JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1805-06-02
Ved fornævnte Underrets Dom, afsagt den 2den September 1802, er saaledes dømt: At Citanten, efter lovlig Jndstevning, bør for sit Værneting og til næstanstundende Næss Præstegields Hosteting aflægge saadan Eed: at han hverken selv, eller ved andre har underskrevet og forseglet, eller ladet underskrive og for ele de i rettefaldne Beviser eller Qvitteringer af 14 November 1790 og 21de October 1801, eller til saadant Brug udleveret sit brugende Signet, og da for Virkningen af Contra-Sigtelsen fri at være, op som en Følge deraf betaler Contracitanten 15 Dage fra denne Doms lovlige Forkyndelse, under lovbydende Adfærd, de paastevnte 1057 Rdlr. med lovlige Renter af de 1000 Rdlr. fra Forligets Dato den 9 Februarii 1798, og af de 57 Rdlr. fra Jndvarelingen til Commissionen 8 Januarii 1802, alt i begge Tilfælde til Betaling skeer, tilligemed 12 Rdlr. i Sagens Omkostninger; men trøster Citanten sig ikke til saadan Jndstevning og Eeds Aflæg, bør Contracitanten for de 1000 Rdlrs. Betaling fri at være, og Sagens Omkostninger at være ophævede. Procurator Rolsdorphs paastaaede Salarium billiges med 16 Rdlr. Dom: Stifts Overrettens Dom bør ved Magt at stande. Processens Omkostninger for Høiesteret betaler Citanten til Contracitanten med 80 Rdlr.; saa betaler han og til Justitscassen for unødig Trette 24 Rdlr., og end videre til samme Casse 5 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1805-06-02
Dito Dato. No. 113. Rottbøll. - Borger Sigbiørn Tiorsvaag, contra Klingberg. - Kiøbmand Anders Tiørsvaag.
Berlingske Tidende, 1805-06-02
Ved udtagen Hovedstevning til Høiesteret har Citanten paaanket til Forandring og bedre Rets Nydelse den forhen i denne Sag passerede Christiansands Stifts Overrets Dom, afsagt den 4 April 1804.
Berlingske Tidende, 1805-06-02
Kiøbmand Anders Tiørsvaag har derimod ved Contrastevning indstevnt fornevnte Dom deels til Stadfæstelse og yderligere Paakiendelse, deels til Underkiendelse, Tilsidesættelse og Forandring.
Berlingske Tidende, 1805-06-02
Sagen betræffer en Asseurance, som for nogle Aar siden er tegnet paa Skibet Anne Birgitte, og hvis Provenne Hovedeitanten urigtig har oppebaaret, med videre. Derom er ved bemeldte Dom saaledes kjendt forRet: Naar Sigbiørn Tiørsvaag betaler F. 3812. Styver Hollandsk Courant, efter den ved Betalingen gieldende Cours, samt 4 pro Centum Rente deraf fra 8 September 1802, til Betaling skeer, bør Sigbiørn Tiørsvaag for Anders Tiørsvaags videre Tiltale. i denne Sag fri at være. Processens Omkostninger for begge Retter ophæves.
Berlingske Tidende, 1805-06-02
Ved Hiemtingsdommen af 12 April 1803 er saaledes dømt: Det Citanten Anders Tiørsvaag at være den fulde berettigede til Asseurancen 12000 hollandske Gylden, som af Contracitanten uimodsagt at være modtaget, da ingen anden Oplysning ved mange lende Asseurance=Polices Fremlæggelse er givet, hvorimod Contracitanten godtgiøres den, efter de Herre, Weddick & Wendeels i Amsterdams Skrivelse til Citanten af 16de December 1797, her i Acten inddrager, vedtaget og bestyrket af Vidnet Anders Jacobi Tiørsvaag, og videre imodsagt af Citanten, Assen rance Premie F. 1771. 1. 8, og bliver da Balancen i Citantens Faveur 10223 Gylden, som da Contracitanten herved tilpligtes, til Citanten, hans Fader, at betale, efter nu værende Vexel=Cours, med lovlige Renter fra Hovedstevningens Dato, til Betaling skeer, samt udi Processens Omkostninger 20 Rdlr. Dom: Høieste Rets paadømte Sager. Dom: Stifts Overrettens Dom bør ved Magt at stande. Processens Omkostning for Høiesteret ophæves. Til Justitskassen betaler hver af Parterne 5 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1805-06-02
Torsdagen den 20 Junii. No. 148. Klingberg. Major og Stadshauptmand Johan Gotfried Krause paa egne og Medarvingers Vegne efter afg. Peter, Heyliger og Hustrue Aletta Heyliger. contra Schønheder.
