JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1781-05-25
NB. De som maatte have noget at fordre i Stervboen efter afg. Skipper Christian Funck, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, at melde sig i Kiøbenhavns Hof= og Stads=Rets Skifte. Commission, deres Fordringer at anmelde og beviisliggiøre, da dem skal vederfares Ret efter Loven.
Berlingske Tidende, 1781-05-25
NB. De som maatte have at fordre i Stervboen efter Matros af 2den Div. 4de Comp. No. 75. Jens Christensen, som paa Reysen med det Asiatiske Compagnies Skib Prints Frederich kaldet, ved Døden er afgangen, indkaldes herved med 12 Uger Varsel, at melde sig i Kiøbenhavns Hof= og Stads=Rets Skifte. Commission, deres Fordringer at anmelde og beviisliggiøre. NB. De som maatte have noget at fordre i Stervboen efter Matros Michael Erichsen, som den 29de August. 1780 paa St. Thomas udi Vestindien ved Døden er afgangen, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, at melde sig i Kiøbenhavns Hof= og StadsRets Skifte=Commission, deres Fordringer at anmelde og beviisliggjøre, saa indkaldes og Arvingerne med lovlig Varsel for at legitimere deres Arve=Ret, da enhver skal vederfares Re efter Loven.
Berlingske Tidende, 1781-05-25
NB. De som maatte have noget at fordre i Stervboen efter afg. Knapmager Frederich Nitsche, indkaldes herved med 6 Uger Varsel, at melde sig i Kiøbenhavns Hof= og Stads=Rets SkifteCommission, deres Fordringer at anmelde og beviisliggjøre, da dem skal vederfares Ret efter Loven.
Berlingske Tidende, 1781-05-25
NB. De som maatte have noget at fordre i Stervboen efter afg. Skipper Lorenz Sivertsen, indkaldes herved med 12 Uger Varsel, at melde sig i Kiøbenhavns Hof= og Stads=Rets SkifteCommission, deres Fordringer at anmelde og beviisliggiøre, saa indkaldes og Arvingerne med lovlig Varsel, for at legitimere deres Arve=Ret, da enhver skal vederfares Ret efter Loven. NB. De som maatte have noget at fordre i Stervboen efter afg. Skoemager-Svend Hans Christian Johansen, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, at melde sig i Kiøbenhavns Hof= og Stads=Rets Skifte=Commission, deres Fordringer at anmelde og beviisliggjøre, saa indkaldes og Arvingerne med lovlig Varsel for at legitimere deres Arve=Ret, da enhver skal vederfares Retefter Loven.
Berlingske Tidende, 1781-05-25
NB. De som maatte have noget at fordre i Stervboen efter afg. Tømmermands Dreng Morten Jensen, indkaldes herved med 6 Ugers Varsel, at melde sig i Kiøbenhavns Hof= og StadsRets Skifte=Commission, deres Fordringer at anmelde og beviisliggjøre, saa indkaldes og Arvingerne med lovlig Varsel for at legitimere deres Arve=Ret, da enhver skal vederfares Retefter Loven.
Berlingske Tidende, 1781-05-25
NB. De som maatte have noget at fordre i Stervboen efter afg. Kongel. Laqven Ludvig Rem, indkaldes herved med 12 Uger, Varsel, at melde sig i Kiøbenhavns Hof= og Stads=Rets SkifteCommission, deres Fordringer at anmelde og beviisliggjøre, saa indkaldes og Arvingerne med lovlig Varsel, for at legitimerderes Arve=Ret, da enhver skal vederfares Ret efter Loven. NB. Haver nogen noget at fordre i Stervboen efter afg. Hyrekudske Karl Henrich Jørgensen, indkaldes de herved med 12 Ugers Varsel, at melde sig i Kiøbenhavns Hof= og Stads=Rets Skifte=Commission, deres Fordringer at anmelde og beviisliggiøre, da dem skal vederfares Ret efter Loven.
