JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-05-22
No. 6. En for Almeenheden fremsat Dom om samme Sag af Assessor Høst i et Maanedskrivt, hvis Titel er: Ei blot til Lyst. An J det hos det Bind S. 85 læses disse Ord: føiede Forfatterens (Professor Herholdts) Levnetsløb af hans egen Haand har jeg blandt andet læst den hæderlige Anmeldelse af vor lærde men lidet belønnede (forfulgte og mishandlede) Gudenrath, hvis trofaste Raad og Veiledning Herholdt tilstaaer at skylde saare meget af sit Bekjendtskab (med) og Færdighed i Romerproget." En anden Prøve i Høiesterets Skranke af Advokat Bildsted, ogsaa en Videnskabsmand fra min Veiledning i Lovkyndighed, og i human Lovkyndighed, erindres sammesteds med en varm Deeltagelse af vor humane Lovkyndig Assessor Høst, der selv blev et Offer for Humanitets Pligt, og efter dette Offer paa Humanitets og Standhaftigheds Alter nu som Medlem hædrer flere lærde Samfund. - No. 7. Allerførst oplyser Doctor Medicinæ Ralff, og med dog nogen Fuldstændighed oplyser min Undervisnings Methode i humaniora, for saavidt denne Undervisning angaaer mine Collegia privatissima for Læger. Denne Oplysning meddeles af Doctoren i Aaret 1807, da han for Doctor Graden udgav et lærdt Værk og Elektriciteten som Medikamment, tilligemed sit Levnetsløb til den Tid. Jeg blot henviser Læseren til Sider 267, 268, 269, 270 i det anførte Værk, hvor min Methode og Anførsel i humaniora for Læger findes allerførst – ubeskaaret. Hvorvel Doctoren bestod, og sine præside bestod i denne Kamp, hvilken Smag, Orden og Grundighed han lagde for Dagen i sit humane Forsvar, det kan endnu ikke være ude af Lærdes og Studerendes Minde. Det medicinske Fakultet har vidst at paaskjønne i dets Censur ogsaa Doktor Disputatsens Form og Stil. Ordene ere disse, simulqve perspicusordine et eleganti stilo conscripta sunt" skrevne med Tydelighed, Orden og Smag.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-05-22
Doctor Ralff fortsætter nu som før Graden, og paa samme Maade fortsætter sine lærde Bestræbelser i det Latinske Sprog. Han har endnu forrige Aar oplæst en videnskabelig Afhandling i det Kongelige Medicinske Selskab, ogsaa affattet i det Latinske Sprog. Jeg tør ikke fylde Rummet med Dokumenter, hvor meget jeg kunde ønske at anføre endnu flere, og nøiere at udvikle min Anførsel til Lægers høiere Kultur og humane Dannelse. De fremlagte Dokumenters Værd og Vægt for vedvarende Gavn, og Flid fra 22 Junii 1785 til Nu 1810 kan ikke miskjendes af Nogen, der agter historisk Sandhed, og hvis Øie ikke blændes af Glimmer. Jmod Forglemmelse af Pligt fra Mænd, som saadan Forglemmelse mindste anstaaer, imod List, imod selv Undertrykkelse kan jeg vel sige, hvad jeg bør som ærlig Dansk Videnskabsmand sige, hvad Sandheds Loven byder, hvad jeg endog efter et positiv Bud skylder et Embede, der direkte og indi rette er angrebet med Haan, og hvad det Danske Navns Værdighed paalægger mig som uafstaaelig Pligt. Som Lærer i det Latinske Sprog og i humaniora er jeg søgt af Saarlæger, blandt dem af Reservechirurger, Regimentschirur ger, Professorer i Chirurgien; af andre autoriserede Læger, af Doctores Medicinæ, ogsaa af nu Professorea Medicinæ, saavel da jeg var ved det Kongelige Chirurgiske Akademie, som efter den Tid, indtil Nu i Aaret 1810, og endnu søges. Disse have dels hørt mine Forelæsninger, og ere af mig veiledede til høiere Cultur med Videnskabelighed, til Humanitet, intelletuel og moralsk Dannelse; deels ere anførte til en mere tydelig, nøiagtig og paalidelig skrivtlig Fremstillelse i selv det Danske Sprog, en