JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1824-12-31
Norge. Jfølge Efterretninger fra Christiania erfares, at den norske Statsminister Peter Anker Storkors af Dannebrogen og Ridder af flere svenske J Ordener, er afgaaet ved Døden to Dage efter at have g opnaaet sit 75de Aar. Han har især gjort sig meget fortjent af de norske Landeveies Forbedring. Hans eneste efterlevende Datter og altsaa Arving til hans store Formue, er givt med Statsraad Grev Hermann Wedel-Jarlsberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1824-12-31
Blandinger. Paa Newafloden har man allerede seet Driviis. Christiania Fjord var belagt med Jis for 8 Dage siden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1824-12-31
En opmærksom Jagttager af Naturbegivenhederne har lagt Mærke til: at den senere Tids Storme og Oversvømmelser har især yttret sig paa et Strøg, som gaaer i lige Retning mellem Europa's nordligste og sydligste Vulkaner: Hecla og Ætna.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1824-12-31
I Underjordsstaden Pompeji har man fundet i en Badesal et qvindeligt Beenrad med Hals og Armbaand af Guld, besatte med kostbare Ædelstene.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1824-12-31
J London er man nu ifærd med at sætte Deeligencerne i Gang med Gas.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1824-12-31
En hollandsk Ostindiefarer er i Stormen den 23de forliist paa Eierland.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1824-12-31
En svensk Krigsbrig er saaledes tørnet imod det rusiske Vagtskib udenfor Dinamünde, at de begge bleve stærkt beskadigede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1824-12-31
J det Preussiske skal nu anlægges 120 Mile nye Landevei imellem Hamborg og Kønigsberg, accorderet til 30,000 Rd. Milen. Dønnersbjerget i det vestlige Tydskland har viist tydelige Spor af Vulkanskhed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1824-12-31
J Bischofsheim (i det Würtembergske) slog Lynilden ned i Kirken midt under Altergangen, dog blev Jngen beskadiget; kun følte Præsten i den Haand han holdt Sølvdisken med Alterbrødet, et stærkt electrisk, Stød.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1824-12-31
To persiske Kjøbmænd have i Leipzig gjort store Opkjøb af lutter gammeldags Sager, som have ligget i 50 Aar og derover.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1824-12-31
Eieren af det store Staalfabrik i München, Hr. Lindauer, har endt sit virksomme Liv paa en sørgelig Naade. Valtseværket tog fat i hans Kjole, og pressede ham, der var en meget føer Mand, igjennem en Aabning af en Fods Vidde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1824-12-31
Paa en Postkareth imellem Schrewsbury og Birmingham, saaes forleden istedetfor de sædvanlige Passagerer paa Udsiden, tvende Liig, der sendtes fra Dublin til Anatomiekammeret i London, J Skotland er saadan Overflødighed af Penge, at Capitaler kunne faaes der mod 1 1/2 P. C.J Rusland var der allerede subskriberet 11 Millioner Rubler til Hielp for de som have lidt ved Oversvømmelsen i St. Petersborg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1824-12-31
De kgl. Ulden, og Linned=Manufacturer paa Kongsberg er solgt til Administrator Bugge for 20700 Sp.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1824-12-31
Fædrelandet. Khvn. Den reisende Agent for det engelske Selskab til Gas-Oplysningens Jndførelse paa Fastlandet; Hr. Well. Elliot, er i forrige Uge ankommen hertil Staden, og Gas-Oplysningens Anvendelse til Lysning i Hovedstadens Gader skal i denne Tid være under Deliberation. J London, Berlin, Stockholm, St. Petersborg og flere Hovedstæder er dens Jndførelse allerede i Gang.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1824-12-31