Berlingske Tidende, 1781-05-28
Lissabon, den 24de April. Her er ankommen et Portugisisk Skib fra St. Enstach. Da samme ankom dertil den 3die Martii, saa lode Engelænderne endnu det Hollandske Flag vaje. Den Hollandske Gouverneur von Graaf blev i sit eget Huus bevogtet af en Skildvagt. Saasnart det Rygte kom, at man forventede en Fransk Flode til St. Eustach, saa lod Admiral Rodney de Hollandske Jndvaanere paa Øen vide, at de maatte forlade samme inden den 15de Martii. Man havde meget at bestille med endnu meere at befæste denne af Naturen stærke Øe: man havde oprettet Batterier, og Negrene havde maattet arbeyde paa disse Værker. Da Capitainen forlod denne Øe, var det endnu sammesteds 9 Engelske Linieskibe, 6 Fregatter, 2 Bombarder Galioter og adskillige andre bevæbnede Fahrtøyer. Man var sammesteds ogsaa af den Meening, at Admiral Hood var seylet til Curacao.
Berlingske Tidende, 1781-05-28
Bayonne, den 28de April. Fra Lissabon berettes, at dertil ere ankomne 2 Skibe directe fra Madras, hvilke ere afseylte derfra den 21de October forrige Aar. Med samme har man faaet den Efterretning, at Engelænderne vare af Hyder=Alis Tropper indsluttede i bemelte Plads, og at han allerede havde erholdt betydelige Fordeele over Engelænderne, samt taget 2 rige Contoirer i Besiddelse. Videre have Supercargerne paa disse Skibe berettet: At Engelænderne have forladt Pondicher og retirert sig til Madras men taget alt Artillerie bort derfra, hvorfor Hyder=Ali ey har villet tage det i Besiddelse. Fra Jsle de France ere 6 Franske Krigskibe, 1 Hourque og 2 Skalupper afseylte til Madras, for at angribe denne Stad fra Søekanten, imedens at Hyder=Ali giør det samme paa Landsiden.
Berlingske Tidende, 1781-05-28
Marseille, den 8de Mai. Man siger, at der skal sendes 20000 Franzoser til Corfica, og at der allerede ere sammesteds bestilte Quarterer til dem. -
Berlingske Tidende, 1781-05-28
Den Preussiske Consul i Cadix skal have faaet en skriftlig Forsikring fra Keiseren i Marocco, at de Preussiske Skibe i de nu værende Krigstider skulde blive beskyttede af de Mohriske Skibe, hvorimod Keiseren udbad sig det samme af Hs. Preussiske Majestæt.
Berlingske Tidende, 1781-05-28
Fra General Arnolds Leyr ved Portsmuth i Virginien, den 29de Martii.
Berlingske Tidende, 1781-05-28
Efterat Admiral Arbuthnot har forhindret den Franske Flode under Hr. Destouches fra at sætte de Tropper i Land, som den havde om Bord, og General Philipps nu er ankommen fra Nye=Pork med 2000 Mand friske Tropper hertil, saa skal vi nu med første rykke videre frem ad. Admiral Arbuth. not har her holdt Revne over sin heele Flode, og vi have for nærværende Tid ikke mindre end 25 Kongel. Skibe i Chesapeacks=Bayen. Den største Deel af Rebellernes Milice har begivet sig hiem.
Berlingske Tidende, 1781-05-28
Rom, den 2den Mai. Just som Hs. Hellighed den 26de April var reysefærdig, havde Samme endnu førend sin Afreise en stor Fortredelighed, og geraadede ret i Jver over samme, efterdi det blev Ham berettet, at en Røverbande havde forrige Nat opbrækket Dørene til Hovedkirken, di St. Maria in Trastevere, sprængt Dørene op til Sacristiet og den h. Jomfrues Kapelle sammesteds, og stiaalet Guldkronen af Hovedet og en kostbar Sno Orientalske Perler af Halsen paa det h. Billede; videre at de ligeledes havde taget Guldkronen af den h. Bambini Hoved, som ey stod ret langt fra den h. Jomfrue, skaaret alle Tresserne og Broderierne af Talarerne og Kaaberne, og desuden taget en stor Sølvkalk med sig. - Man siger, at Hs. Hellighed i Førstningen blegnede over Beretningen om denne Ugudelig hed; men da han igien havde fattet sig lidet, lod Han Gouverneuren i Rom komme for sig, tiltalede Ham med de meest bittre Udtryk, og paa det strængeste anbefalede ham, at anvende alt hvad mueligt var for at opdage de ugudelige Misdædere, paa det de kunde blive afstraffede paa en Maade, som hele Verden kunde see sig i Exempel paa. Hs. Hellighed havde paa Reysen til de Pontinske Moradser ingen hos sig i Vognen undtagen sin geheime Fattiges Forstander Contessini, og sin Brodersøn Onesti, og tog ingensteds ind underveys.
