JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-01-11
Medlemmerne af Castiliens Raad, skillle efter et Keis. Decret erklæres for uværdige til at være Øvrighed; Præsidenten og Kongens, Pomrør, skulle beholdes som Gidsler, og de øvrige Medlemmer ikke forlade deres Boliger i Madrid, under Straf at ansees som Forrædere. Herfra undtages dog de Medlemmer der ikke have underskrevet Beslutningen af 1 Aug. f. A.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-01-11
Det Spanske Jnqvisitions Tribunal er ophævet og Jnqvisitionens Godser sequestrerede. – Alle Lehnsrettigheder ere i Spanien ophævede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-01-11
Adskillige af de sydlige Provindser i Spanien have underkastet sig og afsendt Deputerede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-01-11
Man troer nu at Keiser Napoleon ikke forlader Spanien førend Engellænderne aldeles ere fordrevne derfra.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-01-11
Den Franske Keiser agter at reise til Grændserne af Portugal og holde sit Jndtog i Lissabon. Krigsr. v. Cölln, Forf. til vertrante Briese, Fenerbrande &c., er arresteret i Liegnitz og skal sættes under Fiscalens Tiltale.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-01-11
Ved en Keiserl. Fransk Armeebefaling, dat. d. 16 Dec. 1808, erklæres Ministeren Stein for Frankriges Fiende, alle hans Eiendomme i Frankrige og Rhinforbundslandene skulle seqvestreres, og hans Person paagribes overalt, hvor Frankriges og dets Allieredes Tropper kunne bemægtige sig hamBairacters Armee lader endnu ikke Modet ganske synke, og den Armee af 100,000 Mand, som han commanderede ved Donau, skal være paa Marchen til Constantinopel, for at hevne ham. Vehabisserne, hvis Magt tiltager frygteligen, have nu erobret Damask, og true nu ogsaa Aleppo og det øvrige af Syrien. Deres Høvding har endog opfordret Bagdads Jndvaanere til at afkaste Portens Aag. Han har faaet Foræringer og Munition fra Ostindien.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-01-11
J Algier har d. 7 Nov. været en ny Regjerings-Revolution. Deyen Achmet Pascha er, forfulgt af Oprørerne, bleven dræbt ved et Flinteskud. Hans Hoved blev derpaa afhugget, og hans ilde tilredte Legeme baaren omkring i Gaderne. En vis Aly, med Tilnavn Kodia, som i nogle Aar har været Opsynsmand over en Moche, er valgt til hans Efterfølger. Revolutionen udførtes i mindre end 2 Timer. Den 16 om Morgenen opstod en ny Allarm. Det hedte, at Soldaterne vilde plyndre; men Divanet dæmpede den dog f Constantinopel ere ved den sidste Jldebrand lagt 6000 Boliger i Aske. Af Frederik den Sjette, af Guds Naade Konge til Dannemark og Norge, &c. &c., gjøre vitterligt, at Vi, i Henseende til Anvendelsen af det Sølv, som fra fædrenelandssindede Undersaatter i frivillige Bidrag til nye Krigsfartøiers Bygning er indkommet, og herefter maatte indkomme, allernaadigst have vedtaget følgende Bestemmelser: I. Alt det Sølv, som under nærværende Omstændigheder ydes som frivilligt Bidrag til Fædrenelandets Tarv, skal indsmeltes, og deraf udpræges et Numerair, gangbart for en Sjettedeel af en Rigsdaler dansk Courant, udmyntet af 6 1/2 lødigt Gehalt, til 19 Rdlr. dansk Courant Marken fiin. 2. Paa dette Numerairs Forsidde præges Vort Navnetræk, med Omskrift: "Gangbar for 3 Rigsdaler Dansk Courant, og paa Bagsiden en Egeløvskrands, hvori den Jndskrift: "Frivilligt Offer til Fædrenelandet." 