JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-10
Torsdagen den 20de December næstkommende, Formiddag Klokken 11, afholdes offentlig Auction paa Grevskabet Lindenborgs Birketingsted i Fiellerad over Bortforpagtningen af Stampemøllen ved Gudumlunds Fabrik i 5 Aar, fra 1ste Februar 1833 at regne. Ved en i afvigte Sommer foretaget Forandring er det bevirket, at alle 4 deriværende Stamper næsten til enhver Tid kunne afbenyttes. Conditionerne ere forinden til Eftersyn saavel hos Hr. Jnspecteur Wilhelmsen dersteds, som og hos Lindenborg, den 6te December 1832. Kirsten.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-10
Proclamata. Alle og Enhver, der maatte have noget at fordre i Stervboet efter afgangne Seminarist og Huuslærer Hansen af Kokkedahl, indkaldes herved, med tolv Ugers Varsel, til, inden saadan Tids Forløb, for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Hann-Herredernes Contoir paa Aagaard, den 3die December 1832. Qvistgaard.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-10
Ved Proclama af Dags Dato, der snarest muligt vil vorde læst ved Over- og Under=Retten, ere Creditorerne i i Boet efter afgangne Aftægtsmand Thomas Aarup af Ulliz By i Gislum Herred, indkaldte til, med 12 Ugers Varsel, at anmelde og beviisliggjøre deres Krav paa Boet for undertegnede Skifteforvalter, hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Hobro, den 5te December 1832. Jansen.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-10
Jfølge Kongelig allernaadigst Bevilling, som vil blive læst i vedkommende Retter og er saalydende: Vi Frederik den Sjette, af Guds Naade Konge til Danmark, de Venders og Gothers, Hertug til Slesvig, Holsten, Stormarn, Ditmar nsken, Lauenborg og Oldenborg, Gjøre vitternligt: at Vi, efter Os elskelige Niels Juul, Vor Kammerraad og Procurator, hans som Mandatarius for Kjøbmand Niels Winde Kjelnerup af Vor Kjøbstad Aalborg, udi Vort Land Nørre-Jylland herom allerunderdanigst gjorte Ansøgning og Begjæring, allernaadigst have bevilaget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at bemeldte N. W. Kjellerup ved Proclama sub poena præclusi et perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel i den danske Statstidende, den Altonaiske Mercur, samt Aalborg Stiftstidende og Adresse-Avis, 3de Gange efter hinanden maa indkalde alle dem, som formene sig at have noget at fordre paa ham eller det af ham i Jnteressentskab med hans afdøde Broder Kjøbmand Jens Kjellerup førte Handelsfirma I. & N. Kjelallerup med deres Paastand at fremkomme, og saadant deres havende Krav, inden foreskrevne Tids Forløb, for N. W. Kjellerup, at anmelde og beviisliggjøre, dog Umyndiges Tiltale i Fremtiden. efter Forordning af 20de Februar 1717 forbeholden, og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vor allernaadigste Bevilling Ord til andet indrykkes i fornævnte offentlige Tidender, samt læses for vedkommende Værneting, samt ved den Overret hvorunder samme henhører. Hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette, og for Skade, at tage vare. Givet i Vor Kongelige Residentsstad Kjøbenhavn, den 18de October 1832. Under Vort Kongelige Segl. (L. S.)
