JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1813-01-08
Warschau den 15de Decbr. Vor Tidende indeholder følgende: Man venter her en Division franske Tropper under Divisionseneral Grenier som tilligemed andre Tropper udgjør over 50,000 Mand.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1813-01-08
London den 18de December. J Underhusets sidste Sæde spemkom Skatkammerkantsleren med et Budskab fra Prindsregenten til Barren angaaende Subsidier, der skulde bevilges Rusland. Hr. Whitebrend modsatte sig samme, paastaaende, at det var rigtigere at Huset bevilgede Understøttelser for de Ulykkelige i Engelland og bidrog til at lindre Armoden i Storbrittanien. Sir Francis Burdert sagde, at under Tingenes nærværende Stilling, var Budskabet en Fornærmelse for Folket. Discussionen blev efter Skatkammerkantslerens Begjering udsat til næste Dag. – Fra Sicilien berettes, at Dronningen har begivet sig til St. Marquerite i de sydlige Deele af Den. Man forsikkrer at Lord Bentin skal afløses af Gen. Murray i Commanden over Tropperne paa Sieilien.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1813-01-08
J Følge de seneste Efterretninger fra vore Armeer i Spanien var Lord Wellingtons Hovedqvarteer d. 21 Nov, i Frenada. – Foruden de Krigskibe, der ere underveis til Halifax, have endnu følgende faaet befaling at støde til Admiral Warren, the Ramillies paa 74 Canoner, Cumberland paa 74 Canoner, Sybille paa 38 Canoner, Calipse, the Jndian, the Ara be, og 4 andre smaae Skibe.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1813-01-08
Paris den 24de December. H. M. holdt den 22 Dec. en Administrations og et Financeconseil. Hert. af Friaul, Palladsets Stormarschal, er ankommen herden 21de fra Storarmeen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1813-01-08
Berlin den 12te December. Siden nogle Dage ere mange Tropper passerede her igjennem Staden. Der kjøbes en Mængde Heste for Armeen. Leverandenrerne betales med rede Penge. 10,000 Franske passerer i disse Dage igjennem Stettin til Storarmeen. Paris den 21de December. Jgaar holdt H. M. fra om Middagen til om Aftenen Kl. 6 et Conseil angaaende Ansøgninger og Benaadninger, og et an Breve det angaaende den indere Bestyrelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1813-01-08
fra Willna af 8de d. M. berette, at Armeen i denne Stads Magaziner har fundet Alt hvad den behøvede af Levnetsmidler, og at Soldaten allerede glemmer Strabadserne.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1813-01-08
Newyork den 19de October, Krig med Algier. Ombord paa Skibet Alleghann i Søen den 25de Julii. Min Herre, Jeg har den Ære at melde Dem, at Skibet Alleghan den 17de d. M. ankom fra de forenede Stater til Algier med en Ladning Skibs- og Militairmunition for Regentskabet, i Følge Tractatens Bestemmelse. Da samme allerede havde begyndt at losse sin Ladning, modtog jeg fra Deyen et Budskab, hvorved han erklærede mig, at han ikke vilde antage Ladningen, erindrende, at Gjenstandene hverken vare af saadan Qvalitet, eller af saa stor Qvantitet, som han havde ventet; at Skibene altsaa ufortøvet maatte afseile fra Algier, og at jeg selv og alle andre americanske Borgere, som befandt sig i Algier, strax skulde forlade Staden. Jeg brugte hver passende Forholdsregel, for at tilveiebringe en god Forstaaelse, men forgjeves, og jeg er i Morges med min Familie og alle andre Borgere fra de forenede Stater afreist fra Algier.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1813-01-08
