JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-03-28
Redigeres, trykkes og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-03-30
No 51. den 30te Marts. Torsdagen En med Brevposterne Den til Forsendelse. allene privilegerede Kongelig allernaadigst StiftsTidende. Aarhuus Fædrelandet. Worm og hans Sag. (fortsat. See No. 47.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-03-30
Om den Uro og det besynderlige Væsen Worm udviste efter Mordet, ere flere Omstændigheder blevne oplyste. J sin Sjæleangst tyede han (hedder det i Actors Jndlæg) samme Dags Aften, paa hvilket Mordet var begaaet, til det katholske Capel, hvor han bad til Gud om Tilgivelse og Barmhiertighed." Ogsaa et Brev til hans Forældre bærer kjendelige Vidnesbyrd, om denne Tilstand. Det synes at være skrevet omNatten efter Mordet, og lyder ordret som følger: Kjøbenhavn den Torsdag 1836 - Morgen Kl. 3. - Mine Forældre.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-03-30
J Dag har jeg faaet det sørgelige Budskab at min elske de Lucilie er død paa tilbage Reisen fra Jtalien, i Paris, at en voldsom Halsbetændelse. Jeg vil ikke kunne beskrive Dem mine kjæreste Venner i Hjemmet mine Følelser og min Sorg, Skjæbnen er jo ubøielig, den ændser ei de frommeste Bønner ei vore Taare, med sine jernfjed skrider den over vore blødende Hjerter, og trykker gyselige Spor i dem som kunden uendelige Barmhiertighed kan læge. Jeg kan ikke skrive meer derom, men vi ville Alle bede til Gud og Aanderne Himlen. – Jeg afgaaer endnu i Dag Kl. 8 med Dampskibet til Kiel, Hamborg, Havre de Grace, til Paris, og beder der en Bøn for hendes og min Sjæls Roe. Den 6te Septbr. kommer jeg tilbage til Nyborg, hvor jeg vil blive den forestaaende Vinter for hos Dem og mine Sødskende at gjenvinde en smule Fatning og Roe som jeg nok kan længes efter – hermed sender jeg Dem min gode Fader 200 Rbd. Sedler, som jeg erholdt af Lucilie til Dem Postdagen førend hun blev syg, og fra mig bliver Dem tilsendt 20 Rbdr. og Moder 20 Rbdr. som jeg ønsker De vil levere hende og Marie naar De har læst dette Brev – de 5 Rbdr. har jeg laant, de andre 15, er til at betale den Klat Gield med osv. lev vel dyrebare gode Forældre og Sødskende og være forsikkret om min Kjærlighed for Dem. Deres P. Worm."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-03-30
Det er bekjendt, at Worm gav dette Brev (der tilfældigen befandtes at være blodplettet, da W. havde havt Næseblod da han skrev det) til en Handelsbetjent Stolle, med hvem han havde gjort Bekjendtskab i Stadt Lauenborg, for at besørge det afsendt paa Posthuuset, og at dets Aabnelse der havde foranlediget Mistanken imod ham, hans Eftersættelse og Anholdelse. Den Kasse som Stolle havde lovet at tage med for ham til Lübeck indeholdt 125 hollandske og 38 danske Ducater, 2 Guineer, nogle Guld medailler og 311 Rbd. rede Sølv, samt endeel andre Guld-og Sølvmønter. Da Worm blev arresteret i Lübeck fandtes hos ham 4 Obligationer paa 1200 Specier, 1316 Rbd. 39 s. og 300 Specier. De 4 Obligationer fandt man skjult under hans Halstørklæde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-03-30
Fra Eideren skrives, at en meget interessant Retssag for Tiden der beskjæftiger den almindelige Opmærksomhed. Den franske Skibscapitain Villimer, maatte nemlig paa sin Reise med en Ladning Raps fra Kiel til Cen overvintre med sit Skio "Neptune" ved Delve, og lod, for at conservere Ladningen, en Deel af samme oplægge paa Pakhuus. Paa denne Deel af Ladningen har Afsenderen fra Kiel nu, imod en Caution af 1,000 Rbd., ladet lægge Arrest, fordi Modtageren i Caen imidlertid har falleret. Man tvivler om, at Afsenderen hertil har kunne være berettiget. (Jtzeh. Ugebl.) Forlangte Jndrykkelser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-03-30
