JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-09-24
Ved Auctionen d. 23 betaltes Hval- og Sælhundstran med 75 til 78 Rdlr. og Havkalvstran, med 85 Rdlr. Tønden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-09-24
Da det begyndende ublide Veir og de lange Aftener nu indskrænke de Spadserendes Antal udenfor Byen, tiltager det om Aftenen desmere i Philosophgangen og i Rosenborghave, hvor der paa begge Steder, saavidt mueligt, er sørget for den almindelige Fornøielse ved Musik af Hoboer, Fio liner &c. Den Harpespiller, som i de forrige Aar pleiede at indfinde sig paa disse Spadseregange, har i Sommer ikke ladet sig see.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-09-24
Ved en offentlig Audience d. 11 Sept. forestillede vor Minister i Paris, Baron v. Dreyer, den Franske Keiser Grev Holk, som nylig har bragt Depecher did.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-09-24
J Odense betales nu 9 Mk. for et Pd. Caffe.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-09-24
Som Bidrag til Norges Krigere er nu i Odense hidtil indkommen 5106 Rdlr. 72 s.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-09-24
Den 15de d. M. forlod Hs. Excellence Geheimeraad v. Stemann, Altona, hvor han siden 1789 med største Hæder har været Overpræsident.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-09-24
Denne værdige Olding har nu i en Række af 56 Aar med største Nidkierhed tjent Fædrenelandet og Kongehuset.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-09-24
Den 6te Augusti d. A. løb den første Canon baad af Stabelen i Throndhjem, og blev kaldet Throndhjem. Kjødets Nedsaltning i Jrland. Der er nepppe et Land hvor Qvægavl drives saa almindelig, og hvor der bliver slagtet saa meget for Udførsel, som i Jrland, hvis sydlige Provindser ingen anden Næringsvei have, end den, og hvad som staaer i nøieste Forbindelse dermed. Engelland,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-09-24
den Engelske Flaade, Ost- og Vestindiefarere, endog af fremmede Nationer, forsynes der med Fede- og Kjødvare. Erfaring og Opmærksomhed har lært Jrlænderen den bedste Maade at nedsalte Kjød paa, og den bliver nøiagtigen overholdt ved Love og Øvrighedens Opsyn. - Hornqvæget, naar det skal slagtes for Udførselen, maae ikke bringes til Torve yngre, end i det mindste fulde fire Aar, ellers bliver det confisqueret. Thi man veed, at Kjødet for den Tid mangler den Fasthed og Kraft, at det kunde taale Jndfaltningen. Eedsvorne Mæglere besørge Handelen, og passe paa, at Lovene overholdes. – Tiden, da der slagtes for Udførselen, er fra 1 Sept. indtil Begyndelsen af Januarii Maaned, Hovedperioden fra midt i October indtil Midten af November, da Qvæget er bedst. Man har store Bygninger, hvor alt, fra Slagtningen indtil sidste Jndpakning, besørges, og hvor der ere store Beholdninger af alle Fornødenheder dertil. Dagen efter Slagtningen bliver Kroppen hugget i Stykker, hvilke strax nedsaltes. Marven tages udaf Benene, eller Benene skilles aldeles fra Kjødet, naar det er bestemt for Flaaden eller en lang Transport, og der er den nøiagtigste Opsigt med, at alting skeer efter Regler, og at i Særdeleshed intet blodigt medtages. Et Centner Kjød udfordrer 15 Pd. St. Udes Salt, eller 25 Pd. Liverpool. Saaledes ligger det 8 til 14 Dage i Tønderne, at Saltlagen kan gjennemtrænge Kjødet. Derpaa bliver det indpakket med bare St. Ubes Salt, ned presset og efterhaanden opfyldt med ny Lage. Rimeligviis blive i Aar mange Stude slagtede til Nedsaltning, hvor de før kun bleve transporterede levende. Det er at ønske, at vore Landsmænd paa alle Steder maatte gjøre det paa Jrlændernes Maade og med deres Nøiagtighed. Man kunde vel ogsaa, ved at give Commissioner, gjøre opmærksom derpaa. – Lehmann, Assessor. (Af Handelstidenden.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-09-24
