JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1845-05-29
Ved Odense Skyttelaugs Festmaaltid i Tirsdags Aftes modtoges især to Skaaler med levende Jubel (9 Gange Hurra, nemlig Hs. K. H. Kronprindsens og Skyttelaugets agtværdige og saa populaire Præses, Etatsraad Ridder Reimuths. J de Dage – siger "Hemp. Av." da denne Fest holdes, bortfalde saamange Skranker, der ellers genere, Standsforskjellen taber sin hemmende Jndflydelse, de personlige Rivninger ophøre, de politiske Spørgsmaal drøftes ikke og Godmodighedens Aand kan virkelig siges i disse Dage at svæve over Byen.
Aalborg Stiftstidende, 1845-05-29
Det Orlamundiske Skuespillerselskab ventes i disse Dage til Veile for der at aabne sine Forestillinger. (Veile A.)¬
Aalborg Stiftstidende, 1845-05-29
De bekjendte Kunstnere, Brødrene Bils, er ankommen til Odense.
Aalborg Stiftstidende, 1845-05-29
Af de optagne Forhører i Anledning af de i Varde stedfundne Selvmord erfarer man, at Pigen Thora Holm i den senere Tid havde været tungsindig, utvivlsomt som Følge af ulykkelig Kjærlighed. Antonie Kreiberg havde oftere udtalt Misfornøielse med sin nærværende Forfatning, uden at man dog hos hende havde sporet nogen tungsindig Stemning. (Veile Av.)
Aalborg Stiftstidende, 1845-05-29
Borgerrepræsentantvalg. J Odense. Overformynder, Brændeviinsbrænder N. Nielsen, Uhrmager Schmidt, Procur. S. Hansen (gjenvalgt), Jernstøberieier Allerup og Farver Schröter.
Aalborg Stiftstidende, 1845-05-29
Aalborg, den 29de Mai. Det Gautierske Kunstberiderselskab, bestaaende af 42 Personer og 36 Heste, ankomme hertil i næste Uge, hvor det kun vil give nogle faa Forestillinger. Selskabet har overalt, hvor det har spillet, vundet fortjent bifald, ligesom det baade i Odense, Horsens og Randers, hvor det nu opholder sig, har givet alle sine Forestillinger for fuldt Huus, upaatvivleligt det bedste Beviis paa Selskabets Fortrinlighed. Vi kunne saaledes vente os en Kunstnydelse, hvortil Provindsboerne saa sjelden have Adgang. J "Randers Avis" hedder det om dette Selskab; Ved de to Forestillinger, som det Gautierske Kunstberider selskab har givet i Randers har det viist at være et af de første Selskaber af dette Slags her i Norden. Man veed snart ikke hvad man meest skal beundre, Rytterens forban sende Dristighed og Færdighed, eller de skjønne Hestes udmærkede Dressur. Vist er det, at dHrr. Alexander og Carl Gautier med Rette kunne henregnes til Europas første Kunstryttere. Jngen, som har Sands for dette Slags ædle Legemsøvelser, bør forsømme at bivaane disse Forestillinger. – "Iris" havde i Mandags paa Touren fra Aarhuus til Kjøbenhavn 501 Passagerer, hvoriblandt rigtignok 400 Soldater.
Aalborg Stiftstidende, 1845-05-29
Handels- og Skibsefterretninger. Kallundborg, Uldmarked afholdes iaar den 18de og 19de Junii, Kbhvns. ditto den 21de og 23de Junii.
Aalborg Stiftstidende, 1845-05-29
Kbhvns Børscours, d. 27de Mai. Hamb. k. S. 199 ½.N. Spdlr. – a 198 1/2 Rd. Sv. Sdl. – a – Rbs. 4 pCt. kgl. Obl. 103 a 103 2/3 Rd. Nationb. Obl. af 1820. - Rd. r. S. Rigsbank. Obl. af 1818, – a - Rbd. r. S. Bankactier 153 a 153 Rbd. r. S.
Aalborg Stiftstidende, 1845-05-29
Reisende. Ankomne. Med Personposten idag: fra Aarhuus: Fru Herskind; fra Randers, Kjøbmd. Meyer. Døde. Enke efter Byskriver Melchior i Kallundborg, Elise Sybille, f. Bach, 76 A., i Marslev Præsteg i Fyen. Cathrine Marie Skov, f. Ravn, 63 A., paa Baadsgaard. Peter Joachim Grandjean, 66 A. i Steenvad Mølle.