Berlingske Tidende, 1805-06-02
Executorerne i afg. Rapzaat Heyliliggers Stervboe.
Berlingske Tidende, 1805-06-02
Ved udtagen Høiesterets Hovedstevning har Citanten paaanket til Confirmation den forhen i denne Sag ergangne St. Croix Landstings Dom, afsagt den 20 Nartii 1804, angaaende Citanternes formeentlige Ret til Plantagen Concordia, samt for hvilken Summa Plantagen af Executorerne i Rapzaat Heyligers Stervboe, paa Stervboets Vegne, bør til Arvingerne efter Peter Heyliger Senior og Aletta Heyliget vorde overleveret, med videre. Derom er ved fornævnte Dom kiendt for Ret: De Herrer Executores efter afgangne Rapzaat Heyliger, nemlig: John van Brackle, Moses Titcomb, og Sammel Forster tilpligtes herved, een for alle og alle for een, inden 4 Uger efter denne Doms lovlige Forkyndelse, under en Mulct af 10 Rdlr. til Christiansteds danske Menigheds Fattige for hver Dag de sidde Dommen overhørige, efter foregaaende lovlig Omgang at foretage en lovlig Vurderingsforretning over Plantagen Concordia, paa Rapzaat Heyligers Boes Bekostning, og tilpligtes de ligeledes inden samme Tid og under lige Mulct at tilskiøde Peter Heyliger Seniors og Maria Aletta Heyligers Børnebørn, eller deres Repræsentantere, bemeldte Plantage, imod at de refundere saadan Summa i Vurderingsbeløbet, som maatte overgaae 244925 Rdlr. 4 s., for hvilken, de, een for alle og alle for een, udstæder deres Giæsterets Obligation til Rapzaat Heyligers Arvinger, med tilstrækkelig Sikkerhed, betalbar i 12 paa hinanden følgende Aar. Saa tilpligtes bemeldte Exeentorer inden 3 Maaneder efter Dommens lovlige Forkyndelse, under en Mulct af 10 Rdlr. til Christiansteds danske Menigheds Fattige for hver Dag de sidde Dommen overhørige, til bemeldte Peter Heyliger Seniors Børnebørn, eller deres Repræsentantere, at aflægge vedbørlig Regnskab og Rigtighed for Plan togen Concordias Jndtægt og Udgivt fra Raxzaat Heyligers Dødsdag af, indtil ommmeldte Plantage bliver oftnævnte Peter Heyliger Sentors Børnebørn tilskiødet. J øvrigt reserveres Peter Heyliger Seniors Børnebørns Ret imod Rapzaat Heyligers Boe, for hvad Pantefordringer der kunde hæfte paa Plantagen. Processens Omkostninger ophæves.
