JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1837-02-24
J Hr. Cancellieraad Hempels Avis bekjendtgjør Slagtermester Benjamin Falkner i Middelfart Følgende: "Den fatale Huusinqvisition hos ikke Handlende, hvormed saa mangen agtbar Familie, til megen Misnøie, har været incommoderet, ramte ogsaa mit Huus, i min Fraværelse, Fredagen d. 10de Februar sidstleden, idet 4, skriver fire, Toldofficiantere med Rettens Betient i Spidsen, efter en falskelig Angivelse indfandt sig hos mig, og der paa det strængeste indqvirerede, ja det gik endog saavidt, at min Sengemadratse blev op sprukket og undersøgt, men der fandtes - Jntet. Det er beklageligt, at Lovene tillader slig Behandling i den fredelige Borgers Huus, hvor man ellers selv er Herre. Enhver sætte sig blot i mit Sted - og de vil finde det meget ubehageligt at modtage flige ubudne Gjæster – uden at tale om de uberegnelige Følger, slig en skræsom Handlig kan indvirke paa en ung Kone, der var ene hjemme. - Ønskeligt var det imidlertid, at Angiverens Navn til denne uædle Handling maatte blive offentlig bekjendtgjort, for at man deraf kunde komme til Kundskab om, hvorvidt han har villet chicanere mig eller drevet Gjæk med det respective Toldvæsen, hvilket man næsten maa antage har været Bevæggrunden til denne utidige Visit.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1837-02-24
Jbehoer Ugebl. indeholder følgende sandrue Vidnesbyrd: "Jkke let er et Dødsfald bleven beklaget af saaMange, som Doctor Müllers i Christiansfeldt, og dog smykkede hverken Baand eller Ordener hans Bryst - en Mand, udrustet med fortrinlige Kundskaber, utrættelig i sit Kald, begavet med en sjelden Hjertensgodhed, vil han desværre ofte blive savnet af dem, der kunne give ham dette Vidnesbyrd.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1837-02-24
Forhenværende Forpagter af Søndermølle ved Viborg J. Rasmussen Steenlykke er, for i svigagtig Hensigt at have udstædt pro forma en Panteobligation for 400 Rbd. til en tredie Mand, og suspenderet Landsoverretsprocurator Holm, der har skrevet om nævnte Obligation, for at have været Medvider i det intenderede Bedragerie, ved Viborg Landsoverret dømt, den Første til 4 Gange 5 Dages Fængsel paa Vand og Brød, den sidste til en Mulkt af 500 Rbd. Sølv til Viborg Byes Fattigkasse.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1837-02-24
Med Forundring erfares af Viborg Avis, at ved Jldebranden der i Byen den 17 f. M. vare de Brand korpset tilkommende vigtigste Functioner blevne bestridte af Uvedkommende, og at navnligen den femtenaarige Guldberg med et Mod og en Besindighed, der langt oversteg hans Alder, havde i meget lang Tid ledet en Straale paa et farligt, af Jld og Røg omgivet Sted. "En saadan Aandsnærværelse - hedder det – i saa ung en Alder, er hæderlig; den Assistence der fra alle Sider vistes glædelig; men sørgeligt og høistforuroligende er det for Enhver af Viborgs Jndvaanere, at deres Personers og Eiendommes Redning i et saadant Tilfælde skal være afhængig af Uvedkommendes Klogskab og Jver. Hr. Kammerjunker, Amtmand de Neergaard i Ringkjøbing er udnævnt til Amtmand over Præstø Amt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1837-02-24
(Meddeelt.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1837-02-24
Ved Tallotteriets 1314 Trækning i Altona udkom: No. 74. 51. 23. 52. 85.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1837-02-24
Ribe. Tredie Søndag i Fasten prædiker i Domkirken Hs. H. Hr. Stiftsprovst Dr. Frost, Ridder af Dannebroge; i Cathrine Kirke Hr. Pastor de Thurah. Fjerde Onsdag i Fasten prædiker Hr. Pastor Leth.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1837-02-24
