Berlingske Tidende, 1764-03-19
Siden den 4de Mart. blev ingen Observations=Veyr, men den 9de Klokken 6 halv 7 om Aftenen saaes Dra førend den 8de, paa hvilken Aften ingen Ting var at see, Horrebow, M. Roedkiær og M. Boserup i en Vinkel af banten af alle 3 Observatoribus, nemlig: Professor Peder en halv Veneris Diameter fra Hoved=Planeten: Den var 30 Grader med Veneris Vertical, og i en Afstand af 1 og kiendelig at see, dog ikke saa tydelig som i de 2de Observationer tilforn, dens Diameter var en Siette Deel af og en paa 6 Fod. Den 10de Mart. fra Klokken 6 til 3 Veneris, og den saaes i 2 Tubis, en paa 9 en halv Fod, saaes af Prof. Christian Horrebow, saavel som af de andre 3 Observatorius, i en Tubo paa 9 en halv Fod, tet paa høyre Side af Venere omtrent paa en Vinkel af 45 Grader med Veneris Vertical noget, som kunde ligne en Drabant, og, omendskiønt man havde Aarsag at troe, at det ogsaa skulde være den, saa torde man dog ikke statuere noget vist, eftersom man frygtede for, at dette Phænomenon, imellem Klokken 6 og 7 saaes af alle foromnævnte 4 Ob kunde være en Blinding af Glasset, men den 11te Mart. servatoribus i samme Tube paa 9 en halv Fod et meget lidet Lysen paa høyre Side af Venere, som stod høyere end Venus omtrent 30 Grader over Veneres Horizontal. Man forsøgte paa mange Maader at komme efter, om dette lidet men efter mange gjorte Prøver kunde dog omsider ikke stutLysende ikke kunde være et bedrageligt Skin i Kikkerten, tes andet, end at dette Skin maatte være den tilforn og serverede Veneris Drabant. Naar denne Observation skulde nøyere beskrives, saa kunde man meget beqvemmeligen bruge alle de erpressioner, som M. Cassini bruger, naar han beskriver sine Observationer af 25de Januar 1672 og 28de August 1686. Skinnet var meget lidet og temmeligt bleegt, det saae ikke ud som en Fix=Sierne, og dets Afstand fra Venere var omtrent en Veneris Diameter. Den er ellers at mærke, at Drabantens Skin fra første Observation til nu havde meget aftaget, hvorfore man ogsaa denne Aften gjorde sig ikkun lidet Haab om at faae den oftere, at see, hvilket ogsaa saaledes er indtruffet, thi endskiønt man ikke har efterladt hver Aften, naar Veyret var beqvemt, at søge Drabanten, saa har dog intet siden den 11te Mart. været at see. Om for Resten nogen skulde tænke at efterdi Venus i disse Observations=Dage har været i Conjunction med adskillige Stierner in node piscium, saa kunde maaskee disse Stierner være blevne tagne for Drabanten, saa svares, at 1) var Drabantens Skin anderledes end Fix=Stierners, 2) har Drabanten beskrevet omtrent en halv Cirkel om Vennerem, hvilket ikke passer sig paa Fix Stiernerne, 3) har man seet Fix=Stierner i Tubo foruden Drabanten og 4) har ingen af disse Fix=Stierner været Veneri saa nær som Drabanten, uden det maaskee skulde være J in nod (trium in lino lucidarum seqvens), hvil ten af Fix=Stiernerne i disse Tider har været Veneri nærmest, men dens Conjunction med Venere indfaldt just ikke nogen af Observations=Aftenerne, men den 5te Mart., da det var tykt Veyr, og ingen Observation kunde skee. Til at forekomme de skadelige Virkninger, som HakkelseSkiæringen, paa den hidindtil Almindelige brugte Maade, har foraarsaget, i det at mange, endog Anseeligste, iblant det Unge Mand=Kiøn, af Uagtsomhed, om ikke med Flid, har afskaaret sig Fingrene og derved gjort sig Unyttige til Kongens og Fædrenelandets Tieneste, har man udfundet en Jndretning, formedelst hvilken Hakkelsen kan virkes ligesaa beqvem og fiin, som forhen, endog af mindre smaa Drenge, som dertil gemeenlig bruges, uden at Fingerne derved sættes i Vove; samme Indretning er paa een Maaneds Tid at see paa Addresse Contoiret her i Staden, udi hvilket Øyemerke den er didindsendt fra een Landman D. Jndpasserede: Kammer-Junker Holst, Postmester Behrens og Studios. Prorses fra Holsteen. Udpasserede: En Estaffette til Roeskilde. RegimentsFeldtskier Siegmüller og Secretair Lange bortreyst.