JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-05-22
J Gaar blev Sorøe Academie bøitidelig indviet, under H. M. Kongens allerhøieste Nærværelse. - Det er nu den niende Periode, dette Academie har oplevet. Jndtil 1580 havde det været et Bernhardinerkloster, og blev ved dets Ophævelse af Fred. 2den indrettet til en Friskole. 1625 blev Skolen af Christian 4de forandret til et adeligt Academie. 1665 blev Academiet ophævet og indrettet til en latinsk Skole, som holdt sig i 79 Aar eller indtil 1734. Christian d. 6te vilde gjenoprette Academiet, men døde, og hans Søn Frederik d. 5te fuldførte det begyndte Værk 1747, og Aaret derpaa forærede Holberg Academiet sine Godser Tersløse og Brorup, som bleve ophøiede til Friherskabet Holberg. Ved Resolution af 9 Marts 1821 blev befalet, at Academiet skulde indrettes til et Opdragelsesinstitut, der ikke allene som udmærket Skole giver Undervisning i Fundamental kundskaber, men tillige til et Academie, der giver den der studerende Ungdom Adgang til at høre der philosophisk philologiske Forelæsninger. den Syvende (Glipping) vilde det især for Kjøbenhavnere, ikke være unteressant at bemærke, at denne Konge har anlagt, til Forsvar for Kjøbenhavn, som da kaldtes blot Havn, paa Refs hale (en Sandgrund, der, efter sin Figur, kaldes saaledes) et Søkastel, Refshaleborg kaldet. Men allerede 1256 blev det ødelagt af nogle nu Trekroner er.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-05-22
Blandede Efterretninger. rer den kundskabsrige Hertug af Blacas. Man har fra Caval. Giov. Gherardo de Rossi en Be blatt 1824 Nr. 9, 12, 13, 14, 16, 17. Ene Ulykker. (Af Randers Avis.) til Danmark. - Privattheatret i Ravnekrog har Madame Catalani har reent begivet at komme skrivelse over den; Rom 18238. Derom KunstEn af de skjønneste Vasesamlinger tilhøoprørske Bønder. Stedet er det samme hvor I Anledning af det nye Sørgespil Erik vil ikke bedrøve sine Medborgere. saa blive trykkende dyr. seet sig nødsaget til at sætte Garderoben paa Assistentshuset. - Den samme Byes Spøgedoctor har, ved et Freudenmahl hos den svenske Restaurateur, forspiist sig i Østers. - Jomfru Lisken lider af Vatersot i Maven, og kan fordet første ikke mere lade sig høre paa Mundharpe. - Fru Spurv har faaet sin Datter hjem Manden vilde, for visse Aarsagers Skyld, ikke have hende længere. - Den store Bugtalt, Claaes har en Koldfeber berøvet hans overordentlige Talent til at divertere Publikum.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-05-22
Der bliver næsten intet Rom eller Citronsaft af bekomme iaar. - Liqveuren fra Rhinen vil og Der ere mange flere, men Overbringeren, Fodposten, med Tiineglasset paa Kasketten. Species, 228.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-05-22
Hamburg 2 M.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-05-22
Kjøbenhavns Børs, den 22 Mai 1827. a vista 228.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-05-22
Specier solgtes til 13 Rbmk. 11 s. Bank-Disconto 5 pCt. pr. Rdlr. Rigsgjeld. Svenske Sedler. pr. 100 Specier. Norske Speciessedler. 164 1/2. - Rbd. Sedl. 50 50 1/2 Rbs. Tegn. 4 pC. Kgl. Oblig. (u. R.)- Rbd. Sedl. Dito Dito. . . . . . . . 74 74 1/4 i Banco.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-05-22
Nationalbank Obligationer (af Laanet 4 Febr. 1820) 101 - Rbd. r. S. 4 pC. Dito nye . . . . . ved Hambro & Søn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-05-22
6 pC. norsk Laan, Renter pr. 6 Januar Dito Dito. . . . . . . . 115 1/4 116 1/2 Sedler 4 pC. uopsigel. Rigsbkobl. 94 1/2 95 Rbd. r. S. 104 1 104 3/4 i Banco 94 94 1/2 i Banco 3 pC. nye danske Oblig. Asiatiske Comp. Actier i Sedler. 60 - L. Sterl. I. L. Sterl. beregnet til 14 Bmk.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-05-26
