JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-12-24
Krigsbegivenheder. Hvad man allerede længe har ymtet om er nu skeet. En Engelsk Russisk Flaade paa 12 Krigs The og mange Transportskibe har d. 20de f. M. sat 15000 Mand i Land i Neapel. Virkningen heraf var, at den Franske Ambassadeur, Alquir, strax lod nedtage det Vaaben, der fandtes over hans Palais, forlangte et Reisepas og begav sig til Rom. Den Neapolitanske Regjering lod førend Vaabenets Nedtagelse bekjendtgjøre paa Børsen, at Kongen havde hørt Rygtet herom med stort Mishag, at i ethvert Tilfælde Franskmændenes, Jtalienernes, Liguriernes, Batavernes, Schweizer nes og alle andre med Frankrige allierede Natio mers Eiendom skulde forblive under Regjeringens Garantie, og at den følgelig tillader dem at fortsætte deres Handel lige saa fuldt som om det Franske Consulats og Gesandtskabs Forretninger vare i Gang. Men denne Garantie skulde dog kun strække sig til det faste Land af Neapel og Sicilien. Denne Forsikkring uagtet paastaae, Franske Blade dog, at de Neapolitanske Tropper, uanseet den Neutralitets=Tractat, der nylig blev sluttet imellem Frankrige og Neapel, og paa Grund af hvilken General Cyr's Corps forlod det sidstes Grændser, have forenet sig med Engellænderne og Russerne, og faaet den Russiske General Lasey til Anfører. Medens Frankrige saaledes har faaet i Neapel en ny Modstander, har Vicekongen i Jtalien imidlertid oprettet en Reserveleir imellem Bologne og Modena, som bestaar af Jtalienske Nationaltropper. For at sætte Holland i Sikkerhed mod et mueligt fiendtlig Besøg, skulle 60,000 Mand Franske besætte de østlige Grændser af denne Republik. Prinds Louis, Overgeneral over Nordarmeen, ankom d. 9de d. M. til Herzogenbusch, og Nymmegen er bestemt til hans Hovedqvarteer. Krigstumlen i denne Stad er ubeskrivelig stor, paa een Dag ankom der 7000 Mand, hver Borger har 10 til 12 Mand Jndqvartering, og d. 10de vare her 12000 Mand Tropper. Medens der saaledes paa Fransk Side gjøres alle muelige Anstalter til Krigens Fortsættelse, vedbliver Preussen at samle Tropper i det Vestphalske, og den lille Stad Lingen, 6 1/2 Miil fra Osnabrück, er allerede bestemt til Hovedqvarteer for et Preussisk Armeecorps. Alle Preussiske Tropper i Nabolavet ere afmarcherede til Egnen af Wesel, og de, som have staaet ved denne Flod, gaae til det Osnabrickske. J Enden, Hovedstaden i Ostfriesland, som tilhører Preussen, ventes med hver gunskig Vind en Transportskaade fra Engelland med 30,000 Mand Infanterie, som uden Tvivl ere bestemte til at giøre Landgang paa Holland.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-12-24
I det sidste Numer af Moniteuren meldes følgende, under Artiklen Nürrenberg d. 29 Nov. Man vedbliver endnu at klage over Russerne i det Østerrigske. Nogle af dem have sat Jld paa den smukke Borg Schöngraben. De Østerrigske Provindser ville endnu længe føle Virkningen af deres Allieredes Yderligheder og Ødelæggelser. Naar man forestiller Russerne deres Fremfærd, saa svare de, at de troe sig berettigede til at ødelægge de Egne, som de trække sig tilbage i, da de derved forhindre de Franske fra at trænge dybere ind i Landet, og de i det mindste forsinke deres Marsch ved at betage dem Hielpekilderne i de Lande, de forfølge dem i. Den Franske Armee bruger en ganske anden Fremgangsmaade. Keiser Napoleon søger saa meget som mueligt at formindske de Onder, der ere en uundgaaelig Følge af en stor Armees Jndrykkelse i de Østerrigske Provindser, som de Franske Tropper fra alle Kanter trænge ind i Adskillige Franske Rytterregimenter bruges ene og allene til at patrouillere i alle Egnene mellem Wien, og Jnn, og at vaage over Sikkerheden paa Landevelene. J Wien gaae alle Forretninger deres sædvanlige Gang; Deligencerne og Postvogne med Passagerer ankomme som forhen; hele Vogne med Gods kjøre i største Sikkerhed igjennem hele Landet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-12-24
