JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1813-06-24
J Paris blev Søndagen d. 13 Juni et høitideligt Te Deum afsiunget formedelst Keiserens tilfægtede Seir ved Würschen over den russiskepreussiske Armte. J Anledning af denne Seir har den franske Keiser d. 22 Maj. i Leiren ved Klein Baschweitz paa Valpladsen af Würschen decretteret et Monument at oprettes paa Bierget Cenis; paa hvis Forside, der vender hen til Paris, skal indgraves Navnene paa alle Departementerne paa denne Side Alperne, og paa den Kant mod Mayland alle Departementernes Navne paa hiin Side Alperne og Jtalien. Paa den Plads af Monumentet, der falder meest i Øinene, skal staae indskrevet: Keiser Napoleon har befalet Oprettelsen af dette Monument til Beviis paa sin Taknemmelighed imod sine Folk i Frankrig og Jtalien, og for til den sildigste Efterslægt at efterlade et Minde, om denne berømte Epoke, da inden 3 Maaneder 120,000 Mand tilte til Vaaben, for at sikkre Rigets og dets Allieredes Jntegritet af deres Lande. Derpaa har Regentinden af Frankrig, Marie Lovise, fra St. Cloud d. 10 Juni ved et Decret opfordret Jnstituterne i Frankerig og Jtalien, Academierne i Rom Amsterdam, Turin og Florer; at fremkomme med Plan til et saadant Monument, hvorpaa maae anvendes 25 Millioner, og som skal indsendes til d. 1 Nov, før at forelægges Keiseren, at der til næste Foraar kan beryndes med Monumentet.
Jyske Efterretninger, 1813-06-24
Ved et andet keiserlig Deeret, udstædt i Dresden d. 14 Maj, har Napoleon, for at bevidne sin Tilfredshed med den Tieneste, som hans elskede Søn, Prinde Engen Napoleon, Vicekonge i Jtalien, har i Trigen udviist, oprettet for dennes ældste Datter, Josephine Maximilian. Cugenie Napoleone, Hertugdommet Galliera, bestaaer, de af sammes District og Palaiet i Bologna, der skal gaae i Arv til den Førstefødte af hendes mandlige Afkom men naar disse uddøe, falder Hertugdømmet tilbage til de keiserlige Privat=Domainer.
Jyske Efterretninger, 1813-06-24
Indenlandske Efterretninger. (Af samtlige Danske Aviser, samt Udg.)
Jyske Efterretninger, 1813-06-24
Hans Høihed Prinds Christian Frederik har, under 10de Juni 1813 fra Edsvold Jernværk, udstedet følgende Kundgiørelse: Til det Norske Folk. Det er en Sandhed, der ikke noksom kan erkiendes, Tarvelighed er en af de første Borgerpligter, og hvor kan den tænkes væsentligere at udøve og meere velgiørende i sit ne Følger, end i et Land, hvis Jndbyggere maae savne Livets første Fornødenheder, Har end Norge og dets værde ge Sønner ingen anden Fiende at frygte for end Mange len, nu velan, saa lader os i Tide gaae denne i Møde medde Midler der levnes os. Jkke taler Jeg til den hæderværdige Almue, der med Tillid til Gud og Troskab mod Konge taaler de Savn det føler, og glad ved den Hielp de offentlige Foranstaltninger og Naturens milde Haand giver den, haaber paa en bedre Fremtid, for den er Tarvelighed en Nødendighed. Der mod er det til Embedsmændene, til de formuende Jorddroter og Brugseiere, som til Byernes bemidlede Indbygger at jeg henvender denne Min Opfordring: Husk at hver Mundfuld Du nyder mere end Du og Dine behøve, berøves din lidende Medborgere! Jndskrænker derfor, med urokkelig Villie, Forbrugen af Brød og af alle Gryn, Meelspiser i Eders Familier og blandt Eders Huusfolk. Et større Antal mere Trængende skal ved det J forbruge mindre, finde Mættelse og velsigne Edel Foregaaer hinanden indbyrdes med et godt Exempel, der Tarveligste blandt Eder, er, i denne Henseende, den bedste Borger. - Saavel Byernes som Landets Beboere nyttede Hielpemidler som Naturen have anviist i Mangel af Brød, korn, og nytte dem, ligeledes med Tarvelighed; da skal de Uger snart forsvinde hvori Mangelen endnu kan hiemsøge os, inden Guds Forsyn hielper os med den velsigne de Høst, som over hele Landet tør forventes.
