Københavns Adresseavis, 1788-06-10
Praktiske Materier. Efterfølgende Premier for de altid og allevegne kostbare Handelsplanter Tobakken, Hørren og Hampen, lader Hans Majestæt Kongen atter herved selv allernaadigst udsætte: 1. For beste Sort Tobak avlet af Kjøbstæd=Jndvaanere i Aaret 1788, ikke mindre end 3000 Pund, udsættes en Premie af 50 Rdlr. For næste Sort, ikke under 2000 Pund, 20 Rdlr. For næste derefter, er under 1000 Pund, 10 Rd. Alle Kjøbstæder i Dannemark, undtagen Kjøbenhavn, maae derom, konkurrere. Prøver af Tobakken, ikke mindre end 4 Pd. af hver Sort, samt paalidelige Attester, som nøie beviser deres Overeensstemmelse med den øvrige Avl, maatte følge med Æskningen, og indsendes til Selskabet inden 31 December 1788. 2. For Hør=Avlen udsættes følgende Premier, nemlig: For beste Hør, ikke mindre end 30 Lispund, 50 Rdlr. For beste Hør, ikke mindre end 20 Lispund, 20 Rdlr. For beste Hør, ikke mindre end 10 Lispund, 100 Rdlr. Disse Premier udsættes særskilte: 1) For Sielland. 2) For Jylland. 3) For Fyen og de øvrige Øer, og 4) For Norge. 3. For beste Hamp, ikke mindre end 20 Lispund, udsættes en Premie af 40 Rdlr. For beste Hamp, ikke mindre end 12 Lispund, 20 Rdlr. For beste Hamp, ikke mindre end 8 Lispund, 10 Rdlr. For beste Hamp, ikke mindre end 4 Lispund, 5 Rdlr. Disse fire Premier, udsættes og særskilte: 1) For Dannemark, og 2) For Norge. Prøver af Hørren og Hampen, ikke mindre end 2 Pund eller 4 Mærker, som maae være vel brudt men ikke heglet, indsendes til Selskabet med paalidelige Attester, der bevidner saavel den brudte Hørs og Hamp Vægt som Prøvernes Overeensstemmelse med den øvrige Avl, inden 31 December 1788. Og da Vedkommende i Norge ikke vel kunde faae de behørige Æskninger og Prøver Selskabet tilstillede i samme Aar, hvori Hørren; og Hampene avlet; saa forundes dem herefter at konkurrere til disse Premier Aaret efter at Avlen er skeet, og altsaa æskeer denne Gang de Danske for den 1 Aaret 1788, men de Norske for den i Aaret 1787 avlede Hør og Hamp. Den, som for Tobaks=Hør= eller Hamp. Avl, reengang har vundet den høieste udsatte Premie, kan herefter ikke vinde nogen af de Premier, som udsættes fordenne Plantes Avl, for hvilken han allerede er bleven belønnet. Ligeledes kan den, som eengang har vundet en af de mindre Premier for saadan Avl, derefter ikke sam æske uden til en højere Premie, end den han har vundet. 4. Fremdeles udsætter Selskabet følgende Premier for Fælledskabets Ophævelse: a. For den Byes Selveiere, eller Fæste Bønder i Dannemark, som i Aarene 1788 og 1789 viser sig villigst og stræbsomst til at efterkomme de kongelige Forordninger og Fælledskabets Ophævelse. For den priseligste Gierning ved omskrevne Handling 100 Rdlr. For næst beste 50 Rdlr. For næste derefter 25 Rdlr. Tilforladelige Attester om det Hele med Omstændigheder af Vedkommendes Navne, deres Vindskibelighed ved Tingen, Fælledskabets Størrelse, tillige med Tiden, naar det er ophævet, med videre, indleveres til Selskabet inden 1ste December 1789. J samme Attester maae tillige tydeligen forklares, at de af Fælledskabet udskiftede Jorder ere virkeligen blevne indhegnede, samt med hvad Slags Hegn, paa det Selskabet derved kunde forvisses og Tingens Nytte og Varighed. Premien uddeeles i Forhold til Hartkorn, dette for enhver personvis, den ene mod den anden beregnet, saa den Person, som er Eier af det meste Hartkorn paa det Sted, hvor han har Deel i Fælledskabets Ophævelse, faaer den største Premie eller den største Deel deri. Desuden sees ved Premiens Tildømmelse paa den Villighed, som