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-10
Efter Hans Kongelige Majestæts allernaadigste Befaling. Stemann, Monrad, Ørsted, Lassen, Lange, Hansen, Bentzen. Jacobsen.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-10
Bevilling for Kjøbmand Niels Winde Kjelleprup til, ved Proclama i Aviserne, at indkal4de Alle og Enhver som maatte have noget at fordre paa ham eller det af ham i Jnteressentskab med hans afdøde Broder Kjøbmand Jens Kjellerup, førte Handelsfirma I. & N. Kjellerup af Aalborg. bliver herved med Aar og Dags Varsel, sub poena præclusi et perpetui silentii, indkaldt Alle og Enhver, som maatte formene at have nogen Fordring paa mig eller det af mig i Jnteressentskab med min afdøde Broder Kjøbmand Jens Kjellerup førte Handelsfirma J. & N. Kjellerup, til saadant deres havende Krav, inden foreskrevne Tids Forløb, for mig at anmelde og beviisliggjøre. Aalborg, den 13de November 1832. Niels W. Kjellerup.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-12
Holland. - Belgien. Fjendtlighederne ved Antverpen have taget deres Begyndelse den 30te November, men endnu ikke medført noget Resultat af Betydenhed. Jmellem den franske Marschal og Citadellets Commandant har en fortsat Correspondence fundet Sted betræffende Staden Antverpens Neutralitet, og de synes endnu ikke at være blevne enige om dette Punkt, hvorvel der fra Citadellet indtil den 4de December ikke var skudt paa Staden. J Marschal Grardsførste Opfordring til General Chasse hedder det: "Beleiringsoperationerne ville blive rettede imod Citadellets ydre Fronter, og omendskiønt Fæstningsværkernes Svaghed paa den Side, der vender imod Byen og Beskyttelsen af Husene i denne tilbyde mig Fordele ved Angrebet, vil jeg dog ikke benytte disse, jeg er altsaa efter Krigsbrug berettiget til det Haab, at De ligeledes vil afholde dem fra alle Fjendtligheder mod Staden. Jeg lader en Deel af denne besætte netop for at forhindre Alt, hvad der kunde udsætte samme, for Jlden af Deres Skyts: et Bombardement vilde være en unyttig Grusomhed og en Ulykke for alle Nationers Handel. Skulde De, uagtet disse Grunde, skyde paa Staden, saa vil Frankrig og England fordre Erstatning for den Skade, som foraarsagedes ved Jlden fra Citadellet, de andre Forter samt Krigskibene. Hertil svarede General Chasse, efterat have tilkjendegivet sin Beslutning, ikke at overgive Citadellet, før alle Midler til Forsvar vare udtømte: "Jeg vil ansee Staden, Antverpen for neutral, saalænge man ikke betjener sig af Stadens Fæstnings- og Udenværker, hvis Jld kan rettes mod Citadellet, Tete de Flandres og Forterne Burght, Zvyndrecht, og Austruveel, samt den paa Schelden stationerede Flaade. Det forstaaer sig af sig selv, at ogsaa den frie Forbindelse med Holland ved Hielp af Schelden, saaledes som den hidtil har fundet Sted, ikke maa afbrydes." J Marschal Gerards anden Skrivelse, som indløb samme Dag, gjordes adskillige Indvendinger mod disse betingelser. Benyttelsen af Stadens Udenværker vilde Marschallen nemlig ikke ansee foren Ophævelse af dens Neutralitet, og hvad den frie Seilads paa Schelde angik, derpaa erklærede han ikke at kunne indlade sig, da dette vilde være det samme som at beleire Citadellet uden at indspærre det. J sit Svar herpaa er Genetal Chasse ingenlunde frafalden sine Paastande, og det er altsaa endnu uafgjort, om Staden drages med ind i Fjendtlighederne eller ikke.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-12
Den egentlige Krig har iøvrigt indtil den 4de December indskrænket sig til en gjensidig Skydning, hvorved nok ikke stor Skade er anrettet paa nogen af Siderne. De Franskes Tab, i disse 3 a 12 Dage, angives til 40 Mand Døde og Saarede. Ogsaa de mindre af Citadellet afhængige Forter ere særskilt opfordrede til Overgivelse, men have ligesaalidt som hiint adlydt Opfordringen. Noget Alvorligere imod dem er hidtil ikke foretaget, der fortælles blot som et Rygte, at de Franske have indtaget Fortet St. Maria, men uden engang at tilføie, om dette er skeet ifølge Capitulation eller ved Storm. Den egentlige Grund til Operationernes langsomme Fremgang ligger uden Tvivl i de Vanskeligheder, som Aarstiden og Jordbunden frembyde. Det har øst Vande ned i de første Dage af Decbr., og Jorden er derved bleven saa blød, at det er fast umuligt at komme frem med Kanonerne. Jmidlertid, siger Journal d'Anvers, miste Soldaterne dog derover hverken deres Jver eller deres gode Humør, men arbeide rask væk midt i Dyndet