JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1787-09-10
Da forrige Seconde af det Kongelige Gouvernement her Tranqvebar, Oberstlieutenant og Finantsraad Adolob Fridrich, von Restorf, sidstleden 14 August her gammeneds ved Døden er angaaet; Saa indkaldes herved bemelte Afdødes Credi og Debito. rer, samt Arvinger, med Aar og Dags Varsel fra dette Proclamatis Publications Dato, at mælde eller møde lade udi SkifteRetten i Tranqvebar, de første for at indbetale hvad de med Rette til Stervboet ere skyldige, og de sidste med saa lovgyldige Beviser, som efter død Mand bør æskes, at legitimere deres Fordringer, da enhver skal vederfares al vedbørlig Ret efter Loven, og Stervboets Omstændigheder. Tranqvebar, den 17de October 1786. Borgen,
Berlingske Tidende, 1787-09-10
Kongelig Majestæts allernaadigst beskikket Byefoged og Skifteforvalter. Bye= og Skifteskriver, samt protemporeconstitueret Auditeur i Tranq evar. J Følge et imellem Spekhøker Jacob Christensen Aarhuus og hans afdøde Hustrue Anne Knuds Datter i Maji 1784 oprettet, og den 23de Julii nestefter allernaadigst confirmeret Testamente, haver Enkemanden som Længstlevende og der nu agter at indlade sig i nyt Ægteskab, til Hof= og Stads=Rettens SkifteCommission indleveret 10 Rdlr., som han til den Afdødes Arvinger er pligtig at betale; Thi indkaldes herved med lovlig Varsel, bemelte afdøde Anne Knuds Datters Arvinger at melde sig i bemelte Skifte=Commission med Beviis om deres Arveret, for at modtage berørte til dem indleverede 10 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1787-09-10
Ved Proclama, som er læst i Siellands Landsting den 8de August sidst, og i Hof= og Stads=Retten den 13de Dito, ere de som maatte have noget at fordre udi afg. Andreas Nielsen, som haver fahret for Matros med den Østersøiske og Guineiske Han dets Skib, Geheimeraad Schach, hans Stervboe, indkaldede at møde udi Hof= og Stads Rettens Skifte=Commission inden 12 Ugers Forløb, for at anmelde og med fornødne Beviser at legitimere deres Fordringer; ligeledes ere og den Afdødes Arvinger indkaldede at melde sig inden den i Loven foreskrevne Tid med Beviis om deres Arve=Ret, og iagttage deres Tarv under Skiftet; hvilket end videre herved bekiendtgiøres.
Berlingske Tidende, 1787-09-10
Ved Proclama, som er læst i Siellands Landsting den 8de August sidst, og i Hof= og Stads=Retten den 13de Dito, ere de, som maatte have noget at fordre udi afg. Lars Ammundsen, som har fahret for Qvarteermester med den Østersøiske og Guinæiske Handels Skib, Greve Ernst von Schimmelmann, hans Stervboe, indkaldede at møde udi Hof= og Stads=Rettens Skifte=Commission inden 12 Ugers Forløb, for at anmelde og med fornødne Beviser at legitimere deres Fordringer; ligeledes ere og den Afdødes Arvinger indkaldede, at melde sig inden den Loven foreskrevne Tid med Beviis om deres Arveret, og iagttage deres Tarv under Skiftet; hvilket end videre herved bekiendtgiøres.
Berlingske Tidende, 1787-09-10
Ved Proclama, som er læst i Siellands Landsting den 3de August sidst, og i Hof= og Stads=Retten den 13de Dito, ere desom have noget at fordre udi afg. Ernst Ludvig Maymann, som har tabret for 3die Tømmermand med den Østersøiske og Guinæiske Handels Skib, Kongens Haab kaldet, med hvilket han paa en Reise til Kysten af Guinea ved Døden er afgangen, hans Stervboe, indkaldede at møde i Hof= og Stads=Rettens Skifte. Commission, inden 12 Ugers Forløb, for at anmelde og med fornødne Beviser at legitimere deres Fordringer; ligeledes ere og den Afdødes Arvinger indkaldet, at melde sig inden den Loven foreskrevne Tid, med Beviis om deres Arve=Ret, og lagttage deres Tarv under Skiftet; hvilket end videre herved bekiendtgiøres.