J Anledning af en Jndrykkelse og Jagten i Aarhuus Stiftsavis's Følgeblad for 21de Februar 1837, hvori min Modstander T. siger: "at han om Sagen selv ei har mere at fremføre, har jeg kuns at gjentage min i samme Blad for 14de Jan, næstforhen afgivne Erklæring: At da jeg ei skriver for at more Pøbelen, eller for denne spille en rask Fyr, som det synes min Modstander ambitionerer – saa overlader jeg ham her villig Marken – da jeg ei vil indlade mig i slige Pøbelagtigheder, der ere den Sag, jeg har bidraget mit til at stille i sit rette Lys, aldeles uvedkommende, saa meget mere som Man seer, hvad enten Hr. A vil være vittig eller taler Alvors-Ord, gaaer han uden om Sagen og søger sin Styrte i en upassende og uanstændig Skrivemaade. Desuden ligger hvad han og hvad jeg og Flere har skrevet i bemeldte Sager for Publicum; og at den dannedes fand libe rate Fornuftiges Dom herom, ei er den Hr. T. fremsætter (indklædt i en Deel uhøviske pøbelagtige Talemaader – der viser hans Dannelse, Tænkning og Opdragelse) det er jeg fuldkommen rolig for. Skrevet i Marts 1837.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-03-30
I No. 75 af Kjöbenhavnsposten findes under Titel: "En ufremkommelig Vei et pseudonymt Stykke, der foranlediger mig til at oplyse Publicum om Fölgende: Da jeg tiltraadte mine nærværende Embeder, fandtes fast alle Veie i Jurisdictionen i meget maadelig Tilstand. Saadant lader sig ikke, og mindst i denne Provinds, der efter sit Areal kun kan ansees som lidet befolket, rette paa eengang, men maa skee successive, ikkedestomindre er det paaklagede Terrain nok nu det eneste Stykke, nogle aldeles ubetydelige Byveie maaskee undtagne, der ikke har modtaget Forbedring, og dette hidrører deels derfra, at det dertil hörende Hartkorn er saare ubetydeligt, og deels fra, at dette Hartkorn i de sidste Aar har været medtaget til et mere vigtigt og betydeligt Veianlæg imellem Veng og Nørrevissing. Det maa derhos bemærkes, at der vel paa vedkommende Kort findes en Vei afsat over Flensted Hede, men at der ikke findes Spor af, at den nogensinde har været anlagt, formodentlig fordi man i ældre Tider har fundet Arbeidet uoverkommeligt; thi Terrainet er i høieste Maade ugunstigt Imidlertid blev Vei anlægget ifjor paabegyndt og Arbeidet saaledes inddeelt at det skal være færdigt til Udgangen at indeværende Aar, hvilken Plan iøvrigt aldeles ikke resulterer af de Flauheder, der om denne Vei har været indrykket i en Provindsial-Avis, og som sandsynligen forskriver sig fra samme Forfatter der foranlediger disse Bemærkninger. Inseratets øvrige Indhold maa være af Ligegyldighed. for Almeenheden, men til Forfatterens Efterretning tjener, at jeg, under Forudsætning at han med tilbørlig Beskedenhed henvender sig til mig, skal berolige hans patriotiske Sind med Beviis for, at min Veibetjent hverken er eller har været Gjestgiver, og at han koster Amtsrepartitionsfondet, hvortil Forfatteren vel sagtens Intet bidrager. saare lidet i Forhold til det han udfører og den Dygtig her han besidder. Ja mere end dette jeg skal, under den nævnte Betingelse, endogsaa læge de Saar, Misundelsen har slaaet Patrioten, ved at belære ham om, at han har forvexlet hvad jeg efter mit Arbeide kunde fortjene at have med hvad jeg detractis detrahendis virkelig nye der til mit og min samilies tarvelige Ophold Forøvrigt har jeg isinde at træffe fornöden Foranstaltning til at erholde Kundskab om Forfatterens Navn, og Opholdsted; thi ikke at tale om den Raahed og det sjendske Sindelag hvoraf Inseratet bærer Præg, anseer jeg de som fornærmende baade for mig og Veibetjenten, og det i den Grad, at vi muligen ville belange Forfatteren, hvem jeg derimod ikke oftere beærer med Svar i Bladene, hvor ustyrlig hans imperieuse Pen end maatte blive. Skanderborg, den 23de Marts 1837. Blichfeldt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-03-30
