JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1838-11-10
Aalborg. (Slutning af Havehøstberetningen i Gaarsavisen.) Avlen af Træfrugt var, i det Hele taget, saavel i Henseende til Qvantitet som Qvalitet mindre end middelmaadig; dog gaves der enkelte Undtagelser, hvor nogle Haver, fortrinsviis saadanne, som ikke hvert Aar levere Frugt, dog afgave et godt Udbytte. Af simple Kirsebær og Blommer havdes stor Mængde, mindre af Æbler og færrest af Pærer, især af de finere Sorter, saasom Træerne af disse Slags leed ualmindeligt meget ved Vinterens Strænghed. J Henseende til Frugtens Godhed, havde de fleste Sorter en vandet og flau Smag, hvilket for endeel hidrørte fra Mangelen paa Solvarme, da Frugten modnedes flere Uger sildigere end sædvanligt. Vinterens Haardhed og Sommerens ugunstige Veirlig havde ogsaa en høist skadelig Indflydelse paa Blomstervennernes Yndlinge; thi efterat Hiin havde huseret med al sin Strænghed, fandtes mange af de skjønneste Væxter enten ganske ødelagte, eller i den Grad medtagne, at de havde Ondt nok ved at holde Livet, end sige at blomstre, hvorimod de haardførere perennerende Planter ikke syntes at have lidt noget og derfor afgave et rigeligt Flor. De urteagtige, saakaldte een aarige, eller Sommer=Væxter, som ikke vare optrukne paa Mistbode, blomstrede seent og mindre skjønt. Roserne, saavel de sjeldne som de almindelige Sorter, havde lidt meget og blomstrede hvist sparsomt, desuden bleve disse faa Blomster, især af de finere Arter, for størstedelen ødelagte af det i Blomstringstiden stedfindende, daglige Regnveir. Ligesom Frugten ikke opnaaede den rette Grad af Modenhed og kun gav et maadeligt Udbytte, saaledes var Avlen paa Havefrøet det sletteste, det i de sidste halvsnees Aar har været. Af flere Slags, især Løg, Porre, Salat, Agurker, og Bønner er næsten Jntet avlet og af de øvrige Sorter, tildeels meget lidt."
Aalborg Stiftstidende, 1838-11-10
Handels- og Skibsefterretninger. Randers, den 9de Novbr. Briggen Cimbria, Capt. P. Wippel, heraf Randers, som den 1ste Novbr. er ankommen til Hull, fra Hjemstedet, har underveis været saa lykkelig at frelse 11 Mennesker, som drev omkring i Havet paa et Brag.
Aalborg Stiftstidende, 1838-11-10
Briggen Saral, Korsholm, af Aalborg, er fra Laguayra ank. til Cuxhaven d. 4de Novbr.
Aalborg Stiftstidende, 1838-11-10
Aalborg Torvepriser, 10de Novbr. Ny Rug 3 Mk.; Ny Byg 2 Mk.; pr. Skp. Bønderoste 8 a 9 Mk.; pr. Lspd. Oxekjød 5 a 7 s.; Lammekjød 5 a 6 s.; Bøndersmør 20 s.; Herregaardssmør 24 s.; saltet Flæsk 12 a 13 s.; fersk Flæsk 11 s., røget Flæsk 12 s.; pr. Pd. Æg 18 a 20 sk.; pr. Snees. Kartofler 9 s.; pr. Skp.
Aalborg Stiftstidende, 1838-11-10
Ved Tallotteriets 1296de Trækning i Wandsbeck udkom: Nr. 19. 40. 78. 12. 58.
Aalborg Stiftstidende, 1838-11-10
Bekjendtgjörelser. Den 8de Novbr. d. A. bortkaldte Herren, i sin undgrundelige Viisdom, til Fredens og Kjærlighedens evige og salige Hjem min kjærlige, trofaste Hustru, min lille Söns ömme, omhyggelige Moder, Hanne, Cathrine Lund, Jöd Langhoff, i hendes Alders 28de Aar, efterat have lidt og Nervefeber i 27 Dage. Med dyb Veemod bekjendtgjöres dette for Familie og Venner paa min Svigermoders og egne Vegne. Aalborg, den 10de November 1838. Lund, At Döden igaar endte min inderlig kjære Cousine, Maria Sörensens Lidelser af Vattersot i hendes 31te Aar, tilkjendegives sörge ligst for Slægt og Venner. Aalborg, den 9de Novbr. 1838. A. Branth.
