JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1835-05-21
Lysgrønt Oliefarve til Skibsbrug faaes hos MaleMaynzhusen for 2 Mk. 4 s. pr. Pd.
Aalborg Stiftstidende, 1835-05-21
Nye Lodsedler til 3die Classe af det 88de kongl. Classe, Lotteri kan nu erholdes a 12 Rbd., samt mindre Dele i Forhold hertil. Paa de Lodder, hvis Bagtal ser udkom net, er falden Gevinst 15 Rbd. Aalborg, den 20de Mai 1833. Bech.
Aalborg Stiftstidende, 1835-05-21
Min Kjælder, som for Tiden beboes af Værtshuusholder Jens Nysum, kan faaes tilleie til næste Michaeli Fløttetid af J. Johannsen. Aalborg, den 20de Mai 1835. At Skydeselskabet begynder sine Øvelser næstkommende Søndag Eftermiddag Kl. 3 bekjendtgjøres herved. Directionen.
Aalborg Stiftstidende, 1835-05-21
Skipper Peder Bruun afgaaer med det Første til Kjøbenhavn, og medtager Passagerer og Fragtgods. Fartøiet ligger ved Toldbodbryggen.
Aalborg Stiftstidende, 1835-05-21
Med Proclama af Dags Dato, som vil blive læst ved Hassing Refs Herreders Ret og den kongelige Landsoverret i Viborg, ere Alle og Enhver, som have Noget at formed 12 Ugers Varsel indkaldte til, for undertegnede Skifteforvalter, at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. hvilket herved bekjendtgjøres. Hassing-Refs Herreders Contoir i Teglgaarden, den 13de Mai 1835. Fischer.
Aalborg Stiftstidende, 1835-05-21
Auctionsplacat. Tirsdagen den 2den Juni d. A., Formiddag Kl. 9, afholdes, paa Raadstuen i Nibe, Auction over een, afgangne Kjøbmand Niels Nielsen Færch's og efterlevende Enskes fælleds Bo af Nibe tilhørende, Obligation, stor 500 Rbd., udstædt den 8de Juni 1816 af Nibe Kjøbstads Skolecommission og bærende 5 pCt. aarlig Rente, og et samme Bo tilhørende rentebærende consignabel Bankfondbeviis af 25de October 1816, stort Lo Rigsdaler Species, samt en Boet tilhørende Brandtømt, hvor den saakaldte Hemmerts Bod har staaet, og formeentlige Ret til Brandassurance-Summen for den afbrændte Bod. Conditionerne for Salget ville erfares ved Auctionen. Nibe, den 18de Mai 1835. Lynge.
Aalborg Stiftstidende, 1835-05-21
At der med 3die Auction over Gaarden Nr. 515 i Møller=Gyden er skeet den Forandring, at den afholdes Fredagen den 29de Dennes, istedetfor, som de tidligere Avertissementer lyde, Torsdagen den 28de, bliver herved endvidere bekjendtgjørt. Aalborg, den 19de Mai 1835. Schmidt.
Aalborg Stiftstidende, 1835-05-21
Jfølge Forlig og passeret Udlæg bliver Peder Larlsens Enkes, Jnger Marie Christensdatters iboende Huus i Vuust Sogn og By, Vester Han Herred, Thisted Amt, med tilliggende Eiendomme, Hartkorn 4 Skpr. 3 Fdkr. 1/5 Alb., stillet til 3de offentlige Auctioner : den 19de Juni førstkommende, - 3die Juli. og - 17de hver Dags Formiddag Kl. 10. De 2de første Auctioner, afholdes paa Herredscontoiret i Skjerpinggaard, og den sidste i selve Huset; hvilket, saavel til Lysthavendes som øvrige Vedkommendes Efterretning, herved bekjendtgjøres. Conditionerne erfares paa Auctionsstederne og hos Undertegnede, Udlægshaverens Befuldmægtigede. Aagaard, den 18de Mai 1835. Silkeborg.
