JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-05-26
Tyrolerne og Østerrigerne holde sig endnu i de sydlige Egne af Schvaben, udskrive Kontributioner, og ere endog rykkede frem til Grændserne af Würtemberg, hvis Konge har seet sig nødt til at opstille et Observations=Korps imod dem, indtil den Franske General Beaumont kan komme til at at agere mod Tyrol med det Korps, han nu er ifærd med at sammentrække mellem Ulm og Augsburg. Fra Memmingen ere Tyrolerne den 13de d. M. drevne tilbage til Kempten; men større Tab leed de den 10de, da General Wrede efter forgiæves at have søgt at omgaae dem, lod løbe Storm til de 2 faste Passer Strub og Lofer i det sydlige Salzburg. Fra 6 Morgen til 2 1/2 Eftermiddag var Seieren uafgjort, men nu styrtede det 3die og flere Bayerske Regimenter frem over en stærk Forhug ning, erobrede 2 Kanoner, og gjorde mange Østerriger til Fanger. Tyrolerne bleve nedsablede. Veien til Jnspruck, Tyrols Hovedstad, staaer nu aaben for Seierherrerne, og General Wrede har alt tilmeldt sit Hof, at han ventede at indtræffe der den 14de.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-05-26
Følgende Dagbefaling fra det Franske Keiserlige Hovedqvarteer i Enns den 5 Mai synes her at staae paa sit rette Sted.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-05-26
Efter Keiserlig befaling skal General Chasteller, der udgiver sig for General i Østerrigsk Tjeneste, som Ophavsmand til Opstanden i Tyrol, og som Stifter af det paa Bayerske og Franske Fanger mod al Folkeret udøvede Mord, anholdes, stilles for en Krigsret, og 24 Timer efter sin Anholdelse ihielskydes, som Chef for en Røver, og Morder Bande.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-05-26
Efter Beretning fra den Pohlske Hærførers, Fyrst Poniatowski's Hovedqvarteer rykker hans Armee fren i Østerrigsk Gallizien, og haabede den 9de at være i LüblinOpstanden, hedder det, organiseres her af vore tapre Tropper. Jndvaanerne vælge imellem sig Kredshøvedsmænd og Krigskommissarier. Efter den Sachsiske Gesandts Rapport fra Petersburg, har Ruslands Keiser den 27 April befalet Fyrst Galliczyn, som i Lithauen kommanderer en Hær af 48,000 Mand, at bryde op imod Østerrigerne, og man vil alt i Dres den vide, at et Russisk Korps er over Bialystok rykket ind i Hertugdommet Warschau og et andet i Gallizien. Ogsaa nogle Polakker have gaaet Østerrigerne til Haand som Veivisere og Spioner; andre have udspredt falske og skrækkende Rygter. Alle disse trues ved Proklamationer baade fra den civile og militære Øvrighed med undeblivelig Død. 7 saadanne Ulykkelige bleve den 16de indbragte i Lænker til Thorn. 6 af dem havde tilforn tjent i den Preussiske Armee.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-05-26
Fra Jtalien haves Følgende af den Maylandske officielle Tidende: Vores Armee forfølger Fjenden uophørlig. Den er den 5te gaaet over Brenta. Ved Bassan gjorde Fienden nogen Modstand, men tabte 1500 Mand. Han forstyrrer Alt paa sin Marsch, men man vil snart gjøre en Ende paa disse Ødelæggelser. Om Aftenen den 7de gav Hs. Keiserlige Høihed Ordre til den følgende Dag at gaae over Piaven. Denne dristige Bevægelse udførtes om Morgenen Kl. 3 i Fjendens Paasyn, som man tillige forurolige. de ved adskillige falske Angreeb. Neppe var Overgangen udført, før de Franske styrtede sig paa Fjenden. Allevegne blev han slagen, og lod en betydelig Mængde Døde og Saarede efter sig. Jblant de Første befinde sig mange Generaler, og fornemmelig General=Lieut. Frimont. Man har frataget Fjenden 16 Kanoner, 2 fjendtlige Generaler, mange Officerer og et Antal Soldater ere fangne."
