JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1830-08-04
En af de meest udmærkede franske Geni=Officerer, Bataillonschef Chamband, er død i Algier af et Saar han fik den 29de Mai. Deien er en Mand af sædvanlig Væxt, med langt Skjæg, store Øine, temmelig føer, med alvorligt Ansigt og efter Anseelse saa omtrent en 60 Aar gammel. - Mange forsikkre, at han dog endnu vil blive ført til Frankrig som Trophæe. - De her forefundne Magaziner vare forsynede for mere end 3 Aar. - Ved de Franskes Jndtog i Algier befandt Gesandten fra Beien i Tunis sig, i stor Costume, i Spidsen for vore Tropper, i Generalstabens Midte. Hans Paaklædning dannede en sælsom Modsætning til vore Officerers. Tyrkiet. J en Skrivelse fra Egnen omkring Ja ning af 30te Mai hedder det iblandt andet: "Jngen Pen formaaer at beskrive alle de Onder, som vi Christne maae taale. Maaskee gives der intet Lignende i Historien. Alt hvad vi lede, da Sultanen kjæmpede med Ali Pascha er intet i Sammenligning med hvad vi nu udstaae. Strax efter Fredslutningen mellem Tyrkiet og Rusland styrtede de albanesiske Barbarer som rasende Dyr ind paa Stæder, Landsbyer og Gaarde i Epirus, idet de foregave, at Sultanen ikke havde betalt dem Sold. De hævnede sig derover paa delige Christne med uhørt Grusomhed, udplyndrede os ubarmhiertigen, beskjæmmede Piger, stak alt i Brand, nedhuggede Qvinder, Børn og Mænd, uden Hensyn til Alder, og førte mange med sig til Stave rie. Efterat de havde udplyndret os, knyttede de vore Præster og Primater, med Hovedet fravendt til Træer. De blæste dem Røgen af deres Piber i Næserne, af skat Tungerne, udreve deres Tænder, jagede dem Naale ind under Næglene, pinede dem paa de aller føleligste Dele af Legemet. Andre heldede de sydende Olie paa Brystet. De fleste Jndvaanere forlode ved Synet af denne Grusomhed deres Boliger og flygtede ind i Bjergene og Skovene, nogne og i elendig Tilstand. En stor Deel døde der af Hunger. Traf Albaneserne et Steds Befolkning allerede bortflygtet, saa stak de Husene i Brand, ødelagde Markerne, og hævnede sig saaledes paa de livløse Gienstande, ja disse Vantroe trængte endog ind i Kirkerne og gjorde dem til Stalde for deres Heste. De røvede af dem alt hvad der havde Værdie, kastede de hellige billeder paa Jorden, traadte samme med Fødderne, og brændte dem. Lykkelige vare vi endnu, dersom Elendigheden dermed havde naaet sin Ende; men den tager hver Dag til, og vi have ikke mindste Haab om at see den ophøre. Hele Epirus, som Sultanens tilintetgjorte Magt ingen Beskyttelse kan give, vil snart vorde et Offer for disse Tigere og en Ørken, dersom intetsteds fra Hielp kommer. Jeg saae Mennesker gaae i Fortvivlelse og Forvirring om paa Kirkegaardene og misundende de Døde deres Plads, kaste sig ned paa Gravene. De som ikke formaaede at flygte, bleve holdte tilbage af Barbarerne i Stæderne og Landsbyerne, nogne afklædte og paa det Skrækkeligste mishandlede; og tilmed er det ulykkelige Thessalien truet af et lignende Uheld. Gud beskjærme det øvrige Grækenland; Men Sultanens Tropper begaae, istædetfor at beskjærme os, ligedanne Grusomheder; de kaste vore Prima ter i Fængsel, og pine os for Penge; os, som have tabt alt, og ikke vide, hvoraf vi skulle ernære os. Levvel! Lev vel!