Postefterretninger. Den ny Kamp, som synes at forestaae Europa, beredes nu efterhaanden, uden at man bestemt kan sige til hvilken Kant Uveiret især vil trække sig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-09-24
Fra Petersborg erfares, at Ministeren for de udenlandske Anliggender, Grev Romanzow, reiser i Selskab med Statsraad Gervais og nogle Embedsmænd fra det udenlandske Departement, over Wien til Frankfurt am Mayn, og, som man troer, derfra til Strasburg, i meget vigtige Anliggender. Denne Reise kom ligesaa uventet som hastig, og man formoder, at store Ting ere paa Baue. Courergangen mellem Petersborg og Wien er meget stærk. Keiser Napoleon og Keiser Alexander vil holde d. 16 d. M. en Sammenkomst mellem Erfurt og Weimar. Den Franske Keiser agter at opholde sig i Erfurt og den Russiske i Weimar. Marchal Lannes er igjennem Frankfurt reist den Russiske Monark i Møde, og ledsager ham til Weimar. Napoleon skal allerede være afreist fra St. Cloud. Det hedder ligeledes, at Keiser Franz vil overvære dette Keisermøde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-09-24
Jmellem Preussen og Frankrige ere nu alle Tvistigheder tilendebragte ved en under d. 8 d. M. af Ministeren Champagny og Prinds Wilhelm af Preussen undertegnet Tractat. – Fra Fransk Side anvendes alt for at dæmpe Urolighederne i Spanien, og uafladeligen ankomme Regimenter til Paris, som skulle marchere did. De Franske Tropper, som neppe vare komne over Rhinen, førend de fik Befaling, at gjøre Holdt, have nu faaet ny Ordre, at drage til Spanien, og skulle alle være ankomne i Egnen af Bayonne i det seneste d. 24 Oct. Langs med Ebro har den Franske Armee taget meget stærke Stillinger, og man har opslaaet Bro skandser for at dække alle vigtige Overgange. Jndvaanerne i Kjøbstæderne i Catalonien, Girona fraregnet, deeltage ikke i Oprøret. Alle Colonner af de til Spanien bestemte Franske Tropper skulle til d. 18 Oct, være ved Pyrenæerne beredte til formelig at aabne Feldtoget. Keiser Napoleon vil til den Tid være i Bayonne. - Ved Nismes (i Gard-Departement) og Egnen deromkring, ventes 11,000 Portugisere. Fra Hamborg er afgaaet 2000 af de Spanske Cavallerieheste til Potsdam, Hannover, og Wesel, og dagligen afgaae derfra ligeledes Spanske Officerer og Soldater. - Den Maylandske officielle Tidende melder, at det andet Corps af Storarmeen, som siden dets Ankomst i Jtalien, var forenet i Friaul, er opløst, og skal, efter en Keiserl. Befaling af 28 s. M., som de øvrige Tropper af den Jtalienske Armee, sættes paa Fredsfod, at de Divisioner, hvoraf de bestaae, skulle indtage deres Numere i Armeen. Denne authentiske Efterretning anføres som et Beviis paa den gode Forstaaelse, der hersker mellem alle Fastlandsmagter, og for at gjendrive alle de Rygter, som nogle Vexelaagrere søge at udbrede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-09-24
J Triest ventes den befaling, at intet Skib med Colonialvare, om det endog fører Østerrigsk Flag, skal i Fremtiden tilstedes Adgang til Havnene Finme og Triest, eftersom alle Collonialvarer, under nærværende Omstændigheder, maae være af Engelsk Oprindelse. Man troer imidlertid, at dette er digtet af Speculanterne, som have tabt meget ved de 6 Skibe, som, ladede med Colonialvarer, nylig ere ankomne i Fiume. - Engellænderne have ført en overordentlig Mængde Engelske Varer til Gibralter, som de derfra søge at udbrede i det sydlige Spanien. De have endog ansøgt hos Oprørerne om at anlægge Magaziner i Spanske Havne. - J Portugal havde Hertugen af Abrantes med 18,000 Mand sit Hovedqvarteer i Mafra, 4 Mile V. for Lissabon. Den Russiske Flaade har lagt sig under Fortet, for at forsvare Indgangen til Tajo.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-09-24
