JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1842-01-04
Efter Begjæring af vedkommende Udlægshaver bliver Løverdagen den 22de Januar 1832, Eftermiddag Kl. 2, Løverdagen den 5te Februar ved samme Tid, og Løverdagen den 19de f. M., ligeledes ved samme Tid paa Raadstuen her i Byen afholdt offentlig Auction over 2 Agre ved Rævehøi og 3 Do. paa Holmen i denne Byes Mark, Kjøbmand Jens Pedersen tilhørende, til absolut Bortsælgelse, efter de Conditioner, som paa Auctionsstedet bekjendtgjøres, og som forinden ere til Eftersyn paa mit Contoir. Dette tjener til alle Vedkommendes Efterretning, i Overeensstemmelse med Pl. 22de April 1817. Nykjøbing paa Morso, den 29de December 1841. Rummelhoff.
Aalborg Stiftstidende, 1842-01-04
Jfølge Begjæring af Capitain C. F. Schuberg og hans Commissionair, Kjøbmand Reinert, bliver Fredagen den 14de Januar næstkommende, Formiddag Kl. 10, afholdt offentlig Auction i Rannerød i Raaberg Sogn, over den bjergede Takkelage og Jnventarium fra Galeasen "Charlotte" af Bemmin, som indstrandede paa Bunkens Forstrand den 29de November d. A., fornemmeligen bestaaende af 20 Seil, 2 Ankertouge, 2 Sværankere, i Varpanker, 1 Kamin, 2 Skibsbaade, Jernskiøder, Blokke og Tougværk m. m., samt over Skibskroget, 64 Læster drægtigt med Master, Vanter, Stag, Bougspryd og Spil, og bemærkes det, at det ikke er usandsynligt, at Skibet, med nogen Bekostning og under gunstige Omstændigheder, kan sættes ud Liebhavere indbydes. Horns Herreds Contoir i Frederikshavn, den 30te December 1841. Romer.
Aalborg Stiftstidende, 1842-01-04
Efter Overeenskomst med vedkommende Auctionsdirecteurer, afholdes Auctioner over Bogetræer paa Roden, for største Delen tjenlige til GavningstræDen 14de Januar 1832 i Torstedlund Skov, og 22de f. M. i Nørlund Skov. Auctionerne begynde hver Dags Formiddag Kl. 10, og Liebhaberne ville behage at møde her paa Gaarden eller ved Viintøndebroen. Rorlund, den 31te December 1841. Amitzbøll.
Aalborg Stiftstidende, 1842-01-04
Fortegnelse. de den 3die Januar 1842 ved Aalborg Postkontor forefindende uindløste Breve for December Maaned 1831. Til Hvem. Porto. Hvorfra. Aarhuus. Lars Peter Markusens Kone i Vensyssel. 11. Frdhvn. Propr. Sønnicksen til Vangs Mølle Hjørring. Karl Jens Christensen i Nørre-Sundby. Opticus Levin i Aalborg. Madame Rold i Nørretranders Skole. Hobro. Sadelmagersvend Becker pr. Ribe. Opticus Levin i Aalborg. Willads Rasmussen ibd. Horsens. Møllersvend Annes P. Kiær i Lindholm, Mølle. Kjøbenhavn. Thomas Andersen i Skrol. Pige Maren Christensdatter paa Konning gaard. Smedemester H. P. Jensen i Nørre-Sundby. 24. Skrædermester Frd. Lund ibd. Nykjøbing. Niels Christensen Gade til Sønder=Østberg. 14. Odense. Enke, Gaardbruger Maren Gregersdatter i Gaaser. Randers. Smed H. P. Jensen i Nørre-Sundby. Jfr. C. Solberg paa Lundbygaard. Maren Kirstine Wille paa Høstemark. Jfr. M. L. Bloch i Nørre-Sundby.
Aalborg Stiftstidende, 1842-01-04
Ribe. Gaardmand Niels Christensen i Hellevad. 11.
