JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-12-27
Vetiendtgjørelse. den Kongelige Direction for Qvarantaine Foranstaltningerne. De Lande, Stæder og Øer, som, efter de sidste til Directionen indkomne officielle Beretninger, indtil videre ansees for smittede: ere J. af Cholera. a) Pillau. b) Sunderland, c) Newcastle. d) Hamborg. e) Altona. f) Aabo. 4) Hangsudd. b) Helsingfors. i) Viburg. (De sidste fire i Finland. ) Stettin. 1) Reval. m) Kønigsberg. n) Elbing. o) St. Petersborg. 1) Kronstad. g) Danzig. Archangel. 6) Alexandrien. 2. Af andre pestartige Spa domme: a) Constantinopel. b) Algier. c) Tunis. b) Marocco. e) Smyrna. f) New Orleans. g) Øen Candia. For mistænkte Havne og Stæder ansees indtil videre. 1. Med Hensyn til Cholera: a) Alle øvrige engelske og skotske Havne. b) alle øvrige russiske Havne ved Østersøen og det hvide Hav. c) Alle øvrige preusiske Havne. d) Alle mecklenborgske og lybekske Havne. e) Alle øvrige holsteenske Havne. Med Hensyn til andre pestattige Sygdomme: a) Alle tyrkiste Havne, med Undtagelse af de som smittede foranførte. b) Det africanske Barbaries øvrige Havne og Stæder. c) De vestindiske Øer. Dog skulle de fra de danske vestindiske Øer ankommende Skibe kunne befries for at lægges under Qvarantaine, saafremt de foruden Sundhedspas medbringe behørige, af Vedkommende under Embedsanthoritet udstædte, Sundhedsattester. d) Nord=America. Dog fritages de fra disse Havne ankommende Skibe for Qvarantaine, saafremt de foruden Sundhedspas ere forsynede med behørige Sundhedsattester, fra de derværende Kongelige danske Konsuler, eller disses Vice-Konsuler. Alle andre Lande, Stæder og Øer, i og udenfor Enropa, blive at ansee som aldeles umistænkte. Kiøbenhavn i den Kongelige Direction for Qvarantaine Foranstaltningerne den 23 Decbr. 1831. H. Holsten. v. Schmidt Phiseldek. Thonning. Kjeruf. lopp. Steinmann. Skibsted.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-12-27
Auctions=Placat. Da vedkommende Panthavere itte have fundet det ved tredie Auction over en Gaard i Jandrup Bye, Vester Herred med underliggende Boelsted, som tilhører Kjøbmand Jens Thomsens Stærvboe, gjorte høieste Bud, antageligt, bliver en fjerde Auction over disse Eiendomme afholdt paa Stedet selv Tirsdagen den 17de Januar førstkommende Formiddag Kl. 11, hvilket herved i Henhold til de forhen skete Bekjendtgjørelser bringes til Liebhabernes og alle Vedkommendes Kundskab. Conditionerne ligge forinden til Eftersyn paa Undertegnedes Contoir. Thi indbydes Lysthavende. Øster og Wester Herreders Contoir i Warde den 23de Decbr. 183. Wedel Heinen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-12-27
Jfølge Sinterettens Begjæring bliver Mandagen der 3de Januarii næstkommende om Formiddagen Kl. 10, ved en eneste offentlig Auction, som holdes i Gaarden, bortsolgt følgende, afdøde Selveiergaardmand Andreas Orloffs Stervboe tilhørende Eiendomme i Rindom Sogn Hind Herred Ringkjøbing Amt, 1) Gaarden Wormstoft af Hartkorn Ager og Eng 5 Td. 2 Fdkr. i tretensextendedeel Alb. med tilhørende Eng i de saakaldte Woldberg Grobe af Hartkorn Hovedgaardstaxt 2 Tdr. 2 Fdkr. tretjerdedeel Alb. 2) Stervboets i Fælledskab med Gyde Eskesen paa Tranmose eiende undeel af Parcellerne No. 10 og i af Hebeltofte Nye Eng af Hartkorn 2 Skpr. 2 Fdkr. 1 enhalv Alb. Samme Dag, og om behøves følgende Dag, bortsælges ligeledes Stervboets Besætning Ud- og Jndboe. Hvilket berved til Lysthavendes Efterretning bekjendtgjøres. Herredscontoiret i Ringkiøbing d. 23de Decbr. 1831. John Tinsen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-12-27