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Fireogtyvende Aargang. No. 42. udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 22 Mai 1827. Modehandlere. Les fors inventes les modes et les anges les tige følge dem.) Gives der nogen Handel, der aldrig kan og vil gaae af Moden, saa er det Modehandelen. Den skjønne Helen, der opvakte den troianske Krig; Cleopatra, der bragte Cæsar og Antonius i Flamme; Benetrice, hvis skjønne Haar gav et Stiernebillede sit Navn; Semiramis, der kun behøvede at lade sig see i sin Neglige paa en Balcon, for ved sine fortryllende mirent. (Daarerne opfinde Moderne og de FornufYndigheder, at stille et farligt Oprør, alle havde de deres Modehandlere, Toiletter og Pyntmagere. Selv vore Kjæmpeviser tale uophørligen om de nordiske Qvinders Pynt. De fortælle hvorledes de vare svøbte i Maard, klædte i Silke, Skarlagen og Velt, prydede med det røde Guld. I Gravhøjene har man fundet Guldarmbaand af det skjønneste Arbeide og i Pompeji for ikke længe siden opdaget et sytten Aarhundrede gammelt Dame=Tollet af en Smag og en Fortræffelighed, som om det nyligen var kjøbt hos en Galanteriehandler. Hvor der gaves Modesager, maa der ogsaa have været Modehandlere, og der maa lige saa godt have været en græsk, etrurisk, babylonisk og romersk DumonVel siger Thomson, og Rancke, som der nu gives en Kjøbenhavnsk Yndighed. Uprydet den er stedse prydet meest. Ei Hielp af fremmed Prydelse behøver, Men det kan i det Høieste gielde om en idealsk Lavinia, men hvor mange saadanne. Idealer af Yndighed gives der vel i det virkelige Liv, Moden regierer, ligesom Guldet, Verden. Den er den største af alle Tyranner. En Ners længer Verden staaer, desto ustadigere, desto mere lyder, som et Barn, hver ny Mode. og Caligula, der i Alt fulgte deres egen Villie, maatte dog give efter for Modens Luner. En tyrkisk Favorit-Sultaninde, som Alle skjelve for, Men Moden, ligesom Konsten, stiger. Jo afvexlende bliver Moden, og det gaaer med den som med Tidsskrifterne. For nogle firsindstyve Aar siden havde man kun i Kjøbenhavn den Berlingske Avis og Adresseavisen, og den sidste maatte end- og en Tidlang standse, af Mangel paa Abonnenter, medens nu næsten hver Dag har sine Tids blade. Endnu for fyrgetyve Aar siden havde Kjøbenhavn kun to, tre Modehandlere, men nu finder man, ligefra Vester til Østerport, næsten i hvert andet Huus, en Modehandel, paa sine Steder endog i Kieldere. Men det gaaer hermed som med Alting: faa ere de Udvalgte, Modehandlerne have ligesom de store Malere, deres Skoler, og det er allerede meget, naar man kalder sig Eleve af Madam A eller X. En modens Dame seer ved første Øjekast ligesaa godt paa en Hat af hvad Skole, den er, som en Maleriekiender paa et Malerie, om det er af Rafael Sanzios eller Rubens's Skole.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-05-26
Forleden Dag besøgte mig en Familie, der var ankommen hertil med Dampskibet Wilhelmine. Det var min gamle Ven Justitsraad Reis med sin Kone og sine to Døttre. Han er en Mand paa henved tredsindstyve, hun en Kone paa 48 Aar. Uagtet hendes Skjønheds Soler passeret sin Meridian, holder hun dog endnu. meget af Pynt, langt fra at fortænke hende, kan jeg endog ret godt lide dette. Ligesom man om Vinteren, saalænge som mueligt, undlader at lægge i Kakkelovnen, for at holde Vinteren fra Livet, saaledes bør Fruentimmeret og, saalænge som mueligt, ikke undlade at plukke de smaa Blomster, der voxe paa Yndens Alfarvei, for saa længe som mueligt, at holde sig Alderdommen fra Livet. Hvor længe vedbliver ikke Sommeren at smykke sig, Selv under Octobers Blæst og Rim blomstrer endnu den alvorlige Fløielsblomst, og den Efteraarskulden modstræbende Lupin. Selv igjennem Sneen stikke de nydelige Belles deres Hoveder frem. Hvorfor skulde Mennesket mindre end Naturen følge denne Kamp mod at ældes og blive affældig?
