JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1837-07-07
De nu saa brugelige Mynden-Piber til Kapper og Halsstrimler faaes hos V. Andkiær.
Viborger Samler, 1837-07-07
En Gaard i Tange Bye, Høiberg Sogn, Viborg Amt, af Hartkorn 3 Tønder 1 Skpe., er underhaanden at faae tilkjøbs af undertegnede Eier og kan strax tiltrædes af vedkommende Kjøber. Udsæden er 9 Tønder Rug, 7 Tønder Havre, 1 Tønde Byg og 3 Tønder 4 Skjepper Boghvede. Til Gaarden hører en god Skovlod, hvorudi haves god Fædrift og tillige Mærgel i Overflødighed, hvoraf Gaardens tilgrændsende Agerland fortrinligen kan forbedres, og som tillige er god til at fabrikere Muursteen af, da der ikke langt fra Gaarden, i Siden af bemeldte Skov, ved Landeveien fra Viborg til Aarhuus, er anlagt et Teglværk, med en Ovn, som kan indeholde circa 20,000 Steen samt dertil de fornødne og behørige Tørrelader. Gaarden er tæt beliggende ved den seilbare Gudenaa som lever til Randers, der haves god Høeavl Fiskeri, bestaaende af Helt, Aal, Gjeder, Orter og Lax; tillige haves Jagtrettighed. Tange den 20de Juni 1837. Søren Mortensen.
Viborger Samler, 1837-07-07
Efter Forlangende af Hr. Landsoverrets ProkurateNyboe, paa Randers Kjøbstæds Fattig-Commissions Vegne, som Udlægshaver, bliver det Skrædermester N.C. Wimmelmann tilhørende Sted, beliggende paa vestre Side af Gravene under No. 350 her i Byen, stillet til 3de Auctioner som følger: Onsdagen den 2den August d. A. Kl. 11 Formiddag. Onsdagen den 16de f. M. og Onsdagen den 30te f. M. hvilke samtlige Auctioner holdes paa denne Byes Raadhuus. – Om Conditionerne kunne Liebhaverne foreløbig erholde Kundskab hos Reqvirenten. Dette bekjendtgjøres i Henhold til Placaten af 22de April 1817 til alle Vedkommendes Efterretning. Viborg, den 2de Juni 1832. F. D. Vett.
Viborger Samler, 1837-07-07
Jfølge tagen Bestemmelse under Skiftet efter afdøde Selveier Hans Nielsen Nørbek, bliver den Boer tilhørende Gaard i Selde med tilliggende Jorder af Hartkorn 6 Tdr. 4 Skpr. stillet til Bortsalg ved 3de offentlige Auctioner, som afholdes den 20de Juli, samt 3die og 17de August førstkommende, hver Dags Formiddag Klokken 9. De 2de første Auctioner foretages paa Raadstuen i Skive og den 3die Auction i Gaarden. i Selde. Hvilket herved til Efterretning for samtlige Vedkommende bekjendtgjøres. Bye- og Herreds-Contoiret i Skive, den 1ste Juli Rosenstand.
Viborger Samler, 1837-07-09
No. 83. 65 Aargang. alene privilegerede Kongelig allernaadigst Amer. Viborger Danmark og Hertugdømmene. Forsendes med Brevposten i 9 Juli 1837. Søndagen den Redigeret af E. Nerenst, trykt og forlagt af N. P. Dons.
