JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1822-04-05
Vandagen den 22de April førstkommende, om Formiddagen Kl. 9 og Øl følgende Dag, bliver ved Auction paa Frederikslund ved Dronninggaard bortsolgt endeel Løsøre, bestaaende af: laqverede Sager Tin, Kobber, Messing, Blik og Jern, Porcellain og Steentøi, Glas, Meubler og Trævare, Sengeklæder, en flad Robaad med Aarer, a Sluppe med Mast, Takkelage og Ballastjern, en holsteensk Vog med Caleche, en mindre dito, samt Seletøi, Sadler og Staldredskabet m.v., imod Betaling ved Tilslaget eller naar paafordres til Procurator Payng, boende i Kiøbenhavn i Vimmelskaftet No. 25, paa hvis Contoir, saavelsom udi Kroerne i Lyngbye og Rudersdahl, de trykte Fortegnelser forinden ere at erholde. Vandagen den 22de April førstkommende og følgende Lerchenborg. V. Dage, bliver paa Lerchenborg Hovedgaard, formedelst Forpagtnings Fratrædelse ved Auction bortsolgt, den der værende betydelige Besætning af Bæster, Qvæg, Faar og Sviin. Gaards= og Avlsredskaber, samt Indhaveboe, Kiøkkentøi, Senge= og Sengeklæder, Meierieredskaber og anden mere, hvorover trykte Cataloger er til Eftersyn paa Postgaardene i Slagelse, Holdech og Kallundborg. Auctionen begynder hver Dags Formiddag præcise, Kl. 9, og Kl. 11 den første Auctionsdag begyndes med Salget af Kreaturene, Tirsdagen den 23de i denne Maaned, Kl. 11 Formiddag, bliver, i Følge & det Kongelige Rentekammers Ordre, paa Lollands Nørre=Herreds Ting, sine i Nakskev afholdt Auction over Vindebye Sogns Kongetiende, deels til Salg, og deels til Bortforpagtning paa 3 Aar. Conditionerne erfares ved Auctionen og forinden her paa Amtstuen. Lollands Amtstue i Mariboe, den 1ste April 1822. Lunddahl. Efter Reqvisition fra den Kongelige Direction for Statsgielden, og det Kongelige General=Toldkammer og Commerce=Collegium, og efter passere, Jndførsel, bliver den Otto Berthelsen af Taabøl Bye, Malt Herred til hørende Selveiergaard af Hartkorn 2 Tdr. 7 Skpr. 2 1/4 Alb., stillet til 3de Auctioner, for sidste Gang endeligen at bortsælges : første Auction afholdes paa Tingstedet i Hulvad Fredagen den 26de Artil førstkommende, Formiddag Kl. 10. Anden Auction afholdes samme Tid og Sted, Fredagen den 10de Mai. Tredie Auction holdes paa Gaarden selv, Løverdagen den 25de Mai førstkommende, Formiddag Kl. 11. Naar Gaarden er solgt, forauctioneres tillige noget Besætning og JndbreHvilket, i Henhold til Placaten af 22de April 1817, herved bringes til alle Vedkommendes Kundskab. Conditionerne erfares paa Auctionsstederne, men forinden hos Hr. Procurator Ussing i Ride. Catrinelund, den 24de Marts 1822. Schrum.
Berlingske Tidende, 1822-04-05
Jnsdagen den 1ste Mai førstkommende, om Eftermiddagen Kl imellem 2 og 4 Slet, bliver ved Auction anden Gang opraabt for til den Høistbydende at bortsælges: Gaarden No. 177 paa Christianshavn i Overgaden over Vandet, med tilhørende Pakhuus, Hauge m.v., Handelshuset A. Buntzen 3 Søns Boe tilhørende. Conditionerne og Vurderingsforretningen ere at faae til Eftersyn hos dets Commissair Procurator Bierring, boende i Nye Kongensgade bag Slotter No. 232. 1 Følge Forliig, og derefter foretaget Udlæg og Execution, bliver efter Forlangende af Forvalter Gruner, Universitets Godses tilhørende Arvefæstegaard, Frimandsgaard kaldet, i Sipperup Søndersted Sogn, paa Holbechs Amt, der besiddes af Arvefæsterer Jens Jensen, og bestaaer af Hartkorn Ager og Eng 4 Tdr. 4 Skpr. 3 Fdkr. 1 1/2 Alb., indeholdende 44 1/2 Td. Land til Taxten 24, med Bygninger, Besætning og Jnventarium, opbuden ved 3de offentlige Auctioner, Torsdagen den 2den og Fredagen den 17de og 31te Mai; de 2de første Auctioner holdes i Meerløse og Tudse Herreders Tinghuus i Holbech Kl. 12 Formiddag, men 3die og sidste paa Frimandsgaarved samme Klokkeslet. Conditionerne vil forinden første Auction være til Eftersyn paa Universitets Godsets Contoir i Ringsted. Holbech, den 2den A. til 1822. J. Dall.
