JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1678-01-03
Theolog. Professoris & Superintendentis i Rostock; Taare och Trøste Kilde, Første Part: handlende om den store Synderinde hos Lucam VII. bestaaende i følgende Betænkninger (1.) Dend ærbødige Pharisæer. (2.) Dend benaadede Pharisæer. (3.) Dend store Synderinde. (4.) Dend naade tørstige Synderinde. (5.) Dend tacknemmelige Synderinde. (6.) Dend ydmige Synderinde. (7.) Dend Taaremilde Synderinde. (8.) Dend Foed-tørrende Synderinde. (9.) Dend kyssende Synderinde. (10.) Dend salfvende Synderinde. Alle Bodfærdige Syndere til Trøst och Vederqvæggelse aabnet. Efter mange naade tørftige Siælis indstændige Ansøgning aff Tydsken paa Danske udsat aff M. Peder Möller. Med Tancke Billeder och Summarier udprydet, in 8. Kiøbenhavn 1677. hos Daniel Paulli. Ejusdem; Taare och Trøste-Kilde Anden Part; fremstillende. Dend blinde Pharisæer; Dend sagtmodige J ESUS och adlydende Pharisæer; Dend ælendige Gieldener och barmhiertige Patron; Dend venlige J SS; Dend yndeløse Pharisæer och yndefulde Synderinde; Dend elskede och igienelskende Synderinde; Dend benaadede Synderinde; Dend ansegtede Synderinde; Dend Dend saliggiorte Synderinde; Dend fornøyede Synderinde, in 8. sub prælo. Willazz Nielsøns, Profst til Udbyneder; Troens-Bestandighed og Tommelfinger, efter det Apostoliske sammenskud udi trende Artickler befattet, som fremstiller os Troens fulde færd, aff Guds Allmægtighed, Ord och Forjættelser; Troens Glæde, aff J SU Christi Fortieniste och Kierlighed; Troens Ende, som er det ævige Liff och Salighed, formedelst den Hellig Aands Vidnisbiurd. Sub prælo. M. Christiani NOLDII PrafessoriTheologiæ primarii, Concordantiæ par ticularum Ebræo-Chaldaicarum. in 4. Hafniæ sub prælo ap. P. Hauboldum. Jani Joannis OTTHINIANI, de Fuco Muliebri Dissertatio, in 4. Hafniæ ap. M. Godicchen. D. Simonis PAULLI, Medicorum Regio rum Seniorus, HAPERBATI, seu Digressio de vera, unica & proxima causaFebrium, cum malignarum & petechialium, tum morbillorum, scorbuti, luis venere & similium morborum, macularum; partim ex Physicis, Chymicis acAnatomicis principiis demonstrata; Par tim exemplis & observationibus medicis confirmata : antidhac à nemine, qvantum sunt, qui de Febribus malignis ac petechialibus commentat i sant tradita, ne non de accurata Febres bas curandi methe di. b ipso Auctore Septuagenario majore, pridem Regia Clementia rude denato, re cognita, aucia, Giterato edita. in 4. Sub Agentorari apud Simonem Paulli, Auctoris Filium. M. Jens Pederson, Sognepræst til Dalum og Sanderum i Fyen; Psalmer og aandelige Lof-Sange. 12. Kiøbenhafn 1676. hos C. Gertsen. Simonis PRII, Aarhusiensis, Decades variæ Qvæstionum Logicarum, Metaphysicarum, Physicarum, & c. in 4. Hafniæ 1677. Typis C. Weringii.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1678-01-03
PRIMITIVA Græco-Latina ex PASORIS Lexico Græco-Latino in Novum Testamentum collecta per P. T. Accesere Præpositiones Græcæ, juvande memoriæ gratia, versibus inclusæ, nec non Vocabula Latina in Novo Testamento Græco. in 8. 