Viborger Samler, 1837-07-09
Udenlandske Efterretninger. Frankrig. Marschal Clauzels hyppige Besøg hos Krigsministeren og hans Audients i Tuilerierne foranledigede først det Rygte, at han var bestemt til at afløse General Damremont i Overcommanden i Africa. Men snart blev man enig i, at dette var et falsk Spor, og at Marschallen, istedetfor at gaae over Havet til Africa, var bestemt til at gaae over Pyrenæerne, og i Spanien, i Spidsen for de christiniske Tropper at tage Satisfaction for Nederlaget ved Constantine. Man giver dette Rygte mange indre og ydre Støtter; man tyder hen paa Kongen af Englands Død, paa Lord Durhams Tilbagekomst, ja selv paa Marseillerhymnens "Rehabilitation i de kongelige Festtaler i Versailles og Paris, forat gjøre denne pludselige Tilbagevenden til Quadrupelalliancens første Hensigter troværdig, imidlertid torde man have Aarsag til at tvivle paa denne krigerske Jnspiration hos Cabinettet. Kongen venter til Neuilli sin Svigersøn fra Brussel, tvende Jndbydelser strax efter hinanden lade slutte til et trængende Tilfælde. Efter hvad man siger fortæller Bon-Sens – er Belgiernes Konge bestemt til, at indlede et venskabeligt faderligt Forhold for sin Svigerfader til Englands unge nerfarne Dronning. Vor Ambassadeur
Viborger Samler, 1837-07-09
London skal have indsendt foruroligende Noter, over Dronningens og Hertuginden af Kents liberale Aand, ifølge hvilke Ludvig Philip allerede har tilskrevet den Førstnævnte et egenhændigt Brev for at advare hende for den Fare, ved for tidlig Udvikling af den reformistiske Politik og Dannelse af et nyt Cabinet at compromittere Frankrigs og Englands Revolutioner. Men dette Brev skal ikke have gjort det forventede Jndtryk, og man vilde nu betjene sig af Kong Leopolds, hendes Slægtnings Mægling.
Viborger Samler, 1837-07-09
Jfølge det samme Blad var der den 28de Juni indtruffet en overordentlig Coureer fra Turin, og Conseilspræsidenten skal strax, efter Læsningen af de overbragte Depescher, have begivet sig til Neuilli, uden i Forveien at have talt med sine Colleger. Kongen af Sardinien, denne premier grenadier francais under Hertugen af Angouleme, skal have ladet sig forlyde med det Forsæt, at overdrage denne Titel til Hertugen af Bordeaux og tilbyde denne et Regiment, der skal bære Navn af et kongeligt fransk og erholde den gamle franske Livgardes Sold. "Man taler tilføier dette Blad – ogsaa om andre Regimenter, der skulle være tilbudte Prætendenten, Henrich V. Man veed ikke, hvad Hertugen af Bordeaux vil tage sig for i Spidsen for en Brigade, af disse Regimenter. Ligger Hensigten af en Forening med Don Carlos eller en insoleret Demonstration mod Frankrig til Grund? Hvad vil i sidste Tilfælde vor Regjering gjøre for at forskaffe sig Satisfaction herfor
Viborger Samler, 1837-07-09
Spanien. Dronning-Regentinden har udstedt en Amnestie, hvorved Straffen naadigst eftergives alle Forbrydere og Jndspærrede, dog med Undtagelse af – næsten alle. Contrebandisterne ere tydeligst betegnede som indbegrebne i den kongelige Naade, hvorimod de politiske Forseelser ere betingede af saa mange Undtagelses Artikler, at Opsynet over de Amnesterede, dertil Slutning overdrages til Øvrighederne, ikke vil give disse meget at bestille. Ved et kongeligt Decret ere alle de, der formedelst Vægring af Eedsaflæggelse paa Constitutionen af 1812 ere afsatte fra deres Embeder, Æresposter og Værdigheder, nu reintererede, naar de ville besværge Constitutionen af 18de Juni d. A. - Et Brev fra Bayonne af 24de Juni i Messager meddeler Følgende om Espartero. "Greven af Luchhann, hedder det deri, driver det samme Væsen som hidtil; han venter, observerer og foretager intet Alvorligt. J en heel Maaned har han givet Haab om at sætte os i Besiddelse af Tolosa og Estella. Men han vogter sig vel for at angribe disse Stæder; han tager dem først, naar Carlisterne ikke længere ville have dem.