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-05-26
En Jtaliensk Koureer er allerede ilet igjennem Augsburg med Efterretning til Napoleon om denne sidste Seier, som Rygtet i Tydskland meget har forstørret, da derimod den Franske Monitor melder, at den Østerrigske ArrierGarde under General Frimont, som her kom til at fægte, ikkuns udgjorde 10,000 Mand da Resten af Armeen drog sig tilbage over Sacile og Pardenone. Man seer altsaa, at samtlige Østerrigske Armeer retirere, og berede sig til at modtage Fjenden i deres eget Land. J Bøhmen, fortæller Gazette de France, skal Hertugen af Brunsvig-Oels kommandere de Tropper, som den forrige Kurfyrste af Hessen har samlet ved Nachod og den forrige Preussiske General Rüchel skal føre et andet Korps som denne Fyrste paa nye vil oprette. For at holde Undersaatternes Mod vedlige, siger Monitøren, tager den Østerrigske Regiering sin Tilflugt til Bekjendtgjørelser, som følgende, der er udstædt til Vienerne: "J Strømmen af uophørlige Bevægelser og under Slagenes Tummel er det umueligt, at levere fuldstændige Efterretninger fra de forskjellige Krigsskuepladse. Til sin Tid skal Ønsket om sammenhængende Beretninger herover i sit hele Omfang blive tilfredsstillet. Samtlige Monarkiets Borgere have giver Beviis paa en Selvfølelse, et Mod og en Enighed, som sikrer dem en Plads i Historien, den kuns faa Nationer skulle deele med dem. At nu en saadan Hæder ikkeskal blive ufuld. stændig, bør heller ikke det Sidste feile, det nemlig: en urokkelig Standhaftighed ved snart forbigaaende krigerske Uheld. En Krig, hvis Bestemmelse det er, at arbeide mod den Masse af Ondt, som 20 Aars Ulykker have sammendynget i Europa - En Krig for Alt, hvad der er os kjært, og Menneskeheden helligt, kan ikke afgiøres som de almindelige Krige om en Grændse, en Arv eller nogle Qvadrax Miles Land. Vores Sag var ikke, hvad den er, hvis det var let, at lede den efter vore Ønsker. Alt hvad der kan vække Tilliden, oplive Modet, hæve og berolige Hjertet, er i denne Krig paa vores Side. Den nu levende og mange paafølgende Generationers Jnteresse drog med os i Feldten. Alle disse uvurdeerlige Fordeele har Fjenden kuns een ene ste at imodsætte - Øvelse og Færdighed i militaire Operationer. At denne Fordeel ikke er ringe, det har Europa til sin Fordærvelse maattet føle. At den ikke i Længden kan opveie Retfærdighed, Fædrelandskjærlighed og Standhaftighed, derom vil Østerrig overbevise Verden. At den har sine Grændser, bevise alt mange ældre Begivenheder, beviser endog det Held, som i dette Feldttog paa mange Punkter kronede vore Anstrængelser. "J en Kamp, som denne, gives ingen Ulykke, som jo kan oprettes, intet Tab som jo kan erstattes. Hs. Maj. Keiseren har ubetinget Tillid til sit Folk men han har før get for, at de Gienstande, som isærdeleshed kunde lokke Fjenden til at nytte en øieblikkelig Krigslykke til et Foretagende imod Hovedstaden, strax blive fjernede fra Vien, paa det at ikke engang det Haab skal undes ham ved Trudsler at tvinge et Monarkie, som med Guds Bistand hans Vaaben ikke skal rokke, til en Fred, som satte dets Existenz eller Ære paa Spil. &c.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-05-26
