JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1809-03-27
Torsdagen den 6te April førstkommende Kl. 10 slet, bliver Auction i store Arckekauge Huus ved Hirschholm, over 30 sk. finske Planketømmer, som er fra 10 til 18 Alen lange, fra 3 1/2 til 6 Tommer tykke og fra 10 til 12 Tommer brede, de længste ere de tykkeste og bredeste, 8 a 10 Eege Planker, 5 Alen lange, 1 Alen becor og 3 Tommer lykke. 4000 Muursteen, Vinduer og Vinduesrammer, deraf endeel til Drivekasser. Kartofl raf den tidlige Sort, samt adskillige Meubler og Jndboe m. m. saa en Kareth og Chalse, alt efter Catalogi Jndhold, som 3 Dage for Auctionen, blive at erholde paa Svane=Apotheket i Kiøbenhavn, hos H. Wersel paa Hirschholm som og paa Auctionsstedet.
Berlingske Tidende, 1809-03-27
Sørstkommende 7de April og følgende Dage bliver formedelst i Eierens Bortflytning ved Auction solgt, den første Halvder, af et af de største og udvalgteste Privatbiblotheker her i Byen, tilligemed endeel Carter m.m. Fortegnelserne erholdes om 8 Dage hos Hr. Bricka paa Hiørnet af Kiøbmagergade og Silkegaden; hvilket herved bekiendtgiøres til Efterretning for Udenbyes Lysthavende. Bemeldte Hr. Bricka paatager sig ogsaa Commissioner til bemeldte Auction for dem, som selv ikke kunne indfinde sig. Kiøbenhavn den 24de Marts 1809.
Berlingske Tidende, 1809-03-27
Løverdagen den 3de April 1809 om Formiddagen Kl. 10 slet, bliver paa & Roeskilde Raadstue foretaget offentlig Auction over den Borgermester Embedet tidliggende og i Kiøge Marken udenfor Hirtsegades Port beliggende Jordlod af circa 80 Tdr. Land geometrisk Maa, til Bortforpagtning 116 Aar, efter de Conditioner som forinden kan erfares hos Byefoged Müller sammest d.
Berlingske Tidende, 1809-03-27
Løverdagen den 8de April 1809 om Formiddagen Kl. 10 slet, bliver paa & Roeskilde Raadstue foretaget ffentlig Auction over den Hs. Majestæt Kongen tilkommende Jagtrettighed paa Roeskilde Byes Marker fra 10de Januar 1809 til dito Dato 1810, efter de ved Auction fremlæggende Conditioner, som forinden kan erfares hos Byefoged Müller saa mesteds. Jnsdagen den 19de April førstkommende Formiddag Klokken 10 slet og selgende Dage, bortsælges i sal Frue Doctorinde Birchs Card heri Aff us hendes afdøde Mands betydelige Bogsamling i adskillige Videnskabe, dog meest theologiske Skrifter, trykte Fortegnelser over Bogsamlingen bekommes i Kiøbenhavn, Odense og Aarhuus paa Dørrer Biskoppers Contoirer, i Slesvig paa General-Superintendentens Contoir, i Lolland hos Hr. Pastor Bech, i Westerborg og i Assens hos Enkefruen; hvilket de oco de iendtgiøres. Anens, den 25 Febr. 1809. R. L. Nellemann.
Berlingske Tidende, 1809-03-27
Jnsdagen den 26 April førstkommende om Formiddagen Klokken 10 slet og følgende Dage, bliver paa Hovedgaarden Halv ved Wiborg, ved offentlig Auction bortsolgt den sal Geherme=Raad Høegh Guldbergs Stervboe tilhørende Ind- og Udbre sammesteds, bestaaende af Mahand- og andre Meubler, Chatoller, Speile, Lysekroner, Borde, Sojaer, Stole, Senge, og Sengeklæder, en sielden Samling af Kobber=Portraiter, i Ramme med Glas, af lærde og berømte danske Mænd, hvoriblant de 16 danske Rigs Raader under Chr. 1. Mindreaarighed, Porcellain Glas, Kobber, Messing, Jern, og Træe=Vare, 1 Kareth, 1 Bie er Vogn, 1 Jagt Vogn, og i Kane. Nogle Arbeids=Bogne, og andre Gaards- og Avlings=Redskaber, Arbeids Bæster, Svin, og yder, hvorover trykte Kataloger ere at bekomme i Kiøbenhavn hos Hr. Hofboghandler Poulsen, i Odense paa Adresse-Kontoiret, i Horsens, Sce og Holstbroe paa Post-Kontoirerne, i Wiborg an Bogtrykkeriet, i Aarhuus hos Hr. Klokker Schytte, i Randers hos Hr. LandsæsensKommissair Willden, og i Aalborg hos Hr. Bogtrykker Wandall, Liebhavere ville behageligst give Møde bemeldte Tid og Sted. Wiborg, den 17 Marts 1809. Th. Wissing, Justitsraad og Auctions-Directeur. fterretn. ges.