1677. en Bibliopolis Paullin. Paulli Severini RECHEN, de Summo Bono in 4. Hafniæ 1675. Typis G. Gödiani. Bartholemæi S CALæ, Vita Vitagliani Borromæi, ex Bibliotheca Medicæ, edita a Christophoro BARTHOLINO, Thomæ Filio. in 4. Romæ 1677. ap. Nicol. Ang. Timassium, Ejusdem; Historia Florentinorum, edita ab Oligero JACOBO. in 4. ibidem 1677. Michaelis SEVERINI; Dissertatio Philologica de Donariis, in 4. Hafniæ 1677. Typis C. Weringii. Andreæ STENCHELSTRUPII, Dissertatio Philologica Chaldæo Hebræa prior de Chaldaismis Sacris. in 4. Hafniæ 1675. ap. G. Godianum. Ejus Ejusdem; Dissertatio de Duellis, in qva e Jure divino & Sacris fontibus Casuseorum varii explicantur & expediun, tur, in 8. ibidem 1677. prostat apud Danielem Paulli. Vade Accum eller MANUAl, indholdendis (1) aandelige udkaarne Pfalmer, Viser oc Loffange som siungis udKirckene, (2) Aandeligt Røyelse-Alta hvorpaa frembæris og optendis dend i Christo Gud behagelige føde Lugt, bestaaende i korte Morgen og Afften Bønner med hosfølgende Hierte-Suck, item Kong Davids 7 Pænitentze-Psalmer. in 32. Kiøbenhafn hos Daniel Paulli. Bagge Wandels, Rabdologia Neperi, besattendis underlig, kunstig, och lættelig med nogle Talstocke at regne, nemlig at multiplicere och dividere, item radicemqvadratam och cubicam at extrahere, i hvor mange Tall de och være kand Hvilcket alleniste kand forrættis formedelst simpel Addition och Subtraction, til hvilcke den Pythagoriske Taule, eller det eengang Et, ingenlunde næfnis eller brugis. in 8. Kiøbenhafn Anno 1678. Tryckt aff Matth. Jørgensen. Georgii. WIND Nobila; Oratio, qva ad Exteros abiturus Augustissimum & Invictissimum Monarcham CHRI. STIANUMV. Patronos Academiæ, &c. in Auditorio supremo, subjectissime, devote, salutavit, in 4. Hafniæ 1677. P. C. Weringium. LIBRI. in IS LANDIA Impressi. Johannis Havermann, Christeleg ar Bæner ad bidia a sterhvorium deige Vick umar, &c. a Jslensku wtlagdar af Herra Odde Einarsyne, Superintendente skal hølles Stigtis. in 12. Hoolum af Hendrick Kruse. H. Gubbrande Therlassne; Bænabook til samans lesen og Wtløgt, at peim virduglega og losslega Herra. in 12. ibidem. Hallgryme Peturs-Syne; Siø Gudrækelegar Umpeinkingar edur Eintal Christens mane vid skal fan sig, hvorn Dag i Vikune, &c. in 12. ibidem An. 1677. apud eundem. Enchiridion pad er: Handbook arkorn, hapande inne ad hallda Calendarium, edurRiim in Jslendsku med sluttre Utskiiringu og Bænabook andre Musculi D. in 12. forma oblonga. ibidem. H. Gysla Thorlake-Syne, Examen Catecheticum; pad er: Stuttar og inpaldar Spurning ar wt af peim litta Catechismo Lutheri. in 12. ibidem. Martini MOLLERI, Manaale, pad er Handbokar korn, hvornen Madurcige ad lipaa christelega et Deya Gudlega, &c. in 8. ibidem. Caspari BARIHOLINI, Thom. Fil. Oratio Jubilæa de Gestis Anni LXXVII. Prioris & currentis Seculi. Ad Augustissimum Danorum MonarchamCHRISTIANUM V. Hafniæ 1677 in 4apud Petrum Haubold.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1678-01-03
Extra
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1678-02-01
Danmarck.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1678-02-01
Kiøbenhafn. en 4. Februarii, udgick en Kongelig Forordning om den høyeste Ret, i effterfølgende Meening. At den skal begyndis den 27. Maji, och at alle som hafve nogen Sager for samme Ret at fremføre, skulle tage Stæffning paa Kantzeliet derom i det ringeste sex Uger tilforne: Dog ingen saadan Stæffning at medde lis, med mindre Sagen har tilforne været til Herrits-Ting och LandsTing, eller andre behørige Stæder och er gangen Dom der i, uden det er de Sager, som for den høyeste Ret endelig bør at ordeelis. Och om nogen ikke i lovlig Tid samme sum. 91) Stæffning begiærer, skal den hannem ikke tilladis, med mindre det er i de Tilfald, som Recessen ellers tilstæder. Disligeste at de af Parterne, som findis anslagne at høris, skulle om Mandagen, Tissdagen, Onssdagen, Torsdagen oc Løverdagen om Morgenen til sex slet, oc om Fredagen til tolff slet. Och huilke sig der imod forseer, bøde fyrretyfve Rixdaler, førend de siden til Rættergang maa stædis, og skal Sagerne ellers i den Orden forretagis, som i Recessen om formældis.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1678-02-01