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-05-26
Gjenfødelse 1823. Høit juble vi naar Kongebaad Grundfæster Danmarks Vel, Høit prise vi hver Dannemand, Som skaber Borgerheld. R. Nyerup. Sælsom lyder gjennem Tidens Torden. Alt hvad herligt er, skal ei forgaae Støvets Gierning synke maae til Jorden, Aandens Værker evig skal bestaae. Absalon, skue ned fra Lysets Egne, See dit Værk i Aanden hæve sig: Fredens Olieblad det huld omhegne, Det paa gyldne Frugter vorde riig Gjæve Mænd sig samle i dets Skygge Trindt fra Fædreland, med kjærlig Haand De det siunkne Tempel vil opbygge, Dertil stræbe troe med fælleds Aand. Naar Erobrers høie Marmor svinde, Naar ei nævnes meer hans stolte Navn: Fædrelandets Fader! Da Dit Minde Stande skal til Slægters Held og Gavn. Fast skal stande Dannerkongens Throne: Den er bygt paa Troskabs Klippegrund, Kjærlighed i Sange den omtone, Fast den staa til Verdens sidste Stund. Bygning. "Wer Gott vertraut. Hat wol gebant!" Kongen bød, Høit det lød: "Visdoms-Hal skal atter stande!" Af sit Gruus. Herre-Huus. Reiser sig og herligt sande: Som i Nord. Viisdom boer, J det Huus Kong Fredrik grunded Saa skal her Høit for hver, Hæve sig i glade Stunde. Absalons og Holbergs Minde Deres Navne aldrig svinde! Og paa Dannerkongens Dag. Reiste sig det nye Tag. Jndvielse. Hæv Dig af din Aske, en Phoenix stolt og prud, Spred i Solens Straaler klart Sølvervingen ud Syng i dybe Toner som Vaarens Fugl paa Qvist Alle Danske fryde din Stemme høit forvist. See, Dankongen kommer at skue unge Brud Han dig vil formæle alt med den stærke Gud: At Du ved hans Naade maa sjunge fødelig Vorde Danmarks Ære for Gud, for Drot, for Dig Skarerne sig samle paa kjære elskte Grund, Danmarks Haab skal grønnes - end slumred det en Stund. Her skal Viisdom bygge - Velsignelse skal boe; Herrens Frygt skal danne den Danske huld og troe Hvor Gud-Herren bygger skal Mørket vige brat, Lyset klarlig straale igjennem Skovens Nat. Under Bøgehaugen hvor Nattergalen boer Gladeligen lyder de brave Danskes Chor: Velkommen Drot de Danskes Lyst! Velkommen Fader for Dit Rige! Vi hilse Dig med takfyldt Bryst, Vor Frederik den Frederige: Du er hver Borgers Hyldest værd, Du Borgervennen Danekjær! Velkommen Kriger, Landets Værn, Hvis Glavind vogter Danas Eden; Nutrulle Kampens Torden fjærn, Nu smiller Danner=Kjærligheden; Men truer Fare, truer Kamp, Med Dig vi gaae i Røg og Damp. Velkommen Viisdoms hulde Ven! Skjoldunge prud paa Dannerthrone; Hør Viisdoms Sønner Dig igjen Tro hilse glad i Jubeltone: Du Templets Værn i Skov og Land Hersk længe over Danneland! Ja, held den Drot hvis skjønne Ord: "At Magten kom fra Gudallene!" Har frydet høit det Danske Nord Og vil ham sildig Fryd forlene. Han ramme vil Guds Kirkes Tarv, Han skjærme vil sin Konge=Arv! Saa Folke=Tonen lyder fro. En Nidding som sin Konge svigter! Nei, Danemod og Danetro. Er nævnet over Verdens Riger, Sid længe paa Din Throne prud Velsignet høit af Himlens Gud! C. Mülertz. Assistentshuset.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-05-26