D. 13de d. er en Escadre af Krydsere afseilet fra Algier, og har styret til Vesten. Den bestod af 5 Fregatter, 5 Corvetter, 2 Brigger, 1 Goelette, 1 Roe gale og 6 Canoneerschalouper. (undert.) Tobias, Lear. (Hr. Lear er den 4de August ankommen i Bugten ved Gibraltat.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1813-01-08
Leipzig den 19de December. Gennemmarschen af Tropper, der begive dem til Storarmeen, gjennem vor Stad, vedvarer bestandig.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1813-01-08
Marburg. Den 23de November om Morgenen, tidlig Kl. 2 kom der pludselig Jld i en Bagers Huus. der i Byen. Jnden nogen i hele Huset engang anede den truende Fare, havde Luen nedenfra alt brændt hele Trappen lige op i tredie Etage, og udbredte sig alt frygtelig rasende i Værelserne. J tredie Etage boede en Sadelmager ved Navn Bahrd, der havde en ung vakker høifrugtsommelig Kone, to Børn og en Broder. Da Manden paagner, brænder Stuedøren alt; han springer op, griber den ældste fem Aars gamle Søn, og raaber til Konen, at tage den yngste, der var to Aar gammel, og ile efter ham, Derpaa styrtede han igjennem den brændende Dør med Barnet ad Trappen til; den brænder, han styrter, farer igjen op af Luerne, og render, da han mistvivlede og Redning nedad, opad den endnu ikke brændende Trappe til fierde Etage. Her boede en Frue von Berlimpsch, hvis Dør Bahrdt finder lukt. Jnden de paa hans Raaben og Jamren lukke op lider han skrækkelig af qvælende Pine og Heeden af det her alt brændende Gulv. Endelig lukke de op men Bardts ulykkelige Kone er ikke kommet efter ham; han seer hende med sit andet Børn alt ligge 1 Luerne, og kan ikke redde hende; selv svæver han i Fare at brænde inde i fierde Etage med sit fierde Barn. Den ængstede Bahrdt hidser sig udaf Vinduet, og hænger der svævende med sit Barn i Armen. Nu iler Ludvig Flemming, Søn af en Kjøbmand i Marburg, opad Stigen, tager Barnet fra Bahrd, og hielper ham selv paa Stigen. Fader og Barn naaer Jorden, den af Jlden skrækkelig tilredte Bahrd bæres afmægtig bort. Flemming iler anden Gang op af Stigen for at redde Fru v. Berlimpsch, der uden at skunne med Fødderne naae Stigens inderste Trin, ligeledes hænger i Vinduet, og er i Begreb med at styrte ned, da Flemming lader hende sætte Fødderne paa hans Skuldre, slaaer nu selv den ene Arm om hende og holder sig saa godt han kan, med den anden Haand fast ved Væggen. Saaledes lader denne Kone sig glide, bæres ligeledes ned paa Ryggen af Flemming, og bliver ligeledes lykkelig reddet. Mennesker i hundredviis vare Vidner til denne modige Handling, og overøste den vakkre Yngling med bifald og Roes. Ogsaa af anden Etage maatte Beboerne redde sig paa Stiger. Jlden blev først slukt mod Middag. 7 Personer omkom: Bahrds Kone med sit andet Barn, og det hun gik frugtsommelig med, samt det ældste Barn, der vel blev reddet af Jlden, men den 23de Novbr. døde det af Følgerne, en Mand, der vilde redde Creaturerne, blev funden død i Huset, en Pige brændte inde i sin Seng, og en ilde tilredt Borger døde strax efter. Adskillige andre ligge endnu, haardt beskadigede. Ogsaa den ædle Flemming maa gaae med sin forbrændte høire Arm i et Vindsel, og er under Lægens Haand.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1813-01-08
Berlin den 24de December. Bor Hoftidende indeholder følgende: J Gaar Eftermiddags indtraf Hertugen af Bassano Keiserlig Fransk Minister for de udenlandske Anliggender, med sine Secretairer herfra Willna, og traadde af i den franske Gesandts Grev Marsans Hotel. Alt for nogle Dage siden var Departementscancelliet ankommet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1813-01-08