Krigs-Folcket til Hest og Fod, som er her i Nærværelse, er nogle gange i denne Maaned i hans Majestæts Nærværelse exerceret.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1678-02-01
Hans Høye Excellentz Her Gyldenløv er den 24. fra Norrig her ankommen. men. Disligeste Her Giese fra Tyskland, som skal være General Lytenant, som Ordet gaar. Ved Kiøge er der holdt Mønstring i Hertugens aff Kroy hans Nærværelse. Hans Majestæts Kammerherre, Mons. Lindenov er reyst ad Engeland som extraordinart Envoye. Den Gesant aff Saxen Gotha hvorom tilforne er mældt paa den 657. Side, er igien af Gotha forreist. Nogle aff Kongens smaa Orlog-Skibe ere seyled af Øster-Søen, oc nogle af Vester-Søen.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1678-02-01
Baron Krabbes Død, som paa den 665. Side, er tilforne omtalt, haffve nogle villet bære Tviil om, men siden har mand faaet endda vissere Kundskab der om, at der paa intet videre er at tvile. Blant andre Omstændigheder berettis, at der hand skulde udføris, begiærede hand aff Gubernøren, at Klockerne maatte paa en Timis Tid ringes for hannem før hand døde. Men det bleff hannem affslaget. Der hand var kommen paa Rætterplatzen, och hafde taget Affskeed med alle, som hand kiendte, begynte hand med høy Røst aff den 43. Psalme at siunge. J Herre frels mig och dømme min Sag. Men hand haffde neppe endt det første Vers, førend en aff de Svenske Officerer med største Trusel bød hannem at tie, och sagde, hand skulde kun lafve sig til at døe, her var nu intet andet paa færde, men hand Zus iii hand svarede, at om hand end bleff forbuden at giøre det med Munden, saa skulde hand dog giøre det med Hiertet. Siden sette hand sig paa en Stoel, och bleff bundet for hans Øyen. Der hand haffde faaet tre Skud talede hand endda, dog lit oc utydelig. Det fierde gjorde Endeepaa altsammen. Effterat det var ofverstaaet, bleff Liget haaret til Kirken, oc siden derfra ført til Gienne rup Kirke, hvor den adelige Viduligger stug oc for Døden. Aff førsten bleff hende lofvet, at Godset skulde blifve hos hende ubeskaaret: men siden fornemmer mand, at der holdis intet aff. Thi de Svenske har taget alt rørende Gods til Priis oc ført det af Malmøe, foregifvende at der skulde være Dansk Gods iblant. Oc frycter mand, at de ville giøre det samme ved Land-Godset. Saa gaar det til hvor Vold sig Herredommet tager. Oc Rættens Fyrm oc Mact kun staar i Spydestager. Da gielder ingen Skiel, da Sandhed fældis need Oc høyeste Uret er beste Retviished. Nogle Officerer som vare skikkede. til Christianstad, ere der lykkelig ankommen. Oberst Meerheim och Svanvedeel som convoyerede dem ere kommen tilbage igien, och hafve førdt med sig 10. Svenske fangen. Hvor ilde de Svenske handle med Undersaatterne i Skaane, och i særdelished med de Geistlige, staar neppe til at beskrifve. Bønderne maa blant andet och gifve Skat af Hofved og Rumpe aff all Fæned.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1678-02-01
Sverrig. Ordet gaar, at Kongen af Sverig har paa Rigsdagen, som nu holdis i Halmsted, anholdt hos Stænderne om hver tredie Mand at ud skrifve, paa det at Krigen kand holdis ved lige: Men Stænderne har udvist at det er umueligt, at saadan stor Udskrifvelse kand skee, oc at Landet det ikke kand taale. De Udskickede fra Dalekarlene hafve begieret, at mand vil sende dem nogle Folck til Hielp oc Undsætning, ellers kunde de ikke giøre de Nordske Modstand.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1678-02-01