Aalborg Stiftstidende, 1845-05-29
Bekjendtgjørelser. At min kjære Broder, Kjøbmand Rasmus Christian Brix, efter flere Aars tiltagende Svaghed, ved en rolig Tød i Sterup Mølle den 25de dennes er bortkaldt til hin bedre Verden, i sit 46de Aar, maa jeg herved tilkjendegive Familie og Venner. Aalborg, den 28de Mai 1845. P. Brix.
Aalborg Stiftstidende, 1845-05-29
Debitorerne i Kjöbmand Heckshers Fallitbo, der endnu ikke efter tilstillet Regning have berigtiget deres Gjæld, ville behage at indbetale samme inden 20de Juni d. A., da Boets Fordringer i manglende Fald blive inddrevne eller bortsolgte ved offentlig Auction, efter fremlagt Navneliste. Aalborg Skifteret, den 24de Mai 1845. A. Mørch. Wölfferdt. Heiberg.
Aalborg Stiftstidende, 1845-05-29
Bekjendtgjørelse. Remonte-Commissionen opholder sig: i Skanderborg, den 27de og 28de Mai, i Hjørring den 31te Mai, i Hjallerupkro eller Frederikshvile den 2den Junii, i Skive den 5te og 6te Junii, i Holstebro den 7de Junii, i Horsens den 12te og 13de Juni, i Veile den 14de Juni, i Faaborg den 17de Junii, i Svendborg den 19de Juni, i Odense den 21de Junii, i Assens den 23de, og 23de Junii, i Grenaa den 28de Juni, i Randers den 30te Juni til 4de Juli, desuden kommer en Afdeling af Commissionen til Frederikshvile den 31te Mai, for at indkjøbe Remonteheste til Cavalleriet og Artilleriet, men meest til Cavalleriet, hvoriblandt Officeerheste og Trompeterskimler, Det tilkjendegives, at formeldte Remonteheste, for at kunne ventes antagne, maa være af smuk og til deres Bestemmelse passende Skabning, have et godt Fodskifte og rene Been. Høiden maa ikke være under 10 Qvarteer dansk Anlægsmaal, men vel derover, gaarige Heste maae ikke maale over 10 Qvart. 1 Tomme. Alderen for Cavalleri og Artilleri-Rideheste maa være 4, 5 og 6 Aar, for Træk beste til Artilleriet 5, 6 og 7 Aar. Hestene maa være i god Foderstand. For usynlige eller skjulte Feil, saasom Krybbebider, Kuller, Engbrystighed m. m. maa Sælgeren, indestaae.
Aalborg Stiftstidende, 1845-05-29
Haderslev, i Remonte-Commissionen, den 4de Mai 1845. v. Düring. v. Voigt. v. Rosenkrantz.
Aalborg Stiftstidende, 1845-05-29
Efter flere Forældres Opfordring har Undertegnede besluttet – hvis et tilstrækkeligt Antal Deeltagere maatte melde sig –, fra medio August (det nye Skoleaars Begyndelse, i en egen dertil oprettet Classe, at give de af Skolens Elever, der maatte attraae det, en Times daglig Underviisning i Latin. Derved, mener jeg, vil det Gode opnaaes, at den latinske Grammatik bliver indøvet uden Skade for de øvrige, lige saa vigtige, reale Fag. De Forældre eller Værger. der maatte ønske, at deres Börn deeltage i den paatænkte Underviisning, ville behagelig snarest muligt derom underrette mig. Aalborg, i Mai 1845. Albrectsen.
Aalborg Stiftstidende, 1845-05-29
Institutbestyrer. Dampskibet "Løven fortsætter sine sædvanlige ugentlige Farter imellem Kiel og Snoghøi, der fra 3die Juni indtil Udgang August, ligesom ifjor forlænges til Aarhuus.
Aalborg Stiftstidende, 1845-05-29
J disse 3 Maaneder afgaaer Skibet hver Tirsdag Aften Kl. 10 fra Kiel over Snoghøi til Aarhuus, og hver Torsdag Morgen Kl. 3 fra Aarhuus over Snoghøi tilbage til Kiel, anløbende de sædvanlige Stationer til hvilke det omtrent til nedenstaaende Tider vil ankomme : 1. Paa Touren fra Kiel til Aarhuus anløber Skibet: Sønderborg hver Onsdag Morgen omtrent Kl. 3. Hardeshøi.
