JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-10-31
Hs. Majestæt har under 1ste dennes udstædt et af D. Victor Saez contrasigneret Decret, hvori det hedder: 1) Alle Acter af den saakaldte constitutionelle Regjering, som fra 7de Marti 1820 indtil 1ste October 1823 har behersket mit Folk af hvad Slags de end ere og til hvad Classe de end maatte høre) ere døde og magtesløse, da jeg herved erklærer, at jeg i hele denne Tid har været berøvet min Frihed, og imod min Villie har maattet sanctionere de Love og udfærdiget de befalinger, Decreter og Reglementer, som denne Regjering imod min Villie opfandt og udstædte. 2) Approberer jeg Alt, hvad den under 9de April i Oparzun sammentraadte provisoriske Regjeringsjunta og det under 26. Mai d. A. oprettede Regentskab have decreteret og forordnet, dog vel at forstaae kun saa længe, indtil jeg bliver tilstrækkelig underrettet om mit Folks Fornødenheder, og kan udstæde Love og tage de meest tjenlige Midler, til at befæste deres sande Velfærd og Lykke, mine Ønskers bestandige Maal. – Fra Cadix skrives: Den 30te f. M. udkom der i Hs. Majestæts Navn en Proclamation, hvori han bevidner, aldrig at ville tilstede, at Partiehad og Dispotisme fik Overhaand, men erklærer høitidelig, fri og af egen frie Villie paa sit Kongelige Ord: 1) At naar Nødvendigheden krævede, at antage en anden Regjeringsform, vilde han vælge en saadan, som kunde være Borgen, for den personlige Sikkerhed og Nationens Frihed; 2) at alt, hvad der var skeet, skulde være ganske forglemt; 3) at den under den nærværende Regjeringsform indgaaede Nationalgield skulde anerkjendes; 4) at alle Militaire skulde beholde deres Rang, Ærestegn a., saavelsom ogsaa alle civile og geistlige Embedsmænd, saaledes, at de, der ikke strax kunde blive ansatte under den nye Bestyrelse, skulde beholde deres halve Gage, og 5) at Milizerne skulde have Lov at gaae hvorhen de vilde. – Alt laver sig til at afgaae herfra; allerede er det store Hovedqvarteer forlagt til Jerez, og den 3die Colonne, tilligemed al militair Eqvipage afgaaer den 3die dennes. Greven af Bourmont har den 1ste overtaget Commanden i Cadix.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-10-31
Jfald Kongen af Spanien holder det for nødvendigt, troer man bestemt, at hele Occupationshæren vil blive sammen under hans Commando.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-10-31
Frankrig.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-10-31
Fra Bajonne er endnu den 3die d. M. en Transport af 1200,000 Fr. afgaaet til Pampelona. Den hele spanske Krig skal, efter Ministeren Villeles Opgivende, hidtil kun have kostet 90 Millioner Fr., uagtet man havde belavet sig paa 300 Mill.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-10-31
En vis Schaumann fra Frankfurt, som under Maske af at være en Liberaler, længe havde søgt at lokke Godtsolk i Fælden, for at kunne denneere dem, har jaget sig selv en Kugle gjennem Hovedet, da hans Skurkestreger kom for Dagen. – Som den franske Coureer bemærker, gives der Lande, hvor slige honette Folk ikke tage den Ting saa alvorligt: Oriflammen sorterer Royalisterne i følgende 3 Klasser: 1) de Varme, hvortil allene regnes de først i Aaret 1814 tilbagekomne Emigranter, 2) de Lunkne, eller dem, som have modtaget Gunstbeviisninger iflæng af Directoriet, Napoleon og Bourbonnerne, samt endelig 3) Hyklerne, som i Fribedens og Lighedens Epoke have baaret den røde Hue, men nu skiftet Couleur, og raabe af fuld Hals: "eve Kongen." – Paa denne Maade bliver der kuns et enkelt Hvedekorn at opsamle i Avnerne!