J samme Blad anføres som en Natursjeldenhed, at der i en Hauge i Thunstetten, 7 Mile fra Bern, findes et Adams=Figentree (Musa eller Poma paradis), som bærer i Aar Frugter. Dette Træ har de største Blade man kjender. Hvert Blad, der seer ud som grønt Atlask, er 6 til 7 Fod langt og næsten to Fod bredt. Træet blomstrer meget sjelden i Europa. Det findes beskreven i Bomares Naturhistorie, og v. Aphelen tilføier i den Danske Oversættelse, at det findes i Rosenborg Hauge, saavelsom paa Fredensborg, hvor han selv havde seet det hos Slotsgartneren. To saadanne Blade skulle være tilstrækkelige til at emballere et Menneske. Heraf er det altsaa klart, at Adam og Eda meget ler kunde sye sig Kjortler af Figenblade. Den Tid kan endnu komme, hvor vore Cavalliere ville bære Beenklæder og vore Damer Frakker af saadanne Blade.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-12-24
En 12 Aar, Forpagter, navnlig AukJameson, i Engelland, har nylig givtet sig for femte Gang, og taget en 60 Aars Enke til Æg te. Den nygivte Mand tæller allerede en Efterslægt af 92 Børn, Børnebørn og Børnebørns Børn, og hans Kone, Mrs. Murry, 33 Efterkommere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-12-24
En vis Mis. Beech har en Dreng, som er neppe et Aar gammel og desuagtet allerede har 16 Tænder. En ny Roscius i Tyggekonsten, Breve fra Berlin dat. d. 17 Dec. melde, at Storførsten Constantin ventes med det første til denne Stad, hvor han vil opholde sig for en kort Tid, og derpaa vende tilbage til Armeen. Der gjøres allerede Værelser ryddelige for ham.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-12-24
Keiser Alexander skal nu være paa Hjemreisen til Rusland. Fortsættelse, see No. 19). Medens Carl var i Sachsen beviste alle Europæiske Hoffer ham de største Æresbeviisninger. Han formaaede endog Keiser Joseph til at forunde Protestanterne deres Friheder og Rettigheder igjen, og da den Pavelige Gesandt besværede sig derover i Wien, svarede Keiseren, havde Paven været Kongen af Sverrig saa nærsom jeg, hvoveed om han da ikke selv var bleven Luthersk. Efter et langt Vinterqvarteer i Sachsen gik Carl Peter i Møde, formodentlig for at styrte ham fra Tronen. Sachserne, glade over hans Afmarch, havde allerede betalt 23 Millioner i Contribution, foruden enkelte Livrancer. Han rykkede som Seierherre ind i Polen, hvor alle ydmygede sig for ham, og de Russiske Tropper trak sig tilbage; selv Peter maatte over Hals og Hoved forlade Grodne. Carl vilde nu ogsaa ydmyge Caren i hans eget Rige. Han marcherede midt om Vinteren, igjennem det skovrige og moradsige Litthanen, satte med sin Armee over Floder, vadede igjennem Moradser, angreb Russerne syv Gange, førend det omsider lykkedes ham at slaae dem med 8000 Mands Tab paa Flugten, og at forjage dem fra alle deres Forskandsninger, men ogsaa Carl tabte mange Folk. Den uventede Seier bevægede Peter til at gjøre Fredsforslag, men den hovmodige Carl svarede: "at han kun i Mos paa vilde underhandle med ham. Enhver selv den Svenske Armee