JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-01-01
Belgien. Fra Brussel meldes under 22de December: De sidste til det udenlandske Departement indløbne Depescher vise, at vi maae holde os bereed paa en ny Krig med Holland. Et Postscriptum til Vindependant melder: "En overordentlig Coureer er i Gaaraftes indtruffen til den engelske Gesandt med Depescher, som skulle tilkjendegive, at de sidste Meddelelser fra Kong Wilhelm til Conferentsen ere gandske stridende mod Freden. Kongens Skrivelse skal ende med de Ord: " En Deel af mine Undersaatter, forledede af Oprørsaand, have tvunget mig til, at afgive nogle Dele af mine Stater. Det er min Pligt at bringe hine igjen tilbage til Orden, og at forskaffe mig Agtelse; derfor maae min Armee allene afgjøre Sagen med Belgierne. Naar mine Soldater ligge under, da, men ogsaa kun da, vil jeg antage den foreslagne Tractat!" Fra den nederlandske Gesandt ved Forbundsdagen i Frankfurth er indløben Efterretning om, at den Depesche, hvorved Keiser Nicolaus nægter Conferentsartiklerne sin Ratification, skal være dateret 5te December. Den Efterretning var ogsaa udbredt: at Rusland og Porten skulle have afsluttet en Alliantstractat, i Følge hvilken begge Magter ville marschere de indiske Folkestammer under brittisk Herredømme, til Hjelp.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-01-01
Preussen Under 22de Decbr. skrives fra Berlin: Her gaaer i velunderrettede Cirkler det Rygte: at den russiske Adel, har gjort indstændige Forestillinger hos Keiseren, om at antage mere afgjørende Stemme i de europæiske Anliggender. Denne Adelens Jndflydelse tilskriver man ogsaa Keiserens Vægring at ratificere Tractaten angaaende Belgien.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-01-01
Preussen og Østerrig synes at være blevne opfordrede til, at iagttage et lignende Forhold; dog ville disse Stater muligens ikke komme dette Forslag med Velvillie imøde. Ogsaa fornyer det (lidet troværdige) Rygte sig, at Rusland skulle have forlangt Godtgjørelse af Frankerig, fordi dette middel- og umiddelbar skulle have foranlediget den polske Revolution. - Det russiske Hofs Svar til Holland, vil man fra gode Kilder af vide, skal være af følgende Jndhold: "Keiseren kan ikke yde Kong Wilhelm nogen umiddelbar Bistand naar Sidste ikke troer at kunne antage de 24 Conferentsartikler, men han vil ikke fortænke ham i, om han paa egen Haand, fortsætter Krigen med Belgierne; tvertimod vil han garantere ham, at ingen anden Magt skal blande sig derimellem; og Kongen kunne da forsøge, hvorvidt han bringer det alene med Belgien.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-01-01
Engeland. Efter hæftige Debatter, hvori Oppositionen gjorde Ministrene ethvert Skridt, stridig, og ved hvilken Leilighed Lord Porchester, Jngles, Sir Robert Peel o. s. talede mod Reformbillen, og Hr. Wood, Burke, Lord Lennor o. fl. talede for den, blev Billens anden Læsning antaget med 324 mod 162 Stemmer. Parlamentet er nu blevet prorogeret til 17de Januar. Jfølge Beretninger fra Petersburg, vil den russiske Regiering belægge alle Jndførselsartikler fra Engeland med en Toldforhøielse af 12 1/4 p. C., hvilket paa Børsenhar opvaktmegen Sensation.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-01-01
