JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-12-01
Siællandske Avis, Den Vest, eller: Ugeblad. Slagelse. for da landske Historie. uden, og inden tigste Nyeheder. Dagens vig Redigeret af Pastor Ridder Bastholm. Trykt og forjas af Peter Magnus. 18de Aar. Løverdagen den 1. December 1832. No. 96. 18de Aar. Sagsskoge de - Damhev paa Med Kongelig allernaadigst Tilladelse, at forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdømmene. Om de Mennesker, som have et hæsligt Udvortes. Ville vi spørge hvorledes de bæslige Mennenesker see ud, saa kunne vi ikke være forlegne med Svaret; thi oprigtigt tilstaaet, de fleste Mennesker ere ikke smukke, og mangfoldige have end- og et meget modbydeligt Udvortes; deres Legeme er slet skabt og deres Ansigt har et dumt eller et lidenskabeligt Udseende. Hvad en styg Legems skabning angaaer, saa vil Forfatteren til dette Stykke fremstille til Mønster Skildringen af en meget lærd og aandrig Mand, som han har seet i Udlandet, og som enhver vil gienkiende, som har seet ham og hører ham beskrive. Denne Mand var af en liden Figur, havde et overmaade tykt og stort Hoved, en lang Overkrop og en kort Nederdeel, tynde Arme, Laar og Been; men udmærket store Fødder, en Pukkel paa Ryggen og et udgaaende Bryst; saa at en ung udenlandsk Prins kunde ikke afholde sig fra at udraabe, da han første Gang fik Øie paa ham, hvilket Monstrum, som den stakkels Mand til al Uheld fik at høre, og glemte aldrig sit hele Liv igiennem, og var derfor til Barnlighed undseelig over sit Udvortes; med alt dette boede der et stort Genie i dette usle Legeme og et vittigere Hoved har jeg aldrig kiendt. - Hvad Ansigtets Udseende angaaer, saa see vi nok af de Gesichter med tykke Næser og Læber, en bred indskaaret Mund, udstaaende Hage og Kiævebeen, dybtliggende Øine, med skumle, ondskabsfulde eller dumme Øien kast; det er især ofte sørgeligt at betragte, hvormegen Stivsindighed, eller Malice, eller Lidenskabelighed der kan være afpræget i Børns Ansigter, og dette endda hos de smukke Menneskeracer. Har den Franske Naturkyndige Bory de St. Vincent Ret, at der gives i det mindste 15 Menneskeracer, hvilket den Jenaiske Naturkyndige Hofraad Voigt troer, og som vist ogsaa i det Hele stemmer overeens med Jagttagelsen, saa er det allene blandt 3 af disse, den japetiske, arabiske og indiske at der egentlig findes mere eller mindre smukke Mennesker; Menneskene af de 12 øvrige ere næsten alle hæslige, nogle Menneskeracer, som dertil boe i de skiønneste Lande og ere omgivne af de pragtfuldeste Skabninger, ere i høieste Grad stygge og modbydelige, f. Ex. Nyehollands Beboere, og saa mange Stammer i det sydlige Amerika, virkeligen en høist paafaldende Jagttagelse.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-12-01
Naar man tænker over denne Indretning i Naturen: at den legemlige Skiønhed er saa sielden i Menneskenaturen, saa kunde det ved de første Blik synes, at man havde Aarsag til at beklage sig derover, især naar man maae erkiende, som den Franske Skribent Saint Pierre siger: at der er intet saa smukt paa Jorden, som et smukt Menneske, og intet saa hæsligt som et stygt, (il ny a sur la terre rien de plus benu Julum bel homme, ni rien plus laid quun homme tres lad). Da intet Sandseligt rører os stærkere end det menneskelige Legems Skiønhed, intet er os modbydeligere end dets Hæslighed. Har man da ikke Grund til at sørge over, at man mangler en saadan Fuldkommenhed og til at beklage, at man skal saa sielden finde Leilighed til at beundre