med deres eiendommelige Lystighed. Paa denne anfører et hollandsk Blad et Exempel, i det en fransk Soldat, som var falden i en Pyt og blev reddet af nogle hollandske Matroser, sagde til disse. "Jeres Land er dog ret et forbistret Vandland; man risquerer jo at drukne her saa godt som midt paa Havet. Ved Løbegravennes Aabning, som foregik Natten mellem den 29de og 30te Novbr., commanderede Hertugen af Orleans. Arbeidet, som formedelst den nedstrømmende Regn var forbunden med Besværlighed, foretoges med stor Forsigtighed, idet nogle Compagnier af hvert af de Regimenter, der besørgede Gravningen, placeredes noget foran liggende udstrakte paa Jorden og kun Skildvagterne paa Knæ. General Chasse forstyrrede dem imidlertid aldeles ikke i Arbeidet, som begyndte Kl. 10 og var fuldført ved Daggry Den combinerede Flaade er for en stor Deel atter vendt tilbage til England og vil altsaa overlade det til den franske Landmagt at virke alene. Fremdeles ere i England tvende Forordninger udkomne sigtende til at lette Communicationen med Holland. Den første bestemmer, at Forbudet for engelske Skibe at afgaae til nederlandske Havne ikke udstrækker sig til Hollands Besiddelser udenfor Europa, den anden, at Skibe, som ere opbragte el maa frigives og afgaae til deres Bestemmelsested, naar de ere ladte med letbedærvelige Varer.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-12
Frankrig.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-12
Udkastet til de Deputeredes Adresse er i sine Hovedpunkter antaget af Kammeret og saaledes Ministeriets Vedbliven sikkret. Dette gik imidlertid ikke af uden nogle alvorlige Debatter, der fornemmelig dreiede sig om tvende Punkter: først, nemlig den Anledning, som Oppositionen formeentlig havde givet til Urolighederne den 5te og 6te Juni, især ved det bekjendte compte rendu, dernæst, de Foranstaltninger, som Regjeringen havde grebet til formedelst disse Uroligheder. Hvad den første Sag angik, angrebes Oppositionen temmelig bittert ikke just af Ministrene selv, men af Adskillige af de ministerielle Deputerede. Blandt de Taler, som holdtes til Svar herpaa, udmærkede sig især Odillon Bar rots, af hvilken et Udtog skal leveres i næste Nummer. Betræffende det andet Punkt, Beleiringsstanden og Krigs retterne nemlig, da omtales disse Foranstaltninger, som bekjendt, i Udkastet til Adressen uden nogen Slags Daddel, hvormed Oppositionspartiet ingenlunde var tilfreds. Adskillilige Amendements foresloges derfor, først et af Hr. Merilhomsaalydende: Sire. En af Hovedgrundsætningerne i vor Statsret, en Grundsætning, som aldrig ustraffet er bleven krænket og som Art. 53 og 54 i Chartet have givet en ny Vægt, er desuagtet blevet krænket af Ministrene. Chartet siger Jngen kan unddrages sine naturlige Dommere" og alligevel ere Personer, der ikke hørte til Militairstanden, stillede for Krigsretter. Det siger fremdeles: altsaa kunne ingen overordentlige Retter eller Specialcommissioner nedsættes det være under hvilket Navn det vil, og alligevel er Bedømmelsen af politiske Forseelser overdraget overordentlige Militaircommissioner. Denne aabenbare Krænkelse af Chartet, som i sin Anvendelse paa Paris ikke engang finder Undskyldning i en Fare, som dengang allerede var overstaaet, kræver en stor og høitidelig Afsoning. Efterat dette Amendement var bleven forkastet med en Majoritet af 50 Stemmer, fremstod i det følgende Møde en anden Deputeret, Hr. Moosburg, med et andet i en noget mildere Form. I dette erklæredes hiin Forordning vel for ulovlig, men uden nogen videre Daddel over Ministrene, og tilskreves en Misforstaaelse af de bestaaende Love. Ogsaa dette Amendement forkastedes. Endelig prøvedes endnu et af Hr. Prunelle, i hvilket hiin Foranstaltning ikke engang erklæredes for ulovlig, men blot for tvivlsom; dog, ogsaa dette faldt igjennem, og Paragraphen antoges saaledes i sin oprindelige Form. Endnu vides ikke, hvorledes det egentlig hænger sammen med det den 19de faldne Skud og Demoiselle Boury. Hun havde i nogle Dage unddraget sig Forhørene paa Grund af Upasselighed, men mødte den 29de atter ved et, som varede i fire Timer, men hvis Resultat endnu er ubekjendt.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-12
Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-12
Kjøbenhavn. Efter Forrydende ville Lovene for den nye Forfatning blive offentliggjort næstkommende 13de Marts, som er 25 Aarsdagen efter Hs. M. Kongens Regjeringstiltrædelse. (Hamb. N. 3.)
