JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1767-08-28
Udgangne. P. Sørensen af Dragøe, L. Larsen af Nibe, L. Bornholm af Kiøbhn., C. Thomesen af Sønderborg, J. Larsen af Nibe og M. Larsen af ibid. alle til Kiøbenhavn. O. Th. Nørgaard af Bangsboestrand, R. Mogensen, C. Jacobsen, C. Nielsen af Aalborg og L. Biørnsen af Hals alle til Drammen. H. Hierting af Aalborg til Lybeck. J. Larsen af Odense til Bergen. C. Joensen af Nedeneslehn til Øster=Riisøer. J. Jacobsen af Frederichshald til ibid. H. Jacobsen af Thismøe til Tønsberg. Th. Fuur af Aalborg til Langesund. Mich. Krenzen af Stepnitz til Øster=Søen.
Jyske Efterretninger, 1767-08-28
Dødsfald. Den 24 Augusti er Sr. Peder Jlum paa Wang ud Wensyssel ved Døden afgangen i sin Alders 60 Aar.
Jyske Efterretninger, 1767-08-28
Bekiendtgiørelse. Fra Bogtrykkeriets Presse er udkommen: Plan NB. til en Afhandling om Skrive=Sygen, udkastet af Philopon. Samme er nu saavel i Bogtrykkeriet her, som og i Kiøbenhavn udi No. 8 paa Børsen hos Hof= og Universitets Boghandler Hr. Rothe at faae tilkiøbs. paa Trykpapiir for 4 s. og paa Postpapiir for 6 s. Ligeledes skal med første herfra udkomme et Brev, der indeholder Logemachs og Tammans Anmerkninger. over forommeldte Plan, der omtrent vil udgjøre 3de Ark. De, som derfor maatte behage at ville have samme Brev. ombedes at ville lade deres Navne inden Augusti Maaneds Ud Udgang tegne paa benævnte Steder, allene for en Vished, Skyld, at man derefter kunde indrette Oplaget. ) Den 24 August. Klokken imellem 7 og 8te om NB. Morgenen tabte en Pige her af Byen 2de Rixdalers Banco=Sædler paa Adelgaden; Skulde disse være eller blive fundne af noget honet Menneske, da anvises her fra Bogtrykkeriet Eieren til samme, som derfor betaler en billig Douceur.
Jyske Efterretninger, 1767-08-28
Fra Bogtrykkeriets Presse ere følgende Skrifter udkomne, hvilke og sammesteds ere tilkjøbs at bekomme hos Sr. Jacob Saurbier. (1) Samling af offentlige Sørge= og Glæde=Taler holdte efter Kongel. Allernaadigste befaling af Velærværdige Hr. Marcussen Sogne=Præst for Konsted, og Rosted Meenigheder i Aarhuus Stift, Samlingen indeholder: 1) Klage=Prædiken over Høysaligste Kong Christ. den 6. 2) Jubel=Prædiken 1749. 3) Jubel=Prædiken 1760, 4) Taksigelses Prædiken for Freden 1763. 5.) Klage Prædiken over Høystsaligste Kong Frid. den 5. 6.) Bededags Prædiken paa Trefoldigheds Fest 1766. Disse 6 Prædikener sælges for 20 s. (2.) Trøst i Sorgen, det er, Klage= og Trøste Tale, i Anledning af Høysalig Kong Frid. den 5 Hans beklagelige Død holden den 18 Martii 1766. af Velærværdige Hr. Hans Borch, Sogne=Præst for Wedersøe Meenighed i Riber=Stift, den sælges for 6 s., (3.)
Jyske Efterretninger, 1767-08-28
Endnu ere nogle Exemplarer at bekomme af Skole=Methoden Stykket 6 s. Disse ovenmeldte Skrifter ere ligeledes i Kiøbenhavn for samme Priser at bekomme hos Hr. Hoff Boghandler Rothee paa Børsen i No. 8. Desuden ere og her trykte Connossementer at bekomme Ark viis for 4 s. men Bog viis for 5 Mk. Af disse approberede Efterretninger udgives ugentlig i Stk. fra det Kongel. privilegerede Bogtrykkerie i Aalborg.
