Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-11-27
(Fortsat.) Dampskibsfarten har især i Aar taget overordentlig til og fornemmelig derved, at det Engelske Folks Speculations=Aand har kastet sig derpaa og et stort Dampskibsfarts=Compagnie er blevet stiftet i London, som allerede har ladet 15 Dampskibe bygge, indrettet en Paketbaad imellem London og Hamborg, gjort en Prøvetour med Damp seiladsen til Ostindien og havt saamegen Fordeel af sine Enterpriser, at et betydeligt Dividende er blevet udbetalt til Actiehaverne; Compagniet skal nu bestræbe sig for at indføre en Damp Paketfart imellem St. Petersborg og Lybek. Men ogsaa andre Lande erkiender man Nytten af denne Seilads og bærer Omsorg for at udføre den Vort Fødeland har nu 4 Dampskibe, og de mangle blot i Belterne; ogsaa vilde det formodentlig være til Fordeel at lade en Dampbaad passere imellem Kiøbenhavn og Malmøe. – J Sverrig og Norge blive stedse flere af disse Skibe anskaffede; ligeledes paa Floderne i Rusland og Holland. Paa Bodensøen i Schweits, paa Lage Maggjore i Lombardiet ere Dampbaadene i fuld Gang. Et Preus sist Rhinsk Dampskibs Selskab er blevet oprettet i Cølln, og Beboerne af Rhinstrømmens Bredder, ere fulde af Glæde over at denne Seillads er i Aar kommen i Gang paa Floden, hvis Fordeele ere saa øiensynlige; ogsaa der har man havt at kjæmpe med store Fordomme og saaledes indbildet sig at Dampskibene ikke formaaede at seile op imod den stærke Strøm; thi Rhinstrømmen løber meget hurtigt, men de gjorte Forsøg have bragt alle Jndvendinger til at ophøre; disse Skibe beseile endnu mod Enden af Efteraaret Floden uden Vanskelighed. At Kongen af Preussen betiente sig af et Dampskib i Aar for at seile op af Rhinen har meget hævet denne Seillads Anseelse; ogsaa har Storhertugen af Baden ved en Forordning erklæret sig for dens Jndførelse. Man har nu ved Forsøg overbeviist sig om, at man kan seile med en Dampbaad op af Rhinstrømmen hurtigere end man kan kjøre med Extrapost. Man betragter Følgerne af Dampskibsfartens Jndførelse paa denne Flod, som høist vigtige og ønsker den blot indført paa Tydsklands øvrige Floder Seil ladsen skal forresten være paa Veien til at erholde en anden vigtig Forbedring; thi Englænderen Hr. Brovning i Carnstable er beskjæftiget med at fabrikere et nyt Slags Segel, som kunne modstaae Storme; de ere af Huder, men lette, stærke og bøielige og skulle være langt brugbarere end de at Segldug. Siden man engang er kommet efter hvilken Kraf der ligger i Dampen, saa forsøger man nu paa at betiene sig af den paa alle Maader, ikke allene til Seilladsen, i Biergværkerne og i Fabrikkerne, hvor man erkiender, at en total Revolution er og vil blive bevirket ved dette Princip for Bevægelsen; men man seer allerede den Tid i Møde at denne Opdagelse vil efterhaanden drage en heel Omvæltning i Krigsvæsenet med sig. Det Engelske Admiralitet tænker allerede paa at forøge Flaaden med Dampskibe, da disse ville blive saa høist vigtige i Søekrigen for at dække en Landgang, for at tage forskudte Krigskibe i Slæbetouget, og maaskee til umiddelbart at føre Krig paa Havet. Og kan det lykkes at indføre et Dampartillerie, hvormed der i vore Dage giøres saamange Forsøg, saa vil ogsaa denne Deel af Krigsvidenskab blive omskabt fra Grunden af. Vi ville høre en Betragtning over disse Gienstande af London ner monthly Magazine: Dampseilladsen vilde maaskee ikke saa let have fundet Indgang i England, naar ikke Nordamerikanerne vare foregaaede os med deres Exempel; thi man var bange for to Ting, for at Dampkiedlerne skulle springe og for at Dampseilladsen skulde foraarsage en Formindskelse af Skibene og Søefolkenes Antal; Sagen kommer imidlertid nu i Gang, da den er greben af Nationalaanden. Man begynder forresten at indsee i England, hvor vigtigt det er at have Øie paa hvad Amerikanerne foretage sig, og hurtigt at følge deres Exempel, da de ellers snart ville lære Englænderne hvad Følgen bliver af at blive hængende ved gamle Fordomme i Henseende til Marinen, ogsaa har Regieringen ladet 3 Skibe bygge efter en nye Construktionsmaade, og ladet dem seile ud for at giøre en Prøve med dem. England er Hr. Watt, som først opfandt Dampmaskinerne, overmaade meget skyldig, da hans Opfindelse har forøget Nationens Rigdom med flere hundrede Mill. Men ogsaa Hr. Watts Opfindelser blive nu overgaaede ved Opdagelsen af nye Principer og forskiellige nye Methoder for at anvende Dampen. Jernbaner, Baade, heele Skibsfarten, Biergvæsenet, heele Transportvæsenet vil komme til at staae under dens alvældige Magt; den vil forhøie Livets Beqvemmeligheder og forlænge Menneskets Liv ved Gevinsten af Tiden. - De Franske have for nyelig gjort Forsøg med at betiene sig af Dampen som et krigerisk