JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1776-01-29
Degnen Morten Wammen i Laastrup, hans Kone, som er en Datter af forrige bekiendte og afg. Skildrer Mogens Thrane i Viborg, lader herved anmelde, at hun til førstkommende Paaske eller Snapsting, vil imodtage 2 a 3 Jomfruer at informere udi Syening og Opsætning, Ritsning og Klaveer=Spil, desligeste kan de og under samme, om forlanges, nyde paa visse Timer om Dagen hos Degnen Underviisning i Skriven og Regnen; beqvem Logie med Kammer, Seng og Varme, item honet Beværtning af forsvarlig Traktement, Klæder Tvæt med videre, skal dem næst Guds Bistand blive beteed, alt paa ganske billige Conditioner, naar de, som maatte finde Behag herudi, derom i Tide vil melde sig. Den habtil Jæger anvises Tieneste her fra Bogtrykkeriet. A. En fuldstændig Tabel over det stemplede Papiirs Brug, efter Kongl. allernaadigst Forordning af 27 November 1775, er at faae tilkjøbs i Aalborg hos Hr. C. Wille, i Aarhuus hos Hr. Postmester Holm, i Randers hos Hr. Postmester Stabel, i Hobroe hos Hr. Postmester Wærum, i Mariager hos Sognepræsten Hr. Tødsleuf, i Horsens hos Hr. Kattrup, i Skive hos Sognepræsten Hr. Wind, i Holstebroe, hos Hr. Postmester Grøn, i Tisted hos Hr. Apotheker Duche, i Weile hos Hr. Postmester Arensberg, i Nyekiøbing hos Hr. Chirurgus Seist, og her i Bogtrykkeriet i Viborg; Stykket, for 6 Skl. Den er saaledes indrettet, at den kan settes paa en Veg eller Dør som en Kontoir=Kalender. Paa ovenmelte Steder er ligeledes tilkiøbs: Fortegnelse paa det, som i hver Klasse i Viborg Latinske=Skole herefter skal læses og handles, i Anledning af Forordningen af 11 Maji 1775. Exemplaret for 2 Sk. Her i Bogtrykkeriet sælges: Hellerts offentlige Taler og Moralske Afhandlinger, 24 Sk. Bastholms Lovtale over Messias, 1 Mk. 12 Sk. Herbergeri Passions Time=Viser over vor Herres og Frelseres Jesu Kristi Lidelse og Død, inddeelt i de 24 Timers Orden paa Langfredag, 2 Mk.
Viborger Samler, 1776-01-29
En gudfrygtig Lærers Passions=Samtale, om Jesu Lidelses saliggiørende Betragtning og Virkning, 6 Sk. Kateketisk Afhandling over Passionen, 4 Sk. Dødringes hellige Taler, 4 Mk. 8 Sk. Sande Gudfrygtigheds Begyndelse og Fremgang ud, et Menneskes Siel, 4 Mrk. Statii De Troendes aandelige Skat=Kammer, hvori den Lærdom: Om Guds Børns sande Troe, Retfærdighedi, Sallighed, Majestet, Herlighed, kristelige Levnet og salige Kors, a. 2 Mk. 8 Sk. De Udvaldes Krone, 2 Mk. 4 Skl. Spaldings Gudelige Beslutninger, 1ste Deel 1 Mk. 2den Deel 28 Sk.
Viborger Samler, 1776-02-05
No. J Mandagen den 5te Februarii. Græs=Egnen. Ju høie dunkte Granlund, J skyggefulde Ege, og Du Flod, som glindsende rasler frem under hine graa Bierge, ikke Eder vil jeg nu beskue, nu skal Græsset omkring mig være min Egn. Hvilken en mangfoldig Skiønhed, mange hundrede Vexter, Millioner levende Skabninger, deels flyve de fra Blomster til Blomster; deels kry de og løbe de omkring i Græssets dunkte Jrrgange. Uudsigelig forskiællig af Skabning og Skiønhed fin Fierde Aargang. der der hver her sin Føde, enhver sin Glæde. Medde boere paa denne Jord, enhver i sin Art fuldkommen og god. Hvor sagte rinder Du forbi, lille Kilde gjennem Vandkars og Bækbunger, der bære deres smaa blaa Blomster i Veiret, og rokker, bevægede af dine smaa Bølger. Ved begge Breder, staaer saftefuld Græs, bemænget med Blomster; Blomsterne bøie sig forover, og kaste deres buntede Billede paa det klare Vand.