Jyske Efterretninger, 1767-09-04
De ældste trykkede Bøger have noget forud for de nyere, men de sidste derimod have store Fortrin for de første. Dette have de ældste forud, at de bleve trykkede paa sterkt hvid Papiir med en meget bred Rand og vidt Rum imellem Linierne, for at de Lærde kunde skrive deres Anmerkninger. der imellem; Herforuden ere Kirke=Fædrenes Skrifter af den gamle Tryk langt bedre og rigtigere end de af den nyere; Thi først ere de mestendeels aftrykkede efter de bedste haandskrevne Bøger, hvorfor man og agter de Editioner lige med Manuscripter, hvilke nu omstunder ere for den største Deel ikke at finde. Herforuden ere disse Editioner ikke blevne lemlæstede af Papisterne, da de derimod efter Reformationen, i Særdeleshed efter det Tridentinske Modes Anordning begyndte at udtage meget af Fædrenes Skrifter, om var til Fordeel for Protestanterne, men derimod til Mfordeel for dem, hvorfor man og holder de Editioner af Kirke=Fædrene, der ere udkomne fra Bogtrykkeriets Begynelse og til Aar 1517 for langt bedre, end de der efter den Tid ere komne for Lyset. Derimod maae man og tilstaae, at den nyere Indretning med Bogtrykkeriet har meget forud forden gamle. De gamle Bøger have mangfoldige Abbreviature, hvilket kommer af, at Bogtrykkerne holdte det for en Fornødenhed, at eftertrykke alle Ting noye efter de Haandskrevne Bøger, udi hvilke Munkene, eller andre Afskrivere betientesig af mange Ords Forkortelse for at vinde Tiden. Men son deraf komme mange Uordener, eftersom man ikke altid frstod Abbreviaturerne, saa blev det Tid efter anden gandske skaffet, og et hvert Ord fuldstændigen udtrykket med alle ste Bogstaver. Det er og en Fer hos de Gamle, at de intet vidste at de ziirlige Begyndelses ogstaver; De løde et Rum staae ledig ved Begyndelsen af Bøgerne og Capitlerne, for at Bogstav=Malerne, hvildernærede sig af det Arbeyde, kun Nu 2 de de derudi male Begyndelse Bogstaverne, og man finder endnu Bøger, der ere trykkede Aar 1507, udi hvilke de første Bogstaver feyle. Bogstav=Malerne gjorde sig megen Umag med ziirligen at male disse Bogstaver. J Særdeleshed vidste de meget kunstigen at sætte udi dem godt Guld, og giøre det glat, hvilket bliver nu omstunder regnet iblant de forlorne Kunster. Men som det gjorde Bøgerne dyrere, og Malerne, da man ikke vilde betale dem for deres Arbeyde, hvad de forlangede, brugte slettere Guld og slettere Farver, hvilke tilsidst vare gandske matte, og forandrede sig, saa opfandt Peder Schæffer til Maynz store Bogstaver, som og den røde og andre Farver til de første Bogstaver, og var Psalmorum Davidis Coder latinus cum Canticis Prophetarum, der er trykt Aar 1490, den første Bog, der udkom med saadanne Bogstaver. Og som man nu ikke længere lode Bogstaverne maale, og kunde altsaa sælge Bøgerne lettere, saa ophørte dermed den Kunst at male Bogstaverne ved Enden af det 15de Seculo.
Jyske Efterretninger, 1767-09-04
Udi de første Bøger vare ingen Diphtougi, men æ blev trykket som e; Og synes denne Ortographie ikke at være bleven iagttaget førend 1489 og det endda paa den Maade, at der blev sat en liden Hage vede saaledes, men siden har man betient sig af Diphtonger. Udi se gamle trykte Bøger ere hverken Capitler, Vers eller Distinctioner. De første Bibler have vel Capitler men imen Vers, som man kan see i den, der er trykt til Nürnbog 1478 og til Basel 1490. Hvad Uleylighed det var, sine man, og derfor satte i Randen Bogstaver, der skuld giøre en Slags Afdeeling. Derimod bleve alle Auctore Classici og andre Bøger trykte saavel uden Capitler, som Vers; Der findes ey heller Distinctioner i dem, hvilketforaarsager en stor Vanskelighed i at forstaae dem, og stil Aldus Manutius have været den første Bogtrykker, de har indført dem i de Bøger, han trykkede; Da man og leener, at Franciscus, Petrarcha skal først have opfundet Histinctionerne, eller i det ringeste gjort dem først bekiendte den lærde Verden Aar. 1493. De første Bøger ere hverke paginerede eller forsynede med de saa kaldede Custodes. Mu finder ey heller Registerei dem, og er der noget, da er det meget kort. Alt dette er Tid efter anden forbedret, og Bogtrykkeriet er nu i vore Tider kommet paa den høyeste Spidse. Men dette uagtet have de nyere intet stort at giøre sig til af; Thi det er en lettere Sag at indsee Mangler ved en Opfindelse, og forbedre den, end at tage en Ting op fra Roed af, lettere at bringe en Opfindelse til Fuldkommenhed, end at opfinde den. Og maae enhver derfor give Johan Guttenberg den Ære, at han har været et af de nyttig ste Mennesker for det menneskelige Kiøn.
