JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1813-06-07
Kjøbenhavn den 4 Junii. Den 31 Mai mod Aftenen, overleverede en engelsk Søk-Officeer som i en lutter under Parlementair=Flag var ankommen her paa Rheden, en Skrivelse fra den ved det svenske Hofaccrediterede engelske Gesandt Thornton og fra den engelske General Hope, samt en anden fra den svenske Hofkantslev Caron Metterstedt, begge daterede fra det engelske Orlogsskib De fiande under Admiral Hope i Kjøge=Bugt. Tillige blev meldt at den russiske General, Baron von Suchtelen, befandt sig ombord paa samme Skib, for at tage Deel i de Fredsunderhandlinger, som fra engelsk Side bragtes i Forslag ved de omtalte Skrivelser, og hvortil den ovennævnte Gesandt og General sagde sig at være befuldmægtigede, ligesom den svenske Hofkantsler til at underhandle med Hensyn til den tvetudige Stilling. som nu finder Sted mellem Danmark og Sverrig. Efter det, som herover allerede tilforn er bleven bekjendt, ville Kongens troe Undersaatter i begge Riger og i Hertug dommerne ikke forundre sig over, at Kronprindsen af Sverrig har i Hs. svenske Majestæts Navn gjort det gieldende som et Beviis paa Maadehold og Uegen, nyttighed, at der fra svensk Side nu kun fordres Afstaaelsen al Trondhiems Stift og hvad der er beliggende mellem Samme og den russiske Grændse. De ville der blot finde et gjentaget Beviis paa de ublue og paatrængende Fordringer, der i den senere Tid have udsat de nordiske Rigers Jndbyggere for at see sig den fredelige Tilstand, mellem dem indbyrdes berøvet, som er overeensstemmende, med deres fælleds Velfærd. De ville ikke finde det mindre stridende mod deres Tænkemaade og mod Nationalfølelsen, at der tillige er gjort den Fordring, at 25000 Mand danske Tropper skulde stilles under den svenske Kron prindses befaling, for, i Forening med svenske og andre Magters Tropper, at bruges i det nordlige Tydskland, mod Frankerig. - Paa samme Grundvold have de engelske Be uldmægtigede foreslaaet at underhandle om Fredens Gjenoprettelse med Storbrittannien, hvorved nøie er bleven bemærket, at forinden de i Jydland, og Holsteen befindtlige Kongl. Tropper bleve overladte til den svenske Kronprindses Raadighed, maatte der ikke ventes nogen Vaabenstilstand til Reste for Skibsfarten.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1813-06-07
Ved Fredslutningen skulde Kolonierne tilbagegives, mer ikke Øen Helgoland, og heller ingen Erstatning tilstaaes. er Algadens Tab. - Enhver af disse Rigers og Landes Jndbyggere vil forud være overbeviist om, at disse Tilbud ere efter allerhøieste befaling blevne besvarede paa en med Kongens Værdighed og Statens umiskjendelige Interesse overeensstemmende Maade. Parlementæren vendte herfra tilbage den 2 Juni om Eftermiddagen. Ham var foreskrevet ikke at oppebie Svar længere end 48 Timer. Hs. Majestæt, inderlig rørt over den Nød, som en en uafvendelig Følge af en langvarig Forsvarserig, der standser Næringsveiene og hindrer Samqvemmet mellem Danmark og Norge, havde, som forhen bekjendt, gjort den storbrittanniske Regjering Fredsforslag, uden at den, til hvem det var overdraget at forebringe disse, blev hørt. Mod de Forslag til samme Hensigt, som gjennem den engelske Gesandt i Stokholm vare allerede i Forveien bragte til hans Regjerings Kundskab, kan der paa ingen Maade, med Grund, gjøres Jndvending, fordi man derved gjorde Paastand om Tibagegivelsen af Alt, hvad der ifølge af Krigens uventede Udbrud var frataget Hs. Majestæt eller en Erstatning derfor, og om at sikre Hs. Majestæt Besiddelsen af