JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1789-02-16
Brussel, den 29de Januarii. De alvorlige og eftertrykkelige Forholdsregler, som Kelseren, opbragt over Borgerstandens Væggring i at bevilget Subsidierne, har ladet bekiendtgiøre, have her gjort det største Jndtryk. Den 26de vare Stænderne af Brabanforsamlede, og følgende Depeche blev dem forelæst : Den Vægring i at betale de sædvanlige Subsidier, som den tredie Stand udi mit Hertugdømme Brabant har tilladt sig uden at de tvende første Stænder have gjort det ringeste Skridefor at hindre samme, har nødvendig maattet opvække min hele Uvillie, og bevæget mig til, fra dette Øieblik af at igienkalde alle bemeldte Provinds forundte Eftergivelser, fornemmelt Forglemmelsen af alt hvad der er gaaet for sig i de sidste Uroeligheder, som jeg har havt den Naade at bevilge den. Jeg forbyder tillige mit General Gouvernement, ikke at foreslaae mig mindste Naadesbeviisning mod noget Brabantsk Individnum af den civile eller geistlige Stand, eller selv at uddeele den. Jeg suspenderer og for Fremtiden enhver Udnævnelse til Abbedierne ; og mit General=Gouvenement skal med Hielp af Militaire anstille de nøiagtigste Undersøgelser mod Personer, af enhver Stand og Rang i denne Provinds, som ved Handlinger, Ord eller Skrifter have forbrudt sig i de sidste Uroeligheder, paa det de efter Omstændighedernes Befindende kunne blive afstraffede. Efter den Vægring, som J har tilladt Eder i Henseende til Subsidiernes Bevilling, hvortil J dog ere pligtige, som noget der er nomgiængelig nødvendigt til den offentlige Forvaltnings Bestriden, skulle ha ikke meere kunne roclamere hans Aars hvortil jeg ikke. mere holder mig bunden, fordi J understaae eder til at forglemme, hvad J som troe Undersaattere ere mig skyldige fra Eders Side. Wien, den 7de Januarii 1789. Joseph. A. S. v. Lidere. Herpaa sendte Stænderne en Deputation til den befudmagtigede Minister, Hr. Grenden Trammanneders, forat bevidne Standernes Bedrøvelse over Reiserens Fortrydelse, og tillige erklære: 1) at de tvende første Ordener af Stænderne vilde vise den underdanige Lydighed, som Keise. ren, paa Grund af sin Myndighed og souveraine Magt, vilde befale i Henseende til Erstatning for de af Borgerstanden nægtede Subsidler; 2) at Stænderne ansøgte Hs. Majestæt om at ansee deres Forestillinger af 1ste December, som havde opvakt Hans Fortrydelse, som ugjorte, 3) at de ønskede sig den Tilladelse, at udnævne en Deputation af alle 3. Stander, for at nedlagge Bevidnelsen af deres Troeskab for Thronens Fødder, og at tilbede sig igjen Monarchens Naade, for sit Folk og Constitutionens Vedligeholdelse, og at de ende lig vilde bestræbe sig for at give Monarchen Prøver paa deres Underdanighed og Jver i Henseende til de Punkter i denne Constitution, som ikke maatte komme overeens med Hs. Majestæts velgiørende Hensigter. Deputationen er herpaa blever, svaret, at man vilde underrette Hs. Majest om alt, og opventeHans videre befalinger. - Denne anthentiske Efterretning har Gouvernementet ladet indrykke i den Brysselske Tidende.
Berlingske Tidende, 1789-02-16
London, den 30te Januarii. Det vore Tidender indrykte Beretninger fra Lægerne om Hs. Majestæt Kongens Befindende lyde saaledes : Kem den, 28de Jan. Hs. Majestæt var i Gaar rolig ; havde en godt Nat og nyder i Dag den samme Rolighed. Undertegnet i R. Warren. T. Gisbørne. F. Willis. Den 29de Jan. Hs. Majestæt tilbragte Gaarsdagen uden Jrritation; havde en meget god Nat; og er og denne Morgen i en roelig Forfatning. Undertegnet : G. Bacher. J. R. Reynolds. F. Willie.
