Aalborg Stiftstidende, 1837-11-25
Blandede Efterretninger. Iblandt Efterretningerne fra Constantine komme der dog ogsaa nogle, som kunne more det franske Publicum. Saaledes fortæller et Privatbrev af 19de Octbr., altsaa ganske faa Dage efter den blodige Kamp, om et Bal, som Haremmets Damer havde foranstaltet for Hertugen af Nemours "Jeg kommer fra Bal, fra et ordentligt Ball, saaledes fortæller Brevskriveren, paa hvilken Festlighed jeg rigtig nok var mindst forberedt. Jeg var efter Bordet gaaet til Palladset, for at gjøre vor unge Prinds min Opvartning Vi vare samlede i et af de pragtfulde Gemakker, da Haremmets Damer, for at takke Hertugen for den Beskyttelse, de havde nydt, sendte ham en Jndbydelse til en Fest., Dette uventede Forslag, som blev overbragt af en af Haremmets Gildinger, blev modtaget med Fornøielse og man skulde nu have seet os ved Fakkelskin vandre gjennem Palladsets Gallerier, for at naae Haremmets Gemakker. Man førte os ind i en fiirkantet Gaard af Marmor, med et Arkade=Galleri paa de to Sider, hvis Buer bares af en dobbelt Række af elegante Søiler. Alt var glimrende oplyst med Voxlys, for os vare ophøiede Sæder beredte paa Siderne og i Midten sad paa Gulvet en dobbelt Rad af sorte og hvide Damer, næsten ganske uden Slør, overlæssede med kostbare Prydelser, men iøvrigt klædte uden Smag Ved vor Ankomst begyndte en selsom Sang, ledsaget af Tambouriner og Haandklap. Ved Klangen af denne taktløse Musik opførte sorte Dandserinder de hos de afgudsdyrkende Folkeslag i det indre Afrika brugelige religiense Dandse. Disse ledsagedes af utrolige Legemsbømninger, Stillinger og Svingninger, der for os havde i det mindste Nyhedens Jnteresse. Efter dette sorte Dandserinde-Chor kom et andet bestaaende af hvide Damer, som vel dandsede med mer Gratie, men ogsaa med mindre Lidenskabelighed og med en mindre forhausende Lethed i deres Legemsbevægelser. Haremmets Bevogtere holdt gode Miner ved et Skuespil, der dog nok uden Tvivl skar dem i deres Jnderste; de vist sig meget artige og syntes ikke at foruroliges synderlige over Damernes Fortrolighed med os, uagtet Beviserne herpaa tiltoge med hvert Øieblik. Vi lode til at være ganske udmærkede Væsener i deres Øine. Blandt disse 150 Damer var En, der forekom mig særdeles elskværdig; hun var omtrent 17 Aar og hed Ajescha. De øvrige vare blotaalelige, nogle endog hæslige. Man saae nogle allerkjæreste Børn, men Paaklædningen var i det Hele smagløs ofvSoldaterne i Constantine have travlt med at søge i Husene, hvis Eiere vare flygtede, efter nedgravede Skatte, Ved samme Leilighed bemægtige de sig Alt, hvad de forefinde af Levnetsmidler. Jngen havde ved Stadens Erobring været værre til at plyndre end selve Jøderne, som boe der. De kjendte bedst Localiteterne og udtømte de mauriske Kjøbmandsboder omkaps med Soldaterne. Siden ere ogsaa de fleste af dem flygtede bort, af Frygt for at miste igjen hvad de havde. Achmets Tropper, der anslaaes til 10 a 12,000 Md., befinde sig en halv Snees Miil fra Constantine, i hvis Nærhed der omsværme endeel mindre Kabylerhobe, hvis Hensigter man endnu ikke veed. Franskmændene maae derfor bestandig være parate, hvis aarsag det er en stor Lykke, at Communicationen er fri mellem Bona og Constantine.