den hos andre, og at glæde sig ved at see den i sine Omgivelser. Jmidlertid aabner der sig ved denne Sindets Forstemmelse en trøstende og behagelig Jagttagelse, den, at der gives en indvortes aandelig Skiønhed og Fuldkommenhed, som er ganske uafhængig af den legemlige Fuldkommenhed; thi bet er en ganske sikker Erfaring, at de største Genier og de fuldkomneste Aander have ofte aabenbaret, sig i de hæsligste Legemer. Ovenfor er anført et Exempel derpaa, og hvo erindre sig ikke herved den viseste og dydigste af alle Grækenlands Tænkere, Philosophen Socrates; thi saa skiøn hans Siæl var, saa slygt var hans Legeme: Hans Hoved var skaldet, Øinene stode ud paa ham i dette, hans Næse var liden og opstaaende, hans Mund var stor, hans Læber opsvulmede og hans Bug fremstaaende. Den store Franske Feldtherre i det 14de Seculum, Connetablen du Gueselin, var yderlig grim; han følte det selv og sagde: hos Damerne vil jeg ikke giøre Lykke; men min Konges Fiender skulle skielve for mig Videnskabernes og Konsternes store Beskytter i det 15de Seculum, Lorenzo af Medici, een af Jtaliens største Mænd, havde det styggeste Udvortes, og det er bekiendt hvilken hæslig og pukkelrygget Figur den store Engelske Digter Alexander Pope havde, som hans Uvenner betiente sig af for at forhaane ham, hvoriblandt ogsaa den berømte Maler Hogarth, og som foranledigede Popes bittre Satire, Dunciaden.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-12-01
Naar man bliver bekiendt med disse Erfaringer, saa begynder man at udsones med den mandlige Hæslighed; da man lærer at distinquere imellem den indvortes Skiønhed og den udvortes men hvorledes kommer man ud af det med det qvindelige Kiøn, som bærer Navnet af det smukke, man maae herved først spørge: gives der ogsaa virkeligen stygge Fruentimmer, Baggesen paastaaer det naar han siger: Nok sagt, at Fanny var ikke nær saa smuk som god Og contraskerede med Spøgelser især Deri, at hine meest i Mørke skyes, Hun derimod var skrækkeligst ved Lys.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-12-01
Handel og Jndustrie gaae igien deres sædvanlige Gang; Forsynet har velsignet vore Marker med sine Skatte; den Tugtelse, som har anrettet saa store Ødelæggelser blandt os, er veget fra os og alt bebuder os en hurtig Erstatning for de Lidelser, som have truffet os.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-12-01
Frankerige vil erholde en fuldkommen Tillid til Fremtiden, og derpaa vil det inderligste af alle mine Ønsker blive realiseret; dette at mit Fædreneland maae hæve sig til Høiden af den Velstand hvortil det er berettiget at stræbe, og at da en Almeenstemme vil blive beføiet til at give mig tilkiende, at mine alvorlige Bestræbelser for at realisere den Skjebne, som er bestemt mit Fædreneland, har ikke været forgiæves.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-12-01
Moniteuren siger, at den Person, som skod efter Kongen lod Pistolen falde; at to Stad-Sergeanter og en Corporal styrtede sig ind i den Gruppe hvorfra Skuddet kom, og giorde sig Umage for at trænge sig ind i den; men at det under Haandgemænget lykkedes den Skyldige at undslippe; men Retten forfølger Sagen og er kommen paa flere Spor til Opdagelse; Morderen. skal have været en ung Mand og var iført en blaae tilknappet Kiole. Kongen vendte Hovedet om, da han hørte Skuddet og saae Pistolen falde til Jorden. Pairs og Deputerede ilede til Slottet, saasnart Udaaden var bleven bekiendt. Morderen er, ifølge de nyeste Efterretninger fra Paris af 