Den berømte Orgelspiller Barthel fra Altenburg, der paa sin Konstreise igjennem Tydskland er ankommen hertil, agter i næste Maaned at lade sig høre offentlig i en af Hovedstadens Kirker. - Den italienske Sanger Quagliarini er ogsaa ankommen hertil og vil ligeledes give en Concert med det første Storme indfinde sig af og til især henimod Natten, dog ikke saa voldsomme som Orkanen den 20de dennes ; Badehusene ved Langebroe ere gandske sammenstyrtede; og saavel Christiansborg Slot, som Holmens og Frelsers Kirker have lidt meget.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1824-12-31
Sørgespillet Svend Grathe, hvis Æmne er taget af Fædrelandets Historie, vedbliver at vinde fortjent bifald og at sees med Jnteresse. Nogle antage Seminarielærer Boye, Andre Professor Jens Smith, Provst paa Falster, for Forfatteren.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1824-12-31
Corsøer. J Stormen den 20de blev den herværende Telegraf nedstyrtet. Flere Skibe skulle være strandede paa Sjællands Ryst. J Søndags maatte Brevposten vende tilbage, og kom først over Dagen efter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1824-12-31
Faaborg. Sørgelige og strækkelige ere de Efterretninger, her indløbe om Søeskader m.m. Foruden den skjønne Brig herfra Byen, som mistedes, er man ogsaa i Frygt for en Slup, som man i lang Tid ikke har seet eller hørt det mindste fra. Et andet Skib, som Føreren selv eiede, er total forliist, og kun een Mand af Besætningen bjerget. J dette Øieblik fortælles: at tvende Skippere herfra ere forliste 8 Mile fra Kjøbenhavn. Odense. Den megen Storm, vi hjemsøges afer ellers en sand Velgierning for Menneskenes Helbred, der ellers ved den langsommelige fugtige Luft, vilde være udsat for end mere farlige Sygdomme, end der allerede spores mange Steder, endegsaa her i Fyen, som eller en af Danmarks sundeste Provindser. J Sielland og Jylland grassere Skarlagens- og Nervefebre, hvilket sidste ogsaa skal findes her i Odense, især udenfor St. Jørgens Port, men som ved Guds Hjelp og et aarvaagent Sundheds-Politie nok itide forebygges i videre Udbredelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1824-12-31
Skjelskjør. Mandagen den 3die Januar bortsælges her ved offentlig Auction tvende næsten nye Jagter, hjemmehørende i Faaborg, førte af Skp. Bank og Rasmussen, som ere strandede her paa Kysten.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1824-12-31
Jtzehoe. Endnu staae her de ødelagte Vaaninger for en Deel under Vand indtil Taget, saa de til ulykkelige Mennesker see en frygtelig Vinter imøde, og da de have mistet Huus og Hjem og Alt - deres jor er diske Lyksalighed. Ædle Menneskevenner anmodes om milde Gaver til de Ulykkelige.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1824-12-31
Aalborg. J den haarde Storm imellem den 20de og 21de, forliste paa Hirsholmen Skonnerten Forward, Capt. O. J. Bækken af Christiansund, bestemt med er i Korn og forliste Søfolk fra Aalborg til Drammen. og Den 24de kom hertil Mandskabet af et ved Hanstholmen den 12te dennes strandet Barkskib, the BetsyCapt. Joseph Cock, hjemmehørende i og bestemt til Sr. Yarmouth med Planker fra Cronstadt. - Natten imelde lem den 25de og 26de blæste det igjen en meget haard i Storm og sidste Nat en temmelig haard Storm med e Torden og hyppige Lyn og et saa høit Vand i Fjorden, som i de sværeste Orkaner i forrige Maaned. - Nogle og tyve Kiøbenhavnsfarere ere ivente her til Fjorden, som man maa ønske lykkeligt at komme frem.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1824-12-31
