JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1756-03-22
Paa Sandholts hovedgaard udi Fyen, bliver Fredagen d. 9. April førstkommende stilled til off, auct, endeel hollænderie malke kiør, tyre, undvæg og kalve samt nogen stude, nogen faae svin og geeder, saavelsom endeel hester, og torsdagen d. 22 April næst efter, og paa følgende dage vorder ligeledes ved off auction paa bem. Sandholt opraabt og bortfoldt endeel gode meubler, saasom sølv, kobber, messing, tin, blik og jern arbeyde sengeklæder og sengestæder, linnet, speile, borde, stole, skabe og andre trævahre med videre huusgeraad, samt endeel gode gevær og nogen vogne, hvilket er afgangne Hr. Hans Nobell forrig eyere af stamhuset Sandholt hans stervboe tilhørende, Catalogus skal vorde udfærdiget og kan bekommes i Odense hos Hr. raadm. Nøragger, og i Faaborg hos borgemester og herredsfoget Mølmark, som tiener de lysthavende til efterretning. Paa Lundgaards gods i Viborg stift Tiends herret, Hals amt Gundelund Bye er fæstebonden Christen Christensen natten im. d. 5 og 6 Jan. sidstleden ved døden afgangen, hans efterladte stervboe er strax registeret og forseglet og paa 30 dagen efter loven aabnet og vuderet og hans efterladenskaber siden d. 4 Mart. sidst ved offrauct, borts., men som paa 30 dagen af tilstædeværende arvinger blev angivet at den afdøde skal have havt en broder og arving navnl. Peder Christensen, som for rum tid siden med hustrue her fra egnen er bortreyst og vides ikke enten han er levende eller død og haver efterladt sig hørn og som stiftet er berammet at holdes d. 28 Mai førstkommende, saa lader skifteforvalteren paa sin kiere moders frue Assessorinde Friises vegne til Lundgaard. til den tid og videre efter loven indkalde de fraværende arvinger samt credi= og debitorer, sig da enhver med behørig beviis at anmelde, hvem der kræver deres krav at bevise og hvo noget er skyldig, samme at erlægge. En ung karl ved navn Jens Christensen Golde barnfød i Nachschou, er for nogen tid siden sammesteds ved døden afgangen, og som hans efterl. effecter, der strax efter hans død bleve registerede og ved offentlig auction bortsolgt, ere af saa ringe betydenhed. at de ikke tillader ved ordentlig proclama at bekindtgiøre skiftet efter fornævnte afdøde, da efterdi forn. Jens Christensen Golde i nogle aar for sin død har faret paa udenlandske stæder, altsaa lader Magistraten i Nachschou, som skifteforvaltere sammesteds efter den nu brugelige maade 3 postdage efter hverandre i be danske gaaetter bekiendtgiøre, at skiftet efter forberørte Jens Christensen Golde er berammet at skal holdes paa Nachschon, raadstue onsdagen d. 28 April førstkommende, hvorfore de, som noget efter den afdøde maatte have at fordre, fornævnte tid og sted sig vilde indfinde, da enhver skal vederfares ret efter deres fordringers beskaffenhed og tilstand. Nachschond, 2 Mart. 1756.
Berlingske Tidende, 1756-03-22
Udi Støfring bye, Buderup sogn, Hornum herred, under Aalborghuus amt, er ved døden afgangen en fattig gammel enke kone, navnlig Margrethe Jensdatter, som beboede et huus paa Buderupholms gods i bemelte Støfring bye, hvis ringe efterladenskaber (der til den allerede anmeldte giæld ey nær er tilstrækkelig) af skifteforvalteren i rætte tide er taget under lovlig behandling udi de nærværende arvingers overværelse; men da bemeldte afdøde derforuden skal have efterladt sig en søn navnlig Jens Christensen, der ikke vides om endnu er levende saasom han for nogle aar siden fra bemelte Buderupholms gods er bortrømt, saa er skiftet desaarsage udsat til den 28 Mai førstkommende, da samme paa Buderupholm vorder forretaget og om mueligt er til ende bragt, hvilket herved, efter den nu brugelige maade, udi de danske gazetter 3de postdage efter hinanden bekiendtgiøres til vedkommendes efterretning, som til berørte tid og stæd sig ville indfinde deres tarv behørig at lagttage. Buderupholm d. 4 Mart. 1756.
