Kiøbenhavns Postrytter, 1795-08-14
Ogsaa tilføye engelske Tidender meget viselig, at Greven af Artois, der hver Dag, ja hver Time ventes til Engelland, for at gaae derfra til Bretagne, nu nok vil forandre denne Bestemmelse; heller ikke vil man nu i Bremen viide noget af, at denne nuværende Monsieur blev ledsaget af et ridende Borgerkorps en parade, da han med sin egen Eskorte tog derigiennem. Et andet hæsligt Tryk have Emigranterne faaet i Lyon, hvor de udenfor staaende og til Jtalien bestemte Tropper pludselig indrykkede, besatte de fornemste Qvarterer, lukte Stadsportene, og randsagede Husene. 400 tilbagelistede Emigrerede bleve ved denne Randsagning grebne, og bragte i Raadstuekielderen, og vil da vel den lyonske Jesusarmee, ligesaavel som den catholske Armee, i Bretagne nu have taget en Ende med Forskrækkelse. Dog skulle i Nærheden af Lyon endnu opholde sig 5000 med Vaaben forsynede Emigranter, der have deres Samlingsplads ved Noyon, staae i Forstaaelse med de Emigrerede i Breisgau, og vente paa Øieblikket til at bryde løs. Angaaende Freden med Spanien, hvem først Pampelona og Bilbao skulle være fratagne, vil man - hvorvel Betingelserne først efter Ratificationen blive bekiendte – dog i Forveien vide, at den preussiske franske Fred derved er taget til Mynster, og at en Grændselinie, samt Havnen Passages Afstaaelse til Frankerig, derved skal være betinget. Som en liden Modvægt mod alle disse glædelige Tidender, maae det ansees, at den franske Flode i den middellandske Søe, 17 Linieskibe og 6 Fregatter stærk, har i en Fægtning mod den Engelske, paa 25 Linieskibe og 10 Fregatter, mistet Orlogskibet Aleides, der sprang i Luften i det Øieblik, det var paa Nippet at tages i Besiddelse af de Engelske. Fire hundrede Mand af dets Besætning ere omkomne, 200 have de Engelske bierget. øvrigt skulle de Franske have værget sig godt, og berede sig til nye Fægtninger; ogsaa skulle de Engelske have liidt anseeligt. Man er saare bekymret for en betydelig Flyde med Korn og Levnetsmidler, der ventes fra Nordamerica, da de fleste franske Havne ere bloqveret af engelske Skibe, den til Orient flygtede Flode ikke kan løbe ud, og den i Brest er for svag. Mueligt imidlertid, at Tingenes Vending paa Qviberon her vil giøre nogen Forandring, da i det mindste Republikanerne derved have Folk ved Haanden til deres Flodes bemanding; blandt andet de Søefolk, der i Fior bleve tagne paa de franske Orlogskibe, og som de Engelske nu havde maattet gaae med til Bretagne, men som der ere vendte tilbage til deres Fædrelands Tieneste. Jndvortes har man nu Rolighed i Frankerig, og Sevestre har i denne Anledning aflagt en Beretning, hvori han skildrede Pengeaagrerne, som de eneste nu farlige Røvere. Delahaye foreslog paa ny den 24de i Conventen, at alle i Frankerigs Fængsler siddende Hæftede skulde stilles for Districts=Tribunalerne, for at dømmes. J sin Jndgang sagde han, at de siden 27de Julii f. A. Hæftede vare for det meeste Tyve og Forbrydere; herover skreeg mangfoldige Deputerede, ikke blot paastod den hæftige Biergmand Edvuard, der ved en besynderlig Lykke hidtil er undgaaet sine Staldbrødres Skjæbne, at de fleste Fængslede vare ivrige Patrioter; men selv Brissotineren Le hardy sagde: Royalisterne søge nu at udgive alle ægte Patrioter for Terrorister. – J Rouen har Tribunalet friekiendt Mennesker, der af mere end 30 Vidner vare overbeviiste den 2den April at have sagt: vi maae have en Konge, vi maae slaae os til de Engelske, for at faae en Konge. Man forbytter, uden Undtagelse, Patrioter og Terrorister med hinanden. Jeg selv – lagde han til er i Havre bleven skiældt for en Terrorist, hvorvel Terroristerne erklærede mig fredsløs. Tilsidst blev under Modsætning af de antilouverske Deputerte, der skreeg, man vilde ophielpe Terrorismen, vedtaget, at Conventen af sine Medlemmer skulde udnævne en Commission paa 12 eller 21 - om Tallet ere Tidenderne neens – der skulde undersøge de Hæftedes Sag, og enten friekiende dem, eller sende dem for Retten.