Kjerde Klasse. No. 2 Til Documenter efter Stempelpapirs Forordningens Fr. 59 Litt. b. Schifter 1831. Falkenskjold.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-12-27
Extract 10 Rigsbankskilling Sølv. I Henhold til den i dette Blad No. 101, indrykkede Hovedstevning og deri paaberaabte Kongelig allernaadigst Bevilling af 20de Septbr. d. A. bliver herved med Aars og Dags Varsel indsternet til at møde inden Gjørding Malt Herreders Ret, sædvanlig Tid og Sted den første Retsdag i April Maaned 1833 den eller dem som maatte have i Hænde en af afgangne Hans Jacobsen i Seistrup til Gaardmand Niels Christensen Hell i Darum under 24de Juni 1798 udstædt og den 29de f. M. tinglæst Obligation, lydende paa 25 Rd. D. C. omskreven til 25 Rbd. S. V. hvilken Obligation som er indfriet, skal være bortkommen, men ei af Pantebogen udslettet, for med Obligationen at fremkomme og lovlig udkomst dertil at beviisliggjøre da der i Mangel heraf vil blive paastaaet og meddeelt Mortificationsdom paa Obligationen. Laugdag og Forelæggelse et hævet ved Fr. 3die Juni Til Bekræftelse under Haand og Segl. Endrupholm d. 12te Decbr. 1831. Münster. (L. S.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-12-27
Følge Begjering af vedkommende Skifteforvalter, bliver den Doctor Theologi Biskop Koefoeds Stervboe i Ribe tilhørende Halvpart af Hunderup Kirke i Gjør ding Herred Ribe Amt, med Kirke= og Konge, Korn- og Qvægtienden af Hunderup Sogns tiendeydende Hartkorn 101 Tdr. 2 Alb., matriculeret: Kirketienden til Hartkorn 13 Tdr. 6 Skp. og Kongetienden 16 Tdr. samt et Kir ten tilliggende Stk. Eng i Darum Enge i totrediedeeDages Slet af Hr. 1 Skp. 1 Fdk. stillet til 3de offentlige Auctioner som afholdes: Fredagen den 20de Januar) 1832 hver Dags 3die Februar, Formiddag Kl. Mandagen den 20de f. M. De 2 første Auctioner afholdes paa Gjørding Malt Herreders Tingsted i Weirup og 3die og sidste Auction i Sognefoged Hans Lauritsens Gaard i Hunderup. Det bemærkes at af Kjøbesummen kan 1600 Rbd. r. S. blive indestaaende i det Solgte mod 1ste Prioritets Parteobligation. Forestaaende bekjendtgjøres herved til Lysthavendes og øvrige Vedkommendes Efterretning overeensstemmende med Placaten 22de April 1817. Herredscontoiret Endrupholm d. 17de Decbr. 1831. Münster.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-12-27
Efter vedkommende Skifteforvalters Reqvisition bliver den Kjøbmand Jens Thomsens Stervboe i Warde, tilhørende Holsted Kirke, i Malt Herred Ribe Amt, matriculeret for Hartkorn 17 Tdr. 2 Skp. med underliggende Kirkeforder af Hartkorn 2 Skpr. 2 Fdkr. 2 Alb. samt Kirkens Korn og Qvægtiende af Holsted Sogns tiendeydende Hartkorn 82 Tdr. 1 Fdk. 2 Alb. stillet til 3de offentlige Auctioner som afholdes: Fredagen den 20de Januar) 1832, hver Dags 3die Februar ( Formiddag Kl. Løverdagen den 18de f. M. ) 11. De 2de første Auctioner afholdes paa Gjørding Malt Herreders Tingsted i Weirup og 3die og sidste Auction i Kroemand Hans Wilhelm Hansens Gaard i Holsted. Hvilket herved bekiendtgjøres saavel til Liebhaveres som til Pantecreditorernes Efterretning, overeensstemmende med Placaten af 22de April 1817. Herredscontoiret Endrupholm d. 17de Decbr. 1831. Münster.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-12-27