Berlin den 26de December. Jgaar Eftermiddags reiste Hans Excellence den Keiserlige Franske Minister for de udenlandske Anliggender Hertugen af Bas sand med sit Følge herfra over Potsdam til Paris. Sammesteds hen afgik ogsaa de franske General er Pomplona og Baron de Soyez.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1813-01-08
Jndenlandsk.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1813-01-08
Mariboe den 7de Januarii. (Af Udgiveren.) Gravskrivt over en Kornpuger. Du Heden gik, Ei Sorg jeg fik; Koldt var dit ømme Hjerte, Mit knuses ei af Smerte. Christen Oprigtig, (Af Kjøbenhavns Skilderie.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1813-01-08
Districtscommissionen i Christiansand har ladet anstille Forsøg med Sædefrøe af Siberisk Boghvede, hvorvidt denne Sædeart maatte være hensigtsmæssig og fordeelagtig for Norges Clima og Jordbund. Resultatet deraf er endnu ikke bekjendt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1813-01-08
Priseretten i Christiansand har tilkjendt de Danske Orlogsbrigger Lolland, Samsøe og Alsen den gjen erobrede Danske Jagt Ebenetzer, med sammes Jnventarium og indehavende Ladning, som god Prise, dag at de 2/3 Dele af sammes Værdie tilbagegives den Danske Eier Chr. Truslew i Arendal. Bergen den 5te December 1812. Vaar Silde=Fiskeriet har været taalelig godt. Vaar-Torsk Fiskeriet og Sommer Silde=Fiskeriet har derimod aldeles feilet. Lax Fiskeriet var høist ubetydeligt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1813-01-08
Bekjendtgjørelser. Bekjendtgjørelsen fra Nakskov, angaaende den fortøiede Bastard, kan ikke indrykkes, som stridende imod de Kgl. Anordninger.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1813-01-08
Tjeneste ledig. For et par arbeidføre Karle anvises en 8te Ugers Tærskearbeide paa Addresse=Contoiret i Mariboe.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1813-01-08
Bortkommen. Fra Mariboe Ladegaard er bortgaaet en rød lav benet engelsk Han=Støver, med en hvid Plet i Panden, for dennes Gienbringelse loves en raisonable Douceur.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1813-01-12
7de Aargang. Lollands Falsters Stifts No. 4. Kongelig privilegerede. Adresse-Contoirs Gad. Efterretninger, som forsendes. med Ride-Posten. Tirsdagen. den 12te Januarii 1813. Redigeret, trykt og forlagt af C. F. Schultz, restd. Kapellan i Mariboe og privilegeret Bogtrykker.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1813-01-12
Udenlandsk. (Af Alt. Merk. og Hamb. Corresp.) Den nordamericanske Præsidents Budskab. De sidste Meddelelser fra vor Specialminister ved det danske Hof giver os nye Beviser paa de gode Virkninger af hans Sending, og den danske Regjerings gode Sindelag. Vi have den Fyldestgiørelse fra Rusland at modtage Forsikkringer om et bestandigt Venskab, der ikke skal forstyrres ved det Brud, der har fundet Sted mellem de forenede Stater og Storbrittanien. Sverrig erklærer ligeledes et Sindelag, der er gunstigt for den Harmonie der finder Sted mellem os o. s. v.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1813-01-12
Udtog af Mexiconvisen fra 5te Maji 1812. Hs. F. Feltmarschal Don Felix Maria Callega har oversendt Vicekongen her i Kongeriget omstændelige Beretninger om de Fægtninger, der af hans Tropper ere blevne leverede Rebellernes fremmede Styrke i Guantins Sletter. Det lader, som han efter at have underkastet adskillige Byer paa Veien til Guantin, rykkede umiddelbar mod dette Sted, hvor Jnsurgenterne betydelig havde befæstet sig, og som de ansaae for uindtageligt. De troede, da de havde Overmagt i Tallet, havde de intet at befrygte og kunde knuse vore Tropper. De gjorde et Udfald og begyndte et fortvivlet Angreb, men da General Callega havde stilt sine