Jyske Efterretninger, 1767-09-04
Til denne Afhandling ville vi endnu føye følgende Anmærkninger.
Jyske Efterretninger, 1767-09-04
Nogle vil meene at denne dyrebare Bogtrykker=Videnskab, I skal allerførst være opfunden af Johanne Mentelio til Strasburg, og siden ret bekiendtgjort ved Guttenberg og Faust til Maintz; Denne Meening holder Autor til derlobl. Buchdruckerey=Kunst Format=Buch, Lübeck und Leipzig 1714, for den sandskyldigste, sluttende sin lærde Fortale med disse Vers: Johannes Mentelien har disse Kunst ersønnen, Johannes Guttenberg sie ferner nachgedacht. Johannes Faust, der har den Ruhm dadurch gewonnen, Dat er gedruchte Schrift zu erst ans Licht gebracht. a.
Jyske Efterretninger, 1767-09-04
Denne ædle Kunst er siden først kommen her til vort kiære Fædreneland i Aaret 1493. da Gottfried von Ghemen blev det samme til Kiøbenhavn, som Fanstus til Mainz, Den første trykte Bog i Danmark skal være denne: Regule emendate corretteg, Hafnye de figuratis constructionibuFrammaticis er diversit passibut saare scripture at Poctarum. Og paa det sidste Blad staaer, ld parrum Latinitatis apuingenui Adolescentes, impressum est in Universitatte Hafniens per me Cothofredum de Gemen in erpensit Dast. Petri alberti de Haf nya Ano nostre Saluis Accecem, in profesto S. Kanuti Dacie Regis et Martyris. Den lærde Hr. Mag. Laur Terpager har, imedens han Nu 3 laae laae som Allums paa Borchens Collegiv, udgivet en Disputatz 1707. de Typographie Natalibut in Dania, hvorudi han, foruden disse, har givet os en Jdee om de Danske publiqve Bogtrykkerier, nemlig: Til Kiøbenhavn, til Malmøe, til Nyborg, til Roeskilde, Ribe, Aarhuus og Wiborg, paa hvilket sidste Sted der allerede i Aaret 1527, har været et Bogtrykkerie. Foruden disse skal og have været Bogtrykkerier anlagte i Sorøe, Helsingøer som og her i Aalborg, hvilke dog siden igien ere ophørte og afskaffede, og dette har Erasmus Windingius i sin Tid tilskrevet de Danskes Ufrugtsommelighed i at skrive. Den lærde Hr. Mag. Alb. Thura giver os ligeledes et Register paa alle Danske Bogtrykkerier udi sin den Histor. Liter. Danor. Endelig at forbigaae andre Bogtrykkerier, da har Andreas Madsen Møller og Daniel Pauli 1738. med Kongel. Allernaadigst Privilegio anlagt igien et Bogtrykkerie udi Wiborg her i Jylland 209 Aar, efterat det Wingarthenerske der tilforn havde floreret; Men dette Bogtrykkerie blev dog faa Aar derefter ophævet og forflyttet til Kiøbenhavn. Derefter blev 1743, igien anlagt et Bogtrykkerie i Wiborg af Johan Petr. Holtzberg, som i Aaret 1745, i Mangel af at kunde sontinere sig der, forflyttede det her til Aalborg, hvor det af nu værende Eiere er bragt i saa god Drift, at De (lige saavelsom andre ikke allene ønske, men og tillige haabe fremdeles at bringe det i Anseelse ved nyttige og gode Skrifters Forlag til Fædernelandets Ære, Ziir og Nytte.