Viborger Samler, 1776-02-05
Her igiennem den lille Skov seer jeg nu det rokkende Græs; hvor glindser det mangfoldige Grønne, beskinnet af Solen. Fine Urter snoe sig giennem Græsset, med smale Greene og mangfoldige Løv eller de stige op af det feede Jorderige over de andre Urter paa fine saftige Stængler og bære Blomster uden al Lugt; imedens den lille lave Viole staaer i beskeeden Dragt paa tørre Høie, og stroer de yndigste Dunste rundt omkting. Saaledes lever i nedrig Stand og Fattigdom mangen dydig Mand, som er mange nyttig, da derimod Fornemme og Rige ofte kun fortære Landets Frugter, klæde sig prægtig og gaae ledige. Flyvende Orme følge efter hinanden need i Græsset, strax taber mit Øie dem i de grønne Skygger; der sværme de igien i Soelskinnet, eller flyve flokkeviis op i den glindsende Luft. Hvad for en yndig Surren sværmer om mig her, Hvorfor rokke rokke Blomsterne saa, Det er en Sværm af smaae Bier; glade fløi de ud af deres langt bortliggende Boeliger, og adspredte sig paa Engene, nu samle de Blomsternes søde Saft, og bære den bort med sig i deres Kieldere, enhver med lige Vindskibelighed; der er ingen ledig Borger; de sværme rundt omkring fra Blomster til Blomster og skiule i deres Søgen de smaae haarige Hoveder i Blomster=Bægeret, eller de grave sig møisommelig ind i de ikke endnu aabne Blomster, som slutte sig til efter dem. Hist paa et høit Klever Blomster sidder en lille Sommerfugl den svinger sine buntede Vinger; prægtig sidder den nu der, og pynter den lille Busk af Sølvseder paa sit Hoved. Skiønne Sommerfugl! bøi Blomsteret; hen over Bækken, og see der din smukke Skabning; thi der ligner du den smukke Belinde, naar hun beundrer sig i Speilet. Hendes Klædning er ikke saa smuk som dine Vinger; men tankeløs er hun, som du. - Nu flagrede den bort. See her i dette Græs løber en lille Orm, dens Vinger ere som grønagtigt Guld, og spiller med Regnbuens klare Farver. En smukkere Klædning. kunde Menneskene med deres fineste Konst ikke give dig. O hvor skiøn er Naturen, i de mindste Skabninger hvor skiøn, den taber her den eeneste Glæde, som gaaer skiødesløs forbi dens Skiønheder, fordi hans Hierte er fordærvet ved falske Glæder, og fuld af urolige Begierligheder. LyksaLyksalig den, hvis uskyldige Liv flyer bort under disse Skiønheders Nydelse. Ad ham smiller den heele Skabning, stedse finder han ny Glædeskilder; paa enhver Fodstie, hvor han gaaer, i enhver Skygge hvor han hviler. Munterhed og Fornøielse qvælde ud for ham af hver Kilde, skingre og hvisle for ham af enhver Busk: Lyksaligheden, der finder sin Lyst i disse uskyldige Glæder. Bliid er hans Gemyt, som den smukkeste Foraarsdag, stille og reen enhver af hans Folelser, som Foraarsluften, der omsvæver ham med Blomsterdunste.