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-12
For Tiden ligge her paa Rheden 8 hollandske Skibe, komne fra Østersøen, hvilke, paa Grund af de fra fransk og engelsk Side tagne Forholdsregler, ikke tør begive sig til deres Bestemmelsesteder. I Helsingør ligge 10 eller 11 saadanne, som ikke skulle have erholdt Tilladelse til at lægge ind i Havnen, og saaledes ogsaa ventes hertil. Flere ere endnu i vente fra Østersøen. J Forening ville disse Skibe udgjøre en hollandsk Kjøbmandsflaade, saa stor, som man ikke i lang Tid har seet i vor Havn.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-12
Over Antverpen, som i denne Tidspunct er Gjenstand for almindelig Omtale, vil om faa Dage en militair Plan udkomme fra Lieutenant v. Mansas Haand.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-12
Ledige Embeder. Under det danske Cancellie: Sønder Sogns Sognekald i Viborg, 300 Rd.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-12
Befordringer og Afgang. Under det danske Cancellie: Den 2de Novbr. er den Procurator ved Viborg Lands=Overret T. Ussing af Ribe, Stiftsøvrighed meddeelte Bestalling til at være Forstander, ved Ribe Hospital allernaadigst confirmeret; den 28de, Sognepræst for Øersløv og Soelberg Menigheder i Sjælland, J. P. H. Beck, beskikket til tillige at være Provst for Art og Løve Herreder samt for Nidløse, Tersløse, Skjelleberg, og Steenlille Sogne i Mehrløse Herred i Holbeks Amt; Sognepræst ved Sønder Sogns Kirke i Viborg, S. Friis, til Sognepræst i Kallundborg; Cand. theol. H. F. Blichfeldt til personel Capellan for Ormslev og Koldt Menigheder i Aarhuus Stift; Cand. theol. P. Hendrichsen til personel Capellan for Thorsager og Bregnet Menigheder i samme Stift; den 30te, Landphysicus i Viborg Stift, Licent. med. J. S. Lind; til virkelig Justitsraad; Districtschirurg i Hobro med tilliggende Landdistrict, M. Petersen, til virkelig Cancellieraad.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-12
Under General-Toldkammer= og Commerce=Collegiet: Den 30te Novbr. er ældst Committeret i Collegiet, Etatsraad Lehmann, beskikket til 3die Deputeret; Justitsraad Garlieb, R. af D., surnummerair Committeret i Collegiet, beskikket til virkelig Committeret, Justitsraad Jensen, Assessor i i Collegiet og Kammersecretair for den tydske Afdeling af Collegiets Cancellie, til surnummerair Committeret, samt overdraget i Forening med sin Stilling som Kammersecretair det holsteenslauenborgske Toldfag som Departementschef.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-12
Kjøbenhavns Torvepriser, den 7de December. Rug, Td. . 3 Rbd. 3 Mk. 8 s. a 4 Rbd. 3 Mk. - s. Hvede, Td. 4 Rbd. 5 Mk. 8 s. a 5 Rbd. 5 M. - s. Byg, 2radet Td. 2 Rbd. 3 Mk. - s. a 2 Rbd. 4 Mk. - s. Byg, bradet, Td. 2 Rbd. 1 Mk. 8 s. a 2 Rbd. 2 Mk. 12 s. Havre, Td. 1 Rbd. 5 Mk. 8 s. a 2 Rbd. 1 Mk. 4 s. Ærter, Td. 4 Rbd. 3 Mk. - s. a 5 Rbd. 4 Mk. - s. Røg. Flæsk, Lpd. 2 Rbd. 3 Mk. - s. a 2 Rbd. 4 Mk. - s. Grøns. Flesk, Lpd. 1 Rbd. 5 Mk. 8 s. a 2 Rbd. 1 Mk. - s. Smør, Pd. 2 Rbd. 1 Mk. 7 s. a 2 Rbd. 1 Mk. 9 s. Æg, Snesen, Rbd. 2 Mk. 10 s. a 2 Rbd. 2 Mk. 12 s.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-12