Aalborg Stiftstidende, 1830-08-04
London. J de fleste nordamerikanske Aviser vedbliver man at lægge de allerværste Øiemed til Grund for Bolivars Handlinger. Der berettes blandt andet fra Cartagena af 1ste Juni, Bolivar er ankommen fra Bogota, foregivende at afgaae til Europa, men han reiser vistnok ikke dertil. Forinden hans Afreise vilde han endnu bevirke en Rolighedsforstyrrelse og opirrede Garnisonen i Bogota; men Regjeringen og Jndbyggerne forekom hans diævleblændte Anslag. Da Ophavsmanden for alle vore Onder saae at alle Midler vare ham afskaarne til hans afskyelige Planers Udførelse, saa tog han til Turbaco hvor han endnu opholder sig for at oppebie en Borgerkrig, og lig Nero skuer ned fra Tarpaa paa det rommerske Land. Hans Tilhængere udsprede det Rygte, at han, inden et Aars Blandinger. Jfølge et lissabonsk Brev, er det portugisiske Laan blot fingeret. Negociateurerne udbyde Obligationerne til 62 1/2 pCt., og ville forsøge om de kunne faae Nogen til at kjøbe, men have ei forpligtet sig til at tilsvare noget vist Beløb. Brevforfatteren tilføier, at hvis denne Speculation ei lykkes, maa en alvorlig Crisis udbryde, thi Statscassen er tom, og Civil- og Militairstanden kan ingen Lønning faae. Den for Laanet tilbudne Sikkerhed er kun indbildt, thi Tolden i Oporto er, ligesom flere Statsindtægter, optagen længe forud hos Toldforpagterne ved accepterte Vexler, Tolden i Madeira er anviist til Troppernes Underhold og andre Udgivter paa Azorerne; o. s. v.
Aalborg Stiftstidende, 1830-08-04
Alle disponible Jndkomster ere neppe tilstrækkelige for Hofholdningen og Hæren. Saa vidt har en slet Bestyrelse bragt dette af Naturen rigt begavede Land! Miguel maa nu søge Udvei til Penge ved at pantsætte Kron juvelerne i Paris eller London. Hans Tilhængere udsprede, at han af sin Broder, Kaiser Pedro, vil vorde erkjendt som Konge af Portugal; men dette er dobbelt usandsynligt, naar man betænker den nylige Afviisning af hans Depescher til Dom Pedro.
Aalborg Stiftstidende, 1830-08-04
Prinds Paul af Würtemberg, der har modtaget den ham af Rusland, Storbrittanien og Frankrig overdragne Souverainitet over Grækenland, er en Broder, til Kongen af Würtemberg. Den nye Konge er født den 19de Januar 1785, gift 1805 med en Prindsesse af Sachsen-Altenburg der er født 1787. En Datter af dette Ægteskab, født 1807, blev gift med Storfyrst Michael af Rusland 1824. En anden Datter, født 1810 blev gift med Hertugen af Nassau 1829. Desforuden have de endnu tvende Sønner, fødte 1808 og 1818.
Aalborg Stiftstidende, 1830-08-04
Det Kongl. norske Finantsdepartement har til dets Konge indstillet, at vorde bemyndiget til at søge negocieret et Laan af 300000 Sølvspecies til Udlaarblandt Landmand. Kongen har bevilget Jndstillingen og forventer at der drages Omsorg for, at intet Udlaan overstiger 1000 Specier. Gisningerne og Caspar Hausers Herkomst gaae nu saavidt, at man giør ham til Napoleons Søn.
Aalborg Stiftstidende, 1830-08-04
Den 19de Juli tog den berømte Skuespiller Kean Afskeed med Londons Publikum, og fortalte det: at han, tilligemed det egentlige Skuespil, blev fordreven af Syngespil og Vaudeviller, over til Amerika, som just ikke er Geniets Vugge, men vel dets Seng.
Aalborg Stiftstidende, 1830-08-04
Jfølge Breve fra Triest af 9de Juli gaae kun faa Postdage forbi, uden at Efterretninger indløbe om stigende Uroligheder og Blodscener i Albanien. Ogsaa Montenegrinerne, dette tapre, for Uafhængighedsaandbekjendte Bjergfolk, tager Deel i Opstanden.
