Jyllandsposten, 1838-02-05
den efter kongelig befaling i Aaret 1835 i Collegialtidenden No. 40 s. A. offentliggjorte Oversigt over Statsindtægterne og Udgifterne fra Aaret 1829 til 1833, efter et Gjennemsnit for det Qvinqvennium, er Netto indtægten af Told- og Consumtionsafgiften i Danmark opgivet til circa 2,800,000 Rbd. aarlig, og for Hertugdømmerne Slesvig og Holsteen til 712,000 Rbd. aarlig, følgelig kan man antage, at Tolden og Consumtionen i Danmark og Hertugdommerne giver Statskassen en aarlig Netto-Jndtægt af circa 3,512,000 Rbd. aarlig. J Kjøbenhavnsposten af 7de Marts 1837 siger Grosserer Nathanson, at Udgifterne ved Told- og Consumtionsvæsenet i Danmark og Hertugdømmerne ere omtrent 900,000 Rbd. aarlig, (for Danmark alene 570,000 Rbd.) Heraf bliver det klart, at Omkostningerne ved Told- og Consumtionsvæsenet i Danmark og Hertugdømmerne sluge over 1/4 Deel af Jndtægten til Statskassen. Hr. Nathanson har, som bekjendt, Adgang til Toldvæsenets Regnskaber og Archiv, og de Oplysninger han giver offentlig, pleie at være paalidelige. Stænderforsamlingerne have god Grund til at antage, at der maae kunne finde Besparelser Sted i disse uforholdsmæssig høie Omkostninger, som Told- og Consumtions-Jntradernes Opkrævning foraarsage. Formedelst disse høie Omkostninger, der ere aldeles ufrugtbringende for Statsamfundet, men dog maa tilsvares af dette, bliver Byrden, langt større, end naar Nettobeløbet fordeeltes ligeligt paa Stasborgerne; og hvad der er det Værste: Folket demoraliseres i høi Grad, Consumtionens Forsvigelse regnes af de Fleste, ligesom Toldens, til de lovlige Næringsveie, og Omsætningen af Landets Producter sinkes og forringes ved tidspildende Bryderier. Det er alt bemærket, at da Consumtionsafgiften paa den ene Side udgjør det forholdsviis mindre Beløb af de ommeldte samlede Jntrader til Statskassen, hvorimod Personalet, som kunde undværes, naar det Opsyn, som nu nærmest finder Sted i Anledning af Consumtionen, forstørstedelen bortfaldt, paa den anden Side er forholdsviis talrige, saa kan man vistnok uden Overdrivelse antage, at Omkostningerne ved Portconsumtionens Opkrævning og Controllering, sluger over 1/4 Deel af Jndtægten. Saaledes er det ikke at undres over, at Provindsialstænderne have taget under Overveielse hvorledes den Consumtionsafgift, som ei svares af Brænderierne, kunde afløses af en anden mere hensigtsmæssig Afgift, thi det synes klart, at ligesom Landet hidtil har baaret og udredet bemeldte Afgifts Bruttobeløb, da sammes Opkrævelse har været ledsaget af de anførte Misligheder, ikke mindre vil have Evne til, ogsaa at udrede en ligesaa stor Afgift efter en forandret beqvemmere Skatte basis, naar den Bekostelighed og de øvrige Ulemper, der ere forbundne med den Maade, hvorpaa Consumtions afgiften nu opkræves, undgaaes ved Afgiftens forandrede Regulering. Beklageligt er det, at det ikke hidtil er lykkedes Provindsialstænderne at udfinde hvorledes Consumtionsafgiften, til Gavn for det Almindelige, kunde afløses af en meere hensigtsmæssig Afgift. Det vilde ikke være gavnligt, istedetfor Consumtionsafgiften, at paabyde en Kop- eller Personskat; dette Slags Beskatning er med Rette forhadt, da den betynger den Fattige i samme Grad som den Rige, bedre vilde en Fordeling være efter det sandsynlige Forbrug af Fødevarer, eller efter Evne og Formue, en Art af Nærings- og Jndkomstskat. Hage foreslog, ligesom 9 Medlemmer af den jydske Stænderforsamling, at Formalingsafgiften af alt Korn, med Undtagelse af Korn til Brændeviin, skulde ene udredes af Kjøbstæderne og fordeles paa disse indbyrdes efter Folkemængden; og at Portconsumtionen, efterat Kjøbenhavn først var bleven tildeelt sin Anpart i Forhold til den hidtil svarede tarismæssige høiere Consumtion, deles lige imellem Kjøbstæderne og Landet. Den Halvdeel, som kom til at hvile paa Landet, skulde fordeles efter Hartkornet, og den anden Halvdeel, der faldt paa Kjøbstæderne, skulde fordeles paa disse indbyrdes efter Folkemængden, Professor David foreslog en Klasseskat efter preussisk Mynster, ligesom Hertugen af Augustenborg i den slesvigske Stænderforsamling proponerede til Erstatning for Tolden i Hertugdømmerne; kun maatte den ei være saa ubillig, som en Holstener projecterede, at ringeste Klasse skulde anslaaes til 100 Rbd. Jndkomst, og høieste kun til 1500 Rbd. Vi nære imidlertid det Haab om vor landsfaderlige Regjering og dennes Omsorg for hvad der tjener til Landets Tarv, at den vil tage under Overveielse hvorledes den Consumtionsafgift som ikke svares af Brænderierne kan ophæves i dens nuhavende Skikkelse og substitueres af en anden meere hensigtsmæssig Afgift, ligesom vi i det Hele nære fast Overbeviisning om, at Regjeringen vil tage billigt Hensyn til de Forslag og Forbedringer i Told- og Consumtionsvæsenet, som de nu atter sammenkaldte Stænder til Landets Tarv paany ville vide at fremføre.