Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1830-10-01
Subscriptions-Jndbydelse. Et Folks Love, og deres Forvaltning, ere dets Menneskeværds, Lykkes og Moralitets Grundvold og Værn. Ere hine som de bør være og Øvrigheden handler i deres Aand, da vil en forædlende Cultur udbrede sig overalt og sand Fædrelandskjærlighed være almindelig. Vort til saa forskjellige Tider givne og af saamange forskjellige Kilder, samlede Lovsystem har en vigtig Jndflydelse paa vor Characteer og Vandel. De nyere Love have skjænket os Rettigheder, der tilfredsstille endog vore dristigste Ønsker og mange af de ældre paalægge os derimod Baand, der blot passe for den vordnede Træl Skolen lære vi at kjende vort Værd og vore Rettigheder som Menneske, og vi see, ved vor Fremtrædelse, som Statsborger, Saameget at staae næsten, eller tildeels i Modsætning med hvad vi formene at turde fordre Vi staae altsaa i et dobbelt Forhold. J Egenskab af Menneske staae vi, som Oplyste, i et oplyst Aarhundrede, og, i Qvalitet af Borger, see vi os i flere Henseender hensatte i en Tidsalder, da Mængden vare Trælle og Vankundighedens Mørke indhyllede Alt. Hvad et saadant Forhold virker paa vor Tænke- og Handlemaade, har jeg, i min Afdeling om Loven, søgt at vise og tillige paapeget hvad der udfordres for at gjøre os til hvad vi kunde og bør være. At den Monark, der ei blot nedlagte Lyksaligheds spiren i vort Fødeland, men endog med faderlig Haand opelskede og pleiede den, ønsker at give os en Lov som kan give hans store og herlige Dagværk en Fasthed, der trodser Forgængeligheden, har han, uafbrudt fra det Øieblik, han første Gang nedknælede for Herrens Alter, lagt for Dagen, men at udarbeide en saadan Lov, hører vist under de vanskeligste Foretagender, "For at haandhæve Love, siger Roussean, udfordres Vise, men for at give dem, udfordres Guder; thi de maae kjende alle menneskelige Lidenskaber og ei være beherskede af en, og han har neppe Uret; thi det er ei nok at jeg kjender Mennesket af Historien eller fra Selskabssalene, men jeg maa ogsaa kjende det i daglig og virkende Forhold. J begge hine Steder sees det bloi Stadsdragt; naar denne bortkastes finder Man, som oftest, et væsentligt forskjelligt. Jeg maae derfor studere Huusfaderen i sin Familiekreds og Jndividet, naar Lidenskaberne beherske det, eller det troer sig bemærket Haandværkeren er den egentlige Haandværker i sit Værk sted og Bonden den virkelige Bonde ved sin Ploug. At dette overstiger Enkeltes Kræfter indsees; men hvad der ei kan udføres af Faae vil kunne udrettes af Mange, og i det Haab at mine Anskuelser: "Om Føde landets Love og Justitsvæsen, kunne fremkalde større Sagkyndiges, agter jeg, hvis Subscribentantallet gjør det muligt, at offentliggjøre dem. Vort fortræffelige Skolevæsen har givet os en Dannelse, der skjænker og en høi Rang blandt Jordens oplyste Folkeslag og vort Fødeland gjemmer i sit Skjød en Frembringelsesevne, der sikkrer os rigeligt Brød. Vi maa altsaa ei blot kunne blive et lykkeligt, vi maa endog kunne blive et ædelt og hæderværdigt Folk, men dette maa ei alene være Gjenstanden for vore Ønsker, det maa endogsaa være Maalet for vor Stræben. Vi søge ei blot at paavise de Hindringer, som Aristokratie og Munkeaanhave kastet i Veien for vor Characteers Forædling og vor Aands Udvikling, men vi søge endog at vise den der giver denne den Klarhed og hiin den Styrke og Moralitet, der ere tænkende Væsener værdige, og - vi ville vist gjøre det hidtil af Mange for umuligt Anseete, nemlig, med andre Ord: Vi ville bevirke Udgivelsen af en Lov, der er værdigt at sanctioneres af den Fyrste, hvis Liv var helliget sit Folks Vel, og hvis Minde vil indgyde selv den sildigste Efterslægt Beundring og Ærefrygt! Jørgensen Jomton. Subscription modtages paa Addressecontoiret i Mariebo.