3. Fornævnte Numerair skal udelukkende have Omløb i Vore Kongeriger Danmark og Norge, og bliver der modtaget i alle Vore Kasser og Oppebørseler lige med 16 Skilling Dansk Courant, ligesom der og for samme altid paa Forlangende ved Depositokassen i Kjøbenhavn kan erholdes Danske Courant Bankosedler efter samme Forhold. Derimod skal dette Numerair ikke have Omløb i vore Hertugdømmer, og modtages der ikke heller i Vore Kasser. 4. Hvo som maatte befindes at efterpræge bemeldte Numerair, eller at bringe det efterprægede i Omløb, skal være den Straf undergiven, som ved Lovgivningen er bestemt for falske Myntnere. Hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette. Giver i Vor Kongelige Residents=Stad Kjøbenhavn, den 24de December 1808. Under Vor Kongelige Haand og Segl. Frederik R. (L. S.) Schimmelmann. Reventlow. Lange. Birch. Lassen. Fangne Slags Fuldmægtig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-01-11
Fridericia, d. 6te Jan. J Morges havde vi her 8 1/2 Grad Kulde, og til Middag 7 Sr. Beltet er fuld af Jis, og bliver Kulden saaledes noget ved, vil man snart til Fods kunne passere over. Udgivet og forlagt af J. Werfel, trykt i Kjøbenhavn, hos P. H. Höeckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-01-14
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. me for Rester Sjette Aargang. No. 28. Udgivet og forlagt af J. Werfel, trykt i Kjøbenhavn, hos P. H. Höeckes Enke. Løverdagen den 14 Januarii, 1809.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-01-14
Skrivelse til Hr. H. N.P. M. De har, som De selv siger, anvendt Bekostning paa et vidtløftigt Avertissement i Adresseavisen, for om mueligt at faae en Tjenestepige, der besidder alle de Egenskaber, De ønsker. Det har De saa mæn gjort meget vel i, Hr. G. R. Naar man søger gode Tjenestefolk, bør man søge dem i Adresseavisen, og finder man dem ikke da, saa finder man den aldrig. Aviser ere en herlig Ting; de ere de eneste, som Folk i vore vantroe Tider, endnu troe paa, og det vilde vær en Evig see galt ud med mange, dersom Folk ogsaa mistede den Tro. Vel er jeg kun en enfoldig Pige, men saa meget kan jeg dog indsee, at Aviser og Penge ere de to Ting, som regjere hele Verden. Det var et ypperligt Jndfald, at De saaledes leverede et heelt Malerie af den Pige, De ønsker Dem, og at De skildrede hende fra Top til Taa saaledes, som man omtrent afmaler bortrømte Slaver og andre Personer, som man gjerne vil have fat paa Enhver Pige kan nu sammenligne sit Contrefmed dette Portrait, og spørge sig selv, om hun er værdig at tjene som Enepige hos Hr. G. R. Uden at rose mig selv troer jeg, at De imidlertid vil finde i mig den, som det hidtil ikke et faldet i Deres Lod at kunne lønne og koste. - Men De vil, at jeg skal opgive Dem mit *) See Adresseavisen Nr. 509 f. A. Navn og min Bopæl. Det første er en Ting som jeg ikke ret vel kan. Egentlig hedder jeg Mette, men da der gives saa mange Metter i Kjøbenhavn som Dage i Aaret, saa vil mit Navns Opgivelse kun være Dem til liden Nytte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-01-14
Det maa være mig tilladt at lave Caffe, Thee eller Chocolade paa enhver Tid af Dagen, naar jeg har Fremmede paa mit Kammer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-01-14
Sangerinden Madame Frydendal, ved hendes Benefice den 17de December 1808 efter Forestillingen af Syngespillet Skatten. Musikken af Hr. Concertmester Du Pup.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-01-14