Til forskjellige Tider ere Ønsker ytrede om Forbedringer ved Assistentshuset. 1742 skrev Fattigvæsenets Direktions Commission et Embedsbrev, hvori siges, at iblandt de mange Ting som bidrage til Fattigdom og Armod vare de høie Renter ved det "saa kaldede Assistentshuus. 50 Aar sildigere spurgte Pontoppidan (i hans Magazins anden Deel S. 125) "om det er en Hovedstaden nyttig Jndretning, at Assistentshuset aarligen profiterer over 20000 Rdlr. paa de Trængendes Bekostning?" Man kan rigtignok tilføie, til anden Veldædigheds Anvendelse. Ogsaa i andre Skrifter, saasom i sin Tid af Tode; i sildigere Tider i det danske Politieblad No. 4, og saa Penia 1815 S. 6179, (hvor adskilligt er samlet om Assistentshuset) har man seet Ønsker fremførte, som den, der skriver dette, ikke veed om ere komne under Overveielse; eller hvorvidt der, thi de fortjene dog vist nok at agtes paa, maatte være saadanne Hindringer og Omstændigheder, at de ønskede Goder ikke kunne tilvejebringes.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-05-26
Jndenlandske Efterretninger. Høitideligheden i Sorøe Mandagen d. 21de d. M., hvorved det gjenoprettede Akademie i Hans Majestæt Kongens allerhøieste Nærværelse blev indviet, begyndte i Kirken ved Afsyngelsen af et Te deum; og derefter i Akademiebygningen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-05-26
J sammes store Sal blev først afsjungen et Cantate, af Jngemann. Derefter besteg Hs. Ex. Geheime-Statsminister Ove Malling, Talerstolen, og gav en historisk Beretning over Stiftelsen, forkyndte derefter, at Kongen havde givet Akademiet nye Statuter, hvilke ved denne Leilighed første Gang skulde kundgjøres. Di rektor Tauber oplæste Statuterne. Ministeren endte sin Tale, nedbedende Velsignelse over Kongen, Landet og Stiftelsen, hvorefter en Cantate sluttede Høitideligheden. J Director Taubers Jndbydelses=Skrift gives en Udsigt over Akademiets Forfatning under Kongerne Christian den 4de og Frederik den 3die 1623. 1665, med Bilag af utrykte Altstykker, og med tre Kobbere, det ene er en nøjagtig Kopi af Resens næsten samtidige Afbildning af Akademiet; det andet er en Grundrids af de vigtigste af den Tids Bygninger, restitueret som Hypothes, efter de Data man af gamle Dokumenter har, og efter sammes Angivelser af Dimentioner; det tredie er en Afbildning af en Deel af den senest opførte Akademiebygning, og en Plan af samtlige Bygningsgrunde, saaledes som disse ved Opmaaling befandtes at være i Aaret 1823. Det vilde vist være Mange behageligt at kunne faae dette interessante Jndbydelsesskrift kjøbt, og Oplaget er vel ej saa ringe, at jo mange Historiens Elskere eller Bogsamlere kunne gives Adgang til at faae samme for Betaling.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-05-26
I Anledning af Høitideligheden er fremdeles trykt: Carmen quo Academiæ Soranæ inter Solennia inaugurationis publicæ die XXI Maji A. MDCCCXXVII gratulatur Laur. Engelstoft. 4 med en collateral dansk Oversættelse af Prof. K. L. Rahbek; og med nogle historiske Anmærkninger. Jblandt disse interessante Anmærkninger læser man om det Holbergske Testament, som først fremkom og konfirmeredes efter hans Død i Aaret 1754, og som saaledes som det af Testator var affattet, havde følgende mærkelige Slutning: "Min allerunderdanigste sidste Bøn er, at det allernaadigst vilde behage Deres Kgl. Majestæt, at saasom der ogsaa udi Middelstanden findes mange Personer af Meriter, dette Privilegium at blive Alademist, ogsaa extenderer sig til dem, paa det jeg ikke skal synes at ville foragte min egen Stand; dette har altid lagt mig paa Hjertet." Men disse Ord findes ikke indførte eller berørte i det under 1ste Marts 1754 confirmerede Gavebrev.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-05-26