Fremstillelse, hvori ei allene det Skjønne og Passende (Decorum) med Sprogets Renhed iagttages, men tillige Dialektikens, Rets og Pligtens Love med en fattelig Udvikling, og en fuldstændig (hverken manglende ei heller ensidig) Jndberetning; deels af mig hjulpne i lærde chirurgiske eller medicinske Arbeider, endog Værker, nemlig i disse Værkers Form og Stil, saa at de af mig anførte og veiledede Forfattere have vundet den for Prisafhandlingen udsatte Præmie, og at deres lærde Værker for Graden ere ogsaa med Hensyn til Stil og Form af det medicinske Fakultet kronede med Berømmelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-05-22
J de Stores Cirkler høres ofte das danische Phlegma. Man læser ofte i offenlige Blade om Belønninger til Flidens Opmuntring. Det er da en gang Tid at fremsætte Exempel paa det Modsatte. Tilladeligt er det, ja Pligt imod Fædrelandet, engang at fremsætte det Ønske: at i Stedet for de flere saa kaldte Videnskabers eller Konsters Beskyttere, i Stedet for de i offenlige Tidender ofte pralende Flids Belønninger, ærlig Dansk Flid i nyttig Videnskab og Konst kunde engang blive fri for de Dansk Dyd og Dansk Flid, i lige Grad vanærende Hindringer. Lægges ikke Mærke til en Nations Daad og Flid, og forsmaaes intet Middel, som er tjenligt til at trykke Nationens stille og ubemærkede Virksomhed; da er Jntet lettere for Nationens Foragtere end at henkaste den Beskyldning das danische Phlogma. Overalt, naar de ikke Danske Mænds Virksomhed i al Mag og for rig Belønning multipliceres, men Danske Mænds Anstrængelse end ikke nævnes; saa kan den Regning ikke holde Prøve for nogen upartisk Revision, og, om ingen anden Aarsag var til at vor Cours ikke stiger; saa er National-Flidens ringe Værdie (ei Værd) efter det jeg kan skjønne - Nok. (Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-05-22
Jnden- og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-05-22
Indenlandske Efterretninger. Brev fra Konsul Fred, deel Conninck til Udgiveren af Søndag Aftens Læsning om Stampejords-Bygninger. -P. M. Siden Deres Velærværdigheds Brev til mig af 8 December sidstuhar jeg anskaffet mig Hr. Lieut. Seidelins Oversættelse af Contraux's Beskrivelse til at bygger beqvemme Huse af i Jord.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-05-22
Sukkerraffinadeurerne have nu nedsat Priserne paa deres Sukkere, nemlig Raffinade til 11 Mk., Melis til 10 Mk., Lumpen til 9 Mk., hvidt Puddersukker til 8 Mk. og bruunt dito til 4 Mk. 8 s. Men denne Nedsættelse staaer imidlertid i intet Forhold til de nuværende Auctionspriser paa Sukkere. Naar man kan kjøbe den bedste hvide Havannah for 4 Mk. 8 s. til 5 Mk. i Partier, saa er f. Ex. 9 Mk. for meget for Lumpen. Betænker man at al udførsel af Colonialvarer er stoppet og alle de, der findes her i Staden, altsaa maa forbruges i Landet selv, saa kan man bestemt paastaae, at der forholdsviis næsten aldrig, end ikke i Fredstider, har været saa stort et Forraad af Sukkere i Kjøbenhavn som i denne Tid.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-05-22
Privatbreve fra Hamborg melde, at det Franske Skuespillerselskab, som havde faaet Kongel. Til delse at give nogle Forestillinger paa Hovedstadens Skueplads, nu ikke kommer hertil, og at altsaa formodentlig Manges Forventning ikke opfyldes.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-05-22