Berlingske Tidende, 1781-05-28
Fra Leyren ved St. Roch, den 20de April. Den 17de hujus blev vores Jld imod Staden noget svage re, og Branden hørte op; men en af vore Bomber tændte strax igien Jld. Ved Solens Nedgang gave vi Batterierne et skarpt Laag, og siden den Tid fyre de næsten ikke mere; de ere ey gandske ødelagte, men fulde af Steen og Kugler. Vor res Fordeel over Fienden bestaaer deri, at naar vore Kugler berøre Klippen eller Batteriet, saa gaae de igien med nye Kraft i Veyret, og falde paa Staden. - Den 18de var Jld løs i adskillige Deele af Staden. De fiendtlige Skibe angrebe vore Kanoneer-Skalupper, af hvilke en blev meget beskadiget; Fiendernes Jld var saa forskrækkelig, at man skulde have tænkt, at alle vore Skalupper havde bleven bore i Grund. Om Aftenen var Jld løs midt i Staden, ved Land porten og ved det nederste af Bierget. Vi fyrede hele Natten igiennem. - Den 19de om Morgenen saae vi, at 16 Transportskibe bleve udlossede; men vore Kugler kunde ey naae dem Overhovedet have vi fra den 12te hujus til i Dag kastet 494 Bomber og 16034 Kanonkugler ind i Gibraltar, vore Haubitzer ere ogsaa allerede opstillede. Fienden fyrer næsten ikke mere; enten ere hans Batterier ubrugbare, eller og han er kan holde sig i samme. Ved Landporten er hans prægtigste Batterie, men dette fyrer ey heller. Havde vi havt 20000 Mand flere, saa havde vi formedelst vores stærke Jld erobret Stedet.
Berlingske Tidende, 1781-05-28
Spanien den 28de April. Vore Commandeurer i Leyren ved St. Roch have indberettet, at de ere fuldkommen vel fornøyede med de Officerer, som staae under deres Commando, saavelsom med Tropperne, baade af Land= og Søemagten; de forundre sig tillige meget over, at Engelænderne have været saa hastige med deres Udlosning, og uagtet deres store Magt ere blevne saa uvirksomme, og intet have foretaaget sig.
Berlingske Tidende, 1781-05-28
Madrit, den 1ste Mai. Vore Land= og Søe=Generaler ved Gibraltar have indsendt Beretninger om deres Foretagender i Bugten ved Gibraltar siden den fiendtlige Flodes Afreise. Disse Beretninger gaae til den 23de April. - Den 21de April om Morgenen tillig blev man vaer, at 25 til 28 udlossede Transportskibe vare blevne liggende tilbage for Anker, og at 15 til 16 af disse ere af vore Kanoneer=Skalupper meget beskadigede, ja 4 af dem staae endog under Vand; man saae ogsaa mange Pakker, Sække, Fade og Kister, som Fienden havde losset paa Dæmningen. Hele Dagen gjorde han kun 35 Skud, som slet intet skadede os, vores Jld derimod var saa stærk, og blev saaveldirigert, at adskillige Huse igien geraadede i Brand. Den 22de gjorde Fienden kun 41 Skud; J Staden brændte det hele Natten og en stor Deel af Dagen. - Den 23de stillede vore Kanoner=Skalupper sig for det nye Quarteer af Gibral. tar, og beskøde samme fra Solens Opgang til Kl. 7 om Aftenen. Skuddene bleve fornemmeligen rettede imod den nye Dæmning, Søe=Hospitalet og det Quarteer, som en paa Spidsen af Europa, hvilke uden Tvil maae være blevne meget beskadigede.
