JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1834-05-23
Leoville Langkork Haut-Brion Laitte St. Julien Rød-Graves. Margenuæ No. 1 Dito. Medoc – DittoTavel Portviin superior fra 1815. Ditto Bourgogne (Folnay) fra 1825. Gl. Madera superfor Drey Madera. Malvasir-Maderd Vidogne. Gl. Mallage Gl. Fr. Viin No. 4 Ditto Graves. Frontignac. Hochheimer fra 1806. Sellos Johannesberger. Markebrünner fra 1811. Niersteiner 1822 Rüdesheimer – 1807 Ditto Ditto Bourgogne-moussen. Champagne pjerrymoussen Ditto sillery moussen. Ditto eil de Perdriæ Ditto i 1/2 Bout. Ditto tilligemed flere Sorter gode røde og hvide Vine Jaaes til Nutidens billigste Priser hos Randers d. 20de Mai 1834. Daniel Schmidt. Gl. Cognoc Charente No. 1 Ditto Ditto Gl. St. Croiæ-Rom Jordbær-Rom AVIC faaes billig hos Daniel Schmidt. Brolægningsteen. kjøbes til Byens Brug af L. Worre.
Viborger Samler, 1834-05-23
Et complet og godt Boghvedeværk, anviser Avis Contoiret i Viborg tilkjøbs for billig Priis.
Viborger Samler, 1834-05-23
En Guld Brystnaal er funden i Domkirken, og kan af Undertegnede modtages. A. C. Friis.
Viborger Samler, 1834-05-23
Bekjendtgjørelse for Egnens Beboere. Hos Undertegnede kan bekommes til Kjøbs Fyr- og Gran=Tømmer af forskjellige Slags, tjenlig til Bygning, samt Lægter og Bord, Jern, Staal, Salt og Tjære, m. m. som mit Privilegium hjemler mig Ret til, alt til billigste Priser; tillige advares Enhver her i Nærheden, af Ans-Kroe, som hidtil ulovlig har brugt denne Han det, at vilde aflægge samme, hvis De vilde undgaae at blive anklaget for Vedkommende. Ans-Kroe den 20de Maji 1834. A. Finderup.
Viborger Samler, 1834-05-23
Undertegnede Enke er tilsinds underhaanden at bortforpagte den mig tilhørende og paaboende Hovedgaard – Nørgaard – bekjendt som en af det fortrinlig frugtbare Sallings bedste Eiendomme i Viborg Stift i Hartkorn omtrent 30 Tdr. Arealet er henimod 450 Tdr. g. M. foruden endeel dyrkbare Hedejorder af omtrent lige Udstrækning, temmelig flade, sunde Eiendomme og indeholdende Mergel af en ganske fortrinlig god Art, beleilig at komme til. Forpagteren anskaffer selv endeel af Besætningen circa 150 Stkr. Stude og Køer, m. m. Ønskes nærmere skrivtlig Underretning, ville samme behageligst erholdes hos Procurator, Proprietair Bang paa Toftberg ved Løgstøer pr. Aalborg. Nørgaard ved Skive den 2den Mai 1834. M. S. sal. Qvistgaard.
Viborger Samler, 1834-05-23
Jfølge Begjæring af Postmester Bechman, grundet paa anden Bestemmelse, bliver hans eiende og iboende Gaard No. 5 paa Skive Kjøbstæds Vestergade med tilliggende Bygninger, rummelige Gaardsplads og Hauge opbuden ved een eneste offentlig Auction paa Raadstuen i Skive, Tirsdagen den 10de Junii førstkommende Formiddag Kl. 10, for, hvis antageligt Bud skeer, til den Høistbydende at bortsælges. Gaarden, hvis Bygninger alle ere teglhængte og vel vedligeholdte, er efter sin Beliggenhed og Jndretning fortrinligen skikket til Kjøbmandsbandel eller andet Næringsbrug, ligesom den og afgiver beqvem Beboelses-Leilighed for tvende Familier. Conditionerne erfares ved Auctionen, hvor Lysthavende indbydes til at møde. Skive, den 19de Mai 1834. Rosenstand.