Viborger Samler, 1776-02-05
Rescripter. J Anledning af den fra Provsten i Nørre- og Harre=Herre 2) der i Viborg Stift, Hr. Tønnes Ravn, indkomne Skrivelse, hvorudi han spørger: Om ikke afgangne Provst Westergaards Arvinger bør udlevere ham hvis Kongelige Forordninger og Rescripter, som Formændene i Provste Embedet forhen uden Betaling ere tilsendte fra de Kongelige Embedsmænd, skulle man, efter Deres Høiærværdigheds derover indsendte Erklæring, tienstlig tilmelde Dem, at da saadant flyder af Embedets Medfør og Tingens Natur, siden alt sligt behøves til den ny Provstes Veiledning, saa bør hverken det Omspurgte negtes Provst Ravn udleveret af afgangne Provst Westergaards Arvinger, et heller andre i lige Tilfælde, hvilket Vedkommende til Efterretning maatte tilkiendegives. Kancelliet, den 16de Sept. 1775. Luxdorph. P. Aagaard.
Viborger Samler, 1776-02-05
(Til Biskop Rottbøll.) Som om det ved indkommen Forespørsel er bragt i Erfaring, at Kapellanerne paa nogle Steder, naar Præstelige Forretninger hos dem forefalde, henvende sig til Provsten, men paa andre Steder gaae ham derudi reent forbi; Saa, efterat herom er indhentet det Kongelige General=Kirke-JnspektionsKollegii Betænkning, har man tienstligst skullet tilmelde Deres Høiærværdighed, at ligesom det efter forhen gjorte Anordninger tilfalder Provsten at forrette Barnedaab hos alle Provstiets Præster uden Forskiæl, saa bør ham og tilkomme alle andre præstelige Forretninger, saavel hos de residerende og personelle Kapellaner, som hos Sognepræsterne udi hans Provstie; hvilket De ville behage samtlige Præsteskab udi det Dem anfortroede Stift til Efterretning at bekiendtgiøre.
Viborger Samler, 1776-02-05
(Til Biskop Rottbøll.) Luxdorph. P. Aagaard. Kancelliet, den 18de Novbr. 1775.
Viborger Samler, 1776-02-05
Svar paa Samlerens Spørgsmaal udi No. 2. Pag. 13.
Viborger Samler, 1776-02-05
(Jndsendt.) or allernaadigste Lands=Lov Pag. 252 Art. 5, har sat saadan Afgrændsning for præstelige Forretninger, saavel i Henseende til Personen, som Stedet, at man deraf, i det mindste ved god Følge, kan slutte og sige: At en Præst, som vil forrette en Kopulation, ham lovlig tilhørende, i en anden Præstes Sogn, for at tiene Brudefolkene, enten det nu skeer i Kirken eller Huset, er forbunden til at have den anden Præstes Tilladelse. Og som ingen negter mig, at Velanstændigheds Lov bør tage ved til Pligters Forbindelse og Handlingers fornuftige Indretning udi Tilfælde, hvor LandsLoven kunde synes at slippe; Saa ville det være et Aftrin og Ud Udskeielse fra Velanstændigheden, om en Embeds Broder ville trænge sig ind i en andens Sogn eller Kirke, uden hans Samtykke og Tilladelse. Nyeheder. ibe. Paa Hans Majestæts, vor allernaadigste Konges De Fødselsdag, den 29de Januarii, blev af det her, den 21 October 1774, som var hans Kongl. Høiheds Prinds Frideriks Formælings=Dag, oprettede, samt med Love sammenknyttede Musikalske Selskab, efter foregaande Jndbydelse, paa Raadstuen om Eftermiddagen fra Klokken Fire til halv Syv opført en sig paa Dagen passende smuk Jnstrumental- og VokalMusik, i Overværelse af Stiftets høie Øvrighed S. T. Stiftamtmanden og Biskoppen, Magistraten, alle militaire, geistlige og verdslige Betiente, og Kiøbmændene med Familier; derpaa fulgte et Bal, som varede til Klokken Syv næste Morgen. Hr. Thomas Martinus Braem Galschytte, Anden Lectie=Hører i Colding Skole, er kaldet til residerende Kapellan i Scheen i Aggerhuus Stift.