Berlingske Tidende, 1787-09-10
Ved Proclama, som er læst i Siellands Landsting den 3de August sidst, og i Hof= og Stads=Retten den 13de Dito, ere de, som have noget at fordre udi afg. Peder Hermandsen, som haver fahret for Matros med den Østersøeske og Gumelske Han udi Hof= og Stads Rettens Skifte=Commission, inden 12 Ugers dets Skib, Juliane Haab, hans Stervboe, indkaldede anmode og den Afdødes Arvinger indkaldede, at melde sig inden den Forløb, for at anmelde og bevise deres Fordringer; ligesaa ere Loven foreskrevne Tid med Beviis om deres Arve=Ret, og lagt tage deres Tarv under Skiftet; hvilket end videre herved bekiendtgiøres. forrige Borger og Meelhandler her i Staden, som tilsion har De som maatte have noget at fordre udi afg. Niels Holm. og Guinæiske Handels Skib, Grev Thott, hans og efterlevenfahret for Hofmesters og Bouteleursmath, med den Østersøiske randsting den 8de August sidst, og i Hof= og Stats=Retten den de Enkes Boe, ere ved Proclama, som er læst i Siellands som holdes udi Hof= og Stads=Rettens Gaard paa Østergade 13de Dito, indkaldede at mede udi Skifte=Commissionen, inden 12 Ugers Forløb, for at anmelde og med fornødne Beviser at legitimere deres Fordringer; hvilket herved end videre bekiendtgiøres. De som haver noget at fordre udi afg. Engelbrecht Johansen, som haver fahret for Seilmager, med den Østersøiske og Guinæiske Handels Skib, Greve Ernst von Schimmelmann hans Stervboe, ere ved Proclama, som er læst i Siellands Landsting den 8de August sidst, og i Hof= og Stads=Retten den mission inden 12 Ugers Forløb, for at anmelde og bevise deres 13de Dito, indkaldede at møde i bemeldte Rets Skifte=Com Fordringer; ligeledes ere og den Afdødes Arvinger indkaldede, at melde sig inden den i Loven foreskrevne Tid, med Beviis om deres Arve=Ret, og iagttage deres Tarv under Skiftet. hvilket end videre herved bekiendtgiøres.
Berlingske Tidende, 1787-09-10
Ved Proclama, som er læst i Siellands Landsting den 8de August sidst, og i Hof= og Stads=Retten den 13de Dito, ere de som maatte have noget at fordre udi afg. Frantz Jensen Klingenberg, som har fahret for 4de Styrmand med det Østersøiske hans Stervboe, indkaldede at møde i Hof= og Stads=Rettens og Gumælske Handels Skib, Greve Ernst von Schimmelmann, Skifte=Commission, inden 12 Ugers Forløb, for at anmelde og bevise deres Fordringer: ligeledes ere og den Afdødes Arvinger indkaldede, at melde sig inden den i Loven befalede Tid med Beviis om deres Arve Ret og iagttage deres Tarv under Skiftet; hvilket end videre herved bekiendtgiøres. Da afg. Assientshuus=Forvalter Niels Lindesøe Wiborgs Stervboe her i Kiøbenhavn af os underskrevne, som Skifte=Commissarier, er taget under Behandling; saa er ved Proclama, som er læst ved Hof= og Stats=Retten den 27de August 1787, og ved Siellandsfars Landsting den 5te September næstefter, Creditorerne i Stervboet indkaldede, at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer inden 12 Ugers Forløb fra sidstmeldte Dato hvilket herved end videre bekiendtgiøres. S. Engelbreth. C. Wosemoese.
Berlingske Tidende, 1787-09-10
De som haver noget at fordre udi afg. Søren Pedersen, Arbeydsmand, og ligeledes afg. Hustrue Regina Henrichs Datter, deres fælleds Stervboe, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel at møde i Hof= og Stats=Rettens Skifte=Commission, for at anmelde og med fornødne Beviser at legitimere deres Fordringer, da enhver skal vederfares hvad Ret er. Til førstkommende 11te December Termin forlanges 2500 Rdlr. paa 1ste Priorite i en af de beste Kroer paa Kiöbenhavns Amt, og til hvilken er betydelig Avling, foruden andre Herligheder, nærmere Efterretning herom faaes hos Procurator Bradt paa Östergade Nr. 48.