Paa en Tid, hvor man opsøger Surrogater for saa mange virkelige eller indbildte Fornødenheder, som man formedelst Øieblikkets Omstændigheder maa undvære, har man kunne undres over at Jngen var faldet paa at erstatte Savnet af de ædle Metaller, der for nærværende Tid, ligesom næsten enhver anden Artikel, ere stegne saaledes i Prisen, at f. Ex. en Sølvskee, der før Krigen, betaltes med 3 til 4 Rdlr., nu ikke kan faaes under 10 til 12. En Guldsmed i Elmshorn, ved Navn Krull, skal have bødet paa denne Mangel og gjort den Opfindelse at forfærdige alle Slags Arbeider af et Metal som ligner Sølvet, og som han selv forfærdiger. Det vil glæde Udgiveren, dersom han i Tiden seer sig i Stand til at meddele sine Læsere nærmere Efterretninger om denne nye Prøve paa indenlandsk Konstflid.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-05-22
Aalborg, den 17 Maji. Efter Beretning er af Roeflotillen ved Skagen opbragt til Fladstrand, tvende Skibe, det ene en Preusser, som i Gothenborg havde indtaget en Ladning Tømmer, hvormed han var bestemt til Dublin i Jrland, og det andet en Pappenborger, kommen fra de Azoriske Øer, og ladet med Sukker, Caffe, Rom, Farvetræ &c. En Aalborger Caper har i Gaar hertil opbragt den første Prise for i Aar.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-05-22
Mariboe, d. 17 Maji. Paa Mariboe Ladegaard, der tilhører Grevskabet Knuthenborg, er nu indrettet et militair Sygehuus. J Gaar bleve 16 Syge indlagte paa Sygestuerne sammesteds. De kom alle fra Nakskov. - Paa Sygestuerne i Nakskov skal for nærværende Tid ligge en 60 Mand af de Militaire. Dødens Engel raser der i fuld Maade. Paa en Dag bliver undertiden begravet 3 Mand, og det i een Grav. Monne Nakskovs slette Vand ikke fornemmelig skulde være Skyld deri, – For 8te Dage siden passerede en Flaade Albuen, der bestod af 170 til 180 Skibe. – Jmellem Gidser og Pommern krydser daglig 2 fiendtlige Skibe. - For nogle Dage siden var et fiendtligt Skib paa Jagt efter en Kjøbmand fra Femern, der kom seilende derfra med Kløverfrøe. Han maatte sætte ad Sønderstrand til; men saasnart Kammerjunker Moltkes Jægere nærmede sig, dreiede det af. - Natten imellem Løverdag d. 12 og 13 blev en Deel af Egeplankeværket omkring Skole haugen her bortstiaalen. Kan dog Retfærdighedens Arm ikke en Gang naae slige dumdristige Mennesker,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-05-22
Under d. 19de Majind. A. er udkommen en Placat, hvorved Skibe, der ere forsynede med Jslandske Søepasse, fritages for at erhverve det almindelige Søepas efter Forordningen af 9 April d. A.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-05-22
Den 20de Maji døde Justitsraad og Justitiarius i Kjøbenhavns Politieret samt Ridder af Dannebrogen P. C. Bagger i sin Alders Vaar, beklaget af alle dem, der kjendte ham. Som Menneske og Embedsmand var han lige agtværdig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-05-22
En Dansk Adelsmand skal have kjøbt Fourcroy's hele Bogsamling for 800,000 Franker.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-05-22
Begge Prindserne af Reus ere, efter at have opholdt sig noget i Kjøbenhavn, igjen afreiste til Hamborg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-05-22
Udenlandske Efterretninger. En i Middags ankommen Estaffette har medbragt følgende Nyheder: London, d. 8 Maji. De sidste Uroligheder i London gjorde paa Kongen et saadant Jndtryk, at han i nogle Dage befandt sig meget upasselig og mistede det endnu øvrige af Synet. Kongen er kommen sig igjen af sin Upasselighed, men maa nu, naar han spadserer, have en Fører, som før ikke var nødvendig. - Skatkammer=Kantsleren gjorde det Forslag, at bevilge Hertugen af Brunsvig-Dels 7000 Pd. St. af Civillisten, foruden de 1500 Pd. han har aarligen som Oberst for det af ham medbragte Regiment, hvilket ogsaa blev antaget. For Kong Ferdinand ere ialt bevilget 400,000 Pd. Subsidiepenge. - Hr. Byng oplæste en Ansøgning fra Jndvaanerne i Middlesex, som for en Tid siden havde forsamlet sig i Hackney. Skatkammer=Kantsleren erklærede sig imod den, i det han paastod, at det var de Ansøgendes Hensigt at insultere Huset, og at saadanne Bønskrifters Antagelse er meget farlig, fordi de i Grunden ikke ere andet end Pasquiller over Huset.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-05-22
