JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1829-09-11
Rusland, Tyrkiet og Grækerland. Man har ingen officielle Efterretninger og Russernes videre Operationer under General Diebitsch, men fra Odessa skrives at de russiske Tropper have besat Karnabat og Jambol. Tyrkerne synes ganske at have tabt Modet; de tyrkiske Soldater fra Kirkkilissa havde ogsaa strakt Vaaben. Den russiske Avantgarde er rykket frem til Faki, paa Veien til Adrianopel; Fjenden havde draget sig tilbage i Retning mod Philippolis. Man skildrer Storvezierens Forfatning i Schumla, som høist fortvivlet, og der tales om, at han skal have gjort General Krassowsk Capitulationsforslag, som denne skal have forkastet. En ved det tyrkiske Artillerie ansat eng. Officeer, skriver at dette Corps, som man til Hovedstadens Forsvar havde gjort mest Regning paa, er aldeles opløst, uden endog at have seet Fjenden, skal det have opløst sig ved første Efterretning om Hærens Nederlag; Soldaterne gjorde Oprør mod deres Officerer, udplyndrede dem og løbe deres Vei. Hvor en russisk Soldat lader sig blot see, flygter hele Detachementer, og Russerne rykke frem uden Modstand. - General Diebitsch skal i en Skrivelse overlevet til Paschaen af Scutari ved General Geismar, have anmodet ham om, ingen Fiendtligheder at udøve imod de allerede af Krig og Pest heriede Egne, da der ere indledte Fredsunderhandlinger; men denne skal have anseet det for en Krigslist, og synes ikke at agte derpaa; Paschaen skal efter Sigende have samlet betydelige Stridskræfter, man siger mod en 30,000 Md. Fra Krigstheatret i Asien, melde de sidste Efterretninger, at Russerne stode halvveis mellem Erezerum og Trapezunt, Kobberminerne i denne Egn vare allerede besatte af dem. En russisk Flaade paa 14 Seilere har hæftig bombarderet sidstnævnte Stad, over 12,000 Kugler vare afskudte mod den og have anrettet megen Skade; 1500 Md. havde Russerne paa samme Tid landsat, men maatte med et Tab af 500 Mand drage sig tilbage og indskibe sig, hvorpaa Flaaden igjen var afseilet. - At Porten begynder at vise et mere fredeligt Sindelav, synes dog nu at bekræfte sig, selv fra Odessa skrives at ifølge Breve, skulle tyrkiske Fredsunderhandlere. være ankomne til Burgas, og Gener. Diebitsch, udrustet med udstrakte Fuldmagter, havde afsend i Grev v. Pahlen for at indlede Præliminair-Underhandlingerne; men paa nogen Vaabenstilstand, skal Russerne hidindtil ikke have villet indlade sig.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1829-09-11
Engeland. Fra London skrives, at man talte der meget om en Note som det russiske Cabinet den 28de Juli skal have overleveret Vort; hvori Keiseren af Rusland tilkjendegiver sin Hensigt, at drive Krigen mod Porten til det Yderste, hvis Samme, efter alle anvendte Forsøg paa at bevæge den til Eftergivenhed, endnu skulle fremture i sin Haardnakkenhed; man anseer det for heldigt at Fyrst Polignae er kommen ind i det franske Ministerium, hvis Ruslands Overvægt skulle blive farligt for Europas Rolighed; da det hedder at den franske og engl. Gesandt ved det russiske Hof have erholdt eenslydende Jnstruxioner i Henseende til fornævnte Note. Det er ogsaa Engelænderne en Torn i Øiet, at der foruden Thronarvingen fra Persien er ankommen en afganisk Prinds til St. Petersborg. Afganerne er, som bekjendt, et krigerisk Nomadefolk paa Grændserne af det engelske Jndien, som kan stille en 200,000 Mand i Marken. - Det synes at være klogt handlet af Regjeringen ved Emancipationen at tilintetgjøre et Partie i Jrland; men man burde ikke lade det andet Partie beholde Magt til at forstyrre den offentlige Rolighed, det burde afvæbnes. Hr. M. Dermott, catholsk Geistlig, har skrivtlig bekjendtgjort, at Orangisterne have udfordret Catholikerne i Tyrone til et formeligt Slag; hele Landet staaer under Vaaben, og Tropper ere opbrudte dertil. Jrland, er i en høist ulykkelig Tilstand.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1829-09-11