Aalborg Stiftstidende, 1842-01-04
Viborg. Madame Liimschaft i Aalborg. Sørensen.
Aalborg Stiftstidende, 1842-01-06
Denne Avis, som udgives af Jens Chr. Borch 8 Julie Ree og redigeres af Bernhard Ree, udgaaer 5 Gange ugentlig og kan bestilles paa alle kongelige Postcontoirer i Danmark og Hertugdømmerne samt paa Stiftsbogtrykkeriet i Aalborg, hvor Prisen er 7 Mk. 8 s. qvartaliter.
Aalborg Stiftstidende, 1842-01-06
Udlandet. Det franske Ministerium har tilkæmpet sig den første Seier i de Deputeredes Kammer: Sauzet er valgt til Præsident med 193 Stemmer af 304, Lamartine havde 64, Odillon-Barrot 45 Stemmer. Til Vicepræsidenter valgtes Dufaure, Calmon, Jacqueminot og Bignon. Til Secretairer i Pairskammeret valgtes Marschal Valge, Vice-Admiral Jacob, Persil og Prindsen af Beauveau. De Journalredacteurer, som havde undertegnet "Erklæringen", have i en ny Forsamling eenstemmigen taget den Beslutning, ikke at berette noget om Debatterne i Pairskammeret hele Sessionen igjennem og overhovedet ikke at omtale en eneste Pairs Navn. – OdilonBarrot vil efter de første Debatter indbringe et Forslag der gaaer ud paa at gjengive Pressen de Garantier, som Septemberlovene og Pairsrettens Dom have røvet den. Colombier og Brazier have ifølge flere overeensstemmende Beretninger gjort flere nye og vigtige Tilstaaelser. Om den af Pairsretten tilkjendte Dødsstraf vil blive forandret til Deportation, er endnu uvist. Vigtige Begivenheder nøde General Bugeaud til at blive i Afrika og forhindre ham i at gjøre Brug af den ham tilstaaede Permission paa 2 Maaneder, La Pressl meddeler denne Efterretning og indestaaer for dens Rigtighed. – Det er sandsynligt, at den franske Gesandt vil atter forlade Madrid uden at have overrakt sine Creditiver. Salvand, vil nemlig ikke overrække disse til andre end til Dronning Jsabella i en Privat-Audients. Heraf drager Espartero den Slutning, at den franske Regjering ikke anerkjender ham som Regent, og idet han derfor positiv vil aner kjendes af Frankrig som saadan, beraaber han sig paa, at Kongedømmets Magt er overdraget til ham som Regent under Dronningens Mindreaarighed, og gjør derfor Paastand paa at Salvand skal overrække ham sine Creditiver. Salvand er ikke at bevæge hertil; en Copi vi han tilstille Espartero, men Originalen nægter han ham. J Madrid forsikkrer man, at den franske Regjering kun har sendt sin Gesandt til Madrid, for at vinde Tid, foraarsage Forvirring, og finde et anstændigt Paaskud for at begunstige Christine. Neppe er Opstanden af 7de Octbr. i Spanien dæmpet, før man allerede tænker paa at forberede en ny, men Regjeringen er paa sin Post. En velbekjendt General og tre Overofficerer ere blevne arresterede. Den største Vanskelighed, som hindrede den gode Forstaaelse mellem Grækenland og Tyrkiet, er nu hævet. Den græske Regjering har nemlig overtaget Betalingen af de Grundeiendomme, fra hvilke de tyrkiske Eiere enten vare blevne fordrevne, eller som de havde solgt uden hidtil at have kunne erholde Kjøbesummen udbetalt.
Aalborg Stiftstidende, 1842-01-06
Kongen af Preussen skal have erholdt en smigrende Jndbydelse fra Ludvig Philip og Hertugen af Orleans til paa sin Londonerreise ogsaa at besøge Paris.