Berlingske Tidende, 1809-03-27
Paris, den 14de Marts. Efter Keiserens Befaling skulle adskillige store Landeveie anlægges i Riget. Overgangen over Montblane, Echelles kaldet, skal erstattes ved et Gallerie under Jorden. En Landevei fra Niza til Genue- og Chiavari skal anlægges langs med Havet istedet for den farlige Ven fra la Corniche. Der skal anlægges Landeveie fra Alexandrig til Savonna og fra Colide Tende over Mont Genevre til Col Altare; fra Ajascio til Bastia, fra Lyon til Bordeaux, fra Napoleon i Vende til Nantes, Sables, Bordeaux, Cholet og Laval, fra Mastricht over Veulod og Geldern til Wesel. Landeveien ved Rhin skal istand sættes og en ny Vei anlægges fra Bitsch til Charlerøy og fra Tournaover Mont du Chat til Chambern.
Berlingske Tidende, 1809-03-27
Journal du Sir melder følgende fra Wien under 1ste Marts Hoftidenden vedbliver trolig at meddele os alle Taabeligheder, som indeholdes i de engelske Tidender. Maaden, hvorpaa den fortælle Begivenhederne i Tyrkiet, viser tydelig, at Østerrig har af al Magt medvirket til Fredslutningen mellem Engelland og Porten, og at Hr. Adair, forhen Gesandt ved vort Hof, var afreist fra Wien med gode Anbefalings=Skrivelser til Hr. Sturmer, vor Jnternuntius i Constantinopel.
Berlingske Tidende, 1809-03-27
Journal de Paris melder følgende fra Berlin under 26de Febr. General Remberg er bleven arresteret paa Landet og indbragt hertil, under Escorte. Oberst v. Massenbach, forhen Chef for Fyrsten af Hohenlohes Generalstab, er ligeleges bleven arresteret formedelst Capitulationen i Prenzlow, og man troer, at samme Skjebne forestaaer Førsten selv.
Berlingske Tidende, 1809-03-27
Constantinopel, den 10de Februar. Den 3die d. M. forkyndte Artilleriesalver fra Serallet, Tophan- og Arsenalet en Prindsesses Fødsel af det ottomanniske Blod, FatmeSultane, en Datter af Sultan Mahmud. Denne Begivenhed opvakte saa stor Glæde hos alle Jndbyggerne, at man overalt i Staden, hørte Musik og Frydeskrig hele Natten igiennem. Storherren har givet offentlige Beviser paa sin Tilfredshed og i 8 Dage givet Lystparrier paa forskellige Stæder i Staden og i Forstædernt. Breve fra Bucharest melde, at de ottomanniske Befuldmægtigede vare passerede igiennem denne Stad, for at begive sig til FredsconSchweiz, den 1ste Marts.
Berlingske Tidende, 1809-03-27
J forrige Maaned vare Regjeringsmedlemmerne i Zarich, Schafgressen i Yasse. hansen og Thurgau forsamlede i Winterthur. Trykkende Toldforordninger i Naboestaterne, til hvis Afhielpelse Landdagen allerede ha gjort Landammannen Forslag, ansees som Gienstanden for disse for trolige Overveielser. En senere Begivenhed opvækker ogsaa stor Opmærksomhed. Storhertugen af Badens Jægere have nemlig tager et med Salt ladet Fartøi under Thurgans Jurisdiction. Det lille Raad har derpaa forlangt, at Landammannen skulde sammenkalde en overordentlig Landdag.