Jyske Efterretninger, 1813-06-24
J et Bulletin fra det svenske Hovedqvarteer, udgivet Feldttrykkeriet i Stralsund, og i den Rostokker Avis finde blandt andet, indrykket, at efter Pra sident Kaaets Ankom i det franske Hovedqvarteer i Harburg, var en hemmelide Overeenskomst af ham bleven truffet med den franske Beilingshavende der, ifølge hvilken de danske Tropper, i For ning med de franske, skulle anfalde og besætte Staden Hanborg, og at derfor de svenske Tropper, som vare indtrufi og omkring Staden, havde maattet sættes i Sikkerhed i drages tilbage, fordi de vare blotstillede.
Jyske Efterretninger, 1813-06-24
Endvidere anføres i samme Bulletin, at Præsident Ka paa samme Tid, da han underhandlede med Prindsen af Comühl, lod sige den russiske General Tertenborn og de svenske General (hvilken, siges ikke), at Kongen af Danmark var bereed til at forene 25000 Mand af de dans Tropper med den svenske Armee for at tilveiebringe en t. mindelig Fred og formindske Napoleons Vælde. Der kan med fuldkommen Kundskab om Maalet for Prisident Kaas's Sendelse, som var at begive sig i et Kon Ærende til Keiser Napoleons Hovedqvarteer, og om og Foretagender i Altona og Harburg, forsikkres, at han in hverken hemmelig eller offentlig Overeenskomst havde at derhandle i Harburg, og at han langt mindre har gjort Tilbud som det det anføres i det svenske Bulletin, hvilket vilde have været ligesaa stridende mod Kongens Hensigt og Værdighed, som mod det Forhold den svenske Regiering har sat sig i til den danske, ved at giøre Fordringer, der sigte til at sønderrive de Baand, som forene Tvillingrigerne. Præsident Kaas undslog sig for at indlade sig med dem, der fra svensk Side vilde forebringe Forslag, hvori Hensigten var bekiendt. Da hans Vægring betog Anledning til med Grund at kaste Skygge paa hans Regierings Opførsel, saa, da Hensigten var at opvække Mistanke mod den danske Regiering, har man i Haab om at opnaae Maalet, paadigtet Presidenten en Yttring, hvortil ingen Anledning var i Tingenes Stilling paa Grændsen og hvoraf endogsaa under jagen Forudsætning var nogen Frugt at høste for hans Regiering. Thi naar de franske Troppers Jndrykning i Hamborg blev lettet ved de Danskes Medvirkning, fordi de ængstede Jndvaanere anholdt om disses Mellemkomst, saa faldt al Aarsag af sig selv bort til at støde til de bortdragende Svenske Den 14 Juni havde den i Mariager Fiord stationerede Roeslotille det Uheld at miste dens 16 Aarers Chaluppe, som Følge med Pilen og Proviansjagten vare paa Tilbagebeien fra Aarhuus, hvor de havde indtaget adskillige Fornødenheder for Flotillen. Den blev ved et Landkast kuldseilet; en Mand tilsatte Livet.
Jyske Efterretninger, 1813-06-24
Helsingøer, den 12 Junii. Den 9de indkom Nordfra et Fregatskib med spansk Flag, som i flere Aar ikke er sat her paa Ryeden. Det er ladet med Viin og Kork: men da den kommer sidst fra Dublin, er man den 10 seilet og med den til Kiøbenhavn. Nogle Fartøier baade Nord og Byd fra ere i de sidste Dage passerede Sundet.
Jyske Efterretninger, 1813-06-24
Pr. Majestæt har under 5 April konfirmeret en af Vaade Præstegiels Almue efter Dannebrogsmand Jver Haagensens Forestilling indgaaet Tarvelighedsforening. Opmuntret ved det bifald, hvormed Hr. Sekretær Molbechs Ungdomsvandringer i Fædrelandet, ere opstagne, agter han nu at udgive et lignende Skrivt over Na beriget for danske Læsere under Titel: Breve fra Sverrige i Aaret 1812. - Han har nylig udgivet sit fortræffeligt Retskrivningslexikon, den fuldstændigste danste Ordsamling vi eie. de Trængsler, Norge i Øieblikket lider, ere - som Budstikken bemærker - ei allene Følger af en Søekrig, i hvilket den danskenorske Stat uforskyldt i flere Aar har været indviklet, men især af senere uventede og uformodede politiske Forhold, samt af det haarde afvigte Aar og den derved foraarsagede næsten hele Norges Land totale Aisvært. Dette sidste Uaar var det haardeste Slag, som Norges Land Mands Minde har modtaget.