Blandede Efterretninger. Et Vink tilvore Historikere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-05-26
Af de i Aaret 1823 i Plock, (Hovedstaden i det polske Woiwodskab af samme Navn) ved Weichsel, fundne gamle Mynter, udkommer nu, i Warschau en med Afbildninger, forsynet Beskrivelse. Blandt de i den 2den Levering beskrevne Mynter findes sex af Kong Harald 103640 og elleve af Haarde Knud (104042).De af Harald fortjente at undersøges af vore Oldgrandskere, da de maaskee kunde give en vigtig Oplysning i den danske Historie. Aaret 104 var der en Harald i Engelland, som af nogle blev udvalgt til Konge af Danmark. Men hvo han egentligen har været, vides ikke med Vished. Langebek mener, at han har været en Søn af Harald, Knud den Stores Broder, eller og af den norske Kong Svend, Knud den Stores Søn. Sum formoder derimod at det har været Harald Jarl, Thorkil de Høies Søn (S. Suhms Hist. af D. S. 74). Nok er det, een af vor Kongefortegnelser indsætter imellem Magnus den Gode og Svend, Estrithson, som Konge, en Harald, om hvis Herkomst intet Bestemt vides. De i Plock fundne Mynter maatte kunne bringe Lys i dette Mørke; thi hine Mynter maae netop være prægede under den omtvistede Harald.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-05-26
Den berømte Læge, Geheimeraad, Dr. C.F. Gräfe i Berlin har udgivet i det latinske Sprog et lidet Skrift paa 28 S. angaaende en Patient, der led af for megen Fedme. Denne var en Slagter, ved Navn Kröcher, i Berlin. Han var ikke født med noget Anlæg til Fed hed, thi indtil sit 30te Aar var han et smekkert Menneske og en lidenskabelig Dandser. Efter en Vandring i Rusland paakom ham en overordentlig Appetit til Kjødmad. Han gjorde engang et Veddemaal, at spise en heel Kalv i en Tid af 24 Timer, og vandt det. J sit 37. Aar var han saa feed, at han hverken kunde staae, sidde eller ligge. Dr. Gräfe behandlede den Syge, som var nær ved at qvæles i sit eget Fidt, med Aareladninger, ofte 2 Gange om Dagen, gourlardsk Vand og Belladonna paa Maven, for at forebygge Fidtets Fordærvelse, daglige Laxativer til 30, stundom 40 Aabninger om Dagen og endelig det tærende Kropmiddel Jodina. Den Syges Vægt, som, da det var paa det yderste, udgjorde 400 Pund, blev fra Octbr. 1825. til omtrent April 1826, reduceret til det Halve, og han var saa fuldkommet helbredet, at han igjen kunde besørge sine sædvanlige Forretninger, som i hans sunde Tilstand. (Men hvor længe?) Ingen Manufacturgreen drives i denne Tid med større Jver i Tydskland end Tidsskrifternes Fabrication. Da man ikke altid har nok til at fylde dem med, saa betjener man sig af de besynderligste og stundom ikke tilladeligste Midler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-05-26