Berlingske Tidende, 1822-04-05
Efter Reqvisition fra vedkommende Udlægshaver, bliver afdøde Udflyttet, Jens Jversens Arvefæstegaard ved Rødbye, som nu besiddes af Niel Hansen, med Hartkorn Ager og Eng 8 Tdr. 1/4 Alb., stillet til Bortsalg ved 3de offentlige Auctioner, af hvilke de 2de første afholdes paa Rødbye Raadstue, Løverdagen den 4de og 18de Mai næstkommende, om Formiddagen Kl. 11, og den 3die paa Gaarden selv Løverdagen den 1ste Juni d. A., ved samme Klokkeslet; hvilket herved for de Lysthavende, og til Pantecreditorernes Efterretning, i Følge Placaten af 22de April 1817, bekiendtgiøres, med Tilkiendegivende, at en Deel af den i Gaarden indestaaende Capital kan, paa samme Vilkaar som forhen, forventes at forblive staaende i Eiendommen, Rødbye Byefoged-Contoir, den 28de Marts 1822. C. G. Kruger,
Berlingske Tidende, 1822-04-05
Efter derom modtagen Reqvisition fra vedkommende Udlægshaver, bliver det Selveier Ole Nielsen tilhørende Sted, Kiergaard kaldet, beliggende paa Egholdt Mark i Leirschou Sogn, Aandst Herred, Ribe Amt, af Hartkorn 6 Skpr. 3 Fdkr. 1/5 Alb., stillet til 3de Auctioner, hvoraf 1ste og 2den Auction afholdes her paa Contoiret den 4de og 18de Mai næstkommende, hver Dags om Formiddagen Kl. 10, men 3die Auction paa Stedet selv Løverdagen den r. 1ste Juni førstkommende, om Eftermiddagen Kl. 2. Hvilket, i Overeensstemmelse med Placaten 22de April 1817, herved bekiendtgiøres til Vedkommendes Efterretning. Herreds-Contoiret i Colding, den 30te Marts 1822. John Finsen.
Berlingske Tidende, 1822-04-05
Efter Begjæring af Landsoverrets Procurator Grum heri Byen, for EnkeMadame Bertelsens Boe, som Dom= og Udlægshaver, bliver det Made Andersen Linaae tilhørende, i lille St. Michelsgaden heri Byen, under ny Assurance No. 137 beliggende Sted, med Hauge, stillet til 3de Auctioner, som afholdes paa Raadhuset heri Byen, saaledes : Torsdagen den 9de Mai Torsdagen den 23de Mai ) førstkommende, Torsdagen den 6te Juni hver Dags Formiddag Kl. 9, efter de Conditioner, som ved Auctionerne blive bekiendtgjorte, og forinden ere til Eftersyn hos Reqvirenten. Thi ville de Lysthavende indfinde sig til Tid og Sted. Viborgs Auctionscontoir, den 25de Marts 1822. Gundelad,
Berlingske Tidende, 1822-04-08
Udenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1822-04-08
London, den 26de Marts. J adskillige Grevskaber have Dagleiere og andre sammenrottet sig et mod Tærskemaskinerne, som de allevegne søge at ødelægge. Aviser fra Jpswich melder, at flere Høi og Straamøller ere stukne i Brand &c. et De Schotske Manufacturer have ikke i mange Aar været saa beskieftigede, som de nu ere.