Copulerede. J Blegind Kirke 2den Paaskedag, den 27de Marts. Hr. Kjøbmand Chr. Christensen af Aarhuus, og Jomfru Caroline Agnete Brorson Schinnerup.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-03-30
Bekjendtgjørelser. Tirsdagen den 4de April førstkommende, om Eftermiddagen Kl. 3, lader afg. Kjøbmand Kjersgaards Enke i hendes iboende Gaard paa Middelgade her i Byen ved Auction bortsælge 2 Arbeidsvogne, 2 Plove, nogle Sengeklæder, en Svaletønde, en Kornmaskine, en Høvlebænk, 24 Stole, noget gl. Hestetøi, med mere. Hvilket herved til Liebhaveres Efterretning bekjendtgjøres. - Aarhuus, den 29de Marts 1837. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-03-30
Jfølge vedtagen Bestemmelse i Kjøbmand J. C.W. Schmidts Fallitboe, foretages Auction Onsdagen den 5te April førstk., om Efterm. Kl. 2 og følgende Dage, over de bemeldte Boe tilhørende Handelsvare samt Meubler og Effecter, bestaaende af forskjellige Galanterie-, Urte- og Jssenkram=Vare, noget Steentøi, 8 Stkr. nye Kakkelovne, nogle Byggryn, sigtet Hvede= og Bygmeel, endeel Saalelæder, Jern, Tømmer= og Brædder, nogle Tønder Flæsk og Oxekjød, 2 Oxehoveder Viinædike, 1 Fad Tobak, en stor Ballance=Vægt med Jern Kjætting, 1 lille Reisevogn, i Gig, 3 Sæt Seletøi, 1 Seilsbaad med noget til Samme hørende Jnventarium, nogle store Kar og Foustager, et lille Schatol, nogle Sengeklæder, m. m. Hvilket herved bekjendtgjøres. Aarhuus, den 29de Marts 1837. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-03-30
Da den Kongelige Direction for Statsgjælden og den synkende Fond, ikke har fundet sig foranlediget til at approbere det paa Hovedgaarden Rokkedahl, med Underliggende i Hjørring Amt, den 22de Februar sidst, ved Auction gjorte Bud, og da der senere er indkommet Overbud paa denne Eiendom, saa bliver derover afholdt en nye Auction, som ifølge Bestemmelse af vedkommende Auctionsdirecteur, er berammet til at foretages paa Hovedgaarden selv, Fredagen den 28de April næstkommende, om Formiddagen Kl. 11. Dette bekjendtgjøres saaledes herved, saavelsom at Conditionerne blive væsentligen de samme som ved den forrige Auction, dog bemærkes: at den betingede Udbetaling af 1/2 af Kjøbesummen, maae henstaae til 11te December dette Aar, og at det i et af Statsgjældsdirectionen til Godsinspecteuren Justitsraad Bindesbøll, udfærdiget Brev, som først aabnes, naar det høieste Bud er skeet, vil blive tilkjendegivet strax ved Auctionen, om Budet er antaget eller ikke. Kokkedahl, den 22de Marts 1837. Efter Ordre v. Støcken Godsforvalter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-03-30
Jfølge vedtagen Bestemmelse under Boet efter her i Byen afdøde Enkemad. Galthen, og forhen afdøde Mand, Pastor Galthen, bliver det Boet tilhørende, og i denne Byes Vesterstræde, under No. 473. Litr. B. beliggende 1 Etage Bindingsværks Sted, bestaaende af 5 Fag, med iværende Kakkelovne, opraabt til Bortsalg ved een eneste Auction, som afholdes i selve Stedet, Tirsdagen den 11te April førstkommende, om Eftermiddagen Kl. 2. Randers, den 22de Marts 1837. A. L. Reiersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-03-30