AVERTISSEMENTS. Efter 12 Dages haarde Lidelser bortkaldte Gud de 12te Februar vor lille haabefulde Datter Ane Kirstine i hendes 5te Aar; - Vemodsfulde forkynde vi dette for deeltagende Slægtninge og Venner. Aulum Degnebolig. L. Jørgensen. K. R. Jørgensen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1837-02-24
Hamp og Tors sælges til billige Priser hos Bjerrum.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1837-02-24
Store flamske Sild bekommes til 1s. Cour. Stykket hos Bjerrum.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1837-02-24
Hos Farver Nicolaysen i Warde kan en Farversvend, som med paalidelige Anbefalinger godtgjør Dulighed og god Opførsel, strax erholde Arbeide.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1837-02-24
Placat. Jfølge Forlangende af de myndige Arvinger, efter Vertshuusholder Gierlef Pedersens afdøde Enke Jnger Nielsdatter her af Byen, bliver den hendes Boe tilhørende Gaard Nr. 358 i denne Byes Nørreportsgade, bestaaende af et Forhuus til Gaden 12 Fag, 2 Etage Bindingsværk, et Sidehuus i Gaarden 10 Fag, een Etage, ligeledes Bindingsværk, og et Tverhuus, 15 Fag, Grundmuur, med tilhørende Udskiltningsjorder i Sønderfoerte i Lodden Nr. 11, og paa nye Hede i Lodden, No. 15, bortsolgt ved en eneste Auction, der afholdes i Gaarden selv Torsdagen den 30te Martz næstkommende Formiddag Kl. 10. Conditionerne, hvorefter en Deel af Kiøbesummen kan blive indestaaende i Gaarden med Jorder, ville ved Auctionen blive bekjendtgjorte. Lysthavende indbydes. Ribe, den 24 Februari 1837. Tranberg.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1837-02-24
Efter vedkommende Pante- og Udlægshavers Reqvisition, bliver den Giæstgiver Michel Jacodsen tilhørende i Hjerting Bye Guldager Sogn, beliggende Gaard med sine Bygninger og underliggende Eiendomme af samlet Hartkorn 4 Td. 6 Skpr. 2 Fkr. femottendeel Alb., stillet til Bortsalg ved trende offentlige Auctioner der afholdes: 1ste Auction Tirsdagen den 21de Martz jostk. 2den Auction Tirsdagen den 4de April 3die Auction Onsdagen den 19de f. M. hver Dags Formiddag Kl. 10; de tvende første Auctioner afholdes paa Warde Raadstue, men tredie Auction i den sælgende Gaard. Det anmærkes at Gaardens Bygninger ere gode og indrettede til at kunne beboes af en Familie udenfor Bondestanden, ligesom der og haves Bevilling til Vertshuushold i samme. Denne Bekjendtgjørelse skeer overeensstemmende med Pl. 22de April 1817 saavel til Lysthavendes som Pantecreditorernes Efterretning. Skads Herredscontoir paa Giellerupholm den 20de Bruun. Februar 1837. 1837. Tillæg til Ribe Stifts Adresse-Avis No. 16. Fredagen den 24de Februar 1837. Tredag. en 24de Februar 1827.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1837-02-24
Jndenlandske Efterretninger. Denne Avis har alt omtalt den Deputerede LycksArtikkel i Jtzeboer Ugeblad, hvori det omtales den Misfornøielse, som Jndførelsen af Sølv-Fire- og ToRigsbankskillinger har vakt i Hertugdømmerne. En Deputeret fra Nørrejylland har senere angrebet Löck for denne Arkikkel, og i et Nummer af Jtzehoer Ugeblad har Löck, som det synes seirende forsvaret sig og er ved samme Leilighed kommen til at udtale sig om Holstens Forhold til Danmark, et Forhold, som i Danmarks danskalende Provindser maaskee ikke i Almindelighed tilstrækkeligen er paaater. "Min Modstander - siger han synes især at være bleven indigneret over det, at jeg har anseet Jndførelsen af Rigsbankpenge i Holsten for et Forsøg paa at sammensmelte dette med Danmark, og at jeg har sagt, at vi i daglig Handel og Vandel