Berlingske Tidende, 1781-05-28
Genua, den 5te May. Ved Breve fra Mahon, som ere indløbne med et af vore Skibe, der efter 10 Dages Reyse er ankommen hertil fra Minorca, have vi faaes den Efterretning, at 17 Engelske Skibe ere sammesteds ankomne under Bedækning af 2 Fregatter af Admiral Darbys Flode; og at bemeldte Admiral har, da han nærmede sig til Bayen ved Gibraltar, taget 2 Spanske og 1 Fransk Fregatte.
Berlingske Tidende, 1781-05-28
Constantinopel, den 6te April. Efterat en Russisk Keyserl. Coureer er ankommen hertil i forrige Uge fra Petersborg, saa er det Rygte bleven udspredt, at Hendes Majest. Keiserinden har misbilliget adskillige med Porten sluttede Contracter, i sær i Henseende til det, som angaaer de Russiske Consuler i Moldau og Wallachiet, efter som Hendes Majest. vil, at den sidste Fredsslutning skal uden Undtagelse holdes.
Berlingske Tidende, 1781-05-28
London, den 8de Mai. Formodentlig ere vi nu ganske fordrevne fra Florida. J nogle sammesteds forefaldne Skiærmydsler have vi tabt anseeligt. Det Waldeckske Regiment har tabt meget. Den Waldeckske Oberste von Hausleben er bleven dræbt, tilligemed adskillige Officerer. - De Jrlandske Frivillige skal have tilbudet sig, saafremt det skulde giøres fornødent, at sende en Armee paa 30000 Mand til Engeland, hvis samme skulde af Fienderne blive angrebet. - Følgende skal have givet Anledning til Krigen imellem det Ostindiske Compagnie og HyderAli: Gouverneuren i Madras, Sir Thomas Rumhold, som nu er gaaet tilbage til Engeland, sendte nogle Deputerte til Hyder, og forlangte 10 Lacks Roupies: i manglende Fald truede han at ødelegge Hyder Alis Land med Jld og Sværd. Hyder begegnede de Deputerte med Foragt, og sagde, at han vilde snart komme selv til Madras, og personligen betale Fordringen. Strax derpaa trængte han ind i Carnatie med en Armee paa 100000 Mand.
Berlingske Tidende, 1781-05-28
London, den 11te May. De, som den 8de huj. paastøde, at de med Vished kunde forsikre, at der ey var ankommen nogen Erpresser hertil med Seyers Efterretninger fra Carolina, glædede sig allerde den 9. ej., efterdi Hoffet endnu intet havde bekiendtgjort derom: men da den overordentlige Hoftidende kom ud den 10de ej., saa bleve de ganske stille, og giøre sig nu i det mindste Umage for, saa meget som mueligt at forringe det, som de ey længere kunde nægte. - Saameget er tilforladeligt, at uagtet de store Fordele, som denne Seyr giver os Anledning til at haabe, saa er den dog langt fra en afgiørende, og der er endnu ved samme ey vundet en Foed Land i Virginien, eftersom Græv Cornmallis af Mangel paa Levnetsmidler og andre Fornødenheder ikke kunde forfølge sin Seyr, eller indhøste Frugterne af samme, hvorover Rebellerne i det mindste faae Tid og Leylighed til at samles igien og formere en Armee, saafremt deres vanskelige og ved dette Nederlag fuldkommen svækkede Forfatning ellers tillader dette.
Berlingske Tidende, 1781-05-28
Paris, den 14de Mai. En Expresser, som er ankommen over Land hertil fra Jndien, beretter: At der i Decbr. Maaned er bleven indskibet et stærk Korps Tropper paa Jsle de France, som under Hr. Duchemin skulle foretage en Expedition imod det faste LandJndostan; samme bleve escortert af en Fregatte, eftersom Hr. Orves allerede den 5te October var gaaet under Seyl med alle sine Linieskibe. - Det var paa Høyden af de Sorlingske Øer, at Hr. de la Motte Piquet erobrede 22 Skibe af Floden, fra St. Eustach. Nu tviler man igien paa, at han er ankommen til Brest med dette Bytte, men tvertimod, at han har sendt samme til Orient, hvor Varene kunde sælges fordeelagtigere: men han skal selv med sin Escadre endnu være i Søen ved Kanalen, og krydse paa de Engelske Ostindiske Skibe, som ventes hiem; dog kunde han der let støde paa Admiral DarbyFlode. Man har altsaa holdt det for fornødent, at advare ham derom ved en Corvette, og tillige at sende ham Ordre til at komme tilbage til Brest.
