JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1831-04-21
Proclama af 12te April 1831, som den 13de f. M. læses ved den Vangelige Landsoverret samt Hof= og Stadsret, ere alle de, som hos afdøde Bødkermester Magnus Andersen Holmgreen eller hans forhen afdøde Hustrue, Marie Christensdatter, maatte have noget at fordre, eller nu have noget Krav paa deres Boe, med 12 Ugers Varsel indkaldte til der i Skiftecommissionen at anmelde og beviisliggjøre deres formeentlige Krav. Tillige ere de Afdødes Arvinger indkaldte til at legitimere deres Arveret, og iagttage deres Tarv under Boets Behandling; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Den Kongelige Landsoverrets samt Hof= og Stadsrets Skifte=Commission i Kiøbenhavn, den 12te April 1831. Hansen. Scheel. Eftersom den afdøde Hr. Grev Gustav von Meuron, i sin Levetid Hs. Majestæt Kongen af Preussens befuldmægtigede Minister i Kiøbenhavn, hans Boe er bleven erklæret hiemfaldet til Regjeringen, og sammes Liguedation anordnet ved Statsraadets Beslutning i Neuchatel den 8de Marts d. A., har Hr. D. Jvernois, Statsraad og Maire i Colombier, fastsat Terminen for Anmeldelserne til samme til Fredagen den 10de Juni 1831. Følge heraf alle Creditorer efter den ovenforomtalte Hr. von Meuron petemtorisk indkaldes at møde paa den omtalte Dag den tiende Juni næstkommende fra Kl. ofte om Morgenen af i det ovenfornævnte Colombier i Rettens Sal for Decretets Dommer, for der at lade indskrive deres Adkomster og Fordringer af hvilketsomhelst Slags imod denne Masse, og derefter blive nummererede i Følge Loven, under Straf af at udelukkes. Saaledes givet i Secretariatet i Colombier i Fyrstendommet Neuchatte, den Ellevte Marts Atten Hundrede og Een og tredive. Efter befaling: Fr. Clere, Not. De danske Creditorer, som ikke have Forbindelser i Schweiz, kunne sende deres Fuldmagter til Hr. Ant. Fornachon, Banquier i Neuchatel, som paatager sig at iagttage deres Tarv.
Berlingske Tidende, 1831-04-21
Jfølge dertil meddeelt Kongelig allernaadigst Bevilling af 2den d. M., som læses inden vedkommende Retter, indkaldes herved, sub poena præclusi et perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel alle De, som formene sig at have Noget at fordre i Kiøbmand og Skipper Niels Dideriksens til Behandling af Skifteretten overgivne Boe, til med deres Paastand at fremkomme og saadant deres havende Krav inden foreskrevne Tids Forløb for undertegnede Skifteret at anmelde og beviisliggiøre. Nakskov Skifteret, den 14de April 1831. Pontoppidan. Hammerich.
Berlingske Tidende, 1831-04-21
Treditorerne i Stervboet efter Gaardmand Rasmus Hansen og Hustru Maren Beate Knudsdatter, i Sjunkeby, indkaldes herved, ifølge Placaten 26de October 1792, med tolv Ugers Varsel til for mig, som Skifteforvalter, at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer. Nakskov, den 14de April 1831. Pontoppidan,
Berlingske Tidende, 1831-04-21
Jaa Skiftet efter afdøde Tømmermand Peder Koefoed Jensen V. Nexøe, er anmeldt blandt den Afdødes Arvinger en Søster ved Navn Anne Margrethe, der skal være givt med Hans Henrik Tem, og reist til Sydamerika for omtrent 7 Aar siden. Bemeldte Arving indkaldes derved at møde eller møde lade for Skifteretten i Nexøe, og legitimere sin Arveret. Byefoged-Comptoiret i Nexøe, den 18de Marts 1831. Arboe. Følge dertil meddeelt Kongelig allernaadigst Bevilling af 2den d. M.I som læses inden vedkommende Retter, indkaldes herved, sub poen præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel alle De, som formene sig at have Noget at fordre i Kiøbmand Johan Lampes til Behandling af Skifteretten overgivne Boe, til med deres Paastand at fremkomme og saadant deres havende Krav inden foreskrevne Tids Forløb for undertegnede Skifteret at anmelde og beviisliggiøre. Nakskovs Skifteret, den 14de April 1831. Pontoppidan. Hammerich.