Berlingske Tidende, 1756-03-22
Hos Justitsraad og Told Jnspecteur Scheldet, bliver til Paaske støtte i værelse: ledig for en Cavalier eller ugift person, med falderum til maa here. Dentsche,
Berlingske Tidende, 1756-03-22
Neapolis, vom 17 Februar. Es lausen von einer Zeit zur andern Franzosische Fahrzeuge in hiesigem Hafen ein, um nicht den Englischen Kriegschiffen, die in unsern Gewassern kreusen, in die Hände zu fallen. AmSonntage wurde bey der isigen Carnevalszeit der andere Triumphwagen mit Fleischwaaren aufgefuhret, und vor dem Königl Pallaste Preiss gegeben. Am Montage voriger Woche ist dassenige Schiff, das die Kongl. Geschenke dem neuen Grossultan uberbringen soll, von hier nach Constantinopel unter Segel gegangen. Ju Anfange dieses Monats haben die Gelehrten, welche ernennet sind, die endeckten Alterthumer in dem unter irdischen Herculano grundlich zu untersuchen, ihre erste Versammlung gehalten. Der Cardinal Sersele, unser Erzbischof har ihnen zu Fortsesung ihrer gelehrten Arbeit einen Wechselbrief von 30000 Gulden einhandigen lassen.
Berlingske Tidende, 1756-03-22
Genua, vom 14 Februar. Am Sonntage des Abends gab der Herr Ja como Gentille, welcher seine junge Gemahlin Tere sina Spinola anherogebracht hat, an mehr als 400 Cavalliers und Damen ein prachtiges Festin Die jungsten Briese von Madrit versichern, dass Se. Cathol. Majest. bey dem Entschlusse beharren, sich in die, zwischen Grossbrittannien und Frank reich obwaltenden Streitigkeiten nicht zu mischen. Von Marseille wird gemeldet, dass ein grosser Zug Artillerie von Lion nach Toulon transportiret werde, und das auf dasiger Rheede 5 Krieges schiffe seegelfertig lagen.
Berlingske Tidende, 1756-03-22
Warschau, vom 6 Marz. Diesen Abend hatte sich zu Mariewill, in der Capelle der Chanoinessiunen, ein Kerl eingeschlichen, der chemaals daselbst als Sacristeiner gedienet hatte, nunmehro aber, weil er im Gehirn nicht recht richtig war, abgedanket worden Er legte um Mitternacht darin Feuer an, wodurch schon 3 Kirchstühle eingelschert waren, ene der ilige Sacristeiner solches gewahr wurde, und um Hule, rusen konnte. Der Kerl ist hierauf in Verhaft, genommen worden, und wird vermuthlich mit dem Zuchthause belohnet werden.
Berlingske Tidende, 1756-03-22
Paris, vom 5 Marz. Gestern begaben sich die Deputirten des Parlements nach Versailles. Man har aber, weil diese Herren spat zurück gekommen sind, biøher weder die Kongl. Antwort, noch die Art, wie sie empfangen worden sind, erfaren konnen. Man versichert, das vor Ende dieses Monats 40 Krieges schiffe von 60 bis 80 Kanonen und 24 Fregatten aus den Haven in Brest und Rochefort in See gehen werden. Sonsten verursachen die zu befürchtenden bøsen Folgen, der zwischen dem Parlemente und dem grosen Rathe entstandenen, Streitigkeiteen, das von dem Kriege wenig geredet wird. Extracteines Schreibens aus Achen, vom 11 Mart. Bey meiner Ankunst allhier, welches war amgestrigen Mittage, have fast alles noch vom Schrecken eingenommen vorgefunden, den die Erschutterung muss am 18 passato recht entseslich gewesen seyn. Es har nicht viel gefehlet, so hatten wir hier mit andern Staaten ein gleiches Schicksal gehabt. Viele Einwohner retirireten sich in groster Eileunangekleidet aus ihren Hausern, und viele wohnen noch anito in Hütten auf ihren Gartens, wie denne auch verschiedene Personen ihr Leben eingebusset. haben, dahero man allier in dem ausersten Schrecken gesetzet worden ist, und jedermann be fürchtet, das ihm sein Haus zum Grabe mochte werden. Seit der Zeit har man fast taglich Bewegungen gespuret mit Abwechselung, doch nicht so stark wieres am 18ten