Vexel-Cours. Kjøbenhavn, den 7de December. Hamborg 2 M. - a vista 213. Species 211. Species solgtes til 12 Rbmk. 10 1/2 s. Bank-Disconto 4 pCt. Norske Speciessedler pr. 100 Specier 150 R. i Sedler. Svenske Sedler pr. Rd. Rigsgjeld 43 1/2 a 43 1/2 Rbs. Tegn. 4 pCt. Kgl. Oblig. (u. R.) 8 a 90 Rbd. Sedler. Ditto over 2000 pr. Stk. - i Sedler. Ditto Ditto 8484 1/2 i Banco. Natulb. Obl. (af Laanet 4de Fbr. 1820) 101 1/2 a 102 Rbd. r. S. Ditto Ditto 107 a 107 1/2 i Sedler. 4 pCt. uops. Rigsb. Obl. 100 Rbd. r. S. 6 pCt. norsk Laan ved Hambro & Søn 101 1/2 i Banco. 4 pCt. Ditto Ditto 98 1/499 i Banco. 4 pCt. nye norske Obl. lyd paa r. S. ved Ditto 38 199 i r. S. 4 pCt. uops. norske Statsobl. - i Banco. 3 pCt. nye danske Obl. 65 1/2 a 66 L. St.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-12
Hamborg, den 7de Decbr. Bourdeaux 189. Petersborg 9 1/2. London 2 M. 13 Mk. 9 3/4 s., k. S. 13 Mk. 11 1/4 s. Madrid 45 1/2. Cadix 453/8. Lissabon 438. Amsterdam 2 M. 35, 60, k. S. 35, 45. Kjøbenhavn 212. Species 3/4 danno. Disconto ikke noteret.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-12
Blandede Efterretninger. Under 27de f. M. har det kjøbenhavnske Ministerium (det er samtlige Hovedstadens Sognepræster, Capellaner og Hospitalspræster) eenstemmigen affattet og indsendt et allerunderdanigst Andragende om en Revision af Ritualet, som det eneste Middel til at betrygge Kirkens Fred, Menighedens Opbyggelse og det geistlige Embedes Værdighed. A. Chr. Richardt er allern, meddeelt Bevilling som Skibs mægler i Kbhvn.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-12
Fra Antverpen meldes under 1ste Decbr.: "Jdagmorges blev 8 danske og svenske Skibe, som vilde fare ned ad Floden, drevne tilbage ved Flinteskud af de franske Skildvagter. Man kan hvert Øieblik vente, at de blive tagne.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-12
Fra Amsterdam skrives derimod under 1ste Ds. At de danske Skibe ikke af den engelsk franske Flaade ved vore Kyster forhindres fra at løbe ind i vore Havne er endvidere stadfæstet derved, at Skibslisten af igaar fra Texel anmelder Ankomsten dertil af det danske Skib Venus, Capt. Fischer, kommende fra Odessa.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-12
Skibet 3 Venner, Capt. Madsen fra Kbhvn., bestemt til Nantes, er kommen ind under betydeligt Havarie til Cowes.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-12
Skibet 2de Brødre, Capt. Steinbech, er paa Reisen til Hamborg med Kornvarer strandet i Elben Natten til den 5te Ds. Skibet er fuld af Vand, men Mandskabet er reddet.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-12