Cholera har nu ogsaa udbredt sig til Landsbyerne omkring Sunderland og Newcastle. Om Hertugen af Wellingtons Sundheds Tilstand lyde Beretningerne forskjellig, men man taler om en snigende Feber, der skal være en Følge af den Tornekrone, som han erhvervede sig, da han ikke var alene tilfreds med Laurbærkronen; i det diplomatiske Fag, har han ikke været heldig. 300 Md. som skulde afgaae til Dom Pedros Expedition, og hvilke man havde indbildt at de skulde tjene paa engelske Skibe, have i den irske Kanal gjort sig opsætsige, seilet med Skibet ind til Melford, og erklæret at de ikke vilde seile, uden under brittisk Flag. Hamburgische nene Zeitung.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-01-01
Blandinger. J Hamburg er fra 23de til 27de December 6 Cholera-Patienter komne til, deraf 3 helbredede og 2 døde; i det Hele have nu 910 Personer, været angrebne deraf, af hvilke 423 ere heelbredede og 482 døde.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-01-01
En mærkelig Proces svæver i dette Øieblik for Retten i Paris. Fyrst Rohan forlanger nemlig, at den paa en uforklarlig Maade omkomne Prinds Condes efterladte Testament, ved hvilket Kongens Søn, Hertugen af Aumale, samt en Baronesse Feuchere, indsættes til Arvinger af hans uhyre Formue, skal erklæres uefterrettelig, da han vil kunne bevise, at det er bleven aftvungende ulykkelige Prinds ved physisk og moralsk Vold af bemeldte Baronesse, som endog skal have slaaet den gamle Mand tilblods.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-01-01
J London er udkommen en prophetisk Almanak for 1832, der blandt Andet indeholder følgende Spaadomme: "Nytaar begynder med Kulde og Snee, og Sneen vil rimeligviis blive liggende i nogen Tid. Paa Fastlandet vil der forefalde adskillige Batailler. til ligesaa stort Tab for Seierherren, som for den Beseirede. J det østlige Europa ville mange Mennesker faae deres Rygge varmede; men formodentligt sætte sig til Modværge. Der vil spores Jordskjælv, hvorved end Throner blive rystede. J Tyrkiet vil der i Mai og Juni døe høie Personer. En skjøn Møe, af ringe Herkomst, vil stille sig i Spidsen for Nationerne og udrette store Ting. Hun vil i September holde sit Triumph-Jndtog i flere Hovedstæder. Til Efteraaret vil der opstaae megen Kiv og Uenighed. Der skal vise sig et Jertegn paa Himmelen, som vil sætte meget Folk i Forfærdelse. En ny Religion vil tage Overhaand, og Geistligheden svarligt ærgre sig derover. Nogle Skribenter ville blive levende stegte; Andre ophøiede til stor Ære og Værdighed. Naar Enhver tager sig iagt, staaer han ikke saa let Fare. Man gjør ogsaa vel i at givte sig i Aarets Løb; thi ved dets Slutning vil der blive lagt en svær Skat paa gamle Ungkarle og Pebermøer. Ogsaa Aaret 1832 vil stadfæste, hvor vanskelig en Opgave det er: at forudsige tilkommende Ting.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-01-01
Privatbreve fra den for Rio Janeiro liggende franske Eskadre melde, at den 7de October, om Aftenen Kl. 10, havde et paa Øen Cobra liggende brasiliansk Regiment, i Forening med det Detaschement, som bevogtede Fange-Skibene, samt Mandskabet paa 3 Krigskibe, rebelleret, sat Fangerne i Frihed, forsamlet Mulater og Negere omkring sig, og forsøgte en Landgang ved Arsenalet. Generalmarschen blev slagen, Nationalgarden greb til Vaaben og drev Oprørerne tilbage til Den Co bra, hvor de forskandsede sig og rettede Kanonerne imod Byen. Da alle Opfordringer vare forgiæves, foretog Nationalgarden næste Dags Eftermiddag en Landgang paa Øen. Den Første, som sprang iland, var en Franskmand ved Navn Henri. Oprørerne forsvarede sig i Begyndelsen med Eftertryk, men da Mulaterne og Negerne ikke holdt Stand, blev Nationalgaarden dog tilsidst Herre over Positionen. Kun 40 af Oprørerne reddede sig; de Øvrige, hvoriblandt en berygtet Republicaner ved Navn Barata, capitulerede.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-01-01
