JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-10-29
Pastor Bastholm holder det for sandsynligt, at Cholera foraarsages ved en electrisk Udstrømning af Jorden, som samler sig i Luften i visse Strømme, og hvor disse komme frem angribe de dertil disponerede Menneskers Mayenerver og bringe derved Fordøielsens kunstige Maskinerie i Uorden. Saalænge Strømmen er tættest og stærkest, skader den meest; derfor er Cholera farligst i Begyndelsen, siden tager den af sig selv af som Strømmen aftager og fortyndes. Han mener, at de Midler som bruges mod Mavekrampe, maatte synes at være de virksomste mod Cholera. Kunde Sygdommens rette Aarsag udfindes, saa vilde Lægekunsten ogsaa snarere sættes istand til at modvirke den. Der strides endnu om, hvad enten den forplantes ved Luften eller ved Smitte, eller ved begge Deele (Mias ma) Men i alle Tilfælde er det Hovedsagen at komme efter denne vistnok usynlige Aarsag i Naturen, om de nogensinde, uden ved et forunderligt Lykketræf, skal lykkes Lægekunsten at udfinde et mod Sygdommen virkende Middel. Det er et Factum, offentligen omtalt fra fler Steder, at Sygdommen har i Regnveir, især under Skylregn, som et Lyn grebet om sig paa flere adspredte Steder i samme By, og under samme Veirligt raset frygteligst. Man veed, at synlige Luftinsecter flye Regn, og gives der for vort Øie usynlige, følge de vistnok samme Jnstinct for at søge deres Frelse. De sig i Luften opDANDANDO holdende usynlige Jnsectsværme søge derfor øieblikkeligen de nærmeste Legemer som have nogen Attraction for dem, enten formedelst deres Lugt eller hvilken anden Sands de maatte besidde, og lynsnar har Sygdommen truffet Mangfoldige. Saadanne Jnsectsværme kunne baade fare gjennem Organismen ved Aandedrættet indvortes i Mennesket og udbrede sig udvortes over Legemet; i sidste Tilfælde siger man Sygdommen er smitsom. Ved Berørelse eller Jkke=Berørelse fare de fra den angrebne Persons Ydre paa hver som nærmer sig og som de finde Attraction for Saasnart som man i Wien fik nogen Formildelse i den vedholdende Regn tog Sygdommen af, thi saa kunde Jnsectsværmene igjen opholde sig i Luften, liig andre Luft insecter. Ogsaa det er et Factum at naar Sygdommen er kommet til en Bye, kan een Angreben befinde sig i den længst bortliggende østre Deel, og en anden i den længstbortliggende vestre Deel kan være den næste Angrebne. Dette forklares ligeledes af de i en Luftstrøm kommende Jnsectsværme, der kunne til een og samme Tid fordeele sig paa fjernt fra hinanden beliggende Steder. Ved at fremsætte denne Hypothes, der skal forklare Sygdommens Udbredelse baade ved Luft og Smitte, opkastes tillige det Spørgsmaal, om ikke Røgning, indbragt strax i den af Cholera angrebne Persons Legeme, skulde kunde hielpe. Man veed at synlige Luftinsecter skye Røg, saa kan vel antages, at den ogsaa maa virke paa de usynlige.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-10-29
Den Wiener Læge Dr. Meyers Formening at Haaret skulle være Ledere for Smitten, er ogsaa en Hypothes som kun omtales her fordi den hører til Dagens Historie. Hvormeget deraf er Hjernespind, maa Lægerne afgjøre. Han antager, at et electrisk Fluidum virken fra Haarene paa Hjernen og Rygmarven, hvoraf han forklarer adskillige Cholerasyges lynsnare Død. Efter at have ført endeel Beviser for, hvor skikkede Haarene ere til at opfange Smitten, undersøger han, hvilke Haar der fornemmelig egne sig til at modtage Cholera, og fremsætter den paa hans Reiser i Gallizien, Besarabien &c. gjorte bemærkning, at han havde fundet flere Cholera syge med mørkt og mørkebrunt end med blond eller graat Haar; de skaldede Hoveder bleve mindst angrebne. Som Lægemiddel anbefaler han stærk Brug af Kampher, der skal meddele Haaret en egen Modification, saa det vorder mindre modtageligt for Smitten. At behandle enhver Patient efter hans personlige Beskaffenhed, er og bliver Hovedsagen, thi - siger han - Cholera er en sand Proteus, som næsten i hver Grad den fremskrider om Jorden, antager nye Modificationer, og ingen Sygdom fordrer i saa høi Grad en rationel Behandling Man tilsidesætte kun Jdeen om Mavesygdom og henvende Opmærksomheden paa den i allerhøieste Grad afficerede Hjerne og Rygmarn, og man vil vorde heldigere i Behandlingen. Lykkelig vilde jeg prise mig slutter han sin Afhandling - hvis mine Colleger skjænkede mine Anskuelser deres Opmærksomhed, og jeg maatte have givet Anledning til at opløfte det hemmelighedsfulde Stør der hidtil bedækkede et Onde som er vorden Menneskenes Rædsel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-10-29