Berlingske Tidende, 1809-03-27
Saragoss, den 6te Marts. I Gaar holdt Hertugen af Montebello sit Indtog her i Staden, Alle Gader vare prydede med Tapeter og Folket yttrede sin Glæde ved det uafladelige Udraab: Keiseren leve! Toget gik til Kirken, hvor Biskoppen i St. Ander med høi Røst oplæste Lydigheds= og TroskabsEden mod Kong Joseph Napoleon. Efter denne religiøse Ceremonie gav Hertugen af Montebello et stort Taffel paa 400 Couverts. Siden den 24de Februar, da de Franske rykkede ind her i Staden, har Hertugen af Montebello ufladelig været sysselsat med at sørge for den offentlige Sikkerhed og Orden. Gouverneuren General Lava har efter hans Ordre sendt de afvæbnede Bønder og det meget store Antal Syge ud af Staden til deres Hiem. Gaderne, der vare opfyldte med Ruiner, Døde og Døende, ere rensede og alle Foranstaltninger trufne til at skaffe Husene en sundere Luft. En talrig, i alle Qvarterer af Staden fordeelt Garnison, der holder ypperlig Krigstugt, ved ligeholder Rolighed og sikkrer Eiendommene. Daglig bringe Bønderne Levnetsmidler til Staden, og Torvene ere forsynede med Mark frugter ligesom i den tryggeste Fred. Vore bevægelige Colonner giennemstreife Landet i alle Directioner. Allevegne strømme Jndvaanerne til, for at tilbyde dem Brød, Viin, Kiød og andre Fornødenheder. Alle tilstaae, at den Pardon, der blev bevilget de bevæbnede Bønder i Saragossa, var en Naade, som de ei havde haabet og som de erkiende med største Taknemmelighed. Hadet mod de Franske er qvalt i alles Hierter; Ceremonien i Gaar har beroliget endog de meest haardnakkede Gemytter, og Arragonien vil snart være en af de lydigste Provindser i Spanien.
Berlingske Tidende, 1809-03-27
Bayonne, den 8de Marts. Staden Rimadeo i Gallicien er bleven plyndret af afturiske Røverbander. De have hængt mange Personer og begaaet gyselige Grusomheder. De bebreide Jndbyggerne, at de have modtaget de Franske vel paa deres Giennemmarsch. D. F. Amoros Gouverneur i Provindsen har ladet mange af disse Elendige fængsle og skyde. Man har i Dag det Rygte, at Hertugen af Dalmatien er rykket indi Lissabon. En Officier, der har overbragt Depescher, skal have udbredt denne Efterretning.
Berlingske Tidende, 1809-03-27
Amsterdam, den 10de Marts. Hs. Majestæt Kongen, som ved en Coureer fra Paris havde faaes den Efterretning, at Hs. Majestæt Keiseren havde overladt Hans Søn, Prinds Napoleon Louis, Storhertugdømmet Berg, gav allerede den 12te d. M. sit Statsraad Kundskab om denne Begivenhed ved følgende Brev Mine Herrer, Et Brev fra Keiseren, min Broder, meddeler mig den ligesaa glædelige som uventede Nyhed, at han har gjort Bestemmelse med Storhertugdømmet Berg til Fordeel for min Søn Napoleon. Louis, Kongelig Prinde. Jeg forsømmer derfor ikke noget Øieblik til at give Medlemmerne af Statsraadet og det lovgivende Korps Kundskab derom, som et Tegn paa min Taknemmelighed for de bestandige Beviser, De have givet Deres Land og Mig paa Deres Hengivenhed. Dette er min første Tanke, efterat jeg har takket min Broder, Keiseren, for denne Begivenhed, som jeg med Rette anseer som den heldigste Forbetydning for mit Folks og min elskede Søns Lykke. Efter de vanskelige og stormende Tider i min Regiering, vil Han derved være i Stand til at befæste Landets Tilværelse, og forskaffe det den Lettelse og Skadeløsholdelse, som det endnu i saa lang Tid vil trænge Nationen vil ogsaa heri finde et nomstødeligt Beviis paa min Broders og Frankrigs gode Sindelav imod dette Land, og gandske neddæmpe Rænkesmedes og Lavtænkendes Konstgreb. Endskiøndt jeg, da min Reise er endt, ventede at komme strax efter dette Brev, har jeg dog ikke villet undlade, at give Dem Kundskab herom, da min Reise er Aarsag i, at Coureren, der først i Gaar Aftes traf mig, derved er bleven saa meget forsinket. Assen, den 12te Marts 1809. Louis.