Aalborg Stiftstidende, 1830-08-04
Bagerne i Paris have udsat en Premie af 2400 Franker, for den der vil kunde give Oplysning om, Den nye Konge af England har udnævnt sin og den bekjendte Skuespillerinde Mistr. Jordans Søn, Fis Clarence, til Overjægermester i Buschy Park, en uhyre indbringende Post.
Aalborg Stiftstidende, 1830-08-04
Man har seet Kongen af England adskillige Gange i Parken og paa Gaderne gaae aldeles uden Ledsagelse; han skal være den første brittiske Monark der har gjort dette. Lord Exmouth er ophøiet til Admiral af det røde, Sir Sydney Smith af det hvide, og Sir Eduard Codrington til Vice-Admiral af det hvide Flag. Det modsiges fra London at Kongen skulde have givet befaling til Afskaffelse af Snurbarterne ved Armeen, og at hans Brødre skulde have aflagt deres.
Aalborg Stiftstidende, 1830-08-04
Den bekjendte Sir Robert Wilson er igjen indtraadt i den engelske Armee som General=Lieutenant; hans Bestalling blev tilbagedateret: 27 Mai 1825.
Aalborg Stiftstidende, 1830-08-04
Med Huset Rothschild har Sultanen endnu intet Laan afsluttet, efterdi han ei vil høre Noget om at stille Sikkerhed. Han har i Sinde at hjælpe sig ved en almindelig og forstærket Beskatning.
Aalborg Stiftstidende, 1830-08-04
Kongen af England har, efterat have deltaget i Nadveren i St. James's Capel, forsamlet Prælaterne omkring sig, og sagt til dem: "jeg er den engelske Kirke af ganske Hjerte hengiven, fordi den er tolerant, hvorpaa den i den nyere Tid har givet de kraftigste Beviser; men jeg troer ogsaa, at den har udvidet sin Taalsomhed til den høieste Grad, og nu ei kan gaae videre, uden at sætte sig selv i Fare. Alt maa have sin Grændse.
Aalborg Stiftstidende, 1830-08-04
Man troer, at det nye Parlament i England vil tælle henved 200 Medlemmet, som ikke forhen vare det. Ellers pleiede ved almindelige Valg ikke over 60 nye Medlemmer at komme ind i Underhuset. Den 23de Juli har Kongen personligen prorogeret Parlamentet.
Aalborg Stiftstidende, 1830-08-04
Rygtet om, at Jnfanten D. Miguel har slaaet en kongelig spansk Gesandtskabssecretair, vil man i London, ikke troe. Umuligt synes det dog ikke, naar man betænker, at hans utæmmelide Hidsighed ei engang har skaanet hans Søstre; han kan da ogsaa let glemme Folkerettens Bud, ligesom han allerede i rum Tid har glemt Moralens.
Aalborg Stiftstidende, 1830-08-04
Fædrenelandet. Vlandinger. Den 13de Juli er fra Directionen, for Universitetet og de lærde Skoler udkommet en Bekjendtgjørelse angaaende det med Sorø Academi forbundne practiske Agerdyrknings, og Forstinstitut, da Forberedelserne til det practiske Agerdyrknings- og Forst institut, som ifølge Statuterne for Sorø Academi skal forbindes med dette, nu ere saavidt fremmede, at det i næstkommende Efteraar kan blive sat i Virksomhed paa den Academiet tilhørende Hovedgaard Møerup ved Sorg. Underviisnings-Gienstandene for Jnstitutets Elever ere: Læren om Agerdyrkning og Kreaturers Opdræt, med de øvrige til Hovedgaardes hensigtsvarende og fordeelagtige Drivt henhørende Foretagender, saavel theoretisk, som i Særdeleshed practisk ved Veiledning til de vigtigste i Landbruget forefaldende Haand gjerninger, saasom Saaning, Pløining m. v. Forst cultur, Haugedyrkning og Frugttræers Forædling; Veterinairvidenskabens forskjellige Grene, fornemmelig ved practisk Anviisning; det nødvendigste og i Landbruget meest anvendelige af Naturvidenskaberne; Mathematik, i Særdeleshed med Hensyn til Landmaaling, Nivellering og deslige; Kort-Tegning og Copiering, samt Jord=Inddeeling og Beregning, og endelig Landmaaling med Maalebord og Kjede. Til Sprogøvelser, saavelsom til Svømning, Ridning m. v., er ved Academiet Leilighed for dem, der ønske Underviisning heri. Betalingen for enhver Eleve er 200 Rbd. rede Sølv aarlig for Logis, Kost, Vask, Lys og Brændsel, samt Underviisning, for saavidt denne er nødvendig for Alle.