gewesen. Es har sich aber nunmehro seit meiner Ankunst, so beynahe24 Stunden sind, weiter nichts spuren lassen. Dresden, vom 8 Marz. Neulich starb der Herr Magister Mehner, Pastor zu Friedrichstadt, ganz plotzlich in der Sa cristen Die Gemeine bedauret den Verlust dieses rechtschaffene Lehrers ungemein. Ju Meissen ist der dasige Superintendent, Herr D. Wille, in einem Alter von 92 Jahren mit Tode abgegangen. Sonst ist hier der Kongl. Leibmedicus, Herr Hofrath Violanti, imgleichen der Herr Stadtmajor Seyfried, an einem Stecke und Schlagflusse verstorden Man har uberhaupt angemerket, das sich bey der bisherigen anserordentlichen Witterung viel jahlinge Todesfalle ereignen. Aus Muskau in der Oberlausiz wird berichtet, das am 19ten Februar in den dasigen Alaunmerken ein Erdbeben sey verspuret worden. Gleich darauf hatten die Arbeiter in diesen Werken eine jahlinge Veranderung der Luft empfunden, deren Warme sie gendthiget, die Arbeit einige Zeit aususetzen. Es ist numehro fest beschlossen, das Se. Majestat, der König, mit Ansgange des Monats August eine Reise in Dero Konigreich Pohlen thun wollen.
Berlingske Tidende, 1756-03-22
Hannover, vom 12 Martii. Wenn man blos den Berichten einiger Zeitungsschreiber trauen vollte, so muste man glauben, das Engelland sowohl zu Lande als zu Wasser Gefahr liefe, gegen die Macht Frankreichs den Kürzern zu ziehen. Allein die Briese ans Londen vernichten dergleichen Vorurtheile, und melden uns die grosen Anstalten welche in Engeland gemacht werden, nicht allein die Franzosischen Schiffe uberall aufzusuchen, sondern auch eine ansehnliche Verstarkung nach den Americanischen Colonien zu senden. Frankreich kennet diese Verfugungen sehr wohl, und weis, mennes einen billigen Vergleich statt finden last. Das Ge richte ist auch allgemein, dasses durch die Vermitteelung einer gewissen hohen Puissance bereits so weit gekommen sey, das die Feindseligketen ehester Tage von beyden Seiten sollen eingestellet werden. Die Glaubwürdigket dieses Gerüchtes, wird durch ein anderes vermehret, das nehmlichdie Hessischen Truppen, welche schon in Bewegung waren, sich nach Engeland zu begeben, Ordre bekommen hatten Halte zu machen. Eine zahlreiche Gesellschaft von Herren und Damen vom ersten Range, haben die nene Jndianische Buchdruckere, besehen, welche vor dem hiesigen Thore, durch die Aumunterung des Hrn Asses fors von Wüllen, und unter der Ausicht des Hr. Pascalis angeleget worden ist, welchem wir auch die Fabrique von gewürkten Tapeten, und andern mehr zu danken haben. Der Herr von Mont martin, Major in Kayserl. Diensten, welcher sich einige Monate hier angehalten hat, um seinen Oheim den Herrn General von Pontpictin, und seine ubrigen Verwandten zu besuchen, ist wieder nach seinem Regimente abgereiset.
Berlingske Tidende, 1756-03-22
AVERTISSEMENS. Da von Jhro Königl. Majest. Leibgarde zu Perde den Garde Claus Sivers von dem Herrn Obristen von Hoben Compagnie an 30ten Januarii mit Tode abgegangen. So werden dieses verstorbenen Garden, sowohl Debi= als Creditores in dreyen Posttagen nach einander hiemit citiret, um sich in Zeit von 6 Wochen a dato, hier in des Herrn Cammerjunckers und Rittmeisters von Ranzow, als von Regiments wegen zu Behandelung dieser Schiffte beorderten Commissarii, Logis, auf der Ecke der Compagniestrasse bey dem Brauer Weyle, gehørig einzusinden, erstere mit ihrer Bezahlung und lestere mit ihren erforderlichen BeGeisthumern zu Justificirung ihrer an dieser Verlassenschaft machenden Forderung, da sodann einem jeden meder fahren soll, was denen Königlichen Gesetzen gemass. Copenhagen den 22ten Martii 1756. Meyer, Auditeur.