Jyske Efterretninger, 1813-06-24
Den 8de Juni er Chirurg i Skagen, O. F. Simonsen, udnævnt til Districts=Chirurg i Hiøring, med tilliggende District. Segnepræsten for Hvidberg, Ørum og Lodberg. Menigheder, O. F. Bruun, beskikket til Sognepræst for Harring og Stagstrup Menigheder i Aalborg Stift. Sognepræst til Skiørping og Fræer Menigheder, A. Ph. Bregendahl, til Sognepræst i Skive og Annexset Reesen, samt til Amtsprovst for Harre-, Nørre-, Hindborg, Rødding, Finds- og Lysgaard Herreder i Viborg Stift.
Jyske Efterretninger, 1813-06-24
Aalborg, den 24de Junii. J Morgen holdes Præstevielse i Budolphi Kirke ved sædvanlig Tid; Hr. Candidat Birch prædiker.
Jyske Efterretninger, 1813-06-24
Prædiken paa 2den Søndag efter Trinitatis. Høimesse: i Budolphi Kirke Hr. Brasch, i Frue Kirke Hr. Stifterrovst Schierup, i Hospitalet Hr. Klauen Kl. 11. - Aftensang i Budolphi Kirke Hr. Henneberg.
Jyske Efterretninger, 1813-06-24
Copulerede i Nørretrandes Kirke den 20 Juni Hr. Gartner Jens Jensen og Jomfrue Magdalene Na rie Stausholm.
Jyske Efterretninger, 1813-06-24
(Forlangt Indrykkelse.)
Jyske Efterretninger, 1813-06-24
Signalement. Rygterne siger, at der i Aalborg Termin skal være Auktet Handel om Lobuld til 7 a 8 Rd. Pundet og for Fierdingen af Smør 200 Rd. dansk Cour. Forstaaeligt giøres det siden til Rigsbankdaler. Commissioner ville altsaa meget lettes for dem som holde Landprangere. i Portoen, er nu saa høi at den ville fordyre Vare) ved at tildeele dem ved Telegraser.
Jyske Efterretninger, 1813-06-24
Avertissements. At vores yngste Søn Frederik Ludvig, 14 Uger gammel, i Dag ved Døden er afgaaet, skulde vi sørgelig bekiendtgiøre vores Familie og Venner, i Forviisning om deres Deeltagelse i dette vores Tab. Aalborg den 21 Juni 1813. C. Schou. H. Schou.
Jyske Efterretninger, 1813-06-24
Den 19 d. M. er mig tilsendt 10 Rdlr., med Begiæring, at uddeles til de Sengeliggende i Fattighuusene, der og er skeet til 18 Personer a 3 Mk., der altsaa med Bekiendtgiørelsen udgiør ovenmeldte Summa. Aalborg d. 22 Juni 1813. Emmichsen. En Tobakspung er tabt paa Gaden sidste 22 Juni, hvem som har fundet samme, bedes at aflevere den til Hr. Bogtrykker Wandall imod Findeløn.
Jyske Efterretninger, 1813-06-24
En Vand= eller Veirmølle paa Landet, ønskes tilkjøbs eller Forpagtning, enten strax eller til førstk. Michaeli. Hvem som har en saadan Eiendom at ville afhænde, behager at melde sig hos Hr. Bogtrykker Wandall i Aalborg, som giver nærmere Oplysning. Et saa godt som nyt Knaghiul med tilhørende Drev, passende til en Underfalds Mølle, er at faae tilkjøbs i Kobber=Mølle pr. Nibe. Hvor en god Condition for en skikkelig Pige som vil tiene for Enepige, er at bekomme strax til St. Hansdag; anviser Hr. Bogtrykker Wandall.