Berlingske Tidende, 1822-04-08
En Glasgower Tidende melder: at den veed fra tilforladelige Kilder, at Hs. Majestæt ikke i Aar vil besøge Schotland. Man siger, at der herfra og til Portsmouth skal oprettes en Telegraphlinte under Opsigt af Søe Officerer. Pladsen til det Mindemærke, som skal opreises til Erindring om Slaget ved Waterlod, er nu afstukket i Hydepark ligeover for Hertugen af Wellingtons Hotel.
Berlingske Tidende, 1822-04-08
Paris, den 23de Marts. Discussionerne i Pairernes Kammer i Anledning af Avisernes Politielov havde ikke nær saa meget Tiltrækkende, som de ældre angaaende Presseloven have havt. Mange Pairer syntes at være overbeviste om, at al Umage med at bekiæmpe Udkastet vilde være forgiæves anvendt, da Majoriteten forud var indtaget for det Derfor holdt de fleste Talere, som havde kiæmpet saa drabelig mod de enkelte Artikler af Presseloven, det for uhensigtsmæssigt, igien at begynde en Kamp, hvori de dog forud vidste, at Modpartier vilde gaae af med Seieren. Hverken Fyrsten af Talleyrand, Bastarde 1 Etany, Hertugen af Broglie, Grev Mols, Lally-Tolendal, Doulcet Pontecoulant eller Segur toge Ordet i denne Discussion hvor Oppositionen næsten allene blev dannet af det gamle i December Maaned f. A. aftraadte Ministerium, der havde udarbeidet det første Udkast til en Presselov, hvorefter Juri skulde vedblevet i deslig Sager. Ved de deputerede Møde den 20de dennes vare Ministerne tilstede. Der blev handlet om det andet Capitel af Budgetet, angaaende det udenlandske Departement, og især Omkostningerne ved vore Gesandtskaber. Hr. Brun de Villevet fandt vore Gesandters Lønninger altfor uhyre, da den i London fik 300,000, den i Rusland 250,000 og den i Wien 200,000 Franks. (300,000 Fr. udgiø106,875 Rbd. rede Sølv.) Han vilde ikke klage over disse Udgifter dersom de forskaffede Frankrig den Jndflydelse, hvorpaa vi havde Fordring; men vi spillede kuns en lidende Rolle ved Hofferne; fra Kongresserne i Laybach og Troppon havde vi kuns bragt Ydmygelse hiem. Vore Gesandte viste i Residenzerne prægtige Equipager, er Mængde Tienere og kostbart indrettede Huse, det var alt, hvad v. havde for disse mange Penge. Maaske vilde det gaae bedre, naar man, ved at besætte slige Poster, saae meere paa Talenter end paa Fødsel, og ansatte nogle af de store Navne, der havde saa vidt udbredt vore Vaabens Hæder. Det andet Capitel blev imidlertid antaget. Ved Discussionerne over det tredie gik Hr. Manuesaa meget udenfor det, der egentlig skulde afhandles, at han tvende Gange af Præsidenten blev kaldt til Orden, og da dette ikke vilde hielpe, blev viist ned af Talerstolen. Under denne Debatte spurgte Hr. Girardin Ministeren for det Jndre, hvorfor han Ministeren) ikke havde svaret paa tvende Breve, hvori han (Girardin) havde forlangt, at man skulde udlevere ham Rousseaus jordiske Levninger, for at han igien kunde føre dem til Ermenonville, hvorfra man aldrig skulde have bragt dem, Ligeledes havde man iagttaget en bestandig Tavshed ved de gientagne Spørgsmaal, om hvad der var bleven af Voltaires og Rousseans Aske. "Disse Navne, lagde han til, ere hæderlige for hele Verden. Maaske ere de det ikke for dette Aarhundrede, men de ere det for et Aarhundrede, som vil følge det nærværende. "Ministeren trak sig tilbage med et undvigende Svar. Den 27de Marts. Hs. Majestæt gjør daglig Spadseretoure. Man siger, at Han den 7de Mai vil tage til St. Cloud.
Berlingske Tidende, 1822-04-08
J Søndags var der stor Cour hos Hs. Majestæt, Jgaar var der diplomatisk Audien; Jgaar overrakte den Reapolitanske Gesandt Hs. Majestæt er Notificationsskrivelse om Hertuginden af Calabriens Nedkomst med en Datter.
Berlingske Tidende, 1822-04-08
Man forsikrer, at der i Fredags Aftes har fundet et Conseil Sted, af alle Statsministerne fra Kl. 8 til 11.