Aalborg Stiftstidende, 1845-05-29
Aarosund. Snoghøi. Fredericia 2. Paa Tilbagetouren fra Aarhuus til Kiel anløber det: Fredericia hver Torsdag Formiddag omtrent Kl. 10, Snoghøi. Aarosund Middag Eftermiddag - Hardeshøi.
Aalborg Stiftstidende, 1845-05-29
Sønderborg. Foruden denne Fart afgaaer "Loven, hver Fredag Aften Kl. 8 fra Kiel til Kjøbenhavn, anløbende Gaabense, Koster og Kallehave, og hver Mandag Morgen Kl. 8 fra Kjøbenhavn tilbage til Kiel, anløbende de samme Steder. Hvem der altsaa fra Jylland paa en Lystreise med dette Skib i 8 Dage vil besøge Kjøbenhavn og Kiel kan tilbringe Tirsdag og Fredag i Kiel, og om Søndagen besøge Tivoli i Kjøbenhavn, samt Onsdag Eftermiddag igjen være tilbage i Jylland. Det nærmere vil behageligst erfares af de trykte Planer, der findes ophængte paa de kongelige Postcontoirer og Gjæstgivergaarde, ligesom det bemærkes, at Skibet fra 1ste September igien kun gaaer imellem Kiel og Snoghøi. Snoghøi, den 21de Mai 1845.
Aalborg Stiftstidende, 1845-05-29
Farveri og Trykkeri.
Aalborg Stiftstidende, 1845-05-29
Da jeg har etableret mig som Farver her i Byen, og boer i Hr. Farver Jørgensens Gaard ved Vesterport, anbefaler jeg mig med at farve alle mulige Couleurer af uldent og Linned, Silke og Bomuld, tillige modtages Tøi til Stampning, Overskjæring og Decartering. En hurtig Expedition og reel Behandling skal stedse være Maalet for mine Bestræbelser. Aalborg, den 15de Mai 1845. H. P. Jacobsen.
Aalborg Stiftstidende, 1845-05-29
At jeg i Hr. P. Brix's Gaard paa Gammeltorv heri Byen har etableret Boutikhandel med alle dertil høren de Slags Urte- og Hørkræmmer-Varer m.m., dette skulde jeg ikke undlade at bekjendtgjøre, idet jeg tillige anbefaler mig til mine ærede Belyndere og Bekjendte, forsikkrende om den reeleste Behandling i enhver Henseende. Aalborg, den 22de Mai 1845. J. B. Sivertsen.
Aalborg Stiftstidende, 1845-05-29
Jeg har vundet Borgerskab her i Staden som Hattemager, og i denne Egenskab anbefaler jeg mig til det ærede Publicum, og bemærkes, at jeg er forsynet saavel med Fildt, som Silkehatte af allernyeste moderne Facons.
Aalborg Stiftstidende, 1845-05-29
Reel og billig Behandling vil stedse blive Formaalet for mine Bestræbelser. Min Bopæl er i Sadelmager Funcks Gaard i Jomfruannegade. J. Goltmann.
Aalborg Stiftstidende, 1845-05-29
At Uhrmager Undens Sted i Bispensgade endnu i Løbet af nogle Dage vil kunne erholdes tilkjøbs underhaanden, naar man derom henvender sig til Auctionsholder Nissen, bekjendtgjøres herved.
Aalborg Stiftstidende, 1845-05-29
Et eenligt Menneske ønsker strax tilleie i meubleret og 2 umeublerede Værelser i Stue=Etager i en reel Gade. Billetter mkt. W bedes aflagte paa Adressecomptoiret.
Aalborg Stiftstidende, 1845-05-29
Løverdagen den 31te Mai, hvis Veirliget tillader det, agter Undertegnede at indtræffe paa Torvet i Aalborg med et Parti Potteplanter, saasom: Roser, Nerium, Pelargonium, Vinter-Levkøier med mere, som Alt sælges til Nutidens billige Priser. Viborg, den 23de Mai 1845. C. Møller, Handelsgartner. Et solid, og saa godt som ny Gynge Kjærnværk er at faae tilkjøbs meget billig hos Niels Raase i Nørresundby.
Aalborg Stiftstidende, 1845-05-29
Tag, & Muursteen faaes hos Chr. Lassen.