Aalborg Stiftstidende, 1842-01-06
Fædrelandet. Kjøbenhavn, den 2den Januar. Om føie Tid vil Finantstegnskabet for 1840 blive offentliggjort. Midlertidigen erfares, at de extraordinaire Udgifter ved Frederik den Sjettes Begravelse, Kronningen og Kongens Reise – som man tidligere havde anslaaet til een Million Rigsbankdaler – andrage ikke fuldt 1/4 Million, og at trods disse uforudsete Udgifter, trods omtrent Udbetalingen af 700000 Rbd. til det asiatiske Compagnie og enkelte privil. Tolddistricter i Holsteen, trods en større Afbetaling paa Statsgjælden har Statskassen dog havt et virkeligt Overskud af omtrent 1,100,000 Rbd., og at Kassebeholdningen eller Midlerne til at forøge Reservefonden have været betydelige. (Berl. Td.) Vil man afgive en Dom over vore Finantsers Tilstand og over Udsigterne for Fremtiden, da maa man unægteligt opgjøre en altomfattende Balance, man maa paa den ene Side opføre Statens Gjæld, som nu er 116 Milliener Rbd., og paa den anden Side Beløbet af Kassebeholdningerne, Activerne og Restancerne, som fortiden tilsammen udgjøre omtrent 26 Millioner, og efter Fradrag af denne Sum udkommer en nærværende virkelig Gjæld af omtrent 90 Millioner Rbd., hvilket Beløb Statskassen skylder meer, end den eier, og deriblandt 45 Millioner i tre Procents Obligationer, hvilke tilbagebetales efter Børsprisen, (S. Bl.) som fortiden er 81 pCt.
Aalborg Stiftstidende, 1842-01-06
Det viser sig nu, at de forskjellige Rygter, der i lang Tid have circuleret om de Forandringer, der paa Nytaarsdag skulde foregaae i Regjeringscollegierne, have reduceret sig til Intet. Man taler imidlertid med Sikkerhed om, at Patentet til de Roeskildske Stænders Sammenkaldelse i Marts Maaned vil emanere i Januar og at Ørsted vil blive udnævnt til Commissarius, ligesom man fortæller, at en udmærket Stænderdeputeret til den Roeskildske Stænderforsamling paa Grund af sin Embedstilling vil undslaae sig for at møde.
Aalborg Stiftstidende, 1842-01-06
– J Anledning af Hs. Kgl. Høihed Kronprindsessens Fødselsdag den 10de Januar vil opføres paa det kal. Theater den af Bournonville componerede nye Ballet: "Folkelivet i Neapel, der skal være en af hans bedste Productioner og ikke staae tilbage for den yndede Ballet Torreaderen. – Dandserinden Jfr. Nielsen har faaet sin Permission forlænget med 3 Maaneder.
Aalborg Stiftstidende, 1842-01-06
Stænderne have, som bekjendt, indgivet en Petition om adskillige Forandringer i Trykkefrihedslovgivningen, og man har i denne Anledning længe ventet en ny Trykkefrihedslov. Paa Cancelliets Forestilling i dette Anliggende har Hs. M. Kongen resolveret, at han ikke vil skjærpe den bestaaende Lovgivning, men heller ingen Anledning finder til at afvige derfra. Postforsendelsesretten kan derimod maaskee ventes tilstaaet, men derom corresponderes med det slesvig-holsteen lauenborgske Cancelli. (O. Th. Av.)
