Aalborg Stiftstidende, 1840-07-25
Hvormeget derfor end Landets Finantsforfatning tidligere har lidt ved den mangeaarige udmarvende Krig, ved de tunge Offere, den krævede, samt ved den derpaa fulgte lange Række af uheldige Aar, i hvilke først Kongerigets fluctuerende Pengevæsen og siden de dybt nedsatte Priser, paa Landets vigtigste Producter lammede Nationalvelstand, og dermed ogsaa Statens vigtigste Jndtægtskilder, er det dog aldeles umiskjendeligt, at Forfatningen er i en fortsat fremadskridende Forbedring, at der ikke længere er Sporgsmaal om nogen Finants-Underbalance, og at Staten ikke savner Resourcer til, uden at benytte sin fast funderede Credit, at gjøre Udvei til betydelige overordentlige Udgifter, naar saadanne uomgjængeligen skulde kræves, ligesom Statens Gjeld, hvor høi dens Nominalbeløb end er, dog er saaledes ordnet, at alle contractmæssige Forpligtelser kunne, saaledes som allerede i en lang Række af Aar er skeet, paa det Punctligste opfyldes. Det er imidlertid og vil, efter hvad D. Maj. gjentagne stand for D. Ms alvorligste Bestræbelser, af al Kraft af virke for Finantsforfatningens endnu større Forbedring ved at søge Udgifterne i alle Statshuusholdningens Grene nedsatte, saavidt Statens Værdighed og sande Tarv tillade det, De omfattende og nøiagtige Undersøgelser, som i den Henseende have været mig i Forening med adskillige dertil betroede Mænd, overdragne at anstille, ere tilendebragte, og ligesom derved er tilveiebragt en fuldstændig og klar Oversigt over hvert Departements hele Jndtægts- og Udgifts væsen, baade forsaavidt det vedkommer den almindelige Statskasse og forsaavidt det hidtil har henhørt under særlige fra den almindelige Finantsbestyrelse afsondrede Kasser og Fonds, saaledes indeholde og de afgivne Beretninger en stor Mængde detaillerede Forslag til en bedre Afbenyt. telse af adskillige Jndtægtskilder, til betydelige Jndskrænkninger i Udgifterne, samt i det Hele til en større Centralisation og bedre Ordning af Udgiftsvæsenet, saa at i Særdeleshed de separate Fonds, der ere at ansee som Dele af den almindelige Statskasse, inddrages under denne, og forsaavidt dette efter Fondenes Oprindelse eller af andre Grunde ikke kan skee, dog medtages under de almindelige Oversigter over Statens Jndtægter og Udgifter. Det er ved disse Forslag tilsigtet at lægge en fuldstændig, detaillerede og for hver Post, efter nøie Overveielse af, hvad den uomgængeligen kræver, bestemt fast Plan for det hele Udgiftsvæsen, eller at udarbeide nye og omfattende Normal-Reglementer, for samme, der nøiagtigen fastsætte det Beløb, hvortil Udgifterne i hver Bestyrelsesgreen kunne og skulle nedbringes, og forsaavidt dette først efterhaanden kan skee derved, at visse navngivne Embedsposter ved indtrædende Vacancer skulle inddrages, eller at Besparelserne først til en vis bestemt Tid eller efter visse bestemte Arbeiders Fuldførelse kunne træde i Kraft, tillige fastsætte de midlertidige Tilskud som saalænge maae finde Sted, indtil dette efterhaanden bortfalder. Hvert Departement vil da aarligen have at forelægge D. M. en fuldstændig og detailleret Forklaring om, hvorvidt det er rykket frem med de eventuelle Besparelser, ved hvilken Leilighed Opmærksomheden tillige stedse vil være henvendt paa hvorvidt saadanne Forandringer ere foregaaede, der tillade endnu yderligere Jndskrænkninger; og intet Departement maa overskride det for hver Udgiftspost normerede Beløb, uden at den nøiagtigste Overveielse med Finantsbestyrelsen er gaaet forud og D. Ms allerh. Approbation paa saadan overordentlig Udgift er erhvervet. Til slige uforudseelige, men uundgaaelige Udgifters Bestridelse vil derfor og blive at udsætte en klækkelig Sum aarligen, og det som af samme i noget Aar ikke medgaaer til andre Udgifter, er bestemt til at forøge den ovenmeldte rentebærende Reservefond, og naar denne har opnaaet en tilstrækkeligt betryggende Størrelse, da til at anvendes til overordentlige Afdrag paa Statsgielden, hvis regelmæssige Nedsættelse