Berlingske Tidende, 1756-03-26
Ret. paa J No. Rege Kiøbenhavnske Danske FoSibinder. Fredagen, den 26 Mart.
Berlingske Tidende, 1756-03-26
Neapolis den 20 Febr. Her ere atter 5 Franske Skibe af Frygt for de Engelske indløbne, og venter Convoy. J Fredags Nat fornam man her et lidet Jordskielv, som dog ikke foraarsagede nogen Skade, men Bierget Vesuvius, som i nogle Dage havde været gandske rolig, begyndte strax derpaa at spye sin sædvanlige Jld af sig.
Berlingske Tidende, 1756-03-26
Livorno den 20 Febr. J Gaar ankom et Engelsk Skib fra Villafranca, hvis Capitain berettede, at der i disse Farvande krydsede et Krigskib paa 60 Kanoner, og at man i Villafranca havde havt Efterretning, at en Esqvadre paa 12 Krigskibe var udløben fra Brest, Genua den 21 Febr.
Berlingske Tidende, 1756-03-26
Capitainen paa et Engelsk Skib, som for 21 Dage siden var gaaen Segl fra Bong i Barbariet, beretter at Bayen i Tunis giør store Tilberedelser og samler en anseelig Armee, med hvilken han til Foraar har i Sinde at angribe Algiererne. Chatam den 4 Mart.
Berlingske Tidende, 1756-03-26
Krigskibet Namur, som til en Erindring af denne Stads Jndtagelse af Wilhelm 3 bærer dette Navn, har man paa nye gjort i Stand, og i Gaar løb det af Stabelen i saavel Hertugens af Marborough som mange andre høye Personers Overværelse. Det er af anden Rang, fører 90 Kanoner, og er uden Modsigelse det smukkeste af denne Orden i den Kongelige Flode. Mange af de fangne Franske Officerer havde Tilladelse at see det løbe af Bankestokken, og maatte samme tilstaae, at man neppe skulde kunde see et fuldkomnere og smukkere af denne Rang.
Berlingske Tidende, 1756-03-26
Madrit den 24 Mart. Hoffet her haver i Havnen Ferol ladet udruste 10 Krigsskibe, uden at nogen veed hvorhen de ere destinerede. Man vil ellers sige, at de skal afløse ligesaamange i America, som igien skal hiemkomme.
Berlingske Tidende, 1756-03-26
Turin den 28 Febr. Det er gandske vist at Kongen til Foraar vil lade over 16000 Mand formere en Leyr i denne Egn, saaog lade Grændse Fortificationerne forbedre.
Berlingske Tidende, 1756-03-26
Portsmouth den 5 Mart. Den 1ste hujus arriverede Admiral Havke til Spithead. J Forgaars ankom til ham en Expresser fra Admiralitetet, ligesom ogsaa en i Gaar til Osborne, som her opholder sig. Den første af disse Admiralers Eskadre skal forsterkes med 4 Skibe af Linien, og paa en vis Høyde skal Admiral Mostyn støde til den med 7 andre. Disse 2 ovenmelte Admiraler vente allene paa god Vind at løbe i Søen med. Hvorhen de ellers tage deres Cours venter man med Tiden at faae at vide.
Berlingske Tidende, 1756-03-26
Dover den 3 Mart. Capitainen paa Paquet=Baaden, som gaaer med Breve imellem Engeland og Frankrige, har faaet Ordre at bruge al Forsigtighed med at overføre fra det eene Rige til det andet de derom anholdende Personer, saasom man veed at mange Tilhængere af Huset Stuart befinde sig paa adskillige Steder i Flandern, og at en vis fornem Person til St. Amand, hvortil Cardinal von York er Abbed, soutinerer dem.