Berlingske Tidende, 1787-09-14
Madrit, den 17de August. De Amerikanske Anliggender udfordre vores nu værende Ministeriums hele Opmærksomhed. Prindsen af Asturien, som Folkenes Roe og Lyksalighed i disse vidtløftige Egne meget ligger paa Hierte, har havt stor Jndflydelse ved nogle milde og menneskekiærlige Anstalter, som ere gjorte, for at bevæge Nationerne sammesteds til Kiærlighed og en bestandig Lydighed imod Souverainen. Man tvivler aldeles ikke paa, at al Ueenighed og Opstand, som paa nærværende Tid hersker iblandt Jndbyggerne i de ikke ret vel tilgiængelige Bierge; Peru og i det nye Rige Granada, hvor Frieheder, der afskyer endog Skyggen af Despotismus, har vidst, alle Farer, uagtede, at forskaffe sig sikre Friestæder, ved samme skal blive hævede.
Berlingske Tidende, 1787-09-14
Paris, den 31te August. Erkebiskoppen af Toulouses Udnævnelse til Principal Minister, hvortil hans Embede, som Chef for Finansraadet, gav ham den nærmeste Ret, var et Signal til store Forandringer; thi siden den Tid have Søe= og Krigsministeren, Marskallerne von Castries og Segur nedlagt deres Embeder, og Generalcontrolleur Villedcuil faaet sin Afskeed med en Retraitpension af 15000 Livres, samt en med Diamanter og Kongens Potrait smykket Daase. Statsraad Lambert er ligjen bleven udnævnt til Generalcontrolleur. Kongen har selv bekiendtgjort de øvrige Statsministre denne Biskoppens Ophøielse til Principalminister, hvoraf vi ingen have havt siden Cardinal Fleur. - Parlementet af Paris bliver endnu paa sit Forviisningsted Troys standhaftig ved sine Grundsætninger, og har den 27de hujus bekiendtgjort en nye Arret, hvori det paastaaer, at kun Monarchiets almindelige Stænder kunne læge Statens Saar; at Riget maatte komme i fortvivlede Omstændigheder, naar Ministrene kunne ved Lettres de Cachet disponere over Personer, og ved Lits de Justice lover Eiendom. Man frygter for, at Parlementet torde fra Troyes blive endnu længere forviist og adsplittet. Paa en nye eftertrykkelig Forestilling af Cour des Aldes har Kongen svaret: "At det ikke tilkom Retterne, at forlange alle "Stændernes Sammenkaldelse af Kongen. Han allene maatte vide, naar dette behøvedes. Hs. Majestæt havde "derfor bevilget Provindsialforsamlinger, fordi disse vare "bedre skikkede til at underrette Ham om enhver Provindses"Trang og Tarv i Hans Rige. Parlementets Forviisning "fra Paris var bleven nødvendig, fordi dets sidste Forsam"linger vare ledsagede med en Allarm, der havde sadt Folket i "Urolighed, og som let kunne være bleven forøget ved sammes Nærværelse, og Hs. Majestæt vilde selv beramme Ti"den, naar han holdt det for raadeligt, at kalde Parlementet tilbage til Paris.