Aalborg Stiftstidende, 1845-05-29
Saalelæder og Vindsaalelæder af bedste Qvalitet, samt farvede og ublegede Tvister sælges til billigste Priis i J. M. Cohens Boutik.
Aalborg Stiftstidende, 1845-05-29
Møndingsteen faaes hos Chr. Lassen, Pariser-Silkehatte af Søren Toftes Fabrik i Kjøbenhavn, fra 2 til 6 Rbd., haves bestandig paa Oplag hos M. Heckscher & Co.
Aalborg Stiftstidende, 1845-05-29
Daglig kan erholdes varme Posteier, Biskop, Cardinal, afbrændt Rødviin, Nicus Chandeau, MaiTrank, Punsch à la Reine eller Champagnervunsch, E. A. Mønsted, Conditor.
Aalborg Stiftstidende, 1845-05-29
1 a 2 brugelige Overskjærersage ønskes tilkjøbs. De herpaa Reflecterende bedes snarest muligt at melde sig paa Adressecomptoiret.
Aalborg Stiftstidende, 1845-05-29
Bergens Feed-Sild. 1/4 & 1/8 Tde. faaes nu igjen hos Chr. H. Sødring & Søn.
Aalborg Stiftstidende, 1845-05-29
Ved Proclama af Dags Dato, som læses i vedkommende Retter, ere Alle og Enhver, som maatte have Noget at fordre i Boet efter Enken Karen Christensdatter af Kollerup og tidligere afdøde Mand Jens Simonsen Møller af Bonderup, indkaldte, med 12 Ugers Varsel til, inden saadan Tids Forløb, under Fordringernes Fortabelse, for undertegnede Skifteforvalter i Boet, at anmelde og beviisliggjøre deres havende Krav, hvilket herved bekjendtgjøres. Han-Herredernes Contoir paa Skjerpinggaard, den 23de Mai 1845. Lillienskjold.
Aalborg Stiftstidende, 1845-05-29
Tirsdagen den 3die Juni næstkommende, Formiddag Kl. 10, bliver afholdt Auction i Skolegadens Fattighuus over afdøde Lemmers Efterladenskaber, saasom: Sengeklæder, Sengesteder, Dragkister, Commoder, Klædekister, Borde, Stole, Gangklæder, Kjøkkentøi m.v.; Varerne udleveres Dagen efter Auctionen og betales da contant, men Kjøberne betale intet Salair. Aalborg, den 23de Mai 1845. Davidsen, Forstander. Dette Nr. redigeret af 2. Chr. Borch.
Aalborg Stiftstidende, 1845-05-31
Stiftstidende. Aalborg Adresse-Avis. Aar 1843. No 107. Løverdagen den 31te Mai.
Aalborg Stiftstidende, 1845-05-31
Denne Avis, som udgives af Jens Chr. Borch & Julie Ree og redigeres af Bernhard Ree, udgaaer 5 Gange ugentlig og kan bestilles paa alle kgl. Postcomptoirer i Danmark og Hertugdømmerne samt paa Stiftsbogtrykkeriet i Aalborg hvor Prisen er 7 Mk. 8 s. qvartaliter.
Aalborg Stiftstidende, 1845-05-31
Gudstjeneste. Anden Søndag efter Trinitatis prædiker til Høimesse i Budolphi Kirke Hr. Pastor Boesen; i Frue Kirke Hr. Pastor Bruun. Til Aftensang i Budolphi Kirke Hr. Pastor Boesen. – J Nørretranders Kirke Kl. 1 Hs. H. Hr. Provst Hertel. – J Sønder-Tranders Kirke Kl. 1 Hr. Pastor Bruun.