Viborger Samler, 1837-07-09
Neapel. Cholera er igjen udbrudt med Voldsomhed i denne Stad. Fra 13de til 17de Juni skulle over 200 Mennesker dagligt være døde. Kongen har ved denne Leilighed givet nye Beviser paa en sjelden Opoffrelse og Uforsagthed. Klager over Hospitalernes mangelfulde Bestyrelse og det herskende Uvæsen paa Begravelsespladsen for Choleraligene trængte til Monarchens Ører. Strax begav han sig personlig, ledsaget af sin unge elskværdige Gemalinde, til Hospitalerne, tog Alt i Øiesyn, gav de omhyggeligste befalinger og tog derpaa, ledsaget af flere Læger, den Deel af Staden i Øiesyn, der ved Begravelsespladsens Nærhed troedes udsat for Fare. Endeligen gik han til Alles Forundring og Skræk midt ind paa den frygtelige Kirkegaard, der hver Nat modtager Liig i Hundredtal. Han lod Gravene aabne, for selv at overbevise sig, om Alt skeete overeensstemmende med de givne befalinger. Det synes, som om han ei har truffet Alt, som det skulde være, og der gaaer det Rygte, at flere høie Officianter, der skulde have taget sig af denne Sag, og hvem Monarchen havde skjænket sin Tillid, have erholdt deres Afsked som en Følge af dette Besøg. Fremdeles har Kongen af sin Privatskat tilbudt Staden en høist betydelig Sum til at gjøre de fornødne Foranstaltninger.
Viborger Samler, 1837-07-09
Blandet. To unge ugivte Englændere af fornem Stand og meget rige havde for en Tid siden i Selskab med to unge Piger af et delicat Rygte gjort en Udflugt til Skotland. Tilfældet førte de fire Reisende ind i Huset til en skotsk Geistlig, for hvis Familie de to Englændere forestillede deres Damer som deres unge Koner. Da de siden kom tilbage til London, sendte begge Pigerne ganske uventet en Advocat hen til de unge Herrer med den Begjæring at indføre dem, overeensstemmende med deres Stand, i den fornemme Verden som deres Gemalinder. Den Jndsigelse, at de jo ikke vare viede til hinanden osv., gjendrev Pigerne med den Erklæring, de havde givet hos den skotske Præst, at de vare deres Koner. Englænderne søgte at affinde sig med dem i Mindelighed; men de snilde Piger bleve ved deres Paastand. Sagen kom omsider for Retten, Præsten og hans Familie toges i Forhør, og paa deres Vidnesbyrd bleve Pigerne, ifølge de engelske Love, indsatte i alle en Ægtekones Rettigheder. (En dyrForlystelsesreise.)
Viborger Samler, 1837-07-09
Berlinske Tidender fortælle følgende characteristiske Anekdote: De fleste i Aar til Neufahrwasser, ved Danzig ankomne engelske Matroser høre til Maadeholdenhedsselskaberne, og ere dog de umaa deligste Gjester i Brændeviinshusene, idet de næsten daglig beskienkede maae vises Døren. To Matroser, som forlangte Brændeviin i en stor Kop, bleve adspurgte: Hvorfor ikke i et Glas, De forsikkrede at de hørte til Maadeholdenheds selskabet, og at de havde givet deres Løfte, aldrig at drikke et Glas Brændeviin. Sagen blev nylig berørt i en Samtale med en engelsk Skibscapitain, og denne erklærede, at Matroserne kun ansaae Maadeholdenhedsselskabets Forskrifter hin dende for deres Hjem, England, og Søreisen, men ikke for Udlandet. Et Skib med Matroser, henhørende til Maadeholdenhedsselskaberne, betaler ogsaa ringere Assurancepræmie og Rhederen, sparer den dyre Brændeviin, medens Matroserne udrette deres Tjeneste, med langt større Orden.
Viborger Samler, 1837-07-09
J de udenlandske Havne under man dem derfor siden gjerne denne Erstatning.
Viborger Samler, 1837-07-09
Jndenlandske Efterretninger. Naar Vinteren eller Sommeren begynde, befaler Hs. Majestæt, som Armeens Høistcommanderende, fra nu af anlægge Officiererne i Tienesten Overkjoler eller Livkjoler, med den simple Tilføining, at naar det om Sommeren er Regnveir kan Officiererne i Tjenesten bære Overkjole.