Jfølge allernaadigt Berling saalydende: Vi Frederik den Sjette, af Guds Naade Konge til Danmark, de Venders og Gothers, Hertug til Slesvig, Holsteen, Stormarn, Ditmarsken, Lauenborg og Oldenborg, gjøre vitterligt: at Vi, efter den af kongelig preussisk Major, Os elskelige Carl August Rudolph vor Oppen=Schilden og Frue Rosalie von Oppen Schilden fød von Schilden, som Besidderinde af Godset Clausholm under Randers Amt, udi vort Land Nørre-Jylland, herom allerunderdanigst gjorte Ansøgning og Begjæring, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at bemeldte Major von Oppen-Schilden og Hustrue ved Proclama sub poen præclusi et perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, i den kjøbenhavnske Berlingske Tidende, den altonaisk Mercur, samt Aarhuus Stiftstidende, trende Gange efter hinanden maa indkalde alle dem, som formene sig at have Noget at fordre hos nogen af Dem, med deres Paastand at fremkomme og saadant deres havende Krav, inden foreskrevne Tids Forløb, for Major v. Oppen=Schilden, at anmelde og beviisliggjøre; dog Umyndiges Tiltale Fremtiden efter Forordningen af 20de Februar 1717 forbeholden, og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vor allernaadigste Bevilling Ord til andet indrykkes i fornævnte offentlige Tidender, samt læses for vedkommende Værneting, samt ved den Overret, hvorunder samme henhører. Hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette, og for Skade, al tage vare. Givet i vor kongelige Residents=Stad Kjøbenhavn den 12te November 1836. Under vort kongelige Segl. (L. S.) Efter Hans kongelige Majestæts allernaadigste Befaling. Stemann. Lassen. Lange. Hansen. Jacobsen. Bevilling for Major von Oppen=Schilden og Hustrue til ved Proclama i Aviserne at indkalde deres Creditorer." indkaldes herved sub poena præclusi et perpetui silentii med Aar og Dags Varsel alle dem, som formene sig at have Noget at fordre hos Major von Oppen=Schilden og Hustrue, med deres Paastand at fremkomme og deres Krav, inden foreskrevne Tids Forløb, at anmelde og beviisliggjøre. Clausholm, den 28de December 1836. v. Oppen-Schilden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-03-30
Kløverfrøe. til Sæd, kan faaes i større og mindre Dele hos J. H. Lange.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-03-30
At jeg ved Hielp af en duelig Svend vedbliver at fortsætte Snedkerprofessionen efter min sal. Mand, undlader jeg ikke at bekjendtgjøre for mine ærede Kunder. A. C. Mundt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-03-30
Sammesteds kan et Værelse med eller uden Meubler faaes tilleie. Bøge=Aske til 40 s. Raps-Aske til 32 s. Skjeppen. J. L. Hasselbalch. faaes hos
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-03-30
Det hos mig bestilte Raigræsfroe kan nu bekommes. Aarhuus, den 28de Marts 1837. J. P. B. Jensen. Græsning paa en samlet Eiendom af circa 180 Tønder Lands Størrelse, under Benzons Hovedgaardstaxt, ved Grenaae, kan i forestaaende Sommer erholdes i Leie, naar Lysthavende behage derom at underhandle med undertegnede Godsforvalter, som tillige foreviser Græssmarkerne. Voldby pr. Greenaae, den 20de Marts 1837. Laurberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-03-30
Flere Hundrede Lpd. Halm og Høe ønskes tilkjøbs af Høker C. Boer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-03-30
Baandstager, kjøbes af Undertegnede til de høieste Priser i større og mindre Partier til Udgangen af denne Maaned. Aarhuus, den 6te Marts 1837. H. Møller, Bødker. Paa Grund af uventet Forandring af Besætning, tilbyder herved en Meierske, der kan beviisliggjøre sin Duelighed samt moralske Vandel ved paalidelige Vidnesbyrd, sin Tjeneste til 1ste Mai dette Aar. Adressecontoiret anviser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-03-30