Preussen. Nürnberger-Correspondent skriver fra Berlin under 21de August: "Efter en Coureers Ankomst igaar fra London, ere vore Statspapirer faldne en heel Procent, hvortil Aarsagen skal være, at ved en Sammenkomst den kgl. preussiske Gesandt ved det engelske Hof, Hr. von Bülow havde med Hertugen af Wellington, og hvorved Gesandten overgav sit Hofs Depescher, som skulle stemme det engelske Cabinet til Fred og Enighed, geraadede Hertugen i Hæftighed, og erklærede sig, efter nogle Discusioner, saa bestemt i Portens Faveur mod Rusland, at den preussiske Gesandt pludselig faldt ham i Order, og sagde: at han under saadanne Omstændigheder maatte forlange sine Passe. Hs. Herlighed studsede over Gesandtens Bestemthed, og søgte igjen at give Samtalen en meere fredelig Vending; men den preussiske Gesandt vedblev at paastaae, at efter hvad han havde erfaret, blev der intet Andet tilovers for ham, end strax at forlade London. Endelig indvilgede Hr. v. Bülow i, at forblive saalænge, til en Coureer, som Hertugen og Gesandten i Forening afsendte, kunne bringe Svar fra Berlin, denne Coureer er nu hertil indtruffen og man er ved at udfærdige Svaret.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1829-09-11
Frankerig. Fra Paris skriver man under 27de August, at man der alvorlig taler om Dannelsen af et nyt Ministerium, hvor Fyrst Polignac skal have Forsædet; Hr. v. Chateaubriand er ankommen, har havt en Conferents med Fyrst Polignae, og skulle Dagen derpaa have en Privat-Audients hos Hs. Majestæt. De fra Departementerne indløbne Efterretninger ere ogsaa uheldige: da alle Deputerede ere imod Ministrene. Jsteden for at indføre Censuren, skal det nye Ministerium have besluttet at sætte Avisudgiverne under Anklage. Saaledes er nu Udgiveren af Figaro, Hr. Bohain, for at have fornærmet Hs. Majestæts Person, dømt til 6 Maaneders Fængselstraf og 1000 Fr. i Mulct. Man behøver blot at læse den Retsforhandling, som den 26de August fandt Sted, for at bedømmme Folkets Stemning: en uhyre Folkemængde beleirede allerede Kl. 7 om Morgenen Dørene til Retssalen, Kl. 11 blev Dørene aabnede, og Trængselen blev snart indenfor saa voldsom, at flere bleve afmægtige, forgiæves paabød Retten Taushed og Orden, den maatte bortfjerne sig og lade Salen gjøre ryddelig ved Gensd'armer. Redacteuren var anklaget for hiin bekjendte Artikel: "Saa er det da endnu engang brudt det Tillids- og Kjerlighedens Baand, som bandt Folket til Monarken. ulykkelige Kongel ulykkelige Land!" Kongens Advokat fremtraadte i Retten, og sagde: "Man angriber Kongens Person selv. De veed hvorledes dette er opstaaet - tilføiede han - Kongen troede at maatte forandre sit Ministerium, og kaldte Mænd til Raadgivere, hvis Troskab og Hengivenhed han kjendte" (her opstod en saadan Larm og almindelig Murren i Salen, at Advocaten var nødt til at holde inde.) Efter megen Deliberation dømte omsidder Retten Redacteuren Hr. Bestin til 6 Maaneders Fængsel og 500 Fr. Straf.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1829-09-11