De nyeste Franske Bulletins meddele Følgende om de ældre os for det meste alt bekiendte Krigsbegivenheder i Tydskland.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-05-26
Den 5te Bulletin er dateret Enns den 4 Mai. J samme hedder det: "Braunau var en ikke uvigtig Grændsefæstning for Østerrig, og dog nedbrød man samme, for at opbygge Comorn midt i Ungarn. Den 1 Mai gjorde de Badenske Dragoner et tappert Angrev paa en halv Bataillon af Regimentet Jordis, og tvang den til at strække Gevær Affairen ved Ebersberg var yderst glimrende. Broen, Staden og Omegnen ville blive varige Æreminder for de Franskes Mod. De uforskrækkede Tirailleurs fra Po og Korsika indlagde sig her stor Hæder. Fjenden selv, 35000 Md. stærk, stak Staden i Brand; men Jntet formaaede at standse General Claparede med sine 7000 Mand. DivisionsGeneral Legrand angreb Slottet; Jlden naaede det, og 800 Fjender omkom i samme. 7500 Fanger, 4 Kanoner og 2 Faner bleve tagne. Den 4de laae Keiseren i Enns i Fyrst Auerspergs Slot. Deputerede fra Øvre=Østerrige Stænder bleve forestillede for Hs. Maj. Borgerne af alle Klasser ere forberedte paa store Forandringer. De tilstaae, at Huset Østerrig har fortjent sin Ulykke. &c.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-05-26
Den 6te Bulletin er dateret St. Pölten, 6 Mai, (udentvivl en Trykfeil istedet for den 9 Mai) og melder: Fyrsten af Ponte-Corvo, der kommanderer det 9de Korps, har sendt den Sachsiske General Guttschmidt, til Eger, hvor han er meget vel modtagen af Jndvaanerne, som han har befalet, at lade Landværnet afvæbne. Prindsens Hovedqvarteer var den 6te i Rez mellem Bøhmen, og Regensburg. En vis Schill, en Art Røver, der i sidste Preussiske Feldttog har bedækket sig med Forbrydelser, og faaet en Obersts Rang, er deserteret med sit Regiment. Denne latterlige Bevægelse var aftalt med det Partie, som vilde sætte Tydskland i Jld og Lue. Hs. Maj. har befalet, at et Observationskorps paa 60,000 Mand skal formeres ved Elben under Hertugen af Valm (Kellermann). Avantgarden er alt paa Marschen til Hanau. Den unge 18aarige Lauriston har i Fægtningen ved Amstetten angrebet en Ulaner=Anfører. kastet ham til Jorden, og gjort ham til Fange. Keiseren har optaget ham i Æreslegionen. Den 8de var Keiserens Hovedqvarteer i St. Pölten. J Abbediets Kieldere i Molk har man fundet flere Millioner Bouteiller Viin, som komme Armeen vel tilpas.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-05-26
Den Franske Charged Affaires i Vien, Hr. Dodunskal være ført til Pest.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-05-26
Den 19de rykkede 50 Schillske Husarer ind i Lüneburg, nedreve det Franske Vaaben paa de offentlige Bygninger, opsatte i dets Sted det Storbrittaniske, og droge bort Om Eftermiddagen kom 2000 Mand Hollændere under General Gratien, og Vaabnene bleve atter ombyttede, Ogsaa andre Steder i Neder=Sachsen sværme smaae Detasche, ments omkring af dette Korps. Et af disse skal være rykket ind i Wismar; et andet skal have viist sig ved Harburg. overfor Hamborg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-05-26
Der lyses nu fra den Hannoverske Regjering efter den af de første Optøier i Vestphalen bekjendte Oberst v. Dørnberg, i hvis Signalement bemærkes, at han sædvanligen bærer et sort Titus=Paryk &c.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-05-26