Berlingske Tidende, 1831-04-21
Ved Proclama, som i Dag er læst i den Kongelige Landsoverret samt Hof Bog Staderet i Kiøbenhavn, ere alle og enhver, som maatte formene at have noget at fordre efter afdøde Hof= og Universitets=Bogtrykker Ernst Andreas Hermann Møller og forhen afdøde Hustrue Anne Sophie Møller, født Sepfart, indkaldte med tolv Ugers Varsel til, inden Varselstidens Udløb, at anmelde og beviisliggjøre deres formeentlige Krav for Undertegnede som Befuldmægtiget for Arvingerne, der som myndige have overtage de nævnte Afdødes fælleds Boe; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Kiøbenhavn, den 11te April 1831. W. Dahl, Landsoverrets samt Hof= og Stadsrets Procurator, boende paa Vestergade No. 43.
Berlingske Tidende, 1831-04-21
Jfølge en Kongelig allernaadigst Bevilling af 2den dennes, som i Dag er læst i den Kongelige Landsoverret samt Hof= og Stadsret, indkaldes herved, sub poena præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, alle de, som formene sig at have noget at fordre i det den 6te December 1801 oprettede arvelige Laane- og Livrente=Selskabs under Skiftebehandling tagne Boe, være sig Creditorer eller Jnteressentere, med deres Paastand at fremkomme, og saadant deres havende Krav, inden foreskrevne Tids Forløb, for undertegnede Skiftecommission at anmelde og beviisliggiøre Den Kongelige Landsoverrets samt Hof= og Stadsrets Skifte=Commission i Kiøbenhavn, den 11te April 1831. Hansen. Scheel.
Berlingske Tidende, 1831-04-21
Ved Proclama, som i Dag er læst i den Kongelige Landsoverret samt Hof og Stadsret i Kiøbenhavn, ere alle og enhver, som maatte formene at have noget at fordre efter afdøde Kabinets-Snedkermester Christian Lehmann og hans ligeledes afdøde Hustrue Marie Christiane Lehmann, sød Arvesen, indkaldte med 12 Ugers Varsel til, inden Varselstidens Udløb, at anmelde og beviisliggjøre deres formeentlige Krav for een af os undertegnede, der som de Afdødes eneste og myndige Arvinger have overtager deres fælleds Boe; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Kiøbenhavn, den 11te April 1831. F. Lehmann, Paa min Hustrue, Speilfabrikør og Snedkermester, N. A. Lehmanns Vegne, boende paa gl. Amagertorv Nr. 5. C. Weber, Tømmermester, boende paa gl. Amagertorv Nr. 5
Berlingske Tidende, 1831-04-21
J Overeensstemmelse med det under 6te dennes udstædte Proclama, som I er læst ved Hiemtinget og bliver læst ved den Kongelige Landsoverret i Wiborg, indkaldes herved, med 12 Ugers Varsel, Alle og Enhver, som man have noget Krav i Stervboet efter Selveiergaardmand Jørgen Jacobsene, afg. Hustrue Bodel Cathrine Nielsdatter i Bastrup, Wamdrup Sogn, Riberhuus Birk, der tilforn har væres gift med forhen afgangne Steffer Hansen Juhl sammested, til inden fornævnte Tids Forløb at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer for den competente Skifteret, da der eller ikke bliver reflecteret paa samme. Riberhuus Birks=Contoir, den 3de April 1831. J. E. Heilmann, p. t. const.
Berlingske Tidende, 1831-04-21
Ja Gaardfæster Christen Poulsen af Malle, under Biørnehat, Godses Skiftejurisdiction, er afgaaet ved Døden og det betydelige Boe som Concours er forladt af Arvingerne, saa indkaldes herved Boets Creditorer, med 12 Ugers Varsel, sub poena præclusi et perpetui silentii, at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer for undertegnede Skifteforveler, ifølge Pl. 26de October 1792. Biørnsholm pr. Hobroe, den 2den April 1831. Bulst.