Udenlandske Efterretninger. Canova har ved Cecilia Metella fundet Serviliernes længe omtvistede, men aldrig opdagede, berømte Grav, og to Billedstøtter samt mange Brudstykker.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-09-27
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Asses Fa Femte Aargang. No. 101. Udgivet og forlagt af J. Werfel, trykt i Kjøbenhavn, hos P. H. Höeckes Enke. Tirsdagen den 27 September, 1808. Gunderslev Skov. (Se Københavns Skilderi No. 100.) Sig mig o Skov, hvad Du slutter saa tæt, Hvad Du knuger saa fast i Din Favn Sig mig det Vind, Du som svæver saa let, Du som svæver saa tæt, Over Egene hist; Som kan skiere dermed Gennem Grene og Løv O! Du sikkerlig ved Hvad den slutter i Favn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-09-27
J Egenes Toppe Det rusker og bryder, Og Vinden deroppe Saa susende lyder, Som Stemmer fra Nord. Og vel kan jeg tyde. De susende Lyde, Der strømme fra Nord. Saa er det da Eder, J knudrede Ege Som hegne om Kredsen, hvor Luerne stege, Og Offeret blødte paa hellige Sten. O Sok, Du som blusser saa høit udi Luft, Du har set, og Du ved, At ei Blomsternes Duft Mine, hurtige Fjed Kunde standse paa Jord; At ei Søen saa mild Kunde svale min Jld For det flygtede Nord; At saa saare jeg gik Over Dal, over Hol At mit brændende Blik Over Markene støi. For at søge den Plet, Hvor sig Egene tæt Havde sanket omkring Den hellige Ring. Sagtelig Ven, Flyt Dig i Lunden. Let Du berøre Viede Jord! Her mellem Egene bo Nordens de hensovne Guder, Sødelig Slumrendes Ro Trinenes Lyd ei forstyrre. Ser Du de Vanddraaber tille Saa stille, Hisset i Dal: Fordum, da Aser med Vælde. Høit over kneisende Fielde, Troned i Sal. Sang de med buldrende Lyd Asernes Priis og Lundenes Fryd. Nu de i Dalen hentrille Saa stille, Stenen de kysse, Paa den de tysse, Hvidskende dysse Guderne end i en dybere Søvn. Hisset Bakken høit sig løfter, Bredere er Egens Klofter, Dunklere er Skoven her, Nu er Guders Alter nær. Bort fra denne slidte Vei. Den til Altret fører ei; Thi hvor Hoben farer frem, Har ei Guder deres Hjem. Her jeg ser en Stii sig dølge Under Græsset, matte Spor Sprede sig af sjeldne Fod; Dristig Ven! Vi den vil følge. Til det Hellige fra Nord Lede kun de dunkle Spor Fast og nøie maa Vi stirre, Synet kan sig let forvirre Paa en Vei til gamle Nord. Stands kun ikke, følg mig Ven, Sporene jeg skimter end Underlig paa Straaets Rygge let de have præget sig, Her en gammel Kæmpeskygge Vist i Natten skrider hen At nu svandt det lette Spor Som ved Lyden af mit Ord, Som henveiret af min Aande. Hvilken Vaande! Stands o Fod. Her paa denne Egerod! Høit o Øie, hvælv din Bue, fik du Evne til at skue, Osaa skul Dristig gennem Lunden nu Med faldende Kaare. Jeg stirrer saa saare. Hvad lefter sig hist Ol er det ei Alterets mossede Stene, Som Egenes Green Saa tætte omhvælver? Det er. Ol jeg skælver, Jeg dirrer af Lyst, Og hellige Andagt opfylder mit Bryst. Jeg iler, jeg iler med vingede Fied, For Asernes Alter at kaste mig ned, Og prise de hensovne Guder. Nik. Fred. Sev. Grundtvig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-09-27
Om vor Vexelcours.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-09-27
J een af de forrige Aargange har Forfatteren heraf fremsat sine Tanker om vor Vexelcours. Siden den Tid have Omstændighederne forandret sig meget og med dem adskillige af Aarsagerne til et Onde, der hidtil har gavet som en giftig Orm paa Dannemarks Nationalvelstand. Man skulde have troet, at Handelens Standsning og de uhyre Vare forraad, som siden Krigens Udbrud ere sendte til Hamborg, maatte have frembragt en Overballance, der kunde sætte vor Cours paa en bedre Fod og vore Papirpenge i større Credit. Erfaringen har lært, at dette langtfra ikke har været Tilfældet. Værdien af vore Bancosedler sank tvertimod jo mere vi udtømte vore Pakhuse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-09-27