Berlingske Tidende, 1789-02-16
Vor Kongel. Envoje ved det Kongel. Danske Hof, Hr. El lidt, er paa nærværende Tiid i Berlin i samme Ærende, som han i forrige Aar havde at udrette hos Kongen af Sverrig i Gothenborg. - Omendskiønt vort Kongeriges Regentskab, endnu ikke er afgjort, saakaldes dog Prindsen af Wallis i vore Tidender : "den regierende Prinds. - Fra vor Kongel. Ambassadeur i Bryssel, Lord Tørrington, ere indløbne med get vigtige Depecher, over hvis Jndhold der i Gaar blev holdt et geheime Raad. - Saasnart Regieringsforvaltning gen i Kongeriget er bragt fuldkommen i Orden, skal Commoddre Cornmallis gaae under Seil til Jndien, da alle Skil bene til hans Eskadre ere næsten gandske seilfærdige. - De den i Port Patrick nyelig oprettede Fyhr er ved et ubekiendt Tilfælde afbrændt, saa bliver nu hver Nat antændt en Kulid, paa Landtungen Pier, hvorefter Skibene kunne rette sig.
Berlingske Tidende, 1789-02-16
Wien, den 31te Januarii. Den 14de Februarii er berammet til Monarkens Aftal- og Feldttager bliver aabnet, saasnart Vainet tillader det Man opgiver her allerede den Plan, efter hvilken der til mende Feldttog skal blive ført; man da der er let at begri.
Berlingske Tidende, 1789-02-16
at Cabietterne i Vien og Petersborgeist ikke bekiendtforivelanderes Planer, saa kan den ommelte ikke være an end en Opfindelse af Kaffehuuspolitikerne. - J Begyndelaf tilkommende Maaned skal holdes spectal Revne ved Ret. menterne af den Kongel. Armee, og Gangerneurerne: næstliggende Provindser skulle begive sig til Hr. Man at imodtage Høistsammes mundtlige Ord. Min Corpset i Plat har Ordre at begive sig til Under Damen og med Gallitien marcher aflere Regimenter, og fra Ungarn komne Regimenters Afgang bliver erstatter ved oprette den 4de Bataillon. - De Tropper, som i Bøhme, trække sig bemmod Gallitien, regnes for 80 Bataillone. foruden Cavalleriet. - Chaalauer, og Saatter Kreds, anlægges Hovedmagaziner, og Fyrsten af Samanter, troer man, skal oprettet sit Herskab ved Lovesig et stort Kornmagatin for Keiserlig Regning. Generalkommanden og Armeen i Bøhmen og Gallizien bestemmer man for Feldimskal Grev von Lasen. - Feldtmarskal Landen skal nucommodere en Chef imod Tyrkerne, og General de Wine træde hans Plads i Craatien.
Berlingske Tidende, 1789-02-16
Haag, den 3die Februarii. Uvisheden i Henseende til den Storbritaniske Regierinhar nu endelig, efter al Anseende, en Ende, og en Couret fra vor Gesandt i London, Baron von Nagel, har ikke aller medbragt den Efterretning, at begge Parlementshusene har besluttet, at forelægge Prindsen af Mallis den besluttede Ragieringsplan, men endog, at Prindsen af Mallis har den 30te Januarii om Morgenen givet tilkiende i Henseender Hr. Pitts Tilbud, at paatage sig Regieringen under de forsatte Betingelser, at han vilde antage den. Da nu denne store og langvarige Strid er bragt til Ende, saa venter maa at den næste Paketbaad skal medbringe Efterretning om en Forandring i Ministeriumer, da de af Parlementet giøre Jndskrænkninger ikke indeholde, at Prindsen skal beholde de nu varende, og det tillige strider imod en Regierings Natur at ikke kunne selv udvælge sit Raad, eller at maatte antage Hensigter, som vare tvertmod fine, hvorved der vilde opkomme Strid imellem Magt og Villie og i alle føiende Foranstaltn. ger. Man venter forresten, at der fra det Pittiske Parti Side vil reise sig en meget frygtelig Opposition, og at, de Prindsen i Kraft af Jndskræntningerne hverken kan ere Pairs, bortgive Embeder, eller disponere over Civil Listen, hvorved han kunde have forskaffet sig de fleste Stemmer i be ge Husene, Hr. Pitts Partie, saalænge det beholder denne Majoritæt, naturligvis vil vide at give deres Oppositioner meget stor Vægt.
