentlighed, som var muligt, og forsaavidt Petitionen gik udenfor dette, tilbagekalde de deres Underskrifter. Disse tre Andragender bleve afgivne til den om Skattebevillingssagen nedsatte Comitee. Efter Præsidentens Opfordring vedtog derefter Forsamlingen eenstemmig, ikke at antage flere Sager, med mindre særdeles Hensyn gjorde en Undtagelse tilraadelig. – Et Andragende fra Communalbestyrelsen i Skive om, at der maatte aabnes Kjøbstæderne Adgang til at erholde Laan i Kjøbstædeiendomme, af Kjøbstædernes Brandassurancefond, og et andet fra 48 Skibsrhedere og Skippere i Aarhuus, hvori anholdes om, at Forsamlingen vilde andrage paa, at den Jndskrænkning, som ved Pl. 1 Septbr. 1819 er gjort i fremmede Skibes Ret til indenlandsk Fragtfart, naar de have over 15 Commercelæster, maatte udvides til at gjælde for alle fremmede Skibe, uden Hensyn til deres Drægtighed, samt om, at Havnefogedtjenesten, i Fremtiden maatte besættes med gamle, værdige Skippere, bleve tagne tilbage af Producenterne. Et Andragende fra Cand. theol. J. Seidelin, angaaende Meddelelsen af Bevillinger til ved ministerielle Handlinger at betjene sig af fremmed Præst, blev afviist, da kun 6 Medlemmer stemte for, men 37 mod dets Oplæsning. Præsidentens Andragende angaaende et Stænderbibliotheks Oprettelse, samt Foranstaltninger med Hensyn til Archivet og Stændertidenden blev henviist til en Comitee, bestaaende af Stiftsprovst Hald (32), Biskop Øllgaard (16) og Cancellieraad Funder (14 St.)