Efter Forlydende skal Hr. de la Bretonniere have talet saaledes til Deyen af Algier: "Hs. allerchristeligste Majestæt sender mig til Dig, for at kundgjøre Dig, at han ei er din Fjende og heller ikke ønsker Krig. Men at Du, i hans Confuls Person, har tilføiet ham en Fornærmelse, saa ønsker han at vide, hvilken Opreisning Du derfor vil byde ham. Herpaa skal Deyen have svaret: "Christenhund, skat Du Dig tusinde Gange lykkelig, at jeg ei lader dit Hoved lægge for dine Fødder, Pak Dig herfra, og stig din Herre, at ikke jeg, men meget mere han, er skyldig til at give Opreisning.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1829-09-11
Portugal. Man erfarer nu at den nye redelige Politie-Jntendant Veigas Ansættelse, blot havde til Hensigt, at indbilde Udlandet, at Maadehold og Retfærdighed igjen hørte til Dagens Orden, og at dette var Don Miguels naturlige Gemytstilbøielighed; men da den bekjendte apostolisksindede Grev v. Bastos vedblev at være indenlandsk Minister, indsaae man strax at det var Blændværk. Hr. Veiga begyndte ogsaa at sætte flere af de uskyldige Fangne i Frihed; men Enkedronningen udsendte strax Ordre til at bringe Afskummet af Nationen: de royalistiske Frivillige i Oprør, hvilke mishandlede de løsladte uskyldige Fangne; underrettet herom, udstædte Hr. Veigaen Placat, hvorefter enhver der foruroligede de løsladte Fanger, skulle indspærres. Denne ville Don Miguel sauctionere, men Enkedronningen tilskrev Veiga et hæftigt Trudselsbrev, hvori hun truer ham med hendes Hævn, hvis Placaten, blev sat i Kraft. Da han viste Don Miguel Brevet, sagde denne, ja saa maae min høitelskede Moder have sin Villie." og siden den Tid er Fangernes Løsladelse ophørt. For at vise, at denne skrækkelige Enkedronning, er den seirende, har hun ladet fornævnte Brev offentlig bekjendtgjøre i Hoftidenden. Hendes Tilhængere have nu faaet et Baand med hendes egen delige Contrafey i Knaphullet. Nylig ere trykte Proclamationer udbredte, som rose Enkedronningen, og udpege Don Miguel, som en Frimurer. - J Porto, hvor man med Jllumination feirede flere af Stadens ulykkelige fængslede Jndvaaneres Frigivelse, have de royalistiske Frivillige gjort Spektakler, hvorved man atter har faaet Anledning til at indsværre 30 uskyldige Mennesker, foruden de Andre, der ere blevne tættere indspærret. Dobbelt glæder det derfor enhver Redelig tænkende at høre, at Miguellisterne som den 11te August havde gjort Landgang ved Praa paa Terceira, har faaet alvorlige Børst. De havde i Sinde at gjøre Landgang med 3000 Md., men da Baadene ikke kunne rumme meere end 14 til 1500 Md. gik disse først i Land, hvilket, Grev Villastor tillob, men neppe havde Baadens bortfjernet sig igjen, førend Greven aabnede et skjult, Batterie mod dem, og slog dem efter en haardnakket Fægtning saa torat, at 800 Md. bleve paa Stedet, og 520 Soldater og 14 Officerer maatte overgive sig som Fangne; den mignellistiske Næstcommanderende, Oberstlieutenanterne Azarede og Doutel og Major da Costa ere blandt de Døde; Resten flygtede ombord paa Eskadren, der om Natten kappede sine Ankre og stak i Søen paa 4 Kanonbaade nær, der bleve erobrede, og 5 andre som ødelagdes. - Altsaa er der da for første Gang i aaben Feide flydt Blod mellem Don Pedros eller Donna Marias troe Tilhængere og Miguellisterne; man erindre, at da den ædle Grev Villaflor sidste Gang havde Audients hos Don Miguel, var denne meget naadig og sparkede ham med Foden - dette Spark kan komme ham dyrt at staae.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1829-09-11