Jyske Efterretninger, 1813-06-24
En Seminarist der kan forevise gode Attester for sin Duelighed, ønsker sig konditioneret som Lærer for nogle Børn i Aalborg, til næstk. 1ste November. Bogtrykker Wandall giver nærmere Underretning.
Jyske Efterretninger, 1813-06-24
Dersom der naatte gives en Mand eller Familie her Aalborg eller andenssens, der naarte være bekiendt usk færske Sing Trhandling og Rensaltning m. m. dertil; forende, og har Lyst at store til er paa Silde, og Fikefangst var Stæn kan han paa gade Vilkaar hin antager og ner nærmere fornenne afhanter naar han mider sig hos Nansregen, boende paa Hiørnet af Slarsgaden og Nyerarn Nat og Nr. S. Aalborg.
Jyske Efterretninger, 1813-06-24
Arvingerne efter Niels Pedersen Geres afduur Hu stue Anne Kirstme Madsdatter i Rottrup, indknebet serned til at møde paa mit Contoir den 30 Just funstk., en Formiddagen Kl. ral de Amundige med Værgen om at blive uldent den Arn som efter Testamentet tilkom ner dem efter demeelta Afande. Nørresundhug den 1ste Juni titz. Søres. Tilese og Tindendann, bestaaende i Sammersung Herre, Elborg Amt, der driver en fuld Hoverie, og hvi Besætning et Stude, at den nig salig Man og 4 a mefornagtning sig gandens an kundgionens til Danhavernen Eierumme. Anman i saa Hensemor afholdes, skal nærmen ue affentungere. Conie den 5 Jun. . Lund.
Jyske Efterretninger, 1813-06-27
me naar sig i Aarbarg hos Schaer, contra Søndagen den 27 Jum. naanlandske Efterrernetzer. i Ham og U. Amier.
Jyske Efterretninger, 1813-06-27
Tydskland. Fra Wien berettes, at de 1ste var omherrenske Kelser Fraus tiener afreist fra Lamburg, og sande i sin Sutte den nomannske Minister Greur Met mich. Kirmarschal Dura en Sen. A. Kinscher. Touren uk til Guschin paa Pran paa Veien til Schlusen, iner han venter en Summemil en Keiser Naquiran som eter Lrinziger Tidende allerede d. at skal haver funden Steds imidlertid udes sikkert, at Navntrænrede var ankommen at Drenden. Efter den muremgraske Tidende skal Keiserne Kapulen an Alerandre have d. 2de i Brislau havt en Sammenkamst. Denne skeller Lands Afruse til Stichau, hvor han d. 2de ind skal har i Wien den det derved inbredte Kredshan hans saa arluinrende Jnssuerise paa Stat papirernes surs, at de pricia sauk fra 12 pril 1. Kakaanarteret for den mierrigske Operautions=Armee af lemand Mann, inder Fyril Schwarender, som forenes i anderslatte Fredsmærket i forhiine i Praa, en nierrigske Armes i Galligen helaber sig til Smann Mand. Den russiske Keiser haver frudt Nr. 9. Reiselde Leisen Frans imode indtil Callin, nen denne var sagen en anden Det til Sitichin. 3 Fauer i Reder Schressen ved den insmiske Grændse, samt ig 1. 26 Mai er vursikke at russiske Manarser med den østerrigske Gesandt Staman, en Paussiske Canier Aarhuberg, den engelske Aard Cathrart og Stuurt nen Hretugen af Brunshugeris, hvorhen an da den preussiske Sarun a. Stein fra Pran har braturt sig. Den russiskinerussisk Trine funen neeti at huldt lig til og ichefisk Fæstninger Slan an Nriise. Hagtet den J. Aar annaaarde Vaabenstilsland haver af erfariand er Corps Rasser, Have Cavallere mager Jnfanteme med 13 Kanoner, under Gen. L. Grev Entinzow, 7de nort fra Delsau en smeeret Marich forat bemægtige sig Anna, men den franske Bertug af Padnua Gen. Armahn, med et lidet Jnfanterie uden Kammer meste at standse omne overlenne Maar, og ik en endelin den Betientatureisen af Vaabenstilstanden, al igien at trække sin tilhuusOm Slaaet ved Huchtirk eller Warschen d. 2de meldes sin Sachsen, at det var egentlig den neure Elm atden mesiskeyreussiske Huuenarmes under Sr. Bardland, de Talle a Purk, der hanne sin Stilling og stryken i sammeelte Forskandsninger, men an vise, uagter den neesi haardunkne Radstand, aare betimmede at den ulierre Arme, der i alle ine Stillinger var nennembrækket, sin i Aarhen at kun under Snskuftelse af sit Ca allere tilbage til Sarling. Tabet og omne undige stump var paa benne Sider rurt betydeligt in nannurue kun faa Fanger. De sær Saarede at de Franke som til Dantzen, men or ler Saarede til Draaben. muur nu paa er forskiellige Pladser omtaler ere præter. Den fulgende Dan vur Nannenne Kavehanumern Sørlig, hvor han bringe om franske St. Anmere der kunde mistet benge sine Bren ved den samme kanunfunle der dæbte Marichal Durne af Sm. Til HenDe russiskiermusiske Hær fortsatte sin Rettraae inden at Franskes erklandige Efterlæring, lige milde Flader Duris af Baber sum adskille min er Smusien, og 1 ruuske ruster kunnuard Grændsen Smlesien.