Underhuset erklærede sig imidlertid med en Stemmeflerhed af 139 mod 58 for Ansøgningens Antagelse. - Hr. Dickenson, som afreiste med Hr. Mackenzie til Morlaix, er d. 2 Maji kommen tilbage med Depecher for vor Regjering. Den Franske Regjerings Commissairer ere i Morlaix, hvor Underhandlingerne skulle begynde, og man tvivler ikke om et godt Udfald. Med Hr. Dickenson fulgte tillige 100 Engelske Krigsfanger. Hr. Wood, Londons Sheriff, som det var overdraget, at overlevere Francis Burdet den saakaldte Middleser, Forsamlings Creditiv, har i Gaar frasagt sig denne Forretning. - Da Kongen ganske har mistet Synet og vil lade et Øie operere, saa opkaste Oppositionsbladene det Spørgsmaal, om Kongen, i Fald Operationen mislykkedes, vil være istand til at udøve den Kongelige Magt, eller om der da vil indtræde en Forandring i Regjeringen, Ministerielbladene gjendrive det sidste, da Kongen, om han ogsaa ganske mistede Synet, er fuldkommen sund. - Paa Fangeskibene i Portsmouth, befinde sig henved 13,000 Krigsfanger. De skulle nu fordeeles. De Russiske og de Danske komme, som det hedder, til Catham, for i Tilfælde af en Udvexling at være deres Land nærmere. - Den Engelske Marine bestaaer nu af 1163 Krigskibe, hvoriblandt 152 Linieskibe.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-05-22
J London havde man d. 27 April et Rygte som nye Fredsforslag, som skulde bygges paa utipossidetis, men hvorved dog Frankrige forbeholder sig fri Raadighed over den Pyrenæiske Halvøe. Staden, Astorgans Kongeriget Leon, har, efter en formelig Beleiring og en forgjeves forsøgt Storm, aabnet sine Porte for de Franske Tropper. Besætningen, der forsvarede sig med Haardnakkenhed, føres som Krigsfanger til Frankrige. Den bestaaer af 5000 Mand. Beleiringen skeede under Hertugen af Abrantes's Styrelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-05-22
Marchal Ondinot ligger syg i Antwerpen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-05-22
Ved Paraden første Paaskedag i Petersborg paraderede 30,000 Mand Jnfanterie, Cavallerie og Artillerie i deres ny Uniform.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-05-22
Kronprindsen af Sverrig tiltraadte d. 7 Maji sin Reise til Rigets sydlige Provindser. Han reiser ligge til Carlscrona, for at tage de derværende Skibsværfter i Øiesyn, og derfra tager han ligetil Helsingborg, hvor han agter at opholde sig i 4 Dage, for at have en Sammenkomst med sin høie Broder Prinds Frederik Christian. Underveis aflægger han et Besøg i Lund, hvis Academie har valgt Prindsen til sin Kantsler i den afdøde Grev Wachtmeisters Sted.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-05-22
J Stockholm udrustes en Mængde Canonbaade, som skulde afgaae til Carlscrona Gustaf den 4de har leiet det forrige Badenske Hotel i Basel, og vil i Fremtiden residere i denne Stad og ikke i Mørsburg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-05-22