Viborger Samler, 1834-05-23
Enhver, som formener at have nogen Ret til en Begravelse, tilbygget østre Ende af Bælum Kirke i Hellum Herred, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til at anmelde og beviisliggjøre saadan Ret for undertegnede Eier af bemeldte Kirke. Dragsgaard pr. Aalborg den 1ste Mai 1834. H. J. Glud.
Viborger Samler, 1834-05-23
Nyeste Poft-Efterretninger.
Viborger Samler, 1834-05-23
Portugal Spanien. Paa Sir N. Vyvyans Spørgsmaal i Underhuset. erklærede Lord Palmerston, at Quadrupelalliancen var ratificeret af Frankrig, England og Spanien, og at man med det Første ventede Portugals Ratification. - Det bekræfter sig ikke, at Don Carlos har indskibet sig til England. – Admiral Napier har den 8de Mai erobret Figuera. – Man havde i London det Rygte, at Hertugen af Terceira den 1ste f. M. var indrykket i Combra, hvilket dog trænger til Bekræftelse. – Spanierne skulle have bemægtiget sig Estremos og der befriet den i et Ursulinerindekloster indspærrede Jnfantinde, D. Jsabella Maria (Portugals forhenværende Regentinde) tilligemed 400 politiske Fanger; Prindsessen bragtes paa sin Begjæring til Badajoz. Jmidlertid synes det, som om den portugisiske Befolknings Modbydelighed for Spanierne lægger hindringer i Veien for disses Fremskridt. Skulde D. Carlos blive greben, mener man, at han vil blive deporteret til Philippinerne. - General Torres var den 4de Mai afmarscheret fra Oporto til Øvre Douro, hvor de derværende Guerillas havde afskaaret nogle Baade, der vare sendte med Ammunition op af Floden. - Bernardo de Sal har efter tre gjentagne Nederlag maattet trække sig tilbage til Faro; et stærkt spansk Corps har faaet Ordre at rykke indi det sydlige Portugal til hans Understøttelse.
Viborger Samler, 1834-05-23
J Madrid er den 27de April (Dronning-Regentindens 28de Fødselsdag) høitideligholdt med overordentlig Festlighed og stor Begeistring. - Merinos Bande skal næsten være aldeles opreven. - Tidspunctet til Jndkaldelsen af Cortes er endnu ubestemt. Der tales om, at Quesada har lidt et nyt Nederlag. – Den preussiske Gesandt, Hr. Liebermann, har forladt Madrid, uden at efterlade nogen Charge affaires. – Carlistchefen Zumalacarrequi har fra sit Hovedqvarteer i Elisondo udstædt en Proclamation, hvori han i Carl, Navn tilsikkrer de Soldater, der forlade Dronningens Faner, Amnestie. – Jnfanterne Don Carlos og Don Miguel skulle have sendt en diplomatisk Agent til London, for at nego ciere et Laan for fælleds Regning.
Viborger Samler, 1834-05-23
Frankrig.
Viborger Samler, 1834-05-23
Efter meget stormende Debatter har de Deputeredes Kammer den 13de Mai bevilget den af Krigsministeren fordrede Supplementarcredit for 1834 med 231 Stemmer mod 111 og for 1835 mod 196 Stemmer mod 142. – Der har fundet en levende Rotevexel Sted mellem Udenrigsministeren og den russiske Ambassadeur, man troer at den har angaaet Quadrupelalliancen og det schweitzerske Anliggende. Den 10de d. M. have en Mængde nye Arresteringer fundet Sted i Paris. - Seiglene ere atter tagne fra La Tribunes Bureau, flere af dens Redacteurer ville med det Første blive satte i Frihed, og man venter, at Journalen da vil komme ud paa ny.
Viborger Samler, 1834-05-23
J den lille Stad Montbrison, der aldeles ingen Deel har taget i de i Nabostæderne Lyon og St. Etienne forefaldne Uroligheder, ere mange Arresteringer foretagne af de ubetydeligste Grunde. - Kongens Navnedag udmærkede sig i Aire (Dep. Pas de Calais) ved en blodig Kamp mellem Husarerne og det 5te Linieregiment, der sloges med Raseri i Gaderne. J det Mindste 12 Soldater erholdt meere eller mindre farlige Saar. Aarsagen til Striden er ubekiendt. - Linieskibet Nestor og Fregatten Bellona, der ligge i Toulon, have den 4de ds. erholdt Ordre til at stikke i Søen; man troer, at deres Bestemmelse er Lissabon.