J dette Øieblik gives der mange baade Handlende og Jkkehandlende, der have store Summer liggende, som de ikke vide at anvende og endnu mindre at gjøre frugtbringende. Den ene sætter den i Varer, hvis overdrevne Priser lade ham befrygte at tabe det Halve af hvad han betaler fordem, den anden opkjøber Banco, kort, enhver Pengerier pønser under denne totale Standsning i Handelsvæsenet forgjeves paa at drage mueligste Nytte af sine Penge. En saadan Tidspunct synes netop skikket til at ophielpe vor Cours ved Regjeringens og Folkets forenede Bestræbelse. Naar Staten f. Ex. vilde aabne et Laan, mod udstædte rentebærende, men uopsigelige, Statsfonds, for at lade de saaledes indkommende Bancosedler tilintetgjøres, saa er der ingen Tvivl om, at en Sum af adskillige Millioner, om det end kun blev enhver paalagt at bidrage 3 PC. af sin aarlige faste Jndtægt, eller Formue, let vilde være tilveiebragt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-09-27
Hvad Regjeringen betalte i Renter vilde den snart igjen vinde paa Coursen, og Undersaatterne vilde under nærværende Conjuncturer være særdeles tjente med, paa denne Maade ikke allene at faae en bedre Cours, men tillige at gjøre endeel af deres Penge frugtbringende.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-09-27
Ved at tilkjøbe sig det Asiatiske Compagnies Beholdninger af Cattuner og Theer, for ved deres Salg i Hamborg at ophielpe vor Cours, har Regjeringen allerede gjort et vigtigt Skridt til dette store Formaal. Af dens Visdom kan man haabe, at Hamborgerne ikke atter her vil faae Leilighed til, ved Snedighed at tilfredsstille deres umættelige Egennytte paa vor Bekostning. Man veed, hvorledes de bære sig ad mod Privatfolk, naar Varer, sendes dem i Commission til Forhandling, og hvorledes de bestandig regulere vor Cours, ligesom de ville kjøbe eller sælge til. Jeg lader mig nøie med her at have givet et Vink, og overlader iøvrigt denne Sags Bedømmelse til de Mænd, som denne Commission overdrages til. Et andet Middel til at formindske Massen, af vore Papirpenge, vilde være det, at opfordre alle de Herrer, der have kjøbt Banco i Hamborg, til at overlade denne til Regjeringen, og der er ingen Tvivl om, at de med største Beredvillighed vilde bringe Staten et saa patriotisk Offer. Men ligesaa nødvendigt det er, ved passende Midler at formindske de circulerende Papirpenge saa fornødent er det ogsaa, at formindske Forbrugen af udenlandske Artikler. Saalænge vi ikke ved indenlandsk Jndustrie bringe det saa vidt, at vi et behøve, saaledes som nu, at lade saa mange Nødvendigheds- og Luxusartikler komme udenlands fra; saa længe vi ikke kunne betale Producter med Producter, men bestandig maa give Papirpenge i Betaling, saa længe vil ogsaa Værdien af vore Bancosedler tabe sig i samme Grad som vi tildeels ved selvskabte Fornødenheder styrte os i en unyttig Gield. J det mindste burde man gjøre Begyndelse med at bandlyse udenlandske Luxusartikler, af hvilke vi desværre, selv under Krigen, hente alt formange fra andre Lande. Allene for Guld- og Sølvgaloner a. skal der aarligen gaae 90,000 Rdlr. ud af Landet. Denne Artikel opslides og er efter et Par Aars Brug næsten aldeles uden Værdie, og som det er med denne, er det med endnu mange flere Artikler, som enten ganske kunde undværes eller i det mindste burde bruges langt sparsommere. Naar Summen af de circulerende Papirpenge formindskes, unødvendige udenlandske Artikler saa meget som mueligt bandlyses og den indenlandske Jndustrie tilbørlig ophielpes, kan man roligen lade udenlandske og indenlandske Pengenaarere drive deres Spil med vor Cours. Den vil bestaae ved sin egen Kraft, men naar det ikke kan bringes derhen, vil intet paa Jorden kunne hielpe den.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-09-27