27de November, paagreben; det er en meget ung juridisk Student Giroux af St. Genies, man siger at han er angivet af sin Kiæreste, som er en Skiøge. J London fortalte man, at han er en simpel Soldat og at han har handlet af Privathævn. Morderen skod ganske tæt ved Kongen og havde sikkert truffet ham, dersom ikke en Demoiselle Boury, en Datter af en Postmester ved Dunkirchen, som saae hvad han tog sig for, ikke havde stødt ham paa Armen og givet Skuddet en anden Retning. Hun er kaldet til Tuilerierne og udspurgt; men hun fik strax et heftigt Nerve tilfælde efter Attentatet; Dronningen og Madame Adelade have besøgt hende. Kuglen traf Hatten paa Hr. Gabriel Deelessert, Overadjutant ved Nationalgarden. Marskal Lobau vendte sig til Kongen og sagde: Sire! man har skudt et Gevær af paa Dem. Nei, svarede Kongen med den største Koldblodighed, det var en Pistol, jeg har seet det. Greve Pajol forlod strax Kongens Escorte og lod adsplitte Folkestimmelen. Kongen, som var til Hest, svingede med Hatten og sagde til de omkringstaaende, som vare betagne af Skræk: Det betyder intet mine Venner, jeg er ikke saaret! En uhyre Mængde Tropper ere forsamlede i og omkring Paris. Lykken tilsmiller Ludvig Phillig fra alle Sider. Een Fare hensvinder for ham efter den anden; de politiske Conjuncturer træffe sammen til hans Fordeel; og han erholder stedse meere Folkestemningen for sig. Partierne udsone sig foran hans Throne. - Ved at constituere Bureauerne i de Deputeredes Kammer ere alle Stemmer faldne paa ministerielle Deputerede paa een nær. Bedre Tider ville opgaae for Frankerige; thi dets Konge erholder enstørre Magt.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-12-01
Fra London skrives under 20de November: at officielle Depescher fra Lord William Rüssel fra Lissabon af 7de bekræfte, at Don Miguels Anliggender have begyndt i de sidste Uger kiendelig at gaae tilbage, hvilket ogsaa giver sig tilkiende i hans Redskabers og Beskytteres forsagte Tone. Det 10de Linieregiment har givet et slemt Exempel, da det har vægret sig ved at marschere mod Fienden, hvorfor det er blevet sendt ombord paa Joao VI. Don Miguel har i sin Leier foran Oporto fundet alt i den sørgeligste Tilstand; Tropperne vare slet forsørgede og logerede og alle vare modløse og misfornøiede. Viscoudo do Pezo da Bezoa (Gaspar Terceira) og flere Officere af Anseelse vare afskedigede, og Don Miguel havde dog ikke fundet det raadeligt selv at overtage Commandoen. Ogsaa private Breve fra den Engelske General Sir John Campell, som staaer i stor Anseelse hos Hertugen af Wellington, og er ansat ved Don Miguels Armee, skulle indeholde, at Don Miguels Sag maae ansees som forloren, siden den nye Vending, som den Spanske Politik har taget. De Forstærkninger, som fortælles om at være afsendte fra Lissabon til Oporto, finde for det meste kun Sted paa Papiret i Hoftidenden, da Lissabon er ingenlunde i en saadan Tilstand, at den kan blottes for Tropper. - 300 Polske og Franske Veteraner ere afgaaede med et Dampskib fra Boulogne og 100 Cavallerister med et andet fra Gravesand til Oporto. Fra Glasgov er et Skib afgaaet dertil med saamange Recruter, at de tilsidst ikke kunde faae Plads derpaa.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-12-01