Vaaben, og tilskrevet sig Opfindelsen, deraf, men Hr. Watt har allerede for mange Aar siden alvorlig beskjæftiget sig med denne Gienstand, og Hornblover har forfærdiget Dampraketter, som han afskov og som ved sin mægtige Virkning satte dem, som faae det, i Forbauselse. Disse Forsøg, ere meget ældre end den Franske General GirardsOpfindelse af et Dampbatterie. Denne General satte en bevægelig Dampkiedel paa Hjul, som kunde forsyne 6 Flinteløb med Damp, og som man kunde aabne efter Behag. En Hob Kugler bleve lagte paa dem, og naar Maskinen blev sat i Activitet, tog disse Flinteløb paa eengang Dampen og Kuglerne til sig, og disse bleve nu drevne. ud ved Dampen. Ved en langsom Omdreining vare Skuddene stærkest, og naaede længst, fordi Dampen steeg høiere i Veiret og blev derved mere, elastisk og virksom. 180 Skud kunde affyres i en Minut. Et stort Antal af disse Apparater vare bestemte til at forsvare Paris i 1814; men da de Allierede rykkede ind i denne Hovedstad, saa bleve de ødelagte efter høiere Ordre, saaledes fortælles i de Franske militaire Tidsskrifter. – Amerikanerne have lagt, en Plan til at forsvare deres Havne med Dampskibe, som skulle udøse over Dækket af de fiendtlige Skibe heele Strømme saavel af varmt som af koldt Vand; disse Skibe blive forsynede med uhyre Hammere, som bevæge sig i horizontal og perpendiculair Retning, og slaae alting i Qvas paa Dækket af de fiendtlige Skibe, naar de ville forsøge paa at entre det (saaledes er Indretningen paa Fultons Dampfregat i Nyevork) Siderne af disse Dampskibe blive forresten gjorte uigiennemtrængelige for Kanonskud. – Men Hr. Perkins har opfundet et Middel til at frembringe Damp, som hverken de Franske eller Amerikanerne kiende (Sagen har gjort overordentlig Opsigt; men mange have dog hidintil omtvivlet Rigtigheden af denne Opdagelse). Hans Forsøg har beviist at Dampens Kraft kan forøges til en næsten uberegnelig Grad. Følgerne af denne Opfindelse ville blive, at de meest civiliserede Nationer, nemlig den Engelske, Franske og Amerikanske, ville, naar de anvende den paa Krigsvæsenet, blive de mægtigste paa Jorden. Dampgeværenes Fabrikation udkræve et Talent og en mekanisk Duelighed, som ikke er fornøden ved de almindelige Gevære. Om kort Tid ville Englands, Amerikas og Frankeriges Mariner kun kjæmpe med Dampskibe og Damp (meget mueligt. Det Engelske Admiralitets nærværende Foranstaltninger synes at bebude det. Kort sagt, hele Krigskonsten vil blive forandret til Menneslægtens Bedste. Bagillonerne ville snart være forbie. Jngen tæt Røg til forhindre den dræbende Virkning af Dampvaabnene, og Menneskemasser kunne ikke længere maneuvrere, naar Dampbatterierne udspye en heel egn af Kugler paa dem. Slagtordningen maae live udstrakt og de Grundsætninger, som Frederik opstillede og Buonoparte bragte til en større. Fuldkommenhed, at operere paa enkelte Punkter medstore Masser, maae for den største Deel opgives. De defensive Stillinger ville i mange Tilfælde blive uindtagelige og Erobringen af smaae befæstede Punkter kræve megen lang Tid; dette vil blive en Følge af en Fortification, som bliver forsvaret af svære Dampkanoner, vil besidde en umaadelig Overvægt over ethvert Artillerie, som en Armee kan føre med sig, og at deres Jld virker saa uophørligt og saa ødelæggende at det ikke bliver mueligt at nærme sig til den. Dampkanoner kunne ikke gjøres meget lettere end Kanoner til Krudt; men de ville frembringe en langt stærkere Virkning; thi Dampens Kraft virker uophørlig paa Kuglen indtil den er ude af Kanonens Munding; imedens Krudtes Kraft kan ikke saaledes forlænges. Naar en Fæstning er forsynet med Casemattor og er bombefast, og er tillige besat med 60 Pundinge Dampkanoner, saa vil den i egentlig Forstand kunne lade Metalkugler af denne uhyre Vægt regne ned paa Beleirerne; thi enhver saadan Kanon kan i en Minnt afskyde 50 til 60 Kugler. Der vil ikke fremkomme nogen Røg, som vil betage de Beleirede den frie Udsigt og Kanonerne behøve ikke at have Tid til at afkiøles: Kiedlerne, som levere Dampen, lade sig anbringe langt fra Batterierne og paa saadanne Steder, hvor det siendtlige Skyts, ikke kan komme til at beskadige dem. Bliver der ogsaa skudt en Bresche eller skal der løbes Storm, saa vil dog intet Menneske være istand til at bestige Fæstningsværkerne, naar blot en eneste Dampkanon rettede sin Jld paa denne Punkt, da en uophørlig Regn af Kugler kan med en vedholdende Virksomhed rettes mod en saadan angreben Punkt. Men for en Armee i Feldten vil det blive umueligt at bringe Dampkanoner af en saadan Virkning med sig, og anlægge Batterier, lige foran saadanne frygtelige Forsvars Redskaber. Paa denne Maade vil i Fremtiden ved enhver Beleiring Fordeelen være paa de Beleiredes Side.