Viborger Samler, 1834-05-23
Blandet. Det var med 104 Stemmer mod 64, at det store Raad i Bern efter levende Debatter bevilgede Fordrivelsen af de politiske Flygtninger, der havde deeltaget i Jndfaldet i Savoien. - Schweitzertidender fortælle, at Keiser Nicolaus har befalet den afdøde Storfyrst Constantins fraskilte Gemalinde, der hidtil har opholdt sig i Bern, at forlade denne Stad. – Fra Dresden berettes, at man der har taget lignende Forholdsregler som i München, fordoblet Vagterne o. s. v.
Viborger Samler, 1834-05-23
Som Aarsag hertil angives den almindeligen udspredte Efterretning, at de tydske Demagoger havde bestemt d. 3die Maj til et samtidigt Udbrud i flere Forbundstater.
Viborger Samler, 1834-05-23
Jndenlandsk. Professor Twesten har afslaaet den ham tilbudte Ansættelse i Berlin. J Kiel sælges fra Dusternbr. Træskole allerede Agurker, Snittebønner, Blomkaal og andet Grønt, ja endog Jordbær og modne Blommer. (Jtzh. U.) Hillerød, den 16de Mai. Skuespildirecteur Hr. Müller, som med sit Selskab var kommen fra Helsingøer til Hillerød, for, paa sin Gjennemreise, der, efter Abonnement, at give 12 Forestillinger, havde kun udført 3de af disse, da den ulykkelige Jldsvaade indtraf. - Uagtet det er indlysende, at han med sit talrige Selskab, ved Standsningen af hans Forehavende, taber selv betydeligt, har han dog forinden hans Afreise herfra, bestemt sig for at give 2de Forestillinger til Fordeel for de Brandlidte; den ene i (Dagen.) Helsingør og den anden her.
Viborger Samler, 1834-05-23
Horsens. En her hjemmehørende Karl har fra Aarhuus=Kanten hidbragt de naturlige Børnekopper; da al mulig Forsigtighed strax er iagttaget Patienten er indlagt paa Sygehuuset, hvorhan nøie bevogtes haabe vi, snart at kunne tage Afsked igjen med disse uvelkomne Gjæster. (Horf. A.) Redigeret af E. Nerenst, trykt og forlagt af N. P. Dons.
Viborger Samler, 1834-05-25
No. 62. 62de Aargang. den 25de Mai 1834. Søndagen. med Brevposterne. Den til Forsendelse. privilegerede. Kongelig Samler. Viborger generaarsarænTaarussummen ingenaagaaer og en
Viborger Samler, 1834-05-25
Udenlandske Efterretninger. Efterretninger fra St. Petersburg omtale de pragtfulde Høitideligheder, der fandt Sted den 4de Mai, da Storfyrst Thronfølgeren, der paa denne Dag opnaaede den majorene Alder og udnævntes til Keiserens Fløiadjutant, aflagde Eed baade som det russiske Riges Arving og som Militair. Handlingen foregik i Vinterpalladsets Kirke, og den unge Fyrste faaes at være dybt rørt.