ligesaalidet kunne bruge dansk Mynt som dansk Sprog. Formedelst disse Udtryk beskylder han mig for en forstruet Patriotisme og en ubetinget Aversion for Danmark; men det skulde gjøre mig ondt, om nogen Dansk deelte min Modstanders Misforstaaelse. Ubillig kan vist ikke den Smerte, kaldes, som jeg har følt ved at see min Bestalling udfærdiget paa dansk og mit Lands Forordninget skrevne paa dansk, medens dog den svenske Konge ikke taler svensk til Nordmændene, Kongen af England ikke engelsk til Hannoveranerne. Efter min Modstanders Mening har Holsten i næsten 400 Aar staaet under danske Scepter, har den danske Regjering i 377 Aar behersket Holsten. Men herimod protestere vi Holstenere, og kræve Historien til Vidne. Hvor der findes en Herre, der er ogsaa en Tjener, men Holsten har aldrig tjent Danmark. J Christian den Første fik Danmark en Konge af et tydsk Fyrstehuus, og han fik Holsten, ved Arvefald, Danmark har hverken erobret eller erhvervet det. Den Gang, som nu havde Danmark og Holsten en Fyrste, men Holsten kom ligesaalidet under dansk Herskab, som Danmark ved Christians Valg kom under Oldenborg Vi Holstenere ville gjerne byde de Danske en Broderhaand og staae under een Monark, vi ville gjerne gaae med dem, men ikke bag dem Min Modstander siger, at der ikke gives noget Tydskland, men kun tydske Lande; denne Anskuelse maa han forsvare for Forbundsforsamlingen i Frankfurt. J een Betydning existerer der dog et Tydskland, udenfor den materielle og haandgribelige Grændse, udenfor det statsretlige Baand, uafhængigt af diplomatisk Regulering som af Erobrernes Magt; det er det Forbund, som dannes ved Tydsklands Genius og Tydsklands Sprog, og til denne Stat hører Holsteen. De Danske Herrer, Holstenerne Tienere, det er en Rollefordeling, som vi forkaste med Uvillie, vi ville ingen Rangforordning have imellem to Lande under een Monark Scepter."(Hemp. A.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1837-02-24
Det er dog noget ganske Andet - siger Veile Avis - hvad Poeter af Profession, end hvad blotte Dilettanter skrive. Paa gamle Bogtrykker Elmenhoffs Grav blev der plantet flere Blomster, men ingen har den Duft som følgende Steen St. Blichers: Nu vil jeg ofte savne ham derinde, Jgjennem Vindet see, men ikke finde Den Gamle rokkende paa Sætterstolen - Han var der gjerne længe førend Solen. Den seer ham ikke meer. J kjærlig Favn, Ham Dødens Engel bar til Vinterhavn; Det stille Huus den trætte Vandrer dølger: Ei længer tumles han af Livets Bølger. Dog var han her ei Bold for hver en Vind; Hans Tro var hans Kompas; et ærligt Sind Det var hans Roer; saaledes styred han Trygt gjennem Skiær til det ukiendte Land.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1837-02-24
J mange Aar han tegnede op de Døde Nu staaer han selv blandt dem. Hans Aftenrøde Gik over til den mørke lange Nat.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1837-02-24
Et Mindekors er paa hans Gravhøi sat; Et Vers i hans Avis og dermed glemt? Oner! endnu i mange Hjerter gjemt Er redelige Gubbes pletfri Minde Vel sandt, kun for en Tid; men Alt skal svinde, Og selv det Største glemmes her paa Jord; Kun er for Den som udi Lyset boer, For Lyset frem hvert henlagt Værk jo maa J ny Udgave skjønnere fremgaae.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1837-02-24