Viborger Samler, 1837-07-09
Denne befaling er i mange Aar bleven udgiven og fulgt. Vel har man herved havt det for Uniformitet Elskende forskrækkelige Syn, at nogle Officierer møde om Sommeren med Overkjole, andre med Livkjole. - Men da Alting skal nærme sig Fuldkommenhed saa meget som muligt, har man ogsaa nu været betænkt paa at befrie det militaire Øie fra det, al Disciplin fordærvende Skue, at see paa Paraden Officierer, der ikke ere eens af Couleur. Kbhvns. Gouverneur, Hs.
Viborger Samler, 1837-07-09
Odense, den 30te Junii. Efter endt Landemode feiredes i Onsdags tillige Dagens Høitidelighed ved en Diner i Bispegaarden, hvortil foruden Stiftamtmanden og Stiftets hele herværende Geistlighed, adskillige andre Videnskabsmænd og Honoratiores tillige vare indbudne, og ved hvilke Biskop Faber udbragte Skaaler for H. M. Kongen, H. kgl. Hbd. Prinds Gouverneuren og høie Gemalinde, paa hvis Fødselsdag denne festlige Forsamling netop fandt Sted. Det var første Gang, at Stiftamtmanden, Kammerherre v. Castenschjold, R. af Dr. og Domd., bivaanede denne Forsamling, og Biskoppen bragte ham da i eget og Geistlighedens Navn en Velkomsthilsen, som Kammerherren hjerteligen besvarede, hvorhos han siden udbragte en Skaal for den fyenske Geistlighed. Efterat Biskoppen ogsaa havde opfordret Forsamlingen til at mindes de afgaaede og de nye Provster, foredrog Stadens Stænderdeputerede, Cancellieraad Hempel, der nu har levet her i Odense i 5 Biskoppers Tid, endnu en Togst for den fyenske Geistlighed, for hvilken Biskoppen tolkede dennes Tak med et Ønske for Oplysningens og Jntelligentsens Fremme. – Som vi erfare har Othinienseren, Digteren H. C. Andersen, hvis Romaner: "Jmprovisatoren" og "O. T. have vundet saa særdeles meget bifald, igjen fuldendt en ny Roman, der kan ventes at udkomme til Juletid i tre Bind, efter Forlydende, under Titel af: "Kun en Spillemand!" Scenen er i Kjøbenhavn, Odense, Svendborg, Paris, Wien og Rom, Jaar foretager Digteren, som tidligere omtalt, en liden Reise igjennem Sverrig, nemlig over Helsingborg til Gothenborg, og med Dampskibet den interessante Canaltour igjennem Landet til Stockholm, hvorfra han agter at gjøre Udflugten til Sigtuna og Upsalg. Sandsynligviis gjæster han efter Hjemkomsten sin Fødebye. (Ove Th. Av.) Viborg, 8de Juli.
Viborger Samler, 1837-07-09
J Gaar og i Dag have vi havt en stærk Blæst, af Nordvest. Veiene ere formedelst den lange Tørke næsten ufremkommelige for Støv, og faae vi ikke snart en velgjørende Regn, seer det misligt ud med Vaarsæden; selv Rugen, der i det Hele stod tynd, begynder paa de sandige Jorder at faae hvide Pletter. Torvepriserne vare i Dag: Rug Tdn. 5 Rbd. 3 a 5 Mk.; Byg 3 Rbd. 4 Mk.; Katofler Tdn. 1 Rbd. 4 Mk.; Smør Pdt. 11 a 16 s., og Tilforselen af Kornvarer i det Hele kun liden, saa Beholdningerne sandsynligen ere udtømte, da disse uforholdsmæssigen høie Priser mod andre Steders synes at være tillokkende.
Viborger Samler, 1837-07-09
AVERTISSEMENTS.
Viborger Samler, 1837-07-09
Skuespil i Viborg. Søndagen, den 9de Juli, opføres: En Hytte og hans Hjerte, Lystspil i 3 Acter af Scribe og Alphonse, oversat af C. Borgaard. Derefter: Jntriquen ved Moerskabstheatret, Vaudeville i 1 Act af Arnesen. – Der gives endnu 2 Forestillinger. P. J. Titchen.