Den 18de November har General Chasse udstædet følgende Parolebefaling: Parolebefaling til Castellet ved Antwerpen, de dertilhørende Casteller og Hs. Majestæts Søemagt paa Schelden! Tappre Vaabenbrødre! Det Øieblik, da gamle Nederlands Mod og Troeskab skal sættes paa Prøve, nærmer sig. Jnden faa Dage vil en Fransk Armee lade sig see foran vore Mure, for om mueligt ved Vaabenmagt at tvinge os til at overgive denne Fæstning med de dertil hørende Casteller. Fuld af Tillid til vor Sags Retfærdighed og støttende os paa Eders prøvede Mod og Hengivenhed for Konge og Fædreneland ville vi uforfærdede forvente denne Armee. - Krigskammerater, Hele Nederland og selv Europa har henvendet sine Øine paa os Udviser derfor tilsammen og hver Enkelt for sig, at den Tillid, som vor elskede Konge har skiænket os, er ikke tilfaldet nogen Uværdig, og lader os fatte det uforanderlige Forsæt, at vi ville værge os med Mandsmod til det Yderste. - Høit leve Kongen. General, Chef for Castellet Antwerpen og de dertilhørende Casteller og Hs. Majestæts Søemagt paa Schelden. Baron Chasse.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-12-01
Garnisonen har modtaget denne Parole-Befaling med Entbufiasme; Tropperne ere forlagte i et bombefrit Locale og Fortificationerne forstærkes med den største Activitet.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-12-01
Nyeste Post-Efterretninger. Den Franske Moniteur beretter at Nordamevil ankomme til Antwerpen den 21de Novembe- og der indtage sine Stillinger, som et Beleirings eller et Observations-Corps. Den 21de November berettes fra Antwerpen, at fra denne Aften maa ingen hverken til Vogns eller til Fods komme ind eller ud af Staden. (Castellet ligger sydlig for Staden, naar de Franske angribe det fra denne Side og ikke selv rykke ind i Antwerpen, saa der ingen Grund for General Chasse til at ned skyde den.) De Franske ere ikke rykkede ind Staden; men det 6te belgiske LinieregimenMarskal Gerard har taget sit Hovedqvarteer, Don hos Hr. Depret Moretus. Prinserne ligge i Qvarteer i Merthem tæt ved den Hollandsk Grændse; de Franske fælde mange Træer i Omegnen. Beleiringsskytset ventes først denne Dag Aften. Førend det ankommer bliver Fæstningeikke opfordret; en Fransk General skal opfordden, ledsaget af en Engelsk Armee-Commissair Hr. Cradock, man vil forlange et tydeligt Sva om Stadens Behandling og indrette sit Forholderefter. Tre Englændere, Lord Ranelagh, Hr. Fitzgerald og Sir G. Hamilton ere ankomne som Frievillige til det Franske Hovedqvarteer. - Den Franske Fregat Calypso er kommet noget forskud tilbage til England. Mange Hollandske Skibe opbringes. Kongen af Holland har under den 23de November kaldet den almindelige Landstorunder Vaaben og befalet Jægercorpserne ved Unversiteterne, at holde sig parate til at udmanschere paa det første Vink og har udskrevet en Bededag til den 2den December. - Preusserne sam sig ved Venloo og ved Niemvegen. Efterretningerne fra Berlin lyde fredelige.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-12-01
Man har nye Efterretninger fra Oporto af 16de November bragte med Dampskibet Liverpool Don Miguel havde samlet al sin Magt og truffet Tilberedelserne til at bombardere Staden; han havde forkyndet at hans rebelske Broder skulde være hans Fange inden den 15de; men den 14de marscherede 3 Batailloner ud af Staden, foruden den Engelske, commanderede af Oberste Schwelbach, gik over Floden til Villanova trængte fra alle Kanter ind i Staden, omringede Migueliterne og skøde heftigt paa dem, hvorved de Constitutionelle blevne understøttede af Batterierne ved Serra; det varede noget inden Migueliterne unde komme til sig selv af deres Skræk, de giorde dog efterhaanden Modstand; men bleve tilsidst tal slagne og kastede ud af Villanova med