Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-05-31
Efter flere bemærkninger af Kommissarius, Proponenten og et Medlem om denne Gienstand, vedtoges det ved Afstemning, at Forslaget skulde drøftes af en Kommittee. Fremdeles oplæstes samme Deputeredes Forslag om, at det med Brændeviins brænderierne paa Landet maa have sit Forblivende ved hvad Forordn. 2den August 1786 derom fastsætter. Proponenten andrager blandt andet paa 1) at ingen saadan Bevilling til Brænderiers Anlæg paa Landet, som den Kongelige Resolution af 19de August f. A. giver Løfte om, maa finde Sted, og 2) at Forordn. 2den August 1786 maa blive i Kraft og dens Bydende alvorligt overholdt. Han tvivlede ikke om, at dette Forslag, som i det Hele stemmede overeens med hvad der om denne Gienstand var forhandlet i Roeskilde, jo vilde blive taget under den vedkommende Kommittees Behandling. Dette blev ogsaa ved Afstemning vedtaget. – Tobaksfabrikeur Funder oplæste i Agent Nielsens Fraværelse et Forslag fra et stort Antal Borgere i Aalborg, samt et subsidiairt Forslag fra Kiøbmand L. Bøggild. Det første gaaer ud paa Ophævelsen af Brændeviinsafgivten og Konsumtionen, samt Frigivelse af Brændeviinsbrænden paa Landet. Det andet Forslag dreier sig om en Ansøgning til Hs. Majestæt om, at Brændeviinsafgivten af 16de Juni 1814. maatte hæves og Forordn. af 2den August 1786 skiæres i flere Henseender. Ved Afstemningen blev det eenstemmigen afgjort, at denne Petition ikke egnede sig til Grundvold for en Kommittee-Behandling, men dog vedtoges, at den kunde afleveres til den Kommittee, der vilde blive nedsat i Anledning af de andre Andragender over samme Gienstand. Derefter oplæste Biskop Østgaard i Selveier Refs gaards Fraværelse et af denne indgivet Andragende fra endeel Beboere af Salling Land angaaende Landbrænderiernes Friegivelse. Proponenten motiverede sit Forslag derhen, at det ved Forord 2den August 1786 gjorte Forbud mod almindelig Brændeviinsbrænden paa Landet maatte vorde ophævet, og at det maatte tilstædes alle Hartkorns Eiere at brænde Brændeviin under visse Betingelser. Ved Afstemning vedtoges, at dette Forslag, tilligemed de foregaaende om samme Gienstand og om Konsumtionen, skulde behandles af een Kommittee, bestaaende af 9 Medlemmer (Sponneck, Estrup, With, Hastrup, Petersen, la Cour, Aagaard, Fielstrup, Christensen.)J Præsidentens, Prof. Schouws Sygdom fungerede atter Vicepræsidenten, Stiftamtmand Rosenørn, i Mødet den 3die Mai, og tilkiendegav, at der var indkommet et Andragende fra Hemmet Sogns Beboere, hvori de protestere mod Forhøielse af Skolelæreres Løn, hvilket Andragende vilde blive henlagt i Læseværelset. Sagerne angaaende et Udkast til Forhøielse af den Birkedommerne paa de Kongelige Godser ved Forordn. 4de November 1720 tillagte Godtgiørelse af 2 s. pr. Td. Hartkorn, istedetfor Dommerkorn, og betræffende et Lovudkast til nærmere Bestemmelse og Grosserernes Handelsret, bleve foreløbigen diskuterede. Et af Assessor With indgivet Forslag om Anskaffelse af Rednings=Baade ønskede han afgivet til den Kommittee, der skal afgive Betænkning over Udkastet til en Forordning angaaende Strandings-Tilfælde. Justitsraad Fielstrup oplæste derefter et Forslag til en Filialbanks Oprettelse i Viborg. Kommissarius bemærkede herpaa, af efter den Nationalbanken forundte Octroi, vil en Filialbanks Oprettelse ikke kunne være Gienstand for en Kongelig befaling, men at Hs. Majestæt vel kunde foranledige, at Bankbestyrelsen tog Spørsmaalet under Overveielse. Der har tidligere været andraget paa Filialbanker i Jylland, men Bankbestyrelsen har