Viborger Samler, 1837-07-09
Da Stiftamtet har approberet Restancellisten over resterende Kongelige Skatter, Bankrente og Brandcontingent for 1ste Halvaar 1837, saa vil Udpantningen for Samme begynde den 18de Juli førstkommende; hvilket herved bekjendtgjøres for Byens Jndvaanere. Viborg den 6te Juli 1837. Selmer.
Viborger Samler, 1837-07-09
Den Beboelsesleilighed i Vagten, som for Tiden er udleiet til Hr. Consumtionsbetjent Vandrup, er til førstkommende Efteraars Flyttetid at faae til Leie. L. Worre.
Viborger Samler, 1837-07-09
Bedste Kjøbenhavns Brændeviin. er i store og smaae Partier at faae billig hos L. Worke. Nylig har forladt Pressen: Oversigt over de Skatter, Byrder og Paalæg, der ere udredte af Kjøbstædbeboere og Landmænd paa det frie og ufrie Hartkorn i Nørrejylland for Aaret 1834, ved Stænderdeputeret og Dannebrogsmand H. Wulff. Manuscriptet til dette lille almeennyttige Værk er gjennemseet af den kongelige Commissarius ved Stænderforsamlingen i Viborg, Hr. Conferentsraad Ørsted, og hans Anmærkninger dertil, tilligemed Forfatterens Modbemærkninger, ere anførte i Fortalen. Bogen faaes i Kjøbenhavn i den gyldendalske, den reitzelske og den schubotheske Boghandling; i Odense paa Adressecontoirets Boglade; i Aarhuus i Jessens Boghandling; i Horsens hos Fogh; i Randers hos Smith; i Aalborg hos Rottbøll Sadolin, i Nibe hos Termansen; i Colding hos Rosenkilde; i Veile hos Thune og i Viborg hos Kabell, heftet i coul. Omslag, for 4 Mk.
Viborger Samler, 1837-07-09
Placat. Efter Reqvisition af Viborg Amtstue bliver paa Herredernes Tingsted, Viborg Raadhuus, Fredagen den førstkommende 14de Juli om Form. Kl. 11 foretaget Auction til Bortforpagtning sognevis for Aaret 1837 af de Viborg, Bispestol tilkommende Kongetiender i Kjerven af Helstrup, Grensten, Østervelling, Lee, Vorning og Hammershøi Sogne. Forpagtningsconditionerne erfares paa Herredscomptoiret og ved Auctionen.
Viborger Samler, 1837-07-09
Middelsom og Sønderlyng Herredsfogderi i Viborg, den 5te Juli 1837. Rod.
Viborger Samler, 1837-07-09
Jfølge tagen Bestemmelse under Skiftet efter afdøde Selveier Hans Nielsen Rørbek, bliver den Boet tilhørende Gaard i Selde med tilliggende Jorder af Hartkorn 6 Tdr. 4 Skpr. stillet til Bortsalg ved 3de offentlige Auctioner, som afholdes den 20de Juli, samt 3die og 17de August førstkommende, hver Dags Formiddag Klokken 9. De 2de første Auctioner foretages paa Raadstuen i Skive og den 3die Auction i Gaarden. i Selde. Hvilket herved til Efterretning for samtlige Vedkommende bekjendtgjøres. Bye- og Herreds-Contoiret i Skive, den 1ste Juli. Rosenstand.
Viborger Samler, 1837-07-11
65 Aargang. No. 84.
Viborger Samler, 1837-07-11
Kongelig allernaadigst alene privilegerede Viborger Damer. Forsendes med Brevposten i 1/2 Danmark og Hertugdømmene. Tirsdagen den 11 Juli 1837. Redigeret af E. Nerenst, trykt og forlagt af N. P. Dons.