et kab af af 280 Fanger, hvoriblandt to Oberst lieutenanter og flere Officere, rimeligen havde de mange Døde og Saarede; de Constitutionelle havde 60; flere Huse bleve nedskudte og en stor Qvantitet Viin gjort til Bytte. Oberst Schwalbach er vendt uhindret med sine Tropper tilbagetil Oporto. Man siger at Don Miguel er meget bekymret reist tilbage til Combra. Don Pedro, var kaldet alle militaire Personer af sit Partie, som opholde sig i Udlandet, til sig, hvoriblandt den bekiendte General Saldanha. – Hr. v. Zeg Bermudez er antommen fra London til Paris, og er derfra afreist til Madrid for at tiltræde sin Post Der skal dog være paa nye opkommen en Udsigt til Fred imellem Sultanen og Paschaen af Ægypten; et Engelsk Skib skal have bragt et forsonende Svar til Alexandrien.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-12-01
Fra Mexico berettes, at General Bustamenteskal have totalt slaget Jnsurgentgeneralen Monsezuma.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-12-01
Fra det Mecklenborgske berettes, at Captain von Belog paa Deven er bleven overfaldet af Røvere og myrdet i sin Seng; de ere endnu ikke blevne opdagede.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-12-01
Mange Danske Heste ere opkiøbte til Don Pedros Armee, og ere paa Veien til Bremen for at indskibes.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-12-01
Jndenlandske Efterretninger. Ved Placat fra Generalpostdirectionen af 14de November d. A. kundgiøres, at Hs. Majestæt Allernaadigst har behaget at resolvere: 1) at ingen Privat i Fremtiden maa afsende ufranquerede Breve, betegnede med Kongelig Tieneste, til de Kongelige Collegier eller Directioner, som have umiddelbar Forestilling til Hs. Majestæt og føre det store Kongelige Segl, eller til Overøvrighederne, med mindre Afsenderen, paa Couvertets Forseglings Side, under sit Navn har anført, at dets Jndhold er æsket af nogen af de ovennævnte Autoriteter, og ikke angaaer nogensomhelst hans private Jnteresse, samt 2) at Correspondence i Kongelige Tieneste Anliggender, mellem Attestberettigede indbyrdes, ikkun skal kunne fri giøres ved Attest fra Affenderen, og altsaa ikke maa modtages til Forsendelse med Posten, med mindre denne Attest ved Jndleveringen medfølger.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-12-01
Hans Majestæt Kongen har paa det Kongelige Danske Cancellies derom allerunderdanigst nedlagte Forestilling under 24de f. M. allernaadigst behaget at resolvere saaledes: Vi bifalde allernaadigst, at Bestemmelserne i Forordningen af 21de Marts 1800 angaaende Haandværkslaugene i Kiøbenhavn udvides til Haandværkslaugene i de øvrige Kiøstæder i Danmark, forsaavidt fornævnte Bestemmelser der kunne finde Anvendelse; dog med de Forandringer, som senere Anordninger have gjort i ovenmeldte Forordnings Jndhold.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-12-01
Ligeledes bifalde Vi, at Anordningen af 23 April 1817 angaaende Handelsberettigelse § 18, hvorved de forhen ved Artiklerne for Handelslaugene bestemte 7 Læreaar i Almindelighed ere nedsatte til 5, og Svendetiden forkortet fra 5 til 3 Aar, erklæres anvendelig ogsaa for Handelslaugene i Odense og Helsingøer.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-12-01