Aalborg Stiftstidende, 1830-08-04
Kjøbmand J. Karmark i Aarhuus har erholdt Oplag af Jern-Støbegods, saasom Kakkelovne, Jerntøiet til alle Sorter Plouge m. m., fra M. A. Heegaards Fabrik, ikke ved Aalborg, men ved Kjøbenhavn.
Aalborg Stiftstidende, 1830-08-04
Følgende Digt af Fr. Scholten læses i Kjøbenhavns Adresse-Avis: Brødre Mosaiter, Brødre Christne Motto: "Sklavenketten sind der Erde Leiden, Oft, ach oft zerbricht sie nur der TodBlumenkranzen gleichen ihre Freuden, Die ein Westhauch zu entblattern droht, Hvem er din Broder, den som huld og godt Med ærlig Venskab kommer dig imøde, Som offrer glad for Dig sit Gods, sit Blod - Hans Navn giør intet - Christen eller Jøde. Fra samme Himmel spired Sielen frem, Den vender atter til det samme Hjem. Hvem er Din Ven? - den, som Dig holder fast, Mens ellers Jngen ændser Dig i Nøden - Hans Tro giør intet her ved Livets Kast - Du favner ham - den Christen eller Jøde, Du seer kun Engelen, som redded Dig, Da Du stod ensom og - ulykkelig. Hvem er den gode Borger, - mon ei den Der ei sin Gud, sin Stat, sin Konge svigter, Som virker til det Beste troligen, Og aldrigen forsømmer sine Pligter, Og gjør det vel til Sagen stort og lidt, Om han er Christen eller Mosait? - Naar overalt Du mødes af Foragt, Og Du Misundelse og Haan maa taale; Er Svaghed ei i Støvets Jndre lagt? Mon ogsaa Du da ei med samme Maal vil maale? Velaul omfavn Din Broder, hvo han er, Dig være Jøde - Christen - lige kjær Bøde. K. Jexen, f. Johnsen, 50 Aar; Enken K. Holm, f. Majer, 21 Aar, forhenv. Bødkerm. M. Veywadt, 75 Aar; Marchandiser M. B. Lundberg, 40 Aar; M. C. Gude, f. Thombsen; Merlhandler J. M. Ewaldt, 58 Aar; Jfr. Jsabelle, Jones, 55 Aar; Billedhugger W. Delva, 65 Aar; alle i Kjøbenhavn. S. A. Petersen fra Kbh., 43 Aar, døde i China F. C. Kjølner, fra Kbh., døde i Randers. Forhenv. Plantage-Jnsp. M. G. Schaffer, 84 Aar, i Hirschholm. ToldbetjenJürgensens Hustru, 71 Aar, Blikkenslager H. H. Franck, 78 Aar; begge i Randers. Komd. O. Hendrichsen, 50 Aar, i Ebeltoft. Mals. Den 30te Juli indkom: H. Christensen af Waarsaae fra Sæbye med Brænde. P. Andersen af Aalborg fra Grenaae med Bøgebrænde. P. O. Wiel af og fra Drammen, med Trælast og Kalk. J. Jensen af Aalborg fra Halmstad med Tøndestave og tilhørende Bunde. - Afseilet: S. C. Madsen af og til Nedeneslehn med Korn. J. Sørensen af Nye broe til Kbh. med Korn og Fedevarer. E. Haagensen af og til Drammen med Kornvarer. Den 31te indkom: L. C. Nielsen af Løgstøer fra Kbh. med Stykgods. - Afseilet: E. Poulsen af Aaalsgaard til Helsingøer med Korn og Fedevarer. Den 1ste August indkom: L. J. Smidt af Wiken fra Grafparne med Tøndestave. A. F. Lorenzen af og fra Holmestrand, med Trælast. - Afseilet: W. Spalding af Waadbrigde til Harvich med Havre. J. Hansen af og til Svendborg med Ballast. N. C. Koefoed af og til Kbh. med s. Sild. J. C. Houmark af Lemvig til Horsens med Ballast. Den 2den indkom: J. Jørgensen af og fra Christiansand med Trælast. - Afseilet: R. Rasmussen af og til Nakskou med Ballast. N. J. Larsen af og til Øxefjorden med Kornvarer. Nicolai Larsen af Aalborg til Kbh. med s. Sild. N. Stephensen af Aalborg til Helsingøer med Stykgods. N. Anthonnison af Aalborg til England med Havre. N. C. Damsgaard af Aalborg til Kbh. med s. Sild. S. Halvorsen, af Porsgrund til Drammen med Kornvarer. J. Theilmanuaf Løgstøer til Kbh. med s. Sild.