Berlingske Tidende, 1781-05-28
Paris, den 18de Mai. Gazette de France for i Dag melder, at Hr. de la Motte Piquet er først den 11te huj. ankommen til Brest; han har medbragt 21 Koffardieskibe og 1 Kaper af den erobrede Engelske Convoy fra St. Eustach, det 22de Koffardieskib og den 2den Kaper ere blevne borede i Grund. - Saasnart Admiral Darby er kommen til Engeland, saa skal Hr. de la Motte Piquet løbe ud med 22 Linieskibe, og gaae den Division fra Cadix i Møde, som skal komme til Brest, og forene sig med vores Søemagt, og siden staae under Græved Estnings Commando.
Berlingske Tidende, 1781-05-28
Fra Schweitz, den 5te Mai. Neppe lader det til, at Urolighederne i Gens skulde blive stillede, førend der igien udbryde andre i Canton Freyburg, J nogle Cantoner giver Kronen Frankrig hver Bonde en nye Daler, saa til ham fødes en Søn; men disse Penge skal paa nogen Tid være blevne holdte tilbage i bemeldte Canton. Da der nu igien for kort Tid siden skulde hverves ungt Mandskal til de Schweitzerske Regimenter, saa vilde ingen tage Tieneste. Hertil kom endnu dette, at man afskaffede mange Høytidsdage, hvormed Bønderne viste sig misfornøyede, og vil de derfor paa en saadan Dag, som nyeligen indfaldt, med Magt have holdt Gudstieneste og en høytidelig Procession, mishandlede ogsaa Præsten, da han vægrede sig derved, og beraabte sig paa Biskoppens Forbud; ja kastede ham endog, som der siges, i en Brønd; herpaa rykkede de i Hobetal imed Staden, hvor de faldte ind i et Slot, sprængte Tøyhuset op og forsynede sig med Vaaben og Munition. Da dette rygtedes i det omkringliggende Land, rottede henimod 6000 andre sig sammen. Raadet i Freyburg sendte hastigen Bud om Hielp til Bern, Solothurn og Lucern. Bern sendte strax nogle 100 Dragoner og nogle Compagnier af Stads=Vagten, men disse bleve af Bønderne indsluttede i Staden, derpaa fulgte 1500 Grenaderer med 10 Kanoner; overhovedet leverer denne Canton 6000 Mand, Solothurn 6000 og Lucerne ligesaa mange. Bønderne have postert sig paa to Bierge ved Staden og forskandset sig der, saa at man ey kan angribe dem: kort sagt, alting er i saadan en Bevægelse, at man maae befrygte en indbyrdes Krig.
Berlingske Tidende, 1781-05-28
Amsterdam, den 19de Mai. Den 14de huj ere igien følgende Krigskibe gaaet i Søen, fra Tessel. Admiral General paa 76 Kanoner, ført af ViceAdmiral Hartsink, Arveprindsen paa 56, Zephir paa 36 og Sechaars paa 26 Kanoner. Disse Skibe stødte om Aftenen til de andre, som ere uden for Gaats. De andre Hollandske Krigskibe skulle ligeledes snart gaae i Søen, og støde til Floden. De Rygter, at en Engelsk Kaper, en Engelsk Convoy fra Weser, a. skulde være blevne optagne, ere alle ugrundede; men for nogle Dage siden havde 2 Engelske Krigskibe og 2 Dito Cuttere geraadet midt ind iblant vores Fløde, hvis det ey om Morgenen tilig var bleven klart Veyr ligt; thi ved den Leylighed bleve de vores Flode vaer, satte alle Seyl til, og retirerede sig. Vore Skibe, som laae til Ankers, seylede saa hastigen efter dem som muligt; ja nogle kappede endog deres Anker. En af vore Cuttere kom saa nær, at han jagede et Engelsk Skib en Kugle igiennem Skibet, og en anden igiennem Seylet; men der opkom en Taage, saa man maatte holde inde med at sætte efter dem, paa det Skibene ey skulde blive alt for meget adskildte fra hinanden. Folkene paa vores Skibe ere fulde af Mod, og ønske kun at faae Leylighed til at vise Fienden deres Tapperhed.