ventede nu at Carl vilde tage Veien did. Men fra nu af dalede Lykkens Soel for ham. Carl kan fra dette Øieblik tjene til Exempel paa, at selv den frygteligste Erobrer, som hele Europa skjelver for, kan ved Omstændigheders evige Kredsløb, falde ligesaa hastig som han er stegen, og at den vise Solons Ord ingen er lykkelig førend han ligger i sin Grav er anvendelig paa enhver Krigshelt. Stolende paa sin Lykke lod Carl sig nu forlede til at drage til Ukraine, hvor han blev foruroliget af Russerne, under Menzikoff, og paa de store Omveie, han gjorde, ikke fandt andet end Ørkener, Skove og Moradser, i hvilke han mistede en stor Deel Artillerie. Hans Armee blev efterhaanden formindsket, og gjentagne Gange slaaet. Omsider blev den ved det bekiendte Slag ved Pultawa aldeles opløst. Ved Slottet Dürrenstein, i Mähren, hvor Marchal Mortier d. 11te f. M. havde en Fægtning med Russerne, blev Richard Løvehjerte arresteret af Hertug Leopold af Østerrige, da han 192 kom tilbage fra det forsættede Land.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-12-24
J Moniteuren spottes over den Pragske Avisskriver. Han er den meest urokkelige Mand, siger den, som Russerne og Østerrigerne eie, thi medens en heel Skare af Generaler nedlægge deres Vaaden for den Franske Keisers Fødder, vil denne Avisskriver dog ikke give sig tabt. Han meddeler endnu bestandig Efterretninger om Seiere a.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-12-24
J Petersborg har man afsjunget et Te Deum i Anledning af Kulusows Seier (?) over Mortier. Dagen førend Slaget ved Austerlitz forettoKeiser Napoleon en Hovedrecognesering, hvorved han udsatte sig for saa stor Fare, at han virkelig stødte paa en Landsby, hvor der laae Cosakker, der kom i Haandgemænge med de Mammelukker, der ledsagede ham. - Det var det første Slag i denne Krig, hvor begge de stridende Parter vare fuldkommen beredt i Forveien.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-12-24
Medens den Petersborgske Hoftidende selv beretter under d. 29de f. M., at den Østerrigske Armee er aldeles slaaet og maa betragtes som tilintetgjort, medens det er notoriske, at der siden d. 3 Dec. har været en Vaabenstilstand imellem den Franske og den Russisk Østerrigske Armee, melde Efterretninger fra Jglau under d. 6te d. M. at der d. 5te er forefaldet et Slag imellem den Bayerske General Wrede og Erkehertug Ferdinands Tropper i Nærheden af Jglau. - J hele Sachsen ere de Preussiske Collonner i stor Bevægelse; imellem Weymar og Sachsen cantonere 45,000 Mand. De Sachsiske Tropper ere rykkede frem mod Grændserne af Bøhmen og Bayreuth.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-12-24
Jmidlertid meldes dog fra Wien, at der er den bedste Forstaaelse imellem Frankrige, og Preussen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-12-24
Til Luthers Monument er der ialt indkommen 167000 Rdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-12-24
Da det allerede tredie Gang er indført i et af vore offentlige Blade, som noget Nyt, at det andet Trondhjemske Borgercompagnie endnu ikke har kunne erholde nogen Capitain, skjønt samme dog er benaadet med Armeens Feldttegn, saa har Bogtrykker Stephanson bekjendtgjort i Trondhjems avisen, at det vel er sandt, da han, som er een afde Capitainløse, bør jo nok vide det, men at man først burde have opløst den Gaade, hvorledes en By, der har henved 10,000 Mennesker, ikke har 200 paabendygtige Borgere, der tage Deel i Vaabenøvelserne?