Aalborg Stiftstidende, 1838-11-10
J Overeensstemmelse med Fro. 27de Septbr. 1799 5 18 bekjendtgjøres herved, at Redacteuren af Commissionstiden. den er beordret tiltalt for Overtrædelse af Anordningerne om Trykkefriheden ved en i bemeldte Tidende indført Artikel. Det Kongl. danske Cancellie, den 1ste Novbr. 1838. Confirmanterne af Frue Sogn antegnes hos undertegnede Præster Mandagen den 12te Novbr. om Formiddagen fra 911. Hertel. Fogh.
Aalborg Stiftstidende, 1838-11-10
At Undertegnede har etableret sig i Hjørring som practiserende Læge og Fødselsbjælper, tager jeg mig herved den Frihed at tilkjendegive de Ærede, som maatte ønske min Hjælp Hjørring, den 10de November 1838. C. Mennings, Cand. chirurgiæ. Næstkommende Onsdag den 2de dennes, om Aftenen Kl. 7, afholdes en overordentlig Generalforsamling i det dramatiske Selskab. Directionen.
Aalborg Stiftstidende, 1838-11-10
Løverdagen den 24de November, Aften Kl. 6, afholdes i en Generalforsamling i Selskabet Enigheden, Directionen.
Aalborg Stiftstidende, 1838-11-10
J Anledning af en for nylig afholdt Forpagtningsauction i Vensyssel fremføres herved det Ønske, at Conditionerne til slige Auctioner maatte affattes saa betimeligt, at de i nogen Tid forinden Auctionen, uden videre Tilsætning, kunde være henlagte til Eftersyn paa visse passende Steder, for at Folk, der ikke ville indlade sig paa urimelige Conditioner, kunde holde sin Næse hjemme og bespare lange, tildeels bekostelige Reiser.
Aalborg Stiftstidende, 1838-11-10
De, som maatte være i Besiddelse af paategnede Planer paa et fuldstændigt Atlas fra det bibliographiske Jnstitut i Hilburghausen, bedes behageligen at indsende disse til Undertegnede snarest muligt, da første Hefte vil blive sendt Subscribenterne i denne Maaned. Jacob H. Lundt. Munck, de tre nordiske Rigers Historie, er udsolgt, men Bestillinger modtages fremdeles af Jacob H. Lundt.
Aalborg Stiftstidende, 1838-11-10
Af Millings større Geographie i 2 Dele kan nogle faa Exemplarer endnu erholdes hos Jacob H. Lundt.
Aalborg Stiftstidende, 1838-11-10
Den 2den November er der bortkommet fra Viffertsholm 2 Stude, en sortbroget og en sort, begge mk. L. S paa det høire Horn og et Udklippet paa venstre Hofte. For Tilveiebringelsen udloves en passende Douceur.
Aalborg Stiftstidende, 1838-11-10
Det af mig i Sommer paa Gravensgade opførte grundmurede Sted, som er indrettet til 4 Familier og bestaaer af 12 Værelser, hvori 9 Stkr. gode Kakkelovne, kan underhaanden faaes tilkjøbs for 1600 Rd., hvoraf 1000 Rd. kunne blive indestaaende paa første Prioritet i Eiendommen. Ch. Carlebye.
Aalborg Stiftstidende, 1838-11-10
Bekjendtgjørelse fra Postcontoiret. Den foregaaende Bekjendtgjørelse om Jndleveringstiden, til Pakkeposten nord paa, paa nærværende Vintertour, berigtiges derhen, at denne er, indvil videre, hveranden, Onsdag Aften fra Kl. 6 til 9, istedetfor anførte Torsdag Aften. Aalborg Postcontoir, den 5te Novbr. 1838. Sørensen.
Aalborg Stiftstidende, 1838-11-10
Denne Avis, som udgaaer 5 Gange ugentlig, kan bestilles Fölgende reentsmagende Vine udsælges til vedføiede Priser: Rhinskviin 5 Mk., Portviin 4 Mk. S. Sk., Madeira 4 Mk., Tenerissa 3 Mk., Tavel og Margeaur 40 Sk., god Medoc 28 Sk., Medoc og gammel Viin 20 Sk., Graves 2 Mk., Alt pr. Flaske, uden Flaske, naar der idet mindste tages 6 Flasker ad Gangen. Medoc og gammel Viin til 22 Sk. pr. Pot i ankerviis og 50 Rbd. pr. Oxhoft. Cognac 36 Sk., gammel Rom 3 Mk. pr. Flaske. H. P. Hansen.