Berlingske Tidende, 1787-09-14
Brussel, den 31te August. Stænderne af Brabant have bekiendtgjort et kort Udtog af Efterretningerne fra deres Deputerte i Wien, hvoraf det Væsentlige er følgende: "Den 12te August vare alle Deputerte komne til Wien. Referendaren for de Nederlandske Anliggender, Baron von Lederer, til hvem de addresserte sig, henviiste dem til Fyrst von Kaunitz, og den 14de gan Fyrsten dem Audience hos sig, hvori de maatte overlevere ham en Gienpart af deres Commissorial, samt af Talen, som de vilde holde til Keiseren. De fleste Deputerte fandt for godt at forandre nogle Steder, som syntes dem for dristige. J Audiencen hos Erkehertuginden Christine og Hs. Gemahl den 15de August bleve de imodtagne med en mageløs Naade og Nedladelse. Ministeren, Grev von Belgivjoso, var ogsaa nærværende ved denne Audience, men talede ikke et Ord, og de Deputerte talede heller ikke til ham. Da Keiseren gav de Deputerte Audience, var Han iført en grøn Uniform, og Grev Cobenil stod nogle Skridt bag efter Ham. Hr. Petit, som førte Ordet, holdt en gandske kort Tale til Keiseren, oplæste derefter med Keiserens Tilladelse en længere skreven Tale, og overleverte Papiret derpaa til Keiseren, som ligeledes tog et Papiir op af Lommen, og oplæste Svaret. Keiseren kastede nu og da nogle fortrydelige Blik, og efterat Han havde læst det ham overleverte Papiir, og igien tilstillet Taleren samme, traadde han nærmere, lod sig sige Navnene paa alle de Deputerte, og efterat enhver for sig var bleven Ham forestillet, sagde han: "Ceremonien er nu til "Ende; De ere ingen Deputerte mere; vi ere Bergere, be"tragt mig som en saadan, jeg vil gierne lade mig undervise, og De skulle ikke ugierne anhøre mig. Enhver, som hidindtil har talet med mig, har endnu ikke fundet mig ubillig. Kom til mig Fredag eller Løverdag Kl. henimod 11, 5, 10 eller 30 i Tallet, ligesom De vil. Hvad De tale med mig, "skal ligesaa lidet være af nogen Følge, som det, jeg vil sige "Dem." Strax derpaa gik Keiseren smillende bort og hilsede alle.
Berlingske Tidende, 1787-09-14
Den 17de August erklærede Fyrst Kaunitz de Deputerte "At Keiseren ikke fandt for godt, at giøre nogen Forandring i de til Nederlandene sendte befalinger." Samme Dag havde et vist Antal af de Deputerte en nye Audience hos Keiseren som anhørte dem med Opmærksomhed og Naade. Da de brugte Leiligheden til at bede Ham selv at komme til Nederlandene, for at imodtage sine Undersaatteres Velsignelser, og at se med egne Øine, svarede Keiseren: "at han ikke med Ligegyldighed kunde taale Partietegnene," (Cocarderne og Uniformerne). Denne anden Audience varede 3 Timer, og ved Slutningen sagde Keiseren: "at Han ansaae deres Deputation som endt, og de Deputerte kunde samtlig afreise, naar de vilde." De Deputerte vare derfore endnu den 17de hos Fyrst von Kaunitz, som med sin sædvanlige Godhed sagde til dem: "Reis mine Børn, jeg haaber, at alting skal gaae vel. J den store Afskeeds=Audience, som Keiseren person"lig gav de Deputerte den 18de August, sagde Han: "at den Paldrig havde været talet om, at indføre den militaire Conscription og Afgivten af 40 Procent i Nederlandene. Naar man først havde sadt Tingene paa den Fod, som Han i Forveien forlangte, saa vilde Han søge at finde Leilighed til selv at komme til Nederlandene, for at blive enig med Stænderne om alt, hvad der kunde tiene til Landets største Vel.
Berlingske Tidende, 1787-09-14
London, den 31te August. Krig eller Fred er i nærværende Tiid det meest forekommende Spørsmaal, og enhver frygter for hin, eller haaber denne, ligesom han troer at have kastet dybe Blik ind i de Stores Cabinetter. Vist nok behøvede vor Minister, Hr. Pitt, ikke meere end en Krig, for at vise sig som Statsmand, ial sin Storhed for Europas Øine; men af de mange Forberedelser til Krig, som vi fra alle Sider bemærker iblant os, følger dog ikke, at Slutningen til sammes virkelige Udbrud var rigtig. Efter en Cicinets-Ordre skulle 25 Linieskibe holde sig færdige, for paa første Vink at kunne gaae i Søen inden en Tiid af 24 Timer, dersom det Brittiske Riges Ære, og Vældighed skulde udfordre det. Paa de Kongel. Skibsverfter fordobles Arbeidet; de store Krudtmøller i Dartfort- og Arsenalerne ere satte i største Virksomhed; alt paa Grund af de sidste vigtige Depecher, som vor Gesandt i Haag har oversendt. - Paa den Efterretning, som vort Ministerium har givet Hoffet i Madrit, nemlig, at Engeland vilde, i Følge Republiken Hollands Constitution, understøtte Arvestatholderen, skal være fulgt det Svar: "At Spanien vilde eftersom ingen anden Europæisk Magt, end denne, havde give ethvert Skridt af Frankrige i denne Sag sit Medhold, Ret til at blande sig i disse Stridigheders Bilæggelse.