Aarhuus. Ligesom der for nylig meldtes fra Berlin, var der ogsaa her udspredt en Spaadom, den sagdes at være af en berømt Astronom, ifølge hvilken der den 27de eller 28de Decbr. skulde skee en meget stor Oversvømmelse paa Jorden. Denne Forudsigelse fløie, som et Lyn fra Mund til Mund, og satte saadan Skræk i mange Mennesker, at de med Ængstelse imodesaae den benævnte Tid. Oversvømmelsen i St. Petersborg, hvorom man nylig havde læst saameget sørgeligt, forøgede hos Mange Frygten for en lignende Skjebne. Den 27de kom, stormfuld og mørk, som endeel af de foregaaende Dage; det høitstegne Vand i Aaen slog op over Broerne; Stormens Heftighed tog imod Aften til og Frygten ligesaa. Men over Midnat sagtnedes Uveiret, og ikke Faa Sloge sig først da til Rolighed. Den 20de gled endnu bedre hen, og man takkede nu Gud ret inderligt for, at det kun blev ved skrækken, samt indsaae tillige, hvor ilde man gjør ved at fæste Liid til slige uhiemlede Rygter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1824-12-31
Ved den 1055 Trækning i Wandsbeck udkom følgende Nummere: 88. 90. 10. 71. 26.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1824-12-31
Khuus. Kours den 28de Decbr. 227. Specier 13 Mk. 10 s. Kongl. Obl. (uden Renter) 87. Nationalb. Obl. (uden R.) 100 1 a 100 1 Rbd. r. S. ell. Rbd. Sedler pr. 100 Rbd. r. S. Norske Speciessedler 17 1/2 a 17 1/2 pr. 10 Specier. Paa Søndag prædiker i Domkirken til høimesse : Hs. H. pr. Stiftsprovst Studsgaard; til Aftensang Hr. Pastor Brygmann. J Fruekirke til Høimesse : Hs. H. Hr. Pastor Hald; til Aftensang Hr. Catechet Steenberg; i Hospitalskirken Hr. Catechet Steenberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1824-12-31
Bekiendtgiørelser. Söndagen den 2den Jan. næstk. Kl. 6, vorder opført den 3die Concert i Selskabet Polyhymnia, hvortil Billetter kunne afhentes hos Overlærer, Fleischer, efter Concerten bliver som sædvanliBal, hvortil Billetter afhentes hos Balinspecteur Hr. Fuldm. Jngerslev eller Kjöbmand N. H. Beck.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1824-12-31
Næstkommende Torsdag den 6te Jan. om Aftenen Kl. 6, holdes Qvartal-General-Forsamling i Selskadet Polyhymnia, hvorved Contingenten erlægges; og da tillige Ting af Vigtighed bliver at afhandle, ønskes Mødet saa talrigt som mueligt. Directionen. Efterat have modtaget de milde Gaver, hvormed mine ærede Medborgere saa velvilligen understøttede, mig, da en pludselig Jldebrand truede mig og min med total Undergang, hvilken dog ved Guds Naad og ædle Menneskers Bistand blev forebygget: opfylder jeg herved mit rørte Hjertes Trang, ved at aflægge min inderligste Tak til alle de gode Mennesker, der saa ædelmodigen antoge sig mig i Trængselens Tid Ved Deres kjerlige Omsorg gaaer jeg nu med Glæde det kommende Aar imøde, nedbedende Herrens Velsignelse over de ædle Givere. Hans faderlige Naade hvile overde Mænd, som saa ufortrødent paatoge sig min Sag, og vare mine Talsmænd hos vore ærede Medborgere. Alle disse Ædles Daad skal stedse blive mig i kjær og taknemmelig Erindring. Aarhuus den 31te December 1824. Jens Kjersgaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1824-12-31
Torsdagen den 6te Jan. førstk. foretages offentlig Auction i Fløistrup Skov over en Deel paa Roden, staaende Bøge Gavningstræ. Lysthavende indbydes at møde bemeldte Dags Formiddag Kl. 10 ved Marien. dahl. Wilhelmsborg Birkekontoir, den 31te December 1824. Rasmussen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1824-12-31