Viborger Samler, 1837-07-11
Udenlandske Efterretninger. Spanien. Den nyeste Telegraphdepesche bringer den vigtige Efterretning, at den carlistiske Hærs Forposter allerede staae i Nærheden af Barcelona. Den lyder saaledes: "Narbonne 1ste Juli. Perpignan 30te Junii. Rayo der med 4,500 Cataloniere danner Don Carlos's Avantgarde, havde den 23de Juni sine Forposter i Rubi, Castell, Bisbal og San Cugat. Baron de Meers Hovedquarteer var i Martorell. Han skal have 15000 Mand Fodfolk og 1400 Ryttere. Levnetsmidlerne vare knappe. J Barcelona bleve under Navn af et Tvangslaan 750000 Piastre hævede til Armeens Brug. Den 28de Juni fordrede Eroles i Spidsen for 2000 Mand 10000 Piastre af Staden Seo d'Urgel, med den Trudsel, hvis de ei betaltes, da at stikke Staden i Brand." – San Cugat, der nævnes ovenfor som besat af en af Don Carlos's Forposter, ligger 2 Lieues nordlig, for Barcelona, medens Martorell, Baron de Meers Hovedquarteer, kun ligger 5 Lienes fra denne Stad i nordvestlig Retning.
Viborger Samler, 1837-07-11
J Skjødet af Cortes selv have fra Tid til anden hævet sig Stemmer, der med Veltalenhedens Torden afbrøde de spanske Folkerepræsentanters dovne Rolighed og latterlige Sikkerhedsfølelse. Men med hvilken Virkning, De bleve udpebne. Retop denne Skjebne havde i Mødet den 20de Juni Hr. Alvara, der i et mandligt veltalende Sprog motiverede det Andragende, at den spanske Stats Vel fordrede paa det Jilsomste en fuldkommen Forandring i det hidtilværende Krigsystem, det fordrede en Opstand af den spanske Nation i Masse. "Don Carlos - sagde han - har aabenbart den Hensigt at bemægtige sig Hovedstaden. Hvilke Forholdsregler har Regjeringen truffet mod denne Fare, Regjeringen vækker hverken Folkets Enthusiasme eller Nationalgardens Jver, kun en svag Minoritet af den Sidstnævnte er bevæbnet.
Viborger Samler, 1837-07-11
Spanien befinder sig i en truende Fare, Scenerne fra 1823 ville blive fornyede." Her blev Taleren afbrudt ved den heftigste Murren, og Præsidenten var nødsaget til, at opbyde sin Anseelse, for nogenledes at forskaffe ham Rolighed. Hjælpekilderne - vedblev han - mangle os ikke, men til deres Benyttelse er det nødvendigt, at Lovens Strænghed opbydes mod Frihedens Fjender, og at Frihedens Venner erholde en meere udvidet Virkekreds, nødvendigt endelig, at Folket reiser sig i Masse." Dette Andragende gik naturligviis ikke igjennem; det er allerede et Under, at det fandt Understøttelse af en Trediedeel af de Deputerede. Hvad Pluraliteten af disse angaaer, da vil den ikke troe paa Krigens Farer og paa Nødvendigheden af store energiske Forholdsregler, for Don Carlos trænger ind i Forsamlingssalen, i Spidsen for sine Soldater og Capuzinere. Frankrig. Rygtet om, at Marschal Clauzel i Spidsen for et fransk Auxiliaircorps af 25,000 Mand skulde rykke ind i Spanien, er allerede ganske forstummet og har vistnok heller ikke nogensinde havt den mindste Sandsynlighed for sig. Sagen faaer derimod et andet Udseende, naar man blot betragter Marschal Clauzels Person som et Laan fra det franske Cabinet til den christiniske, paa militaire Talenter næsten bankerotte, Regjering, og desuden indskrænker den reelle Ydelse af Hjælp til Gjenoplivelsen af den uddøde franske Fremmedlegion. Denne Side af Rygtet frembyder vistnok større Sandsynlighed, fordi den bedre svarer til den franske Regjerings hidtil yttrede frygtsomme Characteer, at gribe halve Forholdsregler i de udvortes Anliggender og især i de spanske; men den tilbyder ogsaa mindre gunstige Udsigter for Spaniens Fremtid. Thi vistnok er Gen. Clauzel en saa god Anfører, som Spanierne kunne ønske sig; men der lader sig opregne ti Grunde for een, til at nedspænde de store Forventninger af et eneste stort militairt, dertil udenlandsk Talents Underkraft, Grunde, der ligge i Spaniens Aand i Almindelighed, og Regjeringens i Særdeleshed, i Landets indre og ydre Forhold, i Armeens nærværende Tilstand, i Uduelighed, Mangel, Modløshed, endeligen i den stedse voxende Ligegyldighed for den christiniske Sag. Og, hvad Fremmedlegioner, selv de tappreste, kunne udrette paa spansk Grund, have vi allerede seet.