Berlingske Tidende, 1787-09-14
Calcuta=Tidenden af 1ste Februarii 1787 indeholder følgende Efterretning: "Den 12te August 1786 toge Engelænderne Prinds af Wallis=Øen, forhen Pigon-Øen kaldet, i Besiddelse. Samme er 20 Engelske Mile lang og 15 bred. Landet af samme er til Søesiden biergagtigt og skovrigt, har og adskillige Bugter og 2 til 3 smaa Øer i Nærheden. Landpynten, hvorpaa en Bastion af 6 Kanoner er allerede færdig, ligger omtrent 1 Miil fra Kysterne af Qveda, og 2 Mile fra Fortet findes en Flod med meget godt Vand, som udgyder sig i en Bugt, hvorfore Skibene kunne der langt beqvemmere end i Malacca forsyne sig med frisk Vand. Ogsaa Jndløbet i Bugten er meget beqvem, ja endog Linieskibe kunne paa enhver Tid løbe derind, naar de kun holde sig midt i Farvandet, og finde der en sikker Rhede og Beskyttelse imod den idelige Nordenvind i Strædet af Malacca. Øen leverer Tin, Peber, Sago &c., samt godt Træe, af det Slags, som Hollænderne føre fra Malacca til Batavia for at bruges til Master. Malayerne begynde allerede at handle derpaa, og nogle Chinesere have nedsadt sig der, og paa Levnetsmidler er der Overflødighed. Dette Establissement vil formodentlig opvække Hollændernes Misundelse, da alle Nationers Skibe, som passere Strædet af Mallacca, hellere skulle anløbe Prinds Wallis=Øen end Mallacca, eftersom de det finde en meere sikker Rhede, samt kunde hastigere og lettere faae Forfriskninger.
Berlingske Tidende, 1787-09-14
Wien, den 1ste September. J Forgaars kom en Coureer hertil med Depecher af største Vigtighed. De indeholdte intet ringere end en Efterretning om Portens Krigserklæring imod Russerne. Giæringen blant Folket i Constantinopel skal endelig saaledes have brud ud, at det hidindtil saa fredelskende Divan ikke længere har kunne imodstaae. Den Russiske Gesandt, Hr. von Bulgakow, er allerede efter Tyrkernes Sædvane bragt i de sy Taarne, hvilket, som bekiendt, skeer af den Aarsage, at Gesandten kan være i Sikkerhed for alle Fornærmelser af Folket. Denne Efterretning har strax foranlediget en geheime Conference, efter hvis Slutning tvende Courerer strax bleve affærdigede, af hvilke den ene skal gaae til Petersborg og den anden til Paris. Monarken har selv mundtlig befalet de af sendte Gardere, at ile saa meget, som mueligt. Det er ikke at tvile paa, at Keiseren jo vil tage en virksom Andeel i denne Krig. Efter de imellem begge høieste Keiserlige Hoffer oprettede Forbund staaer enhver Magt den anden bi med 50000 Mand; men dersom man kan troe det almindelige Rygte, vil vor Monark foreene sin hele Magt med Ruslands.