Berlingske Tidende, 1805-06-02
Ved den foregaaende Skiftedecision af 14 Junii 1803 var saaaledes decideret: 1) at afgangne Peter Heyliger Senior og ligeledes afdøde Mary Alette Heyligers Børnebørn ikke paa dette Boe kan nyde Udlæg for, eller dem tilstaaes, hvad af dem er paastaaet i Anledning af afdøde Rapzaat Heyligers tagne Arv efter berørte Peter og Mary Alette Heyliger, men dette Boe vorder derfor frifunden. 2) Kiendes Peter og Mary Alette Heyligers Børnebørn, i Følge deres i behørig Tid derom gjorte Paastand, og i Medhold af hvad under denne Sags Ventilation er fremført af Mouritzen og Coppy, berettigede til den af dem paastaaede Forkiøbsret til Plantagen Concordia, og til at overtage samme, efter lovlig Vurdering, og til saadan lovlig Vurderingspriis, imod at de paatage dem, een for alle og alle for een, at friholde dette Boe for al paa bemeldte Plantage hæftede Pant= eller anden Gield, og om sidste skulle andrage sig mindre end Vurderingsprisen, at de derfor giver tilstrækkelig og antagelig Sikkerhed til dette Boe for sammes skadesløse Betaling under Giæsterets Søgsmaal i 12 paa hinanden følgende Aar, en tolvte Deel hvert Aars 1ste Augusti. Contracitanterne have derimod, ved Contrastevning indstevnt den ergangne Landstingsdom til Underkiendelse og Tilsidesættelse. Dom: Landstings=Dommen bør ved Magt at stande; dog saaledes: at Citanterne, i Stedet for de i samme benævnte 244,925 Pesos af eight 4 Styver, bør for Plantagen Concordia betale til Rapzaat Heyligers Stervboe, paa den i fornævnte Dom bestemte Maade, det, som i Vurderingens Beløb maatte overstige 44,384 Rdlr. 3 Real. 3 Styver vestindisk Courant. Processens Omkostning for Høiesteret ophæves. Til Justitskassen betaler hver af Parterne 5 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1805-06-02
Løverdagen den 22 Junii. No. 146. Schønheder. Planter Moses Titcomb, Klingberg. contra Randahl Johnstone, som Mantarius for Planteren Mannings.
Berlingske Tidende, 1805-06-02
Ved udtagen Hovedstevning til Høiesteret har Citanten indstevnt til Underkiendelse, Forandring og tilsidesættelse, samt bedre Rets Nydelse den forhen i denne Sag. 7 December 1803.
Berlingske Tidende, 1805-06-02
Derimod har Contracitanten, ved Contraster ning, paaanket bemeldte Dom til Confirmation. Sagen betræffer een af Citanten anlagt Vei overden Grund, betegnet paa Cartet C. D. G. H., Planter Mannings tilhørende, samt det imod denne Veis Anlæg gjorte Forbud. Derom er ved fornævnte Dom saaledes kjendt forRet: at den af Fogden i Frederichsteds Jurisdiction Byefoged Eylitz den 18de December forrige Aar ankyndt Forbudsforretning mod en Veis Anlæg af Moses Titcomb bør ved Magt at stande, samt den mellem Parterne inden Frederichsteds Byetingsret den 12 Maj dette Aar afsagt Dom, dog saaledes, at alt det i Byetingsdommen idømte efterkommes inden 4 Uger efter denne Doms lovlige Forkyndelse, under lige Mulct, som i Byetingsdommen er bestemt for hverDag, denne Dom siddes overhørig. Det Jdømte at efterkommes under Lovens Tvang. Processens Omkostninger hæves.