Som for en Kreds af Venner jeg fremtræder for Eder, Ædle, som jeg hilser her! Mit Hierte stolt sig ved den Tanke glæder: i Alles Blik jeg Yndest for mig seer, Kun dette os forsøder Banens Møie, Hver Ædlings Venskab er vor store Løn. med hans og egen Agtelse for Øie vor Vei er let, vor Lod er skiøn, Sag tænkte jeg i de henrundne Dage, saa tænker jeg til sidste Øieblik, Mit Hiertes inderligste Tak modtage enhver, som kierlig ved min Side gik Ei Eders Yndest for min Jdræt svinde. og lad mig aldrig føle dette Savn! At hedde Dannerfolkets Sangerinde, det er min Fryd, mit Hædersnavn, N. T. Bruun.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-01-14
(Af det utrykte Digt: "Den Norske Budstikke 11808 see Skilderiet Nr. 20.) Thor Hovlands Minde, fornyet ved Affæren i Kierringvigen i Foraaret 1808. Den nordiske Vinter er svunden, mildt bruser Om Kysten paa ny det fritspillende Hav, Men kommer en Røver, ham Normanden knuser, Ei fredløse Niding fra Bretland han huser, Brat Bølgernes Voldsmand skal finde sin Grav. Det Gjerningen sander, i Kieringvigs Havn, Sees Røverens skiendige Blodslag at vare Grisk er han paa Rov den blodtørstige Ravn, Han udspiler sorte og graadige Favn, Og troer alt det vinkende Bytte at eie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-01-14
J See Falsens Budstikke, No. 13, p. 49, No. 14 og 15, p. 59.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-01-14
J Thjølling Sogn i Laurvigs Grevskab. – Tvende Engelske armerede Barcasser, udsatte fra de Nærheden liggende Krigskibe, jagede efter en Norsk Brig. Begge Baade søgte ind i Kierring vigs Havn, og just da den ene vilde entre Briggen kom Anders Hovland, Peter Hovland og 6 Kyst værn tililende, hvilke, uden at oppebie flere, engagerede sig med de Engelske. Peter Hovland, som er en god Skytte, skød da den første Engelskmand, der besteeg Skibet, saa at han faldt død i Vandet, hvilket fra Landet tydelig kunde sees. De øvrige fyrede nu ogsaa paa Fienden og Barcasserne forlode da strax sit Bytte, ilede med uforrettet Sag tilbage til Skibene, og disse styrede derpaa fra Landet. Men aarvaagen Normand alt Hanen opsvender, Kamplysten han staaer der med Lod og med Krud, Af glødende Hevn og af Harme han brænder, Det sikkre, det dræbende Skud han udsender, Og Rovdyret falder for Normandens Skud. Det Niddingsdrog evig paa Havbunden hvile, Som vælter sig ind paa vor fredvante Strand! -De fiendtlige Snekker af Havnen nu ile. Korsarerne frygte for Normandens Pile, Og skamfulde, feige de haste fra Land. Thor Hovland, *) stat op af din Grav, Du skal Fade, Skiøndt hundrede Aar sank i Tidens Favn, At Landsmænd end herlig fornye Dit Minde; Skiøndt Kræfter og Dyder med Sekler forsvinde, End Normænd Dig ligne i Daad som i Navn. – Lig Oldtidens Kjemper saa holde og gjeve De løfte til Værge den senede Arm; End Normanden staaer saa de Fiender bæve, OThor, selv Dit Slagsværd *) han mægter at hæve, Og Odel og Frihed udspender hans Barm.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-01-14
Om den kjelke Norske Vagtmester, Thor Hovlandsee Mallings store og gode Handlinger, p. 178, o. s.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-01-14
Foruden sin egentlige Rustning førte Thor Hov land altid i sin Sadel et stort gammeldags Slagsværd, som faa uden han havde Styrke til at føre. Dette brugte han i Affæren med de Svenske ved Norderhoug i Aaret 1716 med saadan Eftertryk, at han allene standsede en heel fiendtlig Trop i et Leed, og holdt dem op, indtil flere af de Norske kom til og forjoge dem, imidlertid havde han med egen Haand allerede nedhugget adskillige.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-01-14