Den franske Regjering skal nylig fra London være tilsendt en Protocol, hvori den ny provisoriske Regjering i Grækenland siges at være anerkjendt.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-01-01
Naar dette Lands Grændse-Berigtigelse først er bragt i Stand, (hvilket dog ikke kan skee inden den engelske Gesandt er vendt tilbage til Constantinopel) mener man, at der vil blive valgt et Overhoved for Grækerne. Den engelske Resident i Napoli di Romania, Hr. Dawkins, skal imidlertid, overbeviist om den derværende provisoriske Regjerings liden Fasthed, og fortrydelig over Ruslands overveiende Jndflydelse, have begivet sig til Den Cerigo, hvor han vilde oppebie sin Regjerings nærmere befalinger. Man frygtede i Grækerland for, at Mainotterne skulde, forat hævne Familen Mauromichaelis, gjøre et Udfald fra deres Bjerge.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-01-01
Fra Bergen meldes, at i Natten til 30te Nov. indstrandede paa Hegholmen, paa Henneland, en Galease, som havde 3 Seil til og Flag paa Stormasten, lignende det preussiske. Da man ei saae noget Mandskab ombord, gik 9 a 10 Mand (Bønder) op paa Skibet og fandt intet levende Væsen, uden en Hund; Køieklæderne og en Øxe laae paa Dækket ved Kappen. Rummet var næsten fuldt af Sand og Vand. Paa Agterspeilet, som var ganske heelt, sandtes hverken Nummer eller Mærke. Skibet "Charlotte." Capt. Wippel, hjemmehørende i Aarhuus, fra Hamburg bestemt til Buenos Ayres, er kommet ind til Portsmouth med Tab af Mast og andet Haverte. (Ah. Av.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-01-01
Det er en for Handelstanden maaskee ikke uvigtig Efterretning, at den engelske Post herefter og saa om Vinteren skal forsendes til Hamborg ved Dampskibe.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-01-01
J Hamborgeraviser efterlyses en fra sine Forældres Huus for en Maanedstid bortgaaet ung Pige, som havde blaa Øine, blonde Haar og blegt Ansigt, klædt i en oliven circasia Kjole, sort Silkekaabe med Rosaftet, og Tülls Størr. Der loves en betydelig Douceur for hendes Opdagelse.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-01-01
J Forbrydekolonien Nysydwales skal der være saadan Mangel paa Fruentimmer, at man har foreslaaet den engelske Regjering at sende 15-aars Piger fra Skolerne i Jrland, derover. Ved sandt tilføies der - Opdragelsen duer sagtens ikke meget i Jrland, men slige Halvborn ere dog for gode til at blandes mellem Skjøger og Tyve qvinder.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-01-01
Skuespiller Lanng ved det Münchner Theater blev nylig om Aftenen, efter at han havde spillet Banqueur Hemfelds Rolle (formedentlig altfor naturlig) stukken i Underlivet ved Døren til sit Hjem.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-01-01
Jndenlandsk. Jfølge Hs. Kongl. Majestæts Villie og befaling er det bleven bragt til offentlig Kundskab, at da samtlige Medlemmer af det tydske Forbund have indgaaet den høitidelige Forpligtelse med hinanden, at gaae frem med Aarvaagenhed og Alvor ved det Opsyn, der føres over de i deres Lande udkommende Aviser, Tids- og Flyveskrivter, og lade dette Opsyn iværksætte saaledes, at derved gjensidige Klager og ubehagelige Discussioner paa muligste Maade kunne forebygges, men Misbrugen af den periodisk politiske Presse i den senere Tid paa en høist beklagelig Maade har tiltaget, saa har Forbundsforsamlingen bragt denne giensidige Forpligtelse, der bliver i fuld Kraft indtil en definitio Presselovgivning efter Overeenskomst emanerer, Erindring hos samtlige Forbundsregjeringer, med Anmodning om, at træffe hensigtsmæssige Foranstaltninger, for at Opsynet over de i deres Stater udkommende Tidsblade kan føres efter de gjeldende Forbundsbeslutningers Jndhold og Øiemed.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-01-01