Aalborg Stiftstidende, 1835-05-21
Onsdagen den 17de Juni førstkommende lader Hr. Prosprietair Hastrup til Kjolskegaard ved Auction bortsælge efternævnte, i Hellum Sogn, Dronninglund Herred, beligliggende Eiendomme, nemlig: 1) Af Gaarden Vanderskrog: a. Parcellen Nr. 2, der er ubebygget og skatten af Ager og Engs Hartkorn 1 Td. 5 Skpr. 2 Fdkr. 1 1/2 Alb. b. Parcellen Nr. 3, ligeledes ubebygget, har Ager og Engs Hartkorn 1 Td. 2 Fdkr. 2 Alb. 2) Et Huus i Hellum By, af Hartkorn 4 Skpr. 3) Et Ditto i Ditto, med Hartkorn 2 Skpr. Auctionerne afholdes paa de sælgende Jordlodder i den Orden som disse findes anførte her. Conditionerne ville blive favorable for Kjøberne. Kiolskegaard, den 21de Mai 1835. Kold, Godsforvalter.
Aalborg Stiftstidende, 1835-05-23
Frankrig.
Aalborg Stiftstidende, 1835-05-23
Det synes som om Proces=Uhyret ikke skal kunne gjøre eet Skridt fremad i Sagens Procedure, uden at støde paanye Vanskeligheder. Antallet af de egentligt rolige og føielige Anklagede er nu reduceret til 3, thi man maa antage, at 25 af de 28, som have hørt Begyndelsen af Anklage=Acten oplæse, kun med Tvang lade sig føre for Retten, da man fra dem læser Protester i de offentlige Journaler, hvori de erklære, at heller ikke de ville have noget med en Ret og dens Debatter at gjøre, saalænge den ikke tilstæder deres selvvalgte Defensorer Adgang for dens Skranker. Til de 3, fra hvilke man endnu ikke har seet eller hørt nogen Protest, har rigtignok en fjerde Medskyldig slut tet sig, som ikke tidligere har været fængslet, men i de senere Dage har meldt sig selv og erholdt Tilladelse at bivaane Debatterne, naar han vil være tilfreds med de Forhandlinger, som ere gaaede forud i hans Fraværelse. Fra Afdelinger af Nationalgarden indløbe ogsaa idelige Protestationer, hvilke den vægrer sig for at gjøre den Tjeneste, som Proces sen foranlediger. Til disse betydelige Uleiligheder kommer endnu den, at det stedse bliver mere og meere sandsynligt, at et stort Antal Pairer vil følge Hertugen af Novilles Exempel, at melde sig ud af Retten seen af Journalerne talers om 41); og for at give Vanskelighederne deres Topmaal, seer det nu endogsaa ud til, at de Anklagedes selvvalgte og afviste Defensorer nu dog komme til at træde frem forPairsretten, vel ikke som Defensorer, men i Rækken af det Anklagede, hvilket da bliver en ny Synderlighed ved denne, paa Egenheder kun altfor rige, Proces. Hermed har det 1 følgende Sammenhæng:
Aalborg Stiftstidende, 1835-05-23
Det er allerede nogle Dage siden, at Abbe de Lammenais (een af de 91) har aabnet en Subscription til Fordeel for de Anklagede og deres Familier. Den maa have godt Held, da der allerede af Committeen, som har paataget sig Bestyrelsen, er stillet 20,000 Fr. til de Anklagedes og deres Familiers Disposition. En Englænder har tegnet sig for 1000 Fr. I det franske Academi er en lignende Subscription saabnet af Academikeren Lemmercier.
Aalborg Stiftstidende, 1835-05-23
At Tribunens sidste Nummer blev lagt under Beslag, maatte man vente, og Bladet har altsaa nu en ny Proces efter sin Død.
Aalborg Stiftstidende, 1835-05-23
Tyskland. Allg. Zeit, har en Artikel fra Preussen af 5te Mai angaaende Manoeuvrerne ved Kalisch. Foruden Kongen af Preussen, Keiseren af Rusland og hans Tronfølger, ville endnu mange andre høie Personer indfinde sig der, og til Aftale og Overeenskomster om politiske Gienstande vil der da gives den bedste Leilighed. Paa en Demonstration mod Frankrig, tænker den hellige Alliance ikke længere, da den er mere tilfreds med Ludvig Philip, end nogensinde, for Tiden kunde den snarere have Lyst til at trække en Leir sammen mod England, hvis Vandet ikke var imellem.