Da bei der am 8ten Novbr. d. J. versuchten fernerveitigen Verhourung der, der Maria Feddersen, Tochter der veil. Kirchspielvogten Jürgen Feddersen in Tvedt gehørigen Landstelle daselbst keine Liebhaber sich einanden, for wird es hiemit zur offentlichen Kunde gebracht, das die gedachte Stelle nach Maasgabt der jesigesetzten Conditionen unter der Hand af 3 oder 6 Jahre, in Miethe zu erhalten ist, velcherhalden die etwanigen Liebhaber sich an die Vormunder Christian Hattesen in Tvedt und Christian Jessen Feddersen in Abel venden wollen. Tønderhardesvogter zu Tøndern, den 13de Novbr. Drohse.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-12-27
J den vestre Plantage har Man afvigte Løverdag og Søndag afskaaret Toppen og Grenene af 10 Bitketræer. For Opdagelsen saavel af denne, som enhver Beskadigelse ved de udenfor Byens Nørreport anlagte Plantager, betales en Douceur i 2 Specier af Undertegnede og Navnet forties om forlanges. Ribe d. 20de Decbr. 1831. Guldberg.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-12-27
Friske og fortrinlig gode Catrineblommer 7 s., Valnødder 8 s., Figner til 5 og 8 s. Pundet haves til Udsalg paa Apotheket.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-12-27
Hvor et særdeles godt ottedags Stueuhr med Foutteral, er at faae tilkjøbs anviser Adressecontoiret. 7 Onsdagen den 28de Decbr. Gene A. F. K. ralforsamling, da nye Medlemmer indvoteres.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-12-30
aller Kongelig. privilegerede. naadigst. Stifts Ribe. Ti AdresseAvis, med Brevposten. som forsendes. og Hertugdommene. overalt i Danmar, Fredagen den. No. 104.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-12-30
30te December. skedigeres, trykkes og udgives ved N. S. Hyphoff i Ribe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-12-30
Udenlandske Efterretninger. Engelland. Efter langvarige Debatter, hvorved de saa ofte gjentagne Grunde og Modgrunde atter leve fremførte, er Reformhillens anden Læsning bleen antagen i Underhuset d. 19de December med 324 lod 162 Stemmer. Begge Partier triumphere: teformisterne juble over deres store Majoritet; Anreformisterne gjøre sig til af, at intet Frafald har indet Sted blandt deres Tilhængere. Sagen hviler hen indtil d. 17de Januar, til hvilken Tid Parimentet atter skal samles. Der tvivles ikke om, at billen jo bliver forkastet i Overhuset; der er derom un een Stemme. Times anbefaler, som det eneste Riddel, en hurtig Udnævnelse af nye Pairs. Derom dette ikke skeer, forsikkrer den, at Storbrittannien, il, førend Sommeren vender tilbage, være en Skue lads for Blodbad og Terrorisme fra den ene Ende af landet til den anden. Næstefter Reformagen drager selands sørgelige Tilstand meest den almindelige Opværksomhed til sig. Som Exempel paa de gruelige optrin, som der høre til Dagens Orden, kan følende Begivenhed, som har tildraget sig i Grevskabet. tilkenny, tjene: Dr. Hamilton, en proteantisk Præst, udsendte Politiet, for at inddrive sine esterende Tiender. Politi=Commanden udgjorde 40 Mand. Disse bleve i en Huulvei angrebne af et Parkusinde Bønder, som, bevæbnede med Spader, Leer lig Hotyve, fra alle Sider strømmede til. 14 af Rettens Tjenere bleve ihjelslagne paa Stedet; 6 blevsaardt saarede og 3 savnedes. Lignende Stener finde daglig Sted i Grevskabet Galwav.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-12-30