Ribe. Døbt i Domkirken d. 6te Januar: Dreiermester C. Fransens Datter, Anna Kirstine Frandsen. Fadderne: Jerne A. M. Frandsen, A. K. Weis og B. Andersen, Værtshuusholder S. Weis og Kjøbmand L. Frandsen. D. 15de: Rugbrødbager N. Nielsens Søn, Søren Nielsen. Fadd. Jfr. M. Wodder, Pigen M. Thomsen, Snedkerm. M. Rasmussen og Handelsbetjent P. Sommer. D 28de: Fruentimmeret K. M. Mads datters Datter, Kirstine Johansen. Fadd.: Muurm. C. Tarps Enke, Pigen K. M. Sørup. Dagl. M. Lund og Dagl. W. Mortensen, alle heraf Byen. J Cathrine Kirke de 15de Januar, Snedkerm. Sørups Datter, Marie Elisabeth Sørup Fadd.: Muurm. C. Tarps Enke, Pigen A E. Jensdatter, Dagl. J Bernhardtsen og Ungkarl B. Pedersen. D. 17de Dorthea Kragelunds uægte Søn, Peter Jensen. Fadd. Peder Kragelunds Enke, Pigen D. Grønnebek, Vognmd. L. Clemmensen og Ungk. N. Poulsen. D. 22de: Gad. Peder Jensens Datter, Maren Pedersen i Lustrup. Fadd.: Ged. H. A. Michelsens Hustrue, Pigen C. Pedersdatter i Lustrup, Pigen K. Jensdatter, Ungk. H. A. Møller i Ribe og Ungk. H. N. Christensen i Lustrup. D. 12te Februar, Gad. Hans Lassen Jversens Søn. Hans Lassen i Lustrup. Fadd.: Gid Knud Hansens Hustrue fra Wester vedsted, Pigen A. M. Berthelsen i Lustrup, Pigen G. Pedersdatter fra Seem, Gid. J. Hansen fra Gram og Ungkarlene L. L. Nissen og J. Hansen i Lustrup. Den 13de, Vognmand Thomas A. Dahls Søn, Carl Dahl. Fadd.: Hjulmand Jørgen Jensens Hustrue, Pigen J. Lorentzen, Hattemagermester H. Nielsen og Ungkarl G. Gregersen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1837-02-24
Begravet paa Domkirkens Kirkegaard d. 16de Januar, Skom. J. A. Wedsteds Datter, Gine Marie Wedsted, trefjerdedeel Aar gl. D. 17de: Smedesvend F. Eriksen, 40 Aar gl. D. 8de Febr.: Skom. N. J. TvedsHust, 74 Aar gl. D. 9de afd. Bogtrykker Hyphoffs D. 10de: Skom. Søn, Jørgen S. Hyphoff 15 Aar gl. Jwicks Hust., 65 Aar gl. D. 11te: Almisselem Ane Schwedenborg, 51 Aar gl., alle af Ribe
Ribe Stifts Adresseaviser, 1837-02-24
AVERTISSEMENTS. Billance, Past. Activa over svare- og Laane-Kassen i LuS. H.S. H. C. gumkloster, fra 1ste Januar til Udgangen af Decbr. Maaned 1836. Rd., s. for J Spare=Kassen er belagt De deraf til den 31 Decbr. godtgjorte Renter udgjorde. Af Laane=Kassen er paa sikkre Beviser, udlaant hvoraf er i Løbet af Aaret indbetalt Renter til Beløb af.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1837-02-24
J Kassebehold er Kassens Fond bestod ved Udg. af Aaret 1835 1053 Rd. 11 s. hvoraf Directionen skienkede Fattigvæsenet her i Sognet som Bidrag til at lette Udgifterne til Fattighusets Kiøbesum og dets Jndretning . . 400 Rd. - s. Kassens Fond var altsaa ved Begyndelsen af 1836 653 Rd. 11 s. hertil de i det forløbne Aar vundne Renter naar Omkostninger derved ere fradragne. . . . . 96 Rd. 32 s. Kassens Fond eller Formue. er ved Slutningen af 1836 749 Rd. 43 s. - - 1759 Foranstaaende Billance er i Generalforsamlinger nøiagtig Undersøgelse revideret og erklæret, overeens mende med Bøgerne og Documenterne, for rigtig; saa bliver herved offentlig bekjendtgjort. Lügumkloster d. 31 Jan. 1837. P. G. Schrader Hille. anskabsse.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1837-02-24
Ved Ribe Stiftamtmands Resolution, af 28de October f. A., er det bestemt, at der med den Arvecapital den fraværende Jens Christian Brandt ved sluttet Skifte den 11te October 1821 er tilfalden efter Faderen, Peder Jensen Brandt af Jerne, og som hidtil har været bestyret under Skads Herreds Overformynderie, nu da over 15 Aar siden Skiftets Slutning ere forløbne, maae forholdes efter §2 i Frdn. af 2 April 1817. Som følge heraf indkaldes herved fornævnte Jens Christian Brandts Arvinger til inden Forløbet af 12 Uger, at melde sig for undertegnede Skifteforvalter og legitimere deres Arveret. Stads Herredscontoir paa Giellerupholm ved Warde, Bruun. den 11te Februar 1837. Ugeblad for den danske Bonde.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1837-02-24