Jyske Efterretninger, 1767-09-04
Et nyttigt Middel til at conservere Rug og Meel. Taget af den Altonaiske Mercurio 35. Stykke.)(Saasnart man har aftærsket Rugen, tager man den heele Dynge, uden at rense den, Kornet tilligemed Avnerne, og legger det paa Loftet. Den varer fleere Aar uden at man har nødig at kaste den. Man har efter 4 Aars Forløb brugt af saadan gjemt Rug til Sæden, og faaet en riig Høst. - Det beste Meel er det, der er fiint og blødt malet. Vandmøllerne ere de beste; Jo hastigere Mølle steenene løbe om, jo meere Meel og mindre Klie faaer man Nye Nyt, hammelt og tørt Korn giver det meeste og beste Meel, men gandske frisk det fiineste. Derfore have nogle den Maade at stænke lidt Vand paa det Korn, som er meget tørt, førend det føres til Møllen. Allene dette Meel kan ey staae sig, men maae strax bages. - Vil man beholde frisk og got Meel, saa maae man tage dertil gammel henlagt og vel renset Korn. Naar det kommer fra Møllen, maae det legges tyndt ud for at svales; Medens det i det ringeste ligger 14 Dage saaledes udspredet, maae det bestandig kastes og afkiøles. Derpaa bliver det stamped fast sammen i Fade eller Kister, og lagt paa høye tørre Lofte. Hr. de Serres paastaaer, at man skal komme Salt i Meelet, thi saa holder det sig endnu bedre. Salt og Romersk Kum men mænget deriblant fordriver Ormene. Hasselkieppe stukne i Meelet hindre ogsaa Ormene. Der siges, at Mee let holder sig best, naar det bedækkes med Kalk. Men den synes, at Kalken kan giøre Meelet hidsig og klam. Kalken maae altsaa forst tempereres og vel renses i Jlden, saa kan saavel Ormene som Fugtigheden derved forekommes. Dog maae Kalken ey legges paa det bare Meel, men der maae legges et linnet Klæde eller og tør Birke=Bark der imellem. - En nye Skribent giver det Raad, at vore Korn handlere skulde sende Meel i Steden for Korn ud til fremmede Stæder, thi saa bliver Male=Lønnen i Landet, man beholdt Klien, og Meelet, pakket i Fade, lod sig bedre føre i Skibene, og var langt fra ikke underkastet saa stor Fare for at forderves, som Kornet.
Jyske Efterretninger, 1767-09-04
Adskilligt. Fra Wiborg berettes: At sidstafvigte 25 August. om Aftenen Klokken henved 11. opkom sammesteds en farlig Jldebrand, som i en Tid af 5 Timer lagde 2de Huuse, 30 Læs Tørv og 50 Tønder Korn gandske i Aske, hvorved tillige den store Gaard, som ligger tæt ved Sorte Brødre, Kirke, er bleven meget beskadiget; Jlden tog i sær stærk Overhaand, da den kom i det andet Huus, hvor den fortærrede 2de Oxehoveder Brændeviin.
Jyske Efterretninger, 1767-09-04
Den 26. August, sidst strandede Skipper Thomas Jessing fra Sønderhaae paa Fanøe med sit førende Skib, Haabet kaldet, paa Absdal=Strand for Kigælaae i Ahsdal=Sogn; Skibet var ladet med Kalk ved Slæben i Christiania=Fjord, destineret til Kiøbmanden Sr. Tarp i Jættinge, og maatte, formedelst det var blevet læk, søge Landet.
Jyske Efterretninger, 1767-09-04
Sidstafvigte 31 Augustii er (S. T.) Hr. Greve af Moltke kommen tilbage fra Dronninglund, og samme Dags Eftermiddag fortsatte Reysen videre til Hadersleb.
Jyske Efterretninger, 1767-09-04
Jndkomne Skippere. Fra den 27 Augusti til den 2 Septembr. J. Brenne af Frederichshald fra ibid. M. Houmand og L. Peders af Schagen fra ibid. C. Clausen af Khr. og M. Wilsnach af Aalborg fra Khn. T. Sørensen af Nedenes. fra Øster=Riisøer. S. Boesen af Corsøer fra ibid. A. Thomsen af Simtills i Schotland fra ibid. J. Jensen af Sønderborg fra ibid.