Viborger Samler, 1776-02-05
Studiosus Herman Christian Gierritz er konfirmeret at være Adjunctus og Successor til Holms=Lands Menigheder i Riber Stift.
Viborger Samler, 1776-02-05
Udi afgangne Anden Lectie=Hører Clods Sted ved Skolen i Fridericia er Sr. Peder Clod igien beskikket.
Viborger Samler, 1776-02-05
Kapitels=Tarten i Aarhuus Stift for Aar 1775 Afgrøde, er Rug Tønd. 3 Rigsd. 64 Skill. Gryn = 3 Rigsd. 32 Skill. Byg = = 1 Rigsd. 64 Skill. Smør = 19 Rigsd. Havre = 1 Rigsd. 32 Skill.
Viborger Samler, 1776-02-05
Kapitels-Taxten for Aalborg Stift, som i sidste Nummer blev efter de Jydske Aalborgske Aviser No. 4, urigtig anført, er: Udi Wensyssel og Hanherrederne. Udi Thye og Morsøe. Rug Tønden 3 Rigsd. 32 Skill. Rug Tønden 3 Rigsd. 32 Skill. Byg = = 1 Rigsd. 48 Skill. Byg = = 1 Rigsd. 48 Skill. Havre == 5 Mark. Havre = = 1 Rigsd. 8 Skill. KapiKapitels-Taxten for Viborg Stift er den 2den Februarii sat saaledes: Rug Tønden 3 Rigsd. 32 Skill. Havre Tønd. 1 Rigsd. 16 Skill. Byg = = 1 Rigsd. 48 Skill.
Viborger Samler, 1776-02-05
Dødsfald. Den 2den Januarii Hr. Hans Grønlund, Sognepræst for Giørding, Wemb og Buur i Riber Stift, der under en Brudevielse blev rørt af et Slag, saa en anden tilstedeværende Præst maatte fuldføre Vielsen.
Viborger Samler, 1776-02-05
Den 19de Januarii i Hals Bye Skipper Henrich Jansen, 97 Aar. Aalborg, Mester Bager, Sr. Peder Andersen, 54 Aar. Den 30. Felbereder Sr. Oluf Haslunds Kone, Sophie Graversdatter Lunge, 61 Aar.
Viborger Samler, 1776-02-05
Fortegnelse. Paa de udi afvigte Aar 1775 i heele Danmark og Holsteen Ægteviede, Fødte og Døde, uddraget af de offentlige Tidender: Sielland og Kiøbenhavn, Bornholm undtagen, gifte 2905 Par, fødte 5254 Drenge og 5279 Piger, tilsammen 10533, deraf uægte 827. Døde 5007 Mandk., 4575 Qvindekiøn.
Viborger Samler, 1776-02-05
Fyens Stift, hvortil og hører Laaland, Falster, Ærøe, Als, Langeland, gifte 1412 Par, fødte 5810, døde 4146. Aarhuus Stift, gifte 1072 Par, fødte 2000 Drenge, 1987 Piger, tils. 3987, deraf 156 uægte. Døde 1509 Mandk. og Qvindk. 1469, tils. 2978, hvoraf een over 100 Aar. Aalborg Stift, gifte 705 Par, fødte 1074 Drenge, 1118 Piger, uægte 131, tils. 2323.
Viborger Samler, 1776-02-05
Døde 1050 Mandk. 1000 Qvindk., tils. 2050, deraf 1 Mand og 3 Koner over 100 Aar. Ribe Stift, gifte 1004 Par, fødte 1857 Drenge, 1794 Piger, til. 3651, deraf uægte 112.
Viborger Samler, 1776-02-05
Døde 1438 Mandk. 1487 Qvindk., tils. 2925, hvoraf 3 over 100 Aar.