J sit nylig udgivne Skrift No. 3, om det danske Væbningsystem, angiver Hr. Capitain Tscherning, de Summer og Naturalpræstationer, som for Tiden anvendes til Landmilitairetaten, omtrentligen at være følgende: Contante Penge fra Finantserne 2,239,000 Rbd., fra Kiøbenhavns Magistrat 35000; 30,000 Tdr. Rug leverede in natura, Værdie a 4 1/2 Rbd., 25,000 Extra af Finantser for Geværer 12,000 (Forfatteren anmærker at denne Sum er egentlig 17,000, men vi have kun regnet 12,000, paa Grund af den mulige Jndtægt, som Salg af ældre Geværer kan give) tilsammen 2,421,000 Rbd. Og in natura som Forf., for at lette sine Beregninger, ikke anslaaer i Penge) 62,700 Tdr. Havre, 9,000,000 Pd. Høe og 7,000,000 Halm. Foruden det anførte, tilføier Forf., "tro vi, at der endnu udredes directe af Finantserne nogle Gager og Pensioner til Militairpersoner, samt nogle extraordinaire Tilskud, da vi imidlertid herom ere uvisse, have vi aldeles ladet dem ude af Beregning. Med Sikkerhed vide vi derimod, at det militaire Fond besidder rentebærende Capital til circa 100,000 Rbdlr. Rente. Denne Jndtægt have vi ladet ude af Agt, for at den kan tiene til at dække den uendelige Masse af Smaandgifter, som nu forefalde, og som vilde besvære os særdeles, om vi skulde agte paa dem (Kbhvnsp.)alle.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-12-01
Befordinger. Under Rentekammeret: Den 30te October er Secondlieutenant ved Livregimentet Curasserer A. C. F. H. von Holstein udnævnt til Kammerjunker; den 13de November er Opsynet over de under Rentekammerets Administration staaende herskabelige Bygninger i Glückstadt; overdraget Digecommissair, Captain Christensen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-12-01
Døde. O. F. Hagen, Viinhandler og deputeret Borger i Kiøbenhavn, 43 Aar, den 20de November. -
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-12-01
Enkefrue M. C. von Bülow, født Jngersen, 63 Aar, den 14de Novbr., Wiufgaard pr. Colding. - Cancellieraad J. Holstein, Birkedommer ved Kiøbenhavns Amts søndre Birk, 58 Aar, den 17de Novbr., paa Frederiksberg. – Jomfrue Charlotte Dorthea Breisholm, 64 Aar, den 13de Novbr., i Lundbohe¬
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-12-01
AVERTISSEMENTS. Fredagen den 7de December d. A., Formiddag Kl. 10, bliver i den Provstinde Lemvigh tilhørende Gaard paa Slagelse Kiøbsteds Bredegade ved offentlig Auction bortsolgt en betydelig Deel Jndboe, bestaaende af Sølv, Kobber= og Messingtøi, Porcellain, Meubler, Sengklæder, m. m., alt tilhørende Stervboet efter Capitain og Landinspecteur Rørbye. Hvilket herved bekiendtgiøres, i det de Lysthavende, underrettes om at vederheftige Kiøbere gives 3 Maaneders Credit. Slagelse den 26de November 1832. Sylow.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-12-01
Bortforpagtning af Hovedgaarden Moesgaard. J Overeensstemmelse med det Kongelige Rentekammers Resolution af 29de September, bliver den, den Kongelige Kasse tilhørende, Hovedgaard Moesgaard, beliggende i Maarslet Sogn, Ring Herred, Aarhuus Amt, ved Auction, som afholdes paa Gaarden Mandagen den 21de Januar 1833, Formiddag Kl. 10, opraabt til Bortforpagtning paa 9 Aar, fra 1ste Mai 1833 at regne. Gaarden, som har en smuk Beliggenhed ved Havet og Skoven, 1 1/4 Miil fra Aarhuus, staaer for Hartkorn Ager og Eng 18 Tdr. 3 Skpr. 2 Fdkr. 1 Alb. frit og 23 Tdr. 5 Skpr. 3 Fdkr. 1 enhalv Alb. ufrit Hartkorn, tilsammen Areal 304 1/2 Td. Agerland og 60 Tdr. Eng. Jorderne ere fortrinligt skikkede til Rug-, Byg, Boghvede og Havresæd, og i den sidste Rotation er der mere seet paa disses Forbedring end paa Jndtægterne. Med Gaarden, der drives ved halvt Hoverie, følger endeel Besætning samt det til den hidtil brugte Drift, fornødne Inventarium. Conditionerne ligge 14 Dage forinden Auctionen til Eftersyn hos Forvalteren paa Moesgaard. Hads & Ring Herreders Contoir den 22de November 1832. Lanng, Auctions-Directeur.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-12-01