Berlingske Tidende, 1809-03-27
Strasborg, den 11te Marts. I Gaar blev et skiønt Kyrasseercorps mynstret i Ruprechtsau, og i Dag er det passeret over Rhinen. Alle de Cavallerie=Detaschements, som i nogen Tid havde samlet sig paa den venstre Rhinbrede, inddeles nu i forskellige Corps og marschere til Schwaben. En Bataillon af det her nyoprettede Grenadeercorps er brækket op til Offenburg. J Morgen ventes det berømte 46de Infanterieregiment af General Car fra St. Cyrs Division hertil. Generalen selv er ankommen hertil, med sit Hovedqvarteer, og de øvrige Regimenter af hans Division skulle følge ham. Denne Division, der for to Maaneder siden marscherede over Maynz til den venstre Rhinbredde og derfra til Nancy, vender nu tilbage til det sydlige Tydskland. Man venter ogsaa General Legrands Division, der i 6 Uger har staaer i Egnen af Metz. Den skal marscheree til Schwaben.
Berlingske Tidende, 1809-03-27
Det badenske Jnfanterieregiment, der for nogle Dage siden ankom hertil, bestaaer af Frivillige iblant de badenske Tropper. Det fik her franske Geværer og har nu fortsae sin Marsch til Lothringen. Samme Bestemmelse synes ogsaa de westphalske Tropper at have, hvoraf den 2den og 3die Colonne ere paa Marschen til Nanen. Den 4de Colen ventes med det første.
Berlingske Tidende, 1809-03-27
Laneburg, den 18de Marts. I Gaar ankom det 24de ridende Jægerregiment hertil fra Raheburg og fortsatte i Dag sin Marsch til Celle. J Dag ankom det 5te Jægerregiment hertil; det fortsætter sin Marsch i Morgen. I Dag var Magistraten forsamlet paa Slottet, for at modtage en almindelig høi hædret Reisende. I Aften skulle alle Hovedgaderne illumineres til Ære for ham Hamborg, den 21de Marts. Sturmeret Skib paa 8 Kano ter og 40 Mand, der kom fra Helgoland, er strandet ved Elben. En Lods fra Helgoland og 11 Mand af Besætningen ere omkomne. Resten blev reddet af de Elben stationeertefiendtlige Skibe. Endeel flere Skibe af samme Størrelse skulle være udrustede.
Berlingske Tidende, 1809-03-27
Blandede Efterretninger. Frankerig. J Nærheden af Naix (det gamle Nasium i Maesdepartementet har man i en Ager fundet Levningerne af en Trækasse foret med Kobber, i hvilken der var Guldhalsbaand, prydede med Cameer, Ringe, Guld= og Sølvstænger og henimod 1500 romerske Guld= og Sølvmynter.
Berlingske Tidende, 1809-03-27
Vore Kapere have denne Tid taget adskillige kostbare Priser, hvoriblant et stort engelsk Skib, der kom fra Trinidad med Colonialvarer af 1 Mill. Fr Værdie. Skibet det gode Haab, der gik under Papenoger Flag og var anholdt Caen, er bleven erklæret confiskeret til Fordeel for Statens Kasse, og Capitainen er desuden bleven dømt til at betale en Mulkt af 75000 Fr. for sig og 3 Matroser, fordi de havde gjort den falske Erklæring, at de ikke kom fra England. Baron Deves, der havde stillet Caution, blev dømt til at udrede denne Summa inden 8 Dage. Professor Barbier i Paris har udfundet et Middel til at fordrivBendelorm. Han har befriet en ung Mand paa 25 Aar for 6 Bendelorme, som tilsammen vare over 120 Fod lange. Den Helbredede har siden befundet sig fuldkommen vel. Spillekaartene faae nu mere passende Figurer. Medailleuren Andrieur har faaet Befaling at besørge Forandringerne derved. Østerrig. Jnogle Uger ere overordentlig store Bomuldstransporter afgaaet fra Wien igiennem Salzburg til Bayern, Schveiz og Strasburg. Daglig passere igiennem Salzburg 15 til 20 Vogne, hvoraf hver fører 35 til 40 Sække; hver Sæk veier 150 Pd. Fragten af et Centner fra Wien til Augsburg er derfor i kort Tidsteget fra 6 til 18 Gylden i klingende Mynt.
