Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-08-27
Paa Efterretninger om den Touloner Expedition mangler det denne Gang ikke; men ingen ere officielle. Midlertid er det interessante Rygter, de indeholde, og man kan af dem i det mindste giøre temmelig sikker Regning paa : at næste Post endelig maae medbringe noget Tilforladeligt. Efterretningerne selv ere af et treedobbelt Jndhold: Enten er 1) den franske Flaade under Buonaparte reent slaget af den engelske under Admiral Nelson ; eller og har 2) Buonaparte alt gjort Landgang i Ægyp, ten, indtaget Alepandrien, og ved denne Landgang mister 8000 Md.; eller endelig 3) er denne Landgang gaaet for sig uden mindste Modstand. - Hvad Søeslaget angaaer, da bekræftes samme i Breve fra Livorno, Napel, Venedig, Triest a., hvilke - paa den Datum nær, da Slaget skal være holdt - ere til Forundring overeensstemmende, i at opregne Omstændighederne ved samme, hvoraf Hovedindholdet er at der (den 8de eller 14de og 15 Julii) var forefaldet en blodig Fægtning mellem begge Flaader imellem Candien og Cypern, som varede 24 Timer. Udfaldet paa samme blev at Engellænderne erobrede 7 Linieskibe og nogle og tredive Transportskibe, og adspredte og forfulgte Resten af Flaaden. Det forreste Skib af den engelske Avantgarde og det franske Flagskib Orient sank i Fægtningen; Buonaparte med hele Admiralstab, hvoriblant 20 Generaler, blev taget til Fange, og den dødelig saarede Admiral Nelsor levede endnu saa længe, til han havde taget Kaarden af Budnapartes Hænder. De engelske Matroser vare blevne saa rasende over deres Admirals Død, at de ingen Pardomvilde give meere; men borede alle forefindende Transportskibe, i Sænk. 6 beskadigede franske Fregatter havde søgt Tilflugt til Morea a. a. (De Grunde, som kunne anføres, for at drage denne afgiørende Begivenhed i Tvivl, ere følgende: a) Den vedvarende Savn af enhver officiel Efterretning; b) Det Usandsynlige i at de udsøgte franske Krigere skulde saa reent lade sig slaae, som bærer Præg af den Overdrivelse, der sædvanlig hersker i deslige Opdigtelser; c) At mangfoldige andre Breve fra samme Steder i Jtalien, som dog lige saa got kunde indeholde denne Efterretning, ikke melde et Ord om det Hele; d) at Rygte, alt saa længe har været frugtsommeligt med dette Slag, hvilket altsaa kunde tiene dem til Stof, der saa gjerne skabe store, Nyheder, og e) at følgende Tidende fra Konstantinopel, der udgives for authentisk vis, modsiger det ganske. J. midlertid ere alle hine Breve alt foreenslydende, til at man, paa Grund af disse Jndvendinger skulde kunne nægte dem al Troeværdighed.) Efterretningen og Franzosernes Landgang ved Alerandrien haves i Breve fra Konstantinopel, Smyrna og Venedig (over Vien), hvilke samtlig lade det gaae for sig den 8de Julii. Den tyrkiske Muselim paa Øen Cypern, skal have sendt Porten samme, hvilken er bleven saa fortørnet derover, at man daglig ventede en formelig Krigserklæring imod den franske Republik. Buonaparte havde i en Proklamation formanet Jndvaanerne i Egypten til Rolighed m.m. En Viener=Skrivelse søger at forene begge Efterretninger - den om Søeslaget og den og Alexandriens Jndtagelse - saaledes: at Buonaparte, efter at have afsat de til Egypten bestemte Tropper i Alerandrien seilede selv med Flaaden og Resten af Tropperne til Alerandrette Syrien, paa hvilken Vei da Engellænderne mødte ham. Andre paastaae ogsaa, at Havnen ved Alerandrien vel er god nok for Transportskibene, men ikke for de store Krigskibe.