Viborger Samler, 1776-02-05
Viborg. Viborg Stift, gifte 537 Par, fødte 1761, deraf 76 uægte. Døde 1699, deraf 1 over 100 Aar. de 12822. Slesvig og Holsteen, gifte 3441, fødte 14340. Dø Dette giør altsammen 11076 Par Ægteviede, fødte 42274, døde 36172, altsaa 6102 fleere fødte end døde. Blant de Døde er ei 70 anført, som er omkomne ved ulykkelig Hendelse, om det kan være troligt.
Viborger Samler, 1776-02-05
Landstinget, Onsdagen den 14de Februarii 1776.
Viborger Samler, 1776-02-05
Optagne Sager. Eschildsen, sammesteds. S. Jens Lind i Mariager, contra Claus 2.) Hr. Hof=Agent Kirketerp i Randers, contra en Deel Bønder i Langaae. 3) Hr. Kommerce=Raad Hvid paa Holstebroe Bisgaard, contra Hr. Major Friedenreich til Palstrup.
Viborger Samler, 1776-02-05
Jndstævnte Sager. 1.) Prokurator Anders Kiær af Aalborg indstævner til Konfirmation og Underkiendelse, samt lovligere Paakiendelse en Dom afsagt den 13de September 1775 paa Wreilef=Klosters Birketing, af den konfirmerede Birkedommer Hr. Bye= og Herredsfoged Oluf Worm i Hiøring, udi en Sag imellem Appellanten paa den ene og Srs. Niels & Laurs Hastrup til Wreylef=Kloster paa den anden Side, angaaende, at de sidste ikke har villet betale den første hans fortiente Prokurator=Salarium for hans Arbeide for dem udi en Sag, som de haver havt med Hr. Geheimeraad og Amtmand von Gabel i Aalborg, med videre Stævningen indeholder.
Viborger Samler, 1776-02-05
Tillæg.)
Viborger Samler, 1776-02-06
Fierde Tillæg, Aargang. til den Viborger Samler Nr. 6. Mandagen d. 6 Februarii 1776.
Viborger Samler, 1776-02-12
MLEx. J Mandagen den 12 Februarii. Om unge Mennesker af Fortieneste.
Viborger Samler, 1776-02-12
Et ungt Menneske af Fortieneste, hvilken prægtig Karakter, hvilken buldrende Titel, en Titel Franskmændene saa gierne give de nysgierrige unge Fremmede, naar kun har Lommerne fulde af Penge. Man forestillede mig engang i et Selskab en Fremmed under anførte fortreffelige Karakter. Mine Øine bedrog mig vel ikke, til Overflod forespurgte jeg mig dog hos den, der sad næst hos mig. Den Fremme Fierde Aargang. de de var virkelig en ung Herre forst i sit 18 eller 20 Aar. Med hvilken Ærbødighed betragtede jeg ham ikke Saa gives der endnu Scipioner og Conder, der allerede for deres 24 Aar har reddet et heelt Rige fra Undergang; endnu Neutoner, som allerede i denne Alder har udvidet deres og de forgangne Tiders Kundskab over de nærværende Grændser, Fortæl mig dog, mine Herrer, hvad stort det unge Menneske, som jeg nu har den Lykke at see, allerede har gjort, Under hvad Navn han har gjort det? Thi jeg kan ikke erindre, at jeg enten har læst eller hørt hans Navn ved berørte Tilfælde. Dog, maaskee han har skiult sig af Beskedenhed. Hvilket Svar, Man regner maaskee ikke hans Fortienester efter det, han allerede har gjort, men efter det, har kan giøre, og efter det Haab, som han formodentlig giver om sig, Saa var det ikke blant de gamle Danske, saa skal det ikke heller være blant os: Vi vil ikke lade os paabyde nogen falsk Betydning af det Ord Fortieneste. Hvad er blotte Beqvemheder, hvad er en blot god Villie, hvad er Drenges Bestræbelse efter at lære noget? Er det Fortieneste, Nei, Anlægget dertil, Sæden dertil. Haabefulde Unge, i hvo du er; Har Himlen udrustet dig med herlige Gaver, føler du i dig selv en antændt Glød af en ædel Joer; bliv ved, men lad dig ikke indbilde, at det allerede er Fortieneste. Oppebie Tiden den, Sæden skal endnu først lægges, nogle Aar vil gaae forbi, førend Høsten kommer; Oplever du da Enden af dit Livs Sommer, sammel saa, glæd dig da over den forundte Velsignelse, og siung saa til Høste=Sang: Hvad jeg var pligtig, har jeg gjort. Om det Latinske Versmagerie.