Ved een eneste Auction som holdes paa Byens Raadstue Fredagen den 14de Jan. næstk. Kl. 10 Formiddalader Byeskriver Olsen sin iboende Gaard No. 100 paa Middelgade, opbyde til absolut Bortsælgelse; hvilket herved bekjendtgjøres. Aarhuus, den 27de Decbr. 1824. Fleischer. Mandagen den 10de Januar 1825. Mandagen den 24de Januar f. A. og Onsdagen den 9de Februar f. A. hver Dags Formiddag Kl. 11 slet bliver det afgangne Jens Clemmensens Stervboe tilhørende Sted, Brok huset kaldet, i Nebager Sogn Bierre Herred, op Udgives 3de Gange ugentlig af A. F. Elmquist. buden til Bortsælgelse ved Auctioner. Til Stedet i frie Hovedgaardstaxt Ager og Eng 3 Skpr. 2 Fdkr. 1/2 Album, Skovskyld 1 1/2 Album, contribuabelt Hartkorn 2 Skpr. 3 Fdkr. De 2de første Auctioner afholdes paa Bierre Tingsted, og 3die Auction i Stedet, selv, hvilket herved til Lysthavendes Efterretning bekjendtgjøres. Bjerre Hatting Herreders Contoir i Hornsyld den 21de December 1824. Brorson. Margrethe Schiuster, er bleven tilstaaet en Pension, stor 6 Rbd. 34 s. Sedler og Tegn, til hvis Modtagelse hun herved indkaldes uopholdelig. Aarhuus Toldkammer, den 28de Decbr. 1824. J. Clementsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1824-12-31
At den Handel der i de sidste 3 Aar har været ført under Firma Niels Skonings & Søn, ophører, fra 1ste Jan. 1825. Og at samme er overdraget min Stedsøn Thomas Skoning, der for egen Regning vedbliver at drive samme Handel i hans iboende Gaard No. 51. Bekjendtgjøres herved. Horsens, den 29de Decbr. 1824. Hylleborg Skonning, fød Raarup. Som Laugværge, Søren Monberg. C. O. Safians Livbaand af forskjellige Couleurer, saasom: lilla, røde, grønne og sorte, saavelsom lakerede, kan faaes for billig Priis C. Qllie, paa Broberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1824-12-31
Hos Spisevært J. Møller paa Rosensgade bekommes gode Formelys for 19 a 20 sk. pr. Pa.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1824-12-31
Særdeles godt Øll bekommes i hele og halve Ankere, i Potteviis 2 a 3 s. hos J. Møller, paa Rosensgade.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1824-12-31
Formedelst anden Bestemmelse med Gaarden No. 262, paa det store Torv her i Byen, er Leieren af sammes Stueetage bleven opsagt at fraflytte førstk. Paaske, til hvilken Tid en lignende Leilighed ønskes til Leie, hvorom Anmeldelse modtages af Mægler Bloch. Den øverste Etage i min iboende Gaard paa Middelgade, er at faae tilleie fra næstkommende PaaskeArp. Flyttetid.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1824-12-31
Nytaarsønsker med mekaniske Forandringer, smukke Jndfatninger, hvide og coulørte Ark, samt Visitblanquetter er at Fabricius. faae hos Nytaarsgave for 1825. udgiven af Pastor Faber, faaes tilkjøbs hos Warberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1825-01-01
No. 1. Aar 1825. den 1ste Januar. Løverdagen. med Brevposterne. Den til Forsendelse. privilegerede. Kongelig allernaadigst Aarhuus Stiftstidende. Sølvesternatten Klokken Tolv. De skilles af, de tvende store Brødre, Den Ædre flyer, den Paare træder frem :Med barnlig Lyst den Sidste glad fremspringer, Med Bemod gaaer den Første langsomt hjem. Han bragte Mange Fryd og Mange Snore, Et broget Spil han selv i Verden fandt; Saa mangt et Værk han ufuldende maa skue, Saa mangt et Baand han løste eller bandt. Saa tankefuld og mod i Hu han stirer, Paa Banen hen, han har tilbagelagt og Det er forbi, J Tidens Grav han synker i Forbi, Den Gamle har sit Værk fuldbragt. Paa Haabets Viinger frem den Unge svæver, Og smiler glad bag Fremtids dunke Slør, Snart ældes han - men Kjærligheden lever, Naar Tidens Barn i Tidens Bølge døer. a. J. E.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1825-01-01