Berlingske Tidende, 1789-02-16
Fladstrand, den 31te Januarii. Hs. Majestæt Kongen har, for udviste Nidkierhed til den Kongel. Tienestes Befordring, allernaadigst skienket Kiøbmand og Commissair Frantz Uebersar her i Byen et GuldStykke, med Præg af de i Anledning af Hs. Kongel. Høihed, vores allernaadigste Kronprindses Norske Reise, slagne, saakaldte, Norske Reise Dalere, af 20 Stykker Species Ducaters Vægt og Værdie. Dette Maadestegn blev, efterat bemeldte Kiøbmand Uebersar var hiemkommen fra Læsøe, hvor han havde været for at bedvagte Majestætens Jnteresse, ved der skedte Indstranding af Canal Compagniets Skib, Alsen, høitidelig overleveres ham paa Knivholt Onsdagen den 28de Januarii, som vares allernaadigste Kronprindses Geburtsdag, i hvilken Anledning S. T. Hr. Major og Commandant von Leth gavet prægtig Middags Maaltid for de til samme indbudne Geistlige, Militaire og Civile, der samtligen, i Anledning Dagens Høitidelighed og foranmeldte Naade, istemmede : Gud velsigne og bevare vores allernaadigste Konge, vores allernaadigste Kronprinds, og det ganske Kongelige Huus." Modtageren af det Kongelige Naades. Tegn, som kom ganske uventet for ham, stod op og udbrød :"Velsignet være Kongen, som allernaadigst anseer Undersaattens allerunderdanigste Troeskab, endog i det lidet hans værdiges at forestaae. Sid Leilighed maatte aabnes for hamtil fremdeles at kunde vise sin allerunderdanigste troe Hengievenhed! Tartet være hine Majestatens og Statens store Mænd, som endog nanmodet af Mebundersaatten, allerunderdanigst forestiller Kongen Undersaattens foregaaede, allerunderdanigste Pligters troe Opfyldelse. Priisværdigste Opmuntringer, som frembringer herlige Frugter.
Berlingske Tidende, 1789-02-16
Helsingøer, den 16de Februarii. J Morges ved Dagbrækningen var Sundet frie for Jis fra Cronborg Pant til Espergierred, og man har Haab om, at Jsen formedelst det høie Vand og stærke Strøm snart vil brække og imellem Hveen og Sophienberg. Den her liggende Ostindiefarer ligger i for Vand.