Berlingske Tidende, 1756-03-26
London den 3 Mart. Planen til Krigs Operationerne baade til Lands og Vands saavel i Europa som America for dette Aar er i disse Dage bleven forferdiget, og til dens Fuldbringelse bilve alle Anstalter fordoblede. Alle vore Admiraler giøre sig ferdige at løbe ud i Søen. Adskillige Bombardeer Galiother og Brandere til Eskadrene blive forsynede med alle de Ting, som udfordres til et vigtigt Foretagende. Hans Majest. Kongen bliver fast ved sit Forsæt, nemlig selv at anføre Hoved=Armeen, i fald en Landgang af de Franske skulde prøves, for i egen allerhøyeste Person at forsvare sin Krone imod ald Anfald. Derimod skal Hertugen af Cumberland commandere Tropperne i Kent, og have General-Legionerne under sig. Endnu veed man ikke til visse hvo der skal være General en Chef i Jrland og Skotland; man taler allene om at Græven af Rothes, skal føre Overcommando i Skotland. De til America bestemte Tropper ere paa Marchen til Cork, og kan man, naar de ere overbragte, have i denne Verden er Armee af 10000 Mand. Sagerne saavel paa vores som de Franskes Side kan umuligen længe forblive i deres nu værende Tilstand, men een af Parterne maa vove noget for at skaffe sig Luft. Thi Omkostningerne med de store Udrustninger ere ligesaa anseelige for Frankrige som for os. De Franske gaaer ikke ud med deres Flode, og af deres Koffardieskibe sees fast ingen meer i Kanalen. Ved deres Anstalter paa Kysterne af Bretagne, Normandien og andre Stæder, nøde de Engelland til at holde sin Flode bestandigen Hiemme, for at forsikre Kysterne, hvilket vel en emfindtlig for Handelen, men vi ere derhos forsikrede, at vores Commercium har langt fra ikke saa sterk enten følet eller maaskee saasnart skal føle dette, som de Franske allerede har maattet troe derpaa. Den 2den og 3die hujus er her udgaaen Ordre at inqvirere i alle fordægtige Huuse, og derfra at bringe alle de Personer i Arrest, som ingen tilstrækkelig Rede kunde giøre for deres Forretning og Metier. Ved denne Leylighed blev en stor Mængde Løsgængere, Steenslibere, Spillere og Petitmaitres tagen i Forvaring, og derpaa saa mange af dem, som dertil kunde tiene, fordeelede omkring paa de Kongelige Krigskibe. Ligeledes haver Lieutenanterne i Provintzerne erholdt Ordre at anholde alle Løsgængere, som kan tiene til at føre Vaaben. Som man fornemmer skal Lord Anson commandere den største Deel af Floden, og hidse sit Flag paa Printzen, et Skib af første Rang. Hans Bagage er alt ført til Portsmouth. Til Jrland, er gaaen Ordre at hverve 30 Mand til hver Compagnie Jnfanterie. Denne Hverving skal skee i Provinzen Ul sker, hvor Jndbyggerne ere de ivrigste Tilhængere af den protestantiske Regiering. Hertugen af Cumberland holdt i Torsdags ved Leves General=Mynstring over alle Tropperne i Provintzen Susser, og lod derpaa endnu sende 60 Canoner til Kent til samme Provintzes desstørre Sikkerhed.
Berlingske Tidende, 1756-03-26
Helsingøer den 26 Mart. Her i Sundet ere følgende Skippere ankomne. Den 22 hujus : H. Tiesen Palm af Dragøe, fra Kiøbenh. til Bergen med Baglast. Den 24 Ditto: Niels And. Lund af Kiøbenh. og Jan Luder Suhling af Bergen, begge fra Bergen til Østersøen med Sild. Mathias Jessen af Apenrade, fra Croswick til Østersøen med Salt.