Frederikshavns Skibsliste. Jndk. Dyde Decbr. R. Erichsen af Frhvn, fra Norge ball. D. H. Frantzen af Marstal fra Østerr. til Saxkjøb, ball. D. 8de. J. Petersen af og til Cappeln fra Manda m. Steenk. og Træl. W. Meltz af og til Nyborg fra Newcastle m. Steenk., Jern og Steentøi. B. Johannsen af Fieldbakke fra Samsø til Norge m. Korn. C. Hansen af og fra Vordingborg til Jersey m. Kjød og Flesk. S. N. Bøgebjerg af og fra Bogense til Amsterd. m. Korn. J.R. Storm af Svendborg fra Assens til Amsterd. m. Korn. P. Hansen af og fra Kiel til London m. Smør og Vikker. K. C. Grubbe af og fra Korsøer til Norge m. Korn. - Udg. D. 7de J. Olsen af Porsgrund fra til Norge m. Korn. D. 8de: J. P. Jørgensen af og fra Frhvn. til Aalb. m. Rug, Sukker og Viin.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-12
Hals Skibsliste. Jndk. Den 7de Decbr.. C. Christensen af Aalborg fra Hurup med Brænde. Den 8de: N. Asp af Nykjøbing fra Kbh. m. Stykg. - Udg. D. 6te. I. Christensen af Aalb. til Kbh. m. havre og Uld. Den 7de. I. Christophersen, af og til Laurvig med Korn. J. Tanggaard af og til Aarhuus m. Klude. P. Larsen af og til Flensborg ball. D. 8de. I. Clausen af Aalborg til Hurup m. Tømmer. D. 9de, P. Dam af Aalborg til Gothenborg m. Uld. VSV.; d. 9de: V. Vinden. D. 6te Decbr. N. d. 7de, SSV.; d. 8de:
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-12
Bekjendtgjørelser. Sørgeligst maa jeg for fraværende Familie og Venner, bekjendtgjøre, at Gud i Dag ved en salig Død har hjem kaldet min trofaste Hustrue, Anne Catrine Spliid, født Soelberg, i hendes Alders tresindstyvende og vort kierlige Ægteskabs eet og tredivte Aar. Stille, bramfrie huuslig Dyd prydede hendes Vandel paa Jorden, derfor savnes og velsignes hun af mig og mine 12 Børn, som alle i lige Grad deelte hendes Moderkjerlighed og Omhue, endskiønt Gud kun havde givet 8 af den Livet ved hende. Fred over hendes Stov, Velsignelse over hendes Minde, Vesterhassing Præstegaard, den 9de Decbr. 1832. Spliid, Sognepræst for Vester= og Østerhassing Sogne. Paa den nordlige Deel af den i Østersøen, imellem Spinemynde og Øen Rygen, liggende Ø, kaldet Greifsvalder Øiel, er, under 54, 15, 19, nordlige Bredde, og 130 57. 47 østlige Længde fra Grenwich, opreist en Fyrbanke, som fra 1ste Decbr. d. A. uafbrudt hele Aaret igjennem, vil blive oplyst fra Solens Nedgang indtil dens Opgang.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-12
Fyrbanken er opreist paa en over Havfladen 62 1/2 Fod høiJordbanke, og bestaaer af et Jern-Stillads, hvori 2 Lanterner i en Afstand af 25 Fod hænger over hinanden. Enhver Lanterne har en syderal Skinkaster, i hvis Midte er anbragt en stærk argantisk Lampe. Lyset af denne Banke er i Øens hele Omkreds i mørke Nætter og med reen Atmosphære, tilstrækkelig at adskille fra et andet Lys i en Afstand af 1 1/2 Miil, og viser sig i denne Afstand fra S. O. til S. indtil N. N. V. 1 V. for de søværts fra Øiet imellem disse tvende Retninger til de nye forpommerske Havne eller Svinemynde seilende Skibe, som et dobbelt, men i den sydligere Deel af Omkredsen, kun som et enkelt Lys i Form af Stjerner af 3die Størrelse.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-12
Aalborg i det Kgl. preussiske Vice-Consulat, den 10de Decbr. 1832. Wigelsen.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-12