Aalborg Stiftstidende, 1830-08-04
Vinden. Den 30te Juli S. S. O.; den 31te S. S. O. den 1ste August V.; den 2den S. S. V. til S.
Aalborg Stiftstidende, 1830-08-04
Bekjendtgjørelser. Efter Resolution fra det Kongelige General=Toldkammer og Commerce=Collegium af 24de denne Maaned, er som Grændse mellem Thisted og Hiørring Tolddistricter bestemt: Skjele, mellem Thisted og Hjørring Amter; som følge heraf, og Henhold til de ældere Bestemmelser desangaaende, bestaaer nu Hiørring Tolddistrict af: Øster Han-, Hvetboe, Børglum og Venneberg=Herreder, samt Tversted og Vindslev Sogne Horns Herred. Hvilket herved bekjendtgjøres til alle Vedkommendes Efterretning. Hiørring Toldkammer, den 29de Juli 1830. Heinrich Petersen. Treschow.
Aalborg Stiftstidende, 1830-08-04
Undertegnede er i disse Dage, med sidste Skipper fra Kjøbenhavn, bleven forsynet med forskjellige Sorter Hatte er nyeste Facons, nemlig: Silke=Hatte, italienske og and smukke Straa=Hatte, samt fine franske Blomster. M. Krøyer.
Aalborg Stiftstidende, 1830-08-04
Et Partie store Fyrre-Bielker af forskjellige Dimensioner og Længder samt Planker af samme Slags, og et Bugspryd, a 20 Alen, tjenlig til 2 Mølleaxler, faaes tilkjøbs hos A. N. Kjærsgaard.
Aalborg Stiftstidende, 1830-08-04
Stedet Nr. 213 i Doctorens Gyde er at faae tilkjøbs Undertegnede. Niels C. Lassen.
Aalborg Stiftstidende, 1830-08-04
At jeg fra 8de Dennes til Høstens Udløb, opholder mig paa Wrendsted Præstegaard - som Tiendetager ; bekjendtgires mine Venner og Correspondentere. Hiørring, den 1ste August 1830. Hunderup.
Aalborg Stiftstidende, 1830-08-04
Gaard Salg. J Løgstøer er Gaarden No. 25 med tilliggende gode Ej domme, formedelst anden Bestemmelse, at erholde tilkieunderhaanden.
Aalborg Stiftstidende, 1830-08-04
De som maatte attraae Boepæl i denne Bye, som er bekjen for sine fordeelagtige Næringsveie, vilde behagelig henvendem til Eieren sem beboer Gaarden, med hvem accorderes : Kjøbesummen, m.v.; og tjener til foreløbig Underretniat endeel af Kjøbesummen efter Overeenskomst kan blive sig ende i nogle Aar uopsagt, samt at Eiendommen af Kjøbenkan tiltrædes medio November førstkommende. Løgstøer, den 18de Juli 1830. Auctioner.