Berlingske Tidende, 1787-09-14
Warskau, den 1ste September. En af de vigtigste Nyeheder, som her giør stor Opsigt, er, at Divanet nu fornemmelig har erklæret Rusland Krig, og ladet den Russiske Gesandt strax bringe til de 7 Taarne, eftersom Pøbelen har gjort et forskrækkeligt Oprør. Hvad der har givet Anledning dertil, er endnu ikke egentlig bekiendt, endskiønt man kan slutte sig til, at det mistede Crim er den fornemste Aarsag. Efter al Sandsynlighed vil altsaa Porten selv berede det ottomaniske Rige den Undergang, som allerede for længe siden er det spaaet. - Efter Beretninger fra Petersborg fortsættes Udrustningen af den lille til Ostindien, bestemte Eskadre med største Jver. Mod Slutningen af August skulde den løbe ud, og overvintre i Engeland. Samme Efterretninger melde, at den i Petersborg residerende, Gesandt, Hr. Fitzherbert, allerede har taget Afskeed med Hs. Keiserlige Majestæt, og ved denne Leilighed spiist med Monarchinden til Middag.
Berlingske Tidende, 1787-09-14
Af en Skrivelse fra Haag, den 4de September. Beleiringen for Utrecht, som man efter den Statholderske Armees Stilling holdte for begyndt, var kun en Bevægelse, hvorpaa der fulgte en Skiermyssel, som ingen Følger havde. Da Utrechterne i en lang Tid, og fornemmelig siden de fik de Vaart i Besiddelse, havde arbeidet paa at anlegge Udenværker, for at lette Oversvømmelserne, og de saae den Tidspunkt at nærme sig, at de Preussiske Tropper kunde giøre dem det vanskeligt, saa begyndte de i forrige Uge at lade Vandet løbe ind. Arvestatholderen, som saae, at dette Forsvarsmiddel lyktes dem temmelig vel, troede, at han ikke burde lade dem fuldbyrde dette Verk, og lod til den Ende Kanoner bringe til Bilt, og oprette et Batterie først af Faskiner, og siden af Jordsække, hvilket i saa Timer blev færdigt til at spille og forhindre Vandets Tilvext. Detachementer fra Stadens Besætning giorde tvende Gange Udfald imod samme, havde og den Lykke, at tilintetgiøre dette Batteries Virkning; men imod det andet kunde de intet udrette, og en ligesom til Trudsel kastet Bombe, i Fald Oversvømmelsen blev fortsat, havde den Virkning, at de ganske holdte op. Efter Anseende har man ikke mere den Hensigt at indtage denne Stad, men heller at rette Operatioerne imod Provindsen Holland, og at angribe den svage Side af sammes Cordon, naar de Preussiske Tropper ere færdige til at agere. Denne Provinds havde fordumOversvømmelsesverker, som kunde have gjort det ualmindelig vanskeligt for en fiendtlig Armee, at falde ind i samme, men i den lange Tid, i hvilken man ingen Fiende har seet i Provindsen, er samme med saa mange andre blevne forsømte, saa at det næsten er afgjort, at Oversvømmelserne kun kunne dække Groyland, den Deel af Provindsen, som liggenpaa den høire Haand fra Amsterdam, formedelst Sluserne ved Munden, som ere betroede til Oberste von Meyer.