Jnden- og udenlandske Efterretninger. Indenlandske Efterretninger. At bygge af stampet Jord, kaldet Pige, hvorom Hr. Lieutenant Seidelin, Udgiver af Dagen, har skrevet en læseværdig Afhandling i Rafns Bibliothek for Physik og Oeconomie, i Heftet Maji for Aaret 1796, er en ældgammel Bygningsmaade, som bruges i det sydlige Frankrige, og i nogle Spanske Provindser, hvorom gives videre Underretning i Communications to the board of Agriculture, Vol. 1, en classisk Afhandling af Architetten H. Holland, og i Youngs Annals for 1802, p. 410. De haves begge paa Classens Bibliothek endvidere for Danske Læsere: det Kgl. Landhuusholdnings=Selskabs Skrifter, 7 D. S. 299, Begtrups Beskr. over Agerd. Tilst. i Sielland, 2 D. S. 14, Tilskueren for Landvæsenet, 1ste Hefte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-01-14
J Egnen af Lyon findes Kirker af Pise, som have staaet i flere Aarhundrede, og i Byen selv Bygninger paa 4 Etager. At de kan passe til Dannemarks Clima synes følgende Exempler at bevidne, Hr. Kammeraad Reiche har paa sin Gaard Rogen ved Eckernførde for 12 Aar siden bygget flere store Bygninger af stampet Jord, iblandt disse en Længde af 260 Fods Længde, 50 Fods Bredde og 11 Fods Høide. Disse Mure bleve opførte, eller stampede ved 12 Jnvalider fra Eckernførde, og 6 Mænd og 6 Koner fra Godset. Dette Arbeide, med Jnd begreb at tilkjøre Jorden, blev udført i 6 Uger og kostede 309 Rdlr., disse Mure vilde efter den Tids Priser have kostet af Muursteen 2400 Rdlr. Sal. Provst Worm i Jngstrup, i Vendsyssel, byggede et Enkesæde for hans Frue, hun nu beboer, af stampet Jord, det er ypperlig bygget, men han lod Jorden stampe i Form af Qvaderstene, som er unødvendig, og gjør Bygningsmaaden kost barere. Paa Nørholm, Ribe Amt, har Kammerherre Rosenørn Teilmann ligeledes opført en Bygning af stampet Jord, for nogle Aar siden. – Sielland gives en svær Bygning i Helsingøer, i det store Brændeviinsbrænderie, nu tilhørende Oberste Falkenskjold, hvilken den afdøde Belfourlod bygge. Dets Loft kan modtage og bære indtil 3000 Tdr. Hvede. Geheimeraad Lewetzau lod, medens han var Amtmand paa Frederiksborg, bygge anseelige Bygninger af Pise, paa den Gaard, som Hr. Schwabe nu eier. Hr. Agent Ryberg har ladet bygge, ved sin Jnspecteur Hr. Voelker, i Kjøng, paa sit Gods Øebierregaard ved Nestved, flere Bygninger af Pise. De først byggede findes beskrevne i Vedels Tilskuer for Landvæsenet, 1ste Hefte, med Beregning over Udgivterne. Paa Løvenborg og Lerchenborg, m. fl. Steder, findes Mure af stampet Jord. (Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-01-14
Ved Allerhøieste Befaling af 6te d. M. har Hs. Majestæt fastsat Elefant- og Dannebrog Ordenernes Høitidelige Forsamling til d. 28de Januarii førstkommende paa Rosenborg Slot. Hs. Majestæts Følge samles bemeldte Dag Kl. 11 om Formiddagen ved Kongens Palais. Toget gaaer igjennem Amaliegaden, St. Annaplads, Kongens Nytorv ned af Gothersgaden til Rosenborg Slot. Det aabnes ved et Detaschement af Garden til Hest med Panker og Trompeter, dernæst Ordensholderne i Herolddragt til Hest, siden Ridderne af Elefanten og af Dannebrog Ordenens tvende første Klasser, Ordens Kapitlet og sammes Kantsler, hver i sin Eqvipage med 2 Heste og 2 Tienere i Statslivre. Derpaa Prindserne af det Kongelige Huus, hver i sin egen Eqvipage med 6 Heste og 4 Laqvater i Statsliv ree, efter disse Overhofmarskalken med Overhofmarskal staven. Derpaa Hs. Majest. Kongen, som kjører i en Statseqvigage bespændt med 8 Heste; ved Mellemløberne gaae 4 Staldkarle i Statslivree, foran Vognen 12 Løbere og Laqvaier og ved begge Sider af Vognen 12 Pager, alle i Stats=Livree. Dernæst kjøre samtlige Hofkavallerer parviis i Eqvipager med 2 Heste. Et Detaschement af Garden slutte