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-10-31
Da Telegraphdepeschen om Kong Ferdinands Befrielte kom paa den Pariser Børs seeg En op paa et Bord og forelæste den, og de Omstaaende raabte: Kongen leve! Man vil endog sige, at Præster, som fik samme Beretning, midt under Messen standsede deri, for at oplæse den.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-10-31
Engelland.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-10-31
Fra London skrives af 14de d. M.;J Breve fra Ny-Pork af 18de f. M. meldes, vi vide ikke med hvormegen Grund, at en til Laquaira ankommen Expresse havde overbragt den vigtige Efterretning, at Spanierne i Pro. Cavello nu havde begyndt at forstyrre Fæstningsværkerne, og lavede sig til at rømme dette sidste Punct paa den faste Kyst, uden Tvivl fordi de vare underrettede om Maracaibos Fald. – J Glasgow vil man have Efterretninger, som den 3die f.M. ere afgangne fra Demmerari. Saa meget er vist, at man har Breve indtil den 1ste, som melde, at Negerne i Mahira og Omegnen igjen ere blevne rolige, og gangne til deres Arbeide. Krigsretten var beskjæftiget med at dømme Hovedmændene for Sammensværgelsen, af hvilke tre allerede vare skudte.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-10-31
Bankdirecteurerne have fattet en Beslutning, som sandsynligviis vil være af væsentlig Nytte for Landmændene, nemlig: at laane paa Hypothek. Nogle betydelige Grundeiere ere derved allerede satte istand til at faae deres Rentefod nedsat. Den Rente, som skal betales Banken for slige Laan, vil blive 4 Procent, og der udlaanes ei mere paa et Gods end saaledes, at den aarlige Forpagtningsindtægt udgjør Renternes dobbelte Beløb.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-10-31
Østerrig har afsluttet et nyt Laan med Husene Baring og Rothschild, for dermed at afbetale dets bekiendte gamle Gjæld til Storbrittanien.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-10-31
Efterretninger fra Demmerari af 31te August bekræfte Negernes Underkastelse. Med det Første skal der afgaae en Forstærkning af faste Tropper til Vestindien.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-10-31
Forleden indskibedes 45 Forbrydere til Botanybay, for Smaatyverier.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-10-31
Den spanske Gesandt, Admiral Jabat, har havt meget at bestille med Hr. Canning i den senere Tid. Der er heller ingen Tvivl om, at Kongen af Spaniens Kuldkastelse af Alt, hvad der er skeet under den constitutionelle Regjering, vil blive en svær Anstødsteen for Engelland, da man netop i disse Dage – saaledes skrives fra London, af 14de d. M. - har kundgjort Overeenskomsten af 12te Marti d. A., og udnævnt Commissarier til at sætte den i Kraft, nemlig i Henseende til Engellændernes Fordringer paa den spanske Regjering for Skibes Opbringelse m.v., hvorhos tillige maa bemærkes, at ogsaa Stændernes Laan i London maa være samme Fordømmelse underkastet, hvorover de Vedkommende sikkert vil skrige i høien Skyel.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-10-31
Portugal. J Lissabon foregaaer saa mange Fængslinger, Forviisninger og Confiskationer efter aldeles uafhængige befalinger, deels fra Kongen, deels fra Dronningen, Jnfanten, enhver enkelt Minister, Overpolitie-Jntendanten og Districtscommissairerne, at man blot der i Byen regner 800 Personer, som deels ere arresterede, deels forviste eller satte under Opsyn. Da Fængslerne ere fulde, saa skal man have ifinde at bruge et af Klosterne til Hjælp. Commodore Pereira de Campos og Gen. Madeira, som ere komne fra Bahia, ere arresterede, for at blive stillede for en Krigsret, og mange andre fornemme Officierer ligeledes. Den 14de f.M. bleve alle de Officierer, som ere mistænkte for liberale Meninger, deels sendte ud af Staden, deels fængslede, fordi man frygtede for Uordener Dagen efter, som er Revolutionens Aarsdag.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-10-31