Berlingske Tidende, 1787-09-14
Arendahl, den 21de August. For at nyde den opmuntrende Fornøielse, som Fugleskydningen tilveiebringer, foretog det Arendahlske Skyde=Selskab, 48 i Tallet, sin første aarlige Fugleskydning Mandagen den 13de August sidstleden. Selskabet forsamlede sig i de dertil leiede Værelser og Morgenen Kl. 9, og gik under Musiqve i sædvanlig Orden til den indrettede Skydebane, hvor dets Ankomst med Kanoners Løsning blev tilkiendegivet. Herefter begyndte Skydningen til Fuglen, og blev Ringer nedskudt af Kiøbmand Collet Dedekam for Hr. Kammerjunker og Amtmand Scheel i Stavanger, som derfor bekom en Sølv Marvskee; høire Vinge af Hr. Tolder Hagerup i Man dall, hvorfor Gevinsten var en Sølv Fiskeskee. Dagen efter vedvarede Skydningen, og blev da Hovedet nedskudt at Hr. General=Skibsmaaler Ebbel for Kiøbmand Hr. Hans Tysk Dedekam junier, som derfor bekom en Sølv Sukker bøsse. Den 3die Dag faldt venstre Vinge ved Hr. ColletDedekams Skud for Hr. Kammerjunker og Amtmand Scheel, som derfor fik et par Sølv Saltkar. Brystpladen, tilligemed Rumpen blev af Hr. Krigsraad Aarestrup nedskudt for Hr. Justitsraad Schytte, som derfor tilfaldt Konge=Gevinsten, en Sølv Terrin med Laag. Derpaa blev af samt lige Jnterressentere skudt til Skiven, da Gevinsten for Rumpen vandtes ved beste Skud af Kiøbmand Joseph Kittel for Kiøbmand Engelbreth Faslau, som bekom en Sølv Punse skee. Derefter foreviste Krigsraad Aarestrup Selskabet et Brev fra Hr. Justitsraad Schytte, hvorudi han som fraværende og svagelig, frabad sig den Ære at være Fuglekonge, om samme skulde tilfalde ham, og blev da i Følge heraf Hr. Krigsraad Aarestrup, ved hvis Skud Konge=Gevinsten nedfaldt, saavel af Dommeren som det hele Selskab, antaget og gratuleret som Fuglekonge for d. A., og med de ved slige Leiligheder brugelige Ceremonier geleidet til sit Huus. Om Aftenen forsamlede Selskabet sig med Damer til Ball, og ved et tarveligt Aftens=Maaltid, under Musiqve og Kanoners Løsning, med glade og føelsomme Hierter erindrede Kongehusets Vel, ligesom denne glade Forsamling ikke heller forglemte de Fattige, men ved en anseelig Gave foraarsagede, at Fornøielserne udbredte sig endog til de Nødlidende. Ved Fuglekongens Skaal leverede en af Medlemmerne følgende: Ei hykelst vi Dem Held tilbede, Ei Smiger styrer denne Pen, Som Konge nyd den stolte Glæde, At see hver Undersaat som Ven, Bær glad vort Selskabs første Orden, Og føel hver Dag, hvor lykkelig Den Konge er endog paa Jorden, Som skaber Glæder omkring sig. Ligeledes blev, ved at erindre Selskabets Velgaaende, indleveret følgende: Til Enigheds og Stedets Ære. Skal dette Selskab evig være, Og skyldfrie Glæde boe blant os.
Berlingske Tidende, 1787-09-14
Den sidste Medlem skal erfare, At Dyd og Lyst de Kilder vare, Som bragte Selskabet sin Roes. Som Brødre lad os hellig sværge: Den døe, som ikke vil afværge. Det, som kan hindre disse her, Lad Enighed vor Styrke være, Og opfyldt Pligt vor fælleds Ære, Vort Selskab da en Vinding er.
Berlingske Tidende, 1787-09-14
Efter Maaltidet blev om Aftenen anrettet et Fyrværkerie paa Vandet, som ikke lidet bidrog til Selskabets Fornøielse. Vel tilfreds begav Selskabet sig hjem om Morgenen Klokken 5 med den Overbeviisning, at dets fornemste Styrke bliver Enighed.
Berlingske Tidende, 1787-09-14
Porsgrund, den 5te September. J Nat Klokken 2 Slet opkom en Jldebrand udi vestre Porsgrund, der lagde 7 Huse aldeles i Aske, og havde allerede angrebet tvende andre tilligemed endeel nærhosliggende Laste Tømmer; men blev lykkelig dæmpet uden at gribe videre om sig, da saavel Veiret var stille, som Stedets Jndbyggere saa virksomme, som mueligt. Til den overhaandtagende Jlds hastige Udslukning bidrog særdeles den Kongelige Toldbod=Sprøite, der under S. T. Hr. Justitsraad og TolderRasches egen Opsigt gjorde den beste Virkning, saavelsom de mange Brandspande, hvilke bleve i en Hast tilveiebragte og ved S. T. Hr. Sorenskriver Langes og flere brave MændeTilsyn og Opmuntring foraarsagede megen Nytte ved den hielperige Almue, der kappeviis søgte at afværge den ulykke lige Jld, som syntes at bebude hele Stedets uundgaaelige Undergang.