Blandinger. General Lavalle i Buenos Ayres har tilskikket Keiseren af Brasilien Ratificationen paa Fredstractaten. med denne Stat, men Keiseren har skikket den tilbage med den Erklæring, at H. M. ikke kunne underhandle, med en Usurpateur, og forlanger at den skal ratificeres af Congressen i St. F.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1829-09-11
Bladet the Globe taler med megen Salvelse, i Anledning af den unge portugisiske Dronning Maria da Glarias Afreise, om de dybe Følelser af Erkjendtlighed og Taknemmelighed, der besjællede hende for den Opmærksomhed der er viist hende fra alle Sider i Engeland. Alle Blade ere ogsaa enige i, den faderlige Godhed den engelske æde Monark under hendes hele Ophold har beviist hende. Kongen kyste hende til Afskeed flere Gange, og Søndagen for hendes Afreise havde H. M. enhalv Times Samtale, med hende paa Windfor Slot. Naar the Globe derimod taler og den Deeltagelse som Ministrene skulle have viist den unge Dronning, saa kan man ikke antage det for andet end Jroniel det engelske Ministerium er jo miguellistiskinder, og engelske Blade sagde selv at det var imod Ministrenes Ønske at den unge Dronning kom til Engeland. Dampskibet Superb kom den 27de Aug. om Aftenen fra Ostende med den unge Keiserinde af Brasilien til Porsmouth, og hun og den unge Dronning af Portugal begade sig under alle Egementers Kamp (hvilket ikke synes at hentyde paa nogen særdeles Kjærlighed for det Land hun forlod) ombord paa Fregatten Maris Jsabel, som ledsaget af 2de andre brasilianske Fregatter, skulle afseile med dem til Rio Janeiro. The Clobe synes at lade sig det være meget angelegent at bevise, at det er intet Ubehageligt i Engelland der er skyld i den unge Dronning Marias Afreise, og at om faa Dage noget Authentisk desangaaende vil blive bekjendtgjort o. s. v. Beskrivelserne over at den Pragt, hvormed den persiske Prinds i Rusland er modtaget, faae ingen Ende. Den 16de August holdt han sit høitidelige Jndtog i Petersburg. Saasnart det persiske Flag heistes paa hans Schaluppe, saluterede hele Eskadren med 21 Kanonskud, ligesaa da den passerede Fæstningen. J det tauriske Palai indfande Over-Hofmarschallen, Generalkrigs-Gouverneuren og alle Stadens første Embedsmænd sig strax, for at gjøre Hs. Høihed deres Opvartning.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1829-09-11
Uagtet Regnveiret besøges Haugen ved Palaiet hyppigt af Publicum. Den 21de August befaae Prindsen Kunstkammeret og nød Dagen for det for ham nye Skuespil, at see Fregatten Newaløbe af Stabelen. Et deele Ceremoniel er udkommet om den forestaaende glimrende Audients, hvorved han vil overlevere Keiseren en medbragt Skrivelse fra sin Bedstefader, den persiske Schad.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1829-09-11
Den 21de August er Dronningen af Sverrig, bleven kronet i Stokholm med megen Høitidelighed i St. Nicolay irken. Erkebispen af Upsala, forrettede denne Ceremonie. Efter at Hendes Majestæt, underflyttet af Kronprindsen, havde taget Kronen af Hovedet, fuldendte Erkebispen Salvelsen paa Panden og i Haandlederne, hvorpaa han igjen paasatte Hs. Majestæt Kronen og overrakte hende Rigsinsignierne. Derpaa udraabte Rigsherrolden med lydelig Stemme: "Nu er Dronning Eugenia Bernhardine Desideria bleven kronet til Dronning af Sverrig, de Venders og Gothers.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1829-09-11
J Bristol blev nylig en elskværdig Pige paa 20 Aar et Offer for overdreven Snørring. Efterat hun en lang Tid havde lidt af Hoste, heftig Hjertebanken og andre Hjerteonder, døde hun pludseligt. En chirurgisk Session gav et tydeligt Beviis paa, at hendes stærke Snøring havde vædet Aarsagen til hendes tidlige Død. dat