Viborger Samler, 1837-07-11
Hidtil har den engelske Marine taget den vigtigste, meest afgjørende Deel i den christiniske Sag, og selv nu torde den Escadre, der er beordret til Kysterne af Catalonien, have en Vigtighed for den christiniske Sag, som den forgiæves torde vente fra Frankrigs Side. Jøvrigt vil MarschalClauzel ogsaa vide, at Don Carlos's Navarresere kæmpe ligesaa tappert som Abdel Kaders Beduiner.
Viborger Samler, 1837-07-11
Kammeret har i det Hele voteret mere end man havde forlangt. Jndenrigsministeriets Budget for 1838 overstiger det samme Budget for 1837 med mere end en Million, og dette hele Budget, der beløber sig til 75 Millioner og tilbyder saa indviklede Discussionspunkter, blev expederet i en Tid af 4 Timer, altsaa en Million i 3 Minuter. J Mødet den 30te i Anledning af Discussionen over Jndtægts-Budgettet (Nationens Afgivter) hvilket man nu er bleven vant til at see afgjort ved Slutningen af Sessionen under de Deputeredes yderste Udmattelse, holdt flere Deputerede (Auguin, Thiard o.Fl.) Taler, der formedelst den almindelige Støi ikke hørtes. For at holde de Deputerede tilbage i Paris havde man taget sin Tilflugt til Generalpostdirecteuren; den 29de Juni modtoge de kongelige Poster ingen Passagerer under Paaskud af deres stærke Oppakning. - Rustningerne paa Rheden af Toulon synes intet andet Formaal at have, end at bringe en Forstærkning til de franske Tropper i Africa. General Bugeaud vilde, i Forening med en af Prindserne, overtage befalingen over dette som man mener, til Midten af August bestemte Tog. Hertugen af Orleans skal i et Selskab af Stabsofficierer have bekræftet, denne Efterretning, og have yttret, at han selv i Begyndelsen havde ønsket at lede dette Feldttog, men at hans Fader ifølge Hertugindens Bønner, havde modsat sig dette. Hertugen af Nemours vilde indtage hans Plads.
Viborger Samler, 1837-07-11
Blandet. Den i Moden nedsatte Militairret har fældet Dom over Deeltagerne i Jnsurrectionen af 1831. 29 (navngivne) Personer ere dømte til Strikken og deres Eiendommes Confiscation, 23 til Galeistraf paa Livstid, 5 paa 20 Aar, 18 paa 10 Aar, 16 paa 5 Aar; til Detentionsstraf ere 2 dømte paa 5 Aar, 3 paa 3 Aar og een, F. Salimberri, den eneste af de Domfældte, der befinder sig i Hertugens Stater, paa eet Aar. Alle ere idømte Omkostningerne. – J Anledning af den americanske Goelette Sharks Gjennemseiling igjennem Dardanellerne uden Firman er der opstaaet en Correspondence mellem den americanske Charge d'affaires Hr. Porter og Porten. Sultanen skal være meget opbragt og Hr. Porter allerede have erklæret, at Goeletten var et Handelskib og intet Krigskib, hvorved den nordamericanske Minister paa en inddirect Maade stiltiende har anerkjendt den meget omtalte Tractat. - Keiser Nicolaus har indbudt Erkehertug Ferdinand af Este til at overvære de store Manoeuvrer i Krimm; denne vil derfor sidst i Julii Maaned tiltræde Reisen til Odessa i Selskab med Erkehertug Johan. Fra Odessa skrives: at Keiser Nicolaus vil, efter Manoeuvrens Tilendebringelse, i Selskab med sidstnævnte Erkehertug aflægge et Besøg i Constantinopel.