Viborger Samler, 1776-02-12
En ung Digter var efter det Begreb, som een af mine forrige Lærere havde givet mig, intet andet, end en Ting, som kunde skandere Latinske Vers, og stille et vis Antal Ord af forskiellig Længde i Orden efter Stavelsemaalet. Dette var og den eneste Aarsag, hvorfor jeg læste de gamle Poeter. Jeg skulde lære at giøre Latinske Vers, og jeg lærte det og, i det mindste traf jeg de Gamles Melodie. Jeg har og siden den Tiid tydelig erfaret Nytten deraf. Vel veed jeg, at man maa have mange Beqvemheder, naar man vil gjøre gode Latinske Vers; men jeg veed og, at saadanne Arbeider roses af de fleeste, ikke fordi de ere gode, men fordi de ere trykte med romerske Bogstaver. Erfarenhed har og lært mig, at det er altid krere at digte paa Latin, end paa Dansk. Den beste Danske Poet er i den Latinske Verdens Øine i det høieste intet andet, end en taalelig Vers mager. Enhver troer, at han har Beqvemhed noktil at bedømme paa det ubarmhiertigste et Verk i hans Modersmaal, Men skriver man derimod et Latinsk Carmen, saa anseer man det som en ærværdig Efterfølgelse af den lærde Alderdom, og siger, at Digteren har leveret os et aanderig Verk. Just derfor har Gaardenes Navne. Bratskou Bøgsted Børglumkloster, Dronninglund Hæstrupgaard : Haven Det halve af: Hamelmose, Grev) Ranzau tilh. Det halve af: Hamelm. Kammerh) Scheel tilh. Hiermitslevgaard. Høgholt, Hvidstedgaard : Knivholt Kockedahl. Langholt, Nipstrup. Odden, Ormholt Fugelsig Orholm Rødsleth. Wang. Dybvad Knudseie Rønnousholm Sæbyegaard : Wesløsgaard : Willerup. Wraae. Wreileskloster, Woergaard Kiølskegaard : Sønder Elkiær Proprietairernes og Forpagternes Navne. Transp.
Viborger Samler, 1776-02-12
Forpagter Steen Forpagter Wulf Eliæsen. Hr. Kammerh. Baron Rosenkrone, Hr. Generallieutenant Greve Moltke Erich Wilsbech, Eieren Hr. Meyling Forpagter Peder Berthelsen Forpagter Nikolai Thomsen, Forpagter Møller. Eieren Sr. Henrichsen, Ditlef Fischer, Hr. Major Leth. Forpagter Smidt. Hr. Kammerherre Scheel Mad. sal. Peder Sørensens Enke Sr. Pors Munch. Kield Bornemann, Christen Aagaard : Forpagter Bregendahl. Hr. Krigsraad Gleerup. Sr. Jlum Hr. Obriste Ahrenfeldt.
Viborger Samler, 1776-02-12
Forpagter Thorum Christen Broerholt Hr. Greve Holch Forpagter Munch Hr. Obriste Reetz.
Viborger Samler, 1776-02-12
Afg. Peter Marqvar Lykkes Enke Forpagter Jens Sand. Summa Øren Tal. Gaardenes Navne. Lyndrupgaard : Corsøegaard. Lerchenfeldt. Hersomgaard : Randrup. Vindumovergaard : Asmild Kloster, Hald Søedahl. Lundgaard : Ørslevkloster, Gaardenes Navne.