Qvartalscoursen for Maanederne Januar, Februar og Marts d. A. er bestemt til 206 1/4 imod 100 Species; saa at 1 Rbd. Sølv kan betales med 1 Rbd. 3 s. Repræsentativer.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-01-01
Den 9de Decbr. f. A. er udfærdiget Bevilling for Hr. Apotheker Dahlerup i Thisted til at drive det af ham kjøbte Apothek paa Thyholm Hr. M. Winther bekjendtgjør i Adresseavisen, at en mager høi Person, iklædt en sort luvslidt Kjole, har paa en ærkrænkende, lav og bedragerisk Maade misbrugt hans Navn med Hensyn til Raketten, navnligen hos Generalgouverneur v. Scholten. Han har indmeldt det for Politidirectioner, og beder Enhver som kan give Oplysning om bemeldte Skurk, at melde det paa Politikammeret, for at faae ham paagreben og overleveret til Politiet. (Ah A.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-01-01
Fra Pressen er udkommet: Fandens Apostel, Philister Lindetop, der vilde strøe Giftsæd i For kets Hjerter o. s. v. Og: "Cholera-Sang. Ter ten af en Doctor, Musiken af en Patiene.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-01-01
I Ugen fra 11te til 18de Decbr. vare i Kbhavn fødte 48 og døde 46, altsaa 2 flere Fødte end Døde.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-01-01
J Kornvarer - skrives fra Kjøbenhavn den 20de December - foregaaer nu lidet eller intet.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-01-01
Efterretningerne fra Udlandet opmuntre paa ingen Maade til at kjøbe til de sidste Priser. Der er solgt nogle smaae Partier Byg og Hvede paa Leverance til Foraaret til resp. 3 Rbd. 72 - 80 sk. og 7 Rbd. 48 s. - 8 Rbd. efter Qvalitet; men selv til disse Priser findes ikkun faa Lysthavere. Rug uforandret, 6 Rbd. 40 - 48 s. for tørret. østers., 7 Rbd. for utørret. J Havre intet passeret.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-01-01
To betydelige faste Eiendomme i Kjøbenhavn som vare assurerede for en halv Tønde Guld, solg, tes nylig ved Auction for neppe 24,000 Rbd. Bodenhoffs Plads, der i sin Tid kostede Staten, 100,000 Rbd, er solgt underhaanden for 30,000 Rbdlr. Ah. Av.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-01-01
Kjøbenhavns Børs, den 23 Decbr. Cours. Hamb. 2 M. - a vista 211. Spec. 210. Specier solgtes til 2 Rbd. 9 1/2 s. Bank-Disconto 4 pCt. Norske Speciess. pr. 100 Spec. 149 a 149. Rbd. Sedl. Svenske Sed pr. Rdl. Rigsg. 44 a 44. Rbs. Tegn. 4 pCt. kongl. Oblig u R.) 89 a 89 1/2 Rbdlr. Sedler. 184 1/4 a 84 1/2 i Bco.). Nationalbank-Obligationer 4de Febr. 1820 102 a 102 1/2 Rbd. r. S. Dito dito 107 a 107 1/2 i Sedl.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-01-01
Ved Tallotteriets 1357de,
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-01-01
Trækning i Kbhavn udkom 20. 48. 2400.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-01-01
AVERTISSEMENTS. At vores kjære Fader og Svigerfader Peder. Kudsk i Nors, efter 3 Aars Svagelighed og 7 Ugers Sygeleie omskiftede Livet med Evigheden, bekjendtgjöres herved sörgeligst Han opnaaede en Alder af 68 Aar, og var siden 1795 kongelig authoriseret Arm og Beenbrudlæge m.m. Hvad han i disse mange Aar har gavnet, er ligesaa bekjendt som at han var en retskaffen Mand, en troende Christen og kjærlig Fader. Hans daadfulde Liv endte han den 25de December. De Mange, hvis Smerter han lindrede, og hvis Bryst han lægede, erindre ham med kjærlig Taknemlighed. Fred være med ham Nors og Östervandet, den 27de December 1851. Niels Kudsk. Berthel Wigh.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-01-01