Aalborg Stiftstidende, 1835-05-23
Den darmstadtske Statstidende af 9de Mai indeholder Bekjendtgjørelser fra Indenrigs- og Justitsministeren, betræffende de Forbindelser, som have fundet Sted mellem StudenAterne paa Universitetet i Giesen. Storhertugen har nemlig seet sig bevæget til at ophæve Undersøgelserne, betræffende disse Forbindelser i sig selv, hvorimod de specielle Undersøgelser, der angaae Forseelser af enkelte Studenter, og som allerede svæve for de competente Retter, fremdeles skulle gaae deres Gang.
Aalborg Stiftstidende, 1835-05-23
En Beretning, den 7de i Tallet, fra Jernbane=Committeen i Leipzig, gjør almindelig Opsigt og den Liberalitet, med hvilken Regjeringen fremmer dette Foretagende, finder almindeligt bifald. Den 14de Maj begyndte man at tegne sig, for Actier i Jernbanen mellem Leipzig og Dresden, som kræver et Beløb af 1 1/2 Mill. Rbd., altsaa 15,000 Actier, paa 1000 Rbd. Stykket. J mindre end 7 Timer var hele Summen bragt til Veie og Actierne begyndte Dagen derpaa allerede at stige, et talende Beviis for, at storartede Nationalforetagender, i Tyskland saavelsom andetsteds, finde baade Deeltagelse og Capital, og at, naar Regjeringerne følge den sachsiske Regjerings Exempel, som ikke ved altfor ængstelige Hensyn paa smaalige Localinteresser, lader sig afholde fra at fremme Foretagender, som ere til det almindelige Bedste, saa vil Anlægget af Jernbaner ligesaavel kunne udføres i Tyskland, som i England og Belgien.
Aalborg Stiftstidende, 1835-05-23
Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1835-05-23
Kjøbenhavn, den 18de Mai. J Formiddags (Mandagen, blev i den kongelige LandsOver= samt Hof= og Stadsret afsagt Dom i den af Generalfiskalen paa Embedsvegne mod Professor i Statsoeconomien ved Kjøbenhavns Universitet, Dr. philosophie David anlagte Sag, i hvilken saaledes blev kjendt for Ret: "Forsaavidt Generalfiskalen, Etatsraad og Høiesteretsadvocat Treschow, under nærværende Sag har paaanket Jndholdet af de i Nr. 3 og 4 af Bladet Fædrelandet indrykkede Artikler med Overskrift: "Hvad er Statens sidste Grund" og Om vore raadgivende Provindsial=Stænders Betydning" afvises Sagen. - Jøvrigt bør Tiltalte Professor i Statsoeconomien ved Kjøbenhavns Universitet, Dr. philos. Christian Georg Nathan David for Generalfiskalens Tiltale i denne Sag fri at være, dog at han udreder alle af Sagen lovligen flydende Omkostninger og desuden i Salair til Generalfiskalen 50 Rbd. Sølv. Det u Jdømte at udredes under Adfærd efter Loven." - Den betydelige Mængde Mennesker, som havde forsamlet sig forat paahøre Dommens Afsigelse, og som Retssalen ikke var tilstrækkelig til at rumme, modtog Efterretningen om Professer Davids Frifindelse med et lydeligt bifaldsraad. physt.)
Aalborg Stiftstidende, 1835-05-23
Det kgl. Sundhedscollegium har andraget paa Ophævelse af den hidtil til Forebyggelse af Koppesmittens Udbredelse befalede Quarantaine. Andragendet er blevet bitraadt af den til Koppe=Epidemiens Standsning heri Staden nedsatte Commission, gjennem hvilken Sundheds-Collegiets Forestilling er bleven sendt til Cancelliet. Sagen ere dernæst foredraget Hs. Majestæt Kongen, og under 1ste dennes emanerede en kgl. Placat, hvorved Spærringen forsk at standse hiin Epidemies Udbredelse, som unødvendig derimod Børns Vaccination i den tidlige Alder, inden det bliver Tvangspligt, og Vaccinationens Gjentagelse, naar det haves Anledning til Frygt for, at der har været nogen Mangel ved den engang anbragte Vaccine, eller at denne i Tidens Løb maatte have tabt sin fulde beskyttende Kraft. (S. Bl.)