Engellænderne skulle have erklæret alle Hollandske Havne i Blokadestand. Deres Expedition til Portugal skal efter Breve fra Spanien være gaaet meget uheldigt afHert. af Dalmatien (Soult) angreb dem den 28de Mar ved Villa-Conde, nogle Mile fra Oporto, og og dem ud paa Sletten, hvor Kavalleriet anrettede et saadant Blodbad iblandt dem, at man troer, at af 10000, som vare landede, neppe 100 igjen have indskibet sig. De lode 3 store og et mindre Transportskib efter sig for Anker, som de Franske bemægtigede sig. Den 30te angreeb derpaa Marskal Soult i et Kloster ved Combra det Portugisiske Reg. Braganza, som maatte springe over Klingen. Kuns Over-Staben blev forskaanet. Derpaa satte han sig i Marsch mod Lissabon. Juntaen skal være flygtet til Brasilien, og Levningerne af de Portugisiske Tropper have trukket sig til Alentejo.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-05-26
Den Petersburger Hoftidende af 5te d. M. indeholder følgende, Sverrigangaaende: Sverrig underhandlede om Fred, og bad om Vaabenstilstand paa ubestemt Tid. Hverken det Ene, eller det Andet kunde bevilges. Man kunde ikke underhandle med en Regjering, der endnu ikke havde den tilbørlige Fasthed, og stod under Krigsmagtens Jndflydelse, der havde sat al Lydighed tilside. En Vaabenstilstand vilde kuns standset de Russiske Vaaben paa deres Seiersbane. Rusland kan ikke erklære sig Freden angaaende uden med den losmæssige Regjering. Det paastaaer 1, Finlands Besiddelse, 2, Engellændernes Udelukkelse af alle Svenske Havne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-05-26
De Svenske Oberster Engelbrecht og Boye, som den 20de d. M. kom fra Sverrig til Stralsund skulle have medbragt den vigtige Nyhed, at Rigsdagen i Sverrig var endt, efterat have besluttet, at bryde med Engelland videre, at Kongen for sig og Efterkommere skulde frasige sig Thronen, Hertugen af Sødermanland blive Konge, og efter hans Død Riget falde til Rusland.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-05-26
J Wismar har man villet have Efterretning om, at Engellænderne have bemægtiget sig Øen Bornholm efter den tapreste Modstand af derværende Militz.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-05-26
Sverrig. Over Kbhvn haves følgende interessante Efterretninger fra dette Rige:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-05-26
J en af Rigsdagens første Forsamlinger (hvis Datum ikke er angivet), oplæstes af Hofcanzleren, Konge Gustav Adolphs Frasigelse af al nærværende og tilkommende Prætension paa den svenske Krone. Derefter begjerede og erholdt Baron Mannerheim Ordet. Han forestillede i Korthed Ulykkerne af Gustav Adolphs Regjering, Hans Troløshed ikke at holde de Eeder og Forpligtelser, som ved Grundlovene giensidigen vare fastsatte imellem ham og Nationen; Han anmærkede derfor, at endog uden Hensyn paa Gustav Adolphs Frasigelse, han og hans Efterkommere burde erklæres til evig Tid at have tabt al Paastand paa Sverrigs Krone. Aldrig har paa Stændernes fælleds Samlingsted viist sig mere Enighed; et almindeligt Ja, og derpaa følgende Hurraraab og Haandklap udtrykte hver Stands, hvert Jndivids Tanker om dette afgjørende Spørgsmaal. Da Hs. Kongelige Høihed Rigsforstanderen forlod Salen udraabtes lige eenstemmigt: Leve Rigsforstanderen!