Aalborg Stiftstidende, 1845-05-31
Udlandet. Som Algerie melder, har det franske Ministerium, faaet Depecher af det alvorligste Jndhold fra Marocco. Sultanen vægrer sig bestemt ved at undertegne den imellem General Delarue paa den ene Side og Sid-Ham da og Elkadib paa den anden Side afsluttede Grændse og Handelstractat. De 2 sidste skulle være satte i Fængsel Grundene til sin Vægring fremsætter Sultanen i en Beviisførelse, hvis europæiske Form synes at være det meest Foruroligende; den vilde være uforklarlig, hvis man ikke vidste, at Abderrhaman egentlig deeler sin Trone med England; hvad der bekræfter denne Mistanke, er, at Tractaten var bekjendt i Fez den 25de Marts, og at Keiseren først 6 Uger efter vægret sig ved Ratificationen og indespærrer sine Befuldmægtigede, efterat han kan have faaet Raad fra Gibraltar. Algerie beklager ogsaa Forsinkelsen af den franske Ratification og den franske Generalconsul i Maroccos Fraværelse som Grund til disse Begivenheder. – Hertugen af Broglie skal allerede have tilsendt Ministeriet den af ham afsluttede Tractat. Den Artikel, der angaaer Slavemarkederne, fastsætter Følgende: "De to contraherende Magter forbinde sig til, ikke at afslutte nogen Convention med de forskjellige Herskere i Afrika, uden at den udtrykkelige Clausul bliver indskudt, at hine Herskere fra den Tid af hverken personlig maae tage Deel i Slavehandelen eller taale den i deres Stater. Handle de africanske Fyrster imod denne Clausul, saa kunne Slavemarkederne ophæves og Magazinerne ødelægges af den af de 2 Magter, som har afsluttet Conventionen med dem." To Commissairer blive udnævnte af hver Regiering, for at vaage over Udførelsen af den nye Tractat. Linieskibscapitain Bouet-Villaume, (tidligere Gouverneur i Senegal) vil af Frankrig erholde denne Post og tillige Overbefalingen over den ved den afrikanske Kyst krydsende Eskadre. Der høre intet Bestemt, om Størrelsen af de to Krydsflaader; endnu uvissere er det om ethvert Skib istedetfor den tidligere Fuldmagt til at visitere den anden Nations Skibe skal have en Officeer af den ombord, eller om de anholdende Krydsere skulle aflevere det anholdte mistænkelige Skib til Officererne af dets Nation til Visitation. – Uafhængig af den af Linieskibe og smaa Seilskibe bestaaende Øvelseskadre under Commando af Admiral Parseval, skal en af Dampfregatter bestaaende Flaade, under Commando af Prindsen af Jonville, løbe ud hvilken sidste, ifald begge Eskadrer skulle maneuvrere i Forening, sandsynligviis skal føre Overcommandoen. – J Pairs kammerets Session oplæste Grev Roy Prøvelsesudskuddets Betænkning over Renteconversionen. Udskuddet tilbageviser Forslaget som utidigt. - Det hele Lovudkast over Nord banen er bleven antagen i Deputeretkammeret med 253 imod 10 Stemmer. Denne Lov skal strax ind for Pairskammeret, og Banen skal da overgives til et Selskab.
Aalborg Stiftstidende, 1845-05-31
Erkebiskoppen af Lyon v. Bonald paabyder offentlige Bønner, for at anraabe Himlen om, at lade denne onde Tid ophøre. Bignon's Beretning om Udgiftsbudgettet vil i disse Dage blive uddeelt i Kammeret. Udskuddet har dette Aar været sparsommere end ellers og foreslaaer flere betydelige Reductioner, saaledes 3 Millioner af de Algierske Creditter, videre ved Udgifterne, som Guizot har forlangt til nye Consulater og til Forhøielsen af Gesandtskabssønningerne. – 1844 ere efter Moniteuren 4874 Skibe paa 376,621 Tons indkomne i de algierske Havne. (1843 5023 paa 376,621 Tons.)¬
Aalborg Stiftstidende, 1845-05-31
J det engelske Overhuus har Lord Beaumontrettet en Jnterpellation til Ministeren for det udenlandske Departement om Grækenlands Anliggender. Han erklærede de Forhaabninger om en Gjenfødelse af Grækenland, som Aaret 1842 havde vakt, for uopfyldte, skildrede Athen som et Hjem for politiske Jntriquer, i hvilke alle 3 Partier, det franske, engelske og russiske, toge lige Deel, besværrede sig over, at Skytsmagterne ikke toge Forholdsregler for at sikkre Tyrkiet imod de Machinationer, som i Grækenland bleve stilede imod dets Ro, og androg sluttelig paa en Fremlæggelse af den de græske Anliggender angaaende Correspondents med Sir C. Lyons og Sir Stratford Canning. Lord Aberdeen vægrede sig ved Fremlæggelsen og erklærede, at de Machinationer, der angaves som saa truende, indskrænkede sig til, at en Røverbande havde overskredet den tyrkiske Grændse, udplyndret et Huus og ombragt et Par Mennesker. Men dermed havde den græske Regjering Jntet at skaffe ligesaalidt som med de Proclamationer, som bleve udbredte hist og her i Tyrkiet for at opfordre til Opstand, og naar den tyrkiske Regjering havde fundet sig foranlediget til at sende Tropper til den græske Grændse, var det en Forholdsregel af en meget tvivlsom Klogskab. Under disse Omstændigheder kunde Skytsmagterne heller ingen Anledning have til at skride ind imod Grækenland. Englands politiske Forhold til Grækenland var overhovedet af meget ringe Betydenhed. Efter dette Svar tog Lord Beaumont sit Andragende tilbage. Til de meest paafaldende Forholdsregler, som ere blevne tagne af det Berliner Politi i den nyere Tid, hører den Udviisning af de badenske Deputerede af det andet Kammer, v. Jtzstein og Hecker, som skeete den 23de Mai.