Berlingske Tidende, 1781-05-28
Haag, den 19de Mai. Man forsikrer, at i i Ostindien have taget vore ForholdsRegler saavel, at vi ey have nødig at frygte noget for Engelænderne sammesteds.
Berlingske Tidende, 1781-05-28
Haag, den 22de Mai. Den Coureer, som i Martii Maaned blev affærdiget til Petersborg, for at indhendte Hendes Russiske Keiserl. Majestæts Erklæring, om Hendes Majestæt vilde tilstaae Republiken den Hielp, som i den bevæbnede Neutralitets=Tractar var bestemt for samme, ventes tilforladeligen igien tilbage, denne Uge, eftersom man har Efterretning, at Hendes Majestæt ved hans Ankomst, den 16de April., just stod i Begreb med at foretage en Reyse paa 10 a 12 Dage, saa at dette Svar ey kunde gives førend Hendes Majestæts Tilbagekomst. Hvis Hs. Russiske Keys. Majests. Svar ey skulde være saa gunstigt, som man har Aarsag til at haabe, saa siges der, at følgen deraf vil blive denne, at vi maae slutte en Off= og Defensiv Alliance med Huset Bourbon, hvilket er det fordeelagtigste Partie, som man nu kan udvælge sig.
Berlingske Tidende, 1781-05-28
Fra det Østerrigske, den 14de Mai. Den Keiserl. Resolution, i Følge hvilken Livegenskabet. skal ophæves, er enten nær for Haanden eller maaskee allerede færdig. Saa behagelig som Jverksættelsen af denne Beslutning maae være for de Livegne, saa kan man dog let forestille sig, at den Bøhmiske Adel ey vil blive ret vel tilfreds med denne for dem saa skadelige Anstalt.
Berlingske Tidende, 1781-05-28
Helsingøer, den 28de Mai. Den 25de huj. indkom fra Nordsøen Skipper Frederich Andersen Falk af Holmestrand fra Moss til Kiøbenhavn, 1 af Christiansand fra Genua med Citroner til Petersborg, 1 Fregat af og til Kiøbenhavn fra Bordeaux, 3 Danske fra Norge til Kiøbenhavn, 2 Svenske fra Gothenborg med Sild til Østersøen. Den 26de huj. gik 46 Skibe af adskillige Nationer til Seyls til Nordsøen, deriblant Capit. Peder Nielsen af og fra Kiøbenhavn til Christiania med Stykgods; saa ankom og samme Dag fra Østersøen, 1 Keiserlig Russisk Fregat. Den 27de hujus gik 32 Skibe til Seyls til Nordsøen, deriblant var ovenmeldte Keiserl. Anssiske Fregat; saa ankom og samme Dag fra Østersøen 4 Dan skee fra Kiøbenhavn til Norge, 3 af Embden fra Kønigsberg til Amsterdam. J Sundet ligge i Kongel. Svensk Convoy Fregat og 4 Dito Koffardieskibe, som skal gaae under sammes Convoy og ventes flere endnu, saa ligger her og 12 Engelske KoffardieSkibe, som maae oppebie Convoy. Den 25de huj. indkom i Havnen Skipper Niels Olsen af Hornbeck fra Gaunøe med Havre og Flæsk, 2 Fartøier fra Holsteen, begge med Rug og Hvede, Skipper Colbergh her af Byen fra Faxøe med Kalksteen, og udgi Skipper Hammer her af Byen til Kiøbenhavn med Stykgods og Muursteen. Den 27de huj. Skipper Niels Olsen af Hornbeck til Vanders.