Berlingske Tidende, 1789-02-16
Kiøbenhavn, den 16de Februarii. Fra Stadens Raadstue er den 10de Febr. d. A. bekiendtgjort: At det allernaadigst har behaget Hs. Kongelige Majestæt, ved Rescript til Magistraten af 5te i denne Maaned, at befale, at Reise=Passerne herefter fremdeles skal udstædes fra Raadstuen her i Staden i samtlige Magistratens Navn, under Stadens Segl og Raadstueskriverens Haand, og at den Betaling, som for samme erlægges, skal beregnes den Kongelige Casse til Jndtægt, samt at der med Passernes Udstædelse. her i Staden saaledes skal forholdes: 1. Fremmede, skiønt de ere forsynede med Attest fra en udenlandsk Minister, Charved Affaires, eller Secretaire, blive for Fremtiden pligtige, at forskaffe de til at erholde Pas i Placaten af 24 Jan. 1773. dens 2den Post anordnede Beviisligheder, med mindre de staae i den fremmede Ministers, Charge de Affaires, eller Legations Secretais personlige Tieneste. 2 Prisen for Paaserne bliver fremdeles som hidtil 3 Mk. for hver Person, der i Passet er anført, og over 15 Aar, hvorimod Taxten efter de Reisendes Omstændigheder og Magistratens Bestemmelse maa lettes for en heel Familie, naar samme meddeles Pas, samt desuden følgende gives de fornødne Passer uden Betaling :a) Afskedigede Soldater og Matroser. b) Skibbrudne Folk, naar de bringe Beviis for deres Andragende, udenlandske fra vedkommende Minister eller Consul, og indenlandske fra Rederiet eller Commissionairer ; dog at Passet paategnes er at gielde længere end 48 Timer, paa det at samme et skal med bruges til Betlerie. c) Haandværksvende, som komme tilreisende for at faae Arbeide, og geraade i Armod. d) Opsostrings- og Walsenhusets, samt alle andre Børn under 14 a 15 Aar. e) Hospitals Lemmer, som her have saat Cuur. f) Enker af Soldater og Matroser. 8) Arrestantere, og endeligen b) Fattige, som medbringe Attes fra Rodemestere eller Sognets Pleie Commission; og naar dette ses korte Ophold og usle Forfatning er bekiendt, maae de endog efter Omstændighederne tilstaaes frit Pas uden Atteste 1) Enrollerede Matroser og Søefolk, som have været udskrevne eller herefter udskrives til Kongelig Tieneste, og derefter, permitteres eller dimitteres fra Hvervingen. 1) De paa Fiskefangst under Island farende Commandeurer, Skipper, og Skibsfolk, naar de ere forsynede med de ved Placaten af 6te Junii 1787 befalede Beviser. Hvad Passer for løsladte fra Slaverier, Tugt= og Børnehuset angaaer, da maae disse paategnes ei at gielde længere end 24 Timer, paa det at samme ikke skal misbruges. 3. Jngen maae meddeles Paa for Frem= og Tilbagerelsen tillige, uden de virkelig her i Staden ere boesiddende, i Embede eller Tieneste. 4. Fremmede, som ei opholde sig her længere end 24 Timer, maae udpassere, paa deres medbragte udenlandske Pas, naar den vagthavende Officeer ved deres Jndpasserende paategner Tiden ved Klokkeslet, og siden paa Pas Contoiret paategnes, naar de ud passere.
Berlingske Tidende, 1789-02-16
Høieste Rets paadømte Sager i No. 170. Etatsraad Fald, og Sønner & Compagnie, contra Kiøbmand Peder Sørensen. No. 131. Kammerherre Lüttichau, c. Kund Pedersen. No. 142. Hans Keisen, c. Jørgen Jensen Spedsberg. No. 134. Frue Arensdorph, c. Thomas Hansen. No. 171, Bye- og Raadstueskriver Thaulow, c. Julius Olsen Berg No. 251. Kammer=Advocaten, c. Byefoged Jens Biørn, No. 144. Dito, c. Georg Møller med flere. No. 257. Regiments=Qvarteermester Fugl, c. Styrmand Christian, Clausen.
Berlingske Tidende, 1789-02-16
Vacance: Sognekaldet til Grase og Sierslev=Vester i Sielland, 200 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1789-02-16
Fra den 7de til 14de Februarii ere her i Staden copulerte 15 Par, fødte Drenge 33, Piger 31, tilsammen 64 døde Mænd 33, Qvinder 27, Drenge 11, Piger 17. tilsammen 88, ere altsaa 24 flere døde end føde. Døde ere bortrykte af følgende Svagheder : AlderdomApoplerie 1, Brystinge 3, Feber 1, Forraadnelses Feber, Galde Feber 1, Gicht 2, Hidsig Feber 1, Høste 1, A. vortes Svaghed 1, Jnflammation 2, Kopper 5, Kram. graft 1, 12, Tænder 3, Tærende Syge 13, Uangivne Svagheder 1 Barom. Therm. Vinden. 9 Februarii. 27. 8. 6. 1 Varme. 11 27 7 9. - Kulde. 14 28 1. 3. 21 Barm
Berlingske Tidende, 1789-02-16
Vexel=Cours, den 14de Februarii. kondon 2 Maaneders Sigt 6 Rd. 52 s. pr. Livr. Sterl. Paris 2 Maan. Dato - 25 s. pr. Livr. tourn. Amsterdam i Bco. 2 M. Dato 141. 14 Dages Sigt 143. Dito i Courant 2 Maan. Dato 140. pr. Cent. 14 Dages Stat 141. Hamb. og Altona 2 Maan. Dato 151. 14 Dages Sigt 152.