En udmærket dulig Gartner med gode Vidnesbyrd anvises fra Adressekontoiret i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-03-30
For en Gartnerkarl er strax Tjeneste ledig, det nærmere erfares af Kjøbmand Lars P. Schmidt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-03-30
De som maatte attraae den averterede Smedeplads her paa Helgenæs vilde personlig melde sig paa Stedet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-03-30
Paa Undertegnedes Forlag har nylig forladt Pressen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-03-30
Nye Samling af Prædikener, tilligemed nogle Casualtaler, af L. Schjødte, Stiftsprovst, R. af D. Bogen er 26 Ark stor og faaes i Aarhuus hos Boghandler Jessens Enke og i Horsens hos Bogtrykker Fogh for 2 Rbd., samt hos mine sædvanlige Commissionairer i Kjøbenhavn og Provindserne. Viborg, den 19de Marts 1837. N. Dons.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-03-30
Redigeres, trykkes og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-03-31
den 31te Marts. Fredagen med Brevposterne Den til Forsendelse allene privilegerede Kongelig allernaadigst Aarhuus Stifts-Tidende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-03-31
Nyheder fra Udlandet. Spanien. Slaget ved Ernani har været et af de ulykkeligste under hele Krigen i Spanien. Sars fjeld beskyldes for Forræderie, thi først en halv Time før det aftalte forenede Angreb skulde bryde løs, fik General Evans Underretning om, at Sarsfjeld kunde ikke rykke frem formedelst det stærke Sneeveir. Dette Forbindelse med, at D. Sebastian havde med i Batailloner omgaaet Sarsfields Positioner, uden af Evans vidste noget om det, havde bevirket det ulykkelige Udfald. General Evans havde selv personlig ledet Angrebet med den største Tapperhed. Men deels vare alle de største Huse i Ernani, som ligger paa en hø Banke, stærkt befæstede og forsynede med Skyts, deel havde man ikke ventet den store Overmagt (Carlisterne vare 16000 Md. stærke). Den brittisk spanske Legion var pludselig bleven angreben fra flere Sider paa een gang, og Masacren havde været overordentlig blodig Pardon blev der hverken forlangt eller givet. Paa er Sted blev to hele Compagnier af Regimentet Qviedoformelig masacreret med Bajonetterne. Jfølge Privatberetninger skal Christinernes Tab være mellem til til 3000 Mand, foruden 1500 Fanger. Blandt de mange faldne og saarede Officerer nævnes General Chichester at have faaet sit ene Been afskudt, Oberst Lancey dødeligsaaret, og Oberst Colter sønderhugget i Ordets sandeste Betydning. Et Huus som var opfyldt med saarede Englændere blev opbrændt med hele dets Jndhold. Midt under Træfningen havde Englænderne sprængt deres Krudttaarn paa Ventahøien i Luften, hvilket ligeledes havde kostet mange Menneskers Liv Forvirringen havde været saa stor ved Christinernes Retirade, at Carlisterne vare trængte ind tilligemed Flygtningerne i San Sebastian, hvis ikke det var lykkedes to Batailloner af den engelske Marine at dække Tilbagetoget. Af disse vare to Compagnier faldne i Carlisternes Hænder og nedhugne indtil den sidste Mand, Staden Sebastian ligner et stort Hospital, alle Husene vare opfyldte med Saarede. Under hele denne frygtelige Kamp skal Veiret et stærkt Sneefog) have været saa rædsomt, at man sjelden dertillands har kjendt Mage dertil.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-03-31