Berlingske Tidende, 1822-04-08
Hs. Majestæt har udnævnt sin General=Consul paa Morea, Hr. H. Poucqueville, en Broder af den berømte Reisebeskriver, til Ridder af Æreslegionen.
Berlingske Tidende, 1822-04-08
Man forsikrer, at General Donadien er bestemt til Jnspecteur for Sanitetscordonen ved Pyrenæerne.
Berlingske Tidende, 1822-04-08
Den 25de antoge de Deputerede efter lange og levende Debattet Pairernes Forandring ved Presseloven med 245 Stemmer mod 90, og fortsatte derefter Discussionerne over Budgetet for det Jndre hvilket ogsaa fandt Sted i Forgaars og igaar Den i flere Blade omtalte - saa kaldte – Sammensværgelse ved Pont-de Beauvoisin bestod, ifølge Journal des Debats ikke i andet, end at tvende Personer ved Conscriptions=Loddernes Trækning raabte: Keiseren leve, hvorfor de øieblikkelig bleve fængtede General-Jnspecteuren over Kunst= og Haandvertskolen i Chalous, Hertugen af Rocheforcauld=Liancourt, er reist derhen, for at tage alvorlige og strenge Forholdsregler. Flere af Skolarerne ere forviste af Skolen paa Grund af Jnsubordination og slette Grundsætninger.
Berlingske Tidende, 1822-04-08
Den 30te Marts. Vore Blade meddele fra Ancona og Triest Stadfæstelser paa Hellenernes sidste Søseier og den Tyrkiske Flaades Fordrivelse fra Patra til Bugten ved Lepanto. J Marseille var der den 19de en Bulletin desangaaende i Omløb paa Børsen.
Berlingske Tidende, 1822-04-08
Lissabon, den 5te Marts. Vor Charge de Affaires ved det Svenske Hof, Hr. v. Torlades, har faaet Ordre at prøve paa at indlede en Handelstractat med Sverrig, og man venter allerede med næste Post at erfare, at man ere enige om de foreløbige Betingelser.
Berlingske Tidende, 1822-04-08
Man erfarer fra Bahia, at Undersøgelserne i Sagen mod Exministeren, Grev Arcos, som der vare indledede, nu ere sluttede.
Berlingske Tidende, 1822-04-08
Marseille, den 10de Marts. Den med Skonnerten Maria, Capt. Vieuilles, den 10de Januari herfra til Moren afseilede Expedition af 36 Mand, største Deelen Tydskere, under Anførsel af Capt. Byern, er efter en Fart af 11 Dage den 2de f. M. lykkelig ankommen til Avarino paa Morea Grækerne have modtaget dette lille Hielpecorps med den hierteligste Giestfrihed og Glæde, og giøre alt, hvad de formaae, for at giøre de Nysankomne deres Stilling der saa behagelig som muligt.
Berlingske Tidende, 1822-04-08
Livorno, den 7de Marts. Man har her endnu følgende Efterretninger angaaende Ali=Paschas Død: "Det var den 5te Februar, om Aftenen Kl. 5, at Ali=Pascha af Janina endte sit Liv. Han havde ladet bringe 200,000 Pd. Krudsi sin Fæstning. I dette Krudttaarn havde han indsluttet sin Gemalinde Vasili og begav sig ogsaa selv hen i denne aabne Grav, for det at nyde Roe. J Klosteret, hvorhen Ali tidligere paa Churschid Paschals Anmodning begav sig, havde hiin i Aaret 1812 ladet Paschaen, af Servien døe af Hunger. Chorschid Pascha søgte ved List at kunne føre ham bag Lyset, for at han skulde overgive sit Fort til ham, der endnu stedse forsvaredes af dem, der vare forblevne ham troe. Han foregav derfor, at Sultanen vilde tilstaae ham Pardon, naar han lod sine Folk rømme dette Fort. Dette falske Foregivendes Sandhed, besvor han endog paa Coranen. En af Alis troe Tienere, navnlig . Selim, stod stedse med brændende Lunte ved det i Fæstningen opsamlede Krudt. Ali lod sig endelig vildede; han overratte Chorschid Pascha det Halve af en Ring, af hvilken Selim har den anden Halvdeel. Gaae, sagde Ali, til denne troe Tiener, og han vil overgive Eder Fæstningen ". Selim udslukte den brændende Lunte og modtog derefter ved flere Dolkestik Døden. Ali var imidlertid gandske rolig paa Øen. Kort efter traadte Hassan Pascha ind til ham. Hurtig som en Yngling reiste den gamle Løve sig, og greb efter sine Pistoler, som han havde i Beltet Holdt, raabte han, hvad bringer J. Hassan svarede: Hs. Høiheds Firman. Underkaster Eder Skjæbnen; bed til Gud og Propheten; Eders Hoved forlanges. Alt lod ham ikke tale ud Mit Hoved, raabte han, fnysende af Harme, giver sig ikke saa let P. Han skiød derpaa sine Pistoler af, hvorved han rammede Hassan og Flere, greb derefter til nogle Flinte og trykkede disse ligeledes af. Men pludselig traf ogsaa en Kugle ham selv, og en anden giennemborede hans Bryst. Han fuldt i det han tilraabte Selim: "Løb Ven! dræb den stakkels Vasali, at hun ikke skal blive disse Hundes Bytte.