Berlingske Tidende, 1809-03-27
Udførselen af Slagteqvæg fra de østerrigske Stater er bleven for budet.
Berlingske Tidende, 1809-03-27
Preussen. Den russiskekeiserl. Statsminister Grev Romanzow ankom den 4de Marts til Kønigsberg og fortsatte næste Dag Reisen til St. Petersborg. Han fik af Hs. Maj. den sorte Ørns Orden, besat med Brillanter.
Berlingske Tidende, 1809-03-27
Kongen har udnævnt Generallieutenant v. Diericke til Overgouver neur for alle Prindserne.
Berlingske Tidende, 1809-03-27
Det er nu afgjort, at Universitetet skal oprettes i Berlin. Tydskland. Da mange Soldater af den 2den Division af de kgl. westphalske Tropper, som er paa Marschen til Metz, ei ere ankomne til deres Corps, er Paderborn anviist dem til Samlingsted, paa det de ikke skulle behandles som Deserteurer; men det er tillige blevet Gensdarmeriet og Øvrigheden indskiærpet, at eftersøge og arrestere dem, der efter denne Opfordring ei indfinde sig. Jtalien. Vesun er atter bedækket med Snee og udspyer Jld Nogle Reisende, der vilde see dette Skuespil nær ved, have vovet at bestige Bierget. Paa een Dag bleve tre af dem et Offer for deres Uforsigtighed. Da der er Mangel paa Stokfisk har Paven tilladt Kiødspiser i Fastetiden, undtagen paa de almindelige Fastedage.
Berlingske Tidende, 1809-03-27
Indenlandske Efterretninger. Christiansand, den 27de Januar. "Som sikker Beretning kan meldes, at en engelsk Kutter Claudia paa 10 Kanoner og 45 Mands Besætning, afsendt fra London med Depecher til den engelske Admiral i Gothenborg, og (som man føier til, ogsaa indehavende Subsidier, er sidst i forrige Uge efter forhen at have taget den Stavangerske Kaper Pharisæeren, indkommen mellem Havisen, og derefter stødt paa det inderste Skiær af de saakaldte Giæslinger, 1 1/2 a 1 3/4 Miil, S. O. fra Næsset, og 1/2 Miil fra nærmeste Land, hvor den aldeles gi i Stykker; dog har man faaet bierget endeel af Skibets Kiøl, som var Kobber forhudet; nogle Stumper af Seilene og nogle Kanoner, samt endeel Geværer og Sabler. Dens Besætning har liidt meget, da 14 a 15, hvoriblandt 2 Fruentimmer, efterat de om Natten i 14 Timer, havde siddet paa et Skiær, deels frøs ihiel, deels bruknede ; de øvrige reddedes ved tilkastede Touge som de bandt om Livet, hvorpaa de styrtede sig i Havet, og saaledes droges op, hvorved mange af de Biergede bleve beskadigede, iblandt disse Chefen, Lieutenant Antonius Ble William Lord, paa Haanden og i Hovedet. Depecherne skal være styrtede i Havet, men maaskee tør Lykken endnu bringe dem for Dagens Lys. Schien, den 4de Februar. Den 28de sidstleden som vor allernaadigste Konges Fødselsdag, var Medlemmerne af Bratzberg Amtocconomiske Selskab, indbudne af dets Præses Hr. Kammerherre Adeler til Gemsøe Kloster, hvor Præmier udi forarbeidet Sølv og Penge blev uddeelt til de Almues Mænd og Qvinder, som ved Jorddyrkning og huuslig Fliid og Virkning meest havde udmærket sig Som nye Medlemmer indgik Hr. Foged Plesner og Kiøbmand Hr. Simon Wrigth. Ved den Beværtning som Hr. Kammerherren gan Selskabet blev de oprigtigste Ønsker for Kongen, Kongehuset og Fadrenelandet, anbragte.
Berlingske Tidende, 1809-03-27
Ved Landhuusholdnings=Selskabets ordentlige Møde, den 22de Marts sidstleden, bleve, iblandt andet, følgende Sager foretagne. Hr. Kammerraad Reiche meddeelte Selskabet en Afhandling om PiseBygninger og nogle nyere Erfaringer og Rapsaatdyrkningen, som Tillæg til hans forhen indsendte Afhandling desangaaende. Hr. T. Sundal forelagde Selskabet en Model og Beskrivelse af en ved han opfunden Spareovn. Hr. Justitsraad Martini, Selskabets Kasserer, meddeelte Underretning om, at Selskabets Fond i afvigte Aarer forøget med 3,300 Rdlr., saa at Samme nu beløber sig til 18,243. Rdlr.