Aalborg Stiftstidende, 1845-05-31
Begge vare den 21de om Aftenen indtrufne til Berlin paa Jernbanen fra Leipzig, havde den paafølgende Dag beseet Berlin og vilde netop tidlig om Morgenen den 23de reise til Stettin, da en Politi=Jnspecteur indfandt sig hos dem og anmodede dem om strax at forlade Berlin. Det blev dem etydet, at Reisen til Stettin heller ikke kunde tillades dem, be det meget mere gjaldt om at see dem udenfor det preussiske Monarchies Grændser. Ligesaameget deres Lands Ære, som deres personlige Pligt syntes at fordre af dem, at de forlangte den badenske Gesandts Beskyttelse imod denne Forholdsregel. Hacker begav sig derfor til denne, men blev ikke indladt, fordi det var for tidlig en Audientstid. Saaledes maatte de Herrer finde sig i den Nødvendighed, som i en Politiinspecteurs Skikkelse stod for dem, og begave sig under hans Eskorte til den Anthaltske Banegaard, hvorfra de bleve sendte tilbage til Leipzig. Paa deres Spørgsmaal om Grundenne til denne Forholdsregel havde Politiinspecteuren svaret, at disse havde han ikke og kjendte dem ikke, han var overhovedet kun et Redskab for høiere Anordninger.
Aalborg Stiftstidende, 1845-05-31
Den russiske Keiser er, ledsaget af Prinds Emil af Hessen og Fyrst Paskewitsch, ankommet til Warschau, En Skrivelse fra Beyrut melder, at Kompen er udbrudt igjen imellem Druserne og Maroniterne. Landet var igjen i den meest bevægede Tilstand.
Aalborg Stiftstidende, 1845-05-31
Jngenieuren Garella, hvem Undersøgelsen af Landtungen ved Panama som bekjendt har været overdraget, har i disse Dage aflagt sin Beretning herom til det franske Ministerium. Samme lyder gunstig for en Canals AnlægCordilleras-Bjergkjæden sænker sig nemlig, paa en Strækning af 8 Miil, til en Række Banker af 120 til 160 Me tres Høide. Den Canal, som skulde ledes over Samme, maatte tilføres sit Vand fra Floden Chagres, enten ved en Tunnel af 350 Metres Længde, eller ved et Jndinit af 84 Metres Dybde og Anbringelsen af 6 Sluser. Paa den østlige Skraaning vil man endogsaa kunne betjene sig at selve Floden som Canal, og derpaa lade Samme udmunde ved Staden Chagres i Limon=Bayen. Paa Landtungens vestlige Side vilde Canalen rigtignok ikke kunne føres ud ved selve Panama, men omtrent 2 1/2 Miil derfra, hvor Hr. Garella har fundet en, vistnok liden, men sikker RhedCanalens Længde vilde blive 9 1/2 Miil, og dens Anlæg, komme til at koste 130 Mill. Fr.
Aalborg Stiftstidende, 1845-05-31
Den aarlige store Schweitzer=Skyttefest, hvortil Schweitzerne, adspredte over hele Verden, indsende deres Festgaver, skulde efter Touren iaar afholdes i Schaffhausen. Denne ellers saa muntre Skyttefest har man, paa Grund af de sørgelige Begivenheder, der nys ere forefaldne i Canton Luzern, og det uheldsvangre Mørke, hvori Fremtiden endnu er indhyllet, besluttet for iaar at opgive. J Natten til 8de Mai ere 8 Luzerner, som sad fangne i et Taarn i Hohen rain, lykkelig undvegne.