Tropper i Slagorden og maneuvreret snildelig, drev han dem tilbage med meget Tab, og dræbte dem over 600 Mand, og saarede en overvættes Mængde. – 6te Maji. Til Publicums Fyldestgjørelse bekjendtgjøre vi følgende Depescher fra H. F. Feltmarschal Don Felix Maria Callega tilskrevet Vicekongen: M. H. Det er nu i Dag fire Maaneder siden denne Armee erobrede Telaqvera og i Dag Kl. 2 ere vi rykkede som Seierherrer ind i Guantin. Fienden angreb os paa to forskjellige Punkter, men han blev drevet tilbage med stort Forliis, og jeg afsendte strax et Corps Jnfanterie for at bemestre sig Byen medens Cavalleriet forfulgte Fienden i alle Retninger, og bragte allevegne Døden med sig. Vi have i Byen fundet en uhyre Mængde Krigsmunition og hele det fiendtlige Artillerie. Jeg iler at meddele denne Nyhed til D. E. og Staden Mexicos troe Jndvaaneres Fyldestgjørelse. Fienden har havt over 6000 Mand dræbte og en uendelig Mængde Qvæstede. – F. Callega.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1813-01-12
Brüssel den 20de Decbr. Elefanten har tiltraadt Reisen herfra til Paris, hvor den er bestemt for det keiserlige Menageri. Dette prægtige Dyr steeg i Nærværelse af en Mængde Tilskuere i Vognen. Den syntes at være taknemlig for den gode Opdragelse som denne Stads Jndbyggere havde Hans Stilling, hans Bevægelser, kort alt det ikke feilede denne Coloss paa Pol se. Efter at Elefanten havde besteget den u Vogn, der var forfærdiget til Reisen, tiltraadte n. samme under lydelig bifald af det forsamlede Fo Til den i Anledning af Qvægsygen anordnede Commission er blevet indberettet, at i Bondebyerne Kyschau, Camin og Zimpelburg, i Vestpreussen, Qvægsygen er udbrudt, dog at, efterat 300 Stykker ere ihielslagne, Sygdommen er i stærk Aftagelse, og tillige uden al videre Udbredelse; dog ere Veiene til Pommern og til Danzig spærrede.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1813-01-12
Jndenlandsk.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1813-01-12
Mariboe den 11te Januarii.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1813-01-12
(Af Udgiveren.) Nysted den 3die Januarii. Priserne paa Korn- og Fedevarer saaledes som de vare i December Maaned f. A. ere til Øvrigheden her blevne indberettede saaledes: 1 Tønde Hvede 70 til 75 Rd. 1 Tønde Rug 60 til 65 Rd. 1 Tønde Byg 30 til 34 Rd. 1 Tønde Ærter 50 til 55 Rd. 1 Lispund Smør 30 til 32 Rd. 1 Lpd. Ost 8 Rd. 1 Lpd. Kjød 7 til 8 Rd. 1 Lpd. Flesk 17 til 18 Rd. 1 Lpd. Talg 21 Rd. - Mk. 1 Stud 130 til 150 Rd. 1 Sviin 50 til 70 Rd. 1 Faar 15 til 20 Rd.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1813-01-12
Fra en fattig Mand her i Byen er i denne Tid bortstiaalet Fedevarer af en 80 Rd. Værdie, der for ham i hans Stilling er et saare betydeligt Tab." Den nye oprettede Skolecommission her i Mariboe bestaaer af: Hr. Kammerraad og Byefoged Møller, Sognepræsten Hr. Boeck, Hr. Kjøbmand Sidenius, Hr. Kæmner og Farver Feilberg, og Hr. Skrædermester Lillie.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1813-01-12
Ved Døden, i Odense, er afgaaet Mad. H. A. Melchior fød Dahlmann, 85 Aar; Moder til afgangne Frue Wivet her i Mariboe. Hun har været give trende Gange, været Moder til 11 Børn, havt 16 Bornebørn og 4 Børnebørnsbern.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1813-01-12
Ved Avisens Slutning var Posten endnu ikke ankommen. Munkebedragerie.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1813-01-12