Jnden- og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-09-27
Udenlandske Efterretninger. (Af det officielle Blad Budstikken No. 47. og 48, ankomne med seneste Post.)At antegne Norges Daad under den Strid, hvormed vort Fædreneland saa uforskyldt er bleven angrebet, og til Samtids og Eftertids Agtelse at opbevare Mindet om den Aand, den Trofasthed og det Mod, hvilke, som en hellig Odelsarv fra Forfædrene, eenstemmigen besjeller det Norske Folk, har været og vil fremdeles vorde Budstikkens Formaal.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-09-27
Ved en Skrivelse af 20de dennes, hvormed Hans Durchlauchtighed den commanderende General Søndenfields har beæret Udgiveren, og den deri indlagte Liste, er Budstikken sat i Stand til ved Siden af Nordmænds Jdræt at antegne Mindet om det Kongelige Bifald Landsfaderen har skjænket sit Norske Folk, og til almindelig Kundskab, Erkjendtlighed og Efterlignelse at overantvorde de Ædles Navne og Daad, hvis udmærkede Mod Kongen har hædret, og Norge skylder: At Fædreland og Huus laae trygt bag dem. Generalcommandoens Skrivelse og den vedlagte Liste lyde saaledes: "Hans Majestæt Kongen lod Generalcommandoen tilstille flere Hæderstegn med allernaadigst befaling at uddeele dem til de iblandt Hans Majestæts brave og trofaste Nordmænd, som fortrinlig have udmærket sig, enten i Kamp mod Landets Fiender, eller ved gavnlig Daad for Fædrenelandet. Generalcommanden erholdt tillige Hans Majestæts allernaadigste Lofte, at erholde flere af disse Hæderstegn tilsendt, da det erholdte Antal ei vilde være tilstrækkeligt, for at meddele dette Beviis paa Hans Majestæts Naade til alle som dertil maatte have gjort sig værdige. Denne Hs. Maj. befaling er nu allerunderdanigst bleven efterlevet, og de oversendte Hæderstegn i Høists. Navn bleven uddeelt af Undertegnede til nogle af Armeen, som efter de indkomne Rapporter og deres Kammeraters Vidnesbyrd dertil have gjort sig værdige, af Chefen for den Norske Søedefension, Commandeur, Fisker, til den sig saa hæderfuld udmærkede Capitain-Lieutenant Wulff og de 2de brave Kyst værns Anførere Lars Reinertsen fra Lister og Anders Hovland fra Kjerringvigen i Laurvigs Grevskab. Handlingen blev givet al den Høitidelighed som Omstændighederne tillod og Handlingens Vigtighed krævede. – Som et hæderfuldt Bidrag til Norges Annaler giver Undertegnede sig den Ære at oversende Deres Høivelbaarenhed Listen over de, som i Følge ovenmeldte Undertegnede givne allernaadigste bemyndigelse ere blevne udnævnte til Riddere af Dannebrog-Ordenens 4de Classe og til Dannebrogsmænd.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-09-27
Hovedqvarteret Hafslund, d. 20 Aug. 1808. Christian, Prinds til Slesvig=Holsteen." Liste over de Officierer, Underofficierer og Gemene, samt civile Mænd, som hidindtil i Krigen, efter de derom indkomne Vidnesbyrd, saaledes have udmærket sig, at de i allerunderdanigst Følge den General commandoen givne allernaadigste bemyndigelse ere blevne udnævnte og meddeelte Hæderstegnet, enten som Riddere af Dannebrog-Ordenens 4de Classe, eller som Dannebrogsmænd. Udnævnte til Riddere af DannebrogOrdenens 4de Classe. 1) Oberstlieuten. Ræder af det 2det Trondhjemske Jnfanterie Regiment, og 2) Major Stabel af det Norske Jægercorps, begge udmærket sig den 25 April ved Kjelaasen, den 18 Maji ved Jahren, og hvor de ellers er bleven beordre de, ved Overlæg, Conduite og rask Resolution.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-09-27