Berlingske Tidende, 1831-04-21
Ved Proclama, som bliver læst i den Kongelige Landsoven137- 1830 a 31. ret samt Hof= og Stadsret, ere alle De, som maane have Noget at fordre i afgangne Fuldmægtig i den Kongelige Land overen samt Hof= og Stadsrets Skifteskriver-Contoir Hans Bachs Stervboe, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til der i Skifte=Commissionen at anmeldte og beviisliggiøre saadant Krav. Ved samme Proclama ere den Afdødes Arvinger med lovligt Varsel indkaldte til at legitimere deres Arveret og iagttage deres Tarv under Boets Behandling; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Den Kongelige Landsoverrets samt Hof= og Stadsrets Skifte=Commissii Kiøbenhavn, den 13de April 1831. Hansen. Scheel.
Berlingske Tidende, 1831-04-21
Tredie og sidste Bekiendtgiørelse. Ane og Enhver, som formene at have nogen Tiltale til den af ClauPetersen Beck i Stendrup, til Johannes Peter Christiansen, sammesteds solgte Eiendomsgaard c. a., bliver paa Rettens Vegne herved opfordret, deres Fordringer ved Straf af Udelukkelse og Tab af deres Rettigheder inden 12 Uger efter dette Proclams sidste Bekiendtgiørelse hos Hr. Herredsskriver Schmidt her i Byen, lovformelig at anmelde, af de i Hænde havende Documenter og Beviser, Originalerne ved Protocollen af forevise samt sidimmerede Afskrifter deraf at tilbagelade, og saafremt de ere udenfor Jurisdictionen Procuratores ad acta at bestille. Hvorefter &c. Haderslef udi Tyrstrup Herredsfogdiet, den 13de April 1831. C. J. Claussen. hervinger og Creditorer efter afdøde Gaardmand af Selchausdahls Gods, A Anders Sørensen i Store Fuglede, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel at fremkomme med fornødne Legitimationer til undertegnede Skifteforvalter. Selchausdahl, den 9de April 1831. Fog
Berlingske Tidende, 1831-04-21
Ved Proclama af Dags Dato, som vil blive læst ved vedkommende Over B. og Underret, ere samtlige Creditorer i Stervboet efter afgangne Enke Johanne Hedevig Jensdatter af Snæbum Sogn og Bye, OnsidHerred, Randers Amt, indkaldte med 12 Ugers Varsel til, for undertegnede Skifteforvalter, at anmelde og beviisliggjøre deres Krav paa Boet; hvilken herved endvidere bekiendtgiøres. Herredsfoged-Contoiret i Mariager, den 7de April 1831, Claudi.
Berlingske Tidende, 1831-04-21
Enhver som maatte have nogen Fordring paa Stervboet efter her i Byen, afdøde Ane Catrine Elisabeth Hesselberg, født Mørk, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, til for undertegnede Skifteforvalter af anmelde og beviisliggiøre samme. Korsøer, den 14de April 1831. B. Bentsen.