Den Lærdom om Siælens Forflyttelse fra det ene Legeme ind i det andet, er beqvem til at retfærdiggjøre allehaande Bedragerier og Kunstgreb, som Bonzerne i China opfinde for at lokke Folket til Gavmildhed. Dette seer man af en Historie, som le Comte fortæller. To af disse Bonzer bleve eengang to til tre store Ænder vaer i en rig Bondes Gaard. Derpaa begyndte de at sukke og væmodigen at græde. Den gode Kone, som saae dem i sin Stue, kom ud, og vilde vide Aarsagen til deres Graad. De sagde derpaa: Vi vide, at vore Fædres Siæle ere farne ind i disse Kreaturers Legemer, og Frygt for, at J ville tage Livet af dem, foraarsager os sandelig en stor Hjertesorg. Konen svarede: Jeg tilstaaer, at vi have besluttet at sælge dem. Men saasom det det er eders Fædre, saa lover jeg at beholde dem. Men dette var ikke det, som Bonzerne vilde have, De sagde derfor: Men kan skee eders Mand er ikke saa from som J og J kan være forvisset paa, at vi blive Dødsens, dersom disse Ænder skeer noget ondt. Kortelig, efter en lang Samtale blev denne ærlige Bondekone saaledes tørt ved deres forestilte Kummer, at hun gav dem Ænderne, at de selv kunde passe paa dem, at dem intet ondt skulde vederfares. De toge mod dem med stor Ærbødighed, og kastede sig mange Gange ned paa Jorden for dem, men samme Atten toge de dem af, og gjorde sig dermed til Gode. (Af Dagen.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1813-01-12
Helsingøer den 31te Decbr. Jgaar Morges var det et besynderligt Syn at see der Dagen forud med Jis bedækkede Sund, nu at være ganske fri for samme thi en stærk Nordvestvind havde om Natten bort dreven alt, endog det som laae under Landet, syd efter ad Sverrig til, men denne Storm tog op ad Dagen saa stærkt til, at man frygtede hiin Juledags Nat 1806 Tagene paa Huse og Kirkerne have taget megen Skade, mange Plankeværker ere omkastede, og den svære Sør brød igjennem ind paa Kronborg, dog Gud skee Lov, mod Kl. 10 tog den noget af og skjøndt den syntes mod Middag at forstærkes ved det Vinden gik mere nordlig, sagtnedes den efterhaanden og havde mod Aften ganske lagt sig Man torde neppe saalænge den rasede, lade sig see paa Gaden, for ikke at blive forslaaet af de mange nedkastede Tagstene. En Galease saaes ganske tidlig at komme nord fra med Jsen og drev af svenske Val til, saa faaes ogsaa en Baad med 8 Mand fra Hornbek at drive samme Vei hen, og at være i øiensynlig Fare for at undergaae. De vare formodentlig gaaet ud for at redde Galeasen, og ynkeligt skulde det være om disse kjekke Hornbekkere skulle have sat Lives til. Skibene, som laae under Landet, bleve i god Behold, men de 2de som gik ud, frygter man meget for at være forliste. – J Dag er Vinden sydlig med tyk Snee.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1813-01-12
Viborg den 30te December. Stormen i Nat afrev hist og her Tagsteen og paa en nybygget Gaard paa Torvet omblæstes det opsatte Stillads, hvorved endeel Vinduesruder gik itu. Paa Veitmøllen toge Vingerne Skade.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1813-01-12
Aalborg den 25de December. Ved ædle Medborgere er skeet et Sammenskud af Rug, hvorved Rugen kan overlades til de uformuende Jndvaanere for 10 Rd. Skieppen. Fremdeles er ved vor virksomme og for de Fattiges Nød ømt følende Øvrighed, bevilget en Subskription af Kornhandlere og Flere formuende Jndvaanere, hvorved det er blevet muligt at overlade de Fattige, trængende og uformuende Jndvaanere, indtil videre i Skp. Rug for 7 Rd. 4 Mk. 5 s., og Fritagelse for Transport og Under maals Omkostninger.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1813-01-12