Aalborg Stiftstidende, 1830-08-04
Efter Reqvisition, grundet paa foregaaende Forlig og Ud bliver den af Niels Nielsen eiende og beboede og til de almindelige Enkekasse pantsatte Gaard i Oxenbøll Bye, stervig Sogn, Thisted Amt, Oxenbøll Strandgaard kald der staaer for Hartkorn 3 Tdr. 3 Skpr. 2 Fdkr. 1 7/8 Albu stillet til Bortsalg ved 3de offentlige Auctioner, der afholsaaledes: 1ste Auction Fredagen den 6te August d. A. 2den Ditto - den 20de Ditto d. A. 3die Ditto . den 3die September d. A. hver Dags Formiddag Klokken 10. De tvende første Auctioner afholdes her paa Contoimen den 3die i selve den sælgende Gaard, hvis Avl af K. og Høe følger i Kjøbet. Conditionerne erfares paa Aftionsstederne. Forestaaende kundgjøres til Efterretning saavel for Lieb herre som Panthavere i Overeensstemmelse med Placaten 22 April 1817. Hassing og Refs Herreders Contoir paa Teglgaarden, den 16de Juli 1830. Fischer.
Aalborg Stiftstidende, 1830-08-07
Frankrig. Lodden er kastet, Frankrigs nye Deputeretkammer, endnu ikke sammentraadt, er allerede opløst, uagtet Jndkaldelsesbreve Dagen forud vare afsendte til de Valgte. Peyronnet har contrasigneret Anordningen, hvori Valgmændene beskyldes for at have ladet sig mislede af Rænker, hvilket dog er meget usandsynligt hos en Masse af 20000 Vælgere. Samme Dag, den 25de Juli, er Trykkefriheden ophævet for alle Tidsskrivter, og for alle Bøger under 20 Ark: en Forholdsregel, som var en lemmelig nødvendig følge af den foregaaende. Ligeledes er Valgloven forandret. Disse 2 sidste Anordninger ere medundertegnede af Ministrene Polignac, Chantelauze, Hausez, Peyronnet, Montbel, GuernonRanville og Capelle. Pairskamret og det nye Depuretkammer ere indkaldte til 28de Sept.; Arrondissements Valgcollegierne skulle forsamle sig den 6te Sept., og Departements=Valgcollegierne den 18de f. M. Da alle Tidsblade og Aviser nu behøve en udtrykkelig BeHyndigelse for at vedblive (Forordningen har altsaa tilbagevirkende Kraft), saa er det rimeligt at alle de gaae ind, som ere byggede paa ædle Grundsætninger, og kun saadanne vedblive eller opstaae, som DrapeauAane, Universel, Gazette, Quotidienne. Søministeren hausse; var 10de og sidste Gang falden igjennem ved Deputeretvalgene: Grund nok for ham, til at stemme for Kamrets Opløsning. Temps siger, at Ludvig den 6des erfarne og ædle Datter har, for hun begav sig paa sin Reise, besvoret Carl den 10de, med Forsig, lighed at benytte sine Ministres Raad. Hun, som i sin Ungdom har seet og lidt saa meget, har paa sin Reise tilskrevet Kongen adskillige Breve om Tilstanden, og Stemningen i de af hende gjennemreiste Departementer; men man seer, at Ministrenes Forestillinger have faaet Overhaand over Sandheden. Den 1ste Au hist var en Estafette fra Antverpen indtruffen i Hamborg, med Efterretning om udbrudte Uroligheder i Frankrig. Den 28de Juli var heftig Kamp i Galerne i Paris, og uophørlig Geværild den hele Dag; bran Thuillerierne vare Kanoner opplantede, alle Bar terer spærrede, Børsen lukket, alle Forretninger ophørte, man sagde at Kongen var flygtet. Kun med Møie havde man faaet Bud afsendte til Antierpen. Ogsaa i Rouen ere Uroligheder udbrudte, som have kostet Præfecten Livet.