Aalborg Stiftstidende, 1842-01-06
Ogsaa med Hensyn til et andet vigtigt Anliggende er der falden kgl. Resolution, nemlig Fængselsvæsenet, dog kun forsaavidt Varetægtsfængslerne angaaer. Hovedindholdet af denne Resolution er, at Varetægtsfængslerne i Fremtiden skulle have en Celle for hver Fange, beregnet efter Fangernes Gjennemsnitsantal i 10 Aar. (S. Bl.) Historiemaleren Blunck skal have endt sit Liv i München. – Conversationen dreier sig i denne Tid især om Student Brøchners Afviisning fra den theologiske Embedsexamen. Skjøndt Brøchners Erklæring paa den ene Side charakteriserer ham som en Ridder uden Frygt og som en Mand af meget moralsk Mod, saa maa man dog sikkert paa den anden Side indrømme, at det theologiske Facultet har handlet aldeles som det burde og maatte. Brøchner har stillet sig udenfor Statskirken, har ligefrem fornægtet en personlig Gud, en historisk Christus og Siælens Udødelighed, og at indrømme ham Adgang til theologisk Examen, vilde da være det samme som, om end ikke at hylde, saa dog at oversee saadanne Principer, der aldeles omstøde hele Christendommens Fundament.
Aalborg Stiftstidende, 1842-01-06
De mærkelige Sætninger i Stud. theol. Brøchners bekjendte Petitum om at stædes til theologisk Embedsexamen lyde saaledes: - Modstræbende droges jeg hen til Philosophien. J denne meente jeg nu at have undet det messianske Rige, og saalænge jeg endnu kun havde gjort et overfladisk Bekjendskab med den, kunde den Forening imellem Philosophie og Theologie, som de philosopherende Orthodoxe troe at have bragt istand, blænde mig med Skind af Sandhed. Forestillingerne (imaginationes) om en personlig Gud, om Gudssønnen Christus, om Sjælens Udødelighed, som jeg fra Barnsbeen havde indsuget, kastede ligesom et Slør for mit Øie. Men snart, da Philosophien med et reenere og klarere Lys havde gjennemtrængt dette Taageslor (nebulas), saa jeg, at hiin Forening ikke var bedre end Foreningen imellem 2 sammenlimede Planker. Creationsdommet vakte de første Tvivl hos mig, dernæst Dogmet om den historiske Christus. Jeg vidste dengang ikke, at jeg stemmede overeens med Straus, jeg troede, at han lignede Atheisterne, der engang fremtraadte i England, og af Princip afholdt jeg mig fra at læse hans Værker. Men siden, da min Overbeviisning allerede var befæstet, begyndte jeg at studere dem, og jeg erkjender med Taknemmelighed, hvormeget jeg har lært deraf. Med ham stemmer jeg da overeens i Alt, med Undtagelse af nogle Puncter, der meere henhøre til Systemets Peripheri Jeg veed, at mine Anskuend til dets Centrum. Jeg veed, at mine Anskuend til dets Centrum. elser og Religionen og Troen ere aldeles forskjellige fra Eders, men jeg veed ogsaa, at jeg med Tilsidesættelse af alt Andet kun har søgt Sandheden, og ikke ved Letsindighed, eller ved ungdommelig Ubesindighed, eller frivol Forfængelighed, men ved Tankens uimodstaaelige Magt er bragt til at slutte mig til dette System, som jeg hylder, og derfor fordrer jeg af Eder, at J skulle holde den frie Tankes Rettigheder hellige; thi aldrig vil jeg skjule min Overbeviisning, og jeg vil ikke ved nogen Autoritet lade mig afskrække fra frit at udtale, hvad der med Nødvendighed følger som utvivlsomt Resultat af den sunde Tænkning."
Aalborg Stiftstidende, 1842-01-06
Enken Fru Admittalinde Stiboldt, født Kaas, er i disse Dage død heri Staden i en høi Alder. – Fra Schweiz er indløbet Efterretning om, at vor bekjendte kjøbenhavnske Conditor, Gianelli er død paa sit 22de Besøg i sit Fødeland. (Da.)- Directeuren for det herværende italienske Selskab, Hr. Savio, døde i Løverdags Aftes af en Byld i Brystet. Han var kun 38 Aar gammel og almindelig yndet af sine Kunstbrødre. Grev Marofini overtager nu Directoratet ved Selskabet, hvis Forestillinger paa Hof=Theatret begynde paa Torsdag med "Lucia di Lammermore", Høiesteretsadvocat Schæffer (dimitt. 1820 fra Aarhuus Skole) døde i sin bedste Mandomsalder, efter nogle faa Dages Sygeleie, men længere Tids Svagelighed. Udentvivl vil Cand. Lehmann stille sig som Candidat til denne Post. Ogsaa nævner man som Aspirant en Cand. jur Trojel. (Ah. Av.)