Rusland. Fra Odessa skrives af 1ste d. M.: Vi have nylig erholdt Efterretninger fra Constantinopel indtil 26de f. M., efter hvilke Reis-Effendi havde overrakt Lord Strangford en formelig Declaration angaaende Discussionerne med vort Hof, hvori der antages alle de Forholdsregler, som ere foreslaaede af Commissionen, der bestod af Elsad-Effendi og Rigsreserendariusen paa den ene og Hr. Chapper paa den anden Side. Lord Strangford sendte den 23de September en Coureer med denne Efterretning til Engelland, og den østerrigske Jnternuntius berettede det til det herværende Consulat. Da Divanet nu saaledes har givet efter, saa er det at formode, at vore diplomatiske Forbindelser med Porten snart igien ville komme istand.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-10-31
Adskilligt. Den 19de f. M. blev Kongen af Portugal beklædt med Helligaandsordenen, saavelsom hans Søn Prinds Miguel, hvorved den franske Gesandt tillige gjorde Denne den Compliment: at den Helligaand vistnok havde indblæst ham det Forehavende, at indføre Enevælden igien.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-10-31
Fra Londons Havn paastaaer man, at der aarligen afseile flere Skibe end fra alle andre Havne paa Kloden tilsammentagne. Den hele udskibede og ikke udskibede Eiendom i Londons Havn udgjør aarligen omtrent 70 Millioner Pund Sterling; 8000 Baad førere ere beskjæftigede derved; 4000 Arbeidere beskjæftiges med at losse og lade; 1200 Toldembedsmænd ere bestandigen paa Vagt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-10-31
De Skibe, som ligge i Havnen, optage et Rum af næsten 5 engelske Mile. J Gjennemsnit er der 2000 Skibe paa Floderne og Værfterne; til Jndførsel og Udførsel bruges omtrent 4000 Skibe, 15000 Ladninger løbe aarligen ind i Havnen. Concurrencen mellem Dampbaadene paa Clyde er nu saa stor, at nogle af dem føre Reisende fra Glasgow til Campbeltown, omtrent eet hundrede engelske Mile, for en halv Species.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-10-31
Store Partier Meel ere fra Danzig ankomne til London, for derfra at føres til Sydamerika. Hvorlænge skulle vi i Danmark vedblive at klage over Mangel paa Af fatning af vore Kornvarer, medens vi roligen see andre Nationer passere vore Kyster forbi med deres forædlede Overflod, Til et Beviis paa Riegos personlige Tænkemaade fortælles, at han med Nød reddede nogle i August fangne Troessoldaters Liv, som hans Folk strax vilde have skudt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-10-31
J Genf har det store Raad nu ophævet Pressefriheden for et Aar.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-10-31
Den østerrigske Jagttager læser den engelske Morgenkrønske sin Text, fordi den har fortalt, at de østerrigske Tropper tøvede med at rømme Piemont m. m., og siger ved denne Leilighed: "Den Masse af Usandheder, som de engelske Oppositionsblade udsprede, deels af Uvidenhed, deels af ond Villie og Factions-Aand, især og Fastlandets Anliggender, er saa stor, at hvis man vilde paatage sig at holde et Register derover, maatte det i faa Maaneder opvoxe til en tyk Bog.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-10-31
