Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-02-23
J Anledning af en Jndrykkelse i Stiftsovisen om hvorvidt det et passende med protestantisk Frihed, "at lukke Kirkedøren under Prædiken eller icke har en Anonym bestræbt sig for at bevise, at det er psychologisk rigtigt at lukke den, og derved tydelig lagt for Dagen, at han, henreven af sine religiøse Følelser, har glemt det Forhold, hvori han som Undersaat, staaer til Monarken. J Luthers Huustavle findes alt anført: Værer al menneskelig Anordning lydig, Fyrsten har derfor, i Kraft af hans Majestæts rettighed, foreskrevet ikke allene i Loven, men endog i Ritualen, hvorledet Gudstjenesten skal holdes; ja endog udtrykkelig befalet, at den Methodek, som hersker ved den offentlige Gudstjeneste i Fruekirke, skal være den gjældende. Er det ikke enhver bekjendt at under hele Gudstjenesten har enhver der uhindret Adgang til at besøge den, Hvorledes kunde Gudstjenesten kaldes offentlig, naar der, efter Konvenientse med Menigheden og Lærerne, lukkes efter Behag, Bor Nøglen ikke derfor være i Døren. at om den end lukkes under Prædiken enhver Sædelig kan aabne den og i Stilhed gaae derind, Lad os antage, at en Læret har en Menighed, som bestaaer af Søefolk, skulde og disse, som paa Reisen ikke længe har kundet besøge den og ikke kan komme, itide, berøves Trøst og Opbyggelse af at høre Guds Ord, Skulde nogle Enkeltes Jnd- og Udgang forstyere Menighedens Agtsomhed eller Lærerens Eftertonke, maae det vist kun være saadanne, som møde der uden Opmærksomhed; thi den Agtsomme, som søger Lys, Trøst og Opmuntring, vil vist nok ikke tabe Tankegangen i en logisk Tale. Læreren vil man kun bringe Luthers Raad til den frygtsomme Melankton i Erindring: at han skal ansee tilhørerne som Kaalstokke Man veed ellers intet under den offentlige Gudstjeneste, som mede kan forstyrre Opmærksomheden under Andagten, end spæde Børns Skrigen, som skulle døbes. Dog fordi det skal være en offentlig høitidelig Handling, taales det. Alt ved den offentlige Gudstieneste bør derfor at være offentligt; ellers kunde vore Sammenkomster i Guds Huus let udarte til Samlinger for Seporatister og Sværmere. Hvor rigtigt er det ikke da, at Monarken, ophøiet over Smaaheder, vil, for at forebygge al Uvæsen, at Adgangen til Kirken skal være aaben under hele Gudstjenesten. Ligeledes synes det, at den Anonyme har tages protestantisk Frihed i en langt meer snæver Mening end hine ædle Mænd, som satte os paa den Speierske Rigsdag i Besiddelse af Protestantisme. Disse, for at rive os løs fra Hierarkie og al menneskelig Anseelse i Troes Sager, indgik et helligt Forbund med deres Gods, Liv og Ære, at forlvare Tænke- og Somvittigheds Friheden i Troen mod enhver Despot, og frit at øve den. De vilde allene, at alt hvad der ved en sund Exegesse og ved rigtige Slutninger kunde udledes af den hellige Skrift, skulde være gjældende. Men de tænkte for rigtigt, ædelt og høi til at gjøre Offte for Smaaling og at gjøre Adgangen vanskelig til at tage Deel i Gudstienesten, som hine søgte at gjøre let og almeennyttig For at faae bygge al Uorden gav Luther derfor den sochsiske Kirke Ordonnantz, som for størstedelen er lagt til Grund i vor Ritual. Dog har vor humane Regjering taale, at oplyste Geistlige i mange Stykker afvege, naar Oplysning og ægte Religiøsitet dermed fremmes. Held den, som med Klogskab veed at benytte sig deraf