Viborger Samler, 1834-05-25
J den fra den schweitzerske charde afsaires, Baron v. Wildeng, indsendte Skrivelse til den præsiderende Canton Sürich, dateret den 21de April, hedder det: "Overhovedet synes man i de sidste 10 Dage i Wien at være overordentligt beskjæftiget med de schweitzerske Anliggender og navnligen med de besluttede eventuelle Coercitivforholdsregler; men under nærværende Omstændigheder er det endnu vanskeligere end forhen for en schweitzersk Diplomat at forskaffe sig nøie Underretninger. Jmidlertid troer jeg, med Bestemthed at kunne forsikkre, at der hidtil ingen Tale, var om Militaircordons og at Coercitivforholdsreglerne skulle indskrænke sig til Standsninger i Samfærselen og den schweitzerske Jndustrie, med hvilke maaskee Politi Drillerier af underordnede Autoriteter vilde følge. Hvad Jndskrænkningerne i Samfærselen angaaer, skal der herske den fuldkomneste Enighed mellem alle tydske Regjeringer, med Jndbegreb af Baden. Men fra Lombardiets og Piemonts Side kunne Foranstaltninger ventes, der ville nærme sig til en absolut Spærring, og have det særdeles Formaal, at gjøre Udførselen af de raae Producter, som de schweitzerske Fabriker og Manufacturer trænge til, umulig. Jeg ønskede overordentlig gjerne, at Schweitzerregjeringens Beslutning maatte afvende de for Eedsforbundet saa særdeles udmygende Tvangsforholdsregler, inden disse bringes i Udførelse. Jeg ønsker det saa meget mere, som disse Forholdsregler, naar de udføres med Strænghed, neppe kunne forfeile deres Virkning. Skulde de imidlertid ikke findes tiltrækkelige, saa drager jeg intet Øie blif i Tvivl, at Cabinetterne, efter Tildragelserne i Lyon skulde tage i Betænkning at optræde endnu meget mere energisk. Man paastaaer navnlig at være i Besiddelse af Beviser for, at den revolutionaire Propaagandas hele Kraft vilde, hvis Opstanden i Lyon var lykkets, have kastet sig paa Genf og Savoien, i det Haab denne Gang at være heldigere end for 10 Uger siden, og man vil bringe Kundskaben om dette Project i Forbindelse med Polakkernes forsinkede Afreise. Fremdeles vil man vide, at den hidtil af Frankrig i Henseende til Schweiz iagttagne Politik med det Første vil lide en væsentlig Modisication. Hvorvidt disse Formodninger ere grundede, er jeg ikke istand til at bedømme, men jeg holder det for min Pligt, at underrette D. Ex. derom. Overhovedet er i nogle Uger Stemningen mod Schweiz bleven ugunstigere, end jeg nogensinde for har seet den, hvortil vistnok mange schweitzerske Tidender, til hvilke man i den sidste Tid lægger mere Mærke, end forhen, ikke lidet bidrage ved deres undertiden altfor dristige og i al Fald unyttige Udfordringer til Cabinetterne. Overhovedet tyde mange Symptommer umiskjendeligen hen paa, at Magterne have besluttet, for enhver Priis, dog uden at træde Schweitz's Selvstændighed som neutral Stat for nær, at bevirke, at der for Fremtiden ikke fra Schweitz af kan skee directe eller inddirecte Angreb paa Nabostaterne."
Viborger Samler, 1834-05-25
Ved det bernske store Raads Forhandlinger over de politiske Flygtningers Skjebne var Kampen haard og ofte Udfaldet tvivlsomt. Blandt Opponenterne udmærkede sig Schnell. "Ville vi – sagde han -med eet Pennestrøg udslette et Aars Handlinger og vor Ære, Aldrig Vold; derfor kan jeg ikke stemme. Med Hensyn paa de fremmede Noter maa blot bemærkes, at de fabrikeres her. Vi maae nøie undersøge den Grund, hvorpaa vi staae, bestandigt holde Øie med den nære Fjende, og ikke stedse slaae løs paa de arme Flygtninger. Det kan gjerne være, at Ludvig Philip mener det godt med os; jeg vil troe det; men jeg gad dog ikke tage nogen Lection over Republicanisme hos ham; han hader jo een Republicaner mere end ti Carlister. Jeg holder det foreliggende Spørgsmaal for et Livspørgsmaal." – Tscharners Bestræbelser havde man især at takke for, at Regjeringsraadets Forslag gik igjennem. Blandt andre Documenter forelæstes en Skrivelse fra den chweitzerske eltarge l'affaires i Paris, Tschann, solge hvilken ogsaa den franske Regjering ønskede, at vedkommende Flygtninger ikke længere maatte compromittere Berns Regjering og Eedsforbundet, og styrte dem i Ubehageligheder.