Dette forhen averterede Tidsskrivt, som udkommer ugentligen fra Bogtrykkeriet i Randers, og forsendes med Posten overalt i Danmark, indeholder Afhandlinger og Efterretninger, henhørende til Land-Oeconomie og der landlige Jndustrie. Baade udenlandske og indenlandske landoeconomiske Efterretninger benyttes. Tillige kundgjør Bladet den Landmanden nærmest vedkommende Lovgivning. Afhandlinger betræffende Landvæsenet modtages med Forbindtlighed.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1837-02-24
Bemeldte Tidende kan bestilles paa samtlige Postkontoirer, koster 4 Mk. 8 s. Tegn qvartaliter, og anbefales Fædrenelandets Landmænd.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1837-02-24
Alle og enhver, som maatte have noget at fordre i Boet efter afgangne Huusmand Rasmus Jacobsen, af Schodborg-Skoukrog, Schodborg Sogn, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, til inden Udløbet af denne Termin og under Fortabelse af deres Tilgodehavende, for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og bevise deres paa bemeldte Boe havende Krav. Hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Tranberg. Ribe, den 7de Febr. 1837. Hos Undertegnede i Oved, Wodder Sogn, staaer indtaget 6 Faar med forskjellige Mærker, hvilke Eierne kunne erholde, naar man opgiver Mærkerne og betaler Foder og andre Omkostninger, samt afhenter samme inden 4 Ugers Forløb efter dettes Bekjendtgjørelse. D. 18de Febr. 1837. P. Pedersen Muurmann.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1837-02-24
Auctions-Placat. Jfølge Begjæring af vedkommende Udlægshaver, bliver det af Jeff Pedersen hidtil eiende Huus paa Mandøe, bestaaende af 18 Fag Jnd- og Udhuus, med tilhørende Andeel af Øens Jorder, ansat til 10 Fkr. 3 Faars Hartkorn, stillet til Bortsalg ved 3de offentlige Auctioner, hvoraf de tvende første afholdes paa Ribe Raadstue, saaledes: 1ste Auction Onsdagen d. 22 Martz næst) hver Dags d. 5 April ) Form. Kl. 10. 2den og sidste Auction paa Mandøe i Stedet som skal sælges, Torsdagen den 20de April næstkommende, Formiddag Klokken 9. - Conditionerne ville blive oplæste paa Auctionsstederne. Hvilket herved kundgjøres til Efterretning saavel for Lysthavende som Pantecreditorer, ifølge Pl. 22de April Ribe, den 21de Februar 1837. Tranberg.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1837-02-24
Ved Proclama, i afdøde Huusmand Peder Laust, Nielsen af Jkast, forhen boende i Skovbye i Giellerup Sogn, hans og efterlevende Enke Ane Marie Nielsdatters fælleds Boe, og ved Proclama, i Boet efter afdøde Gaardmand Christian Olesens ligeledes afdøde Enke Maren Christensdatter af Ruskier i Bording Sogn, som ville blive læste i den Kongelige Landsoverret i Viborg og ved Hammerum Herreds Ret, ere Creditorerne indkaldte med 12 Ugers Varsel til for mig som Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Herredscontoiret paa Herningsholm den 6te Februar Landt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1837-02-24
Udkommen er: Præsten Giessing og jeg ere ikke Brødre i Christo.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1837-02-24
En Nytaarsgave for dem, som ville læse den, af L. D. Hass, Præst til Medolden.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1837-02-24
Den sælges hos Hr. Termansen i Ribe samt hos Forfatteren for 2 1/2 s. Hos N. Hansen, Gartner i Warde, kan bekommes godt Hauge=Frø til de billigste Priser.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1837-02-28