Hans Stater. Naar 2 Regieringer, efterat en Krig er udbrudt, enes om igjen at slutte Fred, er intet sædvanligere, end at der fordres Erstatninger; men saadanne Fordringer fremsættes ikke som et ufravigeligt, foreløbigt Vilkaar, uden hvilket Underhandlinger ei engang skulde kunne finde Sted. Det vil derimod bemærkes, at de Forslag til Underhandlinger og Fred og Forliig, der nu ere gjorte af den engelske Regjerings Agenter og den svenske Hofkantsler, gjøres aldeles afhængige af saadanne foreløbige Betingelser, hvortil slet ingen Grund findes i den Krigs Hændelser, hvori Danmark er indviklet med Engelland. Begge forbenævnte Regjeringer søge at give deres Fordringer, et Anstrøg af Retmæssighed, ved at beraabe sig paa de imellem dem indbyrdes indgangne Forpligtelser ifølge hvilke Kongeriget Norge er bestemt til at gjøres Sverrig, underdanigt, ligesom om man deraf kunde udlede nogen Forbindtlighed for Kongen til at opfylde hvad der til Hans Skade er indgaaet mellem Hs. Majestæts Fjende og en Naboemagt, hvis Behersker tragter efter at skille Tvilling. rigerne fra hinanden, ved at underkaste sig Norge.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1813-06-07
Kongen er uforanderlig i Sin Beslutning at holde over Sine Rigers Forening. - Landsmænd, Vi ville understøtte Hs. Majestæts utrættelige Bestræbelser for Fædrenelandets Velfærd og Uafhængighed, Med ham ville vi gaae alle Farer imøde, og Gud og den retfærdige Sag skal være vort Løsen. - Ved at lægge næsten uovervindelige hindringer i Veien for Korn=Tilførselen til Norge. er Hensigten at svække de kjække Nordmænds Mod ved deres Hustruers og Børns Raab om Brød, ved Oldingernes Mangel paa nødtørftig Føde. Det er de Vaaben, som anvendes mod et uskyldigt Folk, for at friste det til Utroeskab mod dets retmæssige Konge, der uafladeligen er beskjeftiget med at afhielpe dets Trang og som intet har efterladt for at tilveiebringe Fredens Gjenoprettelse paa antagelige Vilkaar, men som ikke vil række Haanden, til at sønderrive Foreningen mellem de ham lige kjære, af Hs. Forfædre arvede Tvillingrigere. - Om Hamborgs Besættelse af de Franske meldes nu fra Altona følgende nærmere Omstændigheder, Allerede om Onsdagen den 26 Mai) forløde de svenske Tropper Hamborg, og Fredagen derpaa ogsaa Bergedorf. Tettenborn vedblev imidlertid med Forsvarsanstalterne og Kanoners Opplantning paa Voldene, men forlagde dog sit Hovedqvarteer til Heller, tæt ved den danske Grændse af Amtet Reinbeck. Natten mellem Fredag og Løverdag bemægtigede de Franske sig Ochsen, merder, som kun ved en smal Arm af Elben er skilt fra det faste Land ved de saakaldte Vierlander, og begyndte strax at beskyde Staden med Granater, som uden at tænde dog gjorde en Deel Skade. Om Løverdagen rykkede det slesvigske Jnf. Reg. af 4 Batailloner under Oberst Kastonnier ind i Altona. Denne Dag forgik iøvrigt med at parlementere. Natten derpaa var meget urolig for Altonas Jndbyggere, formedelst Bevægelserne mellem de danske Tropper, Kanoners Opkjørsel og Ordonanzernes Riden frem og tilbage, saa at kun saa vovede at lægge sig tilsengs. Søndag Morgen til man at vide, at Gen. Tettenbon havde erklæret Hamborgerne, at han ikke kunde forsvare Staden, mod den fremrykkende Overmagt, og derfor med Resten af sit, og den største Deel af det nyoprettede Korps, var afgaaet af Veien til Bergedorf. Borgerne bleve derpaa ved en af Prindsen af Eckmühls Adjutanter opfordrede til at nedlægge Vaaben, underkaste sig den franske Keiser, og modtage en dansk Besætning indtil de franske . Tropper kunde komme. Alt dette antoges uvægerlig. Mod Middag rykkede et betydeligt da sk Korns af Jufanterie, Kavallerie og Artillerie ind i Staden, til hvis Kommandant Oberst v. Waldeck blev udnævnt. Endnu samme Aften kom de ventede franske Tropper, og de danske trak igjen tilbage til Altona. Mellem de borttrækkende Russer og de fremrykkende Franske skal det være kommet til en blodig Fægtning ved Bergeborf. -
