JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1843-01-31
Det synes vist, at følgende Paragrapher skulle tjene som Basis for Adresseredactionen: 1, en speciel Paragraph om Gjennemsøgningsretten; 2, en Lykønskning til Regjeringen, som har negtet at ratificere den Tractat, der udvidede Grændserne af Conventionen fra 1831 og 335 3, Opfyldelse af disse Conventioner saalænge de ikke ere ophævede; 4, formelle, paa de seneste Erfaringer begrundede Ønsker om Ophævelsen af Tractaterne fra 1831 og 33. Farligt Mytteri ombord paa den nordamericanske Krigsbrig "Somers." For omtrent 3 Maaneder siden afseilede Briggen med en Besætning af 80 Marinerecruter, 18 Matroser og en Veteran Marinesergeant, der fungerede som Fegtmester. Chefen, Lieutenant S. Mac Kenzie, er bekjendt som en fortræffelig Officier, og i den literaire Verden som Forfatter af eet Aar i Spanien." Under ham stode en Lieutenant, og 5 a 6 Midshipman, hvoriblandt Spencer, en Søn af den nuværende Krigssecretair Spencer, og 2 Sønner af Commodore Perrv. Een eller 2 Dage førend den 1ste Decbr. - Skibet var omtrent 500 engl. Mile fra St. Thomas betroede den unge Spencer sin Plan til en James Wales, Proviantforvalterens Medhielper, der anstillede sig som om han allerede var indviet i Sammensværgelsen, og billigede samme; tillige tilsvor han Svencer Taushed. Planen bestod nemlig deri: Ved Nattetid skulde de Sammensvorne, naar Midshipman Rogers, en Søn af Commandeur Rogers, havde Vagt, anstille sig som om de yppede Klammeri, naar Rogers da kom til, skulde de gribe ham og saa stille som mu at kaste ham overbord. Derefter skulde Spencer myrde Capitainen i Kahytten; de andre Sammensvorne skulde tage Plads ved den Luge, som Mandskabet skulle op af for at komme paa Dækket, og stille sig for Officierskahytten. Hele Staden, med Undtagelse af Saarlæggen, skulde myrdes og kastes overbord, og derefter det øvrige Mandskab bringes op paa Dækket, hvis tvende Bagdæks Kanoner skulde rettes imod Fordækket for at holde de Matroser, der ikke hørte til de Sammensvorne, i Respect. Efter skeet Appel skulde de Matroser, der ikke vilde gaae over til de Sammensvorne, kastes over Borde. Dette var da den første Act af Dramaet. Herrer af Skibet, skulde de Sammensvorne kaste en Deel af Ladningen overbord, for at gjøre det mere let, og derpaa styre til den ved Den Cuba liggende Øe Pinos, hvor de Sammensvorne ventede at træffe gode Venner og et andet Skib.
Viborger Samler, 1843-01-31
Jndenlandske Efterretninger.
Viborger Samler, 1843-01-31
Kjøbenhavn. Det ulykkelige Saar, hvoraf Prinds Emil, Søn af den i Leipzig afdøde Prinds af Augustenborg, og altsaa en Fætter til den regierende Hertug, ligger syg, skal hidrøre fra en meget ubetydelig Anledning. Det skal nemlig være blevet fremkaldt ved, at Støvlen gavede Hul paa Vristen, og dette blev behandlet med Ligegyldighed. (Loll. Falst. Av.)