Berlingske Tidende, 1805-06-02
Ved Underrets Dommen er saaledes dømt: Det den 18de December 1801 effectuerede Forbud bør, som lovlig, ved Magt at stande. Contracitanten Moses Titcomb bør være aldeles saavel nu som nogen finde herefter uberettiget til at anlægge den af ham den 11 December 1801 begyndte Vei over den Grund, som i Cartet er betegnet C. D. G. H., og hvilken tilkiendes herved Hovedcitanken, som hans lovlige Eiendom, saa bør og Contracitanten være pligtig, at sætte Citantens Grund i samme Tilstand, som den, førend benævnte nye Veis Begyndelse var, samt erstatte Hovedcitanten den derved lidte Skade, hvilken opgives at være 1350 Rdlr. Denne Summa betales til Hovedcitanten, eller Ordre femten Dage efter denne Doms lovlige Forkyndelse, under Adfærd efter Loven. Grundens Jstandsættelse bør være tilende, bragt 4 Uger efter denne Doms lovlige Forkyndelse under en daglig Mulct af 10 Rdlr. for hver Dag han sidder Dommen overhørig, og hvilken hver 8 Dag erlægges til Fogden, som hæver samme paa de Fattiges Vegne, under Lovens Tvang. Processens Omkostninger ophæves. Dom: Landstingsdommen bør ved Magt at stande; dog saaledes :at Citanten bør betale Contracitanten Processens Omkostninger for alle Retter med 200 Rdlr. dansk Courant; saa betaler han og til Justitscassen, for unøfor Junii Maaned 1805. Sag passerede St. Croix Landstingsdom, afsagt den dig Trette 24 Rdlr., og end videre til samme Casse 5 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1805-06-02
Dito Dato. No. 9. Klingberg. - Jens Larsen Øde Leene, Schønheder. - Ole Olsen Berg. contra Ved udtagen Stevning til Høiesteret har Citanten paaanket deels til Stadfæstelse, deels til Underkiendelse, Tilsidesættelse og Forandring, samt bedre Rets Nydelse den forhen i denne Sag ergangne Aggershuus Stifts Overrets Dom, afsagt den 14 Februari 1803, angaaende Citantens Odels- og Jndløsningsret til Gaarden Berg i Næss Præstegield for Løsningssummen 4000 Rdlr., hvorfor den fra Ætlægget er udgaaet, med videre. Derom er ved fornævnte Dom saaledes kjendt for Ret: Underettens Dom bør ved Magt at stande. Processens Omkostninger for denne Ret ophæves.
Berlingske Tidende, 1805-06-02
Ved bemeldte Underrets Dom, afsagt den 2 September, 1802, er saaledes dømt: at Contracitanten Ole Olsen bør til Lovens næste Fardag for Citanten Jens Larsen Øde Leene eller Hovie og Hustrue Anne Jørgensdatter fraflytte og ryddiggiøre paastevnte Gaard Berg eller Berrig, og dermed lade følge: et Skab i Storstuen, en Dragonhest med Chambre Sorter, en Føderaads Hest, en Kakkelovn i Kiøkkenet, et Skab og en Sæng sammesteds, en dobbelt Sæng paa een af Overværelserne, 4 Gardiner i Storstuen, Smedde=Redskaben, Sætfor=Kapperne, en Koe, en Qvie, der har fulgt 2 Aar, i Skov, og forsvarligt Vaaraand Høe, og hvis ei disse Ting in Natura kan fremskaffes, da at tilsvare i Penge saaledes, som Laugrettet for enhver Ting har taxeret det for, indtil det Beløb 113 Rdlr. 48 s., imod at erholde sig af Citanten udbetalt den i Skiødet bestemte Kiøbesumma 5000 Rdlr., og 60 Rdlr. aarlig, fra 14 April 1800, til Jndløsning skeer, for det ydende Føderaad til Enken Marie Torkildsdatter; hvormed Sagens Parter for hinandens Tiltale i denne Sag bør fri at være, og Processens Omkostninger giensidig at være ophævet; ligesom Gaardens Forringelser og Forbedringer forbeholdes Sagens Parter til anden Tid at afhandle og erholde bestemte. Dom: Stifts Overrettens Dom bør ved Magt at stande. Processens Omkostning for Høiesteret ophæves. Til Justitskassen betaler Citanten som tabende 5 Rdlr. Man Høieste paadømt.
Berlingske Tidende, 1805-06-02
Mandagen den 24 Junii. No. 95. Rottbøll. - Kiøbmand Ener Holm, contra Klingberg. - Assessor Haagen Mathiesen.