Da Keiser Peter den 1ste af Rusland, i Aaret 1716 opholdt sig nogle Dage i Danzig, blev iblandt flere Høitideligheder ham til Ære af Borgerskabet foretaget en Procession til Hovedkirken. Keiseren, som bivaanede Gudstienesten, tog Plads i en Stoel hos Borgemesteren; men da Prækenen varede noget længe og han var ubedækket, fandt han for godt, uden videre Complimenter at løfte Borgemesterens store Paryk af, og sætte det paa sit eget Hoved, hvilket ei geraadede Menigheden til stor Opbyggelse, saalidet som den gode Borgemester til Fornøielse, der nu maatte sidde med sit skaldede Hoved uden ringeste Bedækning. Da Borgemesteren beklagede sig hos Fyrst Menzkoff derover, gav denne ham ganske kort til Svar: "dette er saa Keiserens Maneer, imellemstunder at laane Hovedbedækning af Dem, der har den Ære at opvarte ham, og man er tilfreds, naar han kun ikke tager Hovedet med.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-10-31
Hr. Roquesenil fortæller, at hans Skib paa en Søereise i Egnen af Marqviseøerne, pludselig med Storm blev taget af en Trop unge Barchantinder. En ombord værende amerikansk Capitain havde vel raadet ham at bruge Magt mod Magt; men den galante Franskmand var ei at bevæge til at lade fyre paa det smukke Kjøn, hvorfor de ei heller kunde blive de paatrængende Svømmere qvit, som med Lethed klattrede op paa Skibet. Den største Deel af disse Øers Beboere hylde Fruentimmernes frie Sæder i Omgang med Fremmede, medens de overholdes meget strængt mod deres Lige, da de ansee de blide Europæere for Guds Udsendte, for hvem de maa give deres Yndigheder til Priis. Men uagtet dette, henhører disse af Roquesuil anpriste elskværdige Qvinder, trods al deres Gratie, til – Cannibalerne.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-10-31
Efter en høitidelig Procession i Paris, som hele Hoffet bivaanede og hvorved Reliqvierne bleve foreviste Folket, aabnede Parlamentsfængselet, det siden Revolutionstiden, især bekiendte, Conciergeriets Porte sig, og de dømte Kjættere bleve i tre Afdelinger førte til Greve=Pladsen, Notredame-Kirkegaard og St. Antonius=Gaden. Den frembrydende Nat oplystes alt af Luerne fra de Baal, hvorpaa Kjætterne skulde brændes, da Henrich den 2den, efter først at have spist tillaften hos Erkebispen, indfandt sig for at bivaane dette Fyrværkerie, hvorved han, (som den hellige Mand forsikrede) sikkert vil de erhverve sig Himmelens Naade. Med koldt Blod faae Hs. Maj., hvorledes disse Fanatismens Offere bleve overgivne til Luerne, indtil han imellem de Ulykkelige gjenkjendte en af sine tro og tapre Officerer. Dette Syn kunde han ikke udholde; men trak sig tilbage til sit Apartement, hvor han dog igjen samlede sine Kræfter, for at bede Himlen om Tilgivelse for denne – Skrøbelighed. Saa fortæller Historien, og gid aldrig nogen nyere Tidsalder maa vorde Vidne til lignende Optrin.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-10-31
Den 4de d. M. ankom den østerrigske Keiser i allerhøieste Velgaaende til Czernowitz, og Keiseren af Rusland ventes dertil den 6te. Libau, 8 Octbr. Endnu bestandigen hersker den største Livløshed i Handelen; selv Landmanden kommer kun lidt til Byen, fordi han benytter det gode Veirlig til at fuldende Arbeidet ved Høsten og med den nye Vintersted, saaledes ere kun nogle smaa Partier Hørfrø og Kornvarer endnu bragte hertil, hvis Qvalitet har været meget god, og hvis Priser har været taalelige. Om Hørren vedligeholder man den Mening, at den vel ikke overalt har været af lige fortrinlig Godhed, men at den i Almindelighed er meget god. – Der har indtil idag kun været 126 Skibe her; her ligge endnu nogle fragtsøgende Fartøier, som formodentligen ville finde Fragt med Hørfrø til franske Havne; thi denne Vareartikel er særdeles god iaar, og Prisen lav.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-10-31