Viborger Samler, 1843-01-31
Det kgl. Museum for nordiske Oldsager har senest blandt Andet faaet Tilvært ved Kjøbet af en stor Glas pokal af 12 Tommers Høide, hvorpaa er indsleben Forestilling af et Landsted af Bindingsværk, en 1 Etages Bygning. Udenfor samme findes adskillige Kanoner opplantede og paa den ene Fløi, som forestiller en Rytter, er indflebet Aarstallet 1737, paa den anden Side findes et Vers, hvori Jndvielsen af Landstedet Rolighed omtales og en Deel Personer nævnes, som vare tilstede ved denne Høitidelighed. Som et Curiosum og en Prøve paa, i hvilken Smag, endnu kun for lidet over hundrede Aar siden, Leilighedsvers forfattedes, aftrykkes her ordret det, som findes indsleben paa denne Glaspokal: Da dette Rolighed blev viet ind med Glæde af Vireg og Musso Klein Hermand paa dette Sæde, da lod sig finde ind Madame Klouman med sin Datters Datter for at pryde dette Sted og Svigersønner to, om vi skal ikke lyve, saa kand mand Thonsen og Boghold: Brygman skryve, Klauman, Biehl, Peperløv, Wolff, Fisker med Klauman, Raff, Tønder, Falbro, Cordt, Pilloy Franceman, von Aspern, Birckerod, alle velkommen vare; vi aad og drak med Lyst og skjød foruden Fare; af Mester Hanses Mad vi lod os smaae godt, mens denne Vilkomst feil for Hermand er en Spot, derfor trær vi nu frem med dette Glas i Næve og drikker Hermands Skaal med Heste Hund og Tæve; vi skinkker Glasset dem – at di deraf i Fred drikker vor Skaal igjen i deres Rolighed.
Viborger Samler, 1843-01-31
Blandt de her nævnte Personer, tildeels af endnu bekjendte Familier, som overvare Jndvielsen af "Rolighed, bemærkes "Franskmanden, Pilloy, der allerede i Frederik den Fjerdes Tid var bekjendt som en heldig Udfører af flere Roller i Holbergs Comedier, blandt andet Barselkonen i Barselstuen; i Frederik den Femtes Tid blev han den danske Comedies Gjenføder og den store Skuespiller Roses Lærer og Mester.
Viborger Samler, 1843-01-31
Digteren H. C. Andersen afreiser om nogle Dage til Paris. N. F. S. Grundtvig, denne ivrige og vedholdende Forfægter af "Danskheden, har atter i en Tale, som han har holdt i det danske Samfund," og i et Forord og et Digt i Kæmpevisernes Maneer, som han i Forbindelse med hiin har udgivet, under Titel af Nytaars-Ønske i danske Samfund, udtalt sig paa den ham eiendommelige Maade om den danske Sag i Slesvig, og er ved denne Leilighed paany med Jnderlighed fremkommen med det oftere af ham yttrede Ønske om en dansk Høiskoles Oprettelse, som det rette Middel til den danske Nationalitets Seier. Beboerne af Kbhavns Nørre- og Østerbro have allerede i lang Tid og oftere udtalt Ønsket om, at der paa Nørrebro maatte anlægges et eget Apothek, eftersom Folkemængden, efter den sidste Folketælling der var voxet til 3,309 Jndivider og endnu er i bestandig Tiltagende.
Viborger Samler, 1843-01-31
Efterat nu flere pharmacentiske Candidater have indgive Andragende om Bevilling til Oprettelsen af et Apothepaa Nørrebro, har denne Sag paany været taget under Overveielse, og saavel Majoriteten i Sundhedscollegiet, som Borgerrepræsentanterne, have anbefalet Oprettelsen. af et saadant Apothek. (Dag.)
Viborger Samler, 1843-01-31
Under 30te Decbr. 1842 er udkommen en Forordning ang. Nedsættelsen i Rangsskatten for Hertugdommene Slesvig og Holsteen. – Ligeledes er under 5te Jan. udkommen en Forordning for bemeldte Hertugdommer ang. Nedsættelsen i Kopskatten til dens ved Fogn. af 23de Septbr. 1762 fastsatte Beløb. Sidste Onsdags Nr. af "Dannev." er lagt under Beslag.
Viborger Samler, 1843-01-31
Haderslev, den 21de Januar 1843.
Viborger Samler, 1843-01-31
Udnævnelser og Entledigelse. Under 20de Januar er Valget af Candidat i Theologien H. C. Scholz til Diaconus i Garding allernaadigst stadfæstet. Under 26de d. M. har Hs. Majestæt allernaadigst beskikket Underjæger paa Amager T. Thomsen til Skovfoged paa det Tidspildeske Forstdistrict og P. C. Wiinholt til Skovfoged ved Brødeskov paa det Frederiksborgske Forsidistrict. Under f. D. har Hs. Majestæt i Naade entlediget Sognepræsten for Munkebo Menighed i Fyen H. S. Holm.