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-12-24
Capit. Lieuten Acheleye, som førte Paquet skibet Kronprindsesse Marie, melder i en Skrivelse dat. Tranquebar d. 5 Febr. d. A., han d. 23 Oct. om Aftenen blev anholdt af en Fransk Caper, som efterat have skudt paa ham uden Aarsag endeel Skud, eftersaae hans Papirer og tvang ham til at modtage en Engelsk Kiøbmand fra Bengalen, og 16 Engelske Soldater, fordi han selv manglede Provision. Cap. Acheleye blev derved forsinket og maatte løbe ind paa Nicobar Øerne, for at proviantere sig. J Følge en forhen indgiven Besværing, fra vor Minister Geheimeraad Dreyer, har den Franske Regjering berettet Ministeren, at der er givet Ordre i alle Franske Havne, at Capercapitainen Surconff, skal for den begangne Forbrydelse hensættes 8 Dage i Fængsel, saasnart han kommer tilbage, at hans Skib strax efter hans Tilbagekomst skal aftakkes, og det i et heelt Aar ikke skal være ham tilladt at føre nogen Commando. Den Franske Minister tilføier i sit Svar, at det er den Franske Keisers bestemte Villie, at saadanne Misgierninger skulle ansees med alvorlig Strænghed, samt at man haaber, at dette Exempel vil afskrække andre fra deslige voldsomme Foretagender.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-12-28
Løverdagen den 28 December, 1805.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-12-28
endnu ikke har gjort Kortspil til en Green af den moralske Underviisning. Hvor let havde det ikke været at faae een af Tentoniens Sønner til at udarbeide en systematisk Lærebog i denne Videnskab, og for gode Ord og Betaling at paatage sig Overbestyrelsen over denne Underviisning, Funde det end ikke drives saavidt, at Professorerne ved noget Europæisk Universttet vilde offentlig examinere i Kortspil, saa vil, de det dog altid være en stor Glæde for en Fader at see sin Søn forlade Institutet, udrustet med et Talent, der kan sætte ham i Yndest hos de Store og skaffe ham Agtelse de Smaa Jeg kunde med tusinde Exemp. devise, at det hverken er Homer eller Hngo Frottus, hverken Newton eller Kant, men snarere Ruderdame, og Kløverknegt, der har banet mangt et Menneske Veien til Lykkens straalende Tempel, om just ikke altid her til Lands, saa dog i andre Lande. Kortspil er een af de første selskabelige Dyder, som vort Aarhundredes Mennesker kjende. Det første Spørgsmaal man gjør sin Gjest er kan De spille & Hombre eller Phist, Sparer han ja, saa er han indviet i alle Selskabsfredse, og han vil allerede næste Dags Morgen sinde sit Bord bedækket med Jndbydelsessedler. Svarer han nei, saa er han saa godt som han lyst fra alle Selskaber,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-12-28
Den, som anonskunder vil gjøre et unge Menneske lykkeligt, han lade ham undervise i Kortspil, forsyne ham med smukke Klæder og give ham et Par hundrede Rigsdaler i klingende Mynt. Mere behøver han ikke til at blive det lykkeligste Menneske under Solen. Man til kappes om hans Selskab og tilstede han Adgang til alle Familiekredse. Han spiller.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-12-28
superb L Hombre og Whist fremsagt af en veen og fornem Mund er en Attest, der veier mere end tusinde lærde Diplomer – en Guld nagle, som med Tryllekraft aabner alle Døre, Inden- og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-12-28