Parlamentsforhandlinger angaaende den ved Udbrudet af Krigen mellem Danmark og Engelland condemmerede Danske Privateiendom. (Af en Engelsk Avis, som en fra Engelland flygtet Dansk Mand har medbragt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-09-27
Den 17 Maji d. A. sagde Lord Sidmouth i Overhuset følgende angaaende det Danske Privat forliis. Kun en Gjenstand af yderste Nationalvigtighed foranlediger mig til at oplyse Deres Herligheders Opmærksomhed. Jeg taler om de Danske Skibes Stilling, som ere blevne tagne af Brittiske Krydsere, opbragte i vore Havne og siden prisdømte som lovlige Priser. D. H. vil tiltroe mig, at jeg ikke kan ønske, at forbytte dette Spørgsmaal med Toget til Kjøbenhavn. Dette er allerede tidligere blevet undersøgt af D. H. Det er ikke min Hensigt at komme tilbage til denne Punct, men jeg vil lade den staae ved sit Værd. Desuagtet kan jeg ikke undertrykke min Følelse, men maa erklære, at omendskjønt D. H. tilforn har billiget dette Skridt, jeg alligevel kan have en anden Mening derom, end den jeg ved Discussionen lagde for Dagen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-09-27
Postefterretninger. De Spanske Anliggender drives nu med største Eftertryk. Fra alle Puncter i Frankrige marchere Tropper til Spanien, og i Bayonne gjøres mageløse Krigstilberedelser. Keiseren har befalet, at 10,000 Vogne a la Malborough skulle forfærdiges til at befordre et Proviantforraad for 200,000 Mand paa tre Maaneder. Endnu befinde Armeecorpserne i Spanien sig i samme Stilling som forhen. Marchal MonceysDivision har sit Hovedqvarteer i Logrono, 31 Mile fra Madrid, i Gammel=Castilien, og i Viana Hans Fortropper have havt nogle smaa Skiermydsler med Spanierne, men søge saa meget som mueligt at undgaae en Fægtning og adsprede sig, naar de angribes. Marchal Bessieres har taget sin forrige Stilling, som strækker sig ned til Burgos Ved Bayonne er oprettet en Leir for 3000 Mand, som kan udvides til 8000 Mand, for at forskaane Jndvaanerne for Jndqvartering. – Mairen i Bayonne har ladet udgaae en Bekjendtgjørelse, hvori han opfordrer Jndbyggerne til at vise de indqvarterede Tropper saa megen Velvillie som mueligt, at indskrænke sig og føie sig efter Omstændighederne. - Man ventede allerede d. 15de f. M. i Paris Keiserens Afreise. Ministeren Champagny ledsager ham blandt andre. Men denne Gange medfølge ikke saa mange Embedsmænd af det udenlandske Departement som ellers.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-09-27
J Keiserens Følge er der ogsaa en Tolk. Keiseren af Rusland ventedes tilligemed Storførsten Constantin den 19de f. M. til Kønigsberg, hvorfra Ministeren Romanzow allerede er afreist igjen og har taget Veien til Tydskland. Gjenstanden for dette Keisermøde er endnu en Gaade; imidlertid vil man i allgemeine Zeitung dog vide, at alle Rygter om Russiske Rustninger paa Grændserne af Gallizien ere grundfalske, at Rusland lever i bedste Forstaaelse med det Wienske Cabinet, hvilket man søger at godtgjøre med det statistiske Beviis, at Østerrige har overladt Rusland 10,000 Geværer, uagtet dets Fordring af 17 Mill. Gylden for de til den Russiske Armees Gjennemmarcher medgangne Omkostninger endnu ikke er betalt, og endelig at Rusland til Afdrag først nylig har overladt Østerrige en betydelig Deel Kobber.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-09-27
Den mellem Frankrige og Preussen sluttede Tractat angaaer intet Politisk, men fastsætter at Halvdelen af dets Contribution af 140 Mill. Fr. skal betales strax og den anden lægges paa Kongel. Domainer. Jndtil det Hele er afbetalt holdes Stettin, Cüstrin og Glogan besatte af 10,000 Franske, men Berlin og det øvrige af Landet rømmes inden Oct. Maaneds Udgang. De Engelske have i en Fægtning ved Roleia og Viniera i Portugal d. 17de og 21 Aug. mister 783 Mand.