Bekjendtgjørelse. fra den Kgl. Direction for Qvarantaine=Foranstaltningerne.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-01-01
De Lande, Stæder og Øer, som, efter de sidste til Directionen indkomne officielle Beretninger, indtil videre ansees for smittede, ere: 1. Af Cholera: a) Pillau. b) Sunderland. c) Newcastle. d) Hamborg e) Altona. f) Aabo, g) Hangørund, h) Helsingsers, i) Viburg, (i Finland.) ) Stettin. 1) Reval, m. Königsberg, n) Elbing. o) St. Petersborg p.) Kronstad. 4) Danzig. 1) Archangel. 5) Alexandrien; og 2. Af andre pestattige Sygdomme, d) Constantinopel. b) Algier. c) Tunis. d) Marocco. e) Smyrna f) New Orleans, g) Øen Candia. For mistænkte Havne og Stæder ansees indtil videre: 1. Med Hensyn til Cholera: a) Alle øvrige engelske og skotske Havne. b) Alle øvrige russiske Havne ved Østersøen og det hvide Hav. c) Alle øvrige preussiske Havne.) Alle mecklenborgske og lübeckske Havne. Alle øvrige holsteenske Havne. 2. Med Hensyn til andre pestartige Sygdomme: a) Alle tyrkiske Havne, med Undtagelse af de som smittede foranførte. b) Det africanske Barbaries øvrige Havne og Stæder. - De vestindiske Øer. Dog skulle de fra de danske vestindiske Øer ankommende Skibe kunne befries for at lægges under Qvarantaine, saafremt de foruden Sundhedspas medbringe behørige, af Vedkommende under Embedsauthoritet udstædte, Sundhedsattester. - Nord-America. Dog fritages de fra disse Havne ankommende Skibe for Qvarantaine, saafremt de foruden Sundhedspas ere forsynede med behørige Sundhedsattester fra de derværende Kaldanske Konsuler, eller disses Vice-Konsuler.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-01-01
Alle andre Lande, Stæder og Øer, i og udenfor Europa, blive at ansee som aldes umistænkte.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-01-01
Kjøbenhavn, i den Kgl. Direction for Qvarantaine=Foranstaltningerne, den 23de Decbr. 1831. H. Holsten. v. Schmidt Phiseider. Thonning. Kjerul. Hopp. Steinmann. Skibsted. Formedelst forandret Bestemmelse, agter jeg Undertegnede at sælge min iboende, i Hundborg, beliggende Gaard, af Hartkorn 3 Tdr. 1 Skp. 1 1/2 Alb., med tilliggende Herligheder og Tørveskiær. Hovedbygningen bestaar af 26 Fag, er splinter ny af Grundmuur, og kan erholdes paa billige Vilkaar, naar man hen Niels Sørensen. vender sig til
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-01-04
No. 2. Ao. 1832. TIIISTEn Kongelig allernaadigst privilegerede Allivsemvidende Alvaviv og eller Den nordcimbriske Tilskuer. Forsendes med Brevposten overalt i Danmark. 4 Januar. Onsdagen den Redigeres, trykkes og udgives i Thisted af J. S. Lund.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-01-04
Post-Efterretninger. Frankerig. Fra Paris skrives under 23de December: Da man paany er af den Formening, at Rusland ikke vil indlade sig anden, end offensiv Forbindelse mod Revolutions Mændene, da der i Grenoble skal være udbrudt Uroligheder, og endelig da Belgierne ikke have faaet deres Laan istand; saa var det flant med de offentlige Fonds paa Børsen. Der tales ogsaa om en 60 Pairers Aftakkelse. Det er imidlertid ikke sandt, at Keiseren af Rusland har nægtet Conferentsens 24 Artikler sin Ratification; ikke heller at Keiseren af Rusland har desavoneret sin Gesandts Jnstructioner i London. J Moscan erholdt Keiseren Copien af den af hans Gesandt undertegnede Tractat; det første Skridt, som den russiske Regjering herpaa gjorde, var at den ved sin