er viist ved Fælledskabets Ophævelse; saa ingen Bonde, som ellers kunde have et Slags Ret til Premien, kan æske den, eller nyde Deel deri, som allene i Følge Forordningerne er pligtig at befordre den allernaadigste Hensigt dermed, fordi andre Lodsejere saa vilde, med mindre han og haver viist sin Redebonhed til Øjemerkets Opfyldelse. Ligeledes, naar det ophævede Fælledskabs Størrelse og den udviste Redebonhed derved maatte være lige, sees paa Tiden, saa at de, der først ophævede Fælledskab efter Bekjendtgjørelsen af dette, faaer Fortrin for de sildigere. Møder i alt lige Tilfælde ved Samæstning eller fælleds Kappen og Ret til Premien, saa et Par Byer eller flere maaskee, som dog neppe formodes, skulde have hævet Fælledskabet i lige stort Stykke Land med lige Villighed, og just til samme Tid, saa afgiør Lødkastning i Selskabet denne Strid imellem Stederne, og Uddeelingen skeer derpaa efter Hartkorn, som sagt. - Dersom den Udskiftede har faaet al sin Jord samlet paa et Sted, vil saadant i Samæskning med andre vinde en fortrinlig Betragtning, frem for naar han har faaet samme paa flere Steder. Ved Bonde af en Bye, forstaaer Selskabet Ejer eller Bruger af et Jordsmon, hvilket henhører til en og samme Bye, for hvis Fælled skabs Ophævelse Premie æskes, endskiønt Jorddrotten, om saa kalde hænde, boede paa et andet Sted. De Proprietærer, som kraftigst befordrer og understøtter bemeldte Fælledskabs Ophævelse, vil Selskabet i sit høitidelige Møde offentlig med vekfortjent Berømmelse ihukomme og i sin Hestorie forevige deres Navne, ligesom det og for andre Personer, saavel i som uden for Bondestanden, udsætter følgende Premier: b. For den, som ved Overbeviisninger, Raad og Understøttelse, ved eget Exempel, eller paa andre Maader, meest befordrer Fælledskabets Ophævelse, den første Sølvmedaille eller 20 Rdlr. For enhver af de tre, som dernæst frem for andre heri udmerker sig, den anden Sølvmedaille eller 10 Rdlr. Attesterne maatte tydeligen vise bemeldte nyttige Handlingers Vished, c. Og da der endog paa Bornholm, hvor Bøndergaardene dog ligger særskilte og langt fra hverandre, hersker et skadeligt Fælledskab i Marken, saa vil Selskabet gjøre sig en Fornøielse af at tilkjende de ere Landmænd sammesteds, som tilstrækkeligen beviser, at de i ovenmeldte Aar haver forsvarligen indhegnet den meste Jord fra al Fællig med andre, trende efter Arbeidets Vigtighed afpassede Belønninger i Medailler eller rede Penge. I Attesterne, som maatte være underskrevne af bekjendte troværdige Mænd, bliver og at forklare, om de Æskende haver indhegnet al deres Jord fra Fællig, hvilket Selskabet helst ønsker, eller om de endnu ejer andre Jorder i Fælledskab med andre. 5. For den Proprietær i Dannemark, som giver de fleste af hans Bønder enten fuld Eiendom paa deres Gaarde eller Arvefæster, hvorved det dem tilkommende, Arbeide, deres Afgifter, enten i Penge eller Korn, og Jndfæstningen ved Forandring af Beboere forud nøie, tydeligen og for bestandig er bestemt. For den priseligste Handling i denne Sag Selskabets første Guldmedaille eller 100 Rdlr. For den dernæst den anden Guldmedaille eller 500 Rdlr. For den dernæst den tredie Guldmedaille eller 25 Rdlr. Ved Attesterne maatte Oplysning gives om Gaardenes Beskaffenhed og Størrelse, og de Vilkaar, paa hvilke de overdrages til Beboerne, hvilket allerrettest kan skee ved at indsende autoreserede Kopier af Skjøderne og Arvefæsterne, ogsaa vil Eiendoms= eller Arve=Fæste=Retten tilstaaes uden at andre derfor paalægges større Byrder enten ved Hoverie eller paa anden trykkende Maade end tilforn. Premierne æskes inden 1ste December 1789. 