Berlingske Tidende, 1789-02-16
Avneriser. det mærkværdige Statsskrift; Anmerkninger og Al. storiske Oplysninger over den Kongel Sven Erklæring, dat Helsingforg den 21de Julii 1788, er : efter Originalen forfattet dansk Oversættelse : stor Qvart bekomme paa det Berlingske Contoir i Pilestræder Nr. 3. for 20 sk. paa Trykpapiir, og 24 s. paa Skrivpapiir, be tet 4 s.mere. Sobald als malich fol beranskommen: Documentirke An mort auf de Schuus des Sevel Blochs, over Gedanten, von ihmund semer Schrift zu halten sen. Menne Document mit melchen i femte Beschuldgangen adlednen mill, sonen i steden ersten in emen Bemeels ans dem Kirchenbuche memer Veternadt, dettens in Zengnissen von kandes herladen Collegnedrittens in Juanissen von grossen und in offentlade Aemtern tilbenden Mannern, melde med personlad genan kennen, bedahia molle ein genelgtes Publicum sein Urten hurste halten. Palling.
Berlingske Tidende, 1789-02-16
i Ugeskriftet Samleren, som Hr. Bagh paa mit gotlag af A giver, indeholder No. 54 for i Onsdags : 1) Selskabssal. for det Kongelige grønne Corps paa Bragnes af Hr. JunitsraaStachster; 2) Noget om tilhørende ædelige Vexter af Hr. Prisester Strøm; 3) v. Ostens Jagttagelser i Grønland, at han Dagbøger uddragne, ved O. Fabricius; 4) Veden Jllumin, tien, da Kronprindsen kom tilbage fra det Spanske Krigstag, Hr. F. Schmidt. Paa dette Skrift modtages vestand, SuLeiption hos Forlæggeren Boghandler Lønstrup, boende i St. denstrædet Nr. 172. Freden høie Vexelkours gavnlig eller skadelig for Staten.
Berlingske Tidende, 1789-02-16
Et Fragment. Sælges i Profts Boghandling paa Børsen indheftet for 1 Mk. Vi Christian den Syvende, af Guds Naade, Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug, gudi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Datmarsken og Olden. borg; giøre alle vitterligt: at Vi, efter Os Enkelig Hr. Overden Guldbing, Ridder, Vores Bedømme mand og Stiftedetalingsmand over Aarhuus Stift, samt Am mand over Haurehallegaards og Stiernholms Amter, og Nicts Hund, Raadmand og Byefoged i Vor Kiøbaand Aardan, samt Herredsfoged og Skriver i Haslew, Liborg, Salten og Davibierg Herreder, som Skifte=Commissarier i Stervboes efter Vores forrige overordentlige Gesandt ved det Romerske Keiserlige Hof, afg. Geheime Raad Hr. Christian Friderich, Baron af Goldentrone til Frieherskabet Wilhelmborg : deres herom allerunderdanigst giorte Ansøgning og Begiering, allernaadige have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at de ved Proclama ub pæna præclus S. perpetaalentii, med Aar og Dags Varsel, maae i de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser, den Wiborger Samler og den Altonaiske Mercur, 3de gange efter hinanden, indkalde alle dem, som formene sig at have noget at fordre efter bemelte afg. Geheimeraad Baron Goldentrone, enten i Henseende, til hans havte forskjællige Embeder eller i andre Maader dermed at fremkomme, og saadan deres havende Krav inden, forskrevne Tids Forløb at anmelde og beviisliggjøre, og skal saadan indkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig som om samme var skeer ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vores allernaadigste Bevilling læses for vedkommen: de Værneting, samt den Ober=Ret, hvorunder samme henhører; hvorefter de Vedkommende sig allerunderdangst har give at rette og for Skade at tage vare. Givet paa Vort Slot Christiansborg udi Vores Kongel Residens Stad Kiøbenhavn den 6te Februarii 1789. Under Vort Signet (L. S. Efter Hans Kongel. Majests, allernaadigste Befaling. C. v. Brandt. P. Aagaard. Schow. Colbiørnsen.