Alt forrige Postdag hed det i engelske Aviser, at hvis endnu flere Ulykker skulde støde til, maa man være fattet paa de værste Tildragelser fra Madrid, hos hvis Befolkning Gjæringen er stegen til det Høieste. Mendizabal trues personlig af Folkeraseriet, der tilskriver ham Hærens Uvirksomhed. Men han synes at ville byde Stormen Trods, og forlanger end- og, at Dronningen skal udnævne ham i Calatravas Sygdom til Premierminister. Faaer Forbittrelsen ny Næring, hed det, ved Jobsposter fra Navarra, er det ikke usandsynligt, at M. bliver dens Offer. Og nu erfarer man directe fra Madrid, at Folket virkelig har forgrebet sig paa Ministeren, da han forleden Dag vilde stige tilvogns. Der raabtes: "Ned med den engelskindede Minister!" Men lykkeligviis var der Vagt i Nærheden, som havde frelst Ministeren. J Salamanca er bleven opdaget en vidtudbredt carlistisk Sammensværgelse, hvis Hensigt var at bringe hele Castilien i Oprør, imedens et karlistisk Korps gik over Ebrofloden. Paa Børsen i Paris havdes mange høist foruroligende Rygter, saasom: at Cabrera marscherede med 6000 Md. mod Saragossa, at der var udbrudt Uroligheder i Bilbao, fordi det var tilladt Engellænderne frit at indføre Cattuner; at den karlistiske General Royo har med 6000 Md. den 7de Marts aldeles tilintetgjort den konstitutionelle Division Ayerbe, der havde villet undsætte Staden Baga, som derpaa havde kapituleret; og endelige at Madrid trues hvert Øieblik med Udbrud af en meget farlig Opstand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-03-31
Frankrig, Kong Ludvig Philips Ønske, at ville resignere, har gjort megen Sensation i Paris. Regjeringen skulde i saa Fald gaae over til Hertugen, af Orleans, og Odillon=Barrot overdrages det vanskelige Hverv at sammensætte et nyt Ministerium, som kunde være mere efter Folkets Ønske end det nuværende. Vist er det - tilføier Beretningen: at der de senere Dage var affærdiget Cabinetskourerer til Hofferne i Wien, Berlin, London og St. Petersborg, (Den kgl. Familie har dog een glædelig Efterretning i denne Tid, den belgiske Dronning er lykkelig ned kommet med en Prinds.) Urolighederne i Amiens have varet ved i to Dage. Oprørerne havde ført en sort Fane. Regjeringen har givet Ordre til at opløse denne Stads Nationalgarde. – J Paris havde adskillige Fremmede faaet Ordre til at forlade Hoved staden, deriblandt en Hr. Venedey, som havde holdt en Tale ved Skribenten Børnes Grav.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-03-31
Tydskland. Jordskjælvet den 14de Marts har været fornummet næsten over hele Østerrige. J Brünn, var det saa stærkt, at mange Mennesker bleve derved som befaldne af en stærk Svimmel, og Andre i den frie Luft syntes at mærke Jorden bevægede sig under deres Fødder. J Prag klirrede Vinduerne, ringede Klokkerne, osv. - J Wien havde man faaet den ubehagelige Efterretning, at Pesten nu ogsaa er udbrudt i Bosnien og Herzegowing.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-03-31
Fædrelandet. Khvn, den 28de Marts. Hs. Majestæt Kongens Helbred vedbliver at bedres. Bulletinerne lyde saaledes:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-03-31
Søndag, 26de Marts. Hs. Majestæt har i afvigte Nat havt henved 6 Timers vederqvægende Søvn, og Allerhøistsammes Velbefindende er i Tiltagende. Mandag, den 27de Marts.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-03-31
Hs. Majestæt har havt en god Nat, og det bedre befindende vedbliver." Tirsdag, den 28de Marts Hs. Majestæt har, som i de senere Nætter, have en 5 til 6 Timers vederqvægende Søvn, og Allerhøistsammes Kræfter tiltage.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-03-31