6. Da Selskabet til Land=Almuens Nytte har ladet adskillige Underviisninger trykke, saasom Agerdyrknings og Have=Katekismuser, og det, som udi Almanakken for 1782 og paa følgende Aar til Dato er indført, til Oplysning for Landmanden, og agter dermed at fortfare, men det ikke kan formodes om den store Hob af Landalmuen, at de skulle læse og tilstrækkeligen benytte sig af saadanne Skrifter, med mindre de, og især de unge blant dem, bliver dertil anførste og opmuntrede, hvilket man troer, best kunde skee ved Degne og Skoleholdere paa Landet, naar de, efterat den sædvanlige Skole= eller Bye Læsning var til Ende, vilde oplæse og igjennemgaae et Kapitel af Gangen i slige Bøger; saa udsættes: For den Degn eller Skoleholder, som heri, uden Forsømmelse af sit Embeds Pligter, viser den største Flid, en Premie af den første Sølvmedaille eller 20 Rdlr. For den næste den anden Sølvmedaille eller 10 Rdlr. For den næste den tredie Sølvmedaille eller 5 Rdlr. Disse Premier, udsættes særskilt for hvert Geistligt Stift i Dannemark. Paa gamme Maade vil Selskabet særskilt belønne andre, som ligeledes vil anvende Flid paa heri at befordre dets Hensigter til Landalmuens Oplysning. Attesterne, som indsendes inden 1ste December 1788, maatte indeholde paalidelig Beretning saavel om den Æstendes anvendte Flid, som om den derved stiftede Nytte, og i øvrige være nøie indrettede efter 5. 3 i Forerindringerne til denne Liste. 7. For nogle faa Aar siden indrettede Hr. Magister, og Provst Johan Arend Dyssel, Sognepræst til Østofte Meenighed i Lolland, et Læseselskab for Bønderne i hans Sogn. Hensigten dermed var, at anbringe en Stand, som maaskee meere mangler Anførsel end Lyst til Forbi dring, til en fornuftigere og sædeligere Tænke= og Hamlemaade; at lede den til en nyttig Tidsfordriv i de lange Vinter=Aftener; at afholde den fra anden skadelig Læsning; at udbrede saadanne Kundskaber iblant Landalmuen, som ikke uden ved selv valgt Tid og Flid kan faae Indgang hos den, men dog altid bliver den meget nyttig. Bøgerne, som til den Ende blev valgte, vare grographiske, historiske og ekonomiske, især i Henseende paa Dannemark, uden derfor at udelukke herfra physiske, moralske og Religionens eller andre gode og for hver Mand tjenlige Skrifter. Da Selskabet med stor Fornøielse er bleven underrettet om, at dette Læselskab, som foruden adskillige andre brave Mænd, endog Kongelige Betiente der i Egnen, bestaaer af mere end 50 Bønder, har virket det store Gode, at Læselysten af nyttige Bøger har meget tiltaget, hvori Selskabet og tager saa meget meere Deel, som det har understøttet den gode Hensigt med sine Skrifter og opnaaer derved des snarere sine egne Hensigter; saa udsætter Selskabet. For den Præst, som ved egne eller andre Patrioters Sammenskud og Bekostning til hans Bonde=Meenigheds Brug anlægger et saadant Bibliothek, i det mindste bestaaende af en 40 til 50 danske eller paa dansk oversatte gode og almindelig nyttige Skrifter af ovenmeldte Indhold, og uden Betaling udlaaner dem, og ved den Handling til Kundskabs Udbredelse blant Landalmuen gjør beste Plan og Indretning til nogenlunde Bestandighed af Anlægget, og i øvrigt yttrer heri den berømmeligste Flid, sin tredie Guldmedaille. For den ædelste Handling dernæst Selskabets første Sølvmedaille. For den derpaa dets anden Sølvmedaille, For den derefter dets tredie Sølvmedaille eller Penge, naar forlanges, i Stedet for Medaillerne. Skulde nogen anden Veltænkende af Evne eller god Leilighed uden for