desuden er sikkret ved de dertil henlagte Jndtægter. Foruden disse Normal-Reglementer, er det D. Mes Villie, at der hvert Aar skal forfattes et saa nøiagtigt Budget som muligt over Aarets forventede Jndtægter og Udgifter, og efter Aarets Udløb en Udsigt over hvad Jndtægterne og Udgifterne efter de aflagte Regnskaber virkelige have beløbet sig til. Saavel Hovedindholdet af NormalReglementerne, som det aarlige Budget og Udsigten over Aarets Jndtægters og Udgifters virkelige Beløb, tilligemed Oplysninger om de Forandringer, der i Aarets Lob ere foregaaede med Statens Gjeld og dens Activer samt om begges Status og om Størrelsen af Kassebeholdningen og de udestaaende Restancer ved Aarets Udgang, har L. M. befalet at skulle bringes til offenlig Kundskab, saa at Enhver derved kan erholde en klar, nøiagtig og sammentrængt Oversigt over Statens Finantsforfatning i hvert Aar. D. M. har, ved at gjennemgaae og overveie de allerunderd. meddeelte Beretninger tilligemed Bemærkningerne ved samme fra de vedkommende Departementer, allerede afgivet allerb. Resolution angaaende en Mængde enkelte Besparelser og Udgiftsreguleringer i de forskjellige Bestyrelses. grene, og forsaavidt saadanne endnu ikke ved dem alle have endeligen kunne bestemmes, fordi de bero paa omfattende Undersøgelser, som D. M. har ladet anstille, og Ventillationer, som finde Sted angaaende den fremtidige Organisation af flere vigtige Forvaltningsgrene, i Særdeleshed Landets Forsvarsvæsen vedkommende, har D. M. dog foreskrevet den Grændse i Henseende til Udgifternes Størrelse, som maatte haves for Øie ved Planernes Udarbeidelse, navnlig ved Land=Militair=Etaten og ved Sø=Etaten, hvorhos D. M. har bestemt, at de ved disse Etater opsamlede separate Fonds, forsaavidt de ikke hidrøre fra Privates Bidrag, skulle enten inddrages til Fordeel for den almindelige Statskasse, eller anvendes til visse navngivne og nærforestaaende extraordinaire Arbeider eller Foretagender, saasom Fæstningsværkers bedre Indretning, en overordentlig Complettering af Armeens Material, en ny Dokkes Bygning ofv., ligesom D. M. og har anordnet den nøiagtigste Undersøgelse af upartiske og sagkyndige Mænd anstillet om, hvorvidt det er til Etaternes og det Offentliges sande Gavn, at de militaire Uldmanufacturer, Arbeiderne ved det militaire Varedepot samt Søetatens Seildugs- og Lærreds fabrik ophøre eller vedblive. Forskjellige andre særlige Fonds under de øvrige Departementer har D. M. ligeledes beordret inddragne, deriblandt Justitsfordet, med en Capitalformue af henved 500,000 Rbd. og Hofkassens Fond, af over 370,000 Rbd. Til et fast Pensionsregulativ har D. M. beordret et Udkast udarbeidet. Gratialvæsenet har D. M., saaledes som ved Pl. 3die Jan. d. A. er bekjendtgjort, foreløbigen ordnet derhen, at samtlige Gratificationer eller Understøttelser for eengang, efter forudgaaet nøie Undersøgelse, alene bevilges gjennem det oprettede Statssecretariat for Naadessager, indtil den største Deel af samme kan bortfalde derved, at et forbedret Gageringsystem i Forbindelse med en Nedsættelse i Embedsposternes Antal, samt et fast Pensions-Reglement kan træde i Kraft. Hvad Nedsættelse af de diplomatiske Udgifter angaaer, da har D. M., befalet, at de Forslag, som derom ere fremsatte af Provindsialstænderne, skulle tages under nærmere Overveielse. Ved Hof= og Stald-Etaten, saavelsom ved Stutteriet; paa Frederiksborg har D. M. indført betydelige Reductioner. Adskillige offentlige Bygningers Afhændelse er beordret, saasnart et passende Salg kan opnaaes. Undersøgelse er indledet om, hvorledes Jndtægterne af de kgl. Domamer, saavel af Jordegods som af Skove, kunne forøges. En bedre Regulering af Lonningsvæsenet og de øvrige Udgifter, ved Toldsaget er anordnet. Ligeledes er befalet nærmere undersøgt, hvorvidt de 25,000 Rbd., der af Finantserne udredes til Kjøbenhavns Fattigvæsen, hvilke af Provindsialstænder=Forsamlingerne for Hertugdommerne ere specielt udhævede, efterhaanden maatte kunne inddrages.