Berlingske Tidende, 1781-05-28
Kiøbenhavn, den 28de Mai. Under 9de April 1781 har det allernaadigst behaget Hs. Kongel. Majestæt at beskikke Thomas Angel Brown til at være Ober= og Kryds=Betient i Skibsnæsset paa Tronhiems Leed og under 23de Mai den hidtil værende Toldbetient ved Bergens Toldsted Søren Wodrup til at være Veyermester, sammesteds.
Berlingske Tidende, 1781-05-28
Den 25de Mai gik en Russisk Keiserl. Fregat, som i nogle Dage har lagt for Anker i Renden, under Seyl til Nordsøen.
Berlingske Tidende, 1781-05-28
J Dag afseilede et dito Orlogskib, som for nogle Dage siden kom fra Nordsøen, til Østersøen.
Berlingske Tidende, 1781-05-28
Landhuusholdings=Selskabet. Til Selskabets ordentlige Medlem er nyeligen valgt: Hr. Henrich Ulsøe, Regne= og Skrivemester ved de Kongelige Pager. Kiøbenhavn, den 25de Mai 1781. C. Martfelt, Selskabets Sekretær.
Berlingske Tidende, 1781-05-28
I Dag blev paa Børsen ved Auction bortsolgt: Rigaisk Hamp fra 23 Rdlr. 4 Mk. til 25 Rdlr. Skpd. Bast-Matter fra 11 Rdlr. til 11 Rdlr. 3 Mk.
Berlingske Tidende, 1781-05-28
Ved Tal=Lotteriets 241 Trækning i Altona udkom: No. 48, 1, 19, 85, 38.
Berlingske Tidende, 1781-05-28
Fra den 19de til den 26de Mai h. a. ere her i Staden copulerede 25 Par, fødte Drenge 23, Piger 29, tilsammen 52; døde Mænd 22, Qvinder 18, Drenge 14, Piger, 11, tilsammen 65, ere altsaa 13 fleere døde end fødte. De Døde ere bortrykkede af følgende Svagheder: Alderdom 3, Barselseng 1. Brystsyge 9. Colica 2. Druknet 2. Død fød 1. Feber 1. Forraadnelses=Feber 2. Hastig Død 1. Hidsig Feber 1. Krampe 1. Kræft 1. Mæslinger 4. Slag 16. Svindsoet 5. Tænder 2. Tærende Syge 4. Uangivne Svagheder 4. Ulykkelig Hændelse 1. Vattersoet 2.
Berlingske Tidende, 1781-05-28
Døde. J Kiøbenhavn den 25de huj. Mad. Anne Magrete, fødKønsberg, Brand=Capitaine Jvers Enke, 70 Aar; Sr. Andreas Christian Schmidt, Skoleholder, 63 Aar.
Berlingske Tidende, 1781-05-28
Vexel=Cours. London 2 Maan. Sigt a 5 Rdlr. 16 Sk. pr. Pd. Sterl. Amsterdam Cour. 14 Dages Sigt a 22 pro Cento. 2 Maaneder Dato a 21 1/4 pro Cento. Hamborg og Altona Banco 14 Dages Sigt a 28 pro Ct. 2 Maaneder Dato a 27 1/2 pro Cento.
Berlingske Tidende, 1781-05-28
Fra Pressen er trykt færdig: Abhandlung uder die alter Scani dinavische Geschichte, von den Cimbrern und den Scandinavischen Gothen, von F. W. Chr. v. W. J. Med et Landkort over det gamle Scandinavien, efter Pytheas, Mela, Pli nus og Tacitus, samt en Tabel over den Gothiske Historie. Dette Skrift bestemmer nøie den Cimbriske Tidspunkt, saavel som de trende Odiners Ankomst til Scandinavien, med flere vigtige Historiske Anmerkninger.
Berlingske Tidende, 1781-05-28
En Dansk Oversættelse af bemeldte Skrift, af J. H. M. er ligeledes færdig, med Titel: Afhandling over den ældre Scaudinaviske Historie, om Cimbrerne og de Standinaviske Gother, hvormed ovenmeldte Landkort og Tabel ligeledes følger.