Viborger Samler, 1843-01-31
Under f. D. ere Cand. juris Larsen, Maag og Rømer de skikkede til Prøveprocuratorer ved den Kongelige Landsover samt Hof- og Stadsret.
Viborger Samler, 1843-01-31
Ledige Embeder. Et Copiist-Embede i Kjøbenhavns Raadstues 3die Secretariat. – Gladsaxe og Herløv Sognekald i Sielland, 367. Rbd. (Opslaaet vacan den 25de Januar.
Viborger Samler, 1843-01-31
Handels-Efterretninger. Kjøbenhavns Torvepriser, den 28de Januar, Rug 5 Rd. 2 Mk. a 5 Rd. 4 Mk. 8 s., Hvede 5 Rd. 4 Mk. a 7 Rd., Lrad. Byg 3 Rd. 1 Mk. 8 s. a 3 Rd. 2 Mk. 8 s., brad. dito 3 Rd. 8 s. a 3 Rd. 1 Mk. 8 s., Havre 2 Rd. 3 Mk. 8 s. a 3 Rd. 8 s., Erter 3 Rd. 5 Mk. 8 s. - 4 Rd. 1 Mk. 8 s. pr. Tde. – Siellandsk Smør, Fdgn. 12 Rd. 3 Mk. a 13 Rd. 3 Mk.; Smør Fogn pr. Commission 13 Rd. 3 Mk. - 18 Rd.
Viborger Samler, 1843-01-31
Viborg Tarvepriser, den 28de Januar: Rug 2 Rbd., Byg 2 Rbd. 4 Mk., Kartofler 9 a 10 Mk. pr. Td.; Oxekjød 6 a 8 s., fersk Flesk 10 a 12 s. pr. A.; Æg 18 a 20 s. Snesen.
Viborger Samler, 1843-01-31
AVERTISSEMENTS. At min kjære Søster, Frøken Elisabeth Severine Christine de Hoffmann, ved Døden er afgaaet Torsdagen den 26de denne Maaned, hendes 71 Aars Fødselsdag, dette bekjendtgjøres herved for fraværende Familie og Bekjendte. Viborg, den 29de Januar 1843. M. P. Funder, født de Hoffmann,
Viborger Samler, 1843-01-31
Tillægs-Blad til Viborg Stifts-Tidende, annammermann
Viborger Samler, 1843-01-31
Extract, Viborg Amtsraads Forhandlinger den 9de, 10de, 11te og 12te Januar 1843. Den 9de Januar 1843 holdt Viborg Amtsraad et extraordinairt Møde. Samtlige Medlemmer vare mødte med Undtagelse af Kammerraad Grønbech til Eskiær, der havde meldt Forfald, men dog indfandt sig den 12te Januar. Proprietair Kjeldsen til Lerchenfeldt maatte formedelst Forretninger forlade Mødet den anden Dage Aften. Amtmanden underrettede Amtsraadet om de siden forrige Samling af ham paa dets Vegne udførte Expeditioner. Derefter foretoges følgende Sager: I. Skolevæsen. Journal Nr. 64, 72, 82, 83 og 102. - 1842.
Viborger Samler, 1843-01-31
J Overeensstemmelse med den under 6te Juni f. A. tagne Bestemmelse bevilgedes, paa de vedkommende Sogneforstanderskabers derom gjorte Andragender, Nedlægningen af de specielle Skolekasser for Thiele, Nørrevinge, Thise, Grinderslev, Grønning, Vium, Sjørslev og Almind Sogne. Derimod kunde man ikke samtykke Jnddragelsen af de specielle Skolekasser for Rødding og Kreiberg Sogne. 11. Fattigvæsenet. Nr. 105. – 1842.