Berlingske Tidende, 1831-04-21
Jfølge derom modtagne Jndberetninger, blev den 31te October sidstleden, Side af Øen, omtrent een Miil fra Land. Efter vedkommende ØvrighedsJobserveret fra Vestmange et Skib, som drev uden Seil paa den vestlige Foranstaltning, blev der udsendt Baade for at redde de muelig derpaa værende Folk og bierge Skibet; men nagtet de Udsendte naaede Vraget, der var uden Mennesker, formaaede de ikke formedelst Modvind, Storm og høi Søegang, at bringe det i Land, hvorimod det først Dagen efter, skiønt det var drevet henimod 3 Miil tilsøes, ved Hielp af 45 Mand i 3 store Baade, blev sat paa Land paa Øens nordlige Side. Det befandtes da at være en liden Jagt af Egetømmer, Fyrre=Dæk og efter Skiønnende af norsk Bygning, Masten var ubeskadiget, paa Toppen var et blaat Fløi, Skibets Navn, var ikke paamalet. Over Kabytten var en rislet Patentkugle, derved laae vare paa Forstavnen 17 og 179. Under Dækket i Storlugen var 781 Stkr. paa Styrbordsiden en grønmalet Tønde fastsueret. De dybtgaaende Mærker 7 til 11 Fods Brædder, 146 Stkr. 8 til 13 Fods Fyrretræer samt 61 Stkr. og ingen Papirer fandtes, ei heller fandtes Skibskister, Køieklæder eller 5 a 6 Fods Ege=Haandspagetræer, alt uden Mærke. Kahytten var tom Ankertoug, hvoraf formeentes at Mandskabet er blevet bierget. Den forrestterste Bielke i samme Luge 17 1/2 T. L. C. A. 13 ½ C. L. Vraget med Lasten, Bielke i Storlugen var paabrændt FR. VI DANSk ElENDOM og den agder efter Omstændighederne strax maatte bortsælges, er ved en den 4de November afholdt Auction udbragt til 366 Rbd. 22 s. r. S. islandske Lands Overret, i Overeensstemmelse med Forordningen af 12te Marts Thi indkaldes ved dette Proclama, som vil blive læst ved den Kongelige 1790, samt Placaterne af 11te Juli 1794 og 4de Mai 1811, vedkommende deres lovlige Adkomst til fornævnte Skibsvrag inden den i Placaten af 21de Eiere, sub poena præclusi et perpetui silentii, til at anmelde for Amten April 1819 bestemte Tid af 2 Aar, at regne fra den Tid da dette Proclantredie Gang har været indrykket i den altonaiske Mercur. Jslands Stifts og Sønderamts-Contoir, den 6te December 1830. Krieger.
Berlingske Tidende, 1831-04-21
Ved Proclama, som bliver læst ved den Kongelige Landsoverret samt Hof B og Staderet i Kiøbenhavn saavelsom inden Slagelse Byetingsret, ere Alle og Enhver, som maatte have noget at fordre i Stervboet efter afgangne Madame Jnger Margrethe Braem Hvistendahl og hendes forhen indkaldte til at anmelde og bevise saadanne deres Fordringer for undertegnede afgangne Mand, Sognepræst Jens Hvistendahl, med 12 Ugers Varsel, Skifteret. Ligeledes ere med lovligt Varsel indkaldte de nævnte Afdødes Arvinger for at anmelde og bevise deres Arveret; hvilket herved bekiendtgiøres, Slagelse Kiøbstæds Skifteret, den 14de April 1831. Birch. Baad, const.
Berlingske Tidende, 1831-04-22
Udenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1831-04-22
London, den 15de April. Den 12te April samledes Parlamentet første Gang efter Paaskeferierne. I Underhuset bragtes, i Anledning af Petitionerne for og imod Reformbillen, Lord John Russell saaledes i Knib af Billens Modstandere, at han erklærede, at dersom det blev Husets Mening, det hele Antal af dettes nuværende 658 Medlemmer skulde vedblive, saa maatte Ministeriet indsee, at det, ved at inddrømme denne Omstændighed, ikke vilde opgive nogen væsentlig Deel af Billen. - Hr. Forbes, een af Billens Modstandere, paastod blandt Andet, at Tøbelen i Edinborg havde i een eneste Nat, i Anledning af Jlluminationen for Reformen, forvoldet en Skade af 20,000 Pd. St. Værdie.