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-05-26
Jfølge andre Skrivelser skal Kronen være tilkjendt Hertug Rigsforstanderen, som vil bære den under Navn at Karl den 13de. Til de mindre sikre Efterretninger hører den, at det skal staae den nye Konge frit for, selv at vælge sin Efterfølger paa Thronen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-05-26
Danske Krigs-Efterretninger. Fra Bornholm og Christiansøe haves følgende officielle Efterretninger i Breve af 20 Mai, hvoraf den Wismarske Efterretnings Troværdighed (See ovenfor) lettelig skjønnes: Alt er her i den bedste Forfatning. De hertil fra Regjeringen afsendte Transportskibe med Ammunition, Provisioner og Penge, ere alle hertil lykkeligen ankomne. Landet og Fæstningen ere tilstrækkeligen forsynede med alle Fornødenheder, saavel til Forsvaret, som til Underholdning: Tropperne ere i den beste Tilstand, og de af dem i forrige Efteraar og dette Foraar udførte militaire Arbeider paa Fæstningsværkerne ere tilendebragte og Alt bereed til med Kraft at imodstaae Fjenden. - De fjendtlige Krydsere, der af og til vise sig i nogen Afstand fra Landet og Fæstningen, have til Datum intet foretaget, uden at jage enkelte Smaaefartøier.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-05-26
J Mandags passerede den i Gaars-Avisen ommeldte fjendtlige Flaade Cronborg Fæstning. Den bestod af 2 Orlogskibe, 4 Fregatter, 3 Kutterbrigger, 2 Kuttere og 53 Koffardieskibe. Da Afstanden var for stor kunde den ey beskydes med Nytte. J Tirsdags Morges laae de 2 Orlogskibe for Anker ved Raa, den øvrige Deel imellem Hveen og Landskrone. 4 Svenske Kanonbaade passerede samme Dag Trollenæs Pynt Syd efter. Ogsaa ved Ebeltoft skal Engellænderne have forsøgt deres Lykke og sat hele Egnen i Bevægelse. Udfaldet veed man ikke
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-05-26
Indenlandske Efterretninger. Med dyb Taknemmelighed modtog Provst Lindhart i Asserg under 10de Mai følgende Brev fra vor allernaadigste Konge: Vi have herved allernaadigst villet tilkiendegive Dig vor Tak for den Cantate og Epilog, som Du til Os allerunderdanigst haver indsendt, der bærer Præg af oprigtig Kjerlighed til Fædrelandet og Hengivenhed til Os, og hvoraf er skeet en saa velgjørende som roesværdig Anvendelse. Befalendes Dig Gud. Givet i vort Hovedqvarteer i Kjøbenhavn, den 5te Mai 1809. Frederik R.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-05-26
Fra Landhuusholdningsselskabet er bekjendtgjort, at Hr. Capitain Grev Reventlow ligesom i forrige Aar har for indeværende Aar, samt i Aarene 1810 og 1811 udsat følgende Præmier for Hampavl: 1, En Præmie af 100 Rd. for den største Mængde af selvavlet Hamp, ikke mindre end 16 Skpd., som inden nærværende Aars Udgang leveres til den Kal. Flaade af en Herregaardseier, Forpagter eller anden Bruger af en stor Gaard. 2) For enhver af de fire Bønder, der indleverer inden Aarets Udgang den største Mængde af selvavlet Hamp til den Kongelige Flaade, 25 Rd.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-05-26
Ved Tallotteriets 831 Trætning i Kjøbenhaudkom: No. 85, 69, 2, 43, 52. Tropeer de Een nævres Benærde ryp reaturer. Solon.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-05-26
Under Afvexling af blide og ublide Dage fuldendte Justitsraad og forhenværende Regimentsqvarteermester Car Gustav Schjøthsin Løbebane i en Alder af 80 Aar, 6 Uger og 2de Dage. Vel var han ikke academisk Borger, men med Flid og Held dyrkede han Lovvidenskaben og selv eyede han en udvalgt Bogsamling. Som kundskabsriig og snild Mand med et lyst Hoved blev ham ikke allene anfortroet mange vigtige private Sager, men han blev tillige brugt i offentlige Anliggender, og for heldig Udførelse heraf blev han hædret med Justitsraads Titel. Han savnede da hverken Formue, udvortes Glimmer, Vellevnet, eller