Aalborg Stiftstidende, 1835-05-23
En Mærkelighed ved den chirurgiske Exammen fortjener at anføres: ved Academiet ere 3 Professorer, som examinere i Chirurgi; af idet mindste to af disse bliver hver Candidatgexamineret i Chirurgi og chirurgiske Operationer; men, da der nu hos disse 3 findes forskjellige Methoder og Anskuelser dom mange Gienstande i Chirurgien, er det nødvendigt for Candidaten at have tre forskjellige Svar paa rede Haand til ethvert Spørgsmaal, han kan vente i Chirurgien til den mundtlige Exammen!! - J Begyndelsen frapperer det den Studerende overordentlig, naar han hører sin Manuducteur sige: "Ja! det er meget rigtigt, hvad De der siger, men saaledes maa De ikke svare, naar De bliver examineret af N. N., siden bliver man vant til det, som til alt Andet. Enhver vil indrømme Anm. at denne haandværksmæssige Maade at lære paa, maa bidrage til at betage ethvert dannet Menneske al Lyst til sin Videnskab og tilsidst gjøre ham selv til en Haandværker, naar han ikke, efterat have tilkjæmpet sig det nødvendige Reqvisit, Exammen, selv stræber at indhente det Forsømte, for den derimod, som hverken er i Besiddelse af Dannelse eller Tænksomhed, er denne Maade at læse til Exammen paa ret bekvem; lære udenad og plappre det Lærte op, kan enhver Papagøie, og derfor seer man ogsaa hvert Aar en stor Mængde saadanne Folk tage den schirurgiske Exammen. (S. Bl.)
Aalborg Stiftstidende, 1835-05-23
Jgaar Eftermiddags Kl. 4 fandt den berammede Forsamling af samtlige kjøbenhavnske Bogtrykkersvende Sted, paa Enighedsværn og bivaanedes af et betydeligt Antal Personer. Forhandlingerne aabnedes med nogle Ord af Hr. Bogtrykker J. Behrend, hvori han henledede de Tilstedevætrendes Opmærksomhed paa Hensigten af samme, og gik derpaa over til at fremsætte de enkelte Punkter, som den allerunderdanigste Ansøgning til Hs. Majestæt Kongen skulde indeholde, hvilke alle, efterat være debatterede og tilføiede et en Par Tilsætninger, bleve optagne med stor Pluralitet. Nogle andre Forslag (Ansøgningen uvedkommende, som fremsattes llaf et Par af Deeltagerne, bleve ogsaa bragte til Ballotegiering, hvoraf det, som gik ud paa at stifte et Selskab for samtlige Typographer, vandt meget bifald. Efterat Forhandlingerne saaledes vare tilendebragte og Protocollen underskreven af samtlige Tilstedeværende, deeltoge disse tilsammen i en Soups, ved hvilken Hr. Bogtrykker Behrende 3 proponerede Hans Majestæt Kognens Skaal, der udbragtes af Forsamlingen med lydelig Jubel og et tre Gange i gjentaget enthusiastisk Hurra. - Ogsaa udbragtes af en af Deeltagerne en Skaal for Typographiens fremtidige (S. Bl.) Flor.