Berlingske Tidende, 1805-06-02
Ved udtagen Stævning har Citanten til Høiesteret paaanket deels til Stadfæstelse, deels til aldeles Underkiendelse, Tilsidesættelse og Forandring, samt sin bedre Rets Nydelse, den forhen i denne Sag passerede Aggershuus Stifts Overrets Dom, afsagt den 3 October 1803, angaaende: at Appellanten havde paa sin egen Grund paa hans eiende Gaard Øvre Voss opsat et gammelt Gierde af nye, og ligeledes paa sin egen Grund opført en Dam, hvilke Assessor Mathiesen, paa formeentlig aldeles mislige og urigtige Grunde havde foregivet at være sig til Fortrængsel, som der i denne Anledning fra Assessor Mathiesens Side i Aaret 1802 passerede Forbud, m.v. Derom er ved bemeldte Rets Dom saaledes kiendt for Ret: Underrettens Dom bør ved Magt at stande. Processens Omkostninger for denne Ret ophæves.
Berlingske Tidende, 1805-06-02
Ved fornævnte Underrets Dom, afsagt af Sorenskriver Aars den 7 December 1802, er saaledes dømt: Det af Assessor Mathiesen in Augusti 1801 bevirkede og i denne Sag paastævnte Forbud bør være uefterrettelig og ikke komme Ener Holm til Ansvar eller Fornærmelse. Det af Ener Holm opsatte Gierde, betegnet paa Hoved Situations=Cartet med C. C. C., bør han, 15 Dage efter denne Doms Forkyndelse, eller saasnart Aarets Tid det maatte tillade, igien lade nedtage og opføre et andet Gierde, hvor det forrige har staaet, efter de paa Hoved=Cartet med Bogstaverne D i al sin Strækning betegnede Punkter. Det omtvistede af Dammen quæstionis, betegnet paa HovedCartet fra M. til N., bør Ener Holm, 15 Dage efter denne Doms Forkyndelse, eller saasnart Mueligheden det maatte tillade, ligeledes demolere; men skulle han i en af Delene eller i alle sidde Dommen overhørig, da skal Hoved=Citanten Assessor Mathiesen, være berettiget at lade det Manglende efterkomme, paa Contra-Citanten Ener Holms Bekostning. J alt øvrigt bør Parterne for hinandens videre Tiltale i denne Sag frie at være. Processens Omkostninger ophæves. Dom: Stifts Overrettens Dom bør ved Magt at stande. Processens Omkostning for Høiesteret ophæves. Til Justitskassen betaler Citanten som Tabende 5 Rdlr. Naaned.
Berlingske Tidende, 1805-06-02
Tirsdagen den 25 Junii. No. 100.
Berlingske Tidende, 1805-06-02
Klingberg. - Skipper Elke Stoffels, contra Wivet. - Kiøbmand Halvor Weberg.
Berlingske Tidende, 1805-06-02
Ved udtagen Hovedstævning til Høiesteret har Ciranten indstævnt til Underkiendelse, Tilsidesættelse og Forandring, samt bedre Rets Nydelse, den forhen i denne Sag ergangne Aggershuus Stifts OverretsDom, afsagt den 6 August 1804.
Berlingske Tidende, 1805-06-02
Jndstævnte Kiøbmand Halvor Weberg har derimod ved Contrastævning paaanket denne Dom, deels til Confirmation, deels til Forandring og Skiærpelse, samt yderligere Paakiendelse.
Berlingske Tidende, 1805-06-02
Sagen angaaer Skades-Erstatning for mislig Opfyldelse af den imellem Parterne sluttede befragtning af Skibet de songe Anke kaldet, hvorudi ContraCitanten havde indladet en Ladning Træelast, for at føres til Amsterdam, men hvilken Reise Skipper Stoffels, paa en formeentlig lovstridig Maade, havde forsømt, til Præjudice for Contra=Citanten. Derom var ved bemeldte Dom saaledes kiende for Ret: Giæsterettens Døn bør ved Magt at stande: dog saaledes: at Processens Omkostninger for begge Retter ophæves.