Berlingske Tidende, 1809-03-27
Oldingen Manthey, som i 50 Aar med hæderlig Nidkiærhed har opfyldt Religionslærerens høie Kald, elsket af sin Menighed og enhver, som kiendte ham, høitideligholdt i Gaar sit Jubileum. Biskop og Ridder Münter holdt en Tale ved denne sieldne Festlighed, hvorefter Jubellæreren besteeg Prækestolen og i et kraftfuld Foredrag viiste Religionslærerens vigtige Pligter med Ønske om Kraft til i sin høie Alderdom fremdeles at kunne opfylde sit Embede. For og efter Prædiken blev afsiunget en Sang, forfattet af Jubellære, rens Søn, Legationsraad og Ridder Manthey. Den blev udfør ved endeel Dilettantere og nogle af Capellets Medlemmer. Efter Tjenestens Slutning blev Oldingen lykønsket i Choret af adskillige høi Embedsmænd, Kiøbenhavns Geistlighed og mange af hans Menigheds Medlemmer. - Jubellæreren er født den 26de Marts 1735 og blev af Biskop Harboe ordineret den 27de Marts 1759 i Frue KirkeDen vedvarende Storm har i Gaar ved Helsingøer drevet en Jagt og en stor Brig paa Grund. Folkene ere biergede. Stormen har anrette stor Ødelæggelse sammesteds. Endeel døde Legemer og meget Vraggade driver i Land og man redder alt, hvad der er mueligt. En forfærdelig Jldebrand har i Løverdags atter hiemsøgt det uhr dige Amager, og der ødelagt 30 Gaarde og 11 Huse i Store Magle bye, eller, som den almindelig kaldes, Hollænderbyen. Formedelst den haarde Storm rasede Luerne saaledes frem, at alle disse Bygninger paa eengang og i saa Øieblikke forvandledes til Askehobe. - Mændenes og Konernes Fraværelse til Torv her i Staden, formindskede Mueligheden af Redning, og gjorde Tabet desto betydeligere og skrækkeligere for Mange af dem. Kun Lidet af Jndboe er bjerget for de Fleste. Jkke en Trævl eller Klov hos Mange. Over 40 Familier ere brandlidte. Flere af disse have tabt en betydelig Formue, Frugten ikke blot af egen, men og af Forfædres Møie og Stræbsomhed. Alle trænge de til Hielp og Bistand. Alleventede, at ædle Dannemænd og Danneqvinder ville række dem en trofast Broderhaand, at de ei skulle segne under Vægten af det Uheld, der saa frygtelig har rammet dem Nød og Jammer er det; den uvenlige Aarstid forøger dens Bitterhed. Underskrevne, der nylig have modtaget saa glædelige Beviser paa Medborgeres Godgiørenhed mod de Brandlidte i Taarnbye, ville op nu træde sammen, for efter Evne at lindre Nøden i den hiemsøgte Hollænderbye. Maatte vi kun og som Talsmænd for disse vore høisttrængende Medborgere finde den hulde Deeltagelse og den gavmilde Hielpe lyst, som denne langt større Nød og langt videre udstrakte Elendighed, giøre det til Pligt for os at ønske og at udbede os, Dog - danske Mænd fjern og nær ville ei heller ved dette Tilfælde svige vor National=Karakter. Med trøstig Forhaabning tilbyde vil os derfor at modtage Gaver til de Brandlidte i Hollænderbyen, og skulle i sin Tid aflægge Regnskab for deres Anvendelse, ligesom vi og saasnart mueligt, skulle give en udførlig Efterretning om den her frygtelige Brand. Bjerg, V. K. Hjort, Boldhuusgade, 225. C. D. Bruun, bag Børsen, 78. Aagaard, i Taarnbye. Klædeboderne, tor.