J Dresdner Merkur læstes f. Ex. i September f. A. en Selvbiographie af Kurt Wahrmann, Kreuz- und Jrrfarten eines Vaisenknaben. Førend endnu Stykket var tilende i Merkuren meddeelte Saphir, i det Berlinske Blad Schnellpost, Fortsættelsen, og viste tillige, at den hele Biographie var en ordret Eftertryk af et allerede 1793 udkommet Skrift: Georg Wallers Leben und Sitten, kun med Forandring af Navnene. Kort forhen havde en Hr. Belmont ladet indrykke i samme Merkur Scener fra Bastillen, af Familien v. Rdlrs Papirer, samlede af Beimont, og disse for originale udgivne Scener ere lige de Renneville. Friedrich August.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-05-26
Konge af Sachsen. Du Nestor blandt Europas kronte Sønner, Med tunge Scepter i den gamle Haand, Hvis høje Værd kun den heel fuldt paaskjønner, Den Guist er slukt, som tændte Sachsens Lykke, Dog glimrer end i stolte FyrstesmykkeDet Skjebnen mangen Perle grumt frarev, Det store Kongehjerte nu er brusten Men Guldet ligt, den bliver aldrig rusten Nu er den endt den lange Kamp hernede! Der Engle om de gyldne Frugter, frede, Selv Fyrsten finder kun sin sande Fryd Hvor Aanders Chor istemmer Jubellyd. Man bød frivilligt Dig en fremmed Krone, Du vilde kun paa Fædres egen Trone, Thi, nøiet med Dit eget lille Rige, Du aldrig higed efter større Arv, Hver jordisk Fordeel maatte hos Dig vige I mindre Kreds at stifte Folkegavn, Den Storhed, som Du aldrig efterstræbte, Napoleon med Magt paanødte Dig; Dig gieldte meer end selv en Cæsars Navn. For Retfærd og for Dydens høje Tarv, Dig vise, som de brave Sachsers Ven; Men fordringsløs Du ædelt afslog den; Om Ege-Krandsen, som Dit Folk Dig bandt. Hvad der Du stræbte efter hist Du fandt, Hin Kierlighed, som Sachsen til dig bar: Og kold den Haand, som Dydens Værge var; Men Sachsens Kierlighed tilbageblev. Hvert ædelt Offer, Du Dit Land har bragt; Den tunge Vandringsvei tilbagelagt; Som kjendte grant Din sjeldne, lyse Aand! frem tagne af en 1716 trykt Bog af Constantin Du med Erobring ingentid gad bramme Du maatte følge Krigens vilde Flamme, Da han til Rusland Dine Sønner slæbte, Dit ømme Faderhjerte vaanded sig; Skjøndt Du kun ønsked Rolighed og Fred; Din Attraa eene var at dæmpe Graad, J Herskesygens blodbestænkte Fjed; Ei at fremkalde den ved Krigerdaad. O, kroned Olding med den hvide Jsse! pr. Rdlr. Rigsgjeld. Svenske Sedler. pr. 100 Specier Species, 228.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-05-26
Hamburg 2 M. Thi Lykken kjender ei til Grændseskjæl, Opveie selv et mægtigt Kongerige, Men lykkelig den Konge, som kan sige: Og hvo er den, der end ved Tab som disse Du misted meget af Dit skjønne Land, At staae som Du, urokket er istand, De Hjerter, han end efter Tabet vandt, Som kun med Sværd og Jld Tyrannen fandt, J snævre Skranker trives Borgerheld.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-05-26
Kjøbenhavns Børs, den 25 May 1827. a vista 223.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-05-26
Specier solgtes til 13 Rbmk. 11 s. Bank-Disconto 5 pCt. Norske Speciessedler 164 164 1/2 Rbd. Sdl. 50 50 Rbs. Tegn. 4 pC. Kgl. Oblig. (u. R.) Rbd. Sedl. Asiatiske Comp. Actier 4 pC. Dito nye . . . . . 6 pC. norsk Laan, Renter pr. 6 Januar Dito Dito. . . . . . . . Dito Dito . . . . . . . . 74 74 1/4 i Banco Nationalbank Obligationer (af Laanet 4 Febr. 1820) 101 - Rbd. r. S. 115 116 1/2 Sedler 4 pC. uopsigel. Rigsbkobl. 94 195 Rbd. r. S. ved Hambro & Søn 104 104 1/2 i Banco 94 94 1/2 i Banco i Sedler 3 pC. nye danske Oblig. 60 L. Sterl. 1 L. Sterl. beregnet til 14 Bmk.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-05-29