Aalborg Stiftstidende, 1842-01-06
Candidaterne Emil Theodor Paulli og Peter Adolph. Feilberg Bramsen, der ved Sygdom hindredes i at fuldende Efteraars Lægeexamen, blev den 28de og 29de Decbr. examineret de i de tilbagestaaende Discipliner, og erholdt begge Charakteren "Laudabilis",(Da.)- Gentemaleren Schleisner, der i Foraaret forlod Kjøbenhavn, gjør meget Lykke i München; efterat have udstillet de ogsaa her bekjendte Arbeider, en Kobbersmed med sin Kone, som just havde modtaget Brev fra deres Søn, og en Amagerkone", har han modtaget en Mængde Bestillinger. De to nævnte Arbeider, af hvilke i det mindste det ene i sin Tid var tilbudet Kunstforeningen i Kjøbenhavn for 60 Species, ere paa anden Haand kjøbte af Kongen af Bayern, og efter hvad man i et Brev fra München har opgivet os, ere de blevne betalte med 400 Species. (Da.) Silkeselskabet vedbliver at have god Fremgang og Actiernes Antal stiger bestandigen. H. K. H. Kronprindsen, har i denne Tid behaget at tegne sig for 25 Actier. (Da.) Dhrr. Bing & Søn agte i Fælledsskab med Hr. Graveur Ferslew i tilstundende Foraar at oprette et stort lithographisk Establissement her i Staden, hvorfra baade Kunst- og Handelsarbeider skulle leveres. De forenede Entrepreneurer skulle have til Hensigt at give deres Establissement et betydeligt Omfang, og ville søge at kappes med Udlandets lithographiske Anstalter i deres Præstationers artistiske Fuldendthed. Navnlig skal man være betænkt paa at faae Trykkere fra Paris, og alle Slags Arbeider, der staae eller kunne sættes i Forbindelse med Lithographie (f. Ex. Farvetrykning, ophøiet Tryk o. d.) skulle leveres fra det kjøbenhavnske Establissement. (Dagen.)
Aalborg Stiftstidende, 1842-01-06
Sundhedscollegiet har udsat en Priis af 500 Rbd. for en statistisk Fremstilling af de forskjellige europæiske Staters Medicinalforfatninger tilligemed en kritisk Sammenligning imellem dem og den i vort Fædreland bestaaende." Commissionstidenden vil atter gjenfødes. Den skal trykkes i Helsingborg, og daglig sendes hertil pr. Post. Om dette Forsøg paa at illudere Loven vil lykkes, er megen Tvivl underkastet, ligesom det er at vente, at Folk neppe ville være villige til at subscribere paa eller indrykke Avertissementer i et Blad, hvis Existence er saa precair. . – "Dagen" har pousseret sig. Dens Prøvenummer er saa stort som en lille Borddug, og man taler om, at Kjøbenhavns Huusmødre ville indgive en Takadresse til Hr. Fribert, fordi han har erstattet et føleligt Savn ved at skaffe dem et Blad, der er stort nok til Skinkers Jndpakning til Dyrehavstoure. Om imidlertid "Dagens Jndhold har vundet Synderligt ved denne materielle Udvidelse, er et stort Spørgsmaal underkastet. Saaledes indeholder dens Feuilleton i første Nr. en original dramatisk Skizze: "Et Qvarteer i Ulvesvælget, der er ligesaa abgeschmackt som triviel, og just ikke berettiger til store Forventninger for Fremtiden. Forøvrigt tales om, at der til 1ste Januar vil foregaae en Forandring med Feuilletonens Redaction.