Viborger Samler, 1834-05-25
Cantonalmenigheden i Schwyz, der den 4de Mai var samlet ved Rothentburm, havde et blodigt Udfald Partierne kom i Haandmænge, og efter forgiæves Bestræbelser for Rolighedens Gjenoprettelse, maatte Landdammannen ophæve Mødet med uforrettet Sag. - Ogsaa i Zig var et lignende Møde høist uroligt. Det baierske Politie har i den sidste Tid bortviist henved 50 Udlændinger, hvoraf over Halvdelen vare Schweitzere, fra München. Angaaende den anvendte Fremgangsmaade giver St. Galler Zeitung følgende Beretning: "Mandagen den 17de April blev Dr. Doll meyer, der allerede flere Aar havde opholdt sig München, og i nogen Tid havde beklædt en Post som Hofmester i et greveligt Huus, fremkaldt for Politiet, af hvem han erholdt et Løbepas, med Befaling inden 24 Timer at forlade München og inden 3 Dage Kongeriget. Dr. Dollmeyer, der var sig bevidst, aldrig at have taget Deel i politiske Foreninger eller andre i Tydskland under Straf forbudne Forbindelser, spurgte om Aarsagen til denne uretfærdige Fremfærd, hvorpaa han erholdt til Svar, at det ikke kom hom ved, Hs. Majestæt befalede det saaledes, og Kongen havde den constitutionelle Rettighed, strax at bortfjerne enhver Fremmed, som ikke behagede ham. Flere anseelige Personer intercederede for Dollmeyer og vilde endog gaae i Caution. Det hialp Jntet; han maatte afsted, og man tillod ham ikke engang, at oppebie Postvognens Afgang; men han blev tvungen til at tage Extrapost. Da Dollmeyer, var ankommen til Lindan, hvor han allerede var anmeldt, erholdt han befaling til, at logere i en ham betegnet Gjæstgivergaard, ikke at gaae ud, inen Besøg at modtage, og overhovedet at afholde sig fra enhver politisk Yttring. Den næste Morgen maatte han ifølge sit Løbepas vandre over Bregenstil Schweitz. Hans Begjæring, at maatte reise med Dampskibet til Rorschach, blev ham afslaaet. Den samme Skjebne maatte 10 a 13 Studenter deele med ham.
Viborger Samler, 1834-05-25
J en diplomatisk Forsamling i Paris hos Udenrigsministeren tog denne sig efter Forlydende eftertrykkeligt af Schweitzerne, og skal have erklæret den af Eedsforbundet allerede bevilgede Fyldestgiørelse for fuldkommen tilstrækkelig, uden at hans Anskuelse fandt Jndpas hos den russiske Ambassadeur.
Viborger Samler, 1834-05-25
I Debatterne i de franske Deputeredes Kammer over Supplementarcrediten til Krigsbudgettet holdt Jndenrigsministeren Hr. Thiers en omstændelig Tale over den foregaaende Maaneds Tildragelser; dog udtrykte han sig med stor Tilbageholdenhed, da hiin Gjenstand allerede var i Justitiens Hænder. Han erklærede, at det var udenfor al Tvivl, at der havde været dannet et omfattende Complot, som havde været udbredt over hele Frankrig, uden at han just vilde paastaae, at der var truffet Aftale til at bryde løs overalt paa een og samme Dag. Allerede længe havde man truffet Forberedelser hertil, og Kammeret vilde gyse, naar det vidste, hvilke Midler der havde været i Anarchi sternes Hænder, og hvilken deres Hensigt havde været. De meest modsatte Partier havde taget Deel i Complottet og benyttet Associationerne som Værktøi. Saaledes havde man troet at kunne bevirke en almindelig Opstand. Men nu havde man maattet udsøge et Punct, hvor man kunde bryde løs med nogen Sandsynlighed for et heldigt Udfald. J Paris, med dens Garnison og dens Nationalgarde, mistvivlede man om at lykkes og valgte derfor Lyon formedelst den mellem Arbeiderne herskende Gjæring. Ministeren viste, hvorledes Regjeringen havde i Februar tilintetgjort Anarchisternes Planer sammesteds, men tillige havde erholdt den Overbeviisning, at Pressen vedvarende befordrede Opsætsighedens og Tvedragtens Aand. April