Undertegnede har her i Byen og i Omegnen forandret Jldsteder, saaledes at samme ere blevne frietagne for Rog; dersom flere Familier ønsker slige Arbeider udførte, da vilde de behage i denne Anledning, at henvende dem til Hr. Krigsraad Schiøtt, som derom giver mig Underretning. Slagelse den 30te November 1832. Wellejus.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-12-01
Undertegnede, der har etableret en Detailhandel heri Byen, har herved den Ære at anbefale sig saavel til Byens som Omegnens ærede Beboere, med alle Sorter, Colonialvarer til de billigste Priser. Ved reel Behandling skal jeg søge at vinde Enhvers Tilfredshed. Slagelse den 29de November 1832. Peter Borello, Kiøbmand, boende paa Hiørnet af Nyetorv og Smedegaden. Bøgetræer til Kiøbs for vedsatte Priser. Bøgetræer paa Roden, hvoraf en Deel indeholde Gavntræe, ere for vedsatte Priser tilkiøbs hos Pottemager Sandgreen ved Antvorskovs Fabrik ved Slagelse.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-12-01
Undertegnede agter at begynde en Dandse-Jnformation først i næstkommende Maaned, hver Sognedags Aften fra Kl. 6 til 8; tillige har jeg efter fleres Anmodning, isinde at informere om Søndag Aften fra Kl. 6 til 9, for de hvis Tid ei tillader dem at freqventere Underviisningen de Sogne-Dage. Prisen vil blive moderat; man behager at henvende sig til Hr. Schwartgenhauer i Slagelse. J. Jensen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-12-01
Fra sidste Ringsted Marked er den hos mig tienende Røgter, Jens Christian, som er noget døv, bortrømt og siden den Tid ikke har været at opspørge. – Den eller de som kunne give mig nogen Oplysning om ham, ville behageligst tilmelde mig det. Kastrupgaard pr. Sorøe, den 24de November 1832. Rasmusen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-12-01
Karper og Karusser sælges fra nu af og indtil videre paa Gisselfeld, af Smedemester Kyhn sammested; hvilket herved bekiendtgiøres. En a to duelige Skræddersvende kan strax faae Arbeide hos Skræddermester Jens Jørgensen i Slagelse.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-12-01
Paa Benzonslund pr. Holbek kan daglig erholdes tilkiøbs særdeles gode Spise=Karper og Karusser, samt Sætte Karusser. Sammesteds kan en duelig Bødker, helst om han tillige forstaaer Tømmermands-Arbeide, erholde Huus paa billige Vilkaar, naar man derom henvender sig til Forvalter Bagger.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-12-01
En rask Dreng af honette Forældre, der regner og skriver godt, og som har Lyst til Kiøbmandshandelen, kan strax blive antaget i Lære hos Kiøbmand P. Bay i Ringsted.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-12-01
Paa en Reise fra Aarhuus til Slagelse er tabt en Træekasse, hvori nogle Bøger og andre Ting. Finderen bedes at aflevere den til Hr. Kammeraad Bonnevii Kallundborg imod en Douceur.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-12-04
Den Vest-Siællandske Avis, eller: Ugeblad. Slagelse. den landske Historie. uden og indenfor tigste Nyeheder. Dagens vig Redigeret af Pastor Ridder Basholm. Trykt og forlagt af Peter Magnus 18de Aarg. 18de Aar. Tirsdagen den 4 December 1832. No. 97 Tysdagar den 4. December 1835 Med Kongelig allernaadigst Tilladelse, at forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdømmene. Paaske-Ugen i Quito.