Viborger Samler, 1776-02-12
Skivehuus Kiergaardsholm Busstrup. Hostrup. Kaas Spøttrup. Heignet Østergaard : Kieldgaard. Jungergaard. Eskier Astrup. Grinderslevkloster, Nørgaard. Krabbesholm Halds Amt. Proprietairernes og Forpagternes Øxen Navne. Tal. Hr. Malte Friis Hr. Lieutenant Lüttichau, Hr. Major Rosenern, Hr. Buch rue Generalinde Jrminger Hr. Kapitain Bram Hr. Etatsraad Schinkel. Hr. Frisenberg, Hr. Assessor Friis Hr. Jørgensen, Summa,
Viborger Samler, 1776-02-12
Skivehuus Amt. Proprietairernes og Forpagternes Øxen Navne. Tal. Forpagter Friderik Westrup. Eieren Peder Obel. Eieren Hr. Kammer=R. Peter Skov Eieren Jochum Tolstrup Eieren Hr. Assessor Wandborg. Eieren Hr. Geheime=R. Rosenkrantz, Eieren Hr. Ritmester Müller Forpagter Anders Qvistgaard : Eieren Hr. Rasmus de Stiernholm. Eieren Hr. Borgemest. Bornemann, Forpt. Mads Thomasen Nyssum Hr. Axel Rosenkrantz de Lassen - Eieren Mads Biørn Eieren Mad. Qvistgaard, Damgaards Salig : Eieren Hr. Grev von Trampe. Summa Dron me C. F. Dronningborg, Silkeborg og Mariager Amter. Gaardenes Proprietairernes og Forpagternes Øxen Navne. Navne. Tal. Bidstrup. Hr. Etatsraad de Lichtenberg, Demstrup. Forpagter Rasmus Povelsen Wischum Hr. Kancellieraad Juul. Holbechgaard : Konsistorial=Raad Tegder. Friisholt, Krigsraad Rosborg Biellerups Ladegre. Sr. Randrup. Allinggaard : Tvillum Hr. Ober=Jnspekteur Bagge. Hr. Fischer, Søebyegaard. Hr. Etatsraad de Lichtenberg. Palstrup. Hr. Major Friedenreich, Silkeborg, Hr. Ritmester Hoff Nøraggergaard.
Viborger Samler, 1776-02-12
Forpagter Jens Aarup. Summa,
Viborger Samler, 1776-02-12
Haureballegaard og Stiernholms Amter. Wilhelmsborg, Forpagter Hasselbalch
Viborger Samler, 1776-02-12
Konstantinsborg. Forpagter Bødker. Kierbyegaard Sr. Ancher Secher. Ussinggaard : Frue Lichtenhielm Rasch.
Viborger Samler, 1776-02-12
Kancellieraad Ammittbøll Ørumgaard :Hr. Peter Marcusen. Møgelkiær, Forpagter Kruse, Schierrildgaard.
Viborger Samler, 1776-02-12
Kapitain Lüttichau, Barritschou. Forvalter Langballe Rosenvold Forpagter Kiølbye. Summa, Calde Amt. Schaarupgaard : Sr. Secher. Wedøe. Ryomgaard : Obrist=Lieutenant Hoff Tuustrup. Hr. Jochim Beck Friis i Sverrig Katholm Geheimeraad Rosenørn.
Viborger Samler, 1776-02-12
Hessel Sr. Søren Mønsted. Estrup Stamhuus. Grev Scheel Roelsøegaard :Hr. Thorn Thornsohn. Schafføegaard :Hr. Bæhr Summa Tillæg.) Fierde Tillæg Aargang. til den Viborger Samler No. 7.
Viborger Samler, 1776-02-12
Mandagen d. 12 Februarii 1776.