Viborger Samler, 1843-01-31
Det kongelige danske Cancellie havde forlangt Amtsraadets Betænkning om hvorledes Omkostningerne paa den afsindige Fæste Gaardmand i Ørum Andreas Rasmussens Cuur og Bevogtning skulle udredes m. M. Amtsraadet skjønnede ikke rettere end at den Paagieldende, efter de i Forhøret oplyste Omstændigheder, maatte ansees farlig for den offentlige Sikkerhed, og at han, efter Districtschirurgens derom afgivne Betænkning, nødvendigen maatte indlægges i et Sygehuus til Behandling. Da Godsforvalteren derhos havde oplyst, at den Paagieldendes Hustrue, uagtet hun nyder en anseelig Understøttelse af Godsbesidderen, ikke vil kunne forblive ved Gaarden, naar hun skal afholde Udgivterne paa Mandens Ophold i et Sygehuus, hvorved ikke alene han, men ogsaa hun og Børn ville falde Fattigvæsenet til Byrde saa formeente man, at der var al Anledning til, at det Offentlige, overeensstemmende med Anordningerne, af holder Omkostningerne paa hans Bevogtning og mulige Helbredelse, og at Halvdelen af disse Omkostninger følgeligen bør udredes af Amtsrepartitionsfondet og den anden Halvdeel af Communen, hvor han er forsørgelses berettiget. Nr. 117.
Viborger Samler, 1843-01-31
Et Sogneforstanderskab havde anholdt om Understøttelse af Amtsfattigkassen til 2de sindssvage Personer. Amtsraadet fandt ikke Anledning til at bevilge det Ansøgte, da disse Personers Forsørgelse ikke skjønnedes at være uoverkommelig for Districtet, og de øvrige lovbestemte Betingelser for Hjelps Ydelse ei heller vare tilstede. Nr. 126.
Viborger Samler, 1843-01-31
Sogneforstanderskabet for Grinderslev og Grønning Sogne havde anholdt om at Halvdelen af de Bekostninger, som ere medgaaede til den sindssvage, nu helbredede, Else Eriksdatters Cuur og Bevogtning, maatte udredes af Amtsfattigkassen. Med Hensyn til at de paagjeldende Sogne ere saa særdeles bebyrdede med Fattigbidrag bevilgedes det Ansøgte i Henhold til § 49 i Reglementet af 5te Juli 1803. Nr. 136.
Viborger Samler, 1843-01-31
Skoledirectionen for Rinds m. fl. Herreder havde indstillet at Skolelærer Mortensen i Uldbjerg maatte blive eftergivet en Restance til Amtsfattigkassen. Efter de oplyste Omstændigheder, og navnligen den Paagieldendes Uformuenhed paa Grund af den ualmindelig store Familie, han har at forsørge, bevilgedes det Jndstillede. III. Veivæsen. Nr. 3 og 36. - 1842.
Viborger Samler, 1843-01-31
En af Amtmanden forfattet Jnstrux for Amtets Vei betjente blev fremlagt og af Raadet vedtaget. – Det bestemtes derhos, at den skulde trykkes og omdeles til Politimestrene, Sogneforstanderskaberne, Veibetjentene, og Sognefogderne i Amtet. Nr. 4.
Viborger Samler, 1843-01-31
Cancellieraad By- og Herredsfoged Horn havde indsendt forandrede Overslag over Opførselsen af 2de Broer af Muurværk ved Vium Mølle og 2de do. ved Balling, Overmølle, paa den mindre Landevei mellem Kjærgaardsholm og Vium. Disse Overslag bleve med nogle Modificationer approberede, og Herredsfogden anmodet om uopholdeligen at foranstalte Licitation bekjendtgjort og afholdt samt i Udskrivt tilstillet Amtet til Resolution. Det vedtoges dernæst, at Licitationen skulde bekjendtgjøres i Viborg, Nykjøbing, Holstebro og Skive samt paa Landet i Salling. Nr. 25 – B.