Aalborg Stiftstidende, 1838-11-10
Da jeg saa snart som muligt önske at udsælge mit bekjendte Vorelager, henholder jeg mig til mine tidligere Bekjendtgjörelser. Jeg anbefaler mig derfor paa det Bedste med mil endnu velessorterede Vorelager, som jeg fremdeles vedbliver at udsælge under Indkjöbspriserne. H. P. Hansen. Fetum og Hoffnung Tobak af Eschels Fabrik i Altona er igjen i friske Varer arriveret hos Worm.
Aalborg Stiftstidende, 1838-11-10
- Et Chatol med Opsats er tilkjøbs hos D. Lauesen, i Undertegnede anbefaler sig med at forfærdige alt henhørende til Perruquemagerprofessionen, tillige klippes og friseres smukt og billigt, og besørges samme paa Vedkommendes egne Bopæle. - Jeg træffes bestemt hjemme hver Dag til Kl. 12. M. W. Baruch, Friseur fra Kjøbenhavn, boende i Jfr. Annegade hos Fru Scheel.
Aalborg Stiftstidende, 1838-11-10
Det musikalske Leiebibliothek i Aalborg, ophører fra 15de November, til hvilken Tid Vedkommende ville behage at aflevere Musikalier og betale resterende Contingent. Lorenzen Satterup.
Aalborg Stiftstidende, 1838-11-10
Auction. over Hovedgaarden Dronninggaard. Jfølge Bestemmelse af Directionen for Statsgjælden og den synkende Fond bliver, Løverdagen den 8de December førstkommende, om Formiddagen Kl. 11, foretaget offentlig Auction paa Hovedgaarden Dronninggaard i Hiørring Amt, til Bortsalg af bemeldte Gaard med Underliggende, nemlig: 1. Dronninggaard med Hartkorn ufri Hovedgaards=Taxt Ager og Eng 58 Tdr. 3 Skpr. 3 Fdkr. 1 1/2 Alb. og Skovskyld 5 Skpr. 2 Fdkr. 1 Alb. 2. Bøndergods med Ager og Engs Hartkorn, ufri Hovedgaards-Taxt 1 Skp. 2 Fdkr. 1/5 Alb., privilegeret Hartkorn 1 Skp. 2 Fdkr. og contribuabelt Hartkorn 14 Tdr. 7 Skpr. 2 Fdkr. 1 1/2 Alb., samt Skovskyld 2 Tdr. 2 Skpr. 3 Fdkr. 1 1/2 Alb. 3. Konge- og Kirke=Korn- og Qvægtiende af Bøndergodset. I Kjøbet følger med Hovedgaarden endeel Besætning og Inventarium. Gaarden drives uden Hoveri, men har 917 Arbeidsdage af Huusmænd. Conditionerne, som blandt Andet vil indeholde: at 1/5 af Kjøbesummen bliver at ud
Aalborg Stiftstidende, 1838-11-12
Udlandet. Spanien. Borgerkrigen i dette Land vedbliver at beholde sin bittre og grusomme Charakteer og nylig har atter en af de værste Scener tildraget sig i Valencia. De Grusomheder, som Cabrera viste mod de christiniske Fanger, hvilke han lod deflere forbi Pardinas Liig og derpaa skyde, opirrede Jndvaanerne i Valencia til det Yderste. Saasnart Efterretningen herom udbredte sig i sidstnævnte Stad, dog Folket (23de Octbr.) larmende og raabende gjennem Gaderne og forlangte, drevne af Hævn, alle de carlistiske Fangers Henrettelse. Provindsens General-Capitain Mendet Vigo modsatte sig dette blodtørstige Forlangende og søgte at berolige Folket. Han reed igjennem Gaderne, formanede de Urolige til at trække sig tilbage og det lykkedes ham virkelig at faae nogle Grupper til at adsprede sig, men da han kom til en, der for det Meste bestod af Folk fra Landet, blev han pludselig truffen af flere Kugler og sank strax død til Jorden. Commandoen blev nu overdraget til Oberst Valdez, som, uagtet sin Vægring, maatte modtage samme og under hans Forsæde sammentraadte nu en Juni ta, af hvis Forhandlinger Resultatet var dette, at 13 carlistiske Fanger paa Stedet bleve skudte. Saaledes stilledes da Pøbelens Blodtørst for en Stund og Roligheden vendte tilbage, men kun for et Øieblik, thi Dagen efter begyndte Tumulten paany. Nationalgaden traadte sammen, for at stille samme, men forlangte nu paa sin Side af den nye Commandant Dannelsen af en ny Junta og Afsættelsen af den hidtilværende politiske Chef. Oberst Valde; modsatte sig dette Forlangende, hvorpaa han blev afsat og Commandoen overdragen, Brigaderen Lopez, som hører til de Exalterede. Han har indberettet til Madrid, at Roligheden vel for Øieblikket var gjenoprettet, men dog hvert Øieblik udsat for igjen at blive forstyrret og han havde maattet samtykke i 20 andre Fangers Henrettelse.
