Berlingske Tidende, 1793-08-26
Paris, den 12te August. Den ulykkelige Dronning befinder sig endnu bestandig i sit Værelse i den underste Etage af Conciergeriet, hvor hun er udsade for al slem Lugt af en Mængde Fanger, som gaae og svadsere i Gaarden. Al den Lindring, som man har tilstaaet, hende, bestaaer deri, at der for Dørren til hendes Værelse bliver to Gange daglig stænket Vand, for at adsprede denne onde Lugt. - Paa det hende gjorte Forslag, at skrive enten til Keiseren, eller til Prindsen af Coburg, om at trække de fiendtlige Tropper tilbage fra det franske Gebet, har hun, som man forsikrer, svaret i følgende Udtryk : "Dersom man tillader mig at skrive til min Brodersøn, saa vil vil jeg bedes ham at lade sin Armee trænge frem til Paris, for at hævne min Gemals Død, og straffe hans Mordere efter Fortieneste. Om de øvrige Fanger i Temple har et Øyevidne forsikret følgende: Den unge Prinds føler endnu ikke sin ulykkelige Tilstand, og er meget munter. - Men i øvrigt viser han en Selvfølelse og Sielstorhed, som langt overgaaer hans Alder. Hans Søster og Tante ere nedsenkede i den dybeste Sorg. J Søndags, den 10de d. M., have de forlangt af Temple=Commissarierne, at man vilde bringe dem til Conciergeriet, for at kunne være hos Dronningen og trøste dende. Commissarierne have i Gaar skullet forestaae Borger raadet denne Degiering, som det neppe vil tillade. - Ligeledes have de forlangt, at den unge Prinds, som Dronningen ikke til Tilladelse at see, maatte faae Efterretning om sin Mader og hun om ham. - J Jacobinerforsamlingen den 8de d. M. har man paastaaer, at der for Fremtiden at langer behøvedes nogen offendig Gudstieneste, men at den naturlige Religions Gudstieneste var tilstrækkelig, og at man derfor Kulde fordrive alle Præster, og berefter ikke meretage nogen Lærde til Statsbetieninger eller Militair Poster, men bare Sansculotter. - Revolutions=Tribunalet skal den 15de d. M. begynde General Castines Proces. - J Gaar Aftes har her udbredt sig det Rygte, at Engelænderne havde i Toulon og Marseille giørt en Landgang, og at de va et med Glade blevne antagne af Beboerne. - Marseillerne skulle ogsaa have slaaet General Cartaurs Armee ved Avls non. - Man paastaaer, at Danten, som ikke meere lader sig see offentlig, arbeider tilligemed andre Medlemmer af N. C. paa en Forligsplan, som skal forelægges de colliserMagter. Nogle sige endog, at han allerede er afreist, for at underhandle med bemeldte Magter. Han skal nemlig at re det Forslag, at udlevere disse Magter Personerne af den Kongl. Familie, naar man vil lade grankrig Friehed til, a indrette sin Regieringsform efter Godbrundende. - J de 492 Cantoner, hvoraf vor Republik bestaaer, er Constitutionen bleven antaget, paa følgende Undtagelser nær Nogle Stæder i Jura=Departementet have ikke antaget den og St. Tomant i Bretagne har erklært, at den vil have Ludvig 17de til Konge og Geistligheden igien indset. - Fra Nantes skrives under den 8de d. M., at man der har seet en engelsk Flaade af 24 Linieskibe, samt nogle Kanoner i Skalupper, som syntes at ville stile til Den Bene. Man befrygter, at denne Flaade forde have Forstærkningstropper, om Bord til Royalisterne i Vander. - Disse Breve have formodentlig foranlediget det i Gaar udspredte Rygte, at bemeldte Flaade havde bemægtiget sig Staden Sabet Olonne, hvorfra den kunde sende Royalisterne Forstærkning.