J Mitternachtzeitung har en Læge successivt leveret en Række af Artikler, som gaae ud paa at godtgjøre den oftere fremsatte Formening, at Cholera fornemmelig følger Floder og udbreder sig i Flodgebeter. J den sidste Tid har den saaledes forplantet sig fra Oder til Elbgebetet, og vil da fremdeles udentvivl, hvis den ikke paa en eller anden Maade standses i sin Fremgang, gjøre Overgangen til Weser- og Rhingebetero. s. v., og, hvilket dog mere er at ønske end haabe, just ifølge denne sin Characteer gaar vort Fædreland skaanende forbi. Samme Forf, mener, at Minasmet, følger Vandet eller med de paa og i samme spømmende organiske, saavel døde som levende Legemer; og at det bestaaer af et idetmindste tildeels organisk Stof, altsaa af sammensatte Attomer, hvis elementariske Sum torde være en Combination af Qvælstof og Kulstof.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-10-29
J Hamborg begynder man dog nu at gaae indi den Formening, at Cholerasmitten baade er epedemisk og kontagiøs, saaledes at Stoffet meddeler sig baade umiddelbar gjennem Luften og derefter middelbar ved de Angrebne. Det Betlerherberge hvori Cholera udbrød, bestod i et underjordisk Locale, hvor Betlerne kunde finde Natteqvarteer gandske eftersom de kunne betale til. Saaledes kostede et Natteleie paa Straa med en Madratse halvandens, uden Madratse 1 s., paa Bænken 1/2 s., og hvo som maatte tage det endnu mere bekonomisk og kunde sove staaende med Armene lænede til et Rækværk, fik det gratis. Naturligviis kunde der her faaes baade Spise og Drikke.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-10-29
Fra Wien og Berlin ere nogle rige Familier flygtede til Paris for Cholera
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-10-29
Der gives en Ædike, som bærer Navnet Vinaigredes quatre voleurs (de 4 Røveres Viinædike), hvorom fortælles: at 4 Personer gjorde, under en Pest, Haandværk af at plyndre de Dødes Eiendomme. Man kom omsider efter, at de havde en Ædike, hvormed de skyllede Munden, idelig lugtede til og indgnede Munden, med. Skulde denne Ædike ikke ogsaa kunne vise sin beskyttende Virkning i den nærværende Cholera-Epedemi, J det mindste er Recepten til den meget simpel. Her er den: "J to Potter bedste Viinædike udblødes i 8 Dage i Solen, eller paa varm Aske, en lille Haandfuld af hver af følgende Kryderurter: Salvieblade, Malurt, Rosmarin, Timian, Rude, Lavendel og Mynthe. Derefter stes det, og i Saften opløser man 2 Lod Campher."J Hamborg er i disse Dage et nyt Aftryk af Dr. M. Luthers Svar paa det Spørgsmaal: "om man bør flygte for Døden?" udkommet. Ogsaa det er et Vidne om hans ægte religiøse Troesmod. Var nogen Mand berettiget til at henvende sit Ord om haarde Landeplager til sin og til hvilkensomhelst Tid, saa var det Luther. Tre Gange saae han Pesten udbryde i den By, hvor han levede: i Wittenberg. Hver Gang ivrede han mod dem, der raadte ham til Flugt. Engang sagde han, hvo der har knyttet sig til Huustroe og Børn, til Sødskende, og Naboer, han blive og hielpe og trøste i fælleds Fare. Den Ene af os er den Anden Døden skyldig. Saaledes er jeg, Eders Præst, bunden til min Prædikestoel, og fra den skulle hundrede Pestilentzer ikke jage mig. Døe vi under denne Kjærlighedens Gierning - Vel os da! Dødens Stund vorder os bedre end tusinde Leveaar." Som Stof til at lee af er i Hamborg følgende Fortælling i Omløb: En Kone føler sig om Natten betaget af Smerter i Maven og Svimmelhed. Manden springer strax op, for at hente Ædike at gnide hendes Ansigt med, hvorpaa hun føler sig bedre. Men da et Øieblik efter den bekymrede Ægtefælle ved Maaneskinnet seer og til sin Kone, er hun kulsort i Ansigtet. Ved Gud, Moer. Hvis det ikke er Caalrab," – skriger han i sin Angest - "Rig kun selv i Speilet!" Der skikkes strax Bud efter Lægen; han kommer, seer og beføler Patienten, og til Alles Latter findes da begaaet den Feiltagelse, at Manden i Mørket har taget Blæk, istedetfor Ædike=Flasken.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-10-29