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1829-09-11
J Grevskabet Cornmallis laver et Ægtepar, som er tilsammen 183 Aar gammel. Manden, en Forpagter, er 91 Aar gammel, og Konen et Aar, ældre; hver Søndag besøger dette ærværdige Par Arm i Arm Kirken i Helston, som ligger 7 engelske Mile fra deres Hjem.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1829-09-11
Det stærkeste Krigskib, som nogensinde er bygget, eier Nordamerikanerne. Det er Linieskibet, Pensylvanien, paa 160 Kanoner, som nu ligger paa Værftet i Philladelphie; Sværankeret veier alene over 10,000 Pund.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1829-09-11
Hr. v. Chateaubriand har taget sin Afskeed som Gesandt ved den pavelige Stoel, en Post, som inddringer 375000 Frants aarlige Jndkomster.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1829-09-11
J Engeland drages franske Blades Efterretning om de spanske Troppers Landgang i Mexico endnu høilig i Tvivl, da Expeditionen først den 5te Juli var afseilet fra Havannah, og man altsaa neppe kunde vide noget om Landgangen i VeraCruz den 7de Det arme Wallachie trues af en nye Landeplage: Græshopper. Jfølge en officiel Beretning fra Folschan lider Rimnikerdistrictet og Brailas, Omegn siden først i August noget overordentlig af Græshopper, som i store Sværme komme trækkende fra Moldau og udbrede sig langs henimod Donansteden.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1829-09-11
J Parises Gader kjører nu en Slags Kjøkkenvogn omkring, som man har givet det chinesiske Navn Tscho Asching, det er Slags kjørende Spiseqvarteer, hvor fattige Arbeidere og Daglønnere, som ikke have Raad til at lave Mad, kunne faae en sund og nærende varm Spise.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1829-09-11
Den norske Rigstidende har følgende officielle Artikel: "Under 15de Juli er den Thor Ougland, og Kirsten Kleven, af Listers og Mandals Amt, ved Høiesteretsdom tilfundne Livsstraf, fordi de havde avlet Børn med hinanden, efter at bemeldte Pige forhen havde begaaet Leyermaal med ThorDuglands kjøbelige Søn, naadigst blevet dem eftergiven, imod at de hensættes paa Vand og Brød, i 3 Uger.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1829-09-11
Af den forrige Konge af Sverrig, Oberst Gustavsons Memoirs for nylig udkomne i Leipzig, erfares Følgende om den Scene, som foregik ved hans Arrestering, som Konge den 13de Marts 1809 i Palladset i Stockholm.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1829-09-11
Generalerne Klingsparre, Adlerkren og Generaladjutant Silversparre, sprængte ikke, som der fortælles, Døren op til Kongens Værelse; men Klingsparre, som commanderede Armeen i Finland, var kaldet til Kongen for at modtage hans befalinger, og aabnede hemmelig begge de Andre Døren. At disse 3 Herrer skulle have gjort Kongen Forestillinger om enten at forandre sit System eller at nedlægge Regjeringen, er ligeledes falsk, da disse Personer, ikke havde Tid til at holde lange Taler, thi da flere Officerer af Generalstaben fulgte dem ind i Kongens Værelse, saa drog denne strax Kaarden for at bane sig en Vei gjennem de Sammensvorne; men Silversparre greb Kongen bag fra om Livet og reev Kaarden fra ham. Gustave bemægtigede sig da igjen en Generals Kaarde; men blev anden Gang afvæbnet, han fandt Leilighed til nok engang at gribe denne Kaarde, og at undflye hurtig gjennem en ubevogtet Dør, Forfulgt af flere