Berlingske Tidende, 1831-04-22
Den 13de April erklærede Skatkammerkantsleren, Lord Althorp, i Underhuset, at Ministerne ikkun i det Tilfælde vilde forandre deres Plan i Henseende til Medlemmernes Antal, dersom een eller anden Flække kunde bevise, at den havde en Befolkning, der retfærdigjorde, at den fremdeles skulde beholde meer end eet Medlem; det var ubetinget deres Hensigt, ogsaa i dette Tilfælde ikke at vige et Haarbreed fra deres Grundsætning, at de saakaldte Rotten=Boroughs skulde ophæves, som uberettigede til at sende Parlamentsmedlemmer. The Times siger: "Denne Lord Althorps Erklæring, tilligemed de ligesaa bestemte Erklæringer af Hr. Stanley og Lord Russel selv, maa overtyde Publikum om, at Cabinettet ingenlunde vi indrømme Noget, der i mindste Maade strider imod Billens Grundsætning. - Ønske vi imidlertid Parlamentets Opløsning, saa skeer dette ligesaa meget for at blive den Skjendegjest qvit, som Pøbelen i Preston har skaffet Parlamentet paa Halsen i Hr. HuntsPerson, som af nogensomhelst anden Grund. Dette Parlamentsmedlen aabner aldrig Læberne uden for at lægge Reformen hindringer i Vejen meer fordi han øjensynligen frygter den, thi den vil give alle factionistiske Radicaleformatorer Naadestødet, end fordi han redeligen og oprigtig ønsker en saadann. Meget rigtigen bemærkede ogsaa Hr. Ferguson, at Hr. Hunts Petringer for Presion stedse bleve optagne med jublende Raab af dem, der vare al Reforms Fjender." (De applauderede nemlig heftigen, da Hunt, forstillende sig, som om han lidenskabeligen forsvarede Reformbillen, gjentagne Gange deduterede, at Pluraliteten af Folket var den ugunstig., I Underhuset spottede OConnell bittert over Hunt, som nu var bleven Torypartiets Orakel.
Berlingske Tidende, 1831-04-22
J Overhuset talede Premierministeren, Lord Grey, i Gaar aldeles overeensstemmende med Lord Althorp og gjentog sin Forsikkring, at han vilde staae eller falde med Billens Grundsætninger. Lordkantsleren, Brougham, holdt en meget sarkastisk Talle til dens Forsvar ; (hvori han besvarede Grev Carnarvons Jndvendinger) den endtes med de Ord: "J et enigt Folks Stemme, hører man undertiden Himmelens Torden, J Anledning af H. M. Kongens Adresse til Parlamentet angaaende Bestemmelsen af en passende Pension for Høistsammes Gemalinde, dersom Hun skulde overleve Hs. Majestæt, foreslog Lord Brougham, lovprisende H. M. Dronningens almeenerkjendte i herlige Charakteer, i Dag Underhusets Committee, at denne eventuelle Enkepension skulde bestemmes til Et Hundrede Tusinde Pd. Sterl. aarligen, som de forrige Enkedronninger havde oppebaaret, foruden Jndrømmelsen af Marlbo ough=House (som er bortleiet indtil Aaret 1833 til Hertugen af Marlborough) og Bushypark. Forslaget samtykkes af Committeen uden mindste Modsigelse. Hertugen af Northumberland har ved et Circulære opfordret alle fine mange Forpagtere, til at virke mod Reformbillen. Men denne Forholdsregel synes i Newcastle o. s. v. at være aldeles mislykket.
Berlingske Tidende, 1831-04-22
Fra vor Afrikanske Reisende Hr. Welford ere følgende Efterretninger ankomne til Malta: Den 31te Juli d. Aar, 87, Dage efterat han var stegen i Land i Ægnytten, drog han overden Nubiske Grændse. Paschaen havde underrettet Hr. Welford om, at han, formedelst Krigen med Abyssinien, ikke, som hans Agt først var, kunde komme til Sengaur, men raadet ham til at gaae over Kordofan, hvorhen Hr. Welford ogsaa agtede at reise paa den lige Vei over Dongola og igjennem Ørkenen Bahenda. Han troede, at komme did inden 7 Uger, og haabede at naae Tombuctu paa en anden Vei end hidtil er forsøgt. Velgien. Medens Polakkerne fortsætte deres Kamp paa Liv og Død imod en frygtelig Overmagt, og deres Færd indgyder endog dem Agtelse, som maa finde den sidste Polske Revolution forbrydersk, og, fordi den sætter Europas Fred i Fare, beklagelsesværdig, have Belgierne, blot vante til Kamp fra Baghold, imod Værgeløse og Uforberedte, med Forræderie og Grusomhed fornyet Borgerkrigen i selve Landet, paa den samme Tid, da de storpralende, bebude at de ville føre Krig baade med Holland og med det tydske ForbundsTropper. Ministerskiftet har, for at give Folkehadet nye Energie, fremskyndet alle de Formuendes Udplyndring og Mishandling, som ikke hørte til det Franske eller til Klærkernes Partie, og, under flyttede af de nys dannede Klubber, saae man, i Spidsen for Pøbelhobene, de samme Individuer at virke, der allerede ved Plyndringerne og Mordbranden i Augustidagene erhvervede sig en saa sørgelig Berømthed. Man skjønner heraf tilfulde, hvorledes det har sig med "det heroiske Folks Begeistring, der, formedelst sit Maadehold og sin Høimodighed, er en Gjenstand for Europas Beundring og for dets Naboers Misundelse!" (Med dette Galli matthias har een af den belgiske Revolutions Kornphæer offentligen beskjæmmet sig selv i Nationalcongressen.) Det krigerske, det Franske Partie skal nu træde i Spidsen. At adskillige Ofsicerer, der nyelig prisedes som Revolutionens Helte, nu ere blevne fængslede, og af hvilke een, General Nypels, bestemt til Krigsminister, nu maaskee snart vil vorde dømt som en Forbryder, beviser den Moralitet, som hersker her, og den Tillid, som den Ene har til den Anden, men tillige hvor nær en Portefruille og Gabestokken eller Skaftet paa een og samme Tid er Candidaterne til den Belgiske Regjering.