Indenlandske Efterretninger. Skuepladsen. Mandagen d. 6 Jan. 1806 opføres: Erindringen. - Tirsd. d. 7: Edvard i Skotland. Onsd. d. 8. Nytaarsgaven og Høstgildet. - Torsd. d. 9. Barberen i Sevilla. - Fred, d. 10; Fra Vertshuus til Vertshuus. - Mand. d. 13, Qvaksalverne. - Tirsd. d. 14. Erindringen. - Torsd. d. 16. Creditorerne og Alexis. - Fred. d. 17. Selim. Løverd. d. 18. Fra Vertshuus til Vertshuus. Laasen til den prægtige Jernport til Indgangen til det nye Capel i Roeskilde Domkirke, som er forfærdiget i Christian den Fierdes Tid, skal være saa konstig, at ingen Smed kan giøre en Nøgle dertil. J Porten selv sidder derfor en Reserve nøgle, som kan siles ud, hvis den rette skulde komme bort, og dersom denne Reservenøgle ogsaa forkommer, saa findes der i Kirken en Form, som den kan støbes i Den af afdøde Major Lange opførte ny Caserne for Marine Regimentet i Kronprindsessegaden bestaaer af en fem Etage høi Bygning, som er indrettet til 3 Skabsofffeler, J salbakkerne Officierer og 496 Mand. Underofficierer og Gemene, samt en Bøssemager og Compagniefeldtskjær.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-12-28
Paa ethvert Hjørne af Høibro opsættes nu en smuk Steenpille, hvorpaa der anbringes en Glassagte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-12-28
Det har forhen været omtalt i dette Blad, at den afdøde Arveprinds Friderich har erhvervet sig udødelig Fortjeneste af Nutiden og Eftertiden ved at afstaae til Kongen den Ret, han i Tiden havde til Stiftet Lybek, hvilket han, som Coadjutor, skulde tiltræde efter Bispens Død.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-12-28
Vi vare i Aaret 1761, som bekjendt, indviklede i alvorlige Stridigheder med Rusland. De vare foranledigede af det Holsteen Gottorpske Huus, hvis Deel af Slesvig Frederik den Fjerde havde bemægtiget sig, fordi den Gottorpske Hertug, Carl August, havde brudt sin Neutralitet ved at mod tage de Svenske i Tønningen. Fra den Tid af havde dette Huus bestandig søgt atter at komme i Besiddelse af de tabte Lande. Da endelig Hertugen af Holsteen Gottorp Carl Peter Ulrik, under Navn af Peter 111. besteg den Russiske Trone, vilde han tvinge Dannemark til ikke alle ne at afstaae hans forrige Andeel af Hertugdom met Slesvig, men endog at give ham Erstatning for de i saa lang Tid nydte Jndkomster. Krigen var nær ved at udbryde og man var paa begge Sider beredt til Angreb, da Peter III. blev afsat af Catharine II. og bøde. Hans Søn kunde ligeledes gjøre Fordringer paa sin Faders Rettigheder, men Catharine trak sine Tropper tilbage og begyndte fredelige Underhandlinger. Man sluttede et Forlig, hvor de høist ubehagelige Stridigheder, med det Gottorpske Huus engang for alle bleve endte. Men een af Ruslands Betingelser var, at Bispen i Lybek, en Prinds af det Holsteenske Huus, skulde foruden Grevskaberne Oldenborg og Delmenhørst have Rettigheden til Stiftet Lybek. Arveprinds Friderich, som besad denne Rettighed, bragte nu Fædrenelandet villigen dette Offer. Af hvilken Vigtighed det i de nyere Tider har været for Dannemark at være Enehersker af Holsteen, det vil enhver som kjender det mindste til den politiske nyere Stilling af Europa og vort Fædrenelands Forhold i de senere Tider ved første Øiekast indsee. Denne ædelmodige Opoffrelse bidrog ligesaa meget til at befæste Fædrenelandets Fred og Afhængighed som er vunder Slag.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-12-28
En af D. Galls Tilhørere i Kjøbenhavn har i et af vore periodiske Skrivter beviist, at vi see med ro Øine, ikke med eet Tallet af de elegerede Mænd i Trondhjem maa, efter Cancell. Skrive af 23 f. M. indskrænkes til sex.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-12-28
Efter den Jversenske Avis findes der i Fyen et Fruentimmer, hvis Mave er saa stor, at hun, naar hun sidder opret, kan stille baade et Glas og en Flaske paa samme. Hun er i dette Stykke altsaa den forhen omtalte Hollandske Gouverneurs Overmand.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-12-28