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1813-06-07
Det forsikres ellers, at Hamborg har mistet Fjerdeparten af sin Folkemængde, som for største Deel er udvandret i den urolige Tid, men dog nu ventes igjen at ville vende tilbage. - Den 2 Juni afleverede Hamborgerne deres Vaaben, Krudtforraad og andre Krigssager, ifølge en af Departementspræfekten de Bretauil efter Prindsen af Eckmühls befaling udstædt Bekjendtgjørelse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1813-06-07
Monitøren har endnu kun de foreløbige Efterretninger om det dobbelte Slag ved Bautzen den 20 og 21 Mai; men al Tvivl om Slagets Udfald forsvinder ved at erfare at Keiser Napoleon den 27de havde sit Hovedqvarteer i Liegnitz (som ligger i Schlesien, sydlig for Glogau, omtrent 17 Mile Østen fo Bautzen og er navnkundig i Historien blandt andet at Mongelernes store Seir over de Kristne den 9 April 1241, og af Frederik den Enestes Seir over Østerrigerne den 15 Aug. 1760. - J de 8 Dage den franske Arme opholdt sig i Egnen af Dresden, havde den faaer betydelige Forstærkninger; alle Landeveie i Sachsen vrimler af Troppper, og saavel Artilleriet som Kavalleriet var fordoblet. Aftenen efter Slaget den 21de var Keiseren i Hochkirken sen Miils Vei østlig for Bautzen, berømt af det blodige Slag i Syvaarskrigen 1758), i hvilken Stads Nærhed han paa denne Dag havde tilkjæmpet sig en af sine meest udmærkede Seire. Armeen marscherer af Glogau¬
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1813-06-07
Dagen efter Slaget ved Lützen udstædte Napoleon følgende Proklamation til sin Armee. "Sol datter, Jeg er tilfreds med Eder! I have opfyldt min Forventning. I have lagt ny Glands til mine Ørnes Hæder. I have viist, hvad det franske Blod er istand til. Dette Slag ved Lützen vil blive sat overSlagene ved Austerlig, Jena, Friedland og Moskwa. Fjenden kom i vore Egne, ledsaget af Alt hvad Tydskland, Frankerig og Jtalien har af slette Undersaatter og Deserteurer, for at prædike Oprør, Anarkie, Borgerkrig og Mord. Lidet kjendte de de Tydskes Troskab mod Souveræner, Forstand og Ordenssind; lige saa lidet de Franskes Magt og Tapperhed. Paa een eneste Dag have J tilintetgjort alle disse morderske Komplotter. Soldater, I have gjort Eder fortjente af det civiliserede Europa Eder yder Jtalien, Frankerig og Tydskland sin Taksigelse 10.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1813-06-07
Vicekongen af Jtalien kom den 15de med adskillige Generaler i sit Følge til München, spiste Frokost hos sin Svigerfader den bayerske Konge, og fortsatte derfra Reisen til Maylland, hvor han ankom den 18de om Middagen. (Den 12te var han endnu i Dresden, Et nyt Korps paa 15000 Mk. fra Jtalien var d. 20de paa Marschen gjennem Bayern, for at støde til den store franske Armee.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1813-06-07