Aalborg Stiftstidende, 1838-11-12
J Madrid have disse Efterretninger gjort saameget stæt kere Jndtryk, som man befrygter at spørge lignende Ting fra Saragossa. J denne sin Nød synes Regjeringen fornemmelig at stole paa Narvaez. Ved et Decret er han udnævnt til Chef for Central=Armeen med en saare udstrakt Myndighed over flere Provindser, og da der tillige tales om at erklære Madrid i Beleiringsstand, hvorved han i Gjerningen vilde blive Hovedstadens Herre, saa synes Navnet Dictator, som adskillige Blade allerede give ham, ikke just upassende. Et andet Decret af Regjeringen, der er stærk i de Exalteredes Aand, indeholder Gaceta af 27de. Det bestaaer af 3 Artikler. I den første bestemmes, at alle Koner og mindreaarige Børn af de Mænd, der tjene under Don Carlos, skulle inden 8 Dage bortfjerne sig fra Madrid, idetmindste til en Afstand af 8 Mile, og melde sig hos Øvrig, soner, der staae i D. Carlos's Tjeneste, selv i blotte Fomilieanliggender, og den tredie bestemmer, at al Forbindelse med Fjenden skal være underkastet Krigsrets Dom. J en madridsk Tidende af 29de Octbr. anføres Medlemmerne af den nye Junta i Valencia og berettes tillige, at Lopez's Morder er bleven skudt. Hvis Navnet Lopez her ikke er en Feiltagelse istedetfor Mendes Vigo, maa man altsaa antage, at han har deelt sin Formands Skjebne, hvilket under nærværende Omstændigheder vel ikke var umuligt.
Aalborg Stiftstidende, 1838-11-12
England. Lord Durham har i en Proclamation af 9de Octbr. bekjendtgjort sin Beslutning, ufortøvet at ville vende tilbage til Europa, samt Grunden til samme. J denne yttrer han blandt Andet, at det, for at han kunde udføre sit vanskelige Hverv, nødvendig maatte blive almindelig bekjendt, at han besad Magt til at dømme og handle efter egen Autoritet uden at staae under en fortsat Control af langtfraværende Foresatte. Og at han virkelig var i Besiddelse af en slig Myndighed, dette maatte han slutte af de af Dronningen underskrevne Fuldmagter og Instructioner for ham selv og hans Conseil saavelsom og af den Parlamentsact, der bestemte hans Functioner, samt af den Tilfredshed, hvormed hans Udnævnelse blev optaget af alle Partier. Derfor havde han og ventet, at Partiaanden vilde skaane ham, saalænge hans Bestræbelser gik ud paa at bevare det brittiske Riges Integritet. Men han havde taget Feil. De - siger han - som systematisk have bestræbt sig for at svække min Myndighed i det engelske Parlament og Ministrene ved deres stiltiende Eftergivenhed have bragt det saavidt, at det er klart, som Dagen, at min Autoritet ikke formaaer at styre de Anliggender, som fremkaldte samme."