Jyske Efterretninger, 1767-09-04
Udgangne. P. Poulsen af Aalborg til Khn. A. Olsen af Thismøetil Krogerøe. N. C. Krog af Nyekiøbing til Dramen A. J. Høeg af Sønderborg til ibid. T. Ellingsen af Aalborg til Christiania. S. Christensen af Schive til Holmestrand. J. Hansen af Nedenesl. til Øster=Riisøer. J. Svint af Løgstøer og A. H. Glene af Thismøe til Laurvig. P. Jorgensen af Khvn. til Kønigsberg. L. Pedersen og M. Houmand af Schagen til ibid.
Jyske Efterretninger, 1767-09-04
. Dødsfald. Hr. Wilhelm Fabritius Sognepræst til St. Jacobi og Nicolai Kirke i Varde og Provst i Herredet er ved Døden. afgaaen.
Jyske Efterretninger, 1767-09-04
Mad. Weigner i Aarhuus døde den 21. August. Hr. Bagge Eilertz øverst Cappellan til Dom Kirken i Aarhuus og Sognepræst til Weilbye døde den 22 August.
Jyske Efterretninger, 1767-09-04
Natten imellem den 30 og 31. August. døde paa Heiselt Jomfrue Mette Catharine Broerholt, i sit 21. Aar.
Jyske Efterretninger, 1767-09-04
Bekiendtgiørelse. Paa Aalborg og Wiborg=Post-Contoirer faaes NB. Danmarks Speil for 1767, saa og Prospecter af den i Altona oprettede Ære=Port, i Anledning af Kongens Nærværelse der, stukken i Kobber paa et Ark Median=Papiir. Af disse approberede Efterretninger udgives ugentlig 1 Stk. fra det Kongel. privilegerede Bogtrykkerie i Aalborg.
Jyske Efterretninger, 1767-09-11
Tanker om Venskab. Venskab, ædle Skat i Almagtens største Gave, ODn største Frugt i Paradises Have Du Rigdom, som al Rigdom overgaaer, Og imod hvis Værdie en Verden lidt forslaaer. Du, som Elendighed mod Skjæbnens Magt forsvarer, Og giør dens Galde Drik behagelig og sød; Du, som giir Feyhed Moed udi de største Farer, Og giør behagelig end og den fæle Død. Du redder Svaghed fra de grumme Løvers Struber, Og fører Dyd uskadt igiennem Ulve=Gruber. Du løser Slavers Baand, Ja reent afmægtig giør Tyranners Morder=Haand. Ved dig en Dverg paa Kiempers Nakker træder. Du kraftig Dyd, hvis Navn end og mit Hierte glæder. Oo Hvor Hvor skal jeg finde dig? Jeg seer vel dine Klæder: Men ey dig selv; Jeg seer kun Øgler i din Dragt: Ja Grumhed praler med Uskyldighedens Pragt. J Panden Venskab staaer, men under Kappen er Sværd, Skud, Forgift og alle Ulykker. Din Høyhed, Frihed og din Ædelmodighed, Er væk: Der staaer igien en Slavisk Ydmyghed, Et skident Hyklerie, som ræber, naar du ræber, Hvis fugtig Øye, naar du vil, paa Timen flæber, Han har til Fals for dig hans Haand, hans Foed, hans Læber. Endskiønt hans Hierte er en Poel, som skiult med Guld, Dog af Uteerlighed og Helved=Stank er fuld. Og findes Een, som er dig noget meere liig, Hvis Siel, hvis Sind er frie fra skiændig List og Svig Han er foruden Vægt og tumles af hver Vind, Et Ord, en Mine kan uroelige hans Sind. Mistanke giør ham blind. Han standser ved hvert Trin og seer sig rundt omkring, Og søger i hvert Ord et skiult Forræder=Sting. Hvor er du ædle Dyd, Er du endnu i Live? Har Udyds Fyrste nødt dig Aanden at opgive? Hvor er du Venskab? Hvor er du Fortroelighed; Er du paa Jorden, Viis mig dine søde Fied! Siig: Lever du ikkun udi Potters Skrifter, En Daarlig Elskers Mund, som ublue nævner dig! Og skiuler med dit Navn Løsagtigheds Bedrifter, Ach. Dersom du er til, saa skiul dig ey for mig. Maaskee du skiuler dig i Sorgens sorte Klæder, Og dine Søstres Flugt i denne Dragt begræder, Jeg hører nok dit Raab, men som en flygtig Lyd, Et ynksomt Skrig udaf et Hierte fuld af Fryd. Der hører jeg en Flok mod Lasterne at raabe, Der er du; Men har de og selv en ærlig Draabe: Dog hvem er det, jeg seer der i en ringe Dragt? Jeg seer Medlidenhed udi hans Ansigt tegnet, Han staaer og reyser en, som er i Afmagt segnet For Avinds skarpe Skud, og noget fra ham staaer, En Flok, som truer den, der læge vil hans Saar; Men deres Trudsler han betragter med Foragt. Saa. Saa er du da endnu 6 Venskab til paa Jorden, Saa har jeg fundet En, som i Ulykkens Torden. Staaer fast, og svigter ey, en ret oprigtig Ven, Ja meer end Een, som den. Som i en steenig Jord, der fuld af Ukrud var, Har fundet nogle Straae, som ægte Hvede bar. Midt i Ulykker da, udvalgte liden Flok, Imens jeg haver dig, er jeg lyksalig nok. Ol at man ville dog paa Venskab sætte Priis, Og aldrig dyrke den paa hykkelskeskrømte Viis; En Ven i Nød er rar ey udi Navn men Gavn, Lyksalig den som ey paa Venskab finder Savn. Forskiel paa Ærlighed og Klogskab.