Viborger Samler, 1776-02-12
Naar Gaard og Gods er bortsolgt, bliver Auction foretaget over Stervboens Effecter, bestaaende af Sølv, Tin, Kobber, Mæssing, Jernfang, Linnet, Sengeklæder, og Sengesteder, Borde, Stole, Speile, Chatoller, Dragkister, Kakkelovne, Porcelain, Steen=Tøi, Bester, Kiør, Faar og Sviin, Vogne, Kaner, Plove med meget meere Auctions=Konditionerne saavelsom Jordebogen over Godset, kan 3 Uger forinden Auction bekommes til Eftersyn, saavel hos Enken Mad. Schou paa Woergaard, som hos Skifteforvalteren paa Aalborg Stifts=Kontoir.
Viborger Samler, 1776-02-12
Anhang.
Viborger Samler, 1776-02-12
Anhang. til den Viborger Samler No. 7.
Viborger Samler, 1776-02-12
Bekiendtgiørelse. Mandagen den 4de Martii om Formiddagen Klokken Nil bliver udi Niim Skolehuus holdt offentlig Auction, over afgangne Ole Olesens efterladte Løsøre, bestaaende i Guld, Sølv, meget smukke Klæder, vare Geværer og gode Bøger. Katalogus er, før Auctionen, at bekomme til Eftersyn, hos Hospitalspræsten i Horsens og hos mig Niim Præstegaard, ved Horsens, den 29de Januarii 1776. H. Skytte.
Viborger Samler, 1776-02-12
Formedelst Forandring af Boepæl, agter jeg underskrevne Mogens Jakob Sandorph, forhen Borger og Kiøbmand i Skive, men nu boendes paa Nørgaard ved Viborg, at bortsælge min udi bemelte Skive tilhørende Gaard, beliggende paa Skive Byes Nørregades østre Side, imellem afgangne Peder Svindtes for Norden og Sr. Peder Hoxers mod Synden. Gaarden bestaaer af 24 Fag Gadehuus, 20 Fag Sidehuus, og 26 Bindinger Baghuus, altsammen af ny opbygt siden sidste Skivebye overgangne Jldsvaade, er ellers vel apteeret og indrettet til Beboelse for en honet Familie, helst for een, som agter at anlægge Handel og Kiøbmandskab, hvortil findes god Leilighed og Aftræk, da Gaarden er beliggende ikke langt fra Skive Byes Nørre Port, hvor igiennem falder jevnlig Fart fra SallingsLand, tillige kan i Gaarden indstaldes 50 til 60 Hester. Til Gaarden er en smuk Hauge med en stor Deel Frugt=Træer, item, tet bag ved og ind til Haugen en Agger, som følger Gaarden i Kiøbet; Saa findes og i Gaarden got frisk og fersk Pompevand; At beskrive ellers Gaarden i øvrigt, saavel i Henseende til Bygningens Suffisance, som vel apterede Indretninger, holdes ufornødent, da samme ved tagende Øiensyn i den Begivenhed formodes kan tale for sig selv; aleene meldes til Efterretning, at Gaarden i den almindelige Brandkasse er asseureret for 2250 Rigsdaler. Skulle nogen Liebhaber findes, som maatte have Lyst underhaanden at tilforhandle sig samme, behager De derom at henvende dem til mig paa Nørgaard, da Konditionerne i saa Fald nærmere skal vorde bekiendtgjorte, endog saa fordeelagtige, at halve Deelen af akkorderende Kiøbe=Sum, kan blive bestaaende imod Første Prioritet i Gaarden, og gangbar Rente. Dette bliver altsaa herved Trende Gange, saavel i de Aalborgs Jydske Efterretninger, som den Viborger Samler behørigen averteret. Nørgaard, den 6te Febr. 1776. Mogens Sandorph.
Viborger Samler, 1776-02-12
Her fra Bogtrykkeriet gives Anviisning, hvor Tre sorte Vallakker og en Hoppe er at faae til Kiøbs, alle af Ti Qvarteers Høide og derover, og af Alder Fire a Fem Aar.