Den ved sine Skrifter og sin Færd bekiendte Hr. Virt Døring ankom nylig til Cassel fra Slesvig, hvorhan hidtil har været bosat. Hensigten af hans Reise til Cassel var, at ordne nogle Familie-Anliggender; han er nemlig gift med et rigt hessisk Fruentimmer af en agtet Familie. Ved hans Ankomst lagde saavel Politiet som Ministeriet hans Ophold i Cassel Hindringer i Veien; han blev endog bortviist fra Staden og fra Landet, og, ledsaget af en Politiekommissair, bragt til Hannoversk Munden. Jfølge gjentagne Ansøgninger har han omsider erholdt Tilladelse til at opholde sig der i en ubestemt Tid.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-10-29
Man siger, at Don Miguel har kjøbt sin Anerkjendelse af Paven med store Summer, tilveiebragte ved Sammenskud fra Klostrene i Lissabon. At den hellige Fader ikke æstimerer ham stort, kan man slutte sig deraf, at han modtog hans Ambassadeur i Sloprok. Churprindsregenten af Cassel har nu befalet, at Fru Schaumburg skal tituleres Hs. Durchlaucht, samt rangere næstefter Churfyrstinden og Prindsesserne af Blodet, naturligviis til stor Harme for disse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-10-29
Den ulykkelige Luftseiler Hr. Venetien er bleven indsat i Slutteriet af en Stockholmer Kjøbmand, som havde fourneret ham med Taft til hans Ballon, men ikke faaet Penge derfor.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-10-29
J Randers Avis No. 169 er det foreslaaet, som christeligt, Gud behageligt og almeennyttigt, ved en Bededag over hele Landet at forberede sig til den frygtelige Choleras Modtagelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-10-29
Jndsendt, i Anledning af N. Avertissement i Randers Amts tidende No. 169. At lægge Hænderne i Skjødet og bede naar man troer Faren over Hovedet, er vel et gammelt, men efter Jndsenderens Formening, ei gandske heldigt Raad. Rei, lader os opsøge Armodens Søn i hans Boelig, bidrage efter yder ste Evne til at forskaffe ham Livets Fornødenheder, saadant er christeligt, Gud behageligt og almeennyttigt, og giver os Styrke i Farens Stund til at vise den Frimodighed og det rolige Overlæg der egner sig Manden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-10-29
Bekjendtgjørelser. Onsdagen den 2den November, om Aftenen Kl. 6 holdes Qvartal-Generalforsamling i Selskabet Poly hymnig, og ønskes Forsamlingen saa talrig som muelig Directionen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-10-29
Nogle have önsket, at den for adskillige Aar siden, med Tilladelse af den kongelige Direction for Universitetet og de lærde Skoler, oprettede Forberedelsesklasse til Cathedralskolen, der efter nogle Aars Forløb ophørte, igjen maatte aabnes. Dette kan nu iværksættes, hvis et tilstrækkeligt Antal Elever melde sig, og Underviisningen begynde fra 1ste November. Nærmere Oplysning om denne Indretnings Plan og Öiemed kan erholdes hos en i Undertegnede. Fischer. Blache, Edsberg. Fönss.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-10-29
Jfølge Begjæring af Aarhuus Fattigvæsenscommission afholdes Licitation i Forsørgelses- og Arbeidsanstalten den 13de November, Eftermiddag Kl. 3 Slet, over Leverance af circa 100 Lpd. fersk Flæsk og 200 Lpd. fersk Oxekjød til Nedfaltning, 5 Skpd. Uld, samt de til Stiftelsens Forbrug i Tidsrummet til 1ste April næste Aar behøvende Byggryn og Kogeærter. Hvilket herved bekjendtgjøres. Aarhuus, den 27de October 1831. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-10-29