Den Svendske Resident i Danzig, ved Naffn Lilienhøg har meget anholdt hos Kongen aff Pohlen, at deris Armee maa reise frit igiennem hans Land. Hvad den Lithaviske Feldtherre har derpaa svaret til den Svendske General Bendt Horn, er at forvente aff Appendice¬
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1678-02-01
Tyskland. Hertugen aff Lothringen holt den 6. Februarii sit Bilager med Keyserens Søster, Enckedronningen aff Polen, och stod det til Nystad i Østerrige. Hand skal fremdeelis, som Ordet gaar, commandere den Keyserlige Armee. De Oprøriske i Ungern ere ikke synderlig vel tilfreds med den Fransøsche Commendant Bo ham: Efftersom de ikke meere faa Penge aff ham, som tilforn. Hand torde komme i Liffs Fare der offver. Effter Berætning, fra Castel i Svitzer land, ikke langt fra Bern er en gieldbunden Mand tagen i Arrest for Giæld skyld, och den onde Aand om Natten aabenbaret sig for hannem i Fengselet, och sagt, at hand for hans Giæld skyld var dømt fra sit Lif, men hvis hand var dermed tilfreds, vilde hand hielpe ham paa fri Fod. Som Manden sagde ja dertil, bød hand hannem stige ud aff Vinduet, saa skulde det skee. Manden giør, som sagt var, och med det samme falder hand ved to faffne dybt need til Jorden, och saae hand var bedragen Hvorfore hand aff Fortviflelse tog sin Kniff och risede Lisuct op paa sig selff, at Tarmene løbe ud paa Jorden. J saadan Tilstand bleff hand om Morgenen funden paa Gaden, och fortalde den heele Handet. Hand døde Dagen der effter Fra samme Stæd berettis, at Øffrigheden har der noch at giøre med Trold-Folk, och lader sterk inquirere och forfare om dennem, disligeste at Satan har i Fengselet, myrdt tre Trold-Quinder, och at to ere brænde. Om den eene, som bleff brændt och var 94. Aar gammel, berættis særdelis, at naar hun bleff piin falt hun ligesom i en Søffn, som dog intet andet vard end som en diefvelske Følesløshed, och at hun gaff sig ikke ved nogen Piinsel, och intet vilde bekiende, indtil hun bleff afførdt alle sine Klæder, och fik andre paa igien. Da først kom hun til sig igien och gik til Bekiendelse.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1678-02-01
Fra Frankfurt berettis adskillige selsomt skal være fornommen. Jblant andet, at der ved Geroltzek i Schvartzvald skal være fect utallige tusinde smaa oc fremmede Fugle. Dislige at der Spøgelser och Nisser fral hafve ladet sig see, och sagt der skal skee et stort Blodbad. Dog troer mand kun lit aff det sidste.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1678-02-01
Den 25. dito er den Brandenburgiske fornemste Fuldmæctiger Somiz til Nimvegen ved Døden affgangen.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1678-02-01
J Stettin blifver Alting som udloffvet var. Paa Slottet er och saa en reformeret Hoff-Prædikant annammet, lige ved den Lutheriske, oc den Lutheriskis Løn forøget med 50. Rixdaler. Franckrig. De Franske skrifve, at de hafve taget den Jnsul Tabage fra Hollænderne, och berætte det med disse sær Omstændigheder. At effterat deris Vice-Admiral de Estre haffde indtaget den Skandse Goree, har hand reist fort och omsider kommen for bemelte Øe, och sæt Folket i Land den 8. Decembr. 1677. och den 12. dito begyndt at skyde med Bomber til Fæstningen, i huilket hannem saaledis skal hafve lykket, at Jlden kom i Krud-Kielderen, och alting forstyrrede, saa at Commundanten selff, som da saa til Bords tillige med 17. Officirer, er spungen i Luften, och i ynkelige Maade opbrændt. Dermed har de andre strax gifvet sig, och ere tagen til fangen: Saa skrifve Fransoserne. Men Hollænderne sætte ingen Tro der til, och meene det ikke saa er skeed, sampt at Den endnu er i deris Vold.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1678-02-01
