Viborger Samler, 1848-11-30
Den nylig i London ved Døden afgangne Mosait Hofraad Hambroe har, som af Bladene sees, legeret den temmelig betydelige Sum af 160,000 Rbd. til Staden Kjøbenhavn, hvoraf de 60,000 Rbd. tilfalde ældre, deels christne og deels jediske, Stiftelser og 100,000 Rbd. ere bestemte til Oprettelsen af en ny Stiftelse, der skal bære Hambroes og Hustrues Navn. Resten af hans store Formue tilfalder nok fornemmelig hans efterladte Kone og hans eneste Søn, som fortsætter Ledelsen, af Husets samlede Forretninger i London. Hofraad Hambroe, begyndte for omtrent 40 Aar siden sin Handelsvirksomhed i Kjøbenhavn, og de Ældre ville endnu mindes, hvorledes han, der siden erhvervede sig et europæisk Navn som Kjøbmand, begyndte uden Formue sin Virksomhed som Detaillist i en lille Udsalgsboutik paa Kjøbmagergade i Kjøbenhavn. Denne Virksomhed blev naturligviis snart for lille for hans store Handeløgene; han gjorde Forsøg i flere forskjellige Handelsbrancher, og udviklede en utrættelig, stedse stigende Virksomhed; Lykken tilsmillede ogsaa i den Grad hans mange og store, klogt beregnede Handelsforetagender, at hans Firma allerede 1820 næsten overstraalede de øvrige kjøbenhavnske Firmaer i Anseelse. Hambroes utrættelige Virksomhed er noksom bekjendt: han har ført Handel med næsten alle danske Producter og ofte forskaffet nye Afsætningskilder for Samme; han har anlagt den bekjendte store Hambroelske Mølle i Kjøbenhavn, den første Damp mølle i Danmark, ogsaa i mange andre Retninger har han virket; dog er det fornemmelig som Banquier, at han har udfoldet sin store Virksomhed og vundet sin store Anseelse. Det er endeel Aar siden, at hans Søn, som han først lod studere og senere optog som Associe i sit Firma, ægtede en Englænderinde og nogen Tid efter bosatte sig i London. Den gamle Hambroe besøgte derpaa London, og for nogle Aar siden forlod han Kjøbenhavn og bosatte sig i Englands Hovedstad. Han lod sine Forretninger i Kjøbenhavn bestyre ved Procurenter, indtil hans derværende Huus iaar ganske er blevet hævet og dets Forretninger overdragne et nyt Firma. Den Virksomhed, som Hambroe, uagtet sin høie Alder og meget svage Helbred og uagtet han i London maatte sætte sig ind i ganske nye for ham tildeels fremmede Forhold, udviklede i England, var saa betydelig og vel tildeels ledsaget af et saadant Held, at Huset Hambroe i London, hvad Soliditet og Anseelse angaaer, sattes ved Siden af de første europæiske Huse, og hans Vexler antoges ligesaafuldt som Rotschilds, Barings, Wilsons osv. Hans Formue kunde vel langtfra maale sig med de første Huses, men hans utrættelige Virksomhed og anerkjendte Soliditet skaffede hans Firma en Tillid, som ikke i fjerneste Henseende rystedes ved den store Handelscrisis ifjor eller ved Omvæltningerne iaar, hvilket derimod dog turde være Tilfældet med mange andre, baade rigere og navnkundigere, Firmaer. Hambroes Fraflyttelse fra Kjøbenhavn var vel for endeel begrundet i Forholdene; han skal senere og navnlig efter Krigens Udbrud have ønsket at leve sine sidste Dage, Danmark. Han sendte for et Par Aar siden en Gave af 10,000 Rbd. til Frederik den Sjettes Asyl i Kjøbenhavn, da dette begyndte at tabe sig paa Grund af Mangel paa Deeltagelse. Da Orla Lehmann i Foraaret var i London, medgav Ham broe ham en Anviisning paa 15,000 Rbd. til Udbetaling til Krigsministeriet til Krigsfornødenheder, den største Gave, der af Nogen endnu har været givet i dette Øiemed. De Danske, der kom til London, optoges med den største Beredvillighed i hans Huus, hvor han kunde introducere dem for flere af Englands navnkundige Mænd. Hans Testament viser nu atter Kjærlighed til Fædrelandet. Hambroes første Associe var den saa tidlig bortgangne, ualmindeligt begavede og i de store kjøbenhavnske Selskabskredse saa gjerne seete Gerson, der ikke blot som Kjøbmand, men ogsom som Musiker, nød stor Anseelse. Ved Gersons Dod blev dennes Andeel dragen ud af Handelen. Hr. Grosserer A. Hansen har ogsaa været Associe af det Hambroelske Handelshuus, men for nogle Aar siden udtraadt af Samme. Forøvrigt ere de i det Hambroelske Huus's, Forretninger uddannede Mænd etablerede saavel i Jndlandet som i Udlandet og udgjøre meget anseete Handelsfirmaer. en for nogle Aar siden af Barfoed leveret Artikel i "Brage og Jdun" om danske Mosaiter, hvori dog ogsaa de, der ere gaaede over til Christendommen, ere medtagne, omtales afdøde Dr. med Professor Jacobsen, Professor David, Digteren, Professor Henrik Hertz og Hofraad Hambroe som Mænd, der ikke blot her i Landet have vidst at forskaffe sig Anseelse, men hvis Virksomhed har forskaffet dem europæisk Navnkundighed.