Frankerig. J Lyon var indtil d. 15de Alting. endnu roligt; men alle Forretninger laae stille, og Staden saae ud, som om den var indtagen med Storm. Allevegne stode talrige Troppeafdelinger opstillede; Kanoner vare opplantede og Lunterne tændte; stærke Patrouiller vare i idelig Bevægelse; flere nye Regimenter vare indrykkede i Staden; Alting bebudede, at man frygtede for en nye Opstand. Den Beretning, som Ministrene aflagde om Begivenhederne i Lyon, fremkaldte i de Deputeredes Kammer heftige Optrin; især udmærkede Hr. Mauguin sig, som sædvanlig. ved de bittreste Angreb paa Ministeriet. J sin Forsvarstale geraadede Hr. Casimir Petrier i saadan Jver, at han blæste sine Concepter bort, og maatte afbryde Foredraget indtil han, under Tilhørernes Latter, ved Grev Sebastianis Hjælp fik dem opsamlet og ordnet igien. J Midten af Talen var han saa angreben, at han maatte holde op og gaae ud i Conferents-Salen, for at trække Veiret; men her blev han angreben af den suspenderede Præfect, Hr. Dumolard, som havde været tilstede blandt Tilhørerne. Denne udskieldte Ministeren for en Løgner og Bagvasker og blev kun ved Magt afholdt fra Haandgribeligheder. Da Hr. Pertier siden havde endt sin Tale, optraadte Handelsministeren og holdt et Foredrag om den samme Sag. - J Pairskammeret fremlagde Hertug Decazes d. 19de Commissionens Mening om Pairssagen. Den ene Halvdeel af Commissionen var for, den anden imod Arveligheden. Discussionen af denne Sag skulde begynde d. 22de, og Mange lode sig indskrive til at tale om, for- og imod Lovudkastet. - De polske Generalers Nærværelse i Paris har foranlediget nogle Ubehagelige heder, idet en stor Mængde Studenter (efter nogle Angivelser 3000), som vilde begive sig i Procession, til Romarino og overrække ham en Fane, bleve adsplittede af Militæret. Det gik dog af uden Blodsudgydelse. - En stor Mængde Rygter ere i Omløb i Landets meest bevægede Egne: snart hedder det, at Bourmont staaer ved den spanske Grændse og venter kun høiere befaling, for at rykke ind med sin. Tropper og i hele den sydlige Deel af Frankerig proclamere Henrik den 5te, snart taler man om Napoleon den 2dens Ankomst og om en til Gunst for ham forestaaende Revolution; snart forsikkres der, at Keiset Napoleon ikke er død, men vil komme tilsyne faa Uger efter sin Søns fremtræden o. s. v.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-12-30
Belgisk hollandske Anliggender. Hollands Befuldmægtigede have overgivet Conferentsen en Protestation, som er lang nok, da den udgjør 40 Foliosider; men Conferentsen skal have svaret, at den bliver ved Tractaten af 15de Novbr. Den franske Legations-Secretær, Baron v. Andre, skal være sendt, som Coureer, til Petersborg i de belgiske Anliggender, og man nærer det Haab, at formaae den russiske Keiser til endnu at forandre sin Beslutning. Der et nu periculum in mora; thi d. 15de Januar, den yderste Ratifications-Termin, er nu ikke langt borte. - Kongen af Holland fremturer i sin Ubøielighed og bestyrkes vel deri ved den slette Stemning, som skal findes hos det belgiske Folk, der for en stor Deel synes at fortryde Revolutionen. Saaledes blev der nylig paa Theatret i Antverpen raabt: Leve Prindsen af Oranien, hvilket foraarsagede en saadan Tumult, at Stykket ikke kunde spilles ud. J alle Krostuer høres Spottesange over den belgiske Regjering, og Damerne lade sig offentlig see i orangefarvede Klæder. Jmidlertid er dog Almuen forbittret paa Hollænderne og udstøde de største Forhandelser mod Kong Wilhelm og hans Folk. - Underhandlingerne, som føres mellem Frankerig og Rusland om Antagelsen af de 24 Artikler, skulle