Kongen aff Franckrig har gifven de Engelske Krigs-Folk, som vare i hans Tieniste deris Orloff. Dog maa de ikke komme geniste Vey ad Engeland, men blive ført langt omkring.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1678-02-01
Engeland. Fra Engeland høris intet andet endsom en viss Beredskab til Krigen imod Franckrig.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1678-02-01
Tyrkiet. Fra Tyrckiet spørgis, at der er en stor Krigs-Rystning paa færde, huilket i den Romerske Keysers Hoff foraarsager stor Efftertanke, och mange frycte, at det vil gielde Ungern, heldst efftersom mand fornemmer, at der adskillige Gesantskabe ere gaaen fra Frankrig hen af Constantinopel, och befrygtis, at deris fornemste Ver skal uden Tvil være, at de kunde hidse Tyrken paa det Romerske Rige. Til løbs hos H. K. M. Bogh. Daniel Paulii boendis paa vor Frue Kirckegaard.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1678-02-02
See den 671. Side.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1678-02-02
Det er vitterligt nock, at i Pryssen er en mæctig Defensions Armee tilsammen samlet, hvilcken vel endnu holder sig oppeinden Grendserne, men de holder det icke forborgen, at de jo skal movere sig uden for deris Grendser, at gaa Svensken imod. Dersom mand nu tillod en fri Pass igiennem ofvenbemældte vore Lande, da maatte mand rettelig bestaa, at disse Provincier blefve en Skueplads til Krig og alt Ont, som Krigen med sig fører. Hvad om imidlertid den Floed Ni men udbrød, (huilcket och ret nu er at be frycte.) J hvor sterck och den Suenske Armade er, da bleff den dog vel lettelig forhindret, at den icke kunde blifve ofver sæt saadan en stor och farlig Flod. Derfor er det bedre, at de forføye sig en andensteds hen, hvor de sig kunde opholde.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1678-02-02
Polen. Fra Dantzig berettis, at før Kongen nu nyligen reiste derfra Byen, har hand været begierende disse effterskreffne Stykker. Først at Byen skal afftakke ald Krigs-Folck, som den har liggendis enten i Byen selff, eller i Vexelmynde, och ingen igien antage, uden hans Samtykke. 2. At Byen her effter icke skal hafve Mact at straffe nogen Polsk Herremand paa Lifvet, uden Kongens Samtykke, om end skiønt samme Herremand kand hafve fortient at miste sit Liff. 3. At en hver Borgere som lyster, maa appellere fra Raadets Sententz och Dom och skyde sig ind for det Polske Riges Dom til Varskau. 4. At Halfparten aff Raadet skal være Chatholisk eller Papistisk, och kun den anden halfve part Lutherisk. 5. At den Sang: Erhalt uns Hert, etc. eller Be holt os Herre ved dit Ord, ikke meere maa siungis i de Lutheriske Kircker, eller trykkis der i Byen. De Papistiske har och faat Tilladelse at bygge endnu en Kircke, saa at de derfore hereffter maa hafve to Kircker.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1678-02-02
Holland. De Franske under Marskal de Humieres, sampt Grefven aff Chamelli och Friherzen aff vincy ere sidst i Februario gaaen med en stor Krigs-Mact ad Flandern Omsider har och Kongen i egen Person stødt der til, saa den heele Armee, som lader sig skrifve at være 60000. Mand, omsider har samlet sig for den store Stad Gent, och begynndt at beleyre den. Keyser Karl den femte bleff fød i samme Stad, och er den effter manges Meening den største i Europa, efftersom den regnis at være tre Mile i sin Omkreds. Ellers er Printzen af Ofranien opryckt med 25000. Mand til at undsætte den. 8 u kiøbs hos H. K. M. Bogh. Derial Pauli boendis paa vor Frue Kirckegaard¬