Berlingske Tidende, 1822-04-08
Den 12te Marts. Et fra Hydra ankommen Skib melder, at den Tyrkiske Flaade, bestaaende af 23 Krigskibe og Transportskibe, var løbet ud, hvorimod den Helleniske, bestaaende af 2 Psariotiske, 40 Hydriotiske og 35 Spezziotiske Skibe var beredt til at følge den. - Man havde paa hiin Ø (Hydra?) opdaget en skiændig Sammensværgelse, stiftet af en Kone, hvis Mand, en Græker ved Navn Genusto, tiener paa den Tyrtiske Flaade. Den gik ikke ud paa mindre, end at stikke Jld paa den i Havnen liggende Flaade, fornagle Kanonerne, og ved Hjælp af den saaledes tilveiebragte almindelige Forvirrelse at aabne Havnen for den Ottomanske Flaade. Capt. Satulorich, en Dalmatier, som var indviet i Hemmeligheden, og skulde bringe et Brev fra hiin Qvinde til hendes Mand, angav hele Sagen, som derved i Tide blev forhindret Den Tyrkiske Flaade opholdt sig en kort Tid foran Havnen; men da den ikke saa noget Tegn til at man vilde modtage den, saa seilede den bort igien.
Berlingske Tidende, 1822-04-08
Moscau, den 9de Marts. Fra Bessarabiens Grendser meldes os, at der paa hele den venstre Bredde af Donau skal herske en gruelig Hungers nød. De provisor riske Tyrkiske Anthoriteters Voldsomheder imod de derværende Grund=Besiddere ere høist trykkende. Janischarerne ville ingenlunde forlade Constantinopel. De haabe tillidsfuld paa, i Tilfælde af Krig, hvilken de hæftig ønske, at kunne plyndre det formeentlig rige Pera, samt paa alle endnu levende Grækers Nedsadling. Porten har uddeelt til alle Europæiske Paschaer de strængeste Befalinger om, at hverve alt det vaavendygtige unge Mandskab der befinder sig i deres Paschalik, og at øve det i Vaaben. Saasnart de heri have erholdt nogenlunde Færdighed, skulle de strax afsendes til de af dem dannede tvende Reservearmeer.
Berlingske Tidende, 1822-04-08
Den af Central-Regieringen i Morea til dens Præsident eensstemmig udvalgte Fyrste Karadscha er en af Portens største og meest forbittrede Fiender, der som en stor Statsmand og skarpsindig sam Politiker har opdaget alle deres Svagheder. Han var som bekiendt forhen Hospodar i Wallachiet, og undgik for nogle Aar siden kunved sin tilsomme Flugt fra Bucharest de af Sultanen efter ham udsendte Bødler, der skulde bringe hans Hoved til Constantinopel, Hau undkom lykkelig med alle sine Skatte, og opholdt sig siden i forskellige Egne af Europa, navnlig i Pisa Smyrna, den 8de Februar.