Aalborg Stiftstidende, 1842-01-06
Med følgende, paa Kiel farende Dampskibe ere i afvigte Aar befordrede: med Frederik den Sjette, 1933 Personer, med "Løven, 24000 og med Christian den Ottende 4545 Personer, altsaa tilsammen 8878 Passagerer.
Aalborg Stiftstidende, 1842-01-06
J 1841 har Sygeantallet i Kjøbenhavns Garnisons Hospital været saaledes: Overgangne fra 1840 156, Tilkomne i 1841 2752; tilsammen 2908. Deraf ere: Restituerede 2653, Casserede 49, Døde 75, tilf. 2777. Og bliver ved Aarets Udgang tilbage under Behandling 131 Syge. (Berl. Tid.)
Aalborg Stiftstidende, 1842-01-06
Antallet paa Selvmordere heri Staden i afvigte Aar har i det Hele udgjort 60, hvoraf 47 vare Mandspersoner og 13 Qvinder. Af samtlige Selvmordere have 4 været under 20 Aar, 10 over 20, 12 over 30, 12 over 40, 17 over 50, 3 over 60 og 2 over 70 Aar; det største Antal, over 2/3 have saaledes berøvet sig selv Livet i den kraftigste Alder fra 30 til 50 Aar. Med Hensyn til Aflivelsesmaaden have 26 hængt sig, 20 druknet sig, 5 skudt sig, 4 taget Gift, 3 overskaaret Halsen, 1 Mandsperson dræbt sig ved Stik og 1 Fruentimmer ved at styrte sig ud af Vinduet. Da Nogle paastaae, at Aarstiden har Jndflydelse paa Selvmord, tilføie vi til Oplysning i denne Henseende, at paa Mai og October Maaneder faldt 8 Selvmord, paa April og August 7, paa Juli og November 6, paa December 5, paa September 4, paa Marts og Juni 3, paa Februar 2 og paa Januar 1 Selvmord. (Da.)
Aalborg Stiftstidende, 1842-01-06
Befordringer. D. 31te f. M. er Premierl. i Søetaten, B. J. C. Wilkens udn. til Jnterimsgouverneur over de danske Besiddelser paa Kysten Guinea, og Cand.jur. C. J. A. Carstensen til 2den Assistent ved Gouvernementet over disse Besiddelser. D. 2den ds. Cand. jur. Lars N. Bregendahl til surnumerair Assessor ved Landsoverretten i Viborg. Cand. jur. G. C. W. Obelitz er meddeelt Tilladelse til at underkaste sig den for Auditeurer befalede Examen; Compagnichirurg ved oldenborgske Jnf. Reg. G. I. F. Holtz, Bataillonschirurgs Charakteer; Garnisons-Auditeuren i Rendsborg Fæstning, Overauditeur Stockfleth, er tilkjendegivet at han har at holde sig færdig til, paa Generalauditeuren for Landetatens nærmere Ordre, at begive sig her til Staden, for, under dennes Tilsyn og efter hans videre Anordning, at udføre endeel forberedende Arbeider til en ny Rettergangs orden for Armeen. Een af vor Armees Veteraner, Capt. v. Schmidt, af den Rendsborgske Artilleribrigade, er afgaaet ved Døden, 87 Aar gl.
Aalborg Stiftstidende, 1842-01-06
Lars Tømmermand takker i Veile Avis den gode Ven, som Nytaarsaften slog Nytaar ind i hans Forstue med en stor Jydepotte, fuld af Bøgeaske. "Da Rabalderet var forbi, siger han og Støvet havde sat sig, fik jeg feiet omtrent en halv Skjæppe Aske sammen. Naar han nu vil indfinde sig, naar min Kone faaer sat Lund, saa skal jeg med Fornøielse vadske ham."