Blandinger. Muligt kunne Mange, som bekymrede see det nyeAar imøde, erholde Betoligelse ved nogle bemærkninger, anstillede af en bedaget Mand, i det ligeledes mærkværdige Aar 1764, der lyde saaledes : "J Aaret 1764 regnede det fra Midten af October indtil Aarets Ende bestandig, meere eller mindre stærk, saa at mange Floder og Bække voxede overordentlig høit, dog uden at anrette stor Skade. Strax i Begyndelsen af Januar Maaned 1765 indfandt Frosten sig; henimod Midten, af denne Maaned faldt en stærk Snee og derefter fulgte en afvexlende streng Kulde, som ved varede indtil Begyndelsen af Marts, da Tøeveir efterhaanden indfandt sig, og i Midten af April Foraar. Det øvrige Veirlig fyldest gjorde Forventningen, og Aaret var velsignet med Korn, Viin og Frugter. Denne Velsignelse ville vi ogsaa for(Af Dagen. det kommende Aar ønske og haabe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1825-01-01
Om den skrækkelige Ulykke, som traf Ruslands stolte Hovedstad St. Petersborg, meddeles endnu følgende Beretning, som indeholder endeel aparte, og som man ikke før har hørt: Ulykken begyndte med en Nordveststorm, der slog Ruderne ind og rev Tagene, ned, hvorved mange Personer mistede Livet. J kort Tid voxede Stormen til den strækkeligste Orkan, og væltede ind fra Havet Bølger saa høie som Taarne Om Formiddagen Kl. 10 var Oversvømmelsen almindelig i Gaderne og Husenes nederste Etager; man saae overalt Mennesker og Heste drukne paa Gaderne. En rædsom Fortvivlelse udbredte sig, ligesom Vandet steeg, lige indtil Kl. 3. Jngen formaaer at beskrive det Skrig og den Klage, som hørtes overalt. Man saae allevegne flygtende Mennesker, selv i Eqvipager, at kæmpe med Vandet paa Gaderne, og at omkomme. Endelig lode Baade sig see, udsendte for at frelse dem, som vare i Fare for at druknes, men Stormen syntes, at ville volde Alles Undergang, formedelst Vandets Magt. Af og til lod Solen sig dog see, som om den vilde oplive Jndvaanernes Haab, men som igjen blev dem betaget, da en Regnbue viste sig; thi Almuen i Rusland betragter den som et Forbud paa et forestaaende Uveir. Det syntes som den sidste Dag var kommen. Hestene vrinskede, Hornqvæget brølte, Hundene hylte, og Menneskene beredte sig til en, som det syntes, uundgaaelig Død. Hunger og Tørst plagede dem Alle, thi Vanden i Nevafloden var bleven salt. Mange Herskaber lod deres Heste bringe op i de øverste Etager, for at frelse dem, og selv i Omgivelsen af det keiserlige Vinterpallads, hvori alle de høieste Herskaber vare forsamlede, omkom nogle Mennesker, og man saae i lang Tid Hovederne af dem række frem af Vandet. Den Keiserlige Familie har seet sig nødt til at forlade Vinter palladset. Den franske Ambassadeurs Hotel er bleven næsten ubeboeligt. Hele hans kostbare Bibliothek blev skyllet ud med Bølgerne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1825-01-01
En gandske ny og mærkværdig Epoke forestaaer vor Tidsalder ved de konstige Jernveie som man er ifærd med at anlægge i Engelland, Frankrige, Østerrige a., saa vi muligen endnu kunne opleve den Tid, at Jernveie ville blive almindeligen i de meest kultiverede Lande som det fortrinligste Kommunicationsmiddel. En af vor Tids største Mekaniker, Oliver Evans, som døde forrige Aar i Nordamerika, skrev for lang Tid siden en interessant Afhandling om Dampbaade og Dampog ne, og forudsagde der: at det første Skridt som Menneskene gjorde, var at forvandle slette Veie til gode; det andet var istedet for Chausseer at anlægge Kanaler; det tredie vil blive at anlægge Jernveie, og det fjerde at betjene sig af Dampvogne paa disse Jernveie, som kunne tilbagelægge 15 - 16 engelske Mile i en Time. Dengang dette Skrift udkom, spottede man derover, som en Daarlighed. Men nu tænker man anderledes.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1825-01-01