Viborger Samler, 1843-01-31
De fra Sogneforstanderskaberne i Amtet indkomne Forslag, angaaende hvilke Biveie der bør undergives offentligt Tilsyn, tilligemed de vedkommende Politimestres Betænkninger derover bleve gjennemgaaede, og Regulativet for Amtets Biveie derpaa udarbeidet. Man besluttede derhos at lade dette Regulativ trykke og omdele til Politi mestrene, Forstanderskaberne, Veibetjentene og Sognefogderne i Amtet. Nr. 32.
Viborger Samler, 1843-01-31
I Anledning af Amtsraadets Forespørgsel til Klædefabrikeur Bruun om han anseer sig pligtig, eller er villig til, at vedligeholde Broen ved Søndermølle for det Tilfælde at en offentlig Vei til Bruunshaab anlægges sønden for Aaen fra Viborg Søe til Nørreaae, erklærede denne, at han ikke ansaae sig pligtig dertil, og heller ikke kunde være villig til for bestandigt at paatage sig en saadan Forpligtelse. Amtsraadet udsatte de øvrige Foranstaltninger med Hensyn til denne Sag, indtil Regulativet for de mindre Landeveie kommer tilbage fra Rentekammeret. Nr. 67. – A. En 3. Det kongelige Rentekammer havde forlangt Amtsraadets yderligere Betænkning i Anledning af et Andragende fra Sogneforstanderskabet for Thestrup Sogn om at Veien fra Høislevmølle over Bygum maa optages som et Parti af den mindre Landevei mellem Skive og Aalborg og grundforbedres for Viborg Amts-Repartitionsfonds Regning.
Viborger Samler, 1843-01-31
I Anledning heraf havde man anmodet Cancelliraad Herredsfoged Jansen om, i Forening med Amtsraadsmedlem Proprietair Kieldsen til Lerchenfeldt samt med Proprietair Lund til Corsøegaard og Sognefoged Dalsgaard i Gjedsted, paa Stedet at undersøge saavel den ommeldte Vei linie som den af Amtsraadet til Landevei foreslaaede, og derom at afgive Betænkning. Med Hensyn til at det i denne var udhævet, at der ved den af Thestrup Sogn ønskede Direction af Landeveien fra Høislev over Østerbølle vil for disse Sogne, naar de, som sandsynligt, blive forenede til eet Pastorat, vindes en meget vigtig Forbindelsesvei, uden Udgivt for Sognet, og at det derhos er rimeligt, at denne Vei linie, selv anlagt som Bivei, naar Sogneforeningen fandt Sted, vil blive afbenyttet i en saadan Grad, at den anden af Amtsraadet foreslaaede Veilinie vil forblive saagodt som ubrugt, – troede man at burde frafalde sin tidligere Anskuelse om den omhandlede Veis Direction, som fornemmeligen var begrundet paa den Besparelse, som et forkortet Anlæg paa 1200 Alen paa jevnt Terrain vilde medføre. B. 1) Et Sogneforstanderskab havde forespurgt om af hvem 4 Rbd. skulde udredes, som vare betalte en Landmaaler for hans Uleilighed i Anledning af en Tvist angaaende en Biveis Direction. Amtsraadet underrettede Sogneforstanderskabet om, at det fandt denne Sag at være sig uvedkommende og derimod henhørende under Domstolenes Afgjørelse, forsaavidt Erstatningen attraaes udredet af en privat Person, hvorhos man bemærkede, at Sagen ikke fandtes at være af en saadan Betydenhed, at den egnede sig til Afgjørelse ved Proces, og at man, saafremt Forstanderskabet tiltraadte denne Anskuelse, formeente, at det Sogn, der er pligtigt at holde det paagieldende Veistykke vedlige, var nærmest til at bære Udgiften paa den afholdte Forretning. Nr. 75.
Viborger Samler, 1843-01-31
Ved forrige Amtsraadsmøde fandt man, per plurima vota, ikke Anledning til at anbefale en Ansøgning fra en Retsbetjent i Amtet, hvori han anholdt om at tilstaaes, en Gratification af 600 Rbd. for siden 1832 og indtil da at have besparet det Offentlige en Veipikeurs Ansættelse; idet man nemlig antog, at Opsynet med Veiarbeidet ex officio paa hvilte Supplicanten.