Aalborg Stiftstidende, 1835-05-23
Den 13de d. M. endte den juridiske Examen for rustuderede, til hvilken 25 Personer havde indstillet sig, 3 men af hvilke 2 bleve af viste fra den mundtlige Prøve. Af de øvrige 23 erholdt følgende 14 Caracteren bekvem, nemlig: O. F. Kralund, H. J. Møller, J. Bartholdy, N. Bartholdy, L. A. Hass, P. Laursen, P. L. Witmann, F. F. L. Mynster, A. Andresen, H. J. Sand, J. L. B. Schrøder, C. C. Købke, L. Lassen, og S. Møller, og følgende 9 Caracteren Ei ubekvem: C. G. Tersling, P. C. Ravn, H. H. Thomsen, H. Budz, J. G. Leinfelder, G. Graah, A. Hammer, J. C. Jørgensen, C. C. Povelsen. (S. Bl.)¬
Aalborg Stiftstidende, 1835-05-23
Hr. H. C. Andersen har i disse Dage udgivet første Hefte af en Samling, Eventyr, fortalte for Børn." Ligesom de fleste foregaaende Arbeider af den ærede Forfatter bærer ogsaa dette et stærkt Præg af Originalitet; Stien er ypperlig beregnet paa at fængsle Barnets Opmærksomhed og fortræffelig klinger det belærende: " for, som ofte forekommerske i de Sætninger, der slutte de enkelte smaa Afsnit. - Vedat kaste et Blik saavel paa dette lille Arbeide, som paa den mange andre gode æsthetiske Produktioner, der i den seneres Tid ere fremkomne fra forskjellige Hænder, kan man ikkelsandet end glæde sig ved den frodige Blomstren, som herskers i den poetiske Deel af vor Literatur og som staaer i en saastærk Modsætning til andre aldeles nøgne Grene paa dette, store Kundskabens Træ. Blandt de kummerligste Deele kan vistnok regnes Bearbeidelsen af Øieblikkets Historie i de politiske Blade her i Hovedstaden; at Censuren skulde havel, nogen Jndflydelse derpaa, fristes man ikke til at antage, dansk Bastholm i Slagelse, hvis Tidende staaer saa høit over Dagen" og den Berlingske, saa vel maatte føle sammelde Jndskrænkninger. "Dagens Hovedredacteur er en Mand, der i andre Fag ikke fattes Kundskaber, men som her ikke synes at være kommen paa sin rette Holde, og hvis politiske Troesbekiendelse ikke yndes af nogen fornuftig Liberal; i den senere Tid skal han have faaet en ligeledes i andre Fag habil Mand til Medhielper, og denne besørger efter Forlydende de udenlandske Affairer, medens Hr. Etatsraaden selv nyder en behagelig Slummer i Jndlandet. Endnu værre seer det ud med den Berlingske Tidende, hvis Redacteur ved sin Tiltrædelse gav den fameuse Erklæring, at han ansaa det for pligt og lovstridigt at politisere i et politisk Blad, Curiositeter i Stilen fattes derimod aldrig; saaledes minde, Anmelderen at have læst, hvorlunde den engelske Flaade var gaaet under Segl ved Maltha, og han undres meget over at ikke Hr. Redacteuren i Analogie dermed skriver LordStorse i bevareren. Selv syg og døende lever denne Tidende saa at sige kun af Andres Ulykker og Fallitter og Død, af Proclamaer nemlig, hvis lovbefalede Jndrykkelse og gjør det nødvendigt for Mange at holde Bladet. - Senest sig har Dagen" stærkt angrebet "Søndagsbladet" paa Grund, af Jndførelsen af det Lutherske Brev, men dette Blads Redacteur har selv i Kjøbenhavnsposten" forsvaret sig, saa at t Anmelderen kun har tilbage at opfylde en kjær Pligt, idet li han herved paa de unge Forfatteres Vegne offentlig paa det og hjerteligste takker Dagen for Complimenten om de vanssedede Noveller i Søndagsbladet. (Søndagsbl.)
