Ribe Stifts Adresseaviser, 1837-05-12
Frankerig. Philipsdagen har skuffet Parisernes Forventninger. Den medbragte vel LykønskningsDeputationer og andre Festligheder; men den bragte ingen Amnesti. Amnestisagen skal vel oftere have været paa Bane i Cabinettet, men Enden paa Forhandlingerne skal have været den Beslutning, at udsætte denne Midhedshandling paa ubestemt Tid. Nu knytter man imidlertid noget Haab til den forestaaende Formæling eller til Julifesten. Dette Haab er blevet bestyrket ved de d. 3die Mai begyndte Debatter om Tilskuddet til de hemmelige Fonds. Disse Debatter have nemlig draget et svælgende Dyd mellem det nærværende Cabinet og Guizotinerne. Paa en Udsoning er der næppe at tænke, og Hr. Moles Ministerium maa derfor være betænkt paa at styrke sig mod de aftraadte Ministre og deres Tilhængere; men dertil egner sig vel Jntet bedre end en Forholdsregel, der kan være sikker paa et saa almindeligt bifald. Det hedte allerede, at Marskalk Gerard var bleven kaldet til Tuillerierne, forat man kunde raadføre sig med ham, som stedse har været Amnestiens varme og utrættelige Talsmand. Hr. Dupin bliver rost, fordi han i sin Lykønskningstale til Kongen har med mere Diervhed og Ligefremhed end ellers lagt hans Majestæt Nødvendigheden af denne Mildhedshandling paa Hjærtet. Der gives endog dem, som troe, at Amnestien vil blive kundgjort endnu før Formælingen. - Hine Debatter, om de hemmelige Fonds have forresten gjort det sandsynligt, at i det Mindste en partiel Cabinetsforandring, er nær forestaaende, i det nemlig Ministrene Mole og Martin have paa Talerstolen ligefrem modsagt hinanden. Under Løbet af Debatterne faldt nemlig Talen, ogsaa paa det bekiendte Apanage=Forslag. Hr. Guizot beklagede, at det var taget tilbage og det paa en saadan Maade, at man ikke kunde vente det indført igjen. Hr. Dupin erklærede, at Forslaget i nærværende Session ikke kunde indbringes oftere, uden at støde an mod Chartets Bestemmelser. Andre Deputerede vare derimod af anden Mening, og det Ønske blev udtalet, at Ministrene maatte erklære, om Forslaget, definitiv eller kun midlertidig var taget tilbage. Hr. Martin erklærede da, at Apanage-Forslaget hvilede paa en vis og aldeles constitutionel Grundvold; at Ministrene ikke havde taget det tilbage, fordi de havde forandret deres Mening derom, men fordi Klogskab bød ikke at træde for skarpt op imod en almindelig udbredt, om end urigtig, Mening, og at man senere vilde have at overveie, om Forslaget paany skulde forelægges. Denne Erklæring gjorde stor Opsigt, og Hr. Dubois, stormede op paa Talerstolen og forlangte af Minister præsidenten et bestemt Svar paa det Spørgsmaal, om hiint Forslags Tilbagetagelse skulde ansees for en blot Udsættelse eller ikke. Da svarede Hr. Mole, tværtimod sin Collegas Yttring: "en Tilbagetagelse er ingen blot Udsættelse Hermed erklærede Hr. Du boes sig tilfreds og overlod det til Ministrene selv, hvorledes de vilde komme ud af det med hinanden. Man anseer det for at ville blive en nødvendig Følge af denne Begivenhed, enten at Hr. Martin maa træde ud, eller at Hr. Mole maa nedlægge sin Post, og dermed da tillige det nærværende Cabinet opløses. Det Første holder man for sandsynligt og taler allerede om dHrr. Passy og Teste, som Hr. Martins formodentlige Efterfølgere i Handelsministeriet. Nogle mene, at Hr. Barthe med det Samme vil fortrække, og det tager man sig ikke videre nær. Derimod anseer man det forbeklagelsesværdigt, om Hr. Mole skulde udtræde, og muligt Hr. Gutzot igjen træde i Spidsen for et nyt Ministerium. - Efter Forlydende skal Hertugen af Broglie reise Prindsessen af Mechlenburg imøde indtil Grænsen af Vestphalen. Paa den franske Grændse skal dernæst General Gourgand complimentere den høie Brud, som derpaa, uden at berøre Hovedstaden, begiver sig directe til Fontainebleau, hvor Formælingen d. 30te skal fuldbyrdes. Hertugen af Orleans skal være i Fare for at faae en Halsbetændelse, hvorfor Lægerne have forbudet ham at tale. Der ere imidlertid de, som mene, at Faren ikke er saa stor, men at Hertugen selv har ladet sig forbyde at tale, for at slip pe for den kjedelige Forretning, at modtage og besvare de uendelige Lykønskninger, som strømme ind paa ham, At den spanske Gesandt, Hr. Campuzano, skal have været meget grov mod Ludvig Philip, truet ham med, at Spanien vilde modtage alle franske Revolutionære og bjælpe dem til at omstyrte den nærværende Tingenes Orden i Frankerig, dersom Kongen ikke bedre end hidtil opfyldte Quadruple Alliancetractaten, og endelig kastet en Note, som han havde hos sig, i Kaminen, ligefor hans Majestæts Aasyn, alt dette beroer formodentlig kun paa grundløse Rygter.