Genua, 6 Octbr. Skibsfarten til denne Havn har aftaget betydeligt ved de Uroligheder, som have fundet Sted i Portugal og Spanien; Roligheden, som allerede er vendt tilbage i det første, og som snart vil være tilveiebragt ogsaa i det andet Rige, lader os haabe, at vi atter ville see Antallet af Skibe i vor Havn at forøge sig.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-10-31
Jndenlandsk.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-10-31
(Af Udgiveren.) Natten imellem den 23de og 24de d. M. blev Toldkrydsbaaden fra Wordingborg, taget af nogle formeentlige Deserteurer, og er seilet til Falster, hvor de nu om Natten gjæster Omegnens Beboere. Uagtet al Eftersøgen, som af Landets virksomme og retskafne Politiemester er foranstaltet, har de endnu ikke været at faae sat paa.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-10-31
Af en Skrivelse fra Falster af 29de d. M.: Hos en Bonde i Nørre Vedbye Sogn, paa Falster blev fra Fredagen den 17de til Onsdagen 22de holdt Bryllup og Barselgilde, hvortil, foruden Brændeviin, Øll, Fjærkreature m.m., blev forbrugt: 5 Tdr. Hvede, 4 Tdr. Rug, 2 store fede Sviin og 1 fedt Qvægshoved a. c. Paa dette skulle man ikke troe, at Bondestanden er undertrykt eller har Besværligheder for at udrede sine Skatter og Afgivter; hvilke dog denne Mand, med saa mange flere, har Ondt nok for at clarere. Men, som Talemaaden er blandt slige Folk, kan den ene ikke ved slig Leilighed give sin Byemand noget efter; det var alt for stor Skam for Familien.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-10-31
Den 25de d. M. er i Vandet ved Knippelsbroe i Kjøbenhavn funden en ubekjendt druknet Mandsperson, omtrent 30 Aar gl.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-10-31
J den vestsjællandske Avis læses en interressant Fabel om Frøen og Skildpaden, hvilken sidste, snorrigt nok, menes at have givet Damerne og Herrerne, der, ligesom den, naar den er berøvet sin Skal, uden hiin Prydelse vilde være slygge, den Jder, for at skjule deres lønlige Brøst, saaledes at tiltakke sig med Snørliver &c. – Et Ord i rette Tid, Gid det og faldt i god Jord
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-10-31
Kjøbenhavns Torvepriser, den 24de Octbr. Rug 2 Rbd. 5 Mk. a 3 Rbd. 8 s., Hvede 4 Rbd. 1 Mk. a 4 Rbd. 3 Mk., Byg 2 Rbd. 1 Mk. a 2 Rbd. 1 Mk. 8 s., Havre 1 Rbd. 3 Mk. a 1 Rbd. 4 Mk., Ærter 2 Rbd. 4 Mk. a 3 Rbd. 1 Mk., Tønden.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-10-31
Fra 14de til 28de October ere følgende Reisende passerede Beltet imellem Sjælland. og Falster: Til Sjælland. Skibscapitain Ralff, Cancellie-Secretair Foss, Provst Smidt, Kammerjunker Raben. Levetzou med Familie og Følge, Pastor Wraae med Familie, Forpagter Berthelsen, med Fam., Frøken Jantzen, Organist Bergmann, Jfr. Meyer, Hr. Dalhoff, Forv. Nielsen, Møller Appel, Lieuten. v. Scheel, Amtsprovst Grundtvig, Frøken Møller, Frøken Balle, Jfr. Thomsen, Kjøbmand J. Sidenius, Fuldmægtig Bonnesen, Ritmester Friis, Lieutenant v. Thonboe, Kammerraad Cøln, Fuldm. Qvist, Klædehandler Melbye, Mad. Hansen. Til Falster. Hs. Hv. Greve Juel Vind Frys med Familie og Følge, Lieut. v. Thonboe, Frue Monrad, Hr. Monrad, Lieut. v. Fensmarck, Lieut. v. Formann, Lieut. v. Scheel, Skibsbygmester Axelsen, Kammerraad Cøln, Fuldmægtig Qvist, Farver Feilberg, Pastor Thanning med Familie, Farver Harder, Jomf. Neergaard.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-10-31