Aalborg Stiftstidende, 1835-05-23
Kjøbenhavns Havnepriser, den 16de Mai. Dansk Rug 3 Rbd. 4 Mk. - s. a 3 Rbd. 5 Mk. 8 s. - i Byg, 2rad. 3 Rbd. - Mk. 8 s. a 3 Rbd. - Mk. 12 Byg, brade. 2 Rbd. 3 Mk. - s. a 2 Rbd. 5 Mk. 4 s. Havre 2 Rbd. - Mk. 12 s. a 2 Rbd. 3 Mk. - Ærter, 4 Rbd. - Mk. - s. a 4 Rbd. 4 Mk. - Holst Smør, 48 Rbd. - Mk. - s. a 56 Rbd. - Mk. 2 s. Fyensk Ditto 40 Rbd. - Mk. - s. a 48 Rbd. - Mk. - s. Sjell. Ditto 4 Rbd. - Mk. - s. a 52 Rbd. - Mk. - s. Alt i Sedler og Tegn pr. Tde. Bøgebrænde pr. Favn 9 Rbd. 3 Mk. - s. a 10 Rbd. 2 Mk. - s. exel=Cours. i Kjøbenhavn, den 19de Mai. Hamborg 2 M. - a vista 2071. Species 207. Species solgtes til 12 Rbmk. 6 1/2 s. frit Bank-Disconto 4 pCt. 3 Norske Speciessedler pr. 100 Specier 181 R. i Sedler. re Svenske Sedler pr. Rd. Rigsgjeld 484481 Rbs. Tegn. i pCt. kgl. Oblig. (u. R.) 94 Rbd. Sedler. Ditto over 2000 pr. Stk. - i Sedler. et Ditto Ditto 90 i Banco. et Natulb. Obl. (af Laanet 4de Fbr. 1820) 102 a 1024 Rbd. r. S. ses Ditto Ditto 105 1/2 a 106 i Sedler. rig 4 pCt. uops. Rigsb. Obl. 102 Rbd. r. S. 4 pCt. norsk Laan ved Hambro & Søn af 1825 101 a 101 ½ i Da 4 pCt. Ditto Ditto af 1828 101 a 102 i r. S. 4 pCt. nye norske Obl. af 1834 101 a 102 i Banco. 4 pCt. Ditto Ditto 101 a 102 i r. S. 3 pCt. nye danske Obl. 7575 1/2 Lst. s. Hamborg, den 19de Mai. Bordeaux 1883. Peagtersborg 9 1/2. London 2 M. 13 Mk. 81 s.; k. S. 13 Mk. 10 s. Madrid 461. Cadix 47. Lissabon 52 1/2. Amsterdam 2 M. 35, 800; k. S. 35, 65. Kjøbenhavn 206. Speescies 12 slettere. Disconto ikke noteret.
Aalborg Stiftstidende, 1835-05-23
Blandede Efterretninger. D. K. H. Prinds Christian Frederik og Gemalinde modtoge Cour i Torsdags Aftes Kl. 7 paa Odense Slot.
Aalborg Stiftstidende, 1835-05-23
Cand. theol. L. Chr. Møller indbyder til Subscribtion paa en Danmarks Historie, som, med Forbigaaelse af Alt, hvad der kun passer for den Boglærde, kan sætte genhver Dansk istand til, uden Tidspilde og Kjedsommelighed at gjøre sig bekjendt med sit Fædrelands Historie og hielpe til at holde Kjærligheden til Konge og Folk vaagen, hvor den har hjemme, ved at minde om, hvad det er forgen Slægt, der har baaret Kronen i Danmark, og hvad Mænd det er, fra hvem vi stamme. Bogen vil blive indrettet saaledes, at ogsaa Almuen og Ungdommen kan læse den med Lyst; kort kan den ikke blive, men Fyldekalk skal ikke tage Pladsen op. Den vil udkomme maanedsviis i Hæfter, hvert paa 4 Ark og maaske derover. Prisen vil ikke overstige 1 Mk. Heftet paa Trykpapir og 24 s. paa Velinpapiir. Subscription kan her i Byen tegnes hos Hr. Boghandler Lundt. thanson ladet indrykke et Stykke angaaende NationalbanI Kjøbenhavnsposten Nr. 37, har Hr. Grosserer Na ken, især med Hensyn til dens Actionairer, hvori søges godtgjort, at Banken, efter Fradrag af Obligationsgjelden, eieren netto Formue af 12,697,944 Rbd. 8 s., og at følgeligen, de forventende Actiers Værdi maatte ansættes omtrent 50 Procent høiere end deres Paalydende. a Da imidlertid Hr. Grossererens Opgivende ikke saa synderligen stemmer med det, af Banken aflagte og offentliggjorte Regnskab; saa har jeg anseet det passende at henlede Almeenhedens Opmærksomhed, paa det urigtige i Fremstillingen, for at falske Begreber ikke skulle blive nærede, angaaende en saa vigtig Gienstand, som Landets Pengevæsen. Efter det sidste Bank=Regnskab, er nemlig Bankens Formue, eller de Summer der staae til Bankens Disposition følgende: 1) Bankhæftelser . . . rede Sølv 3,214,662 Rbd. 35 sk. 2) Bankens Formue . . rede Sølv 3,118,578 - 65 3) Ditto . . . . . . . Sedler 1,038,993 - 41 4) Extraordinaire Activer . Sølv 4,000 - Jalt: 7706,234 Rbd. 45 sk.
Aalborg Stiftstidende, 1835-05-23
Derimod er Bankens Obligationsgjeld: 1) Den ved Octroien paalagte Obligationsgield. . . . . . . . 2135,820 Rbd. - s. 2) Til Finantsernes Reservefond . . 723,331 - 79. 3) For det af Hs. Majestæt til Banken overdragne Guldtaffel . . . 150,500 - 4) Obligationer efter Bekjendtgjørelse. af 21 Junii 1818. . . . . . 130,600 - 5) Laanet af 4 Febr. 1820 . . . 3,191,100 - 6,331,351 Rbd. 79 s. Af dette Beløb, skal Hertugdommene udrede. . . . . . . . . 1427,210 - 34. Igjen 4,903, 141 Rbd. 45 s.
Aalborg Stiftstidende, 1835-05-23
De udstædte Bankosedler, som det paaligger Banken, at indfrie med rede Sølv, eller Sedler, der paa Anfordring omvexles med Sølv, beløb d. 31 Julii 1834 16, 709,309 Rbd. 90 s. men heraf tilkommer det Bank-Jnstitutet i Altona, ved en aarlig Indbetaling af 318,000 Rbd. Sdl., at indfrie 6,08,752 - 8 Igjen 10,000,557 Rbd. 82 s. der validerer imod Banken. Sammenlignes denne Fremstilling, der er aldeles overeensstemmende med Bankens Regnskab, med Hr. Grosserer Rathansons Fremstilling, vil man finde en mægtig Forskjel i Tal=Størrelsen, hvilken især hidrører fra, at Hr. Grossereren har anført 6. 708,752 Rbd. 8 s., som beholden Formue, skjøndt Summen blot angiver det Beløb, Bankinstitutet i Altona skal indløse, af de i sin Tid, ogsaa for Hertugdommenes Vedkommende, udstædte Sedler, som derved at Hertugdommene udtraadte af Forbindelse med Banken, ene kom til at circulere i Danmark.
Aalborg Stiftstidende, 1835-05-23
Bankhæftelsen i Hertugdommene staaer aldeles ved Siden af de 2 af Bankhæftelsen af Jorder og Tiender i Danmark, thi naar et bestemt Øiemed: Sedlernes Jnddragelse, er opnaaet, saa ophører al videre Forpligtigelse til Banken. Hvorfor da anføre en bestemt aarlig Andeel af Renten af for, nævnte Hæftelser som Formue, og ikke Renten af Sidstnævnte: Vel kan det ved første Øiekast synes, som derdog var noget grundet i Hr. Grossererens Formening; men det synes ogsaa kun saa; thi da den circulerende Seddel masse, enten skal tilintetgjøres eller indløses med rede Sølv hvilket sidste dog maa være det endelige Øiemed, saa maa i begge Tilfælde den Sum, der aarligen indbetales af Bankinstituttet, ligesom hidtil gaae ud igjen fra Banken, og kan derfor kun ansees som en løbende Jndtægt, men ikke som Formue. Laanet af 4 Febr. 1820, er heller ikke opført blandt Obligationsgielden, hvor det dog virkeligen bør have sin Plads, siden det baade skal afbetales og forrentes, rigtig nok af en vis Jndtægt; men denne synes det, at Hr. Grossereren vil have anvendt til Actionairernes Fordeel; hvilket hverken er grundet i Octroien eller Sagens Natur, fordisk, denne Jndtægt, omtrent 795,000 Rbd. Sølv aarlig, til bestemte Øiemeds Opnaaelse, udredes af Statskassen. At Actierne, efter det Foregaaende ikke kunne anføres til en Værdi af 50 Procent over deres Paalydende er vist, naar Værdien skal bestemmes efter den disponible Formue, ved Udløbet af sidste Bankaar. Men da Actierne endnu ikke ere udstædte og endnu mindre have givet Udbytte, der dog rimeligviis vil blive Maalestokken for Værdien i sin Tid saa er denne Sag, formeentligen ingen videre Undersøgelse værd.