J Aaret 1814 forfærdigede en tydsk Mekanikus, Ridder v. Baader, en Model til en Jernbane, hvorpaa han lod en lille Hund i en Silkesnor trække en Vægt af 350 Pund. Aar 1818 anstillede han et Forsøg, som bivaantes af den russiske og den østerrigske Keiser, med en Jernbane, hvorpaa en Mand af middelmaadig Styrke kunde trække et Læs af 40 Centners Vægt. Mellem London og Edinborg, en Strækning af 500 engelske Mile, skal der nu anlægges en saadan Jernvei, og man har den uhyre Plan, at forbinde alle store Steder i Riget med saadanne Baner. Man pønser endog paa, at tilveiebringe en Dampmaskine, der skal kunne, trække 3 Deligencer fyldte med Reisende, hvortil nu behøves 300 Heste. Ved almindelig Befordring vindes allerede det ved disse Jernbaner, at man i een Dag kan tilbagelægge den Vei, som man ellers vilde bruge fire til.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1825-01-01
Blandt den nærværende Tids mærkelige Damer i Paris er Grevinden af Cayla. Hun stod i saa stor Yndest hos den afdøde Kong Ludvig & VIII., at Alle, som ønskede sig en Bevaagenhed, pleiede at henvende sig til hende. Hun bliver saa overvældet med Ansøgninger, at hendes Cabinet og virksomme Liv kan sammenlignes med den første Statsministers. Hun er en Dame paa omtrent 40 Aar, med Levninger af fordums Skjønhed, og besidder Verdenskundskab og Forstand. Hun fører stor Pragt. Alt det Udvalgte ved en stor Konstudstilling for Tollettet bliver hende til Deel, og hendes Smykker og Juveler ligne en Dronnings. Overhovedet staaer hun som det synes, i den bedste Forstaaelse med alle de øvrige Medlemmer af den Kongelige Familie. Hun har et skjønt Lyststed, en halv Miil fra Paris, St. Quen kaldet, som Kongen havde foræret hende og som hun har ladet indrette med Kongelig Pragt og Papighed. Anlæggene af en stor Lyst= og Dyrehave, adskillige udvalgte skjønne Dyr, Caschemir Geder o. s. v. Køer af det skjønneste Slags, ere udvortes Yndigheder af dette Lyststed, hvor den høieste Luxus strækker, sig endog lige til Meieriet. Man finder her store lange Borde af Marmor, hvorpaa Melken staaer i Kar af fiin Porcellain. J Forgemakkerne ere en Tyrk, en Neger, og en tjenstgjørende Officeer, et Slags Kammerherre, der igjennem de glimrende Gemakker fører de Ankommende til den ligesaa glimrende Herskerinde. Endeel Kareter holde gjerne udenfor. Grevinde Caylalever allerede i adskillige Aar skilt fra sin Mand og hendes sextenaarige Datter. Paa dette Lyststed pleiede den afdøde Konge at besøge hende. Hans Portrait af Gerard i Legemsstørrelse hænger i det første Værelse, og lige overfor Maleriet en stor Marmorplade med den Jndskrift: Her begyndte en ny Tidsregning i Aaret 1824. Dette har Hensyn til, at Kongen ved sit Jndtog i sin Residents laae en Dag forhen Natten over paa dette Slot og i det samme Værelse underskrev Chartet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1825-01-01