ei troet at kunne indlade sig herpaa, da Banken kun modtog faae Begiæringer om Laan fra Jylland, og Laan paa Varer allene kunde tilstaaes, naar disse kunde tages under Bankens Lukkelse, altsaa ikke uden for det Sted, hvor Filialbanken blev etableret. Til en Yttring af Proponenten, at ingen af Jyllands Jndvaanere har Sæde i Bankbestyrelsen, meente han ikke, at nogen Forandring kunde skee med Oktroien af 4de Juli 1818 § 40, der bestemmer, at Banken skal have sit Sæde og sin Bestyrelse samlet i Kiøbenhavn. Det vedtoges derefter eenstemmig, at en Kommittee skulde nedsættes herover. Prokurator Westerbye oplæste ligeledes et Forslag til en Filialbanks Oprettelse i Aalborg, som han havde modtaget fra Overauditeur, Bye= og Herredsfoged Lassen, i Frederikshavn. Heri yttres, at da Kongen paa en Maade frasagde sig al Jndblanding i Nationalbankens Bestyrelse, maatte han vel forudsætte, at den vilde have et aabent Øie for hele Statens Jnteresse og af egen Drift udvikle en gavnlig Virksomhed. Fremdeles meente Prop., at Jydernes Opofrelser for Banken vel kunde berettige dem til en Filialbanks Oprettelse i Aalborg, aldeles indrettet i Form som Nationalbanken, som Laane-, Diskonto og Deposito Bank. Denne Filialbank vilde vække de slumrende Kræfter; thi selv den bedste Kredit formaaer kun lidet uden Kapital. Desuden, vedblev han, syntes Jyllands Jnteresse i Realiteten ikke at repræsenteres i Nationalbanken, blot fordi ingen Filialbank der endnu var oprettet, og han ønskede derfor gjerne Oplysning om, hvad dog egentlig Nationalbanken gavner Jylland, og hvad godt Jyderne erholde for den betydelige Sum, som de aarlig yde til Bankens Administration. Med 49 Stemmer imod 2 blev antaget, at ogsaa dette Andragende egnede sig til en Kommittee, der dog endnu blev udsat, da Justitsraad Fleischer yttrede at ville indgive et lignende Forslag. J Mødet den 4de Mai fungerede Stiftamtmand Rosenørn atter i Præsidentens vedvarede Sygdoms forfald, og tilkiendegav, at han havde modtaget et Andragende fra 11 hoveriegiørende Bønder paa Vingegaards Gods om Hoveriets Ophævelse, som skulde afgives til den i samme Anledning nedsatte Kommittee. Derefter oplæste Prokurator Jngerslev, som Referent i Kommitteen over Udkastet til en Anordning om Bøders og visse andre Pengeforpligtelsers Afsonning, Sammes Betænkning herom. Ogsaa blev Sagen angaaende Udkastet til en Plakat med Hensyn til Anordningen om den islandske Handel og Skibsfart, foreløbig behandlet, og dens Afgiørelse udsat til den 9. ds. Agent Nielsen oplæste derpaa et Forslag fra endeel Borgere i Aalborg om Ophævelse af Plakaten af 25de Juli 1815, der tillader paa Landet at opkiøbe Landmandens Produkter, hvori der ivres meget mod Landkræmmerne. Et Medlem protesterede herimod, og troede derved at udtale alle jydske Landboeres Mening, da her ikke var Tale om nogen Kiøbstadrettigheds Opretholdelse, men om at berøve en i Naturloven grundet og af Staten sanktioneret Rettighed. Efterat Proponenten havde tilkiendegivet, at han kun af Pligt mod Andragerne havde forebragt denne Sag, besluttedes der ved Afstemning med 47 Stemmer mod 4, at der ikke skulde nedsættes Kommittee. Endvidere oplæste samme Deputerede et Andragende fra Slagterlauget i Aalborg, angaaende formeentlige Jndgreb i dets Laugsrettigheder, fornemmelig af Landbeboerne. Da et Medlem fandt dette Andragende ligesaa ubeføiet som det Foregaaende, anførte Prop., at det dog indeholdt fuldkommen Sandhed, eftersom Slagterlauget lider betydelig i dets Næring ved Landsbyeslagterne. Jmidlertid blev denne Sag ved Afstemning eenstemmig afviist.