Præstestanden vilde paa forbemeldte Maade befordre Selskabets Ønske, æsker samme Patriot i lige Orden med Geistligheden, og bliver betragtet efter Omstændighederne paa samme Maade. Premien æskes og ved Udgangen af Aaret 1789, og Indretningen, hvorfor Premien kan gives, maae i det mindste være et Aar gammel og dens Nytte i lige Tid med troværdige Vidner gotgjort. Bevidnes i Attesterne, at Indretningen har havt merkelige Bekostninger og Vanskeligheder enten i Henseende til Anlægget deraf eller Begyndelsen at stifte Nytten derved m. v. vil Selskabet forhøie Premierne. Med Æstningerne og Attesterne maatte tillige en Fortegnelse over Bøgerne, som overlades enhvers beste Leilighed og Valg, indsendes. F. For Skoleholdere paa Proprietær=Godser, som gotgjør for Selskabet, efter Bekjendtgjørelsen af dette, at have lært Bønder=Drenge i deres Skoler at skrive en læsselig Haand og saa meget af Regning, som til et huusligt Bogholderie er fornødent, udsættes disse Premier; For Underviisning, som meldt, given ikke mindre end 3 Drenge i Skolen, 5 Rdlr. For ikke mindre end 5 Drenge sammesteds, 10 Rdlr. For ikke mindre end 6 Drenge, 20 Rdlr. Ved Bønderdrenge forstaaer Selskabet ikke allene Bønderbørn, men de iblant dem, som saavit vides, til Bondestanden ere bestemte og ingen anden, f. Et muelige Tjenere, Jægere, m.v. Naar Premie æskes for dem, maae de i det mindste være 12 Aar. gamle og ikke have nydt Underviisning i ringere Tid end 3 Aar. Skriften maae og være sammenhængende, og at Regning Regula Detri uden Brok i det mindste lært Berettes det tillige, at den, som Premie æskes for, er tillige øvet i at læse Skrift med Færdighed, vil det ved Premiens Tilkjendelse blive paasket. I øvrigt maae Æsk ningen være skreven med Skoleholderens egen Haand, forderved at gotgiøre, at han og selv er i Stand til at give andre den forlangte Underviisnigg. At Premierne kun gives for Flid efter Bekjendtgjørelsen herom, følger af sig selv. For Skrivning eller Regning allene gives ikke Premie. Premierne udsættes særskilt for hvert geistligt Stift i Dannemark. Beviser af Stedets Præst eller andre bekjendte Personer maae gotgjøre, at de Personer, som Premien æskes for, haver offentlig i Skolen aflagt Prøve paa det, hvorfor Attesten gives, og anføres tillige Drengens Alder, ligesom og nogle Linier, i det mindste 4 af hver med deres Navn, maae paa Attesten af deres Skrifindsendes. Til November=Maaneds Udgang 1791 kan Premien æskes, og agter Selskabet, ligesom det seer Nytten heraf tiltage, at udsætte disse Premier oftere. 9. Da det er bekjendt, at et af de første og vigtigste Skridt til Jordbrugets Forbedring bestaaer i det skadelige Vands Afledning fra Agre, Enge, Moser, Veje m.v., saa udsætter Selskabet sin første Guld=Medaille eller 100 Rdlr. a. For det efter Listens Bekjendtgjørelse ved skadende Vands Afledning forrettede største og vigtigste Arbeide. For det næst største den anden Guld=Medaille eller 50 Rdlr. For det næste den første Sølv=Medaille eller 20 Rdlr. For at gjøre Samæskningen desto almindelige re, har Selskabet intet bestemt Antal af Grøfter m.v. vildet foreskrive, hvoraf følger, at Selskabet derimod forbeholder sig, at sætte Priis paa de gjorte Arbeider, hvorfor Premie æskes, og at belønne denne i Forhold til deres Vigtighed saavel i sig selv som i Ligning til de andre. - Attesterne maatte dog i allene Grøfternes Længde, men og Brede og Dybhed nøie antegnes, paa det sammes Kubik=Jndhold derefter kunde beregnes. Saa maatte og der meldes Størrelsen af det fra Vand befriede Stykke Land, og hvortil man