Viborger Samler, 1843-01-31
Da det kongelige Rentekammer imidlertid i Skrivelse af 3die Decbr. f. A. har udhævet, at det specielle Tilsyn med Veiarbeiderne i Jurisdictionen, som af bemeldte Herredsfoged er ført, og som nærmest maatte henføres til en Veipikeurs Function, ikke paaligger Retsbetjenten ex officio, og da det netop er derved, at man har besparet en Veibetjent i hans Jurisdiction, som vilde have kostet i det Mindste circa 1200 Rbd. i dette Tidsrum, saa fandt Amtsraadet nu ved de fleste Stemmer ikke at burde modsætte sig, at den af ham, som ommeldt, forlangte Godtgjørelse udbetales ham, saafremt Rentekammeret fremdeles finder Anledning til at tilstaae ham samme. Nr. 91.
Viborger Samler, 1843-01-31
Sogneforstanderskabet for Granslev og Houlberg Sogne havde begjært Hielp af Amtsrepartitionsfonden til Opførelsen af 10 Steenkister paa den Bivei, som forener de tilAabro og Bøsbro førende Landeveie.
Viborger Samler, 1843-01-31
Efter Veibetjentens i Anledning heraf indhentede Erklæring behøve imidlertid kun 2de af disse Steenkister at være over 24 Tommer i Qvadrat i Vandsluget. Disses Opførelse bevilgede man paa Amtsrepartitionsfondens Regning, dog at der først til Amtets Approbation indsendes Overslag over de dertil medgaaende Omkostninger. De øvrige Steenkister vilde derimod være at bekoster af Communen. Nr. 92. Christen Jørgensen i Bjerre Mølle havde anholdt om, at en Fagbro for Amtsrepartitionsfondens Regning maatte blive opført paa Veien fra Yttrup til Bierremølle, samt om at Broen paa Roslevvad maatte blive sænket 3/4 Alen.
Viborger Samler, 1843-01-31
Amtsraadet tilmeldte Sogneforstanderskabet for Roslev og Ryberg Sogne, til Bekjendtgjørelse for Andrageren, at det ikke fandt tilstrækkelig Anledning til at bevilge det Ansøgte, men at det dog Jntet havde at indvende imod at Broen paa Roslevvad sænkes, naar Andrageren vil stille Sikkerhed for Udgivterne, som ville være forbundne med Arbeidet, der alligevel maa udføres efter det Offentliges Foranstaltning, i hvilken Anledning hans Erklæring bades indhentet og hidsendt. Nr. 104.
Viborger Samler, 1843-01-31
I Anledning af det ved forrige Amtsraadsmøde fra flere Sogneforstanderskaber indkomne Andragende om at Amtsraadet vilde foranledige, at den nye Hovedlandevei, mellem Randers og Viborg maatte henlægges til Sønderlyng Herred og omtrentlig følge den nordre Landevei til Randers, og med Hensyn til at det kongelige Rentekammer havde æsket Amtsraadets Formening om hvorvidt bemeldte Hovedlandevei burde følge den nordre eller den søndre Veilinie til Randers, indgik Amtsraadet med en motiveret Jndstilling til Rentekammeret om at der til anstundende Foraar maatte ved en Jngenieur forfattes Arbeidsforslag og Bekostningsoverslag for begge Veilinier, og at det derefter endnu maatte staae Amtsraadet aabent yderligere at udtale sig over Sagen efter Modtagelsen af de foreslaaede Beregninger. Nr. 11 – 1843.
Viborger Samler, 1843-01-31
En Retsbetjent havde anholdt om at tvende Mænd i hans Jurisdiction for indeværende Vinter maatte blive constituerede til at føre Opsyn med Sneekastningen og derfor tillægges Betaling af Amtsrepartitionsfonden. Amtsraadet fandt imidlertid ikke Anledning til at indlade sig herpaa, da Opsynet med dette Arbeide i Detaillen paahviler Sognefogderne og de Mænd, der, efter Reglement af 20de Decbr. 1799 § 13 heri skulle gaae dem tilhaande, og fordi det overordnede Tilsyn med Sneekastningen bør føres af Politimesteren, der i fornødent Fald dertil kan benytte sin Fuldmægtig. IV. Forskjelligt. Nr. 2 og 70 – 1842.