være en af Grundene, der bragte Lafayettes Forslag om Borgerret for Polakkerne til at falde igjennem, da Casimir Perrier førte Vedkommende til Gemyt, hvorledes dette Forslag kunde tilintetgjøre disse Underhandlinger og omstyrte den hele Bygning, som Londonner-Conferentsen har opført Polskerussiske Anliggender. De sidste Efterretninger fra Polen lyde langt gunstigere end tilforn. De russiske Embedsmænd, hedder det, vise nu langt mere Maadehold, hvilket deels maa tilskrives Keiserens milde, menneskekjærlige Sind, deels andre venskabelige Magters Forestillinger. Der tales endog om, at der skal være Haab for de forviste Polakker, om endnu at faae Deel i den keiserlige Naade, og at der skal oprettes en Commission, som, efter at have undersøgt deres Deeltagelse i og Forhold undet Revolutionen, samt prøvet de Undskyldninger, de have at fremføre, skal kunne andrage paa fuldkommen Amnesti, Tilbagevenden til Fædrenelandet og Gjengivelse af de confiskerede Godser. Jmidlertid frygter man endnu bestandig for, at det russiske Senats Forslag, at indlemme Polen i Rusland, skal faae Overhaand; thi mange af de Foranstaltninger, som skee i Polen synes at sigte dertil, dog ingen mere, end den, at Skolerne erholde en fuldkommen russisk Organisation. Universitetet i Warscha u er endnu lukket, og Mange troe, at det ikke mere vil blive aabnet, men maaskee forlagt til Grodne. - Den største Deel af de polske Underofficerer og Soldater, som opholde sig i det Preusiske, ere nu paa Hjemmarschen og kun en liden Deel, som vægret sig ved at vende hjem, er bleven tilbage. - Russerne have endnu nok at bestille med Jnsurgenterne i de russisk-polske Provindser, og de skulle, ifølge Breve fra Lithauen, faae ondt ved at blive Mestere over de talrige Bander, der idelig blive større og større. - Man anslaaer Antallet af de Polakker, som have forladt deres Fædreneland, til over 60,000.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-12-30
Grækenland. Breve fra Constantinopel indeholde den Efterretning, at den græske National-Forsamling er sammenkaldt, og at Øen Hydras Blokade af de allierede Magters Skibe er ophævet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-12-30
Cholera. J Sunderland har Cholera nu bortrykket 1777 og i Newkastle 36 Mennesker; den skal ogsaa have viist sig i Hull. J Petersburg er der holdt Takkefest for Sygdommens Ophør. Fra Hamburg haves denne Gang ingen Efterretninger.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-12-30
Blandinger. Den baierske Hoftaad Thiersch, som er paa en Reise i Grækenland, har hjemsendt interessante Efterretninger om dette Land. Med Folket er han meget vel tilfred: han skildter det som saare godmodigt og i Besiddelse af store Evner, og finder overalt i den nulevende Slægt, især i de arkadiske Dale, umiskjendelige Træk fra Oldtiden. Præsidentens Død overraskede ham ikke, han havde fundet Stemningen hos Folket saadan, at han forud ventede en lignende Udgang af hans Regiering. Capodistria ansaae han vel for en ganske agtværdig Mand, men som var uden Begreb om sit vigtige Kald, uden Sands for Kunster og Videnskaber og uden Ærbødighed tor Frihedens hellige Sag; som kun befordrede dem, der va te hans Creatuter, og forfulgte med Bitterhed og Uretfærdighed Mænd og Familiet, der havde kjøbt Fædrenelandets Frihed med deres Blod.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-12-30