Aalborg Stiftstidende, 1842-01-06
Aalborg, den 6te Januar. J den Graahlske Sag indeholder Fædrelandet" følgende Erklæring fra Hr. Justitsraad, Raadmand og Herredsskriver S. Poulsen i Randers J Anledning af Det, der i en i Kjøbenhavnsposten Nr. 324 d. A. indrykket Artikel: "Om Justitsvæsenet i Hjørring Amt, er anført om, at jeg, som forhenværende Byfoged i Hjørring, valgte den Udvei at søge det mindre Embede, der her er mig anbetroet, for ikke at udsætte mig for Forfølgelse af Amtmanden, Kammerherre Ridder Graab, skylder jeg Sandheden at erklære –, at hiint Paasagn, er aldeles falsk, grundlost og ubeføiet. Jeg har som Embedsmand aldrig havt Grund til at vente eller trygte nogensomhelst Forfølgelse, og, hvad mit Forhold til Kammerherre Graab angaaer, da har dette til enhver Tid været det venskabeligste."
Aalborg Stiftstidende, 1842-01-06
Copulerede. J Skanderborg den 17de December: Skolelærer i Fruering, Jens Sørensen Thøgersen og Jomfru Clara Elconore Ustrup.
Aalborg Stiftstidende, 1842-01-06
Handels- og Skibsefterretninger. J forrige Aar, ankom til Kjøbenhavn 3692 Skibe, hvoriblandt fra Fær verne, Jsland og Grønland 83, fra Nordamerika 7, fra Vestindien 25, og fra Ostindien og China 5; derfra afgik 4688. 1840 ankom dertil 4655 og afgik derfra 4591 Skibe.
Aalborg Stiftstidende, 1842-01-06
Reisende. Ank. med Diligencen idag. Fra Veile, Dhrr. Pape og Schonau. Fra Rand. Hr. Jacobsen.
Aalborg Stiftstidende, 1842-01-06
Døde. Bodil Marie Gregorie Maale (efter en uforskyldt vederfaret dyb Hjertesorg, deraf følgende tiltagende Svaghed og endelig 9 1/2 Aars Sindlidelse), paa Aagaarde i Fyen. Feldberedersvend Chr. Sparre, 59 A., i Randers.
Aalborg Stiftstidende, 1842-01-06
Jndsendt. Paa samme Tid, som jeg i dette Blad besvarede de imod mig, i "Jyllandsposten Nr. 67 for forrige Aar og Nr. 1 for dette Aar, under Mærket En Liimnordsbeboern, indrykkede, fornærmelige Jnserater, nemlig under Datoerne 6te December 1840 og 14de Januar 1841, indberettede jeg, deels til Rentekammeret, det Passerede, og deels henvendte jeg mig i Breve til Redacteuren af Jyllandspostene, C. G. Clausen med Opfordring om, enten at opgive mig Forfatteren af Jnseraterne, eller erklære, at han selv vilde modtage Saggivelse for Udfaldene imod mig. Fra Sidstnævnte erholdt jeg aldrig Svar paa disse Opfordringer, hvorimod jeg af Collegiet under 16de Januar og 27de Marts d. A. henvistes til, hos vedkommende Amtmand at andrage paa Meddelelse af beneficium processus gratuiti til at sagsøge bemeldte "Jyllandspostens" Redacteur. Under 1ste Februar næstefter indgav jeg et saadant Andragende til Stiftamtet i Aarhuus, og erindrede under 11te Marts om den da ei endnu indløbne Resolution, ligesom jeg fremdeles derom mindede i min Skrivelse af 5te April næstefter, hvori jeg tillige begiærede det forventende Beneficium udvidet til ogsaa at angaae Søgsmaalet i Anledning af Jnseratet i "Jyllandspostens" Nr. 1 for 1841.