Københavns Adresseavis, 1776-09-24
NR. R. de R. N. Slutning af Efterretningen om de til Agerdyrkningens og Landhuusholdningens Befordring i Aggershuus Stift. udsatte Kongelige Præmiers Tildømmelse. Hr. Johan Klem, Sognepræst til Sandsvær, Provst over Korgsbergs Provstie, har i Aarene 1774 og 1775 paa hans Eiendoms Gaard Grydemark optaget til Agerland, foruden en vaad Skov Eng af 8 a 9 Tønder Havres Udsæd, en Myhr af 24 Tønders Udsæd, igiennemskaaret den med 13 a 1400 Favner store Grøfter, som besaaes med Rug og Høefrøe, og indhegnet Myhren med 248 Favner Steengjærder; han har videre anlagt 1257 Favner Grøfter, opsat 116 Favner forsvarligt Steengjærde, samt opbygt en Heste=Stald og 2de Færhuse af Steen, de sidste med Giødsel=Kieldere under, hvoraf den ene af Berg er udmineret. Paa Præstegaarden Efterlod har han af ufrugtbare Skov=Egne opryddet Ager til henved 40 Tønders Udsæd, forbedret Havnen og tillagt 20 Læs Høeavling i Sætteren, samt ved andre flere Forbedringer bragt Gaarden, hvorpaa 1765 ikkun kunde fodes 2de Heste og 15 Fæe=Creature, i den Stand, at den nu underholder 4 a 5 Heste og 40 Stykker Qvæg. Hr. Paul Hauritz, Sognepræst til Raade i Smaalehene, og Provst over Nedre Borgesyssel, har paa Præstegaarden i afvigte Aar. ved Rodhugning tilveyebragt et Stykke Agerland af 856 Favners Omkreds, og ellers deels af Myhrer, som han med 665 Favner Diger har igjennemgravet, deels af Ødemark, hvoraf han har udryddet en stor Mængde Steentilberedet godt Agerland til 32 Tønders Udsæd, ligesom han overalt saaledes har forbedret Præstegaarden, at, Stæden for 20 Tønders Udsæd, som før var det høyeste, nu udsaaes 40 til 50 Tønder, og at Gaardens Besætning fra 9 Heste og 20 Fæe=Creature er forøget til 16 Heste og 40 til 50 Stkr. Qvæg. Hr. Mentz Rynning, Sognepræst til Winger i Solder Oplands Amtet, som fra eendeel Aar har udmærket sig ved nye og bekostelige Forsøge i Agerdyrkningen, og i Særdeleshed ved Exempler og Opmuntringer iblant sine Almues Mænd, forhvilke han aarlig har udsat smaae Præmier, og deraf i Aaret 1775 uddeelt 6 til 46 Rdlrs. Beløb; J samme Aar har han paa Præstegaarden ladet igiennemgrave 2de Myhrer med 2660 Al. Diger, optaget 10 Tdr. Sædeland af Tuvet og ubrugbar Jord, og opført en Korstald, af graae Steen=Muur, 1 og en halv Alen tyk, 19 Al. breed, 43 Alen lang og 4 og en halv Alen høy. Hr. Friderich Mandahl, Sognepræst til Sørum paa Nedre Rommerige, som paa Præstegaarden og en sin Eiendoms Gaard Nordlie har i alt optaget nyt Agerland til mod 60 Tønders Udsæd af moradsige og med Skov begroede Udmarks Grunde, ladet opgrave over 2000 Favner Grøfter, og saaledes ved Rydning, Giødsels Formerelse, og gode Indretninger forbedret Ager og Eng, at de derpaa anvendte Bekostninger, som skal overstige 3000 Rdlr., allerede rigelig ere erstattede. Hr. Andreas Pihl, Sognepræst til Gusdahl i Gulbrandsdahlen, har allerførst i den Egn indført Potatos Avlingen, og i Aaret 1775 efter 2de Tønders Udsæd avlet paa Præstegaarden 100 Tønder; han har i samme Aar optaget 13 Maal Ager med Grev og Stænger, hvor Ploug formedelst Mængde af Steen ikke kunde bruges, og af saa vanskelig Jord mon, at et eneste Maals Tilberedning har kostet 16, 20 til 30 Rdlr., ligesom han og allerførst paa den Kant al Landet har anlagt Biestader, hvoraf 3de ere i Behold. Hr. Christian Bull, Sognepræst til Baatne og Holmestrand i Jarlsberg Grevskab, har i faae Aar paa Præstegaarden ladet optage 38 Tønders nye Land af unyttig med Skov begroet Mark, og til Vandets Afledning ladet grave 3259 Alen Render. Hr. Jacob von der Lippe, Sognepræst til Solum i Nedre Tellemarken, har paa Præstegaarden fra 1773 gjort til Agerland 11 Stkr. uduelig Jord af 1885 Al. Længde, 706 Al. Breede, ladet grave 498 Alen Grøfter, og formeret sin Kornavling fra 65 til 84 Tønder, og Høeavlingen fra 80 til 110 Læs Høe. Hr. Magister Fleischer, Sognepræst til Schibtmed i Smaalehnene, har i 2 a 3 Aar, han har været Præst paa Schibwedt Præstegaard af Raae, Udmark og Kratskov opbrudt til Ager 16 og en halv Td. Sædeland. Hr. Christian Holst, Sognepræst til Rogen BuscherudsAmt, har i Aaret 1775, da han fik Præstegaarden i Brug, af Udhavn og Skovlænde ryddet til Ager, som