Berlingske Tidende, 1756-03-26
Kiøbenhavn den 26 Mart. Den 2 Mart. er Peder Kiær allernaadigst bestilt til at være Controulleur ved Hiøring Toldsted. Den 5 Mart. er Otto Jens Langemach beskikket til at være Borgemester i Callundborg. Joh. Nideros at være Veyer og Maaler ved Molde Toldsted i Trundhiems Stift. Studiosus, Nic. Wilh. Weideman er allernaadigst confirmeret at være Capellan pro persona til Borge og Tosnæs Sogner i Aggershuus Stift. Den 12 er Hr. Niels Hansen Bruun, confirmeret at være Sognepræst til Taadstrup og Ugger løse Meenigheder i Sielland. Esbern Haste ligesaa til Strobye og Warpeløw Meenigheder i Sielland. Corn. Normand ligesaa at være Capellan pro persona til TindsPræstegield i Christiansands Stift. Den 19 er Mag. Jens Boalt hidtil 4de Lectie Hører ved Christiania Latinske Skole allernaadigst beskikket til at være Rector Scholæ i Bergen. Joh. Zuschlag er confirmeret at være Sognepræst til Jydstrup og Walsøelille Sogner i Sielland. Christen Høyer ligesaa at være Sognepræst til Schyum og Hordum Meenigheder i Aalborg Stift, naar samme Kald lovlig ledig vorder.
Berlingske Tidende, 1756-03-26
J Mandags behagede det Hendes Majestet vores uskatteerligste regierende Dronning tilligemed de tre Kongelige Princesser at tage den Jtalienske Opera i allerhøyeste og høyeste Øyesyn.
Berlingske Tidende, 1756-03-26
Ligeledes behagede det vores allerdyrebareste Kronprinz i Onsdags at beære den Danske Skueplads med sin høyeste Nærværelse.
Berlingske Tidende, 1756-03-26
J Morgen nyder atter een af Hans Majestets troe Mænd nemlig Hans Excellence Hr. Oberhofmarschal Græve af Moltke den høye Naade, at Monarken behager at dinere i hans Excellences Pallais i Frederichsstad.
Berlingske Tidende, 1756-03-26
Fra Norge erfares at sidste Søndag Sexagesima Kl. imellem 7 og 8 om Aftenen hendte sig i Nessetz Gield i Romsdalens Provstie og Tronhiems Stift følgende sørgelige Tildragelse. Efter 14 Dages idelige Tøeveyr, og næsten 8 Dages bestandige Uveir og Regn, udfaldt et Field imellem 2de Gaarder Kelle og Gamsgroen, som var vel ganske høyt, dog ey gandske steilt, begroet fra oven til neden med sterk Nødde-Skov, og øverst var Kelle Gaards Opsidderes Sætter. Saasom det laae ved Søen, foraarsagede dets Udfald 3 forfærdelig store Styrtninger, som stragte sig over 4 Miile i Længden og paa de fleeste Stæder 30 Favne ind paa Landet. 32 Mennesker af Strandsiddere bleve derved deels ihielslagne deels bortskyllede af Orcanerne. Nogle saa, som bergede Livet, bleve lemlæste. Mangfoldige Creaturer af stort og smaat gik til for Folk, som havde deres Fæ huuse, saa nær ved Søen. 8 Huusmænds Huuse bleve bortskyllede, med deres Udhuse, Nøster, Søe=Redskab og Baader; desuden omtrent 80 andre Søehuse Gaardbrugende Bønder tilhørende, med de derudi værende Søe-Redskaber og henimod 300 Baade, der alt laae i Søehuusene, Ligesaa blev H. Maj. Telt og Ammunitions Huus i Stykker, slaget, og meget spoleret af det som derudi fandtes, 3 Sau ger ere medgaaen foruden mangfoldige Qværnhuse. J Hoved-Sognet af Nessets Gield ere af fleere end 70 Jordbrugende Bønders foruden Huusmænd, kun 3 Søehuse, 2 store Baader og een liden tilovers, da hver Bonde havde tilforn 2, 344 Baader. J et Aner ere ey et eneste Nøst eller Baad tilovers, og i et andet bleve omtr. 20 Søehuse og det derudi værende Søe-Redskab forliste. Baade store og smaae Stene bleve opkastede høyt paa Landet, og Jorden ved Søen saa afplukket, at 3 Gaarde ere saa godt som gandske ruinerede, Folkene udarmede, Ager og Eng halparten borte for hveranden Bonde, foruden deres Høe Boder med Høet. En ynkelig Omstændighed, der har skilt samme af Nessets fattige Almue, med deres halve Velfærd, samme med meere, saa at, dersom de ey faaer Hielp, nødes de som udarmede at forlade deres Gaarde. Vandet blev ved denne Fields Fald saa oprørt fra Grunden af, at adskillige Slags store Fiske, som Langer, Qveite Røde-Uer &c., bleve høyt opkastede paa Landet. Uden for Præstegaarden, hvor der landes med Baadene, laae tilforn umaadelige Steene, som ogsaa bleve gandske bortskyllede, og i stæden for Leergrund er nu den sterkeste Sandgrund. Skaden i Nessets Gield er endnu ey beregnet; men saameget er vist, at Nessetz Præste=Folk har allerne misted for 500 Rdlr. Wedøe Præstegield har ogsaa faaet sin Deel heraf, men hvor stor vides endnu ikke. Hvad enten den idelige Regn eller et Slags Jordskielv, som sluttes, tillige har foraarsaged denne Ulykke, kan ey saa vist vides.