Aalborg Stiftstidende, 1830-08-07
Ministerbladet la Contrerevolution tiltaler det franske Folk paa følgende hjertevindende, Maade: Jeg vil spørge om Bravader og Trusler passe for Eder, som have været Trælle for enhver Røver, der satte sin Fod paa Eders Nakke. J. Kanonkjød og skattepligtigt Fæ, som hidtil enhver Despotisme har fundet værgeløst; J, som ere saa lidet skabte for Friheden, at J, hvor ikke Gensdarmes ere tilstæde, er kunne holde Fred i 2 Minuter, ei engang i en Forsamling til fælleds Moerskab. J have jo Frihed, større Frihed end noget Folk paa Jorden (?), men hvad foretage J Eder dermed, o, Voltaire kaldte Eder ganske rigtigt Tigeraber." Den franske Nation vil sikkere vise, at den ei bestaaer af Aber; men skrækkeligt, hvis en Borgerkrig skal udbryde, til hvilken Ultraroyalisterne allerede i rum Tid have tirret Nationen, ja hvorom visse af deres Blade, især Drapeau blane, gientagne Gange have yttret et ikke utydeligt Ønske. Cour. fr. har klart fremstillet den franske Regjerings og det franske Folks Forhold til hinanden: "Kongen har ifølge Rigs eller Grundloven (la Charte) Ret til Ministervalg; men Kamret har ifølge samme Lov, Ret til at negte Statsbidrage. Den ene Ret betinger den anden; men lige saa lidet, som en fornuftig Konge vil vælge Forrykte, eller Berygtede, til Ministre, lige saalidet vil Nationen, uden veegtige Grunde, negte Staten Afgivter, fordi der gives en Samvittigheds- og Fornuftlov, som staaer over alle andre Love. Men Ministeriet vil dreie Repræsentativforfatningen hen til et System af ubetingede eller eensidige Rettigheder, skjøndt den ifølge sin Natur er en Sammensætning af Magter, som ved vexelsidig Eftergivenhed nærme sig hinanden. Af denne Fremfærd er opstaaen en Strid, en Modstand til Fordeel for det af Ministrene miskjendte Almeenvel.
Aalborg Stiftstidende, 1830-08-07
Ved en Trykkeil i Moniteuren nævntes Departementscollegierne som indkaldte til 18de Sept.; det skal være den 13de.
Aalborg Stiftstidende, 1830-08-07
J Orleans skal Taleren Statsraad de Cormeninvære fængslet.
Aalborg Stiftstidende, 1830-08-07
Jfølge nogle Efterretninger er Kongeværdighedens Kjendetegn ikke kunste, men formeligen opbrændte paa en offentlig Plads. Paris skal have sendt Kongen en Deputation. Nogle troe, at han var flygtet til Vendome. Slottet Thuillerierne i Paris er lukket. Moniteuren tier aldeles om denne Omvæltning, hvis Begivenheder man ei har seet Mage til siden den rædsomme franske Revolutionsperiode; Quotidienne fortæller, at den varede meget kort, og blev strax dæmpet: desværre har dette Blad talt haandgribelig Usandhed. De Deputeerte ansee Kammeret som lovligen forsamlet, ifølge Valgene og de modtagne Jndkaldelses breve; de have samlet sig hos Cassimir=Perier, for at raadslaae om Statens Velfærd i nærværende critiske Øieblik. Mange Englændere forlade Paris.
Aalborg Stiftstidende, 1830-08-07
Det engelske Ministerblad Coureren siger: "Polignac maa enten være den best, eller slettest, Underrettede i Frankrig; ellers vilde han ikke vovet en saa farlig Kamp. Men den Grundsætning, ei at blande sig andre Nationers indre Anliggender, hvilken under Hertugen af Wellingtons hele Statsstyrelse er vedligeholdt, vil ogsaa vorde fulgt i Hensyn til Frankrig. Vil denne Nation finde sig i et despotisk Monark, saa lad den det; det vil kun bidrage til dens Svækkelse, og de kunne vi ei have Noget imod; i modsat Fald skal det glæde os, thi der gives en Ret for Nationerne som for Fyrsterne. J ethvert Tilfælde ville vi handle Overeensstemmelse med vor Fordeel og vor Ære. (Fordelen først, Æren sidst, et caracteristisk Træk hos en stor Deel brittiske Statstyrere.)