En Gaardmand og Baadfører af Bierager Sogn, tilligemed sin 19 Aars Søn, som den 7de d. M. vilde overføre Skipper Mickel Sodt, en Lods og en aldrende Kone til Tunøe, formodes at være kantrede Midtveis, da man hverken paa Tunøe eller Samsøe, vidste andet om dem, end at man samme Dag, som de gik til Seils og ventedes til Tunøe, saae om Eftermiddagen en kantret Baad flydende omtrent 1/2 Miil Vester for Øen. Baaden skal nu være drevet tillands i Saxild Bugt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1813-01-12
Randers Aviser ere nu forhøiede i Randers Bye og Omegn til 8 Rd. aarlig.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1813-01-12
J Kirkeaaret 1812 ere i Fyens Stift med underliggende Der copulerede 1138 Par, fødte af Mandkjøn2103, af Qvindekiøn 200, hertil uægte 512, ialt 4,617, døde: af Mandkjøn 1794, af Qvindekjøn 1813, ialt 3608, altsaa 1010 flere fødte end døde. Jnlandt de Fødte 38 Par Tvillinger og en Kone fød Trillinger. Jblandt de Døde er 189 dødfødte og 1258 ere døde i en Alder under 10 Aar, 511 i en Alder fra 70 til 80 Aar, 291 i en Alder fra 80 til 90 Aar. 52 i en Alder fra 90 til 100 Aar. – Pludselige Dødsfald, 5 Mennesker ere døde pludselig, og en Mand funden død paa en Vei. Ved ulykkelige Hændelser omkomne: 14 Alennesker ere druknede deels paa Søen, deels i Aaer, Brønde, Vandstæder og Tørvegrave; en Dreng ihjelslaaet af et Føl; en Mand slaaet sig ihiel ved at falde af en Vogn; en Dreng knuset i et Møllehjul; et Barn død ved at styrte i en Gryde kogende Vand; 2 Mænd ihjelslagne ved at falde ned fra Slyder; en Karl skudt sig selv af Vaade; en Dreng omkommet ved løbske Heste; en Karl knuset Foden ved Træers Skovning, og faa Dage efter død; en Mand død ved at støde en Gjerdestav i sin ene Side – Dræbte: 2 Mænd have dræbt sig selv, 5 hængt sig og i skudt sig, en Pige skaaret Halsen over paa sig.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1813-01-12
Bekjendtgjørelser. J Følge Forordningen af 23de Maji 1812, S. 7, skal ved hvert Fjerdingaars Slutning nøiagtige Angivelser, tilstilles Vahre-Control-Commissionerne over hvad Forraad maatte haves af de til Jndførsel forbudne Vahre. Undertegnede Commission maa desaarsag herved bringe saadant i Erindring hos alle Vedkommende under dens herfra forhen bekjendtgjorte District, i og uden Byen; Og bekjendtgjøres desuden følgende til Enhvers destonøyere behagelige Efterretning: 1. Gjenstanden for disse fierdingaarige Angivelser er: a) Alle Vahre, som ere forbudne, fra fremmed Sted at indføres, og findes benævnte i Forordningens 1ste §, og specificerede i den uddeelte alphabetiske Fortegnelse, b) Alle lignende Manufactur- og Fabrik=Vahre, af indenlandsk Frembringelse; Men, c) ikke indenlandske hjemmegjorte Tøyer, eller Frembringelse af Huusflid.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1813-01-12
2. J Henseende til de angivelsespligtige Personer, gjøres Forskjel paa Handlende og Jkke=Handlende: A. Handlende, i hvis Værge slige Vahre befindes, ere forbundne at angive dem alle, uden Hensyn til deres ringere Qvantitet. B. Jkke=Handlende ere derimod ikkuns pligtige at angive: a) De Stuver, som ere 10 Alen og derover. b) De Stuver, som ere vel under 10 Alen, men dog, hver for sig, af 100 Rdlrs. Værdie, eller derover. c) Stuver under 10 Alen og under 100 Rd. Værdie, naar dog Forraadet deraf maatte overstige Familiens Sandsynlige Forbrug. d) Andre Vahre, i større Qvanta end kunde ansees fornødent til Besidderens eget Forbrug i de første 6 Maaneder; og er da Besidderen i saa Fald ikke berettiget til, under sin Angivelse at fradrage de tilladte 6 maanedlig Forraad. 3 Til saadant 6 maanedlig Forraad, vil, efter Hensyn til Familiernes Størrelse, af efterskrevne Vahresorter ikke kunde ventes henregnet høiere end: Af Sukker, raffinerede og uraffinerede, ialt 150 Pund. Riis og Sago, ialt 50 Pund. Kaffe 25 Pund. Thee 10 Pund. Rum og Arrak, ialt 18 Potter. Tobak 16 Pund. Chocolade 6 Pd. Peber og Jngefær ialt 4 Pund. Andre Kryderier, hver 1 Pund. 4. Besidderen er pligtig at gjøre Angivelsen, hvad enten han er Eier af Vahrene eller ikke. 5 Angivelserne skulle nødvendig indeholde: a) Angiverens fulde Navn, Stand og Boepæl. b) Hvor Vahrene forefindes. c) Den forrige Angivelses Datum. d) Beholdningen af hver Slags Vahre, efter den i Julii Maaned forrige Aar indlevede Angivelse. e) Hvad der til Aarets Udgang 1812 maatte være tilkommet for enhver Vahresort især. f) Hvad af det alt er afhændet til samme Aars Udgang. 3) Beholdningen altsaa til samme Aars Udgang, for hver Vahresort; Og endelig skulle de underskrives egenhændig af Angiveren selv. 6) Thora beregnes i Overeensstemmelse med Told Anordningerne. 7) Angivelserne indleveres til Commissionen in duplo, hvoraf Angiveren faaer prima tilbage med Paategning og Stempel. 3) Ethvert, til Angivelse pligtigt Vahreforraad, som befindes enten slet ikke angivet, eller og urigtig angivet, forfalder, efter Forordningens 15de 8, til Confiskation, og Eieren, eller, Besidderen ifalder en Mulct af Vahrenes Værdie. 9. J alle Confiskations-Tilfælde nyder Angiveren (Opdageren) i Følge den 48de §. den ved Told forordningerne fastsatte Andeel. 10. Til Lettelse for Vedkommende har Commissionen anskaffet trykte Blanketter til Angivelserne, hvilke tilligemed den alphabetiske Fortegnelse over de forbudne Vahre kunde erholdes til Afbenyttelse. 11. Ovennævnte Angivelser over Vahreforraad indtil Aarets Udgang 1812, bør være indleverede inden og blive af Commissionen imodtagne indtil denne Maaneds Udgang.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1813-01-12
Den Kongelige Vahre-Control-Commission i Nyekjøbing paa Falster den 7de Januari 1813. Broch. Hvalsøe.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1813-01-12
Da Lotto-Jnspecteuren har i Statstidenden bekjendtgjort at ingen flere Classe=Lotterie=Sedler end de Collecteurerne tilsendte, kan erholdes, og det mig tilsendte Antal ikke formenes tilstrækkelig, til de mange Libhavere som melde sig; saa anmodes alle de som have erholdt Frilodder i min Collection f. A. at besørge disse ombyttede mod en nye Seddel til dette Aars første Trækning i seneste inden den 24de d. M. da de ellers ikke kunde være visse paa at erholde Sedler for deres Frilodder. Nakskov den 9de Januari 1813. Schwensen,
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1813-01-12
Classe=Lotterie=Directeur.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1813-01-12
Tilkjøbs.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1813-01-12
Formedelst Forandring i Næringsvei, er til billigste Priser at bekomme hos Handler J. P. Schiolborre i Nakskov. Bedste Bomuld, i Lpd. og Pd., til Kjøbenh. Pris. Brabandsk Sollelæder.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1813-01-12
Moderne, fineste, couleurte Dame- og Mands Handsker.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1813-01-12
Jydske Faare=Oste, ubleget, bleget Hør= og Blaarlærred. 3 a 400 Alen tørre 3 Tomme Fyrreplanker, a Stkt., 7 a 8 Alen. 1 a 200 Alen dito dito, a Stkt. 2 Alen. Foruden 1 eller 2 jernbeslagne Arbeidsvogne, og flere Læder=Seletøier, med og uden Messing; samt endeel næsten nye Jern Kar=Gjorer, og nogle Ege=Kar, med mere.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1813-01-12
Bortkommen. Fra Mariboe Ladegaard er bortgaaet en rød lav benet engelsk Han=Støver, med en hvid Plet i Panden, for dennes Gienbringelse loves en raisonable Douceur.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1813-01-15
No. 5.