Jyske Efterretninger, 1767-09-11
(Af den Alton lærde Mercur. 32. Stykke.) Ærlig og klog sættes ikke sielden imod hinanden. Den Kloge har Agt paa sin Jnterresse, men han er stedse i Fare for at skride over Retfærdigheds Grændser. Den Ærlige, sat imod den Kloge, veed af ingen Jnteresse, han forsømmer sine Fordeele; J forvildede Omstendigheder er hans Ærlighed ligesom et Lam i en tyk Tornebusk Han handler efter en vis, men mechanisk Rigtighed, ligesom en Discipel skriver efter Linier. Denne ærlige Mand, som man ikke kan regne iblant de Kloge, er derfor ikke dum. Han har ikkun mindre Hensigter end den anden, efterdi flere vilde ikke finde Rum i hans ellers sunde Forstands snærre Omkreds. Den Kloge maae have mange Hensigter, ellers kan man ikke kiende ham. (At opfinde et Middel er allene ikke tilstrækkelig til Klogskab. En Enfoldig kan og saa undertiden treffe det rette Middel, men deraf kan manikke slutte sig til Klogskab Munterhed er ey heller Klogskab, omendskiønt en flygtig Agtsomhed kan i en Hast blive flere Modsætninger vaer, og deriblant finde det beqvemmeste Middel, Thi dette skeer ikkun tilfældig viis - Ærlig hedder ikke sielden saa meget som godhiertig og tienstfærdig. Men Godhiertighed og Tienstfærdighed udgjør det ikke, endskiønt saadanne Folk ere al Ære værd - Ærlighed i en Oo 2 neg. negtende Forstand udelukker Ondskab og Bagvaskelse. - Ærlig og ikke ærlig kaldes ofte saa meget som oprigtig og ikke oprigtig. Man er oprigtig, naar man ikke holder tilbage, hvor der udfordres af Ærlighed en Tilstaaelse eller Viidnesbyrd, Sandheds Forsvar, Uskyldigheds Frelse, Ondskabs Anklagelse, Bagvaskelses Opdagelse og en vis Lidelse for Sandheden - Ærlig og falsk hedder saa meget som god og ond. Den Uoprigtige er derfor ikke ond. Han skader ved ikke at giøre, den Ondskabsfulde ved at giøre, og naar denne skiuler sin Gierning, eller endelig paatager sig Skin af Oprigtighed, saa kaldes han falsk, og formedelst hans Ondskab, som sniger sig i Mørke, lumsk. Den virkelig ærlige Mand holder aldrig tilbage; Han efterlader ikke at anklage Ondskaben, at opdage Bagvaskeren, og skyer aldrig en vis Lidelse for Sandhen. Men den virkelig ærlige Mand er ingen Fiscal. Han skal just ikke give Agt paa, men fornemlig ogsaa med sin Skade aabenbare saadan Ondskab, som i Lovene ikke er belagt med nogen Straf. Jkke at tale ilde om nogen, kaldes ikke, ogsaa selv at tale godt om Onde, og ey at forfølge nogen, udelukker ikke den reene Vrede, som forfølger Uret. En ærlig Mand maae vaage for Sandheds Jnteresse; men for den vigtige Sandheds Jnteresse, og ikke vise nogen Jver over Smaating. - En ærlig Mand maae blive i sine Kreds, hvorudi Forsynet har indslutted ham - Hans Oprigtighed maae ey være forbunden med Egennytte - Oprigtighed og Ulegennytte ophøie Siælen, at den føler sin egen Værdighed og sin saade indvortes Ære. Thi den sande Ærlighed bestaaer i en fuldkommen Uregennyttighed, forbunden med den sande Aere og Følelsen af samme.