Viborger Samler, 1843-01-31
Sagen angaaende Afskaffelse af Fribefordringer in natura maatte stilles i Bero, indtil den forventende Anordning i samme Retning udkommer, da det kongelige Rentekammer fortiden finder Betænkelighed ved at approbere Frikjørslernes Convertering til en Pengeafgivt. Nr. 73.
Viborger Samler, 1843-01-31
I Henhold til hvad der ved det sidstafholdte Amtsraadsmøde blev vedtaget, har Provst Møller leveret Udkastschemata til Fattig- og Skoleregnskaberne. Schemaet til Fattigregnskaberne er allerede i afvigte Decbr. Maaned af Amtmanden bleven gjennemgaaet samt foranstaltet trykt og omsendt. - Schemataene til Skoleregnskaberne bleve i nærværende Møde gjennemgaaede for derefter at trykkes og omsendes til Sogneforstanderskaberne. Betræffende Regnskaberne for de øvrige Udgivter, som kunne falde Communerne til Byrde, fandt Amtsraadet det ikke passende at foreskrive nogen rubriceret Form, men maatte med Hensyn hertil henvise Formændene for Sogneforstanderskaberne til Bestemmelserne i 4 16 og 22 i Anordningen af 13de Aug. 1841 samt til Forordningen af 29de Septbr. 1841, saavelsom til almindelig god Regnskabsform, som ikke tilstæder nogen Jndtægt eller Udgivt uden at den documenteres. Nr. 110. I Anledning af at Amtsraadet i sin Betænkning angaaende de fornødne Foranstaltninger til at fremme Politiets Kraft og Virksomhed under Nr. 5 har foreslaaet, at Arrestanter for Fremtiden maatte transporteres fra Sogn til Sogn til den vedkommende Politimester, var fra Landsoverretsassessor Herredsfoged Eberlin fremkommen nogle Modbemærninger. Amtsraadet indsendte disse til det kongelige danske Cancellie, idet man derhos yttrede, at man i det Væsentlige ikke kunde fravige sin Formening om at den, som ommeldt, foreslaaede Fremgangsmaade med Arrestanters Transport i Regelen vil være den rigtigste. Hvor en særdeles grov Forbrydelse skulde blive begaaet, antog man nemlig, at den Paagieldende alligevel paa den korteste og hurtigste Maade vilde blive bragt til Politimesteren, og man kunde derfor ikke deele Assessor Eberlins Formening om Nødvendigheden af Befordring tilvogns directe fra Anholdelsestedet til Politimesteren. Hvad angik den befrygtede Langdrag ved Sagens Undersøgelse, som formenes at blive Følgen af Arrestantens Transport fra Sogn til Sogn, da kunde man ikke skjønne rettere end at det vil staae i enhver Politimesters Magt selv at tilintetgjøre de befrygtede Virkninger ved at begive sig til Undersøgelsestedet eller ved med det lovbefalede korte Varsel at indkalde de Personer, der skulle afgive forklaring. Man kunde derfor ikke indsee Andet end at den af Amtsraadet tilraadede Transportmaade vil bevirke hyppigere Anholdelser for mindre Forbrydelser end nu er Tilfældet, da Byrden med Transporten stundom forekommer de Vedkommende uforholdsmæssig med Hensyn til Forbrydelsen. Nr. 112.
Viborger Samler, 1843-01-31
Det kongelige danske Cancellie havde forlangt Amtsraadets Betænkning over en Ansøgning, hvori Arrestforvareren ved Lysgaard og Hids Herreders Arresthuus Anders Nielsen anholder om Tillæg til den ham ved allerhøieste Reskript af 31te Juli 1839 tillagte Løn. Amtsraadet tiltraadte den af Amtet over Sagen afgivne Erklæring, hvorefter et Tillæg af 10 til 20 Rbd. aarligen ansees passende. Nr. 135.