Det var om Morgenen d. 8d., at Keiseren af Rusland og Kongen af Preussen forlede Dresden. Da Tropperne vare ovre, antændtes den ovenfor Staden slagne Bro over Elben, som iforveien var fyldt med Høe og Granater, og saaledes i eet Qvarteer aldeles ødelagdes. Mod Middag nærmede de første franske Tropper sig; Russerne stak nu og Skibbroen i Brand, som brændende dreer ned mod Steenbroen, og gav Dresdens Beboere et paafaldende Skuespil. For Keiseren traadte af i sit Pallads, foretog han en Rekognosceringlangs Elben, neden for Staden. Følgende Dag lod han slaae en Skibbreved Priesnitz, under hvilket Arbeide Russerne hele Dagen fyrede ind mod Palladset. Den 10de rømmede disse Neustadt, som strax besattes af de Franske. Nu begyndte man Broarbeiderne med største Virksomhed, som og i Keiserens egen Nærværelse tilendebragtes i mindre end 18 Timer. Hs. Maj. blev paa Broen fra Kl. 10 om Formiddagen til Kl. 8 om Aftenen, for at lade Tropperne trække forbi sig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1813-06-07
Efterat Keiseren havde ladet Hs. Majestæt Kongen af Sachsen tilkjendegive, at han Selv, i Spidsen for sine Garder, vilde føre denne sin ophøiede Allierede i Høitog, ind i Dresden, begav han sig derpaa uden for Byen til Kongen. De mødte hinanden under aaben Himmel, faldt i hinandens Arme, og kunde ikke undertrykke deres Rørelse. Den 12te skete begge Souverainernes høitidelige Indtog i Dresden. Omtrent 6000 Mand Kavalleri rede foran; dem fulgte Generaler og Marskaller med Vice, kongen af Jtalien i Spidsen. Derpaa kom begge Souverænerne selv til Hest. Da Stadens Borgemester ved Porten vilde rette sin Tale til Kongen, viste denne paa Keiseren, som den, Dagens Ære tilkom. Han hørte paa den korte Tale og besvarede den i Udtryk, som karakteriserede hans høie Aand. I Gaderne stode hele Regimenter og Keisergardens Jnfanterie opstillede i Slagorden til Parade. - Dronningen og de sachsiske Prindsesser ere endnu i Prag, men ventes med det første tilbage.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1813-06-07
J saadant Tilfælde skal alt Forraad af Korn og Meelbortskaffes eller fordærves, Drikkevare spildes, Møbler opbrændes og Brønde tilkastes; disse istandsættes siden paa Statens Bekostning og Skades=Erstatningen for den hele Ødelæggelse reparteres paa hele Landet. Heste og Qvæg maa man paa ingen Maade lade falde Fjenden i Hænder; Korn paa Marken, som er nær ved at modnes, antændes; Broer, Fartøier o. s. v. opbrændes. Hvesom forraader Fjenden et Overfartsted eller er hans Veiviser, skydes. Det forbydes under Dødsstraf, frivillig at aflægge Fjenden Eed; tvinges nogen dertil, da er en saadan aftvunget Eed ugyldig. Hvo som falder i Fjendens Hænder, skal søge at undvige, naar det er muligt. Kjøbstæderne ødelægges ikke som Landsbyerne, men desto kraftigere maae de forsvares. Alle Leverancer til Fienden forbydes, for at gjøre hans Ophold saa vanskelige som mulig. Alle National- og Borgergarder efter Fjendens befaling forbydes under vanærende Landsforviisningsstraf, da saadanne ofte have sparet Fjenden Garnisoner i de erobrede Stæder; nogle ryggesløse Menneskers Udsvævelsen. og Uordener er et langt mindre Onde end det, at Fjenden paa Valpladsen har alle sine Tropper til fri Disposition. Det forbydes i en af Fjenden besat Stad at besøge Skuespil, Baller, eller nogen Slags offentlige Forlystelser, ligesom under den dybeste offentlige Sorg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1813-06-07
