Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-12-04
Man solgte Svibler, som man ikke ejede, for umaadelige Summer paa Vilkaar af at levere Samme Kjøberen til en bestemt Tid. For en enkelt Semper=Augustus betalede man 13,000 Gylden, og for trende saadanne i Alt 30,000 Gylden. For en Viceroi gav man følgende Artikler: 2 Læs Hvede, 4 Læs Rug, 4 fede Oxer, 8 Grise, 12 Faar, Stykfade Viin, 4 Tønder stærkt Øl, 2 Tønder Smør, 1000 Pund Ost og et Sølvbæger. Ogsaa kostede denne Svibel 4,023 Gylden. J Almaar solgte man ved offentlig Auction i 1636 120 Tuliplansvibler til Bedste for Opfostringshuset sammesteds for mere end 90,000 Gylden. Paa samme Tid vandt en Mand i Amsterdam ved denne Handel i fire Maaneder over 60,000 Gylden. J en eneste hollandsk By skulle ti Millioner Gylden for Tulipansvibler være blevne debiterede. Dette Tulipanraserie varede ikke længe. Priserne faldt, og Kjøberne vægrede sig ved at betale ved Afleveringen de forud betingede Summer. De derved foranledigede Processer afgjordes ved en Placat af Generalstaterne under 27de April 163, derved, at Sælgeren skulde have Ret til at holde Kjøberen, til at betale den betingede Priis ved den almindelige Rettergang. Denne Cragtning forvoldte hiin Handels hurtige Synken saaledes, at man nu kunde faae en Semper-Augustus for et Skamkjøb af 50 Gylden. Siden har man rigtignok ved nye, sælsomme Tuliplanplanter vundet meget gode Priser: men de vare ganske forskjellige fra hine, og man saae med Smiil tilbage paa hiin Enthusiasme. Endnu findes i de nyeste Fortegnelser over de harlemske Blomsterhandlere Priser af 20, 30, 40, 50, 60, 75 indtil 150 Gylden for enkelte vare Tulipaner. Jndtil den franske Revolution var det almindelig Skik, at Harlemmerne fik Tulipansviblerne for deres Handel fra Flandern. Men siden Revolutionen kommer faa Svibler derfra, og Har lemmerne ere blevne nødte til at anvende meer egen Flid, paa hines Opelskning. Amsterdammerne især Damerne, have endnu stor Forkjærlighed for Blomster. Næsten alle Vinduer ere besatte med en udsøgt Blomsterflor. Handelen med Blomster og smaa Buskværter have Jøderne næsten ganske tilegnet sig, dog bringe ogsaa Landfolkene saadanne Værter paa det udelukkende dertil bestemte Blomstertorv, der især i Pintsetiden er meget bil lant. De Rige lade deres Blomster komme fra Harlem. Ogsaa Lille har siden gamle Tider været berømt for dets Blomster, især Tulipaner. J Førstningen var Handelen dermed i Geistlighedens Hænder. J 1812 nævnedes Gallie, som den berømteste Blomsterhandler. Tulipanraseriet var her næsten ligesaa hidsigt som i Harlem. Man ombyttede f. C. for een Svibel et stort Bryggerie, som siden har beholdt Navnet La Tulipe. J det Hele er det nu for Tiden ikke stort bevendt med Tulipanhandelen, da ogsaa Engelænderne have begynet at opelske Tulipaner med Held. Engelske Blomsterelskere betale endnu for enkelte Sorter 5 til 6 Pd. Sterling. (Ch. J. S.) Canning. Da der var bleven undertegnet en Tractat mellem Storbritannien og Sverrige, skulde Canning og Baron Ehrenheim modtage Daaser med Diamanter til en Værdie af tusind Pund Sterling. Baron Chrenheim anmodede den svenske Gesandt i London om, at give den engelske Minister et Vink, at han maatte foretrække at modtage Daasens Værdie i rede Penge. Dersom den engelske Regjering skulde forundres over denne besynderlige Begjering, bemyndigede Baronen ham til at underrette Hr. Canning under Haanden omhans hemmelige Bevæggrund, nemlig, at han, da den svenske Provinds Bahuslehn leed af Kornmangel, havde ifinde, nogenledes at lindre Nøden ved denne Sum. Hr. Canning var virkelig meget forundret ved dette usædvanlige Forslag; men saade, da han havde erfaret Grunden: "Sandsynlig viis er Baron Chrenheim en meget riig Mand, for at være istand til at gjøre en saadan Foræring." Aldeles ikke, svarede den svenske Gesandt, han har Jntet uden sin Gage. En desto ædlere Handling, raabte Canning; jeg giver Dem mit Ord paa, at hans Ønske skal blive opfyldt. Men jeg har ogsaa at bede Dem om en Artighed; tillad, at jeg tager Deel i hans gode Handling. Jeg beder Dem derfor, at lægge Beløbet af den Daase, som jeg skal modtage af Deres Regjering til den Sum, Baron Chrenheim har bestemt til Hjælp for Bahuslehn. (Ch. J. S.)