Aalborg Stiftstidende, 1845-05-31
Bomuldsfabricationen i England. J en Omkreds af 15 a 20 Mile omkring Manchester er der concentreret en Befolkning af 1,500,000 Mennesker, der næsten uden Undtagelse enten ere virkeligen beskjeftigede med eller dog aldeles afhængige af Bomuldsfabricationen. Det hele District, er at ansee som et stort Værksted, hvor Tilvirkningen bestandigen tager til efter en Maalestok, der endnu ikke har fundet sin Lige i den menneskelige Jndustries Historie. Den uhyre Jndførsel af raa Bomuld, der i Aaret 1844 beløb sig til 646,874,816 Pd., bliver fornemmeligen forarbeidet i dette District, hvor den ved Hjelp af Maskiner bliver spunden, vævet, bleget, trykket og i utrolig kort Tid igjen udført til alle Verdensdele. De seneste Beretninger ere offentliggjorte fra Aaret 1843, og i dette Aar udførtes der 1370 Mill. Alen hvide, trykkede og farvede Bomuldsvarer og 140,321,176 Pd. Tvist &c., hvoraf den allerstørste Deel tilvirkedes i det omtalte District. Hvor stor denne Production ogsaa synes at være, saa er der dog Jntet, der lader antage, at den har naaet eller endog kun nærmet sig det høieste Punct. Den gjøres tvertimod hvert Aar nye Forbedringer ved Maskinerierne og nye Jndretninger til Fabricationens Forøgelse og til at gjøre den billigere og anspore den yderligere, og, temporaire Fluctuationer og Uheld uagtet, at forøge Fremskridtene af de Jndustrigrene, der have formeret Lancashires Befolkning og Hjælpekilder til det Tredobbelte i de sidste 40 Aar.
Aalborg Stiftstidende, 1845-05-31
Den franske Regjering er sysselsat med Udarbeidelsen, af et Lovudkast angaaende Nedsættelse af Brevportoen. Efter dette Udkast skal der, som forsikkres, være bestemt en Porto af 25 Centimer (8 1/2 Rbsk.) for de i Kongeriget
Aalborg Stiftstidende, 1845-05-31
Frankrig courserende Breve.
Aalborg Stiftstidende, 1845-05-31
Fædrelandet. Kjøbenhavn, den 27de Mai. Vi have – hedder det i Fædrel." modtaget en Klage over Justitsr. Foss i Roeskilde, fordi han har forbudt at indrykke i Roeskilde Avis en Bekjendtgjørelse om, at et Leiebibliothek var blevet forøget med en her i Kjøbenhavn nylig udkommen Bog Struensee og Caroline Mathilde eller Revolutionen i Danmark 17727, samt ved sin Fuldmægtig og en Betjent har ladet samme Bog fratage Eieren. Vi ere ikke istand til at indsee, hvad der har kunne bevæge Hr. Justitsr. Foss til et saadant Skridt, vel vide vi, at Censorerne i Provindstæderne betjene sig af deres Myndighed over de stakkels Aviser med den største Ugeneerthed, men at forbyde en simpel Bekjendtgjørelse om en Bog, der her i Staden uhindret har passeret Gjennemsynet, forekommer os dog at overskride alle Grændser. Det vilde være et nyt, men meget hensigtsmæssigt Middel til at forhindre Udbredelsen af literaire Frembringelser, hvis det kunde blive indført, at ethvert Skrift paany skulde passere Censur, saasnart det kom til en anden Jurisdiction og en anden Politimester. Et kjøbenhavnsk Skrift, der under dette Vilkaar kunde naae til Rendsborg eller Skagen, kunde da tale om at have gjort Lykke hos Politiet. Men Sagen har ogsaa en meget alvorlig Side; kan der nemlig siges at være en sikkret Retstilstand, hvor en Politimester saaledes uden videre ved sin Fuldmægtig og en Betjent kan sende Bud og fratage en Borger hans lovlige Eiendom, Og at Sligt kan skee, vidner det ikke om, hvor uvidende baade Embedsmænd og Borgere hertillands ere om, hvorvidt hines Embedsmyndighed strækker sig, Idag er det en Bog, Politimesteren sender Bud efter, imorgen tager han maaskee en Stol eller et Bord, overmorgen en Ko, om en Uge Eens Kone eller Datter. Historien er saa utrolig, at, hvis den Vedkommende ikke selv personlig havde været hos os og givet os en skriftlig Beretning om Factum, vilde vi selv ikke troe den."