Aalborg Stiftstidende, 1838-11-12
Det, som Lord Durham fornemmelig yttrer sig misfornøiet med, er, at en af hans første og vigtigste Resolutioner er bleven kuldkastet i England. Denne Resolution gik ud paa, at adskillige af de meest compromitterede canadiske Jnsurgenter skulde deporteres til Bermudas=Øerne. Han søger at vise det Hensigtsmæssige og Nødvendige i denne og anfører blandt Beviserne for dens Hensigtsmæssighed, at den er bleven almindelig bifaldet i Nordamerika og at fra hiint Øieblik af alle Forsøg paa at understøtte Opstanden fra Nordamerika af ophørte. Tillige bemærker han, at det Anstød, som man i England tog af hiin Resolution, ikke angik dens væsentlige Jndhold, men en formel Feil, idet man nemlig holdt sig til den Omstændighed, at det ikke tilkom Gouverneuren i det brittiske Nordamerika at forvise Nogen til Bermuda. Men han havde ventet, at Parlamentet vilde have hævet denne Feil ved at sanctionere Resolutionen istedetfor ganske at kuldkaste samme, thi alle hans øvrige Beslutninger og Foranstaltninger, som stode i Sammenhæng med hiin Resolution, bleve derved tillige kuldkastede og han selv sat ud af Stand til videre at virke til Nytte for Canada. Hvis Freden - hedder det sluttelig - i denne Provinds atter skulde blive truet, saa er det nødvendigt, at Regjeringen maa kunne regne paa en oprigtigere og kraftigere Understøttelse i Moderlandet end den, der er bleven mig til Deel. Der tales om en paa fuldkommen Handels-Reciprocitet, grundet Tractat mellem England og Nordamerika, ifølge hvilken der skal være en permanent Told paa 15 a 20 pCt. paa engelske Manufacturvarers Jndførsel i nordamerikanske Havne og en ligesaa høi Told paa Jndførselen af nordammerikansk Korn i engelske. - Misfornøielsen med Mexikos og Buenos=Ayros Blocade vedbliver og yttrer sig levende i N. Amerika. Saaledes har Handelskamret i New=York desang. gjort en Forestilling til Statssecretairen, som har svaret, at Regjeringen allerede har taget Forholdsregler for at sikkre den amerikanske Handel.
Aalborg Stiftstidende, 1838-11-12
Man vedbliver endnu at tale om Muligheden af at England og Rusland kunde støde sammen i Asien, og National tyder i denne Anledning hen paa, at Dampskibene og Jernbanerne let kunde føre den ostindiske Handel tilbage til sin gamle Vei over Ægypten, hvorved altsaa en Collision mellem England og Rusland angaaende Jndflydelsen, i dette Land ingenlunde vilde blive usandsynlig. (J Hr. Roes Forfald redigeret af Hr. Pastor Fogh.)
Aalborg Stiftstidende, 1838-11-12
Jfølge Privatbreve fra Jtalien befinder Hs. Høihed, Prindsesse Charlotte, som lever i Rom under Titel af Frue v. Gothen, sig i meget lidende Tilstand. Efter Forlydende er Vattersoet den Sygdom, som tærer paa Prindsessens Livskraft.
Aalborg Stiftstidende, 1838-11-12
J Materialier til et biographisk literarisk Lexicon, bekjendtgiør Overkrigscommissair J. Chr. Øst, at det kal Cancelli har formeent ham Benyttelsen af det ham for lang Tid siden af Hs. Majestæt meddeelte Privilegium til Udgivelsen af et Ugeblad af blandet og politisk Jndhold, fordi han ikke hidtil har brugt det. Han er saaledes geraadet i Krig med Cancelliet; for at føre denne mangler ham imidlertid Penge, og han beder nu paa en høist curiens Maade Publicum at kjøbe hans forskjellige Forlagsskrifter til nedsatte Priser og subskribere paa et nyt Ugeblad.
Aalborg Stiftstidende, 1838-11-12
Under 8de de, har det kgl. Cancelli foranstaltet Sag anlagt mod Literatus J. C. Lange for formeentlig Overtrædelse af Trykkefrihedslovgivningen. En i Commissionstidenden indrykket, skarp Artikel ang. Worms Domfældelse skal have foranlediget Saganlæggelsen. i Eieren af et Huus i Antoniistrædet, hvori Natten mellem Onsdag og Torsdag opkom Jldebrand, Grosserer W. P. Hermann, en uberygtet Mand, blev samme Nat, som Jlden udbrød, reven ud af sin Seng ved Politibetjente og ført til Forhør paa Politikammeret, hvor han forblev ligetil Fredag Aften, da han løslodes. Grunden til denne Politiets Fremgangsmaade formoder man ligger deri, at den kort iforveien afbrændte Gaard i Pilestrædet ligeledes tilhørte Hr. Heymann, og at saavel paa denne som paa Huset i Antoniistrædet Jlden antages at have været paasat. Jmidlertid skal det afholdte Forhør have overtydet Politiet om Heymanns fuldkomne Uskyldighed, og man siger, at han nu vil anlægge Sag imod Politiøvrigheden for den ham vederfarede Fremgangsmaade.