Avertissements. Pensionisterne af det Eilskouske Legat anmodes at melde dem paa Stiftskontoiret i Odense Løverdagen d. 12 Juni 1813, hvor de samme Dags Formiddag fra Kl. 10 til 12 kan, erholde Blanketter til Qvitteringer for Pensionerne, og bliver Pensionerne af Legatets Kasserer, mod behørig med udfordrende Attest forsynede Qvitteringer, udbetalt sammesteds Tirsdagen den 22 Juni næstefter fra Kl. 8 til 10 Formiddag. De som nyde Pension af Lundegaards Stiftelse anmodes at melde dem paa Stifts=Kontoiret i Odense Tirsdagen den 22 Juni 1813, hvor de af Stiftelsens Forvalter, bemeldte Dags Formiddag fra Kl. 10 til 12, erholde udbetalt imod behørige og som sædvanlige legitimerede Qvitteringer, hvad dem tilkommer til fornævnte Tid. Udtælleren ønsker at Pensionisterne, saavidt mueligt, enten selv eller ved Befuldmægtigede ville give Møde og aflevere Qvitteringer ved Pensionens Modtagelse. Jøvrigt anmærkes til Efterretning for Pensionisterne at Pensionerne denne Gang udbetales i dansk Kourant med i Gang mere en forhen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1813-06-07
Da den til mit Jnstitut fra Kjøbenhavn antagne første Lærerinde nu er ankommen, saa kan de anmeldte nye Elever antages, naar de møde Fredagen den 11 Juni næstkommende om Formiddagen Kl. 10, da Underviisningen begynder : og vil det være Undertegnede behageligt om saavel disse nye, som de andre Elevers Forældre og Foresatte til samme Tid ville være nærværende, da jeg ogsaa med dem ønskede at gjøre Aftale om et og andet Fornødent. Odense den 6 Juni 1813. C. R. Pram.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1813-06-07
En ung hvid Hønsehund med brune Ører og en bruun Plet paa høire Side er, formodentlig fra en Reisende, bleven tilbage i Tylle Kroe ved Assens, hvor den af Sognefogden Hans Rasmussen er taget i Vevogtning og kan imod Erlæggelsen af medgaaende Omkostninger af dens retmæssige Eier erholdes. En Grisesoe, som i nogle Dage har gaaet i min Havre lokke, er optaget og indsat paa Gillestodgaard, hvor dens rette Eier kan erholde samme, imod at erstatte Skaden og betale dens Fortæring. Sillestedgaard den 6 Juni 1813. Rottbøll Friis.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1813-06-07
En liden bruunplottet Han-Hønsehund, især kjendelig paa Ørerne, hvoraf det ene er halv afskaaren og det andet lidet, hvori desuden er et Skaar som er ædt af Orm, men dog lægt, er i Nærheden af Odense bortkommen fin Eier Vagtmester Hohwy af det langelaulske ridende Jægerkorps i Odense. Den som til ham kan give Oplysning til Hundens Gjenerholdelse eller endog tilstædebringe samme, loves en hvilkensomhelst billig Betaling.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1813-06-07
Hos Gjæstgiver Strøm faaes tilkjøbs en engliseret rødbruun Fuchs med Geschir og moderne Gig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1813-06-07
Hvor en mørk svalebruun blommet tilredet Hoppe med 4 hvide Fødder og Blis er at bekomme tilkjøbs, anviser Adressekontoiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1813-06-07
Torsdagen den 10 Juni næstkommende om Formiddagen Kl. 11 bliver paa Odense Herreds Tingsted, holdt Licitation over Opførselsen af en Steenbroe paa Aasum Gade; alt paa Konditioner som fremlægges ved Licitationen. I S. T. Hr. Justitsraad Falbes Fraværelse Odense Herredsskontoir den 28 Mai 1813. J. Hansen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1813-06-07
Tirsdagen den 8 Juni om Formiddagen Kl. 10 bliver efter Vedkommendes Forlangende, ifølge Dom og derefter skeet Udlæg foretaget Auction i Koelberg Bye, Vissenberg. Sogn, over det Hans Johansen sammesteds tilhørende Huus med tilliggende Jord, af omtrent 3 a 4 Tdr. Land; alt efter Konditioner som paa Auctionsstedet bliver bekjendtgjort. I S. T. Hr. Justitsraad Falbes Fraværelse, Odense Herredskontoir den 29 Mai 1813. J. Hansen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1813-06-07