Officerer, kom han dog foran dem og ville sikkert have naaet Slotsvagten, hvor Sagen let havde kundet faaet et andet Udseende, naar ikke to Sammensvorne, en Militair og en Borger, havde traadt, ham i Veien. Den Sidste tog strax Flugten, da han saae at Kongen angreb Officeren og saarede ham i Armen; men da Kongens Kaarde indviklede sig i Ærmet af Officerens Overkjole, saa greb den Militaire fat paa Gustav, og holdt ham saalænge fast, til de andre Sammensvorne komtil, hvorpaa man har Kongen, som ved den hæftige Anstrængelse og Gemytsbevægelse fik ondt, ind i et andet Værelse paa Slottet. Natten derpaa blev Gustav under en stærk Cavallerie=Escorte bragt til Drotningholm, hvor han forblev til den 24 Marts, da han blev ført til det faste Slot, Gripsholm. 12 Uger opholdt Gustav sig her, og havde i denne Tid, Dag og Nat 2 Officerer som Vagt i sit Værelse; først efter 8 Maaneder, 3 Uger og 6 Dages Forløb, efter at han havde underskreven følgende Abdikationsakt, kom han ud af dette Fængsel: "J Guds og den hellige Treenigheds Navn. Vi Gustav Adolph, af Guds Naade Konge til Sverrig, de Gothers og Venders, Hertug til Slesvig=Holstein o. s. v. gjør herved vitterligt: at vi fra den Dag af, hvilken erden 17de Aarsdag, paa hvilken vi med blødende Hjerte, blev kaldet til at være Konge og Arving til den med en oprigtig, elsket og høiagtet Faders Blod bestænkte Throne; var det vor faste og uforanderlige Beslutning, til dette gamle Riges sande Vel og Ære, som ere uadskillelige, at virke til et frit og nafhængigt Folks Lykke. Men da vi dog ikke nu meere formaae at udøve vore kongelige Pligter paa en Maade, der lader sig forene med vore Hensigters Reenhed, saaledes at vi vedligeholde Rolighed og Lovenes Overholdelse, sovereensstemmende med vores egen og vore Underaatteres Værdighed, saa eragte vi det herved foren hellig Pligt at frasige os vore kongelige Forrettigheder, hvilket vi herved gjøre frivillig og uden Tvang, for fremtidig uforstyrret at kunne henleve Resten af vore Dage til Guds Ære. - Vi ønske alle vore Undersaattere og deres Efterkommere den Høiestes Naade og Velsignelse for en lykkeligerFremtid. Ja frygter Gud, og ærer Kongen!"
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1829-09-11
Til desydermere Sikkerhed have vi egenhændig skreven og undertegnet dette, og forsynet samme med vort kongelige Segl. Givet i Slottet Gripsholm den 29 Marts 1809. Gustav Adolph.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1829-09-11
Den 6te December 1809 aabnede Portene sig til Kong Gustavs Fængsel, han blev bragt til Carlskrona, for der at indskibe sig paa en Fregat til Tydskland. Under Navn af Grev v. Gottorp begav Gustav sig nu til Schweitz, hvor han en Tid lang opholdt sig i Basel.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1829-09-11
Indenlandsk. Vi vide ikke, hedder det fra Kjøbenhavn under 31te August, at der i forrige Uge er passeret Noget i Handelen, undtagen i Kornvarer, og af disse dog kun fornemmelig med Rug, hvori skeete temmelig betydelig Omsætning til følgende Priser: Riga, Libau og Danziger, tørret, 6 Bemk. 12 s.; Kønigsberger 6 Bemk. 8 s., Alt til Udførsel; dansk Rug 4 Rbd. 48 s. til 5 Rbd. Repr. J de andre Sorter er ingen Omsætning, og selv med Rugen er det i Dag igjen stille til noteerte Priser. Den 1ste September, om Aftenen, gaves en Fest paa det kongl. Theater, i Anledning af den nylig fuldbyrdede for Land og Konge glædelige Formæling. Ved Deres Majestæters og det øvrige Kongehuses Jndtrædelse i Skuespilhuset modtoges de af Publikum med en Sang af Hr. Professor Heiberg, derefter en Prolog af samme Forfatter, hvorefter opførtes Jeannot og Collin (med den gamle Besætning). J Stykket dandsede Hr. A. Bournonville en pas de deux med Mad. Kretschmer (forhen Jfr. Møller) en ung, elskværdig og høist gratieur Dandserinde. Til Slutning opførtes et nyt af Hr. Bournonville arrangeret Divertissement, "Gratiernes Hylding. Rivten og billetter var, som man kunde vente, stærk. For en Loge i 1ste Etage blev budt 100 Rbd.