Repræsentant i Haag, lod tilraade Kong Wilhelm at antage Conferentsens Artikler. Vi vide endog at det Petersburger Cabinet begrundede sit Raad paa den vigtige bemærkning: at Holland under de nærværende Forhold, hverken kunne eller torde begynde Fiendtlighederne mod Belgien igjen. Men paa samme Tid den gjorde dette, synes Rusland ogsaa at have tilkjendegivet de øvrige Magter, at det ikke troede at det behøvede at tage Deel i Tvangs midlerne mod Kongen af Holland; og Rusland, er ogsaa forbunden ved saamange Baand med Holland, at man mindre maa forundre sig over dette, end over dets Anerkjendelse af den belgiske Revolution. Man kan ikke vente nogen Forkjerlighed for Belgien af de fremmede Magter, den hele Opgave er kun, at see den ny Stat uden Krig, at træde ind i det europæiske Statsforbund, og dette Øiemeed, vil blive opnaaet. At Holland af Ruslands Forhold, finder en Grund til at protestere mod visse Bestemmelser af Conferentsen, og at den hollandske Gesandt i et vidtløftigt Skrift angiver som Grund dertil, Stipulationerne mod Luxemburg, Nationalgielden og Skibsfarten, undrer os ikke." Det demagogiske Partie i Paris sendte i Slutningen af Septbr. et med Vaaben, Munition, og franske og polske Officerer lastet Skib til Lithauen; men som blev anholdt i Sundet, og nødsaget til at vende tilbage til Frankerig; den, som Chef for denne Expedition, i Helsingøer anholdte Hr. v. Siodolkowitz, er imidlertid paa Reclamation af det franske Gesandtskab frigivet, da han er fransk patenteret Oberst. - De Franske have igjen opgivet alle Puncter paa Madagascar, uden Øen St. Marie; den franske Expedition dertil, har været kostbar paa Mennesker og Penge; Tropperne vende paa 2 Corvetter tilbage til Frankerig. Fra Algier skrives under 1ste Dec.: Man forsikkrer os at en Fægtning skal have fundet Sted mellem Jbrahim Bey i Spid en for Bjergstammerne og Beyen af Constantine, i Egnen ved Bona; man kjendte endnu ikke Udfaldet af samme.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-01-04
Grækerland. Fra Syra skrives under 6te November: Georg Mauromichalis's Dom, som gik for sig uden alle Justits=Formaliteter, og det Mod, som han under sin Henrettelse udviste, har opvakt stor Utilfredshed mod den nærværende Regjering; hidindtil murrede man kun, dog have Mainotterne strax erklæret sig og begyndt Fjendtlighederne, da de ere Familien hengivne, der i saa lang Tid har regjeret dem, og i Haab om at redde Georg Mauromichalis, havde de gre den til Vaaben, indtaget Marathonist og angre den Kalamata; men her dreve de franske Tropper dem tilbage. Dette Angreb af Mainotterne har foruroliget hele Grækerland, da man frygter for, at det skulle være Løsenet til Tvedragt og Fiendtligheder. Den provisoriske Regjering har besluttet at sammenkalde Nationalforsamlingen; men derved finder Vanskeligheder Sted, da Opposttionen ikke vil anerkjende de Deputerede, som bleve valgte for Capodistrias Død, den forlanger ny udvalgte, og dette vil Regjeringen ikke tilstaae; imidlertid har Regjeringspartiet og Hydrioterne nærmet sig hinanden, saa at man venter en Udsoning mellem dem. Regjeringscommissionen har afskediget Commandanten for de regulaire Tropper, General Gerard, under Forevending af, at han feilede Midler til at opretholde dette Corps; samtlige i fransk Tieneste staaende Corps have da ogsaa taget deres Afsked, og det Compagnie franske Artillerie-Arbeidere, som før blev brugt til det græske Arsenal, er, efter Ordre, mendt tilbage til Navarino.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-01-04