Aalborg Stiftstidende, 1838-11-12
i Ved Opførelsen af Recensenten og Dyret i Tirsdags vakte Hr. Skuespiller Phister stor Latter, idet han følgende Vers, der ere indrykkede i Commissionstidenden, og som han har skrevet Natten imellem 4de og 5te d. kort efter at han havde faaet den kongelige Stadfæstelse af Dødsdommen at vide. Fjernt fra Hovedstadens Støi og Kun paa Jorden Golgatha sig reiser, Vrimmel i Hisset inser Sallighedens Sol. J dit Skjød, o hellige Natur, Aabner sig en lille jordisk Himmel i Jngen Vinter nærmer sig min HimJndenfor de Dødes Havemuur.
Aalborg Stiftstidende, 1838-11-12
Taarepilen over Rosen dukker Jngen Blomster falmer for mig der Sørgende sin grønne Krone ned. Ogsaa der jeg seer en StiernevrimSommervinden gjennem Lunden suk mel: Men den funkler skjønnere end der. Hvisler sagte om de Dødes Fred. i Harpetoner runger giennem kunden, Glade Aander kalde Broder mig. Urner, Kors og Marmor Sarcophager Hver en Angst og Sorg er der for Sødt grupperet mellem Løvet staaer. svunden; Hist i Busken Nattergalen klager, Der jeg vil mig fryde inderlig. Eller Droslen sine Triller staaer. Maanens Sølverstraaler blidt om Førend Lynet rammer mig, som flyder. knuser: Blomstertemplet med et helligt Skiær, Dødens Laas for denne Herlighed, Smerteblandet Fryd du mig indgiel Tanken om Din Skjønhed mig decuser: Skiønne Heugdom du er mig riær, Plet af Jord, hvor ene den er Fred Sang og Klang og mangen bitter Ak i saa mangen herlig Aften vandrede Taare. Jeg i dine Gange op og ned. Følger Støvets Sønner til dito Snart vi har os begge To forandret: Skiød, Jeg skal døe - det skal Du ogsaa med. Dine Porte lukkes for min Baare; Dine Blomsters Pragt og Træers Dog ved den saa bittre Taarrer flød. Blade Visner og forsvinder meet og meer, Moder=Taare fra det knuste Hjerte Dine Venner ere endnu glade, Flyder ved sin tabte Yndlings Lig Naar de bist og her en Asters seer, Kan en Moders Taare, dende Smerte, Ogsaa de forsvinder: Vinteren komVerden kan det ei forsyne dig, mer Vil du nægte mine Been sin Hvile Med sit hvide Slør, den dækker Alt, Paa det Sted, der var mig, og Før det falder skuer jeg en Sommer, saa kiær : Heelt af eviggrønne Skygger svalt. Skal paa Graven aldrig Blomster Jngen Kors imellem Løver kneiser, mile: Jngen Lidelses og Døds Sombol, i Verden med mit Støv forsoner vær
Aalborg Stiftstidende, 1838-11-12
Ledige Embeder. Under det danske Cancellie: Lem og Veiby Sognekald i Viborg Stift, 200 Rd. - Ordineret Catechet- og første Lærer-Embedet ved Borgerskolen i Roeskilde, Løn. 160 Tdr. Byg, betalte efter hvert Aars Capitelstaxt samt 160 Rbd. i Penge, foruden Bolig samt Høitidsoffer af Menigheden. - Et Copiist-Embede i Skifteskriver-Contoiret under den kal. Landsover, samt Hof= og Stadsret. - Under Rentekammeret: Skovfoged-Tjenesten i Hemdingen under Grevstabet Rauzau.