Jyske Efterretninger, 1813-06-27
fra Salte, umin mostand at det saa omen Rau, som hele Sausin masær de San har ven udsat for ved at vare Krigens Stuede. Ener Slaget ved Rigen vare allerne mine Staden omseter denne Saarede i A. Allierede Arme. Man huus tor Lausin som et tragtet mud, og begyndte at indret. et Administrations=Senat under Forsæde af en BaronReisach Steinberg, Ministrene v. Stein og Alopæusvare nærværende, dog uden endnu at deeltage i Forvaltningen. Men Slagene d. 21de og 22de tilintetgjorde alt, da den russiskopreussiske Armee var i fuld Rettrade, igjennem Sladen, dog i god Orden, da den var bedækket. af sit Rytterie, og tog Beien over de 2 Broer over Neistil Schlesien. Jmidlertid havde Russerne presset alle Levnetsmidler for Mennesker og Heste, saa at der herskede d. 23de og 24de den største Nød i Staden. J Landsbyerne i Omegnen havde Marodeurs plyndret og ødelagt alt; af Frygt for dem torde endnu mange ikke vove sig til sit Huus og Hiem igien, og mange havde neppe det, hvormed de kan skiule Legemet. J een Landsbye vare 120 Huse blevne et Rov for Luerne.
Jyske Efterretninger, 1813-06-27
I den indløbne Beretning til Regentinden af Frankerig, om den franske Armees Stilling meldes, at alle Corpserne vare paa Marschen til deres Cantoneringer. Oderen var bedækt med Fartøier, ladede med Artillerie og alle Slags Levnetsmidler, som man have frataget Fienden. Gen. Vandamme havde man at takke for Forsvaret af Bremen og Jndtagelsen af Hamburg d. 30 Maj, hvilken i det forrige Felttog ved Gen. St. CyrsFrighed var bleven tabt. J Staden havde man forefunden 2 a 300 Kanoner, hvoraf 80 paa Voldene, og man havde gjort nogle 1000 Fanger. Der er udstædt befaling at giøre Hamburg til en fast Plads: den er omgivet med Volde og Buslivuet, og med en bred Grav, og kan tildeels bedækkes ved Oversvømmelse; man søger at bringe Commuication med Harburg over Øerne; tillige er forordnet at anlægge en anden Plads ved Elben ved Udløbet af Havel; Kønigstein, Corgau, Wittenberg, Magdeburg og de 2 faste Pladse ved Havel og Hamburg vil udgjøre en fuldkommen Forsvarslinie af Elben. En dansk Brigade af Auriliar=Divisionen, der staaer under Prindsen af Eckmühl (Davoust) har d. 2 Juni taget Lybek i Besiddelse. Siden Begyndelsen af Felttoget har den franske Armee befriet Sachsen og erobret den halve Deel af Schlesien. D. 10de var Prindsen af Moskau(Ney) i Breslau, Hertugen af Treviso (Mortier) i Gløgau, Hertugen af Bellund (Victor, i Crossen ved Schlesien, Hertugen af Regio (Ondinot) ved Grændeserne af Sachsen og Preussen henimod Berlin. Armeen indtog sin Stilling, i Følge Vaabenstilstanden, fra Glo gau og Liegnitz indtil Grændsen af Bøhmen og til Gørlitz, Napolton, der d. 10de Kl. 4 om Morgenen ankom til Dresden, og beboer Marcolini Gaard i Forstaa den, imodtog samme Dags Aften Kl. 7 den danske Præsident, Kammerherre Kaas.
Jyske Efterretninger, 1813-06-27
Blandede Efterretninger. Ved en Forordning i Østerrig er det forbudet Undersaatterne uden Keiserlig Tilladelse at lade sig indlemme i fremmede lærde Selskaber, og de som allerede ere det, maae angive det.
Jyske Efterretninger, 1813-06-27
Ved en Bekiendtgjørelse frabeder Kongen af Wiltemberg sig Tilsendelsen af saavel haandskrevne, jo trykte, Literaturværke, da de gode Skrifter ved Boghadelen desuden kommer i de Kongel. Bibliotheker. Og saa maae ingen uden Forespørgsel og Tilladelse didien, nogen Bog til Kongen.
Jyske Efterretninger, 1813-06-27
Greven af Gottorff (forrige Konge i Sver ankom d. 6te til Coburg, og fortsatte sin Reise til Hr. burgshausen. J Egnen af Gera, da han vilde reise Weymar, var han falden i Hænderne paa preussiske Hr. sarer, der sinkede hans Reise i 2 Dage. Det struentimer, han tog med sig i Frankfurt, er igien kommen til bage. Til Mayn; er den 22de bragt Liget af Storm, skal Duroe, Hertug af Friaul, der faldt ved Würsche, for indtil videre der at bisættes. Duroe var en Net rie Søn fra Pont i Mousson, der tilig ombyttede Ejderinger med Krigstienesten. Snart blev han Cotain og Adjutant hos daværende Gen. Bonaparte, mærkede sig som Brigade; Chef ved Overgangen alceno den 19 Marts 1797; han var med paa det gyptiske Feldttog, og var blant de Faa, der ledse Feltherren, hvis hele Fortroelighed han besad, tiltil Frankrig; han bivaanede Feltslagde 1801, 6 93 brugtes til vigtige Gesandtskaber til Berlin (17 og 1805) Petersburg og Stokholm, og var med Sammenkomst paa Niemen.
Jyske Efterretninger, 1813-06-27
det Brev fra Hamburg til London hedder det: Englænderne rømmede Curhaven, uden at løse et Li skud; at Russerne vare kun i ringe Antal, og meest vallerie, der intet formaaer imod et godt Jnlanter, Ved Angrebet paa Elb=Øerne havde Preusserne og hanseatiske Tropper lidt betydelig Tab, og nogle Bat loger af de sidste vare ganske tilintetgjorte.
Jyske Efterretninger, 1813-06-27
Indenlandske Efterretninger. (Af samtlige Danske Aviser, samt Udg., Løverdagen den 29 Maj behagede det Hans Høihed PreChristian Frederich, efterat have bivaanet den til AfskePrinds Fredrich til Hessen anordnede Fest paa Gaarden, ter ovenfor Egebierget, at begive sig til Mos, hvorfra sen næste Dag fortsattes til Frederikstad. Kl. 8 af Prinds Frederik til Hessen, ledsaget til Baaden af fin Ven og samtlige civile og militære Autoriteter, der fordenne Norges elskede Prinds med de varmeste Lykønske ger for hans Fremtids Skjæbne. (Hs. Durchl. er alt met tilbage til Kiøbenhavn.) Den 31 Maj behagede Hs. Høihed at tage Fæstningen Frederiksteen og Byens fentlige Indretninger i Øiesyn. Derefter begav Prisig tilbage til Røe, hver en elegant Diner var foranst af Stedets Eier, Hr. Grosserer Carsten Tank. Da Høitidelighed endtes med et brillant Bal som varede til 3 paafølgende Morgen. Tirsdagen den 1ste Juni beha det Hs. Høihed, efterat have bereist nærmeste Grænditaget alle i sidste Krig navnkundig blevne Steder, f. Bierrebye, Præstebakken a., i Øiesyn, at begive sig til ge til Frederikshald, hvor Byen tog sig den underdaFrihed at opvarte sin høie Giest med en talrig og eller Diner, ved hvilken under Sange og Kanonskud bleve fra bragte Skaaler for Hs. Majestæt Kongen, Hs. Høihed, prinds Christian Frederich, Hs. Durchl. Prinds Friderich til Hessen, Norge, Danmark m. fl.; hvilke alle ømtes med den meest levende Entusiame, hvoriblandt især Skaaler for Hs. Høihed forskiønnedes ved en hiertelig smuk Gang, hvoraf Rummet her allene tillader at meddele Slutlingsstrofen: Hil Dig i Halden, Troskabsbye, Hvor nys en Helt mon bygge, Han var i Krigens Storm et Lye, Som gav os Værn og Skygge; Hans Navn som Dit, var Christian, Som Du, han elsket Norges Land, Som ham vi følge Dig i Død, Og raabe: Christian leve!!
Jyske Efterretninger, 1813-06-27
Ved Enden af Maaltidet behagede det Hs. Høihed at la ne Vægeret gaae rundt til Norges uforglemmelige og saa inderligen elskede Prinds Christian Augusts Minde. denne store Mand erindredes med taus Høitidelighed, hvilEt end mere forøgedes ved de affyrende Minutskud, og Halsins Mænd gave derved et skiønt fornyet Beviis paa, at Borges Jndvaanere aldrig glemme deres Velgiørere. Om Eftenen begav Hs. Høihed sig tilbage til Røe, som han at ser forlod om Morgenen den 2 Juni, og, efterat have la At det søndenfieldske Regiment manøvrere for sig, behagede høistsamme at fortsætte Reisen igjennem Tistedalen, ØdeAark, Urskov, til det i sidste Krig bekiendt blevne Toverud, og derfra over Madseneret til Kongsvinger, hvor Høistsamste ankom i høieste Velgaaende om Aftenen d. 5 Juni Kl. 10. J Forbindelse med Bekiendtgiørelsen i Statstidenden No. 41, offentliggjøres herved en giennem Statholderskabet i Norge indsendt Adresse fra Almuen i Faaberg Præstegield i Guldbrandsdalen. Til Kongen. Vedens Krig og Tvedragt udbredte Skræk og Elendig sed over de fleste europælske Stater, nøde endnu i en Ræk af Aar Tvillingrigets Nordboere Fredens Velsignelser. Ti dyrkede vore Marker, pleiede vore Hjorder og nøde de ses Frugter i Tryghed. Dog kunde Visdom og Retfærdighed ikke forhindre, at Voldsmænd brøde Freden og søgte at indre Tilførsel fra Søsterlandet, hvorved vi, Dalens Behvere, havde under et barskere Clima fornemmeligen følet Mangel paa Korn. Men, ogsaa da sørgede Deres Majestæt faderligen for os. Deels ved Præmier, deels ved de finere anordnede Providerings=Commissioner har de fremmet Korntilførselen, og saaledes lindret var ublide Skjæbne. Jsær er De i dette Aar, under vor store og almindelige Nød, kommet os til Hielp baade med Korn og Penge. Og vi skulle ikke være befielede af de varmeste Taknembeligheds og Kierligheds Følelser for vor Lyksaligheds Stifter, vor Velgiører: Jo, allernaadigste Konge! vi føle dybt og inderligen, hvad vi skylde den vise og milde Regiering, hvorunder vi vare og ere saa lykkelige. Vi erkiende med den inderligste Taknemmelighed Deres Majestæts Naade og Godhed, og anbefale os, som troe Undersaattere, til Deres fremtidige Beskyttelse og hulde Forsorg. Forgieves vilde vi, i denne vor allerunderdanigste Adres see stræbe at tolke Deres Majestæt vore Følelser, i Anledning af Naborigets Fordring paa Norge. Ti ville bede Gud, om mueligt, afvende den Stund, da vi med Magt maatte modsætte os denne Paastand; men Konge! Fader i naar Baunen lyser paa vore Fieldes Tinding, da iler Da sen til Kamp mod Voldsmændene. End rinder saa siel Laugen giemmem vor Dal, og minder es kraftigen om Forfædrenes Daad oppe ved Døvres Fod. Faaberg i Guldbrandsdalen d. 6te Juni 1813. Allerunderdanigste Andreas Broch, Lars Steen.