Berlingske Tidende, 1805-06-02
Ved bemeldte Giæsteretsdom, afsagt af Sørenskriver Tandberg den 29 October 1803, var dømt Skipper Elke Stoffels bør til Eieren Kiøbmand HalvoWiberg tilbagelevere, paa egen Bekostning den, efter Connossementet af 29 Julii 1803, indtagne Ladning Bielker og Last, og oprette og erstatte Kiøbmand We berg al Tab og Skade, som han kan være tilføiet, ved Forsømmelse i at afsegle med samme Ladning, saavel Henseende til Handels=Gevinst, som Fragternes Stigen. og Ladningens Forringelse ved dens Heenliggen i Skibs rummet, med en saadan Summa, som af uvillige og handelskyndige Mænd skiønnes og bestemmes, saa og betale til Kiøbmand Weberg udi denne Sags Omkostninger 40 Rdlr. alt af Skipperen at efterkommes og udredes under Execution i hans Gods eller førende Fløit, skib, med hvis han haver med at fare, efter lovlig Omgang, 3de Solemærker efter denne Doms lovlige Forkyndelse. Dom: Naar Citanten, paa egen Bekostning, tilbageleverer Contra Citanten den efter Connossementet af 29 Julii 1803 indtagne Ladning Træelast, bør han i øvrigt for Contra Citantens Tiltale i denne Sag fri at være. Processen Omkostninger for alle Retter ophæves. Til Justitskasser, betale hver af Parterne 5 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1805-06-03
Skrivelse fra Constantinopel den 29de April. Storvizirens Afskedigelse er ikke en Følge af Storherrens Unaade, men er blot skeet, for at beroelige Folket og Janitscharerne, som ere meget misfornøiede med det nye Militairsystem. Den afsatte Storvizir har beholdt sin hele Formue og begivet sig til sit Landgods. Jmidlertid er den tyrkiske Nations Misfornøielse ikke bleven ganske hævet ved Storvizirens Afsættelse.
Berlingske Tidende, 1805-06-03
Den første orientalske Tolk hos det franske Ministerium, Hr. Jaubert, som nylig er ankommen hertil fra Paris, har tilmeldt Reis=Effendi, at han havde en Skrivelse fra Keiser Napoleon til Storherren, hvilken Skrivelse han skulde umiddelbar overrække Storherren selv, hvorfor han ansøgte om Audience. Men han har faaet Afslag, fordi ikkun en Minister kan faae formelig Audience. Derpaa har den franske Charge d'Affaires Hr. Parandier, henvendt sig til Porten med en Nore, for at faae Andiencen bevilget; men han har ligeledes faaet Afslag med den Yttring. at Skrivelsen ikkun kunde overrækkes Storherren af Reis Effendi eller Storviziren. Man hører nu, at de Herrer, Paradin og Jaubert søge at bane sig Veien til Storherren, ved den ny Storvizir.
Berlingske Tidende, 1805-06-03
Skrivelse fra Semlin den 4de Maji. De christne Jnsurgenter i Servien have tilmeldt Handelsstanden her i Staden, at de med det første ville betale al de res Gield for de dem herfra leverede Levnetsmidler og Munition. Man er overbeviist om, at de holde Op. De skulle allerede have 80000 Piastre i Guld liggende til Gieldens Afbetaling.
Berlingske Tidende, 1805-06-03
Tyrkerne i Belgrad have den 30te April anmodet de christ, ne Jnsurgenter og at lade 30 Servier komme til Belgrad for at begynde Underhandlingerne. Dette er ogsaa virkelig skeet, efterat 30 Tyrker vare ankomne til Jnsurgenterne som Gidsler hvorpaa 30 Servier begave sig, i prægtig Dragt med Over- og Undergevær til Fæstningen, hvor de bleve modtagne med Æresbeviisninger. Udfaldet af denne Sammenkomst er endnu ikke bekiendt.