Berlingske Tidende, 1831-04-22
Hvor stor Føje Antverpen har til at beklage sin nuværende sørgelige Skjæbne, kan man allerede skjønne af følgende simple Talforhold. I de tre Maaneder fra 1ste Jan. indtil 31te Marts d. A. ere, skjøndt Scheldefloden allerede var aaben i Januar, og Skibsfarten aldeles ikke afbrødes ved Iisgang, ikke meer end 918 Baller Caffebønner indførte fra Java og Sumatra, medens i det samme Quartal i Aaret 1830, da Skibsfarten længe var afbrudt ved Iisgangen, fra hine Colonier 47,810 Baller og 64. Fade Caffebønner indførtes. Men ei allene fra de Hollandske Colonier, ogsaa fra Havanna, Brasilien, St. Domingo o. s. v. er Caffeindførselen til Antwerpen aftagen i et lignende Forhold. Af Riis blev her i afvigte Quartak ikkun 125 Fade og 371 Baller indførte, i de tre sidste Maaneder af Aaret 1830 derimod 15,325 Fade og 15,000 Baller. - Bomulds-Jndførselen er fra 10,077 formindsket til 416 Baller, og Huder, een af den Antwerpenske Handels Hovedgjenstande, af hvilke Indførselen i det første Quartal af forrige Aar beløb sig til 133,178 Stkr., var i samme Quartal d. A. reduceret til 59,065. - Der er ingen Udsigt til at disse Forhold skulde forbedre sig i de følgende Quartaler, men, da de fleste formuende Kjøbmænd forlade Antwerpen, saa er det at frygte, at denne berømte Stads fordum saa udbredte Handel snart vil aldeles komme i Forfald.
Berlingske Tidende, 1831-04-22
Amerika.
Berlingske Tidende, 1831-04-22
Til Ny-Orleans er den 28de Februar den officielle Efterretning ankommen fra Mexico, at Guerrero's Partie er aldeles slaaet, og han selv gjort til Fange i Farvandet ved Accapulcohvor han vilde flygte ombord paa et Skib.
Berlingske Tidende, 1831-04-22
Ifølge Breve fra Bogota af 23de Januar havde General Urdaneta, da han var bleven underrettet om Bolivars Død, samt menkaldt en Congress, der den 15de Juni skulde holdes : Leivatre Dagreiser fra Bogota; ogsaa havde han sendt Commissarier til Venezuela og Quito, for at opfordre disse Staler til Gienforening med Columbien.
Berlingske Tidende, 1831-04-22
Newyorker Aviser af 17de Marts melde fra Carthagena af 18de Februar, at i de sydlige og flere Departementer spores militaire og factionistiske Bevægelser imod General Urdaneta, for at virke mod hans nydomtalte Plan, saa at man frygter allehaande Uroligheder.
Berlingske Tidende, 1831-04-22
Oprøret paa Martinique er dæmpet, men paa Guadeloupe ere den 24de Febr. d. A. alvorlige Uroeligheder udbrudte.