Berlingske Tidende, 1809-03-27
Sidste Torsdag den 23de Marts om Eftermiddagen Kl. 4 blev jeg her i Kiøbenhavn, hvor jeg med min Familie opholder mig om Vinteren, underrettet om, at Jldebrand var opkommet i min kiære landlige Eiendom, Hovedgaarden Gieddesdahl. Jeg ilede strax derud, og fandt, da jeg kom, at alle Ladegaardens Bygninger vare blevne er Rov for Jldens voldsomme Magt; men at derimod Hovedbygningen og tvende smaa Sidefløie ved ædle Menneskers utrættelige Virksomhed vare blevne reddede. Midt i min meget sørgelige Forfatning var den ne mig en ubeskrivelig trøstelig Efterretning, at saa mange ei allene at bekiendte, men endog mig gandske ubekiendte Personer vare tillede, og hvis store og hielperige Anstrængelse havde standset Jldens videre Flugt. Til disse mange ædle Menneskevenner, af hvilke jeg blot kjender nogle af Navn, er det mig umueligt, saaledes som jeg gierne ønskede det, at kunne personlig aflægge min skyldige Tak. De ville derfor tillade, at herved offentligen ydes Dem den oprigtigste, den skiønsomste Taksigelse af Kiøbenhavn, den 26de Marts 1809. J. L. Barfred.
Berlingske Tidende, 1809-03-27
Den 20de Martii ere følgende Gaarde og Huse under Kiøbenhavns Jurisdiction i Retten skiøbede: Oberst og Stads=Hauptmand A. Hallanders Huus No. 101 paa Hiørnet af lille Kirkestræde og Gaden, ved Nicolai Kirkegaard til Juvelerer A. Cylardi, for 16000 Rdlr. Borger-Capitain og forhen Silke= og Klædekræmmer J. Webers Huus O. 1 paa Hiørnet af Amagertorv og store Kiøbmagergade til Silke= og Klædekræmmer J. Lund, for 22000 Rdlr. Brændeviinsbrænder N. M. H. Møllers Enke, J. Jensens Gaard No. 54 i Toldbodgaden til Brændeviisbrænder M. C. Dahl, for 9200 Rdlr. C.J. Møllers og Enke C. Sandbergs fælleds Boes Huus No. 387 paa Hiørnet af store Torvegage og Prinsensgade paa Christianshavn til Brændeviisbrænder N. Bertelsen, for 3681 Rdlr. Snedker P. S. Floors Huus No. 19 i Broegaden og ud til lille Torvegade paa Christianshavn til Skibs=Capitain O. Andersen, for 14000 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1809-03-27
Commissionen for Sielland, Lollands, og flere Øers Providering, den 25de Marts 1809. Møsting. Malling. Cold. Bang. Jeg har været lykkelig nok til i Aar igien at forhverve en ikke ubetydelig Sum til det almindelige Bedste, og skylder saavel mine Landsmænd, som mig selv det Par Ordsoffentlige Regnskab over hvorledes og hvortil, der herved følger: Omkostningerne med min i Kiel paa Kongens Fødselsdag 1809. holdte danske Tale, Patriotens første Oplags, samt den tydske Oversættelses Trykning, Hæftning og Omsendelse i Danmark ere af mig selv udredede. Tilet andet Oplag af Originalen har jeg benyttet 18 Rd. Schl. H. C. af de indkomne Penge; og disse er det, der anføres som eneste Udgift.
Berlingske Tidende, 1809-03-27
I slesvig holstrensk Courant har denne Tale indbragt nedenstaaende Summer :
Berlingske Tidende, 1809-03-27
Kiel, Hs. M. Dronningen betalede 1 Exemplar med 50 Rd. Hs. K. H. Kronprindsessen 1 Exempl. 25 Rd. Politiemester og Justitsraad Christensen 1 Ex. 10 Rd. Forresten solgtes der i det Selskab, før hvilket Talen holdtes, 100 danske og 100 tydske Exemplarer, for hvilke, uden at jeg dog kan opgive hver Enkelts Bidrag, betaledes 170 Rd. og 2 hamborger og 1 hollandsk Ducat.
Berlingske Tidende, 1809-03-27
Af andet Oplag solgtes for 38 Rd. 8 s. Deraf betalede Frue Sløersen høiest 1 Exemplar med 5 Rd. Fra andre Slesvig holsteenske Bher har jeg, understøttet af de ved hver enkelt Bye opgivne Medborgere, der i mit Sted havde paataget sig Udsalget af Exemplaret, modtaget følgende Penge: Fra Flensborg, ved Hr. Bogtrykker Jager 55 Rd. 10 s.