Toget. Drabantgarden paraderer i Riddersalen, hvor Ordenshøitidelighederne foretages efter et Ceremoniel, som efter Hs. Majestæts befaling ikkun uddeles til dem, som er tilsagt at være der tilstede. Dragør, d. 12 Jan. Den Svenske Orlogs Fregat, som laae i Malmøe Bugt, drev ud i Dag, og er nu halvveis imellem dette og Stevns; men Strømmen er i Kentring; den vil møde hele Drivisen, som formodentlig vil drive den tilbage. En Engelsk Orlogsbrig, som var skruet over paa den faste Jis paa Svenske Kysten, ligger i Dag med Raanokkerne i Veiret.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-01-14
En efter Anseelse Engelsk Kutterbrig paa 10 a 12 Canoner, er i Gaar af Jsen drevet paa Grund paa Lillegrunden, hvorefter den strax kantrede. Man formoder, at kun faa af Mandskabet er bjerget.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-01-14
Den 10de Januari er Etatsraad H. Haagen, efter Ansøgning, i Naade entlediget fra sit Embed som Politiemester i Kjøbenhavn, saa og fra hans Forretninger i samtlige de Commissioner, hvilke han som Politiemester er befalet at tiltræde, dog vedbliver han Bestyrelsen af Politiemester-Embedet og dermed forbundne øvrige Forretninger, saalænge indtil hans Eftermand kan overtage Samme; Justitsraad og Assessor i Kjøbenhavns Politieret, P. C. Bagger, udnævnt til Justitiarius i bemældte Ret, og Cancellieraad samt Borgemester i Slagelse, R. L. Bagger, til Politiemester i Kjøbenhavn og til virkelig Justitsraad.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-01-14
Adsplittet og staaen han sygter afsked, Men flygter omsonst for den ulmende Fare Ved Lund og ved Blakter ham giøres Fortred Ved Toverud hugges han drabelig ned, Der sprænges og fanges den fjendtlige Skare. Saa reiser sig modig Nors vaagnende Løve, Af fredsomme Leje, opægget til Harm Omsonst vover Gothen sin Styrke at prøve, Mod Klippernes Ryg han sit Glavind skal kløve, Og synke for Fjeldboens kraftfulde Arm! Grev Mørner) nedlægger det fjendtlige Sværd For Foden af Printsen, den seirende Kriger – Sag fatte de Fiender vor Hærførers Værd, Saa vide de og af Hans Stridsmænds Færd, At "Normanden staaer som det Field han bestiger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-01-14
Fra Oldtid fornyes mangt Tapperheds Minde Ved mandelig Jdræt af Nutidens Mænd, Til Seier og Hæder de Vejen maa sinde, Ja Prints, Du for Norge skal stride og vinde, Dig Folket skal hylde som Frelser og Ven! *) Svensk Oberstlieutenant og Brigade Chef. Spilog Fremsagt af Skuespiller Due, ved hans Benefice den 14 Januarii 1809, efter Forestillingen af Hussiterne. J denne Stund mit Hierte bange slaaer men Glædesfølelser min Frygt skal tvinge: jeg vil erindre, at jeg her fremstaaer, for et erkiendtligt Hiertes Tak at bringe til hver af Eder, som jeg skuer her! jeg vil erindre mange svundne Glæder! thi her min Ungdomsvaar henrunden er; her Livets Vinter jeg imødetræder og naar den kommer, gid den vorde klar det, Ædle, den ved Eders Yndest bliver, min Banes høie Maal den stedse var; Opmuntring paa vor Vei kun den os giver, et venligt Smiil af Kunstens sande Ven, naar Modet synker, hæver det igien. Med Overbærelse saa ofte Duo, ædle Kreds, har seet den Svage stræbe at tækkes Dig, med kierlig Skaansel nu den varme Tak modtag af Mandens Læbe! Hvad Fliid og Jver for mit Kald formaae: det Løvte tør min gode Vilie byde! Som Eders Yndest Jntet kan mig fryde og evig skal mit Bryst erkiendtligt staae N. T. Bruun.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-01-14
Jnden- og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-01-14