En for Wien nylig udkommen Anordning for Tjenestefolk, der skal sættes i Kraft fra 1 Junii dette Aar, indeholder følgende merkværdige Jndlednings Ord: De idelige Klager, som af ordenelskende Familier føres over den forfaldne Tiende tugt, have overbeviist Os om Nødvendigheden af, at lade den 1784 for Tjenestefolk udgivne Forordning paa nye gjennemsee, og at give den saadanne Tillæg, som, i Overeensstemmelse med Tiden og Omstændighederne, have til Hensigt, at standse et Onde, hvis skadelige Følger udbrede sig ikke mindre til den offentlige, end til Familiernes indvortes Orden. Men i det vor Omhu villig bidrager til dette velgjørende Øiemeed, lade vi den Erindring gaae ved Siden af Lovens Foranstaltninger, at Forskrifter og de for disses Overtrædelse bestemte Straffe ikke formaae at virke Alt; at ved Handlinger, som foregaae i det Jndere af Famitierne, maae det huuslige, Politie understøtte det offentlige, at, som Tyendeholdere have al Ret til at fordre Lydighed; Troskab, Nøiagtighed og Opmerksomhed i Tjenesten, have Tjenestefolkene paa den anden Side billig Fordring paa nøiagtig Opfyldelse af de dem tilsagte Betingelser og paa anstændig Behandling; at ved Orden og Forsigtighed i Huusholdningerne vil Efterladenhed hos Tjenestefolkene for en stor Deel forebygges, og Fristelsen til Utroskab meget formindskes; at ved Underviisning til Tid og Sted vil deres Tænkemaade i meget forbedres; at endelig og fornemmelig, Huusfædrenes og Huusmødrenes personlige Forhold og Exempel stedse vil virke kraftigst paa Tjenestefolkenes Sæder og Opførsel til det Gode eller Onde. Vi gjøre derfor Regning paa denne Understøttelse fra Tyendeholdernes Side, og det saa meget tillidsfuldere, som vi i denne Anordning udtrykkeligen have sat dem ved Siden af det offentlige Politie, og derved beklædt dem med Rettighed til det besynderlige huuslige Opsyn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-05-22
Tillige paalægge vi herved samtlige Folkelærere, at optage Tjenestefolkenes Ordens- og Sædeligheds pligter, og behandle dem som en egen vigtig Gjenstand i deres Underviisning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-05-22
I Anledning af en Guldbryllups Dag, den 19 Maji 1810. Af L. Kruse. da 32 Erindring fra 1760. O! søde Vaar! O! lykkelige Dage, Der knytted fast det milde Rosenbaand, Som end ei falmet er i Eders Haand, Men drager mildt den svundne Tid tilbage! alle Da sad den raske Brudgom med sin Mage, J muntre Frænders Kreds, med henrykt Aand, Da bludsed Bruden under Skiæmtets Vond, Mens kielne Blik bød hende ei forsage! Da skummed Vinen hyppig i Pokalen, Da Glassets Klang, Trompetens Skralden mødtes, Et velmeent Haab fra alle Læber fløde! Bedøvet stod det unge Par i Salen; sk. 11 Det til et nyt, et bedre Liv gienfødtes, Og stirred salig paa dets Morgenrøde. II. Det Nærværende. De matte Blik nu froe tilbagevender Og Tidens lange Række giennemile, Taknemmeligt mod Magens Blik de smile, Hvori endnu den gamle Troeskab brænder. Dog borte ere, at de kjære Frænder, Alt slukt hos dem er Viddets Straalepile, Adspredte, fromt, de nu i Graven hvile Med blege op mod Himlen vendte Hænder. Dog ikke staae J, ene hos hverandre, Thi Eders Børn og Deres froe sig nærmer Det Brude=Alter J gienkræle for Og disses Børn igien i Spidsen vandre. Smaae Engle som Uskyldighed beskiærmer Jstemmer fromt paa nye jert Bryllupschor. III. Tin, CorninHimmelstider Saa nærmer Barnlighedens skyldfrie Glæder. Paa nye sig huldt til Alderdommens No. Thi den tilhører Himlens Rige jo 27 Og didop eders Tanke daglig træder, Hvor eders Venner løst af Støvets Kiæder Nu helligholder salige og froe, Sallagne. Den Pagt, Ærværdige, som J blev troe, Jmens en Plads hos sig de jer bereder. Maaskee et lille Digt i Himlens