Berlingske Tidende, 1822-04-08
J Forgaars har Paschaen ladet hænge 7 Tyrker, som havde begaaet Tyverier i Omegnen. Politiet her er endnu bestandig fortræffeligt. - Troppecorpsene indskibe dem saa snart de ere danne de, og vi blive saaledes befriede for de Udehageligheder, som vilde flyde af deres længere Ophold her i Staden. Aggen af Menemen, hvor der endnu bestandig hersker den største Orden og Rolighed skal overtage Commanden i Burnabat, hvis Stilling derfor Fremtiden vist vil blive rolig, dersom der endogsaa skulle drage nye Tropper igiennem. Der er vel i disse Dage dræbt tvende Grækere men denne Agas bekiendte Caracter lader os med Rette haabe, at begge disse ulykkelige Offere ville blive de sidste, som skulde falde for det fanatiske Raserie i denne folkerige Flekke.
Berlingske Tidende, 1822-04-08
Efter de seneste Efterretninger staae Anliggenderne paa Morea yderst slet. Grækerne ere kiede af Fyrst Ypstlantii, og denne har endelig overladt Halvøen til dens egen ulykkelige Skjæbne.
Berlingske Tidende, 1822-04-08
Constantinopel, den 25de Februar. Da Ali Paschas Hoved igaar blev sat til Skue, fandtes derved følgende Synderegister om den gamle Tiger paa en Tavle: Det er Verden bekiendt, at Depedelen i Ali=Pascha i 30 til 40 Aar var deelagtig i flere Naadesbeviisninger af den høie Port mange Landskaber og Districter vare betroede til hans Overherre, dømme, og saavel han, som hans Børn og Familie nød utallige Beviser paa den Keiserlige Naade. Dog langt fra at erkiende Værdien deraf, begyndte han, gandske imod den høie Ports Villie med Lis og Magt at undertrykke Folket, ja Historien opviser intet værre Exempel paa Ryggesløshed end ham. Uden Rast og Ro beskieftiget med Fuldbringelsen af sine strafværdige Planer, nøiedes han ikke med, hvor han maatte opdage Forræderi og Oprør, at understøtte dem med Penge eller andre Midler, og selv at tage Deel deri; men han overskred endogsaa Grendserne af sit Gebet, stiftede overalt Uroligheder, og styrtede uden Betænkning de stakkels Undersaatter i Fordærvelse. Grusom forgreb han sig paa nogles Eiendom; Andre stræbte han efter Liv eller Ære, hvilket har været det bedrøvelige Tilfælde i Jenischehr, Monastir, Sarigel og flere omliggende Landskaber, hvor han har overfaldet og udryddet flere Familier, og fordrevet Albanens forskrækkede Jndvaanere fra deres Fædreneland. Den høie Port havde for længe siden givet ham flere Formaninger og Advarsler, men han veeg ikke fra sit fordærvelige System, dyngede Forbrydelse paa Forbrydelse, og gik saavidt i sin frekke Afsindighed, at han selv i Constantinopel, i Kalifens Residents, i Sikkerhedens Middelpunkt, lod fyre paa nogle af hans der boende Modstandere med Mordgeværer, for at tage Hævn over dem. Da han efter denne aabenbare Fornærmelse mod Majestætsrettighederne, som ogsaa fordrede offentlig Straf, var bleven afsat fra sin Værdighed, og det ham betroede Gebet var kommen under anden Bestyrelse, kastede han Masken fuldkommen af, greb Oprørsfanen, forskansede sig i den storherrelige Fæstning Janina, og søgte, bedaaret af den forfængelige Jndbilling, at kunne byde den høie Port Trods, at bringe sine længe nærede forræderiske Planer til Opfyldelse. Da Grækernes Oprør senere brød ud, lod han sin Hævnlyst faae frit Løb, og anvendte store Summer, for at bevæbne Rebellerne i Morea, og paa andre Steder mod det Jslamitiske Folk. Dette nye Beviis paa hans Ryggesløshed maatte fuldkommen bryde Staven, over ham; den hellige Lov befalede ikke mindre hans Tilintetgiørelse end Hensyn paa Rigets Vel. Derfor blev han ogsaa taget til Fange af den dertil beordrede seierrige Seraskier af Rumelien, ChurschidPascha, og den over ham afsagte Dom af den høie Port blev fuldbyrdet. Dette er da det fra Kroppen adskildte Hoved af Religionsforræderen Depedeleuli Ali Pascha, fra hvis underfundige List, Falsthed, og Tyrannie Jslams Bekiendere endelig ere befriede.