Paa følgende Tidsskrifter, som ville udkomme i 1833, modtages Subskribtion af Undertegnede: a) Tidsskrift for udenlandsk, theologisk Litteratur, udgivet af derr. Professorer i Theologien: Clausen og Hohlenberg. b) Journal for Medicin og Chirurgie, redigeret af der. Mansa, Larpent, Bendz, Sommer, Schyt og Levy. Jacob H. Lundt.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-12
Hos Gjortler Aastrup udenfor Østerport kan faaes Bielder og Kanetopper med flere Slags Gjørtlerarbeide saa billigt som muligt, godt Arbeide forsikkres. Undertegnede udsælger til billigste Priser: alle Sorter, Urtekramvarer, samt heglet og uheglet Hør og Hamp, fleensborgsk Aqvavit, kbhvnsk. og kallundborgsk Kornbrændeviin, Rom og Punsch-Extract, fiin russisk Hvedemeel m. m.m. Aalborg, den 12te December 1832. Chr. H. Sødring, i Bispensgade.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-12
Et Fruentimmer af fat Alder, som godt forstaaer Bestyrelsen af et Meieri paa omtrent 40 Køer, samt derhos kan paatage sig Huusholdning for en halvsnes Personer, kan til 1ste Mai næstkommende, paa en Gaard i Nærheden af Aalborg, faae en særdeles god Condition. Reflecterende vilde behage, snarest muligt, at henvende sig til Herr Kjøbmand Jonas Borup i Aalborg, Herr Kjøbmand Hans Høgsted i Hiørring, eller Herr Kold, Adresse Guldsmed Møller i Nibe, hvor det Fornødne, naar godt Skudsmaal kan fremvises, i berørte Anledning, nærmere kan erfares. De Værelser, Pakboder og Leiligheder, som Herr Kjøbmand P. Th. Berg fortiden beboer i Gaarden Nr. 232, ved Østeraa, ere til næste Aars Paaske Flyttetid at erholde tilleie, hvorom behagelig kan accorderes med Jens A. Nørgaard. Snustobak mod Hovedpine, samt fine Røgtobakker faaes hos Hartmann i Hjørring.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-12
Proclamata. Creditorerne i Stervboet efter forrige Bagermester Jørgen Terp, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, til, i Overeensstemmelse med Placaten af 26de October 1792, at anmelde og beviisliggjøre deres formeentlige Fordringer for undertegnede Skifteforvaltere; ligeledes indkaldes med lovligt Varsel den Afdødes testamentariske Arving Jørgen Terp Borberg, for at iagttage sit Tarv under Boets Behandling. Skifte=Retten i Aalborg, den 6te December 1832. Schmidt. Wølfferdt.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-12
Ved Proclama, som foranstaltes læst inden vedkommende Retten, ere Alle og Enhver som maatte have noget at fordre udi Høker Ole Møllers, til Skifterettens Behandling som fallit opgivne Bo, indkaldte med 12 Ugers Varsel til, at anmelde og beviisliggjøre deres Krav for undertegnede Skifteforvaltere, hvilket herved end videre bekjendtgjøres. Skifteretten i Aalborg, den 7de Decbr. 1832. Schmidt. Wølfferdt.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-12
Ved Proclama af Dags Dato, der snarest muligt vil vorde læst ved Over- og Under=Retten, ere Creditorerne i i Boet efter afgangne Aftægtsmand Thomas Aarup af Ullig By i Gislum Herred, indkaldte til, med 12 Ugers Varsel, at anmelde og beviisliggjøre deres Krav paa Boet, for undertegnede Skifteforvalter; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Hobro, den 5te December 1832. Jansen.