havde Sagen antaget en ganske anden Skikfelse. Fra alle Puncter i Frankrig vare de uroligste Fremmede kaldte til Lyon, og saaledes havde man lønnet Frankrig for dets høimodige Gjæstevenskab. Saaledes stillet ligeover for Anarchiet, havde Øvriheden maattet gaae over fra præventive til repressive Forholdsregler, og derfor havde han (Ministeren) vel anbefalet Maadehold, for at forebygge en Collision; men efterat denne Collision engang var begyndt, havde han befalet en eftertrykkelig og energisk Fremgangsmaade. Han ønskede Landet Lykke til Associations loven, der, skjøndt den i Forveien erklæredes for afmægtig af Anarchisterne, dog havde givet Anarchiet Naadestødet. Ministeren meddeelte herpaa Dato over Udbruddet af Begivenhederne i Lyon og skildrede Udgydelsen af fransk Blod som en sørgelig Nødvendighed. Hvor stor end den i Lyon anrettede Skade eller Mængden af de uskyldige Offere havde været, saa faldt Skylden alene tilbage paa hine Urostifteres Hoveder. Til Slutning gik Ministeren over til den Betragtning, at Keiserriget var gaaet under ved sit Princip, den evige Krig, og Restaurationen ved sit, det retrograde System. Ligeoverfor slige historiske Lærdomme havde Julirevolutionen maattet holde sit Princip, Revolutionen, i Skranker. Han paastod, at Juliregjeringen var den redeligste af alle hidtil bestaaende Regjeringer; man havde angrebet den med Mord og Complotter, og den havde ikke udgydt en Draabe Blod paa Skaffottet; den havde forsøgt et Problem, hvis Opløsning i Fremtiden vilde geraade den til Ære, og den vilde opnaae denne Opløsning uden Vold og uden at overskride sin Competence.
Viborger Samler, 1834-05-25
Den 15de Mai holdt det engelske Underhuus et Møde, der varede til Kl. 2 om Natten. Den største Deel af Tiden medtog Debatterne over et Forslag af Hr. Tennyson om treaarige Parlamenter. Forslaget forkastedes med 285 Stemmer imod 185, en imposant Minoritet ved et saa vigtigt Spørgsmaal. Præsidenten for de forenede Stater har ved et Budskab til Senatet paa det Skarpeste protesteret imod dets Beslutning i Bankanliggendet. Derimod har en Forsamling af 10,000 Mennesker i Boston besluttet meget eftertrykkelige Resolutioner imod Præsidentens Administration.
Viborger Samler, 1834-05-25
Den forrige belgiske Gesandt ved det franske Hof, Grev de Celles, der nylig er naturaliseret i Frankrig, er nu af Kong Ludvig Philip udnævnt til overordentlig Statsraad.
Viborger Samler, 1834-05-25
Jfølge Le Constitutionel torde den for Pairs retten svævende Procedure, trods al Arbeidsomhed, ved Mangfoldigheden af Forhørerne og de Actstykker, der skulle prøves, trække i Landdrag, og de offentlige Debatter først begynde om fire Maaneder; i Øvrigt skulle disse finde Sted i Paris, og kun i Tilfælde af overordentlige og trængende Omstændigheder forlægges til Versailles.
Viborger Samler, 1834-05-25
Det carlistiske Blad Le Renovateur taler, efter en Skrivelse fra Prag, om en Underhandling om en Formæling mellem Hertugen af Orleans og Mademoiselle, Hertuginden af Berris Datter, ja end- og om et Brev, som Førstnævnte har tilskrevet den Sidstnævnte, saasnart imidlertid Carl X erfarede dette, blev han i høieste Grad opbragt derover. Jnfantens, D. Carlos's, borttagne Effecter vare af stor Værdi; man anslog Sølvtøiet, Diamanterne og det gyldne Skinds Jnsignier til flere Mill. Realer.
Viborger Samler, 1834-05-25
Greven af Montfort (Jerome Bonaparte) er indtruffen til London, hvor han agter at opholde sig omtrent 4 Uger.
Viborger Samler, 1834-05-25
Jndenlandske Efterretninger. Fra Berlin erfares: at den derværende kgl. danske Gesandt Grev Reventlow vil om kort Tid formæle sig med en Datter af Grev v. Voss.