Berlingske Tidende, 1822-04-08
Maynz, den 26de Marts. Den 28de dennes vil Hs. Kongelige Høihed, Storhertugen, egen Person høitidelig aabne Stændernes Forsamling i Carlsruhe.
Berlingske Tidende, 1822-04-08
J Cassel have Overretsadvocaterne dannet et Selskab, for uden Betaling at meddele bekiendte fattige Folk Raad i juridiske Anliggender.
Berlingske Tidende, 1822-04-08
Det Græske Archipelags har følgende Der: Kandia, 60 Mil lang og 2 til 14 Mile bred med 28, Al Jndvaanere, hvoribland150, i Tyrker. Rholus med 20 til Skind Jndvaanere og en skiøn Havn. Samos med sin Jndvaanere, som alle ere Grækere. Scio med 160, Anl Jndvaanere, næsten alle Grækere. Lemnos med 80, And Jndvaanere, hvoriblandt 10 Tyrker, og Negrapont med 1ste Jndvaanere. Thrazien, Nazedonien, Thessalien, Etolien, Livadien, Attika og Morea, saavelsom lille Asiens Kyster fra Karien langs med det sorte Hav til Tregisonde ere for største Deelen beboede af de samme Folkestammer, som vare der for Alexanders Erobringer i Asien. Hele Befolkningen bestaaer af 12,000, en hvoriblandt 4 Millioner Grækere, 3 Mk. Saver, 2 Mill. Tyrker, 1 Mill. 200,000 Vallacher og Moldauer, i Mill. og 20,000 Albanesere; i dette Tal ere Jøder, Armenianere, Zi guenere og vandrende Horder med indbegrebne.
Berlingske Tidende, 1822-04-08
Zante, den 19de Februar. Den Tyrkiske Flaade er den 3die dennes løbet ud fra Dardanel, lerne, og tog Coursen til Farvandene ved Hybra. Efterat den i 6 Timer havde opholdt sig i temlig Afstand fra Havnen ved denne O uden at foretage noget, fortsatte den sin Fart uden Ophold fordi Øen Speza og Havbugten ved Napoli di Romania henimod For bierget Matapan. Den bestaaer af 60 Seilere, hvoriblandt 6 Linie skibe, og har 6 til 7, Mand Landingstropper ombord. Den Græske Flaade, der er 95 Fartøier stærk, har strax begivet sig under Seil for at forfølge Tyrkerne, og er bleven seet paa Høiden ved Speza tre Dage efter den Tyrkiske Flaade. Kort for den Tyrkiske Flaade løb ud, ankom den Engelske Fregat la Revolutionaire, for de betydeligste Øer i Archipelagne, stildrede Jndvaanerne den truende Fare, og raadede dem, for deres Sikker, heds Skyld at plante det Engelske Flag; men Græterne troede ikke at have nødig at benytte denne Forsigtighed.
Berlingske Tidende, 1822-04-08
Skrivelse fra den Moldauiske Grendse, den 15de Marts Skrækkeligt lyde Efterretningerne fra Fyrstendommene. Asiater, ne, som i store Skarer komme over Donau, skiende, brænde og myrde, hvor de komme frem. Jasst brændte den 12te Marts paa forskiellige Steder, og en stor Deel af Byen blev derved ødelagt Man skielver for Bucharest. Den derværende Kiapa=Bey har ladet bekiendtgiøre, at alle mandlige Jndvaanere ville blive bortførte som Slaver, dersom Tyrkerne kom til at trække sig tilbage, og at Landsbyerne i dette Tilfælde skulde jevnes med Jorden. Flytningene ankomme næsten nogne til vore Grendser, da Tyrkerne ikke engang lader dem beholde Klæderne.
Berlingske Tidende, 1822-04-08
Wien, den 27de Marts. Vore Blade meddele ingen Efterretninger fra Tyrkiet. Detimod indeholder Journal de francsort følgende.
Berlingske Tidende, 1822-04-08
Underhandlingerne med Tyrkiet synes fra denne Magts Side at finde hindringer, som meget formindske det Haab, man hidtil har havt om Fredens Vedligeholdelse. Denne Tingenes Stilling virket ufordeelagtig paa vore Fonds.