Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1836-11-08
Første Deel af Lucian Bonapartes Memoirer er nu udgivet og yder, som man kunde vente et særdeles interessant Bidrag til Revolutionshistorien. Han omtaler blandt Andet deri, at han tilligemed sin Broder Joseph havde i Robespierres Tid søgt at bevæge Napoleon til at lovertage Kommandant posten i Paris, men at denne havde svaret Nei, Nei, endnu er der ingen ærefuldere Plads formig end i Armeen. Men Taalmodighed, der vil nok komme en Tid, da jeg skal kommandere i Paris. Efter Hr. Professor, Ridder Smidts ærede Anmodning optages herved Nedenstaaende. Til Redactøren af Stiftstidenden. De har uden Tvivl Ret, Høistærede, at det vilde tiene til Sagens Fremme, dersom jeg, idet jeg giorde Forslag til et Selskab til forsømte og hielpeløse Børns Opdragelse og Anbringelse i Fremtiden, tillige havde yttret, mig tydelig om Jndretningen af et saadant Selskab og om Planen for dets Virksomhed. Da jeg troede, at Sagen i sig selv vilde finde ei blot Deeltagelse, men ogsaa saadanne Deeltagere, der forstode at udkaste en tienlig Plan for Selskabets velgjørende Virksomhed, saa tænkte jeg, at det kunde henstilles til disses frie Overlæg og Valg, at bestemme Virksomhedens Begyndelse og Gang. Jeg tang derfor, idet jeg tillige følte, at der vel kunde giøres adskillige Indvendinger mod den Plan, jeg tænkte mig, og at en Plan, fremsat efter Fleres Overlæg, maatte møde færre Vanskeligheder. Jeg vil nu villig følge Deres Opfordring. Jeg ansatte. Bidraget saa lavt, for at Mange kunde tage Deel i Selskabet; men jeg ventede ogsaa, at Adskillige vilde findes, som havde Evne og Villie til at give større Bidrag; men iblandt Medlemmerne, vilde Enhver i Fremtiden kunne gavne ved Tilsyn og Omhu for Bornene. Planen i sig selv var eller er slet ikke stilet paa, at dette Selskab skulde kjøbe Huse, ansætte Spisemestere, lønne bestyrere eller Lærere, – hvorved slige Selskabers Virksomhed saaofte er bleven svækket og misledet. Alle Medlemmernes Bidrag skulde uden Afkortning anvendes til Børnenes Bedste. Virksomheden kunde strax begynde, saasnart f. Ex. toHundrede Medlemmer havde meldt sig. For BeqvemmelighedsSkyld valgtes mellem 50 Medlemmer Een, som den 28de eller 30te October hvert Aar indkrævede sin Kredses Bidrag, og dag indsendte dem til Selskabets Kasserer, jeg forestiller mig, at en eller anden hæderlig Embedsmand paatog sig dette Embede. Alle de Penge, som ikke strax kunde anvendes, maatte midlertidig indsættes i Sparekassen. De Børn, som kom under Selskabets Omhu, skulde hensættes til agtværdige Familier, hvor da Huusfaderen paatog sig at holde Barnet til stadig Skolegang og tillige med at mulig Omhit at holde det til Sædelighed og Arbeidsomhed. En saadan Familie modtog derfor en passende Betaling. Her har De, om de saa vil, kun et Skelet af Planen; thin hvilke Børn der skulde antages: af hvem de skulde vælges: hvor de skulde anbringes: det maatte overlades til Personer, 4 Rd. som Medlemmerne ved deres Sammenkomst valgte dertil. Ethvert Medlem i Nærheden af det Sted, hvor Barnet blev hensat, maatte have Opsyn med, at Selskabets Hensigt fremmedes. Venligst modtage De dette Svar paa Deres Opfordring med den Forsikkring, at den har været mig velkommen, og at jeg med Villighed vil besvare ethvert Forslag, enhver Indvending, der kan giøres mig. Med Høiagtelse og venlig Hilsen, J. H. Smidth.