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1678-03-01
Danmarck.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1678-03-01
Kiøbenhafn. en 7. Martii udgik en Forordning om Bededage som skal holdis i Danmark den 19 och 26 April, saavelsom den 3. Maji førstkommendis, men i Norge den 3. 10. och 17. Maji: Och formannis der i alle och en hver til Bod och Bedring, Dissligeste befalis en hver at faste paa samme Bede-dage til Solen gaar ned, och at entholde sig fra all Spil Dobbel och anden verdslig Forfængelighed: Til med forbiudis all Arbeyd och Reiser, Posten undertagende. Och bindis strengeligen at ingen Num, 93.) i nogen Herberger eller andre Huse i Byen eller paa Landet, maa gifve eller skaffe nogen Mad eller Drikke ud uden det er til de Siuge. Hvem som sig her imod forseer, skal straffis som Kongelige befalingers forsætlige Ofvertrædere. Jtem biudis at Ungdommen och Tiunde skulle komme betimelig til Kirken, dissligeste deris Forældre och Huusfædre. Oc befindis nogen i Tumult eller Slagsmaaal paa Kirkegaarden eller inden Kirkeedørrene, da skal hand straffis med Fængsel paa Vand och Brød eller och være Kirkens eller anden Disciplin undergifven, eftersom Forseelsen kand være til, och en hvers Aar och Alder. Bbbbb. Alder tilsiger. Derforuden forbiudis all Spil och Leeg uden Kirken, saavelsom store Værd skaber och Giestebude, saa længe disse Bededage paastaar, och de sig der imod forseer tilbørligen at straffis, och være Kirkens Disciplin sampt Fiskalens Tiltale undergifven. Omsider biudis, at de forordnede Bede-stunde om Formiddagen och Eftermiddagen udi alle Kiøbsted-Kirkerne ofver alt, saavelsom paa Landet, hvor det skee kand, herefter med større Flid och Folk rigere Forsamling søgis, och holdis, end som indtil dis skeed er.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1678-03-01
Texterne som paa fornæfnde Dage skulle forklaris, ere disse, efterfølgende: Første Dag den 19. Aprilis. til Høymæsse det 7. 8. och 9 vers af Jeremias cap. XIV; Til Tolf prædiken, hvor de holdis, de 12. første Vers af den CII. DavidsPsalme; Til Aftensang, det 31. och 32. Vers af Lucas cap. VII.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1678-03-01
Anden Dag den 26. Aprilis. af Dommernes Beg cap. XX. v. 26. 27. 28, Psalm. CII. V. 13. 14.15. 16. 17. 18, Luca VII. V. 44. 45. Tredie Dag den 3. Maji: af Femte Mose Bog cap. XX. v. I. 2. 3. 4., Psalm. CII. fra det 19. Vers til Enden; Johanne VI. Den 13. dito blef en Jøde døbt, i den Tydske Kirke, saavelsom hans Qvinde och Daatter. Hand blef self kaldet Christian, men Konen Charlotta Amelia och Barnet Friderica. Faddergafvene blefve fremstillet offentlig i et stort Bekken. Samme Dag blef et Kongelig Bref paa Raadhuset oplæst, i den Meening, at alle Jøder, som ikke har faaet Konge Bref paa sikker Leide her i Landet och Byen, skal inden fjorten Dage pakke sig her fra. Cantzelie-Raad Monsieur Vibe, er declareret til Justitz-Raad, dissligeste sæt til at hafve Opsiun med Hans Kongelige Høyheds Printz Frederichs Optuctelse.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1678-03-01
Fra Nestved berættis, at en Rytter under Rittmester Rebstorps Compagnie, som haffde givet sig Satan i Vold, oc forskrefvet sig til hannem met sit Blod, atter igien skal være kommen til rette, oc af Hiertet i Troen angred oc fortrydt sin Ugudelighe, om ellers hans Ord skal staa staa til troendis. Hvor om alting er, da hafver hans Fældt-Prædicker Her Peter Maltzan oc Sogne-Præsten til Sanct Peders Kircke i Nestved, Mester Willem Bredal i et par Maaneder hafft nock med hannem at giøre, oc drefvet hannem saa viit, at hand hafver bekiendt sin Ugudelig hed, oc viist dem et Arck Papier med sælsomme Tegn bemalet, som skulde høre til samme Sag: Siden er der skeed Forbøn for hannem i alle Kirckerne, dernæst hafver hand den 26. Februarii i Sanct Maartens Kirckeaffsagt Satan igien, huilcket skeede, paa denne Maade. Først bleff der siungen, Nu bede vi den HelligAand. Dernæst en anden Psalme. Der det var gjort kom hand til Altaret, och faldt i Knæ for Præsten Her Peder Maltzan som hand sad paa Knæene giorde Præsten en Underviissning til hannem, dissligeste læss de en Bøn ofver hannem. Siden blef hand tilspurt, om hand hafde forskrefvet sig til Diefvelen med sit Blod: Hvor paa hand svarede ja. Jtem om hand ikke hafde tient Sathan i atskillige vederstyggelige Synder, hand svarede och ja. Ydermeere. Om hand kiendte Guds store Langmodighed, och at hand hafde endnu gifvet ham Tid och Rom til Poenitentze. Om hand forlængdis efter Guds Naade och Syndernis Forladelse. Om hand affsagde nu igien Diefvelen, och alle hans Gierninger. Til hvilke alle Stykker hand svarede ia. Læste saa Troen op och Fader vor. Atter blef hand tilspurt, om hand her efter vilde vocte sig for forsætlige Synder, altid takke Gud for sin Naade, sampt at Meenigheden vilde bede for hannem och tilgifve hannem sin Forargelse. Der hand hafde sagt ja der til, giordis en Formanelse til Folket, och dernæst blef hand afløst och fik atter Underrætning, hvorledis hand sig her efter skulde forholde. Omsider blef siungen, Af dybsens Nød raaber jeg til dig, och efterat Sacramentet var ham meddeelet, Nu er os Gud miskundelig, etc. Skaane.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1678-03-01
J denne Maanet er her intet synderligt passeret. Guarnisonen i Lands krone har paa atskillige Tider fanget atskillig Bytte, och nogle Fanger, blant hvilke och er Profesfor Nordmand. De Svenske begynde at trænge och indslutte Christianstad jo meere och meere. De har ødelagt Christianopel och gandske affbrændt Byen. Bbbb i Af Søen.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1678-03-01
En Svensk Caper med otte Stykker och 30. Mand er strandet under Lessø. De Capere som fare med Fransøske Commission, har bortsnappet nogle Danske och Hollandske Skibe. Suerrig. Floden beredis med Mact. Men om alle de Suenske Skibe effter hoss føyede Fortegnelse udkommer skal Tiden lære. 1. Et nyt Skib skal føre ofver 100. Stycker. 2. Nøgelen - 3. Victoria 4. Solen 5. Jupiter . . 6. Wrangel 7. Venus 8. Westerwiig. 9. Carolus. 10. Hercules 11. Wismar 12. Lossen. 13. Gottenborg. 14. St. Maria. 15. Andromeda 16. Gustavus. 17. Rosen. 18. Riga 19. Spes 20. Ørnen. 21. Abraham 22. Hjorten 23. Phönix 24. Nordstiernen. 25. Friderica Amalia. 26. Kong David 27. Odderen 28. Solen - 29. Salvator 30. Jægeren 31. Postilion 32. Tromslageren. 33. Elisabeth. 34. Perlen 35. Søe-Hunden. 36. Carlshaven Hvem som egentlig i Aar denne Flode skal commandere, der om har mand ingen Vished. Nogle formeener, at det skal skee under Her Niels Brahe och Her Søeblad; andere: ved Græf Steenbuks och Vice Admiralen Her Siøblads, eller och under Græf Carelsson, och Hans Vactmeisters Commando.