en Skare af Smigrere, som man urettelig tillægger Navn af Venner - Og hvo kunde nu tvivle om hans varige Lykke: J hans huuslige Liv og ægteskabelige Forbindelser var han uhældig, og det blev tillige hans tunge Lod at sørge over Lykkens Ustadighed. Hans Formue aftog, hans Anseelse, som Lovkyndig, tabte sig, og hans forstilte Venner forlode ham. - Hans glimrende Lykke blev forvandlet til nedtrykkende Kummer. Mørke vare især hans sidste Levedage, men en lysere Udsigt aabnede sig for ham, da han, efter haarde Lidelser, prøvet i Medgang og Modgang, den 16 dennes overgik til varig Lyksalighed. Fred over den Henfarnes Aske, Odense den 25 Mai 1809. H. M. Lange. 5) Nemodiligitur, nisicusecunda est fortuna. OvidinsPaa Søndag præker til Høimesse i St. Hs. Kirke Præsten til St. Knuds Kirke Hr. Lund.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-05-26
Avertissements. J Følge Magistratens Foranstaltning, bliver Mandagen den 29 Mai om Formiddagen Kl. 9 foretaget Auction over afgangne Justitsraad Schjøts Efterladenskaber, bestaaende af Senge og Sengeklæder, Skatoller, Stole, Borde, Gangklæder, samt nogle meget gode juridiske Bøger m.v. Auctionen foretages i Stervboets i Leie havende Værelser i Hans Jensens Stræde. Odense den 25 Mai 1809. Bendz.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-05-26
De Enker, som nyde Pension af høisalig Dronning Anne Sophies Enkestiftelse, og have deres Ophold i Fyen eller Jylland, ville behage i forestaaende 11 Juni Termin at indsende deres Qvitering til Conferentsraad Wendt, der for nærværende Tid opholder sig i Kiel, hvorefter de kan vente deres Pensioner dem udbetalt paa den Maade, som de selv maatte forlange. Kiel den 23 Mai 1809.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-05-26
Da jeg nu ikke behøver en saa stor Gaard som den jeg beboer, nemlig: No. 16, Litr. B. i denne Byes Langegade, bestaaende af a, et Forhuus til Gaden, 8 Fag, 1 Etage, med Kielder under 4 Fag; b., et dito, 12 Fag, 2 Etage, c. et Sidehuus, 9 Fag, 1 Etage, med Kielder under; d) et dito, 10 Fag, 2 Etager; e, et Tverhuus, 17 Fag, 2 Etager; f. en Halvtagsbygning, 14 Fag; og 8, et Baghuus paa 6 Fag, 1 Etage; saa agter jegat bortsælge samme. J Bryggerhuset er et complet Brændeviinstøi, paa omtrent 7 Tønders Størrelse, med Tilbehør. Gaardpladsen er rummelig og derudi Pompevand. Til Gaarden ligger en temmelig stor og smuk Hauge. Gaardens Locale er saaledes, at den kan afdeles til beqvemmelig Boepæl for 2de Familier; hvilket Alt nærmere kan tages i Øiesyn af Lysthaverne. Kan disse Eiendomme ikke underhaanden sælges, stilles de til offentig Auction. Kjerteminde den 17 Mai 1809. Wentzel Tornøe.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-05-29
Nedenfor St. Polten siges Sachserne under Fyrst Ponte-Corvo at have hindret ham i at gaae over Donauen; et andet Sted skal General Vandammes Korps ligeledes have drevet Erkehertugen tilbage. Den 14de eller 15de skal Karls Hovedqvarteer have været i Horn, 4 Mile nordlig for Stein, og derfra troer man, han har fortsat sin Marsch til Ungarn. Nogle Beretninger melde, at Napoleon, uden at opholde sig i Vien, er med 110,000 Mand gaaet over Donauen, for at forfølge Karl. Under 12te May udstædte Hs. Keiserlige Majestæt følgende Proklamation til sin Armee. Soldater, Een Maaned efter Fiendens Overgang overJnn, paa samme Dag, i samme Time, ere vi indrykkede i Vien. Landværnet, Opbuddet i Masse, denne af de Lothrinske Prindsers kraftløse Snedighed skabte Formuur have ikke taalt Eders Blik. Prindserne af dette Huus have forladt deres Hovedstad, ikke som ærekjære Soldater, der give efter for Omstændighederne og Krigs=Ulykken men som Meenedige, forfulgte af deres egen Samvittighedsnag. Deres Afskeed fra Viens Jndvaanere var Mord og Brand; som Medea have de med egne Hænder myrdet deres Børn."