Churfyrsten af Hessen er efter 2 Maaneders Fraværelse nu igjen ankommen til Hanau Hertuginden af Berry har solgt Herskabet og Slottet Rosny til en Engellænder for 2,500,000 I Don Miguels Statskalender anføres ingen kronede Hoveder uden Haven og Carl den 10de.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-12-30
Blandt de mange Anekdoter, man i England hører om den nuregjerende Konge, udgives følgende for ligesaa ny, som sand. Ved Kongens Tafel var efter Maaltidets Ende Talen om en vis gammel Admirals Alder. En meente dette, en Anden hiint. Pludselig tog Kongen, som sad i Nærheden af de Samtalende, Ordet og sagde: "De tager meget Feil, mine Herrer. Han er meget ældre end De troer; det er nu alt 42 Aar siden" - tilføiede hen i det han saae ned paa Admiralen, som sad ved den modsatte Ende af Bordet - "at han en kold Vinteraften paa Canalen klongede mig op i Masten - en Tugtelse jeg ærlig havde fortjent." Kongen havde nemlig dengang, da han som ganske ungt Menneske skulde vænnes til Søen, under hiin Admitals Commando saagodt som Nogen maattet lystre de for Søetjenesten gjeldende sttenge Love.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-12-30
J Europa ere nu kun faa Vulkaner i Virksomhed; blandt disse ere Ætna, Vesup, Vulkanen paa Stkomboli, Hekla i Jsland de meest bekjendte. Efter d'Aubesson er Tallet paa alle ildsprudende Bjerge 205, af hvilke 107 paa Øer, de øvrige 98 paa Fastlandet. Jkke umærkværdigt er det, at alle de Vulkaner, der ere i Virksomhed, ligge nær ved Havet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-12-30
Storfyrst Constantins Enke, Fyrstinde Jean nette Antonowna Lowitz, er død i Petersburg d. 29de Novbr.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-12-30
Det er en for Handelstanden maaskee ikke uvigtieEfterretning, at den engelske Post herefter ogsaa omVinteren skal forsendes til Hamborg ved Dampskibe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-12-30
J Hamborgeraviser efterlyses en fra sine Forældres Huus for en Maanedstid bortgaaet ung Pige, som havde blaae Øine, blonde Haar og blegt Ansigt, klædt i en oliven circasia Kjole, sort Silkekaabe med Rosa foer, og Tills Slør. Der loves en betydelig Douceur, for hendes Opdagelse.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-12-30
Et amerikansk Skib saa sig paa sin Reise til Bordeaux nødsaget til i Sydhavet at anløbe en af Menneskeædere beboet Øe. Besætningen havde en heftig Strid med de Vilde, i hvilken 13 bleve paa Pladsen. De øvrige naaede lykkelig igjen Skibet, og medbragte 2 Fanger, hvilke man siden paa Reisen havde den største Vanskelighed ved at holde Styr paa.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-12-30
J Bourdeauxs Havn havde den ene af dem nylig fortæret en Toldbetjents levende Hund, og den anden kastede sig pludselig over Toldbetjenten, der, hvis ikke hurtig Hielp var kommen til, vilde være bleven expederet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-12-30
Kongen af Sverrig har i Hovedstaden indrettet en Forsørgelses=Indretning for i Vinter, for Personer, der ikke kunne ernære sig i Provindsen. Hs. Majest. bestrider selv Omkostningerne. De iblandt dem der kunne arbeide anvises saadant. Ved Klippers Sprængning i Dnisterfloden, og en Kanals Gravning, stræber man at gjøre Odessa til Stapelstad for hele Sydrusland, og saaledes maaskee, med Tiden, til en af Europas første Handelstæder. (Staden er først fra ny af anlagt 1790., Hos en Glarmester Forreson i London er nyligen det største Speil i Verden bleven færdigt. Det er 6 Favne høit og 4 Favne bredt. Fladen skal være beundringsværdig skjøn.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-12-30