Da det ved sidste Auction over Kullerup Konge-Korntiendes Forpagtning gjorte Bud ei kan approberes, saa bliver samme Tiende igjen stillet til Auction paa Jurisdictionens Tingsted ved Langeskovs Kroe næstkommende 12 Juni Formiddag Kl. 11, til hvilken Tid og Sted de Lysthavende vin indfinde dem. - Vinding, Bjerge og Aasum Herredsfogderie den 31 Mai 1813. S. L. Baden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1813-06-07
Da den under respec. 3 1/2 April d. A. i de Stendeerupper Skove holdne Licitation over Favnetræe af det Kongelige høistresp. Rentekammer ikke er bleven approberet, men en anden berammet; saa er denne Licitation ansat til den 15 og 16 dennes, Lysthavende ville med Kaution forsynede, indfinde sig den 15de, om Morgenen Kl. 7 Slet hos Skovfogden Jahannes Skrøder, og den 16de, om Morgenen Kl. 7 Slet hos Skovfogden Nis Skrøder. Haderslev Østerdeels Huusfogderie, den 1 Juni 1813. M. Holgersen. Graver Crone med Hustrue Else Marie Wilmann her af Odense ere begge ved Døden afgaaede og Boet efter dem af Skifteretten taget under Behandling; ved Registerings= og Forseglingsforretningen sidste 19 Mai blev blandt flere Arvinger efter Graver Crone anmeldt : en Brodersøn Elias Hansen, Crone, Smedesvend af Profession, hvis Opholdsted ei vi og en Søster Maren Crone, givt med Huusmand Mads Rasmussen af Ellinge i Fyen. Disse Arvinger vorder herved indkaldt til Møde under Skiftet, der 30te Dagen den 18 Fund næstkommende Eftermiddag Kl. 3 foretages i Stervboet. Ligeledes indkaldes dette Boes Kredi= og Debitorer at melde dem hos undertegnede Skifteret inden 6te og 12te Ugers Dagenes Forlod. Odense den 29 Mai 1813. Lindved.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1813-06-07
At jeg er flyttet fra Vesterport til Vestergade L. C. H. No. 250, maae jeg herved bekjendtgjøre for Velyndere, saavel uden, som Indenbyes; samt og for de øvrige Kjøbstæder, som hidtil have forundt mig deres Arbeide. Hyltoft, Blikkenslager.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1813-06-07
Veste fransk Viinædike fabrikeres af, og kan bekommes for billigste Priis i Assens hos Peter Christian Bolt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1813-06-08
Udenlandske Efterretninger. (Af samtlige danske og norske Aviser samt Udgiveren.)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1813-06-08
Under 11 Mai d. A. er Hs. Høihed Prinds Christian Frederik til Danmark og Norge, Ridder af Elephanten og Dannebrogsmand, Storørn af Æreslegionen, Storkors af den vestphalske Krones Orden og kommanderende General, af Hs. Majestæt udnævnt til Statholder over Kongeriget Norge.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1813-06-08
Udtog af et Brev fra Christiania den 31 Ma 1813: "Jeg vil kortelig melde Dem, hvad der siden mit Brev af 24 dennes (see No. 85 af disse Aviser) er foregaaet: Torsdags Eftermiddag (d. 27 Mai) var høitidelig Samling i Selskabet for Norges Vel, hvori Prinds Frederik aftraadte, og Prinds Christian tiltraadte som Præses, da et Aftensmaaltid hos Stiftamtmand Thygeson paafulgte. Næste Dag blev givet den Koncert, som i forrige Jntelligentsblad kundgjordes, hvorefter var stort Middagsmaaltid hos Stiftamtmanden. Løverdag Morgen (d. 29de reiste Prinds Frederik herfra. Over 200 Mennesker deels fulgte ham til, deels modtoge ham paa et Sted kaldet Sæter, en halv Miil fra Byen. Her havde vi ved Borgerskabets civile og militaire Embedsmænds fælleds Foranstaltning og Bidrag anrettet en Frokost. Jeg troer, at der vare ikke meget mindre end 3000 Mennesker forsamlede; men alt gik med Orden og Høitidelighed, og saa Øine vare tørre ved Afskeden fra denne ædle godmodige Prinds. Prinds Christian følede det Skjønne i denne virkelig angribende Scene; han tog et Glas og sagde til Prinds Frederik: "Gud give, at min Afskeed herfra engang maatte blive som Din 14 Prinds Christian fugte med til Frederikstad, hvorfra han be reiser Grændsen til Kongsvinger. Ved Stiftamtmandens Bord og ved Afskeden bleve to smukke fædrelandske Sange afsiungne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1813-06-08