Indenlandske Efterretninger. Ved Maskeraden, som i Morgen holdes paa Hoftheatret, vil findes et Alter, hvorpaa er hensat en Bøsse, med følgende Ord i Transparent, der viser Hensigten: For Armods Søn, som brandlidt dobbelt lider; For kummerfulde Moder, og de Smaa, Som hungrige maae lægge sig paa Straa, Hvor Vintren kiger ind fra alle Sider; Betænk dem i din Fryd, læg her dit Offer ned; Hvis skyldfrie Glæden er, den helliges derved. Ved et Tilbageblik paa Fortidens Vintere, lærer Historien, at den 10 Januarii 1709 reiste man over Jsen til Skaane, den 3 Febr. 1716 forsøge de Svenske at gaae over Jsen, den 25 Febr. 1767 bortrykkes af Jsen de tre Kroners Batterie, og den 12 Martii 1709 overlader Kong Frederik den Fjerde Kjøbenhavns Borgere Brændet for 4 Rdlr. Favnen. Meget gode Staalpenne til at skrive med, kan bekommes for billig Priis hos Hr. Commandeur Løvenørns Tjener. Anmelderen har fundet sig meget vel tilfreds med dem, og kan af egen Erfaring anbefale dem.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-01-14
Skrivelse fra Altona, d. 29 Jan. Ved Høitideligheden i Anledning af Hs. Maj. Kongens Fødselsdag, forsamlede Overstaben af det borgerlige Militaircorps sig i Gaar Morges hos Overpræsidenten, Kammerherre Blücher. Den ledsagede derpaa Overpræsidenten til Gymnasiets største Høresal, hvor Prof. Clausen for talrige Tilhørere holdt en aandrig Tale. Efter denne Høitidelighed havde det herværende saa velgjørende Understøttelsesinstitut forsamlet sig, og Hr. Advocat Jacobsen, Jnstitutets bestandige Secretair, holdt en til Festen passende Tale, og forelagde Medlemmerne Selskabets Regnskab. Om Middagen gav det borgerlig Cavalleriecorps et stort Maaltid. Om Aftenen Kl. 6 blev i den høitydske Jødesynagoge afsjungen en festlig Lovsang; en lignende Fest var om Morgenen allerede høitideligholdt hos den Portugisiske Menighed. Om Aftenen var hele Staden illumineret, hvorved Raadhuuset, Stadens Museum og flere offentlige og private Bygninger meest udmærkede sig. - Kl. 8 samledes et glimrende Selskab til en Fest, som Staden havde foranstaltet i Rainvilles fortræffelige Gaard. Til denne havde man indbudet Hs. D. Prindsen af Ponte-Corvo samt H. D. Prindsesse og Generalstab; den Franske Minister, Hr. Bourienne og hans Gemalinde; det i Hamborg residerende diplomatiske Corps, de Herrer Generaler og Officierer af de i begge Stæder garnisonerende Franske og Hollandske Tropper; det Hamborgske Senat og den Altonaiske Magistrat, og et stort Antal af de anseeligste Jndbyggere fra begge Stæder. Til Selskabets Modtagelse vare syv store smagfuldt decorerede Sale indrettede og tildeels i dette Øiemeed ny opbygte. Kl. 9 blev Selskabet ført ind i den store ny opbygte Dansesal, der var decoreret som en ved Søen liggende Engelsk Hauge, og oplyst med 800 Voxlys. Her dansede en Deel af Selskabet, medens der blev spillet i de øvrige Værelser, indtil Kl. 1, da Selskabet gik til Bord. J een af Spisesalene, der var decoreret som Solens Tempel, var Kongens Brystbillede opstillet i Solens Straaler. Ved Enden af Maaltidet udbragte Overpræsidenten Hs. M. Kongens Skaal, under Pankers og Trompeters Lyd, hvormed Taffelet blev ophævet og det øvrige af Natten tilbragtes til om Morgenen med Dans og selskabelig Glæde. Kun ved H. D. Prinds Ponte-Corvos Fraværelse formindskedes noget Dagens Glæde, thi den samme Dags Eftermiddag indløbne Efterretning om Hans Fru Moders Død, hindrede Hs. D. fra at tage Deel i Høitideligheden. - Adskillige Communer og Privatfolk havde sendt Fattigforstanderne meget betydelige Bidrag i Penge og Brændsel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-01-14