Berlingske Tidende, 1805-06-03
En Effendi og en Wlodika ere nylig ankomne til Servierne fra Constantinopel. Man siger, at disse have Ordre, at befale Tyrkerne i Belgrad, at de under Dødsstraf skulle rømme Staden. Effendi har havt en Sammenkomst med de christne Jnsurgenter i Ostrosnitza, men de have ikke villet erkiende ham, men erklæret, at han kunde have sparet sin Umage med Reisen.
Berlingske Tidende, 1805-06-03
Skrivelse fra Madrid, den 7de Maji. Fredsførsten faaer daglig Beretninger, som vise, at vore Kysterikke allene ere sikkrede paa alle Punkter for ethvert fiendtligt Forsøg, men at vore smaae Krigskibe endog tilføie Fienden stor Skade. Et betydeligt Antal af vore Kapere har forenet sig med en stor Deel franske Kapere, for at tilføie den engelske Handel Skade paa Kysterne af Jrland. De giøre hver Dag Priser, som ofte ere meget betydelige.
Berlingske Tidende, 1805-06-03
Skrivelse fra Genua den 12te Maji. Hieronymus Bonaparte ankom ganske uventet hertil den 9de og steeg af hos den franske Gesandt Salicetti, med hvem han derpaa besaae Skibsverfterne. Den 10de gik han ombord paa Fregatten Pomona. Han kom lige fra Paris. Paven har den 10de fortsat sin Reise fra Florenz til Rom.
Berlingske Tidende, 1805-06-03
Skrivelse fra Stokholm, den 21de Maji. Coureervexlingen imellem London, Stokholm og St. Petersburg er nu meget levende. Den engelske Gesandt sidi Gaar en Coureer fra London og i Dag en fra Petersburg. I Dag sendte han en Coureer til London.
Berlingske Tidende, 1805-06-03
Skrivelse fra London, den 21de Maji. Det Rygte, som satte alting i Bevægelse, at den fiendtlige Bresterflaade skulde være udløben, er gandske ugrundet. Dens Bevægelser, som gav Anledning hertil, har allene været at beskieftige vor Opmærksomhed og at faae vor Søemagt fordeelt. Admiral Lord Gardner har imidlertid faaes sin Styrke forøget med Neptun paa 98 Kanoner og Ruby paa 64 Kanoner, strax efterat man modtog Beretningen om de fiendtlige Bevægelser. De andre Krigskibes Afseilen til hans Forstærkning ere contremanderede. Admiral Coolingvoods Eskadre er endnu ikke afseilet.
Berlingske Tidende, 1805-06-03
J Gaar hedte det, at Regieringen skal have faaet Depescher fra Admiral Nelson med den Beretning, at han skal være passeret Strædet ved Gibraltar den 24 Apr., men dette er sikkert en Misregning; thi neppe vil det være ham muligt at naae Strædet, førend ved Slutningen af April eller Begyndelsen af Maji. J Henseende til den forenede fransk spanske Flaades Tilbagekomst til Cadix, som Rygtet gik, eller dens Cours og Bestemmelse, er man endnu i samme Uvished.
Berlingske Tidende, 1805-06-03
Admiral Cornmallis har erklæret Admiralitetet, at han nu var villig til at antage Commandoen over vor Flaade for Brest. Man venter alt af denne kiekke og duelige Admirals Aarvaagenhed.
Berlingske Tidende, 1805-06-03
Desværre har man Grund til at være i største Bekymring for den sidste Deel af vor Cork=Convoi, som seilede fra Barbados til Jamaica den 18de Marts. Den var under Eskorte af Krigschaluppen Eik, og man troer, at denne Deel af vor Koffardiflaade er falden i Fiendens Hænder. For nogen Tid siden berettede man, at Convoien var bleven overfalden af et Vindstille. Efterfølgende Jndberetning bekræfter dette med Tillæg, at Vindstillet faldt paa Con veien den 22de Marts imellem Øerne St. Vincent og St. