JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-11-09
Tirsdagen den 31te October blev ved Underretten i Slagelse afsagt Dom i Justitssagen mod Skolelærer Rasmus Sørensen af Vensløv, Huusmand Hans Osted af Vemmeløv, Huusmand Søren. Rasmussen af Ormitsløv, Gaardmand Hans Andersen og Enken Ane Jensdatter af Foerløv, for Overtrædelse af Forordningen af 13de Jan. 1741 ved afholdne saakaldte gudelige Forsamlinger, og hvorved den Første er ikjendt en Mulct af 100 Rbd. Sølv, den Anden en Mulct af 25 Rbd. Sølv, den 3die og 4de hver en Mulct af 20 Rbd. og den Sidste ligeledes 10 Rbd. Sølv. De Domfældte have Alle erklæret Appel af Dommen. (S. Av.) Niels Rasmussen Møenboe, tilligemed sin Staldbroder Peder Jensen, der oftere have været underkastet Justitiens Forfølgning, og ligeledes afvigte Vinter have været arresterede som mistænkte for flere Tyverier, ere nu ved Falsters Birks Extrarets Dom af 14de Octbr., dømte, den Første til 2 Aars Forbedringshuusarbeide, og den Anden til 4 Gange 5 Dages Fængsel paa Vand og Brød. Tilligemed dem ere deres Hustruer dømte til Fængsel paa Vand og Brød, den ene i 2 Gange 5 Dage og den anden i 5 Dage. De Domfældte have imidlertid appelleret Dommen, og det er saaledes Tvivl underkastet, om Egnen i længere Tid befries for denne Personer, der ere frygtede ligesaa meget for deres Tyvagtighed, som for den Snedighed hvormed de hidtil have forstaaet at unddrage sig Retfærdighedens straffende Arm.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-11-09
Den 6te October undveeg tre farlige Arrestanter fra Svendborg, af hvilke den Ene, Hans Jespersen, bekjendt under Navnet Glarmesterdrengen, nu er bleven paagreben af en Boelsmand i Ravnebjerg, Anders Andersen, som derved har udviist meget Mod. Løverdagen den 28de Octbr. havde Hans Jespersen været inde i Huset, sandsynligviis for at gjøre sig bekjendt med Localiteterne; han havde givet sig ud for Qvægpranger og tillige spurgt, om man havde gammelt Sølv at sælge. Da han kun traf to gamle Folk (Anders Andersens Forældre) hjemme, har han formodentligen troet, at her var en passende Leilighed til at, forøve Jndbrud og Tyverie.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-11-09
Den paafølgende Nat vaktes Anders Andersen ved Hundens Gjøen, hvorpaa han sprang udaf Sengen 1/2 og ilede i Gaarden, men mærkede Ingen. Da Hunden imidlertid vedblev at gjøe, begyndte han at undersøge Huset, og da han mærkede at Storstuedøren. var bunden til indenfra, sprængte han denne og saae nu en Person undflye. J det blotte Linned, som han var, ilede han efter ham, og naaede ham, uagtet Forspringet, i Byen. Saa at sige nogen havde han Mod nok til at give sig i Kamp med Arrestanten, der er en ung stærk Karl paa 23 Aar, og som desuden var bevæbnet med en stor Stok, samt forsynet med en Kniv og et Huggejern. Efterat Anders Andersen i en halv Time alene havde udholdt Kampen i Sølet paa Gaden, blev endeligen en af Gaardmændene vækket ved hans Raaben om Hjelp, og han fik saaledes Undsætning, efterat han aldeles havde afkræftet den Paagrebne. Denne er ikke alene fra Top til Taa iført nye Klæder, men tillige funden i Besiddelse af 6 Skoespænder, Sølvpenge og Tobakspibe, samt en Deel store og smaae Nøgler, saaat det er uden for al Tvivl at han, siden sin Udflugt fra Svendborg, har begaaet flere Tyverier.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-11-09
Anders Andersen har saaledes ved sit Mod indlagt sig sand Fortjeneste ved Paagribelsen af denne forlige Person, der ved Underretten skal være dømt til (O. Th. Av.) Fæstningsarbeide paa Livstid.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-11-09
Gjennemseilingen af Siellands Rif maa for Lodserne, som ere ansatte paa Gibben, være yderst farlig, idet forrige Aar to Lodser derved satte Livet til, og atter i Aar i August Maaned tvende andre, og nu nylig, i October Maaned, har tvende Lodser sammestedsfra været i yderste Livsfare, da deres Baad, paa 20 Tdr., i stormfuldt Veir blev seilet under af en Galease. Da der ingen Havn er, og Baadene, maa slæbes paa Land, saa kan disse stakkels Mennesker kun have smaae aabne Kragejoller. Det vilde være ønskeligt, om sammesteds kunde være en saakaldet norsk Lodsbaad, og en Smule Havn for en saadan indgraves i Landet, hvilken Foranstaltning ikke skal kunne medføre stor Bekostning. Skibsfarten der forbi, mellem Provindserne og Khvn., er saare betydelig, og fortjener sikkert denne Sag Vedkommen(Meddeelt.) des Opmærksomhed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-11-09
Efter Forlydende er nu indledet en vigtig Proces ved den Lauenborgske Hoftet, der saa at sige allerede før sin Fødsel er en interessant Historie.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-11-09
Greven af Kielmansegge paastaaer nemlig at have Postfrihed i Hertugdømmet Lauenborg, og da den kongl. Generalpostdirection ikke har villet indrømme Udøvelsen af denne Rettighed, besluttede han at sagsøge Regjeringen om at tilstaae ham denne hans foregivne, paa et Privilegium støttede Rettighed. Men da Regjeringen ikke vilde indlade sig ved den lauenborgske Domstol, og heller ikke den kielske Overappellationsrets Forestillinger, der holdt hiin Domstols Competence for begrundet, have kunnet bevirke Jndledelsen fra høieste Vedkommendes Side, saa har Greven henvendt sig med sin Klage til den tydske Forbundsdag, som ogsaa har overtydet sig om sammes Retfærdighed og nu udvirket hos Stats=Regjeringen, at Sagen vil blive foretagen til Drøftelse og Afgjørelse i første Instants ved den lauenborgske Hoftet. (K. C.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-11-09
Det Apenradiske Allgemeine Wochenblatt af 18de Octbr. bekjendtgiør, at dets foregaaende Nummer er af Politie=Øvrigheden lagt under Beslag, uden at Redactionen, ligesaa lidt som tidligere, er i Stand til foreløbig at angive Grunden dertil.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-11-09
J Landsbyen Grønland, Suderau Sogn, hændtes det forleden, at medens Skolelæreren sammesteds var til Høstgilde hos en af Beboerne, gjorde en Nidding Jndbrud hos ham og myrdede hans gamle Huusholderske med Kjøkkenøren. Da Skolelæreren kom hjem om Aftenen, fandt han det gamle Fruentimmer liggende paa Kjøkkengulvet, svømmende i sit Blod. Hans Skatol var opbrudt og udplyndret. Da man paa flere Steder i Stuen fandt Spor af itubrukken Kringle og Tvebak, faldt Mistanken paa en Bagerdreng, der sædvanlig kom med Hvedebrød. Han er nu arresteret. (Jtzehoe Av.)¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-11-09
J et holsteensk Blad besværer en practisk Læge sig over, at ingen i Kiel promoveret Doctor i Medicin og Chirurgie kan, om han end nok saa hæderligt har bestaaet ved Exammen, blive Regiments= eller Bataillonschirurg i Slesvig og Holsteen, fordi Eleverne fra det chirurgiske Academie i Kjøbenhavn have første Ret til disse Embeder. Gives der nogen Forordning - hedder det i Jtzeh. Avis, som forbyder Skolelærere at spille Kegler eller Kort?" "Og har - spørges der endvidere: en Præst Lov til, ved en Skolelærers Jndvielse, offentlig at kræve hans Ord og Haandslag paa, at han aldrig vil røre Kegler eller Kort: Følgende Tildragelse passerede i næstforrige Uge.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-11-09
Da Postfører Limschou havde holdt stille med Pakkeposten ved Rold Kroe, medens Hestene fik Brød, og igjen skulde kjøre derfra, satte Kudsken, gaaende ved Siden af Vognen, Hestene igjen i Gang, uden i Mørket at bemærke, at han havde glemt at lægge Bidslerne paa dem. Kudsken, der hverken kunde standse Hestene eller naae at komme foran dem, slap Tømmen og anbefalede Vognen til Forsynet. Postføreren, der indsaae Faren, sprang fra Vognen, men gled ind under den, hvorved et Baghjul gik over hans ene Been; han laae en kort Tid bevidstløs og slæbte sig derpaa med Møie tilbage til Kroen. En Reisende (en omsværmende Probenrenter) forblev uforstyrret i sin søde Søvn, hvori han var falden efter Forfriskningen ved Kroen, og vaagnede først en Miilsvei derfra, da Hestene ved Kjørselen op af en Bakke, formindskede Farten. Da han til sin Forundring, saae sig ene paa Vognen, sprang ogsaa han af og rendte tilbage til Kroen, hvor han fandt Postføreren ifærd med at udruste en Vogn, for at sætte efter Deserteurerne. Disse vare ved Ankomsten til Støvring Kroe standsede ved det dem velbekjendte Vand trug, hvor Hr. Limschou traf Hestene og Postgodset i ubeskadiget Stand. Ved Ankomsten til Aalborg lod Postføreren kalde en Læge, der attesterede, at han i længere Tid maatte holde Sengen. Kudsken er foreløbigen kasseret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-11-09
Natten mellem 1ste og 2den Novbr. opdagedes i Kjøbmand Samsons Boutik i Skive en der opkommen Jldebrand, som til Lykke for Byen, da den samtidig rasede en stærk Orkan, ikke egentlig kom til Udbrud. Hvorledes den er opkommen, er endnu ikke opdaget. Skaden skal imidlertid af Eieren være taxeret temmelig betydelig; men som formeentligen gaaer paa Assurance-Compagniets Regning, da Varelageret var assureret. J samme Boutik er allerede en Gang tidligere i dette Aar opdaget en Jld, men som (S. Bl.) blev dæmpet i Fødselen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-11-09
Som en Sjeldenhed kan anmærkes: at Stænderdeputeret Hr. Proprietair C. Schou til Baadsgaard sidste Søndag den 29de October celebrerede sit Sølvbryllup, og samme Dag copuleredes 2de af hans Døttre, Jfr. M. Schou med Hr. Kjøbmand Samson fra Skive og Jfr. C. Schou med Hr. Proprietair Elle junior fra Hessel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-11-09
Paa Aaberg Strand ved Ringkjøbing er opdreven en Part af en Hvalfisk i forraadnet Tilstand, der har en Længde af 26 Alen. Hovedet skal være drevet i Land i Nærheden af Lemvig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-11-09
Strandinger. Ved Læse kom Natten til den 27de Octbr. 3 Brigger paa Grund; men den tredie, en engelsk, fra Kronstadt bestemt til London med Planker, og Tømmer, forliste total. Natten til den 29de kom atter 3 Skibe paa Grunden under samme De. Om to af dem, en engelsk Brig og en hollandsk Kuf, er der sluttet Accord med Bjergerne; det tredie, en Brig fra Skotland, bestemt fra Petersborg til Grasmouth med Planker, vil hielpe sig selv, men som ikke vil lykkes, mener man, uden at hive den halve Ladning overbord. Natten til den 28de var et Fregatskib kommet paa Grund østen for Øen, men kom flot igjen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-11-09
Jndsendt. Onsdagen den 1ste November jordedes i al Simpelhed paa Skanderborg Byes Kirkegaard forhenværende Amtmand over Skanderborg Amt, Frederik Urne, den sidste Mand af denne ældgamle danske Slægt. En Deel af Amtets geistlige og andre Embedsmænd, enkelte Honoratiores fra en vid Omegn, og mange af Skanderborg Byes Borgere ledsagede den Afdøde til hans sidste Hvilested, ved hvilket Stedets Sognepræst, Provst Theilmann, holdt en, efter Ønske, kort Parentation i Form af en Bøn Jøvrigt vil vistnok ethvert nogenlunde tænksomt Vidne, til denne i alle Henseender bedrøvelige Handling, foruden flere andre bemærkninger, have gjort den: at selv den gamle Sætning: Døden udsoner Alt, ligesom enhver anden Regel, har sine Undtagelser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-11-09
Om den saakaldte Kjæmpekaal. ikke fordi Jndsenderen troede de offentlige Blades Fortællinger og denne Kaalart men fordi han antog at den som Foderplante kunde fortjene Opmærksomhed, forskrev han fra en af vore bekjendte Handelsgartnere noget Frø af denne Plante, for at anstille et Forsøg dermed. Frøet blev saaet i god Haugejord, saa tidlig i afvigte Foraar som Jorden dertil var beqvem, og efter at Planterne havde skiftet Blade og vare 3 a 4 Tommer høie, bleve de udsatte i meget god Jord, og have, hver især, flere Alens Plads at voxe paa; men desuagtet ere de endnu ikke større end vore almindelige Grønkaal. Køer og Faar synes ikke at foretrække denne Kaalart for vore bekjendte Kaal, og da den som sagt, kun opnaaer samme Størrelse, som disse, fortjener den, som Foderplante ingenlunde Roes. Bladene ligne noget den almindelige Hvidkaal; men synes ikke som disse at ville lukke sig. Til Huusholdningsbrug, fortjener denne Kaal, ligesaalidet at anbefales, da Bladene ere grove, og ikke saa gode som de simpleste Arter af Grønkaalen. Disse Linier, der ere grundede i Sandhed og min Erfaring om denne saakaldte Kjæmpekaal, har jeg anseet nyttigt at lade komme til offentlig Kundskab. Den 19de i October 1837.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-11-09
Bekjendtgjørelser. Herved bekjendtgjøres for fraværende Slægt og Venner, at det behagede Forsynet den 4de dennes, efter flere Aars tiltagende Svaghed og 5 Ugers smertelige Sygeleie, at bortkalde vores uforglemmelige Bedstemoder, Magdalene Wennemoes, født Qvist, i sin Alders 80 Aar. To Mænd og 3 Børn modtage hende i Evigheden. Hendes afdøde Søns 5 Børn føle Tabet af den ædle Bortgangne. Aarhuus, den 6te Novbr. 1837.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-11-09
Paa Sødskendes og egne Vegne J. M. Boch.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-11-09
Skifte=Jndkaldelse. Paa Grund af det Kongl. danske Cancellies Decisioner paa Revisionens Udsættelser i Skifte=Designationerne for 1836, bliver Arvingerne i Boet efter her i Byen afgangne Jomfrue Laurentze Jda Margrethe Worsøe, herved paa nye opfordrede til at foretage det Fornødne til at godtgjøre deres Ret tilat tage Arv, og bliver til den Ende herved berammet en Skiftesamling i dette Boe, som afholdes paa Aarhuus Raadstue Fredagen den 1ste December førstkommende, om Eftermiddagen Kl. 4, hvortil samtlige Vedkommende herved indvarsles til at møde eller møde lade, med det Tilkjendegivende: at saafremt denne Tidsfrist overskrides, vil Boet samme Dag blive sluttet og Beholdningen indsat i Fonden ad usus publicos. Hvilket herved i Overeensstemmelse med Placaten af 21de April 1824 bekjendtgjøres. Aarhuus Skifteret, den 1ste November 1837. Brendstrup, Engelsted. const. Borgem. *) J Avisen No. 199 stod "Boets istedetfor deres. Jfølge vedtagen Bestemmelse, bliver de Kjøbmand Rasmus Holbechs Dødsboe tilhørende Eiendomme, heri Byen, nemlig: a) Gaarden No. 94 Litra 4 paa Middelgade, bestaaende af 9 Fag Forhuus, indrettet til Beboelse, for 2 Familier, med Kjelder under 7 Fag og Port; 4 Fag 1 Etage Baghuus indrettet til Stald, 4 Fag Halvtag, Gaardsrum og Haveplade; b) 8 Gaards Avl, hvoraf de 5 ere beliggende i Møllevangens 1ste Fald under Hoved No. 8 Bi=No. 31 til 35, og i Skovvangens 1ste Fald, under Hoved No. 8 Bi No. 18 til 22; de 3de beliggende i Møllevangens 5te Fald, Hoved No. 8 Bi=No. 2224, og i Vorregaards Vangs 5te Fald, Hoved No. 8 Bi No. 17, 19, stillede til Auction som afholdes paa Aarhuus Raadstue. 1ste Gang Mandagen den 20de Novbr.) 2den -- 27de - 1837, 3die – 4de Decbr.) hver Dags Formiddag Kl. 11. Conditionerne ville forinden kunne erfares her paa Contoiret. Hvilket herved bekjendtgjøres. Aarhuus Byfoged-Contoir, den 2den Novbr. 1837. Nielsen, const.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-11-09
Oppebørselen af Ørum Sogns Konge-Korn- og Qvægtiende af 162 Tdr. 5 Skp. 2 Alb. Jordskyld og 4 Tdr. Skovskyld, og samme Sogns Konge- Korntiende af 156 Tdr. 7 Skpr. 1 Fr. 1 1/2 Alb. Jordskyld. og 4 Tdr. Skovskyld, bliver, ved offentlig Auction som afholdes paa Grenaae Raadstue Mandagen den 13de November førstk., Eftermiddag Kl. 2 slet, opraabt til Bortforpagtning i 5 Aar, efter Conditioner som 8 Dage forinden Auctionen ligge til Eftersyn hos Forvalter, Beder paa Meilgaard. Grenaae, den 26de October 1837. Aagaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-11-09
Da det ved 3die Auction den 16de de over Hvitvedgaard i Thorsager Sogn skeete Bud ikke kan approberes, bliver bemeldte Eiendom, staaende for Hartkorn Ager og Eng 13 Tdr. 3 Fdkr. 1 1/2 Alb., Skovskyld 2 Skpr. 3 Fdkr. 1/5 Alb., stillet til en 4de Auction, som afholdes paa selve Gaarden Mandagen d. 20de næste Maaned om Formiddagen Kl. 11. J Kjøbet med Gaarden følger tillige den derpaa værende Besætning, Ind- og Udbo. Rongss &c. Herredscontoir i Randers, den 26de Octbr. 1837. A. L. Reiersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-11-09
Bortforpagtning. Ved offentlig Auction, som afholdes i Fauerboe, Kroe, ved Landeveien imellem Kallundborg og Holbek, Løverdagen den 25de November førstkommende, Kl. 11 Formiddag, bliver Alkestrup Hovedgaard, af Hartkorn 60 Tdr. 3 Skpr. 2 Alb. med et Areal af circa 340 Tdr. Land fortrinlig gode Jorder, samt tilhørende Besætning og Jnventarium, deriblandt 600 Stkr. Faar af spansk Race, opbuden til Bortforpagtning paa 12 Aar fra 1ste Mai 1838 at regne, efter Conditioner, som fra den 6te i denne Maaned findes til Eftersyn i Rentekammerets sjællandske og fynske Landvæsenscontoir i Kjøbenhavn, samt paa Postgaardene paa Hovedrouterne mellem Kjøbenhavn og Kolding, samt mellem Kjøbenhavn og Aarhuus; ligeledes paa Gjestgivergaardene i Nyekjøbing paa Falster og Maribo paa Lolland; ligesom og Liebhaverne, paa Begjæring derom, kunne erholde Exemplarer af Conditionerne tilsendte fra Justitsraad og Godsinspecteur Richter paa Liselund, pr. Slagelse. Eiendommen paavises af Godsforvalteren, som boer paa Alkestrup. - Hvilket herved bekjendtgjøres. Byefoged= og Birke=Contoiret i Nykjøbing i Sielland, d. 2den Novbr. 1837. Bang.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-11-09
Auction. Efter Vedkommendes Begjæring foretages paa Hads& Ning Herreders Tingsted i Aarhuus Raadhuus, Løverdagen den 18de d. M., Eftermiddag Kl. 1, Auction til Bortforpagtning paa 1 a 5 Aar, den Aarhuus Cathedralskole tilhørende Kongetiende af Rug, Byg og Bælg, Tienden af forrige Tvenstrup Sogn, samt af det Hartkorn, som Michel Christiansen og Espen Christensen besidde paa Falling Mark. Lysthavende indbydes. Hads og Ning Herreders Contoir den 4de Novbr. 1837. Lang.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-11-09
Gjestgivergaarden Stadt Copenhagen kan, for at undgaae al mulig Concurance m. m. ved den forestaaende Auction, underhaanden erholdes tilkjøbs, og Privilegiet maaskee medfølge, naar man derom snarest henvender sig til Eieren.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-11-09
Nogle Hundrede Lpd. Rughalm ønskes tilkjøbs af P. Sabroe. Byg at gjøre i Malt for en billig Betaling modtages af P. Sabroe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-11-09
Extra godt Malt kan bekommes imod Byg eller imod Contant billig af P. Sabroe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-11-09
Hos Tarliong i Aarhuus kan bekommes en nySkorsteensplade, der er 1 3/4 Al. lang, 1 1/2 Al. bred og 3/4 Tomme tyk. Den koster ikkun 6 s. Pundet, som er Fabrikprisen. Extra god malet Sennop kan hver Dag faaes hos Christiansen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-11-09
Hvor en Sengsklæder er at faae tilleie, anviser Adressekontoiret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-11-09
J Møller, som sliber Barbeerknive, er flyttet til Hjørnet af Fiskergyden og Fiskergaden Nr. 492, hvor der hos ham daglig kan bekommes godt udblødt Bergensfisk og fiin malet Sennep, Posten har nu begyndt sin Vintertour, og saalænge den varer vil Avisen udkomme her i Byen om Onsdag, Torsdag, Løverdag og Søndag Morgen. De af Abonnenterne, der ville have den Uleilighed, at lade deres Avis afhente i Bogtrykkeriet, kunne Postdags Aftenerne, Tirsdag og Fredag, erholde den efter Kl. 7. Avertissementerne maa, saalænge Vintertouren varer, indleveres inden Tirsdag, Onsdag, Fredag og Løverdag Middag. Adressekontoiret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-11-09
Redigeres, trykkes og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-11-10
No. 201. den 10de November. Fredagen med Brevposterne Den til Forsendelse allene privilegerede Kongelig allernaadigst Aarhuus Stifts-Tidende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-11-10
Nyheder fra Udlandet. Franskmændene i Afrika. Achmed Bey, de Franskes mægtigste og uforsonligste Fjende, omringer med sine Rytterskarer, der aldeles Jntet have lidt og ere opflammede af fanatisk Krigslyst, den erobrede Residents, og vil sikkert opbyde alle Kræfter for baade at afskjære Franskmændene al Tilførsel, og, i Tilfælde at de ville opgive Erobringen, at give de ubudne Gjæster et blodigt Følgeskab. Da den franske Regjering desværre ogsaa dennegang har udsat det farlige Felttog til den ugunstigste Aarstid, som Tyrkerne stole paa, saa er det høist rimeligt, at den hævnnysende Achmed i saa Fald vil faae baade Himmel og Jord til frygtelige Bundsforvandte. Gid Himlen afvende en saadan Ulykke over den tappre franske Hær, som dog, fra et høiere Standpunkt betragtet, unægtelig maa ansees som den christelige Humanitets Avantgarde paa africansk Jordbund. Achmed Ber har udstædt følgende Proclamation til Nabostammerne Franskmændene, der, som J vide, have bemægtiget sig en Deel af vort Land, og badet sig i vore Brødres Blod, vil slutte Fred med os, men paa saa ydmygende Betingelser for sande Troende, at vi ikke kunne antage dem. De forlange at lægge en Garnison i Casbah, anlægge et Fort i Mansura og et andet i Kondiaty; de forlange endvidere den aarlige Tribut, jeg betalte Paskaen i Algier; og endelig 500 unge Piger efter deres eget Valg Hvis I, mine Børn, indvillige disse Betingelser, der oprøre mig og bringe mig til at gyse, saa siger mig det. Da bestiger jeg min Hest, med min Datter foran mig og min Søn bagved mig, rider ud i Ørkenen, sætter mine Børn af der og begraver mig i Sandet. Hvis J derimod ere gode Muselmænd og ikke ville overgive Eders Børn til de Vantroe, saa kommer Alle hid til mig, forsvarer med mig vort Land og Prophetens Lov, eller døer Alle med mig. Achmed."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-11-10
Keiser Nicolaus i Circassien. Den 3die Octbr. indtraf Hs. M. tilligemed Storfyrst Thronfølgeren til Gelendschik, en russisk Fæstning paa den cirkassiske Kyst af det sorte Hav, hvor han blev modtaget med ubeskrivelig Glæde, takkede Alle, fra Generaler til Soldater, for deres tappre Tjeneste, besøgte Hospitalet og uddeelte selv Ordener til de saarede Krigere. Den 5te ankom Hs. M. paa et Dampskib til Anapa. J Times læses en Korrespondence mellem den russiske General og Cirkassiernes Anfører, hvori denne blandt Andet siger: "Det er Overmod, naar J true os med Tilintetgjørelse; sligt et Sprog sømmer sig kun for den Almægtige. Tro ikke, at vi skrive Eder til af Frygt for Eders Kanoner og Krudt; vi gjøre det af Lydighed mod England, der af alle Nationer under Solen er den største og mægtigste. Sender Eders Svar til den, under hvis Beskyttelse vi have stillet os, og ville J ikke det, da fortsætter Krigen; vi ere vel et lidet Folk mod Eders, men ved Guds Naade og Englands Bistand haabe vi dog at modstaae Eder." (Cirkasserne ville ikke underkaste sig Ruslands Scepter, men tilbyde Fred paa Vilkaar, af, at Rusland sløifer de Fæstninger som de have anlagt i deres Land og trække sig bagved Kuban.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-11-10
Krigen i Cirkassien skal i det sidste Aar have kostet Rusland over 30,000 Md.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-11-10
Rusland og Frankrig. Jfølge Messager skal der for Tiden finde en Spænding Sted imellem Grev Nesselrode (Udenrigsministeren) og den franske Gesandt i St. Petersborg, hvilken skal hidrøre fra de seneste Begivenheder ved Tunis. Den kunde let blive endnu betænkeligere – tilføies der – da Rusland med al Magt trænger paa Porten om at lukke Dardanellerne for franske Krigskibe, og Porten skal kun være altfor tilbøielig til heri at føie Rusland. Alle de fremmede Gesandter i Paris, paa den russiske nær, havde aflagt deres Lykønskning til den franske Regjering over Seiren ved Constantineh. Den engelske og den danske havde været de første som havde gjort Spanien. Carlisternes Campagne for i Aar synes at være endt, da D. Carlos skal være vendt tilbage, til Estella, sin Residentsstad i Navarra. Ved vel ud 1 førte Maneuvrer er det lykkedes ham at udføre denne Plan imedens Espartero søgte ham i en gandske modsat Retning, og nu staaer langt tilbage. Madrid er vel saaledes i Sikkerhed indtil videre; men D. Carlos ogsaa. Jfølge en anden Efterretning har D. Carlos deelt sin Armee i 3 Korpser, som dog alle skulle være parate til, naar der sees god Leilighed, at marschere paa eengang til Madrid, Gandske sikker, kan saaledes denne Stad dog ikke være.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-11-10
Frankrig. Den 28de Octbr. frikiendte Juryen. alle de som vare anklagede for det bekjendte Raadhuuskomplot. De Fem vare Studenter, den Sjette Maler. En talrig Forsamling havde indfundet sig ved Forhørerne. Paa Bordet laae Dolk, Krudthorn, o. s. v. Vidneforhørene udviiste, at disse unge Mennesker havde havt den latterlige Plan, i den Tro at vinde nogle Sergeanter, og ved dem et Regiment &c.,at kunne udføre en stor Omvæltning. Advocaterne Ladru og Arago havde holdt glimrende Forsvarstaler, der lønnedes af Publikum med stor Applaus.