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1829-09-11
Som det stedse er Skaarup Sogns elskede og almeenagtede Sognepræst og det derværende Skolelærer-Seminaries virksomme og utrættelige Forstander, Amtsprovst Dr. Wedel, magtpaaliggende, at Fædrenelandets Glædesdage erindres i hans ængere Virkekreds, saaledes foranstaltede han ogsaa, at Festen 1ste August d. A. blev høitideligholdt i Skaarup Kirke. Efter forud skeet Bekjendtgjørelse, bebudedes Festen om Aftenen Kl. 8 ved Kimning med Kirkens Klokker. Kl. 9 blev ringet sammen og Dørene aabnede til den med Blomster-Guirlander, smukt prydede og oplyste Kirke. Ved Alteret var anbragt et Transparent med de høie Formæledes Navnezifre og passende Jnskriptioner. Festligheden begyndte med en dertil forfattet Cantate, som blev udført af Lærlingerne ved Skolelærer=Seminariet; derpaa istemtes P. Nr. 520, hvorefter Hs. Høiærv. Amtsprovsten i en passende tale viste, at Kongehusets giensidige Forbindelse er Danmarks Lykke."
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1829-09-11
Efter Talen blev den 2den Deel af Cantaten afsjungen, ledsaget med blæsende Instrumenter af Seminaristerne, og Festen endte med P. Nr. 523, accommagneret af Degelet. Et stort Antal af Sognets og Omegnens Beboere bivaanede Festligheden. og adskiltes med hjertelige Ønsker for Landsfaderen, de høie Formælede og det øvrige Kongehuus.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1829-09-11
J det kongelige medicinske Selskabs Møde den 3die De blev Hr. Etatsraad Dr. og Professor Herholdt, Stabsmedicus ved Søe-Etaten og Ridder af Dannebrogen, eenstemmigen valgt til Selskabets Æresmedlem.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1829-09-11
Den 27de f. M. disputerede Hr. Brammer, Catechet i Nakskou, for Licentiatraden i Theologig
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1829-09-11
Kjøbenhavns Frue Kirke bliver i Politievennen strængt meddaget. Foruden det høist upassende Navn, denne Kirke har (thi hvad skal en Protestant tænke sig derved) opregner Jndsenderen, som dens ydre Ufuldkommenheder; det aldeles smagløse Taarn; den lille uanseelige Indgang mod Nørregade, bag de uhyre Piller; Kirkens alt for store Længde og Tilsætningen af Kuppelen mod Violstrædet. Hvad nu det Jndre angaaer, da anseer han Architecturen for at være altfor profan og ved Loftets Construction at være taget for lidet Hensyn til Acustikens Forskrivter, da Lyden, istedet for at samles, adspredes i det vidtløftige Rum, hvorfor det er vanskeligt, ja tildeels umuligt at forstaae noget Sammenhængende af Præstens Tale, med mindre man just befinder sig i Nærheden af Prædikestolen. Det lille Døbefad tager sig ikke synderlig ud i det meget store Chor men endnu værre Figur gjør Orgelet, hvis ubehagelige Udvortes maaskee dog kunde afhielpes ved Anbringelse af smagfulde Bronceprydelser eller andre Lispuncter. Men hvad, spørger Jndsenderen, er Aarsagen til dets Mangel i Henseende til Lyden og hvad kan Grunden være til den øiensynlige Fugtighed, som viser sig paa Væggene?