Indenlandske Efterretninger. I Kjøbenhavnsposten opkastes det Spørgsmaal, hvilket af de 2 Tidspunkter, enten den 28de Mai 1831, da Forordningen om en stændisk Forfatnings Jndførelse i Danmark udkom, eller den tidligere Bekjendtgjørelse af den kongelige Villie, som i forrige Aar feiredes ved en Jllumination af Kjøbenhavn, i Almindelighed maatte ansees for den til en aarlig Mindeiest meest passende? Tillige foreslaaes en Stuepenge af Bronze, paa hvilken Datoen af denne til Nationalerindring helligede Dag anførtes ved Billedet af den Konge, som Danmark skylder en saa stor Velgierning.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-12-30
Om en for nogen Tid siden, paa det kongl. Residents slot Amalienborg i Kjøbenhavn indtruffen mærkelig Begivenhed, som dengang blev almindelig omtalt, men hidtil ikke har været berørt i noget dansk Blad, har KhvnsMorgenpost nu af det svenske Vattenbladet" optaget en Beretning, omtrent af saadant Jndhold: "J Danmarks Hovedstad og med dets Monark har en Hændelse tildraget sig, som, om den paa den ene Side viser megen Skjødesløshed hos dem, der have det høie Hverv, at vaage for Majestætens Sikkerhed, dog paa den anden Side vidner om, hvorlidet Frederik den Gode selv tænker paa, at gjøre enhver Adgang til sin Person umulig, med mindre man passerer igjennem en Skare af Drabanter. En Søndag Nat omtrent Kl. 2, vatte en fremmed Person Hs. Majestæt, rykkede ham i Armen og bad Ham: "at staae op og følge med, da Landet var i Oprør, Hs. Majestæt burde ogsaa medtage Vaaben." Kongen stod rolig op, og ringede paa sin Kammertjener, som endeligen kom med Søvnen i Øinene. Ved Skinnet af det Lys, denne havde med, begyndte Kongen at kjende den besynderlige Fremmede, hvis Sjælstilstand, allerede, formedelst nogle usammenhængende Udtryk, efter den første Hiisning, forekom Majestæten mistænkelig. Det var en mager, bleg Figur, i hvis Aasyn Lidelser og Afsind vare malede, og som var klædt paa en dermed overeensstemmende Maade. Han gik frem og tilbage paa Gulvet og stirrede i en opslagen Bibel, som han holdt i den ene Haand. Vagt indtraadte efter nogle Øieblikke, og den Ulykkelige førtes til Hovedvagten, hvor man, uden at finde noget Mistænkeligt, undersøgte hans Klæder. "Tidens forvirrede Omstændigheder og Danmarks Ulykker havde bevæget ham til at søge Adgang til Kongen, som han vilde opfordre til at afhielpe dem. Desuden var han husvild og havde i Slottet søgt et Tilflugtsted imod den kolde nedstyrtende Høstregn." Ved Undersøgelse blandt Hoffolket befandtes, at Posterne havde ladet ham passere i den Tanke, at han var Lampetænder. Ordonantset og Vagthavende vare ei blevne ham vaer. Kongens Ædelmodighed har skaffet den Afsindige Plads paa en Forsørgelsesanstalt, hvor han for Livstid er beskyttet mod Nød, Elendighed og - Trang til natlige Vandringer."
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-12-30
Jfølge officiel Anmeldelse er nu af Hs. M. Kongen en Revision ogsaa af det danske Toldvæsen allernaadigst betalet. Denne allerhøieste Bestemmelse fremkalder hos os det Haab at Kongerigets og Hertugdømmernes gjensidige commercielle og industrielle Jnteresse ville vorde tagne i nøiere Overveielse, og endelig den ulykkelige Skillevæg, som hidtil hindrede det frie Samqvem mellem Beboerne af een og samme Stat, bortfalde.