Den 28 October solgtes Specier paa Kjøbenhavns Børs til 15 Mk. Obligationer (med Renter fra 11te Juni 1823) 82 1/2 Nationalbank-Obligationer (af Laanet d. 2 Febr. 1820) 101 1/2 Rbd. r. S. (uden Renter) eller 127 Rbd. Sedler pr. 100 Rbd. r. S. Norske Sedler 14 1/2 Rbd. pr. 10 Spec. norsk. Svenske Sedler 59 1/2 s. Disconto 5 Proe.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-10-31
Bekjendtgjørelser. Jndkaldelse. Carl Gottfried Krüger, Hans Kongelige Majestæts Overauditeur og Birkedommer paa Falster, gjør vitterligt: at da Procurator Dahlstrøm heraf Byen for mig har godtgjort, at han, efter allernaadigst Beneficium paupertatis, er beskikkket Sagfører for Møller Hans Larsen i Klinte Møllen, under Kippinge Sogn herpaa Falster, til, ifølge Kongelig allernaadigst Bevilling af 15 Novbr. 1822, i de offentlige Tidender at indkalde Jhændehaveren af en af Morten Hansen under 11 Decbr. 1767 for 666 Rdlr. 4 Mk. d. C. til Lars Staal i Stubbekjøbing udstædt Obligation med Pant i Klinte=Møllen, som, uagtet den forlængst skal være indfriet, dog findes undslettet i vedkommende Pante bog, til at fremkomme med Obligationen og dertil at bevise Adkomst, da den i anden Fald paastaaes ved Dom mortificeret, saa bliver, efter Procurator Dahlstrøms derhos gjorte Begjæring, herved med lovlig Aar og Dags Varsel, saavel i den danske Statstidende som den altonaiske Mercur og Lollands Falsters Stiftsavis, 3de Gange efter hinanden, indstævnet Den eller De, der maatte have benævnte Obligation i Hænde, til at møde i Falsterlands Birketingsret, som holdes paa Nykjøbing Slotsgrund den første Torsdag i Martii Maaned 1825, ved sædvanlig Tingtid, for der med indbemeldte Obligation at fremkomme og lovlig Adkomst dertil at beviisliggjøre, da denne, i modsat Fald, efter den da irettelæggende Paastand, ved Dom vorder mortificeret, saaledes at den derefter af Pantebogen kan udslettes. Forelæggelse er ved Forordningen af 3die Juni 1796 afskaffet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-10-31
Som Følge af det Vedkommende allernaadigst forundte Beneficium paupertatis udstædes denne Stævning paa ustemplet Papiir. Under min Haand og Jurisdictionens Segl. Falster Birks Contoir i Nykjøbing, den 16de October 1823. C. G. Krüger. (L. S.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-10-31
Tilkjøbs.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-10-31
Paa Addresse-Contoiret kan nu atter bekommes Lærebøger tilkjøbs, samt forskjellige Sorter couleurt Papiir, m. m.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-11-04
17de Aargang. Lollands Falsters Stifts No. 86. Kongelig privilegerede. Addresse-Contoirs Efterretninger, som forsendes. med Ride-Posten, Tirsdagen. den 4de Novbr. 1823. Redigeret, trykt og forlagt af Pastor emeritus C. F. Schultz, privilegeret Bogtrykker.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-11-04
Udenlandsk.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-11-04