J afvigte Aar vare i Staden Flensborg copulerede 93 Par, fødte 186 Drenge og 184 Piger, ialt 370 Børn, og blandt disse 32 udenfor Ægteskabet. Døde 114 af Mandkjønnet og 137. af Qvindekjønnet, ialt 251. - J Provstiet Flensborg (Amt og Stad) copuleret 279 Par, fødte og Drenge, 547 Piger, ialt 11271, og deriblandt 60 udenfor Ægteskabet. Døde 389 af Mandkjønnet, 420 af Qvindekjønnet, ialt 809, - altsaa 328 flere fødte end døde. De Dødfødtes Tal 48.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-12-28
Den ny Huusskat i Flensborg vil i Staden, Flensborg udgjøre i næste Aar 7800 Rdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-12-28
De i Kiel værende Catholiker havde hidtil forretter deres Gudstjeneste i er Privathuus, nu derimod har en afdød Mand testamenteret dem en Bygning, hvori de i Fremtiden kunne holde deres Andagt, og H. M. Kongen har allernaadigst confirmeret denne Disposition.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-12-28
J occonomiske Annaler findes et Stykke alle gaaende en ny Canal i Sjælland, af Hr. Prof. Olufsen. Af samme erfares, at den første Canal, der nogensinde er bleven gravet for Hovedstadens Skyld, er den, H. M. Kongen, som Privateier af Skovene paa Kronborg og Frederiksborg Amter, lod grave fra Esromssøe til Dronningsmøllen, ved Hr. Major Reck, og paa hvilken Brændet fra de vidtløftige Skovstrækninger, der omringe denne Sø, uden synderlig Bekostning naae et beqvemt Indskibningsted. Man har gjort Forslag til en Canal fra Ringstedegnen til Kjøge eller Nestved, og tænkt paa en Forbindelse imellem en Søhavn og det Jndre af Sjælland &c. Det første Forslag endog efter Oecon, og Commercecollegiets Foranstaltning blevet videnskabelig undersøgt, og man har endog et endnu ikke bekjendtgjort smukt stukket Kort af Hr. Angelo over denne Canals Løb. Det andet forehavende, at sætte det Midterste af Sjælland ved en Havn i Forbindelse med Kjøbenhavn, har havt bedre Held. Sorøe Academie og to betydelige Skoveiere i dets Egn har besluttet at gjøre Susaaen seilbar for Pramme fra Bavelse Sørned til Nestved. Agen skal opryddes og en Trækvei anlægges. Hr. Major Recke har paataget sig Udførelsen; Arbeidet tager sin Begyndelse, næste Aar, og menes at være færdigt om tre Aar. Men Forf. mener, at, naar denne Canal skal opfylde den tilsigtede Nytte, nemlig Brændets Befordring til Kjøbenhavn, saa burde den gaae lige did. Bekostningen vilde være større, men Fordelene vilde ogsaa fuldkommen opveie den. Mange flere Godseiere ville have Nytte deraf, mange flere bidrage dertil. Priserne paa Brænde og Levnedsmidler i Hovedstaden vilde betydelig falde, naar en saadan Canal først var tilveiebragt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-12-28
Den Danske Ostindiefarer Dannebrog har ved False=Bay ved Godthaab stødt paa Lindis's Escadre, som bestod af Linieskibet Marengo paa 80 Canoner, og en Fregat. Den mødte Dagen derpaa en Engelsk Escadre, som den meddeelte denne Efterretning. Man ventede et Slag imellem begge Escadrer, men Lindis skal, efter de seneste Engelske Tidender, være undgaaet de Engelske Førsten af Hessenstein befinder sig nu i Kiel Det ankomne 7de Artilleriecompagnie skal henlægges i Rendsborg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-12-28