Ved en kgl. Forordning er befalet, at Stutterie besigtigelserne og den dermed forbundne Præmie uddeeling skal ophøre, for saavidt Siellands, Fyens og Lollands=Falsters Stifter angaaer, dog at Eierne af de ved Stutteriebesigtigelserne i bemeldte Provindseførend 1835 indbrændte Følhopper udbetales de dem ved Anordn. tilsagte Præmier for Føl, faldne efter stutteriedygtige Hingster, hvorimod Stutteriebesigtige serne og dermed forbundne Præmieuddeling fremdeles maa vedblive i Nørre-Jylland i et Tidsrum af 6 Aar, under visse Modificationer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-03-31
(Toldbetjent Hasse har engang været Urtekræmmer i Khvn. Han efterlader sig en frugtsommelig Enke og 2 smaae Børn.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-03-31
Fra det Holsteenske. J Kieler Correspondent klages meget over Kmherre og Amtmand Adelers Vilkaarlighed i at lade en Gaardmand Scheenckenberg i Stor Weisenberg fængsle, og behandle som den groveste Forbryder, saa at ikke alene ingen af hans Bekjendtere, men ei engang en Læge har maattet faae Adgang til ham i Fængslet. "Saaledes er altsaa hedder det: en redelig og brav Mand, der er hædret med Enhvers Agtelse, der kjender ham, kastet i Fængsel og behandlet som den groveste Forbryder, alene fordi han i en Civilsag vægrede sig ved at adlyde en retsstridig befaling af en Overembedsmand, imod hvilken han havde indgivet retsgyldig og velgrundet Jndsigelse." Dog dette er endnu ikke det meest forbausende; men, uagtet Schenckenbergs Sagfører har faaet en Ordre fra Overretten til Hr. Amtmanden at løs give den Fængslede strax, og uagtet denne i Original er notarialiter overgivet Hr. Amtmanden under hans Ophold i Oldesloe, henligger den uaabnet i Gjæst givergaarden, hvor han logerede, fra den 14de til den 16de de, og den Fængslede er ikke løsladt. Ubegribeligt er det, at hiin Embedsmand tør vove, ikke at tage mindste Notits af den kongelige Overrets Befaling, og med Længsel venter man paa de rimelige Følger heraf for Hr. Kammerherren." - Den kgl. danske Gesandt ved Hoffet i St. Petersborg, Grev Blome, som er gift med en russisk Dame og meget yndet ved det keiserlige Hof, er i denne Tid indtruffet paa sit Gods Heiligenstedten ved Itzehoe, og vil efter Forlydende opholde sig der i nogen Tid.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-03-31
Fredericia. En mærkelig jydsk Stud blev Slagtet her til Paasken af Slagtermester Meyer Levi. Den veiede 1050 Pd. Kjød og 147 Pd. Talg. Kjødet var saa overdreven fedt, at man næsten ikke her havde seet Mage til det, men Talgens Vægt stod ikke i Forhold til Kjødets, da Studen endnu ikke var 5 Aar, gammel. Den var tillagt af Hr. Kammerraad Glud paa Jensgaard og kjøbt af Hr. Major v. Jngiersen, paa Wiuffgaard for 128 Rbd. r. S. Denne skal endnu have 4 Stkr. lignende store fede Stude staaende (Veile Av.) i sin Stald.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-03-31
Aarhuus. Mange Steder paa Landet skal Fodertrangen være saa stor, at man aftækker Husene for at skaffe Straa til Kreaturerne. Forleden Dag blev en fattig Huusmand bragt herind som Arrestant for at have fravendt sin Nabo to Knipper Halm til Livsophold for sin forsultne Koe. Man har solgt Køer som skulle kælve til Foraaret for 4, 5 a 6 Rigsdaler. Der er saaledes stor Elendighed paa Landet, som forøges endmere ved den strænge Eftervinter og den paa mange Steder heromkring stærkt grasserende Typhuusfeber. - Paa Sandodden i Ebeltoft Vig er den 20de Marts indstrandet en fyensk Jagt, ladet med Havre og Hørfrøe.