Aalborg Stiftstidende, 1838-11-12
Befordringer og Afgang. Den 3die Novbr. er Justitssecretairen i den sal. Landsoverret samt Hof= og Stadsret, Justitsraad A. P. Hoff, udnævnt til Etatsraad, Sognepræst for Seiling og Sinding Menigheder under Aarhuus Stift, S.M. Sørensen til Sognepræst for Hollested og Rosmus Menigheder under samme Stift: Vand. theol. S. C. W. Bindesbøll til Sognepræst for Natskov og Branderslev Rbd. paa Lolland; Cand. juris A. L. C. de Coning til Copiist i den be kal. Landsoverrets samt Hof= og Stadsrets Justitscontoir. -
Aalborg Stiftstidende, 1838-11-12
Under 23de og 30te October er Valget af Herredsfoged C. H. Posselt i Fleckebo til Justitiarius, resp. for Godset Vienebeck og Godset Mohlborst allernaadigst stadfæstet; under sidstnævnte Dato er Landskriver i Landskabet Femmern. H. C. Matthiesen, udnævnt til virkelig Justitsraad, og Stabschirurg ved Armeen, Professor og Dr. med. J. C. Müller, til Medlem af det slesvi holst. Sundhedscollegiurn. Den site Nybr., hidtilværende Sognepræst for Halligen Hvoge, J. W. Freese, beskikket til Sognepræst for Jørl Mod, under Flensborg Provsti, og hidtilværende Sognepræst i Duppel, B. A. BonnichsUdtryk, vor høistænsat et nationalt Stempel paa som vi maaskee vare blandt de Brug af. Worm forberedes i denne Henrettelse nok ikke finde Sted er I ham gaaer en Diat ch. . fol 8. - s. - i Fol og som han har skrevet Natter kort efter at han havde faaet de Dødsdommen at vide. Fjernt fra Hovedstadens Støi og K. Vrimmel 8 J dit Skjød, o hellige Natur, Aabner sig en lille jordisk Himmel, J. Jndenfor de Dødes Havemuur.
Aalborg Stiftstidende, 1838-11-12
Taarepilen over Rosen dukker Sørgende sin grønne Krone ned. D. Sommervinden gjennem Lunden suk Hvisler sagte om de Dødes Fred. H. Urner, Kors og Marmor Sarcophager Hr. Sødt grupperet mellem Løvet staaer. Hist i Busken Nattergalen klager, Eller Droslen sine Triller staaer. Maanens Sølverstraaler blidt om F. flyder. Blomstertemplet med et helligt Skiær. 2. Smerteblandet Fryd du mig inddeel T. fra Som i de ere Eier Sal. Ak i saa mangen herlig Aften vandrede Jeg i dine Gange op og ned. Fo Snart vi har os begge To forandret: Jeg skal døe - det skal Du ogsaa med. Di Dine Blomsters Pragt og Træers Do Blade Visner og forsvinder meer og meer, Mr. Dine Venner ere endnu glade, Fly Naar de hist og her en Asters seer. Ka for Barsvinder Gaa mer Vil Med sit hvide Slør, den dækker Alt, Pa Før det falder skuer jeg en Sommer, Heelt af eviggrønne Skygger svalt. Sk. Jngen Kors imellem Løver kneiser, Jngen Lidelses og Døds Sombol, Ver Veiby Sognekald i Viborg Stift, techet- og første Lærer-Embedet ved Løn. 160 Tdr. Byg, betalte citesamt 160 Rbd. i Penge, foruden Menigheden. - Et Copiist-Embede i der den kal. Landsover, samt Hof= og tekammeret: Skovfoged-Tienesten i bet Rauzau.
Aalborg Stiftstidende, 1838-11-12
Befordringer og Afgang. stitssecretairen i den kl. Landsover: Justitsraad A. P. Hoff, udnævnt for Seiling og Sinding Menigheder M. Sørensen, til Sognepræst for nigheder under samme Stift: Cand. des bøll til Sognepræst for Natskovbetjent sig af det artige, det beskedne, det k. hvor høistærede Samtidiget, og saaledes : Stempel paa en meget nem Talemaade vare blandt de Første til at gjøre idelig des i denne Tid til Døden, dog vil hans e finde Sted endnu i den kommende Uge. Digter tavt, hvilket man maa formode af ere indrykkede i Commissionstidenden, skrevet Natten imellem 4de og 5te ds. havde faaet den kongelige Stadfæstelse af vide us Støi og Kun paa Jorden Golgatha sig reiser, Vrimmel Hisset lyser Sallighedens Sol. Natur, disk Himmel Jngen Vinter nærmer sig min Himavemuur. bukker :