Udenlandske Efterretninger. Politikerne have bestandig troet, at Aarsagen til de Østerrigske Vaabens idelige Uheld især ligger deri, at Generalernes Ordrer vare alt for indskrænkede, og at de endog i Feldten bestandig maatte indhente der Wienske Krigscollegiums Betænkninger. Mærkeligt er det, at denne Mening finder Medhold i Historien om Trediveaarskrigen, og at man allerede for 175 Aar siden har gjort samme Erindring. Efterat General Tilly aldeles var slaaet ved Leipzig og man, saa at sige, maatte trygle den stolte General Wallenstein, atter at paatage sig den Overcommando, man tilforn havde frataget ham, og Keiseren i sin Vaande sang det ene Attanie efter der ander, og forgieves søgte overalt om Hjelp, beqvemmede Wallensteien sig omsider dertil, men foreskrev Keiseren dog adskillige haarde Vilkaar, som han saae sig nødt til at indgaae. Blandt disse vare: 1) at han vilde være Generalissimus over den Keiserlige og Spanske Armee i Tydskland, med en absolut og uafhængig Magt til at begynde Krig og slutte Fred, thi, sagde han, naar en stor og vigtig Sag skal styres af mange Hoveder, kan Udfaldet aldrig blive heldigt. Den eneste Aarsag, hvorfor de Svenskes Vaaben vare saa heldige, laae deri, at Kongen commanderede allene. Saasnart som Berømmelsen for Tapperhed eller Frygten for Skam ere deelte, ophører man ogsaa at antage sig den gode Sag med Eftertryk. Den anden Betingelse var, at den Romerske og Ungerske Konge, Ferdinandtil. ikke skulde være ved Armeen; thi for Anstændighedens Skyld vilde det ikke sømme sig, at denne skulde staae under ham og for Armeen vilde det ikke være gavnligt, at han commanderede i egen Person.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-12-28
J Slaget ved Ansterlitz var Keiser Napoleon, klædt i en graa Overkjole. Han red uafladelig fra den ene Fløi til den anden, fra et Corps til et andet, og maatte gjentagne Gange skifte Heste. Da Keiser Frang kom til ham, undskyldte han sig, at han ikke var bedre paaklædt. Han havde nogle Timer forhen vadet til Knæerne i Moradser, for at hielpe de Østerrigske og Russiske Saarede, som laae deri. Efter dette Slag, hvori der, i følge en Fransk Bulletin, ikke blev tagen nogen Franskmand til Fange, fældte Napoleon Taarer da han red omkring paa Valpladsen. Man talte her 18000 døde Russer, 600 døde Østerrigere, og 900 døde Franske. Af Saarede havde de sidste 7000 Russer og 3000 af deres egne Tropper.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-12-28
Den Russiske Overgeneral Buxhowden og mange ubenævnte Generaler ere døde, og General Kutusow er saaret. Dette var det 40de Slag, som Napoleon har leveret. - En stor Deel Skyts fra Tøihuset i Wien transporteres nu af de Franske til Strasburg; i Augsburg gjemmes 100,000 Østerrigske Geværer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-12-28
Vaabenstilstanden fra den 6 Dec. indeholder den Betingelse, at den Russiske Armee skal forlade de Østerrigske Stater og Østerrigske Polen, inden 15 Dage og Gallizien inden en Maaned; at dens March foreskrives saaledes at man bestandig kan vide, hvor den befinder sig; hverken i Ungern eller Bøhmen tør der skee nogen Bevæbning a. og ingen udenlandsk Armee tør rykke ind i de Østerrigske Stater.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-12-28
De Engelske ville nu bloquere Toulon, Genua og alle Havne i Middelhavet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-12-28
Ved Dononinsk i Rusland er der falden Flintesteen, der veiede 7 Pund og derover.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-12-28
Den Bayerske General Siebbein har med sit Corps taget Tyrol i Besiddelse. Den Bayerske Armee skal forstærkes til 80,000 Mand.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-12-28
Dessalines er ikke død; han har tvertimod udstædt to nye Proclamationer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-12-28
Musicus Posch fra Wien har i Berlin opfundet et Jnstrument, Kainorphica kaldet, som har Lighed med en Harmonica og modtages med Bifald.