Berlingske Tidende, 1789-02-16
J Følge forestaaende allernaadigste Bevilling indkaldes herved sub pæna præclum & perpetui silentii med Aar og Dags Varsel, alle de, som formeene sig at have noget at fordre efter forbemelte. afg. Gehenne Raad Hr. Christian Friderich Baron af Gulden. kiene, enten i Henseende til hans hafte forskjællige Embeder eller andre navnlige Maader, intet undtagen dermed at melde sig hos os, som Skifte=Commissarier i Boet, inden saadan Tid. Forløb, og deres Fordringer beviisliggiøre. Aarhuus, den 9de Februarii 1789. O. Høegh Guldberg. N. Hvild. Vi Christian den Syvende, af Guds Naade, Konge al Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug, udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmersken og Oldenborg; giøre alle vitterligt: at Vi, i Anledning af Os Elsker et lig Frue Anna Margretde Fraad, forrige Amts Forvalter, afg. Justits=Raad Peder Baresens Efterleverske af Vor Stabel=Stad Nyborg udi Bort Land egen hendes herom aller i underdanigst gjorte Ansøgning og Begiering, allernaadigshave bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at hun ved Proclama sub pæna præclusi & perpetui silentii med Aar og Dags Varsel, maae udi de Kiøbenhavnske Berlingske, samt de gienske Aviser og den Altonaiske Mercur, 3de gange efter hinanden, indkalde alle dem, som formeene ang at have noget at fordre efter bemelte Justits=Raad Peder, Saxesen, hvad enten saadant maatte hidrøre fra den ham sidst anfortroede, men for nogle Aar siden afstaaede AmtsForvalter Tiene, eller for hans particulaire Affaires, dermed at fremkomme, og saadant deres havende Krav inden fornævnte Tids Forløb at anmelde og beviisliggjøre: og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vores allernaadigste Bevilling læses for vedkom. mende Værneting, samt den Ober=Ret, hvorunder samme benhører; hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Givet paa Vort Slot Christiansborg udi Vores Kongel. Residence=Stad, en Kiøbenhavn, den 10de Januarii 1739. Under Vort Signet (L. S. Efter Hans Kongel. Majestæts allernaadigste Befaling. C. v. Brandt. Schow. Colbiørnsen. Anna Margrethe Kraab, forrige Amts-Forvalter afg. JustitsRaad Peder Saresens Efterleverske af Nyborg, Bevilling, ved Proclama i Aviserne, at maae indkalde bemelte hendes afg. Mands Creditorer m.v. Efter forestaaende Kongel, allernaadigste Bevillings Jndhold, indkaldes, med foreskrevne Varsel, alle dem som formeene sig at have noget at fordre efter min afg. sal. Mand Justits=Raad Peder Saxesen, hvorfra deres Krav end maatte hidrøre, være sig Cautioner (som herved opsiges, eller andre navnlige Tilfælde. dermed at melde sig inden foreskrevne Tid hos mig i Nyborg, deres Fordring at beviisliggjøre imod Betaling. Nyborg, den 24de Januarii 1789. Som Langværge, Anna Margrelde Kragh. J. T. Sviner. sal. Saxesens.