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Fireogtyvende Aargang. No. 43. Udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 29 Mai 1827. Variation af Fibelvers for voxne Børn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-05-29
A. Adresseavisen er en And Da Tyllet kom, gik Lin af Brug, En Literatur med Censur Faa Rige faae til Læsning Tid, For lutter Kort- og Spise=Jd. G. For Græsset gror i Committeen, Dør Horsemoder i Athen. H. At Hauge var et stort Geni J. Jesuiter i Collectiv, Nu voxe overalt som Siv.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-05-29
Det ganske nylig hørte viMen sulte maatte begge to. Da Evald græd, vor Wessel loe, Kun ei Fornuft i Daarer ind Man driver Alt ved Damp og VindEr Cacaden i sit Bur. Hint sees, men dette boer i Smug. Som man med Alting føde kan. (See No. 41.)S. Den unge Enkes Sørgedragt P. Du spørger: hvoraf lever UN. "Naturen over Tugten gaar, T. Lord Cochrane seiler hid og did, K. For Kjøbenhavn var Kjøbmands Havn, Nu, at er den det kun af Navn! Men fanger ei et tyrkisk Mid. N. Med Trommestok Majoren vandt Hvad Marschal ei ved Staven fandt. Paa Lapsens Pande skrevet staar.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-05-29
Ved Ohio læses nu hvert Ord, Som i Sir Walters Blækhus bor. Jeg spørger: hvoraf lever DuG. Selv Qvæk af Peder Oxes Frør, Qvæge kan Plebeier Sør. R. Mens Reiser reises af sin Grav, Synker Rothe i Glemsels Hav. Er Brandslag, som man ud har lagt. T. J Tryk man stikker helst de Smaa Satiren maa for Gjøgen staae Hvis Uglspil leved i vor Tid, Hans Udbrud blev til attisk Vid. V. Hver Ting i Velten æres bør, Den være Digter eller Klør. Udødelig Tantippe blev, Da Tenophon om hende skrev. Naar blot i Satire staar, Man Pennekrig strax oppet faar. Let Sacharias Pæren faaer, So Naar stolt i Sobelskind han gaar. W. Liig Flaggermuus er Æren blind, Den favner mangt et Sælleskind. Ødselhed vandrer Haand i Haand. Øe Med Gierrighed og Pøbelaand. Ag. Med Pomp sin Reisefart til Aars, Beskriver mangen Nutids Paars. Hemmelig Brevvexling.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-05-29
Det har i den sidste Tid af og til hændt Redactionen, at der uden for dens Dør om Morgenen fandtes henlagt Haandskrifter, med Anmodninger om, at de maatte blive optagne i Skilderiet. Uagtet dette strænge Jncognito, som endog ikke vilde betroe sig til Fodposten, vidnede om en, stor Hemmelighedsfuldhed, saa syntes Jndholdet af saadanne Haandskrifter dog sjeldent at røbe nogen franklinsk Pen. Nogle deraf vare af den Natur, at de umueligen kunde optages i Bladet uforandrede, Andre vare ved næsvise og illiteraire Skabninger blevne saa tilsølede, at man, uden i Forveien at overstænke dem med Cau-de-Cologne, ikke kunde tage dem i Haanden, ei at tale om, at Adskilligt maaskee er blevet stiaalet baade af to og fiirbenede Tyve For at forebygge al Ulempe i Fremtiden, lader man derfor forfærdige hos en Steenhugger en Steenløve, som er huul indvendig og som lig den Venezianske fordum, med aabent Gab, vil være ligesaa beredt til at modtage anonyme Bidrag, som fordum Skuffen til ulykkelige Børns Frelse i Frederikshospital anonyme Børn. Denne Løve bliver færdig i næste Uge, og de Stykker, man igjennem den da modtager, skulle i Fremtiden vorde meddeelte i en egen Artikel.