Berlingske Tidende, 1756-03-26
Vexel=Cours. London, 5 Rdlr. 17 s. a 16 s., et Pd. St. Amsterdam, 15 1/2 a 15 1/4 pro Cento. Hamborger Banco, 19 a 18 3/4 pro Cento.
Berlingske Tidende, 1756-03-26
NOTIFICATION. De udenbyes Commissionaire for det udi Aviserne forhen bekiendtgjorte Ugeskrift: Relationes Eurios, hos hvilke inscription imodtages, og planer samt fortaler gratis udgives a. ere følgende: J Sielland: Sr. Andreas Borck i Roeskilde; Sr. Ber rende Broe i Helsingøer; Hr. Postmester Weigaardi Callundborg; Sr. Niels Lynge i Nestved; Sr. Daniel Møller i Ringsted; Hr. Apotheker Smidt i Slagelse; Sr. Søren Roesberg i Sorøe; Sr. Morten Borring i Wordingborg; Sr. Herfort i Holbek; Sr. Lorenz Schulz i Corsør; Sr. Johan Hansteen, i Præstøe; Sr. Caspar Feddersen i Kiøge. J Fyen. Sr. Sigvart Møller i Odense; Sr. Hans Jørgen, Møller i Nyeborg; Sr. Christian Jversen i Middelfart.
Berlingske Tidende, 1756-03-26
J Lolland, Falster, Langeland og Møen. Sr. Hans Henrich Hinkelder i Nyekiøbing; Hr. Byefoged Møller i Rukiøbing; Sr. Jens Sørensen Willorg, Steege. Omhu. L. St. Anders Loverg i Aalborg; Hr. Postmester Weigner i Aarhuus; Hr. Postmester Wulføberg i Ribe; Hr. H. A. Høeg i Wiborg; Sr. Hans Pedersen Bruun i Colding; Sr. Conradt Mattfeldt, og Sr. Søren Høyer i Fridericia; Hr. Byefoged Forum i Hobroe; Sr. Jacob Steffensen i Horsens; Hr. Raadm. Stabel i Randers; Hr. Tolder Staal. i Weyle, Sr. Bertel Mogensen i Skive.
Berlingske Tidende, 1756-03-26
De Jnteressenter af det 3die Kongl. allene privilegerede Kiøbenhavnske Lotterie, som endnu restere med deres Loders Fornyelse til anden Classe, blive herved erindrede om at indfinde sig dermed jo før jo heller, eftersom Collecteurernes Appellations=Regninger maa være indløbne til mig den 12 April a. c., da de Lodder, som ikke ere fornyede førend saadan Appellations-Regninger skulle sluttes og afsendes, upaaankelig til andre Lysthavende blive overladte imod 2 og en halv Rdlr. Stykket, som er første og 2den Classes Jndskud. Trækningen foretages den 21de April, alt i følge Planen.
Berlingske Tidende, 1756-03-26
Kiøbenhavn den 26 Mart. 1756. Jonas Collin Kongl. Lotterie=Jnspecteur.