Toner Den kjære Søster skriver der sin Broder, Og vinker eder samlet, i sin BønDer Herren først jer lange Troskab kroner Men favner hisset J. før jeg, min Moder, Hils hende ømt fra hendes elskte Søn, UngaaIV. gionens Nu Vend Blikket dog fra Himlens aabne Rige, Thi end paa Jorden brænder Troskabs Flamme, Som, for halvhundred Aar, endnu den samme Og vi for vore Fædre ei vildvige, nolig 1 27 Thiner end Evnen ei med deres lige. Der menne høit med gyldne Gaver bramme, Dog vel fra lige ømme Hierter stamme De Bønner, som for eder derfra stige. Med Høitidsfryd, vi eder og omringe, Vel – som med Tidens Livets Kræfter svinde, Af hiin jer Lykkes Dag, en Gienklang blot, Forsmaae de Gaver ei, som ømt vi bringe, De være eder, som vor Fryd, et Minde Om Venners Skiæmt, og Bryllups Sukkergodt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-05-22
Til Kongsbergs Brandlidte have vi efter vor seneste Anmeldelse modtaget: da Af Hr. Entemand. 8 Ordsr. en Normand U. B. B. = = = 20 Hr. A. F. Müllertz, en Ubenævnt den 19 Maj - - 5 Hr. Silkefarver Weber = = 22 pige. Kjøbenhavn den 21 Mai 1810, P. Vogt Castberg. Kjøbenhavn, trykt hos P. H. Höeckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-05-26
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Dos Maane Syvende Aargang. No. 66. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin. Løverdagen den 26 Maji, 1810. Svar efter givet Løfte med Dokumenter eller foreløbende Ord om Retfærdighed og Humanitet. Af Gudenrath, Sekretær. (Sluttet.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-05-26
Jnden- og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-05-26
J øvrigt overgaaer Officerernes og Mandskabets gode Forhold min meest spendte Forventning. Kl. 1 1/2 den 13de om Morgenen ankrede samtlige Brigger i Svinøer Havn, hvorfra vi igjen gik Seil Kl. 3 3/4 Eftermiddag, styrende hertil, hvor vi Kl. 10 1/2 ankrede. - Briggen Samsøe til Ankers ved Christiansand, den 13 Maji 1810. Johannes Krieger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-05-26
Contreadmiral Fisker bemærker, at dersom Briggerne Alart og Alsen havde kunnet bringe det til virksom Stilling imod den fiendtlige Fregat, da er det sandsynligt at samme var bleven taget, samt at Briggen Seagull har ingen Døde eller Qvæstede, kun har dens Seil og Takkelage lidt noget. Hovedqvarteer Kjøbenhavnd. 22 Maji 1810. F. Bülow, Generalmajor, Hans Majestæts tjenstgjørende.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-05-26
General=Adjutant og Chef for General-Adjutant-Staben, Ridder af Dannebrog.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-05-26
For nogle Dage siden behagede det Hs. Majestæt at tage den nye store Myntmaskine, som forkort Tid siden er bleven sat i Gang, i allernaadigst Øiesyn. De dermed foretagne Prøver vandt Hs. Majestæts allerhøieste Bifald, og Hr. Professor Warberg, som var tilstede, benyttede Øieblikket til at lade en Leiligheds Medaille præge. Paa den ene Side findes høisalig Kong Christian den 7des Brystbillede med Omskrift: Divo Christiano VII. nov. mon, inchoanti og paa den anden vor nu regierende Konges Brystbillede med Omskrift: Fre derico VI. nov. mon, consummanti. (Til Erindring om høisalig Kong Christian VII., under hvem den nye Myndt begyndtes, og om Frederik V., under hvem den fuldendtes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-05-26