Kongelig allernaadigst privilegeret. Sie AdresseAvis, som forsendes med Brevposten, overalt i de danske Stater. No. 17. Tirsdagen den 28de Februar Udgives af N. S. Hyphoffs Enke i Ribe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1837-02-28
Udenlandske Efterretninger. Tyrkiet. Lord Ponsonby har fra London erholdt Tilladelse til at reise tilbage til England. Sir Car les Vangham skal fungere i hans Fraværelse, hvormed Gesandtskabssecretæren Urguhart ei skal være tilfreds, endskjøndt det dog vel næsten er umuligt, med Hensyn til de bestaaende Former, at han skulde kunne paatage sig en Gesandts Plads med Ministers Rang. Den bekiendte Churchill ledsager Lord Ponsonby til London. Hr. Urguhart har i de sidste 14 Dage hyppige Samtaler med Told Direktøren, men Handels Tractaten med England er endnu et afsluttet. - Pesten har borttaget 4303 Grækere. - Mandskabet af "Vixen" er sendt til Constantinopel fra Suk=Kale af Admiral Lazarien; denne Begivenhed vækker fremdeles de største Bekymringer. - Ved Jordskjelvet i Syrien ere de af Jbrahim Pascha nylig opførte Værker i Arre forstyrrede. J Seide styrtede mange Hus sammen og den franske Consuls Frue blev fremgravet halvdød af Gruset. Tiberias Søen bevægede sig under denne Katastrophe og henviste tydelig paa Vulkanen, som gjorde sig Luft fra Jordens Jndre. Jndtil den 11 Jan. bevægede Omegnens Grund sig bestandig, Skræk og Frygt steg til det Høieste Frankerig. Generalerne Rapatel og Trezel, hvoraf den sidste kommanderer i Bong, indberette, at Krudtmagasinet i Bona den 30te Januar om Morgenen Kl. 7 sprang i Luften, efterat en Bombardeer med den sædvanlige Tjenestelanterne var gaaet ind forat hente Ammunition. Samtlige omliggende Bygninger, Cassernerne for 2 Regimenter bleve nedstyrtede. 3 Offiserer bleve dræbte og 4 saarede. 105 Underoffiserer og Sold. ere dræbte og 188 saarede. General Trezel har leiret sig rundt om Cittadellets Ruiner og arbeider paa Bortryddelsen af Gruset. Jngeniørchefen mener, at 14 Dage vil være tilstrækkelig til at bringe Alt i den forrige Stand. Kommandanten i Citadellet, Capt. Bernard, hans Frue og Lieutenanterne Perrand og Rosolin ere blandt de Døde. Rygtet fortæller, at Fortet Tiemeren skal sprænges og rømmes, fordi sammes Proviantering medføre uendelige Besværligheder. Ogsaa Leiren ved Tafura skal opgives. -
Ribe Stifts Adresseaviser, 1837-02-28
Marschall Clauzel vil i disse Dage bekjendtgjøre en fuldstændig Memoire om sin Bestyrelse i Afrika.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1837-02-28
Man siger at Ministrene ville deri blive meget blottede, da Marschallen ved at bekjendtgjøre den med dem og deres Forgængere førte Correspondents vil bevise, at ingen af dem, uden Marschall Gerard meente det oprigtigt med Vedligeholdelsen af de africanske Besiddelser. Marschall Gerard skal dengang have skrevet; "hellere mister jeg Haanden, end at stemme for Rømningen af vor afrikanske Occupation"
Ribe Stifts Adresseaviser, 1837-02-28
Østerrig. Den 12te Febr. erholdt Prindsen af Vasa Efterretning om sin Faders Død, og strax anordnede han dyb Sorg i sit Palais. Keiseren og Keiserinden lod ham d. 13de bringe deres Condolation; det lader ikke til, at Hofsorg vil vorde anlagt. Prindsen, af Vasa var allerede tidligere erkjendt som Familiens Hovedperson, og ved Faderens Bortgang vil saaledes hans Stilling blive uforandret.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1837-02-28