indeværende Aar bliver besaaet, 16 Maal. Hr. Jacob Thode, Sognepræst til Næsodden ved Christiania, som først i Aaret 1774 kom til Kaldet, har efter den Tid forvandlet 9 Tdr. Land raae Udmark til Ager, og ladet grave 450 Favner Render. Hr. Christian Dorph, Foged over Ringerige og Hallingdahlen, har ved at rodhugge, fylde Jord paa Skalbierg, anlegge Grøfter, deele sammen og videre forbedret Gaarden Raae i Nordrehougs Sogn paa Ringerrige, saaledes, at, da han ved dens Tiltrædelse 1765 efter 15 Tdr. Udsæd allene avlede 70 a 80 Tdr. Korn, og af Høe ikkun 24 Læs, avles nu derpaa 140 a 150 Tdr. af alle Slags, foruden et halv Snees Tdr. Potates, og 50 til 60 Læs Høe. Hr. Abraham Bochmann, Sorenskriver over Laurvigens Grævskab, har i Aaret 1775 paa hans Gaard Fanum paa Brunslaugnæs i bemelte Grævskab ladet sætte 271 Favne gode og smukke Steengjærder. Hr. Johan Preutz, forrige Forvalter ved Walløe Saltverk, har paa Kongens Gaard Tolfsrved ved Tønsberg, som han har havt i Brug siden 1765, i det mindste med 1350 Rdlrs. Bekostning igiennem Grøftning, Rodhugning, JordsPaafyldning og Steens Udbrydning gjort til Agerland en Myhr af saadan Størrelse, at derpaa nu udsaaes 90 Tønder, og forbrugt den afførte Steen til Steengjærder. Sr. Lars Braag, forhen Eier af Sognedahlens Jern verk paa Ringeriget, har paa 3de smaae Gaarde samme steds Syverts=Lykken, nedre og øvre Berg fra 1751, 1754. og 1767, som han efterhaanden blev Eyer af dem, af Myhr- og anden ubeqvem Jord opdyrket til Ager og Eng 460 Maal, anlagt henimod 3000 Favner 1 Alen dybe Grøfter med Kampesteen i Bunden, saaledes indrettede, at der oven paa kan pløyes, og lige saa mange aabne Grøfter; ligesaa har han opryddet og bebygget 12 Huusmands Pladser, hver til 2 a 3 Tønders Udsæd, og overalt saaledes forbedret disse Gaarde, at, da Avlingen førende hans Tid var aldeles ubetydelig, udbringes nu deraf aarlig over 200 Læs Høe, og 6 a 7 fold Korn efter 50 til 60 Tønders Udsæd af alle Slags. Hr. Holtzførster Stabel har paa en liden ham tilhørende Eiendom ved Hønefossen, paa Ringeriget oprydet en Myhr af 30 Maal i Qvadrat, igjennemgravet den med 500 Favner Grøfter, og ellers ved Rodhugning og Giødsels Formeering forbedret den gamle Ager og Eng noget anseeligt. Forrige Procurator Sr. Andreas Hogstad har fra 1763 paa Øde=Gaarden. Nisstund i Schedsmøe=Sogn, Nedre Rommerige, af Myhr- og Skovland opryddet til Ager 19 og en halv Tønder Sædeland, ladet grave 11 a 1200 Favne Diger, endeel af 5 a 6 Alens Brede, og formeret Gaardens Høeayling fra 60 til 120 a 130 Læs, har ogsaa skrevet en Afhandling om Jordebrugets Forbedring. Procurator Sr. Andreas Hesselberg, har i en Tid af 12 Aar ved Rodhugning, Steenbrydning og Grøftning tilveyebragt 54 Maal af 768 Favner nyt Agerland, og derved, saavelsom ved en sammeye Engs Deeling, og andre Indretninger sat Gaarden Hesselberg paa Ringeriget i særdeles god Stand. Studiosus Sr. Wilhelm Strøm har i 7 a 8 Aar, han har eyet Gaarden Aamodt i Fedt Sogn paa Nedre Rommerige, optaget en stor Deel unytte tig og forgroet Mark til Ager, afledet Vandet ved en Mængde Grøfter, oprettet Jordhuse til Giødselens Formerelse, med besynderlig Omhue fredet sin Skov, og udgivet et Skrift om Landvæsenets Forbedring. Hr. Christopher Leuthold, Steenhugger og forhen Fuldmægtig ved Oberstinde Eigtved Marmorverk i Lier, har paa en Eiendom, som han med laante Penge i Aaret 1770 tilkjøbte sig af Gaarden Haarbergs Eiendele, hvorpaa Marmorbrudet tildeels ligger, og som var en stenig, sumpig og uduelig Fæehavn, ved overmaade svært Arbeyde, hvorpaa han uophørlig selv har lagt Haand, igiennem Grøftning, Rodhugning, Marmor=Gruses Afføring og i Særdeleshed, ved en Mængde Steen=Udminering tilveyebragt et saa anseeligt Jordebrug, at han derpaa efter 16 til 20 Tdrs. Udsæd i følgende Aaringer har avlet over 80 til 90 og 100 Tdr. af alle Slags Korn, foruden 16 a 20 Tønder Potatos, de han i Lier først har begyndt at dyrke. Hr. Regiments=Qvarteermester Adrian Købke, Foged over Øvre, Romerige, en af de gode Jordbrugere her i Landet, har ligeledes anmeldt, paa Gaarden Mørck i Edsvold Sogn at have gjort anseelige Forbedringer, de han til neste Aar agter at beviisliggiøre.