Spanien. Den 8de October ankom Kongen til Se billa. Ved Stadens Port blev Hestene spændte fra, og Nationalgarden trak Vognen til Paladset, hvor der var en talrig Forsamling, og det hele diplomatiske Corps. En uafbrudt Glædestummel yttrede sig i Staden som om Aftenen var illumineret, hvorved Transparenterne næsten overalt feirede den Tjeneste, som Frankrig har gjort Spanien. Forvirringen og Skrækken, som herskede i Cadix efter Bombardementets Begyndelse, overgik al Forventning. For det begyndte raabte Alle paa Constitution og Mod stand; men saasnart Bomberne begyndte at slaae ned i endeel af Staden, kunde alle Garnisonens Bestræbelser ikke forhindre, at jo Angsten bemægtigede sig alle Jndvaanerne. Sir R. Wilson, som commanderede ved Cortadura og Udenværkerne, i Forening med andre Engellændere, de meest bestemte Cortes Medlemmer samt Ministeren Calatrava og Vandiola, gjorde sig al mulig Umage for at indgyde Folket noget af det Mod, der besiælede dem selv, men forgiæves. Garnisonen taalte standhaftig alle Udmattelser. og ethvert Savn; men det var umuligt at faae Pøbelen til at reise sig, og snart deelte mange Medlemmer af Kongressen den paniske Skræk, som havde bemægtiget sig Mængden.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-11-04
Nylig har man atter arresteret mange Constitutionelle. J Avila har man fængslet alle forhenværende Milizer, fra Commandanten lige indtil Trommeslageren. J Zamora kom det til Blodsudgydelse, og kuns Gen. Bourke personlig formaaede at stille Urolighederne.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-11-04
Grækerne.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-11-04
Jfølge Skrivelse fra Mesolongi af 2den Septbr. er Constantin Bozaris (den faldne Boharis Broder) bleven udvalgt til at overtage Commanden over Tropperne. Den Faldne har aabnet sin Død førend Træfningen, i hvilken han faldt, og havde desaarsag forhen taget Afskeed med sine Venner, men ikke destomindre erklæret i Krigsraadet, at kun et dristigt Foretagende kunde, formedelst Fiendens Overmagt, forskaffe Grækerne Seir. Til at iværksætte dette med ham, havde han opfordret Frivillige, hvoraf der havde meldt sig 400, meest Sulioter, hvilke til Tegn paa deres faste Beslutning, enten at seire eller at døe, havde, efter gammel græsk Sædvane, brukken Skeederne paa deres Sværde. Bozaris havde udvalgt 250 af disse, og med dem foretaget det Vovestykke som kostede Grækerne, foruden deres General, kuns 27 Døde og 69 Saarede.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-11-04
Jtalien. Den 5te f. M. blev Pavens Kronning, fuldbyrdet med den sædvanlige Festivitet i St. Peders Kirke. Det diplomatiske Corps bivaanede Ceremonien paa en særegen Tri bune. Om Aftenen var hele Rom paa det prægtigste illumineret.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-11-04
Portugal. Den 28de September ankom den brittiske Fregat Najad og den 29de Fregatten Seringapatam til Lissabon og formerede den brittiske Eskadre paa Tajo, der bestod af et Linieskib og fire Fregatter. Nogle befrygte at der kunde udbryde Uroligheder, naar disse Skibe seile bort. – Da der den 23de, efter Hs. Majestæts høitidelige Beklædning med Hosebaandsordenen var stor Diner i Palladset, og Kongens Sundhed blev udbragt, saae man pludselig de engelske Krigsskibe illuminerede fra Topperne af Masterne til Vandgangene; hvorhos de lode en Mængde Raketter gaae i Veiret. Forterne fyrede en heel Time, der var stort Bal og Souper, og den 24de endte en Opera Høitidelighederne. Den 1ste October havde derimod Sir Edw. Thoenton og Sir G. Nayler Bal og Diner ombord paa Fregatten Huus sat, som den 2den affeilede til Engelland. Fra Philladelphia skrives: J en venskabelig Skrivelse fra Lissabon hedder det: "Den politiske Stilling her gjør det nødvendigt, at De, i Deres fremtidige Breve, afholder Dem fra enhver politisk bemærkning eller Efterretning, og aldeles indskrænker Dem til Familie- og Handels-Anliggender, ogsaa beder jeg Dem, at De ikke oftere sender mig nogen Avis.