Privat=Efterretninger fra Holland melde, at Keiser Napoleon under sit Ophold i de nordlige Provindser, som nylig ere blevne lagte til hans store Rige, ogsaa har taget den paa Schelde stationerede Flaade i Øiesyn og ligeledes har indfundet sig paa de Orlogskibe, som ere besatte af Danske Officierer og Søfolk. Keiseren underholdt sig længe med Commandeur von Dockum, lod sig vise omkring allevegne paa Skibene, lagde Mærke tilde nye Indretninger, der vare anbragte ved Tougværket, Canonerne o. s. v. og erkyndigede sig om Alt med den skarpsindige Granskers hele Nøiagtighed. Med Commandeur v. Dockum syntes han at være særdeles tilfreds. Han underholdt sig med flere Officierer, og viste sig endog saa nedladende, at han indlod sig i Samtale med enkelte af Matroserne. Disse, som ofte havde hørt denne store Monark berømme for sin Heltedaad, sin Høimodighed og Mildhed, men endnu aldrig været Øievidne til hans Handlemaade, bleve rørte over al Beskrivelse, og ansee denne Dag med Føie som een af deres Livs lykkeligste. De drikke ofte deres naadige Konges og hans uovervundne Allieredes Skaal og ønske af inderste Hjerte, hvori enhver Landsmand vist vil istemme, at begge snart enten maa kunne skienke deres Stater en hæderlig Fred eller i Forening hævne den Troløshed, som Brittisk Udaad har forøvet mod det uskyldige Dannemark, og bryde de Lænker, hvori Brittisk Sødespotisme truer at lægge alle handlende og søfarende Nationer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-05-26
J Dag solgtes ved Auction paa Børsen, Congo for 16 Mk. I s. til 15 Mk. 4 s.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-05-26
En pæn, Den 26
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-05-26
Udenlandske Efterretninger. Paris, d. 14 Maji. Den 23 Martii d. A. er udkommer et Keiserl. Decret af følgende Jndhold: Napoleon &c. Da de forenede Staters Regjering ved en Act af 1 Martii 1809, hvori alle Franske Skibe forbydes at løbe ind i benævnte Staters Havne og Floder, befaler: 1) at fra næstfølgende 20 Maji Skibene under Franske Flag, der lande i de forenede Stater, skulle anholdes og confisqueres med deres Ladninger; 2) at efter denne Tidspunct ingen Varer og Producter af Fransk Bund eller Franske Manufacturer skulle indføres i benævnte forenede Stater, at de under Straf skulle anholdes og confisqueres og betale Varernes trefolde Værdie i Mulct; 3) at de Americanske Skibe ikke tør begive sig til nogen af Frankriges Havne, dets Colonier eller de af samme afhængige Lande, saa have vi decreteret og decretere som følger: Ethvert Skib, der seller under Americansk Flag eller tildeels tilhører en Borger eller Undersaat af denne Magt, hvilket fra 20 Maji 1809 af tager sin Begyndelse, skulde indløbe i vort Riges Havne, vore Colonier eller i de af vore Tropper besatte Lande, skal anholdes og Beløbet af dets Salg skal deponeres i Amortisations-Cassen. Herfra undtages de Skibe, der have Depecher eller Commissioner for benævnte Regjering og ellers ingen Fragt eller Kjøbmandsgods fører.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-05-26
Gazette de France har følgende Efterretning fra Montijo (i Estremadura) d. 21 April. Et Corps. Spanske Tropper, under Brigadeer Don Carlos Espanas Anførsel, havde nærmet sig Rocca. Andre Tropper skulle følge dem, og understøtte Forsamlingerne i den Landsby, som vi ikke have besat, og som Roman, Juntaen i Badajoz og dens ivrigste Agent, Don Carlos d'Espana, ved de grusomste Midler søgte at bevæbne. General Regnier lod Natten d. 20de marchere Tropper for at optage dette Corps, hvilke fuldkommen opnaaede Hensigten. D. C. d'Espana er med faa Tropper flygtet i Bjergene og forfølges; Valpladsen er bedækket med Liig. Fangernes Tal er endnu ikke bekiendt. Adskillige Regimenter, hvoriblandt Zamora, ere aldeles ødelagte.