Om Kongen af Preussens Formæling med Grevinde Augusta v. Harrach, læser man endnu følgende Efterretning fra Berlin: "Jkke lettelig ere alle Klasser i nogen Kongestad vorden sat i saadan glædelig Forbanseelse som dengang, der ved en Concert i Komediehuset den Efterretning pludselig blev udbredt, at Kongen var formælet, og Hs. M. i samme Øieblik traadte ind i Logen med sin nye Gemalinde. Det var som Virkningen af et Trylleslag. Kongen havde den 8de Novbr. i største Stilhed ladet den 24aarige Grevinde vie til sin venstre Haand. Hele Sagen var bleven saadan Hemmelighed, at Kongen først den 11te selv bekjendtgjorde den for Hofstaten og Ministrene, hvorpaa Grevinden traadte ind som Medlem af det kongl. Huus og beboer nu, efter at hun den 12te havde gjort Honneurs ved det store Taffel, Prindsens Pallais, der hænger sammen med Kongens i de Gemakker, som engang vare istandsatte for Dronning Louise. Den unge Fyrstinde er opdraget i et Kloster i Presburg, og da hun med sin Moder (en født Frøken Ranska) begyndte at besøge Ballerne og de høiere selskabelige Vintercircler i Dresden, tildrog hun sig Alles Hylding ved sin aldeles Mangel paa Prætentioner, og sin legemlige Yndighed, uden at hun syntes at sætte ringeste Priis derpaa. Hun er, skjøndt af Middelhøide, meget rank alle hendes Bevægelser ere fulde af Værdighed og Gratie; hun har den fineste Teint, det deiligste mørkebrune i Haar. For tre Aar siden besøgte hun med sine Forældre Badet i Toplitz, og der saae Kongen, som er en stille men skarp Jagttager, hende ofte, og overbeviste i sig om, at en saa udmærket Sjælens Skjønhed forenet med saa beskeden Elskværdighed, vilde tjene til at l. udfylde den stedse meere følelige Tomhed i hans huuser lige Liv, der nu saameget mere maa tiltage ved det athans yngste Datter Prindsesse Louise nu ogsaa maar skille sig fra ham ved sin Formæling med Kongen af Nederlandenes anden Søn. Men denne Hensigt blev i fuldkommen ubekjendt for hende dengang, ligesom og i for de Personer, som hørte til Kongens nærmeste Omgivelser, og selv dengang da han paa sin Tilbagereise fra Toplitz og gandske tilfældig, just paa sit 51de Aars Fødselsdag traf sammen med hende i Buschlade ved Meissen, saa fik dog Jngen den ringeste Anelse om Monarkens Hensigter. Grev Harrach, hendes Fader, talte e siden med Kongen i Dobberan, og i Octbr. reiste han med sin Kone og Datter til Berlin, hvor de logerede i let afsides liggende Hotels tredie Etage, og for et Syn i Skyld konsulerede Kongens Livlæge, Hofraad Huse i land. Selv efter Formælingen beboede Fyrstinden endnu nogle Dage det samme Hotel, og det hele er bleven en uopklaret Hemmelighed uden for de faa Fortrolige, som vare indviede deri. For det første er Generalinde v. Vieregg blevet hendes Overhofmesterinde, indtil nogle Hofdamer blive udvalgte. Alle Preussere som elske deres Konge, glæde sig over hans Valg. Man har alt flere Portraiter af den elskværdige Fyrstinde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1825-01-01
J London skulde gives en Concert spiritual a la mode de Paris. Mad. Catalani skulde synge deri og Billetpriserne vare desaarsag forhøiede. Hun befandt sig Concertdagen noget upasselig, men troede dog at det vilde forandre sig. Men Timen nærmede sig, og hun følte sig ikke bedre. Hendes Læge lod ved trykte Sedler tilkjendegive de talrigt forsamlede Tilhørere den indtrufne Forhindring. Der opstod Allarm og man raabte: Catalani frem! Orchestret spillede God save the King, for at stille Stormen, men forgjeves. Cataloni, raabtes atter med Tordenrøst. Da Allarmen var paa det Høieste, indtraadte Mad Catalani, ført af sin Læge, og Denne forsikkrede i hendes Navn, at hun i Dag ikke kunde synge; men naar Almeenheden paastod det, saa vilde hun synge saa godt hun kunde, men have Skade deraf. Mad. Catalani stod med vaade Øine og Armene over Kors paa Brystet. Publikum var saa naadigt, at lade hende kjøre hjem igjen.