Hs. Maj. Kongen har udnævnt Oberstlieutenant v. Aubert til Kommandant i Altona.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1813-06-08
Den franske Charge d'Affaires i Kbhvn. Desaugiers, er afreist til Kiel, og Skuespillerne Knudsen og Kruse til Norge.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1813-06-08
Helsingøer den 4 Junii. Den 1ste d. kom tidlig en Flaade af omtrent 40 Skibe under Bedækning af et engelsk Linieskib Syd fra og gik med eet Nord ud, sildigere paa Dagen kom nogle flere Syd fra under Konvoi af en svensk Fregat, som ogsaa gik Nord ud Skipperne paa disse kom hid i Land for at klarere. J Forgaars Aftes kom 5 svenske Kanonbaade ind Nord fra og lagde sig under Helsingborg; men 3 af dem gik i Gaar Syd efter. I Gaar ankom hen paa Eftermiddagen Syd fra et engelsk Linieskib, og efter givet Signal lettede den fjendtlige Flaade ved Raa strax og gik samtlige Nord ud, men kom formedelst Modvind ikke længer end til Kullen. Ved Raa blev allene et svensk Linieskib og en dito Kutter tilbage. Ved den nordlige Vind ere en Deel Skibe, hvoriblandt en svensk Fregat, komne Syd fra, og ligger med store og smaae henimod 30 paa Rheden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1813-06-08
J Torsdags ankom til Hovedstaden den tredie Transport danske Matroser fra Antwernen. De trak med klingende Musik og deres Flag i Spidsen op til Holmen. Det var et skjønt og rørende Syn, at see disse ægte danske Søegutter, hvis hele Aasyn bærer Præget af nordisk Mod og Kraft, omgive Dannebrogs hellige, uplettede Flag, og nedlægge det paa Holmen, som Fædrelandets ypperste Palladium.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1813-06-08
Tirsdagen den 18 Mai indfandt sig paa Frederiksberg. hos Hr. Justitsraad Carl Henrich Mourier og Frue Jsidore Henriette fød Charlo, en talrig Forsamling, af nærpaarørende Venner, for at lykønske dette hæderværdige og almeenagtede Ægtepar til deres saakaldte Guldbryllupsdag. De var nemlig for halvtredssindstyvAar den 18 Mai 1763 i Fredericia paa deres Reise til Stokholm blevne ægteviede. Jo sjeldnere en Lykke en saa langvarig Forening er, jo mere maa den vække Deeltagelse, naar det er et saa exemplarisk og samdrægtigt Ægtepar den er bleven til Deel. I Dagen er opkastet følgende for Øieblikket Mange interesserende Spørgsmaal: "Nu Terminen stunder til hvorledes bliver Renten at beregne, naar den efter Forordningen af 5 Januar d. A. skal betales efter SølvVærdie, eller bør enhver Prioritetshaver oppebie den forventende Kours, som skal bestemmes den 1 August d. A.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1813-06-08
En af de fortrinligste Sangerinder, ved Khavns. The at r. Jfr. Funck, forlader Skuepladsen - et Tab, der er deste føleligere, som Vi netop i dette Øieblik trænger til gode Sangerinder.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1813-06-08
En som undvigt efterlyst Soldat fandtes Natten til den 3 d. druknet i Viborg Søe. Derimod er ogsaa det 2 for Jndbrud og Tyverie tiltalte Forbrydere udbrudt at Arresten i Tugthuset.