Jyske Efterretninger, 1767-09-11
Det er ey nogen Kunst at dadle alles Skrifter, Men vogt dig selv for Feyl, du som de andres drister, Jnfallibilitet er ey engang i Rom, Og paa Critik du ey har Monopolium
Jyske Efterretninger, 1767-09-11
Adskilligt. Hos Gaardmanden Jens Uttrup i Sønder-Tranders har der sidst afvigte Løverdag været Jld løs udi hans Rollingshuus, hvoraf nogle Fag bleve brændte, men Jlden blev strax slukket, uden at der skeede nogen videre betydelig Skade.
Jyske Efterretninger, 1767-09-11
Natten imellem den 6 og 7, hujus havde vi her et forskrækkeligt haardt Veyr med Torden og sterk Lynild, ved samme er afbrændt Jens Toftmanns Fæehuus i Hvorupudi Wensyssel.
Jyske Efterretninger, 1767-09-11
Jndkomne Skippere. Fra den 3 til den 9 Septembr. L. Nielsen af Nedeneslehn fra Arendahl. O. Hans. Raun af Sæbye fra Fladstrand. P. Asmus. Dahl af Norborg fra NarvaaB. Knudsen af Aalborg fra Kiøbenhavn. P. Pett. Thagholm af Aalborg fra Memel. John Elliat af Neucastel, fra Neucastell.
Jyske Efterretninger, 1767-09-11
Udgangne. Bøye Wrigt af Porsgrund til Langesund. Joh. Jensen af Steinborg til Flensborg. J. Jens Holm af Aalborg. borg til Bergen. T Sørensen af Nedeneslehn til ØsterRiisøer. C. Pedersen og H. Nielsen af Nyekiøbing til Drammen. Joh. Brenne af Frederichshald til ibid. Mich. Wilsnach af Aalborg til Kiøbenhavn. P. Asmunds Dahl af Nørborg til Sønderborg. N. Niels Krog af Nyekiøbing til Laurvig. Alexand Thomsen af Schotland til Bergen. O. Hans. Raun af Sæbye til Fladstrand. Anders Fuur af Løgstøer til Randers. John Elliat af Neucastell. til Christiansand.
Jyske Efterretninger, 1767-09-11
Dødsfald. Sidst afvigte 7. Septembr. døde Jomfr. Diderica Clementin, en Dotter af Velærværdige Hr. Clemmentin, residerende Capellan til Budolphi Kirke her i Aalborg. Hun var fød den 15 Mart. 1744. Den 8 hujus døde Christen Pedersen Bøgh Bundtmagersvend, i sin Alders 26. Aar.
Jyske Efterretninger, 1767-09-11
Bekiendtgiørelse. Hos Christopher Wille i Aalborg er at bekomme: Danmarkes Speyl for Aar 1767. Geistlige Staat, Cancellie og Contoir-Calendere, Historisk Almanak for Aar 1767. item Hedegaards Juridiske Anmerkninger, 4 Deele, ejusd. Criminal=Ret, Dissertationer, 12 Stkr. saa og hans Trisolium Juridic. alle smukt indbundne, for billige Priser.
Jyske Efterretninger, 1767-09-11
Paa Aalborg og Wiborg=Post-Contoirer faaes NB.
Jyske Efterretninger, 1767-09-11
Danmarks Speil for 1767, saa og Prospecter af den i Altona oprettede Ære=Port, i Anledning af Kongens Nærværelse der, stukken i Kobber paa et Ark Median=Papiir.
Jyske Efterretninger, 1767-09-11
Skulde nogen have Lyst til i tilkommende Uge enten selv at reyse til Nyeborg eller af den Vey, eller og have noget den Vey at forsende, kan beqvæm Leylighed dertil anvises her fra Bogtrykkeriet. Af disse approberede Efterretninger udgives ugentlig 1 Stk. fra det Kongel. privilegerede Bogtrykkerie i Aalborg.