Jfølge Reqvisition, grundet paa Forlig og Udlæg, bliver den Jacob Mortensen tilhørende Gaaroi Codallund, Hvirring Sogn, Rim Herred, af Hartkorn Ager og Eng 4 Tdr. 5 Skpr. 3 Fdk., tilligemed Sæd og Avl, stillet til 3de offentlige Auctioner som afholdes: Løverdagen d. 12te November ) førstkommende, dito d. 19de dito ) hver Gang Klok dito d. 26de dito ) ken 11 Formiddag. De 2de første Auctioner afholdes paa mit Contoir, den 3die paa Gaarden selv. Conditionerne ere nogle Dage før første Auction til Eftersyn hos Procurator Lindenpalm i Stids Mølle, og paa mit Contoir. Lysthavende indbydes. Woer og Nim Herreders Contoir i Horsens, den 24de October 1831. Bernth.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-10-29
Det Stervboet efter Kjeld Rasmussen Kaas fraskilte Hustrue Sidsel Jens datter tilhørende Huus i Væth Bye, Ørum Sogn, bestaaende af 7 Fag med 2de Haugepladser, agtes bortsolgt ved een Auction, som afholdes i Huset Fredagen den 11te November d. A. Kl. 11 Formiddag. Derefter sælges sammesteds noget Løsøre, hvoriblandt en Kakkelovn. Lysthavende indbydes. Nørhald, Støvring og Galthen Herreders Contoir paa Dronningborg Mølle ved Randers, den 26de Octobr. 1831. Wesenberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-10-29
Ved Proclama af Dags Dato, som vil blive læst ved vedkommende Over- og Underret, ere samtlige Creditorer i Stervboet efter afgangne Gaardmand Niels Rank af Østertørslev Bye og Sogn, Gjerlev Herred, Randers Amt, indkaldte med 12 Ugers Varsel re, for undertegnede Skifteforvalter, at anmelde og beviisliggjøre deres Krav paa Boet; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Herredsfogedcontoiret i Mariager, den 19de October 1831. Claudi.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-10-29
En Avlsgaard, i god Drist, med circa 230 Tdr. Land meget frugtbare og derhos mærglede Jorder, samt overflødig Eng, er i en af Jyllands bedste og smukkeste Egne, underhaanden til Kjøbs. Den aarlige Udsæd har hidtil været 40 Tdr. Vinterhvede og Rug, 30 Tdr. Byg samt 60 Tdr. Havre, og af Besætning holdes Vinter og Sommer 70 Køer. Ved Gaarden er en smuk Have og meere end tilstrækkelig Skov. Bygningerne ere særdeles gode og afgive en beqvem Boepæl for en Familie udenfor Bondestanden. Penge Conditionerne, der kunne vorde særdeles favorable for Kjøberen, opgives af Procurator Jngerslev i Aarhuus, der tillige meddeler videre fornøden Oplysning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-10-29
De Forældre eller Værger, som ønske deres Børn indskrevne i Aarhuus Friskole, ville møde med Børnene paa Skolen førstkommende Tirsdag den 1ste November, om Formiddagen Kl. 8, samt medbringe deres Døbe og Vaccinations=Attester At jeg er fløttet fra Frederiksgaden til Studsgaden No. 186, bekjendtgjøres for mine Arbeidskunder og Enhver der vil unde mig deres Søgning, godt og for svarligt Arbeide af alle Slags leveres til billige Priser. J. H. Kandelsdorff. Skomagermester.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-10-29
J Gaarden No. 928 paa det store Torv i Aarhuus er Leiligheden, som beboes af Eieren, til Paaskefløttetid for en honet Familie at faae til Leie.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-10-29
Hvor en halv Snees Creature kunne i Nærheden, af Aarhuus tages paa Vinterfoder for en billig Betaling, anviser Adressecontoiret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-10-29
Forskjellige Sorter Hør, som er hjemkommen forrige Aar, faaes til billig Priis hos Chr. Alb. Bünger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-10-29
Grøn og blaa Kalmuk og Coating faaes hos H. C. Bursche.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-10-29
En Bielæggerovn er at faae tilleie hos Kjøbmand Lars P. Schmidt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-10-29
Østersøisk Rug kan faaes hos Bagermester, Schrøder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-10-29
Et Partie extra god nye fynsk Humle kan faaes til Chr. Alb. Bünger. billig Priis hos Fiin poleret Krudt, og engelsk Patent=Hagel af alle Nummere kan bekommes til billige Priser hos C. B. Frausing.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-10-29
Gode Formelys faaes hos C. A. Bünger,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-10-29