Ved Reskript af 7de d. M. til det kongelige General=Postamt er allernaadigst fastsat, at bemeldte General-Postamt fra nu af skal tillægges Benævnelse af kongelig General-Postdirection, og at den under 22de f. M. beskikkede første Postdirecteur, forrige Stiftamtmand Helfried, skal tillægges Embeds Navn af General-Postdirecteur og Rang med No. 6 i anden Classe. De øvrige Tilforordnede i General-Postdirectionen skal tillægges Embeds Navnet Postdirecteurer med den Rang, Hs. Maj. nærmere vil bestemme. End videre har Hs. Maj. allernaadigst beskikket samtlige trende surnumeraire Directeurer til virkelige Postdirecteurer, og skulle Forretningerne nu for Tiden deles saaledes imellem Medlemmerne af General-Postdirectionen, at General Postdirecteur Helfried, foruden det almindelige Overtilsyn, skal overtage den specielle Bestyrelse af det schlesvig-holsteenske Post- og Befordringsvæsen; Etatsraad Lange vedbeholder de samme Forretninger, han hidtil har havt, som tiltrædende Medlem fra Finantscasse=Directionen, Kammerjunker og Postdirecteur Harboe overtager den specielle Bestyrelse af det norske Postvæsen, Justitsraad og Postdirecteur Monrad af det danske Postvæsen, og Justitsraad og Postdirecteur Rosenvinge Kolderup af det danske Befordringsvæsen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-01-14
Under 2den d. M. ere samtlige Overøvrigheder i Dannemark fra det Danske Cancellie blevne tilskrevne, saaledes. Hs. Majestæt Kongen har, under 9de f. M., tilstillet Cancelliet følgende allernaadigste Befaling: "Vi finde det efter Omstændighederne nødvendigt, at Skibsfører og Skibs mandskab fra ethvert Dansk Koffardieskib, som af Fienden er blevet opbragt, naar de fra Krigsfangenskab udløses eller frigives, strax ved deres Tilbagekomst til Vore Riger og Lande underkastes en nøiagtig Examination af den nærmeste Søeret, i Forening med en Officier af Vor Sø-Etat, som i saa Fald maatte tiltræde Retten, for at det ved saadan Examination kan vorde tilstrækkeligen oplyst, hvorvidt Skibsfører og Mandskab have viist pligtskyldig Aarpaagivenhed og Anstrængelse for at undgaae den fjendtlige Opbringelse, eller om de have gjort sig skyldige i nogen Skjødesløshed og Pligt forsømmelse, som kunde paadrage dem Tiltale og Straf. J at meddele Dem denne allerhøieste befaling, til behagelig Efterretning og Bekjendtgjørelse for Vedkommende, har Man ikke skullet efterlade herved tienstligst at underrette Dem om, at det Kongel. Admiralitets- og Commissariats Collegium, med hvilket Man i den Anledning har ført Brevvexling, har tilmældet Cancelliet, at følgende Sø-Officerer er tillagt Ordre, efter Øvrighedens Anmodning, at tiltræde den Søret, som efter D. L. 48-1 bestaaer af ethvert Steds ordinaire Dommer, og i ovenmældte Tilfælde sættes, nemlig: Commandeur Platou her i Staden; Premier Lieutenant W. Møller i Helsingøer; Premier=Lieutenant Kaas i Kjøge; Commandeur-Capitain Gunthelberg i Grønsund; han opholder sig i Nyekjøbing paa Falster, Capitain Fontenay i Aalborg; Commandeur=Capitain Wulff i Aarhuus, for Fladstrand og Randers, eller i Nærheden deraf, udnævner Commandeur=Capitain Ris brich i Aalborg en Officier dertil. Jøvrigt maa Man udbede sig, at de saa betimeligen vil anmode den vedkommende Søofficier om at tiltræde Retten, at han kan være tilstede til den Tid Samme er berammet at holdes.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-01-14
Under 7de dennes har det allernaadigst behaget Hs. Majestæt at udnævne Hr. N. Frition, keiserlig fransk Brigadegeneral, til Storkors af Dannebrog.