Ribe Stifts Adresseaviser, 1837-12-01
Jndenlandske Efterretninger. Under 22de Novbr. er udkommen en Forordning angaaende Konsumtionsafgiften i Danmark, hvoraf et Udtog skal vorde meddeelt Under 24 October er udkommen en Forordning angaaende Bissekramhandelen (das Hausiren) udenfor Markederne for Hertugdømmerne Slesvig og Holsten. Samme skal for Fremtiden i Almindelighed taget, overalt vare forbudt, og Undtagelse finde Sted i Henseende til Handelen 1) med Landbrugets og Havedyrkningens Frembringelser, Frugter, der voxe vildt, saa og alle Slags Fjerkræ, Fjer til Dyner, smaae Vildt, Brændeved, Torv, Sand, friske, tørre, saltede og røgede Fisk, Krebs, Krabber, Muslinger og Hummer; 2) med Kurve, Maatter og andre Arbeider af Siv eller flettet Straae, saasom Biekuber Hatte af Straae og Spaan, Koste, Sold og tilberedte Penneposer; med sorte Potter forfærdigede i Jylland, og andet indenlandsk Pottemagerarbeide, Trætøfler, Træskoe og de øvrige Gienstande af Træe eller andet, som ifølge Forordningen af 8 Marts 1825 maa forfærdiges paa Landet uden Concession og af Landboerne maa forhandles i Kjøbstæderne, saa og med Garn, Traad, Lærred, hjemmegjorte Tøier af Uld og Bomuld eller af Uld i Forbindelse med Bomuld, Hør og Hamp, samt urikkede uldne Strømper og Trøier; 3) med indenlandske Kniplinger, forsaavidt de forhandles at concessionerede Kniplingshandlere, under Jagttagelse af de derom gieldende Bestemmelser; 4) forsaavidt Hertugdømmet Slesvig angaaer, indtil videre med Kobber- og Messing, varet, som fabrikeres paa Crusauer Kobberværk ved Flensborg og paa de i de danske Provindser anlagte Kobber værker, til hvilke Varers Forhandling Fabrikkernes Eiere skulle antage boesatte Kjøbstædsborgere som saakaldte Kobberiørere, hvilke fremdeles som hidtil at GeneralToldkammer- og Kommerce-Kollegiet skulle forsynes med de anordnede Concessioner. Udlændinge maae paa den ber omhandlede Maade ikke drive Handel med andre Varer end de under No. 1 nævnte, og det kun, forsaavidt de dertil ere forsynede med skriftlig Tilladelse af Over øvrigheden, den øverste Politiembedsmand i Kjøbstæderne eller Øvrigheden paa Klostrenes eller de adelige Godser, i det Distrikt, hvor de agte at handle J Anledning af den ny Kommunallov for Kjøbstæderne anseer Kbhposten der for særdeles ønskeligt, at Regnlativerne, der skulle indsendes til Kancelliet, blive saa tidligt udarbeidede og indsendte, at de inden Midten af Decbr. Maaned kunne være sanktionerede af Kancelliet, da den ny Forordning ellers i de Kjøbstæder, som undlade denne udarbeidelse og Jndsendelse, ikke, ifølge Anordningens egne Ord, vil træde i Kraft for ved Begyndelsen, af 1839. Endvidre mener benævnte Blad, at alle Kjøbstæder af første Rang (med over 4000 Jndvaanere) med Føie kunne gjøre Regning paa at erholde tvende borgerlige Raadmænd, disse ere Odense (8709). Helsingøer (7122). Aalborg (7048), Aarhuus (6765) Randers (6407). Horsens (4846) og Fredericia (4141). Byerne af anden Rang, det er dem, som have over 2000, men ikke over 4000 Jndvaanere, kunne uden Tvivl vente at erholde een borgerlig Raadmand. Disse ere Rønne (3897). Viborg, (3419). Svendborg (3358). Slagelse, (2915). Nyborg, (2873) Roeskilde (2828). Veile (2409) Ribe (2365). Assens (2313) Kolding (2300) Nestved (2279). Nakskov (2204). Faaborg (2111) og Kallundborg (2082). Med Hensyn til Byerne af tredie Rang, det et dem, som have under 2000 Jndvaanere, kan det vel være tvivlsomt, om i disse for Tiden nogen borgerlig Raadmand vil blive indrømmet Plads i Magistraten.