Neapel. Ved Slotsbranden var den kongl. Familie gaaet til Ro efter Festen i San Carlo. Flammerne grebe saa hurtig om sig, at Kongens Moder neppe havde Tid til at undfly dem. Hendes Eiendom kunde ikke reddes, pragtfulde Malerier, et herligt Bibliothek, et Museum med Antiquer, næsten hele hendes Garderobe blev et Rov for Luerne. Prinds Leopold af Syrakus var nærved at forgaae i Flammerne, man maatte løfte ham bevidstløs fra Leiet. Hans Eiendele ere næsten aldeles opbrændte. 2 Mennesker have opgivet Aanden og flere ere stærkt beskadigede. Norge. Een 1 Time for Storthingets Slutning sendte dette en Deputation til Regjeringen med en Adresse og de unielle Forhold af følgende Jndhold: "Storthinget føler sig overbeviist om, at D. M. erkjender Vigtigheden af den fuldkomneste Lighed i Rettighederne, som udgjøre Grundprincipet for Norges og Sverrigs Forening. Derfor bør disse Rettigheder paa ingen Maade tilsidesættes, og Storthinget tillader sig at anmode om D. M. naadigste Opmærksomhed paa nogle Punkter, hvorved dette i Grundloven, og i Rigsakten tydelig udtalte Princip deels syntes tilsidesat, deels ei at være aldeles anerkjendt. Norges Krigsslag skal efter § 111 af Grundloven være et Unionsflag. Det nu brugelige er det svenske Flag, i hvis overste Hjørne findes en for Norge aldeles fremmed rød Fiirkant, deelt med et hvidt Diagonal-Kors. Flagget, dette vigtige Symbol paa en Nations Selvstændighed og Uafhængighed, er af høi Jnteresse for enhver fædrelandsksindet Borger. Det maa derfor ansees som naturligt, at det norske Folk finder det nu brugelige Unionsflag at være en for Nationalfølelsen, saarende Tilsidesættelse af Norges retmæssige Fordring i denne Henseende. J nær Forbindelse hermed staae følgende Gjenstande: 1. Anvendelsen eller Maaden af Anvendelsen af det norske Rigsvaaben paa nogle siden 1831 prægede og siden i Omløb satte venske Mynter, 2, en lignende Anbringelse af det norske Vaaben paa forskjellige Embedssegl for svenske Øvrigheder. Storthinget holder sig overbeviist om, at, naar disse Sager, saavelsom den ovenanførte, ikke snart blive ordnede paa en med gjensidig Ret stemmende Maade, vil det svække den Tillid og Velvillie mellem de forenede Folkeslags, hvis Befordring baade er deres Majestæt og enhver retskaffen norsk og vensk Borgers høieste Ønske." Endelig omtales, at i den kongl. Titulatur, hvor denne bruges i Documenter som udfærdiges enten af Kongen i den Egenskab som Konge i Norge, eller af norske Embedsmænd i norske Embeds Anledninger, bør Norge anføres foran Sverrig. Historien viser, at den mere eller mindre strenge Jagttagelse af anerkjendte Grundprinciper, selv ved deslige tilsyneladende Ubetydeligheder, ikke sjelden har været af vigtige Følger. Storthinget vilde troe at tilsidesætte sin Pligt, naar det havde tilbageholdt sin Overbeviisning om det norske Folks Ønsker og Fordringer i de anførte Henseender, og det holder sig forsikkret om, at D. M. naadig vil anerkjende, at Storthingets eneste Øiemed hermed er, at bortfjerne enhver Anledning til Uenighed og Mistroe mellem Rigerne, og dermed fremme Foreningen, paa det at den i Aarhundreder maa bestaae.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1837-02-28
Blandinger. Den homoopathiske Lægemethode giør i den senere Tid betydelige Fremskridt i Wien, fordi man nu anseer de Skranker, som den afdøde Statsraad og Livlæge Dr. Stift lagde i Veien for denne Methodes Udbredelse, for hævede. De indflydelsesrige alløophathiske Læger søge nu paanye at faae afgjørende Forholdsregler indførte mod Homoopathiens videre Udbredelse, til hvilken Ende man mener, at 4 Wiener Læger, under Anførsel af Rector magnificus, Dr. Wierer, den 8de dennes havde Audients hos Keiseren. - J Adrianopel havde en Græker skudt en Ravn, hvormed nogle Børn legede disse blev snart syge og døde af Pesten. Man mener at Ravnen havde næret sig af Pest. Cadavre og saaledes meddeelt Pestsmitten.