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-05-29
Det, efter de Udtryk, Deputationen fra Forstæderne brugte, forladte, ubeskyttede, faderløse Viener Folk skal væren Gienstand for Eders Skaansel. Jegtager denne Stads gode Jndvaanere under min særdeles Beskyttelse. Over de Urolige og Onde skal jeg udøve en exemplarisk Retfærdighed. Soldater, lader os være medlidende med de stakkels Bønder og det gode Folk, som har saa stor Ret til vor Agtelse. Vi ville ikke hovmode os af vor Lykke, vi ville i samt me see et Beviis paa den guddommelige Retfærdighed, som straffer den Utaknemmelige og Meenedige.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-05-29
Ogsaa har Hs. Majestæt udstædt en Proklamation til Viens Jndvaanere, hvori han befaler dem, at vende tilbage til deres Forretninger. Strax efter at den Franske Armee var dragen ind i Vien, satte Marskal Massen, Hertugen af Rivoli, sig i Marsch mod Presburg, Hovedstaden i Ungarn. Til dette Land er en Deel af den Østerrigsk Keiserlige Familie flygtet; Keiseren selv skal være reist til Brünn i Mæhren.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-05-29
Om Prindsen af Ponte-Corvols Marsch, haves Følgende: Den 9de ankom Hs. Durchl. til Straubing med 15000 Sachser, et Fransk Kavallerie-Regiment og 2 Kompagnier Sapeurs, og marscherede den følgende Dag til Passau. Han kom ikke, som man troede, over Regensburg, men fra Eger over Rez og Kam. Hans og Hertugen af Auerstadts (Davousts) Marsch imod Bøhmen synes kuns at have været en Demonstration, for at vildlede Erkehertug Karl. Hertugen er i Linz, hvorfra han vil marschere til Vien.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-05-29
Tyrolerne, der endog havde viist sig for Ulm, ere fordrevne fra Memmingen og Kempten, og drage sig tilbage til deres Bjerge, imellem hvilke de Bayerske Tropper vedblive at tilkjempe sig vigtige Fordele, og have oversendt til deres Konge 4 Faner, som de den 13de ved Rattenburg erobrede. En havde tilhørt det Østerrigske Regiment Lusignan, en Anden var fratagen Tyrolerne. Man saae paa dens ene Side en Gruppe Tyroler=Skytter, og paa den anden den hellige Veit, som i dette Land staaer i stor Kredit. Uagtet saaledes det sydlige Tydskland snart ganske vi være befriet fra Fjender, lader dog - saa siger en Skrivelse fra Salzburg - Napoleon den Stores Forsigtig hed Tilgangene til Salzburg saa omhyggelig forskandse, og Staden selv saa forsynligen proviantere som om hans Armeer vare Slagne. Ogsaa til den Bayerske Armee udtages en stor Mængde Rekruter. Disse Forholdsregler kunne dog neppe være paafaldende, saalænge Krigen er langt fra at kunne ansees for endt, og det nok ikke er ganske afgjort, hvorhen Erkehertug Johans endnu temmelig usvækkede Armee fra Jtalien af kunne vende sig. Man vil vide, at denne allerede skulde være ankommen til Klagenfurt. Den Fransk-Jtalienske Armee følger efter, og havde, ifølge Telegraph-Efterretninger til Paris, den 11 d. M. sit Hovedqvarteer i Udine. Erkehertug Johan har selv bekjendtgjort for sine Tropper, at det var de Uheld, der havde truffet en Deel af den Østerrigske Armee i Tydskland, som nødte ham til, at føre dem tilbage, nærmere til deres Fædreland. Ogsaa til Frankfurt komme daglig 2 til 3000 Md. af de Franske Tropper, som skulle udgjøre Reserve=Armeen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-05-29
Den 17de ankom den 11te Kolonne Østerrigske Krigsfan, ger til Augsburg. Den bestod af 7000 Mand. Den 19de ventedes atter 4000, og i Alt skulle nu 50,000 Krigsfanger have passeret denne Stad.