Et Orgel-Positib der kan spille 8 smukke Stykker, kan faaes tilkjøbs for en meget billig Priis. Adressekontoiret anviser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-10-29
Natten imellem den 17de og 18de October er bortkommen fra Eløv Mark en mørkebruun Hoppe, 2 a 3 Aar gammel. For Tilveiebringelsen af samme loves en passende Douceur af Jens Sørensen EløvEfterlyses.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-10-29
en rødstjernet 2 Aars Qvie, hvid i Lysken, som Natten imellem Mandagen den 17de og Tirsdagen den 18de October er, med dens Tøir, bortkommen fra Ristrup Mark. Da der er Formodning for at den er stiaalen udloves af Undertegnede en raisonabel Douceur for dens Tilveiebringelse, samt 15 Rbd. for Tyvens beviislig Angivelse. K. Rahr, Ristrup. Forvalter. den 20de October 1831. Verzeichnis der in den Herzogthumern SchleswigHolstein und Lauenburg befindlichen Vollblut-Pferde &c. 2 Mk. faaes i Aarhuus hos J. Jessen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-10-29
Af Maanedsskriftet for underholdende Æmner, er 7de Bds 2det Hefte udkommet, og er at faae hos J. Jessen og S. Warberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-10-29
Subscriptionsplan. Den særdeles Velvillie, som det ærede Publicum ofte yttrede for mit ringe dramatiske Talent, har givet mig Mod til at udgive et Forsøg af Digtning, under Titel: "Smaa=Arbeider i ledige Timer," som foruden Digte vil indeholde en Novelle, under Titel"Forsoningen i Kierligheds-Grotten." Bogen vil udkomme senest i August 1832, og blive 7 a 8 Ark, som tilsendes de ærede Subscribentere portofrie for 1 Rbd.; for god Tryk og godt Papiir indestaaes. Thisted, den 11te October 1831. Ærbødigst August Werligh.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-10-29
Skuespil-Directeur. Subscription modtages i Aarhuus hos Boghandlerne. J. Jessen og Warberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-10-29
Subscriptionsplan. J det Haab, at mine i Aaret 1825 udgivne, Poe tiske Forsøg, ligesom senere min metriske Oversættelse af Theodor Körners Drama: "Hedevig, Banditbruden," ere, om ikke optagne med bifald, dog ikke læste med Misfornøielse, agter Undertegnede, saafremt et tilstrækkeligt Antal Subscribentere maatte tegne sig, under Tilel af: Anvendte Fritimer, at udgive endeel smaae poetiske og dramatiske Arbeider. Bogen, der vil blive 12 a 16 Ark stor, og for hvis gode Udstyr der i enhver Henseende skal blive draget al mulig Omsorg, tilbringes Subscribenterne for 1 Rbd. r. S., der erlægges ved Modtagelsen. Ærbødigst. J October 1831. J. Müller,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-10-29
Skuespil. Directeur. Subscription modtages i Aarhuus hos Boghandlerne, J. Jessen og Warberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-10-29
Redigeres, trykkes og udgives 4 Gange ugentlig af A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-11-01
No. 177. den 18 November. Tirsdagen. med Brevposterne Den til Forsendelse. alene privilegerede Kongelig allernaadigst Aarhuus Stikts-Tidende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-11-01
ATRTIOTor¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-11-01
Nyheder fra Udlandet. Cholera morhuus. J Hamborg var der indtil i Fredags Middag angrebne af Cholera 520 Personer, af hvilke 274 vare døde, 82 helbred, te, og 164 endnu under Kuur. J Altona var der siden forrige Postdag kun død een eneste Person deraf, en Skomagersvend, altsaa 8 i Alt. Jøvrigt høres den ikke videre udbredt i Holsteen end hvad der sidst ommeldtes. J Berlin synes den at være i Aftagende, thi i de senere Dage havde de Dødes Antal kun været 14 a 16 Personer. Samtlige Choleradødes Antal der i Staden beløb sig den 26de Oetbr. til 1136. Men i Vien er den slem endnu, thi fra 19de til 20de Octbr. vare 69 blevne angrebne deraf og 36 døde. Der beløb de Dødes Antal sig bemeldte Dag til 1238. J hele Kongeriget Hannover var man endnu gandske fri derfor.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-11-01
Algier. Beduinerne have bemægtiget sig Fæstningen Bona, nedhugget den franske Garnison, og derpaa opbrændt Staden. Paa samme Tid have marokkanske Tropper bemægtiget sig Fæstningen Tremecen i Provindsen Oran.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-11-01
Portugal. Ved en Henrettelse i Lissabon tildrog sig nylig følgende: Da der den 24de Septbr. blev henrettet 24 Soldater, fik hver 2 Munke med sig, for at de kunde døe troende og bede Gud om Tilgivelse for deres Troløshed mod den gode Kong Miguel, hans Salvede Portugal. En af Synderne, en Tambour, blev urolig, og bad Skriftefaderen lade sig være i Fred og ikke fortælle ham noget om Gud, thi var der et Forsyn til saa vilde det ikke lade ham uskyldig omkomme saaledes. Denne Gudsbespottelse opbragte den ene af Munkene saa høiligen, at han overlod den Ulykkeliges Siel i Diævlens Vaa Vold, medens den Anden blev ved at følge med Tambouren lige ind paa Retterstedet. Alt vare Geværerne lagte an paa Misdæderen, da Munken endnu stod ved Siden af ham og lovede ham den evige Sallighed naar han vilde vise Anger. Da mistede Tambouren al Taalmodighed, og med det Udraab: "Ja, saa skal Du ogsaa deele den med mig, Munk!" omflyngede han dennes Hals saa fast at Munken faldt bevidstløs omkuld og rev Deeliqventen med sig. J samme Øieblik fyredes der, men Jngen af dem blev truffet. Man tilte hen og skjød Tambouren ihiel paa Stedet, men Munken bragtes døende hen i sit Kloster, hvor han døde Dagen efter. Paa denne skulde latter 13 Soldater været henrettede, men fordi D. Miguel, som altid selv bivaaner disse Blodscener, var upasselig, blev Executionen udsat. J Lissabon er der udbrudt en opidemisk Sygdom som dræber de Angrebne inden 5te Dagen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-11-01
Frankrige. Det er smerteligt skrives der fra Paris - her at see hvorledes een Bølge fordriver den anden, een Jnteresse fortrænger den anden, uden at efterlade sig andet Spor end Uroligheder, og Enhver føler sig overbeviist om, at den næste Dag, ja selv den næste Time kan føre en ny Revolution med sig. Al Kjærlighed, al Tillid, ja selv al Agtelse er tilintetgjort. J Sønden, og i Vesten truer en formelig Borgerkrig, i Norden og Vesten vil man have Krig med Udlandet og Tumult indbyrdes, og i Paris, hvor alle Traadene samle sig, er derikke een eneste Franskmand, til hvilket Partie han end hører, som har Agtelse for Ministrene eller Kjærlighed til Kongen. At Denne er flyttet fra Palais royal til Thuillerierne, som han har ladet omgive med brede Grave, og omslutte med dobbelte Vagter, har gjort et endmere ubehageligt Jndtryk paa Pariserne. J. Theatrene hører man Skuespillerne anbringe Vittigheder og bidende Jndfald mod Regjeringen, og disse blive optagne af Publikum med et støiende bifald. For kunde Kongen aldrig lade sig see uden Glædesraab, nu høres ikke en Lyd, Alt dette vidner om, at der er opkommet et stort Brud imellem ham og Nationen. "Det er derfor – slutter Beretningen - ikke at forudsee, hvad der vil komme udaf en saadan Stemning som den der nu hersker blandt det franske Folk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-11-01
Engelland. Hele Landet er i den største Gjæring. J Birmingham har været et nyt Folkemøde, paa 120,000 Mennesker, hvorved der blev truffet den Aftale: ingen Skatter at betale. Fabrikherren Atwood der stod ovenpaa en Kareth og holdt sin Tale, erklærte sig for den Første dertil. Alle som ere enige med mig løfte Haanden iveiret!" sagde han, og nu hævedes en Sko af Hænder med uhyre bifald. For Kongen, den gode elskede patriotiske Konge bad han derimod at man vilde vise et almindeligt Kjerligheds= og Agtelsestegn, og paa denne Opfordring blottede alle de 120,000 Mennesker deres Hoveder og raabte, med Øinene vendte mod Himlen: "Gud velsigne Kongen!" Ministrene Grey og Brougham have offentlig erklæret, at ville staae og falde med Kongen. Wellington tør aldrig lade sig se paa Gaden, og har ladet slaae Brædder for alle sine Vinduer, saa han maa have Lys i sine Værelser ved høi ly Dag. Londonderry har af Frygt for Oprør sendt alle sine Kostbarheder bort fra London.