Viborger Samler, 1834-05-25
En sindsvag Person, navnlig Levin Wulf von Halle, som har været i Huset hos Kjøbmand Her Michaels Enke i Hillerød, har siden den bemeldte Bye Natten imellem den 10de og 11te Mai sidstleden overgangne Jldebrand ikke været at finde, uagtet han skal være kommet ud af benævnte Herz Michaels Huus, inden dette brændte. En Belønning af 100 Rbd. loves den, der først meddeler Prokurator Deel banco i Kjøbenhavn enten personlig Underretning om fornævnte Levin Wulff von Halles nuværende Opholdsted, eller, hvis han, imod Forventning, ved Døden skulde være afgangen, fuldstændig Oplysning og lovlig Beviis for hans Død. (Berl. A.)
Viborger Samler, 1834-05-25
Odense. Atter har Udgiveren den sørgelige Pligt, at anmelde en Begivenhed af et særegent rædsomt Slags, som er mødt i Stoense Sogn paa Langeland den 12te Mai om Eftermiddagen, da en Gaardmand, ved Navn Mathias Larsen, uventet dræbte sin Kone, ved at slaae hende for Panden med en Øxe, Hun døde øieblikkelig, da Hovedskallen var knuset. Psychologen giver denne gaadefulde Beslutning noget at granske over. Manden, som i 8 Aar har været givt med den Dræbte, med hvem han fik Gaarden, var efter Alles Vidnesbyrd, som kjendte ham, en af de ordentligste, skikkeligste og sædeligste Sognemænd og af sagtmodig Caracteer; Konen derimod var arrig, hidsig og levede heller ikke i god Forstaaelse med sin første Mand, der var en skikkelig og taalmodig Mand, som døde i sin bedste Alder. Allerede for et Aars Tid siden kom Matthias Larsen til Præsten og klagede for ham: "at onde Aander drev ham fra fi Hjem." Præsten, som opdagede, at han ikke var rigtig i Hovedet, talede ham da til Rette og formanede Konen til at omgaaes ham med Mildhed og Overbærelse. Tillige sørgede han for, at en Læge blev tilkaldet; men Manden var slet ikke at overtale til at brugt Lægemidler. Urigtig vedblev han at være i Hovedet, men arbeidede dog undertiden i Marken, indtil han bemeldte Dag tager Morder-Redskabet, gaaer ind i Sovekammeret, hvor Konen i Ro spandt paa sin Rok, og dræber hende uden mindste Forbittrelse. Præsten, som strax blev hentet, modtog han glad og tilfreds, uden mindste Anger og Fortrydelse og saa rolig og tilfreds, som den, der havde gjort en god Gierning. Ved at vises sin i Blod hensvømmende døde Kone svarede han roligt: "Vær ikke vred paa mig, jeg har gjort en kjærlig Gierning baade in od hende og mig selv. Det kunde ikke være anderledet." Den samme Rolighed beholdt han i Forhøret og bad Dommeren allene om den Naade og Skaansel, at han ogsaa maatte miste sit Hoved, saa var han vel (Hemp. Av. fornøiet.
Viborger Samler, 1834-05-25
En Beretning af glædeligere Jndhold er følgende her fra Byen, Løverdagen den 10de d. M. faldt et Skomagermester Rix tilhørende Pigebarn, 7 Aar gammelt, i Aaen ved Møllebroport, hvor hun vilde hente en Kjeddel Vand. Hun drev strax med Strømmen over Dybet mod Provstegaarden, hvor hun af Toldbetjent Bonfils, der var i Møllebroe-Port, først blev opdaget, kun med den ene Haand over Vandet; han kastede strax Kjolen, og med de øvrige Klæder paa sprang han i Aaen, hvor han ved Svømning snart fik fat i Barnet og bragte det i Land. Det var ganske uden Liv, men ved hans, saavel rigtige som vel anbragte Midler til at kalde Druknede tilbage til Livet, fik Barnet efter et Qvarteers Forløb igjen Liv, og blev saaledes giengivet sine sørgende Forældre. Den samme Toldbetjent Bonfis har alt for udviist lignende Prøve paa en ædel menneskekierlig Tænkemaade, da han i Kjøbenhavn har reddet 4 Mennesker fra at drukne. (S. Bl.)¬