Engeland. Fra London anføres under 20de December følgende Grund for Ruslands Vægring for at ratificere Conferentsens 24 Artikler: "Som bekjendar Rusland for 1813 Holland 100 Millioner Gylden skyldig, det kom da paa Tale, om hvem ved Restaurationen Holland, og Belgien skulle tilfalde; det Rassanske Huus var da ikke uvirksom, dengang var ogsaa Prindsen af Oranien Adjutant hos Feldtmarskalken for det halve Europa. Wellington. Flere Cabinetter interesserede sig for det nassanske Dyngstie, men den afdøde Keiser Alexander tog det i Betænkning. De nassanske Underhandlere søgte imidlertid at virke paa de keiserlige Ministre, som igjen gjorde deres ophøiede Herre det Forslag: at naar Storhertugen af Luxemburg, Wilhelm l., blev Konge af de forenede Nederlande, saa ville han overtage Halvedelen af den russiske Gield med 50 Mill. Gylden. Keiser Alexander samtykkede deri, og Storhertugen, som i December 1813 blev anerkjendt af Hollænderne som deres souveraine Fyrste, antog strax, efter Ruslands Anerkjendelse, Kongeværdigheden den 15de Marts 1815. Engelland var forsaavidt interesseret ved denne Forhandling, som det garanterede for Renterne af de 50 Millioner, som det nassauske Huus skulle betale. Nu kommernaturlig denne Gienstand igjen paa Bane, da Belgien skal adskilles fra Holland, og Rusland kan ikke anerkjende Adskillelsen, førend denne Sag er bragt i Rigtighed, thi Tractaten af 1815 siger i dens 5te Artikkel: "De høie contraherende Magter ere komne overeens om, at de fornævnte Udsællinger (Devidender af de 50 Mill.) fra D. M. Kongerne af Nederlandenes og Storbrittaniens Side ophøre, naar besiddelsen, eller Sonverainteren over de belgiske Provindser, nogensinde skulle afgaae eller skilles fra Kongen af Nederlandenes Gebet, førend Gjelden er fuldkommen afbetalt. Dette gav forgangen Dag er R. Peel Anledning til i Parlamentet at bevise, at da Belgien og Holland nu factisk vore adskilte fra hinanden, kunne det nok fra Politikkens Side gaae an, at man vedblev Udtællingen, af Dividenderne; men juridisk taget, var han af den Formening, at hverken Artikkens Aand, eller Bogstav, kunne forpligte Engeland dertil. Lord Althorp modsagde ikke Sir Peel, men bad ham bemærke, at Opretholdelsen af den europæiske Fred, var det nærværende engelske Ministeriums Hovedgrundsætning, og for at vedligeholde denne, vedblev Engeland med Pengeudbetalingerne som før, for derved at sætte Rusland, Stand til, ogsaa fra sin Side at kunne indvilge i Adskillelsen. (Hamb. n. 3 i.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-01-04
Blandinger. Fra 27de til 30te Decbr. var i Hamburg, 3 Cholerapatienter komne til, af hvilke i et helbredet og 1 død. Det hele Antal af Syge beløb sig til 913, deraf 424 helbreddede, 483 døde og 6 under Cuur. Af de Døde vare 16 indbragt døde.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-01-04
Fra Berlin meldes, at der ingen nye Cholera Patienter havdes mere; men i Magdeburg havde det Onde endnu ikke ganske ophørt, Paschaen af Ægypten er indrykket i Syrien, og har uden Sværtslag besat Jaffa.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-01-04
Paa den polske Revolutions Aarsdag, vare Gader i Warschau stærk besatte med Militaire og Kanoner, og det var forbudet Borgerne om Aftenen, at gaae ud af deres Huse. Der tales om, at Universitetet skulle forlægges til Grodno, alle Værker af stor Værdie blive bortførte til det Jndre af Rusland, og Universitets Bibliotheket er forseiglet.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-01-04
Friherre von Rothschild i Frankerig er dømt til at betale en Læge 800 Fr. for at currere Benet paa en Kone, som han havde overkjørt.