Berlingske Tidende, 1789-02-16
Den 2den December sidst døde forrige Sogne: Den forRoesberg og Hormested Menigheder, afg. Sever Olesen Kliim. Hans efterladte Boe blev samme Dag al den competente Skifteforvalter taget under Forsegling, og den 2den Januarii nægter. ter igien aabnet regineret og vurderet. J Følge et imellem ham og hans forhen afdøde Haarne, afgangne Malene Side, lod paa Mummetoft i Thye, oprettet og Kongelig confirmeret Ting. mente skal Boet efter hans Død, som Lænestlevende, deles uge imellem begges Arvinger; men da man ikke har kundet faae Oplysni om, hvo eller hvor Arvingerne ere paa ovenmeldte Malene Andes Side, saa bliver dette Dødsfald herved de Berlingske Tidender og Jydske Efterretninger bekiendtgjørt, med Begiæring til ovenmeldte Maane Wildes Arvinger, om nogle saadanne maatte være til, at de, inden tillundende Martii Maaneds Udgang ville melde sig des mig undertegnede, og bevise, deres Arve Ret, da Boets ubetydelige Formue ey formaaer at udnæde noget ordentlig Proclama. Efter Beretning skal hun have havt en Broder, navnlig: Thomas Vide, boesat i Norge, men hver, oldes ikke, hesom og er, om han endnu lever, eller har efterladt og Børn. Blant afg. Severin Kl Sød. skeende, hvoraf en har været hos ham hans Enke Stand, og endnu opholder sig i Boet, og fører Huusholdningen i Naadens Aaret, og en anden haver Boepælver: Egnen, skal den adre navnlig Kirnen Olsdatter Klum have været gift med forma Kiøbmand i Thulæd, sal. Neyerschou, men for lang Tienden, være bortrød. Hendes efterladte Børn, om nogle ere, ville ligeledes inden forbemeldte Tid melde sig og gotgiøre deres Ret. som Arvinger. Torsdagen den 5te Februar førstkommende. Kl. 10 Formiddag, bliver Skiftesamling foretaget i Stervat da Credi og Debitorer vide behagentlig indfinde sig med deres Krav og Skyld, ligesom og ender anden, der nogen under Skiftet maatte have at erindre. Sking Præstegaard ved Fladstrand. i Wensyssel, den 12te Januarii 1789. Peter Gesmell Schlerup. drevn i Harne Herred.
Berlingske Tidende, 1789-02-16
Paa høie Herskabets Vegne, A. Hjort. borg Menigheder i Riberhuus Amt, er død. Hans Stervboe er Termann Mortensen, forhen Sognedegn for Veien og Le strax efter Dødsfaldet taget under lovlig Behandling. Ved Boenslavning angav Enken, at bemelte hendes sal. Mand havde i sit første Ægteskab aalet en Søn ved Navn Morten Termansen, som for mange Aar siden var bortreist inden at nogen vidste hvorhen Tor indkaldes herved 3de Gange efter hinanden i de Kiøbenhavn endnu er i Live, eller Arvinger, om han har efterladt sig nogen, ske Berlingske Aviser ovendenævnte Morten Termansen, om han da at melde sig hos undertegnede Skifte=Forvalter og bevislig at betale hvad de til Stervboen maatte være skyldige, og de sidste indkaldes ogsaa alle den Afdødes Debi= og Creditorer, de første giøre deres Arve Retinden den i koven foreskrevne Tid. Ligeledes at brynsliggiøre deres formeente Krav, da enhver skal vederfares Ret efter Loven og Stervboens Tilland, som er saa fattig at den ikke formaaer at bekoste andet Proclama. Weien Præstegaard, den 6te Januarii 1789. J Haar, Provst over Malt Herred. te ni Fæne Sted uden siden igien der at have indfundet sig; og sensteen paa Harboere Land, har sidste Sommer forladt bemeldte Poul Laursen Fischer, Gaardsættere under Baronet Ryssom benævnte Poul Fischer, der var gift forrige Aar har be Straf for Besvangrelsen, og følgelig altsaa ikke agter sig igien med Bortreisen har havt det Øiemeed, at undslye sin fortiente, angret sin egen Steddatter, saa er det formodentlig, at han tilbage; han bliver des formedelst 3de Sinde efterlyst i de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser, med tienstlig Anmodning til den være underrettet, at de behagentlig mig saadant med Posten eller de, som om berørte Poul Lantsen Fischers Opholdsted kunde dertil er Holstebroe vilde communicere. Ryssensteen, den 30te P. Lanng, December 1788. Forvalter.