agter at bruge samme, uden hvilke Omstændigheder der ikke paa Æskningen vil blive agtet. Hvor Stedernes Beliggenhed giver Anledning til at indrette Vandledningen saaledes, at visse Enge og Moser til Frugtharhedens Forøgelse kan sættes under Vand, og igien befries derfra, naar man vil, vil denne Omstændighed ved Bedømmelsen tages i Betragtning. Da disse Premie udsættes allene for det overflødige og skabende Vands Afledning, saa tvivler Selskabet derimod ikke paa, at jo vedkommende ved slige Arbeider sørger for at beholde eller indrette de for Kreaturene fornødne Vandings Steder i Markerne, hvilket da ogsaa i Attesterne maatte forklares Disse Premier udsættes særskilt for Dannemark og for Norge. Proprietærer kan ikke æske disse Premier med andre, undtagen de ved Attesterne vilde tilstrekkeligen bevise at deres Bønder intet Hoverie ved Arbeidet haver forrettet. Enkelte Bønder har ei allene Ret til at samæske til de ovenanførste Premier; men, til desto større Opmuntring, for de mindre formuende iblant dem, udsættes end videre følgende Premier: b. For den Bønde, som ved Vands Afledning i ommeldte Tid forretter det største Arbeide, hvilket dog er mindre end det, hvorfor de større Premier, vindes, 10 Rdlr. For det næste 5 Rdlr. Disse smaae Premier udsættes for Bønder og Huusmænd i Dannemark, samt for Huusmænd i Norge. De udsættes for ethvert af de 6 geistlige Stifter i Dannemark, samt for ethvert Stift for sig i Norge, Alle disse Premier æskes ingen 1ste December 1789, og agter Selskabet. oftere herfor at udsætte Premier. Da der findes paa mange Steder Mosser og vandsyge Strækninger, hvis Udgravning kan overgaae en enkelt Mands Kræfter, og Selskabet gjerne ønsker, at enten flere i Selskab eller hele Byer vilde i samme Tilfælde med forenede Kræfter arbeide herpaa, saa udsætter det paa lige Vilkaar, c. 100 Rdlr. for det af en Bye eller flere Personer, som haver arbeidet i Selskabet, ved skadende Vands Afledning forrettede største Arbeide. For det næst største 500 Rdlr. For det næste 200 Rdlr. Disse Premier udsættes særskilt for Dannemark og for Norge, J Attesterne maae meldes, hvor mange Mænd der have taget Deel i Gravningen, og om de alle der haver lige Deel eller ikke, og i denne Fald, hvori da Forskjellen bestaaer. Paa ovenstaaende Vilkaar udsætter Selskabet. ligeledes: d. For det efter Listens Bekjendtgjørelse ved skadende Vands Afledning i Island især til Befordring, af Engedyrkningen og Græsmarkernes bedre Ragt, forrettede største Arbeide sin første Sølvmedaille eller 20 Rdlr. For det næst største 10 Rdlr. For det næste 5 Rdlr. Disse Premier æskes inden December Maaneds Udgang 1790, c. For ligesaadanne Arbeider gjorte i Nordlandene og Finmarken udsættes paa lige Vilkaar, tre Premier af samme Størrelse, og som æskes inden samme Tid. 10. Da en ikke ubetydelig Jord=Strækning endog paa Amager kunde vindes til større Nytte, end deraf nu kan haves, naar det skadende Vand derfra blev afledet, saa udsættes paa de i forrige Nummer bestemte Vilkaar den anden Guldmedaille eller 500 Rdlr. For det paa Amager efter denne Listes Bekjentgjørese ved skabende Vands Udgravning forrettede største Arbeide For den næst største den første Sølv=Medaille eller 20 Rdlr. For det næste den anden Sølv=Medaille eller 10 Rdlr., og endelig: for det næste 5 Rdlr. Disse Premier æskes inden 1ste December 1789 og vorder udsat for flere Aar. 11. For den som efter Hr. Professor Strøms Under Listes retning om den Islandske=Mos eller Fjeld=Gresset, Marie=Græsset og Getnaskoven, hvilken Underretning af Selskabet i Aaret 1785 ved Trykken er bekjendtgjort og uddeelt, indsamler den største og beste Mængde af disse 3 Mosarter, og deraf, efter Fornødenhed, gjør den største Brug i Huusholdingen, udsættes færskilt for hvert Stift i Norge følgende Premier, for den største Mængde 20 Rdlr. For næste Mænde 10 Rdlr. For Mængden dernæst 5 Rdlr. Æstningerne maae gelides med paalidelige Attester, ei allene om de indsamlede Mængde, men og om sammes Brug og Anvendelse i Huusholdningen. De indsendes inden Udgangen af Aaret 1789 og Premierne vorder udsat for flere Aar. Sel skal et vil tillige paa en passende Maade udmerke dem, som bevise sig at have anviist Almuen i at tillave forbemeldte Mosarter til spiselige Levnetsmidler. 12. For den Bye eller enkelt Lodsejer, som fra denne Listes Bekjendtgjørelse indtil 1ste November 1789 ved Grøft. ning og Rydning m.v. meest forbedrer det største Stykke i Land og i den paa Holbek= og tilgrændsende Amter beliggende Anemose udsætter Selskabet sin anden GuldMedaille eller 500 Rdlr. For det næst største Arbeide, den første Sølvmedaille eller 20 Rdlr., og for det næste derefter den anden Sølv=Medaille eller 100 Rdlr. Udi Attesterne, som maatte være paalidelige og grundede paa Syn og Opmaaling, bliver at forklare, og Grunden er bleven forbedret ved Pløining, ved Gjødnings eller tjenlige Jordarters Paaførsel, ved Udsæd af Korn eller Kløver og andre gode og passende Græsarteer, hvilket alt Selskabet da vil tage i Betragtning ved Bedømmelsen. Naar en heel Bye vil æske Premie, maae Bøndernes Antal i Attesterne udtrykkeligen meldes, og tør som nogen Proprietær til disse Premier vil indfinde sig til Æskning, maae det tilstrækkeligen bevises, at Arbeidet er gjort uden Hielp af Hoverie. Premierne æstes inden 1ste December 1789. Selskabet agter saaledes Fremtiden ved særskilte Premier at opmuntre Vedkom sende til andre flige store og meget betydelige Mosers Opdyrkning i Rigerne. 13. a. For vel plantede, indhegnede og til Bestandighed fredede levende Gjerder, opførte efter Bekjendtgjørelsen af dette, udsættes for Dannemark, For den største Mængde ikke mindre end 800 Favne, hver Favn, til tre siellandske Alen, Selskabets anden Guld=Medaille fler 50 Rdlr. For den næste Mængde, ikke mindre end 400 Favne, 25 Rdlr. For den tredie Mængde ikke mindre end 200 Favne, 15 Rdlr. Disse trende Premier udsættes en allene for Byer, som dertil kan samæskes, men desuden tillige særskilt for enkelte Personer i Dannemark, om de endog ikke ere Bønder. Paalidelige Attester herom, grundet paa Syn taget for Løvfald, maatte indsendes til Selskabet inden 1ste November 1791. Der meldes tillige korteligen alle Omstændigheder, Vexten, Jorden og Fredningen angaaende. Plantningen maae ei allene være i det mindste tre Aar gammel, inden Premien æskes, men Attesterne maae deruden bevise, at den udgjør en sammenhængende Hekke; thi uden denne Grad af Fuldkommenhed vil et levende Gierdes Hoved=Hensigt, som er Fredning, aldrig opnaaes, og halvgiorte Arbeider fortjener ikke Selskabets Premier. Man veed, at levende Gielder, opføres af adskillige Vexter, Hage= eller Hvide=Tornen (Cratægus Oxyacantha, som Dannemark har nok af, er hertil meget beqvem. Den er stærk, skyder ei forlange Rødder, skygger til Maade uden at hindre Græsvexten, og er særdeles bestandig. Den voxer i tør og steenig Jord, en Omstændighed i Henseende til Jorden, som altid først vil paasees, før Planten vælges. Unge Planter opdragne af denne Vext til Gierder, ere de beqvemmeste, især om de ere fra en Plante=Skole i Nærværelsen, SlaaenTornen giver og et got levende Gierde, men ei saa fuldkomment, som det forrige. Dens Rødder løber for langt og bliver besværlige. Denstygger Græsvæxten til Skade, og Jnsekter opholder sig hos den i Mængde. Desuden er den skadelig for Faar i Henseende til Uldens Finhed. Stik Palme (lex aquifolium) giver et ypperligt Gjerde, men er langsom af Vext. Hassels= og Piletræets Nytte til levende Gjerder er og bekjent. Det vilde Æbletræe hører og herhen, ei at tale og flere. Ved Premiens Bedømmelse vil Hage= eller Hvidtorns=Gjerder, naar Omstændighederne ere lige, faae Fortrin for alle andre Slags levende Gierder, Stik=Palmen undtagen, med mindre det bliver beviisligt, at Jorden ei tillod Hage= eller Hvidtornens Plantning paa det Sted, hvor Gierdet, for hvilke Premie søges, er opført. Fyen kan ei vinde Premie med ringere end dobbelt Mængde imod de øvrige danske Provindser, b. Paa lige Vilkaar, som foran er meldt, udsættes for Folk af Bondestanden følgende særskilte Premier, For den største Mænge, ikke mindre end 150 Favne levende Gierder, 12 Rdlr. For den næste Mængde, ikke mindre end 100 Favne, 10 Rdlr. For den næste, ikke under 50 Favne, 6 Rdlr. Da disse Premier allene udsættes til større Opmuntring for Bondestanden, saa beholder de Bønder, som i den foreskrevne Tid maatte kunne plante større Mængder den samme Ret til at samæske med andre om de større Premier, som de hidtil haver havt. c. Paa lige Vilkaar udsættes for Norge den anden Guld=Medaille eller 50 Rdlr., for den første Mængde levende Gierder ikke mindre end 400 Favne. 25 Rdlr. for næste Mængde ikke undr 200 Favne. 15 Rdlr. for næste Mængde, ikke mindre end 100 Favne. Attesterne maatte indsendes inden 1ste December 1791. 14 Da Tornen er den best fredende Plante i levende Gjerder, men paa mange Steder savnes den fornødne Mænde, saa udsættes 3de Premier for Torne=PlantningsAnlæg til Salg af den Beskaffenhed, at Tornene efter Udsæd og Optrækning haver faaet den Vext, at de kan benyttes til levende Gjerder. For det største Torne=Plant nings Anlæg 30 Rdl. For det mindre Anlæg de efter 20 Rdlr. og for det dernest 10 Rdlr. Premierne æskes inden October Maaneds Udgang 1792 og ved Syn maae vedbørligen atteneres saavel Antallet af de Torne-Træe Vexter, som ved Udsæd og Optrækning er frembragte, som og Størrelsen af dens Jordsmon, som dertil er anvendt, samt at den opgivne Mængde er af den Vext, at de, naar de i sin Orden forlanges, kan udplantes til levende Gjerder. 15. a. For at befordre Indhegningens Varighed, Skovens Besparelse, og tillige, saavit mueligt, en nye tig Steenrydning for Landmanden i Norge, finder Selskabet det tjenligt at opmuntre til Steengjerders Sætning i bemeldte Rige, og derfor giver følgende Premier: For gode og varige Steengjerder, satte efter Bekjendtgjørelsen af dette, ikke mindre end 1200 Favne, Selskabets første Guld Medaille eller 100 Rdlr. For næststørste Mængde af saadanne Gjerner, ikke mindre end 600 Favne, den anden Guld=Medaille eller 500 Rdlr. For næst største Mængde derefter, ikke mindre end 300 Favne, den første Sølv Medaille eller 20 Rdlr. b. Devorste Huusmænd kunne et allene infinde sig til Æsk ning med andre til bemeldte 3 Premier med de halve Mængder, nemlig: med 600, 300 og 150 Favne; men i Betragtning af deres mindre Evne udsættes for dem allene følgende Premier stiftviis. For den største Mængde af gode Steengjerder, satte af en Huusmand efter Listens Bekjendtgjørelse, ikke mindre end 100 Favne, 12 Rdlr. For ikke mindre end 80 Favne 10 Rdlr. For ikke mindre end 60 Favne 8 Rdlr. For ikke mindre end 40 Favne 6 Rdlr. For ikke mindre end 30 Favne 5 Rdlr. Gjerdernes Tykkelse eller Brede neden til maae være 5 Qvarteer i det allermindste. Haiden angaaende, da bor Gjerderne være 7 Qvarteer til 2 Alen over Jorden, og saaledes efter Omstændighederne paa skraa fra begge Sider opsættes, at de oven til bliver i det mindste 1/2 Alen brede, og i øvrigt saa jevne paa Siderne som mueligt. Da den ligeste Limeler den beqvemmeste og korteste, saa maa Gjerderne sættes i saa lige en Linie, som Stedernes Beliggenhed vil tillade det. At Gjerderne bør være faste, indseer enhver lettelig selv, samt, hvor det udfordres, noget ned i Jorden, anlagte. Selskabet vil ved Bedømmelsen paasee, som de til slige Gjerder brugte Steen ere tagne af en udyrket Eng eller Mark, som det for Rydningens Skyld helst ønsker. Og hvor nogen betydelig Strækning af Land herved er renset fra Steen, maatte sammes Størrelse tilkjendegives. Ligeledes forlanger Selskabet at vide, om Skiegjerder herved ere afskaffede, hvilket høiligen ønskes for at spare paa Skovene. Naar Premie for saadanne Gierder æskes, bør der medfølge tilstrækkelige og tilforladelige Attester, at Gjerderne haver alle forbemeldte Egenskaber, samt at de ere trofaste og satte alle i ovenmeldte Tid, og endelig at de ere nye og satte af opbrudte Steen; thi for gamle Gjerders Omlætning gives ingen Premie. Premien kan ikke æskes igjen for de Steengjerder, som i foregaaende Aar ere blevne belønnede. Premien maae æskes inden December Maaneds Udgang 1789. c. Saa udsætter Selskabet og følgende Premier særskilt for Færøerne paa lige Vilkaar som for Norge, nemlig: For den største Mængde, ikke mindre end 200 Kavne, 30 Rdlr. For næste Mængde, ej mindre end 100 Favne, 20 Rdlr. For næste ei under 50 Favne 10 Rdr. For næste, ei under 25 Favne, 5 Rdlr. Pengene beregnes i Kroner og Æskningerne maae indsendes inden December Maaneds Udgang 1789. d. Og da nogle tusende Tønder Sædeland ved en flittig Steenrydning kunde vindes endog i Dannemark, saa udsættes for dette Rige lige Premier som for Norge og paa lige Vilkaar, nemlig: For samme Mængder af dobbelte Steengjerder satte i Dannemark efter Bekjendtgjørelsen af dette. De dobbetle Steengjerder maatte indvendigen ikke syldeop med Jord, men bestaae allene af Steen og oven paa bedækkes med Græstørv. Premierne for Dannemark kan og vindes for enkelte Steengjerder, naar de med en forsvarlig Jordvold paa den anden Side ere velforsynede; dog regnes 2 Favne dobbelt lige med 3 Favne enkelt Gjerde. Men da der paa nogle Steder, f. Ex. paa Bornholm, opsættes enkelte Steengjerder uden Jordvold, hvilket Selskabet ikke anseer, for at være et varigt og troefast Hegn, saa maatte Attesterne herefter tydeligen forklare, at de enkelte Steengjerder paa den anden Side med en forsvarlig Jordvold ere forsynede, thi i anden Tilfælde kan ingen Premie derfor ventes. Ved Attesterne maatte det tillige tydeligen bevidnes, at Gjerderne ere satte paa saadanne Steder, hvor de ikke i Tiden kunde blive til Hinder. for Jordernes bedre Jnddeeling, og maae de alsaa være satte enten udvendigen om Markerne til Hegn imellem forskjellige Byer eller enkelte Personer, eller omkring Haver og Tofter, eller ifald de sættes indvendigen imellem Markerne, da maae disse, om de ligger til en Bye, forud paa holsteensk eller anden passende Maade være inddeelt i flere end 3 Parter, og om de tilhører en enkelt Mand, da maae han forud være udskiftet af Fælledskabet og saaledes være sat i Stand til at kunne vedligeholde Indhegningen paa sin afdeelte Jord efter en fordeelagtig og varig Plan(Fortsættelsen følger.)¬