Berlingske Tidende, 1831-04-22
Paris, den 13de April. Under ny og stor Agitation endtes i de Deputeredes Kammer i Gaar Discussionerne om Lovforslaget angaaende Valgene, der, efterat det var rettet og forbedret med Tillæg, blev antaget med 301 Stemmer imod 51; derpaa skred man til Discussionen om de til overordentlig Brug forlangte Et Hundrede Millioner. Hr. Mauguin holdt atter en meget bidsk Tale mod Ministeren for det udenlandske Departement, Grev Sebastiani, denne svarede, og Hr. Mauguin replicerede. – I Dag bleve Forhandlingerne desamgaaende fortsatte. Grev Sebastiani erklærede, at hans Modstanders Jndsigelser vare de gamle, i syv Maaneder gjentagne og gjendrevne. Blandt Andet sagde han : "Vi ønske ikke Krig - raabe vore Avindsmænd - og alligevel fordre de i en bydende Tone, at vi skulle føre den til Bedste for alle Jnsurrectioner; men dertil give vi ikke vort bifald. (Lydeligt bifald.) I svigte Belgier- raabe de - men hvorledes er dette Lands Stilling virkelig beskaffen, Jeg veed ikke, hvad det politiske Samfund hedder (Association Belge), som der stræber at sætte sig i Regjeringens Sted og organisere en, der slæber Mord og Plyndring efter sig, og med høi Røst bebuder, at den vil tvinge os til Krig imod vor Villie, Nei, vi ville ikke saa miserabelt følge i Hælene paa nogle forrykte Mennesker, der ønske, at fordømme deres Fæderneland og hele Europa til en Krig, hvis Farer de ikke ere i Stand til at bedømme, og hvis Følger de ligesaa lidet kunne forudsee Hvad Frankrige har gjort for Belgien, er Frankrige villigt til atter at gjøre, vi ville betrygge Belgiens Uafhængighed, dets Adskillelse fra Holland, men ikkun under den Betingelse, at det modtager fornuftige Grunde.
Berlingske Tidende, 1831-04-22
Jfølge Breve fra Lissabon af 2den April vare to franske Krigskibe ankomne paa Teio, for at fordre fyldestgjørelse af Dou Miguel for den Mishandling, som han havde dristet sig til imod Franske Undersaatter. Den franske Consul i Lissabon havde allerede overleveret sin Besværing til den Portugisiske Regjering i og forlangt Svar inden 25 Dage. Han havde Befaling til at ophøre med sine Fuuctioner, dersom Svaret ikke var tilfredsstillende, og i dette Tilfælde skulde alle Franskmænd forlade Lissabon. - Man troede at den britiske Regjering vilde tage lignende Forholdsregler.
Berlingske Tidende, 1831-04-22
Fra Lyon, Strasborg, Nantes og flere store Byer berettes, at Associationsvæsenet der ikkun gjør ringe Fremskridt og kan betragtes som mislykket.
Berlingske Tidende, 1831-04-22
Til Calais er en Kutter ankommet, som har medbragt 3 Miil, 200,000 Fr. i Barrer og i Mynt for Huset Rothschild.
Berlingske Tidende, 1831-04-22
Warschau, den 14de April. Efter Indberetning fra vor Generalissimus af 8de d. M., beløb Fjendens Tab af Døde og Saarede, som ikke strax nøiagtige kunde bestemmes, sig til 15,000 Mand, Stabsofficerer ikke med regnede. Fjenden har forladt den høire Weichselbredd indiMacitjowice. Wegrow er taget med Storm af et polsk Troppecorps under General Andrichiewitz's Anførsel. Paa de 2 Punkt gjordes 400 Russer til Fanger. Ved Siedler havde Fjenden, os i Antal meget overlegen, en stærk og fordeelagtig Position. Vore Tropper angrebe ham i Gange forgiæves. Ved det tredie Angreb stege den commanderende General Pradzinski og General Romarino af Hestene og førte med Bayonetten i Haanden de dristige Rækker ind i den stormende Attaque. Jntet kunde modstaae deres heftige Anløb Fienden flygtede i den vildeste Uorden, og efterlod Geværer, Kanoner og nogle Tusinde Fanger.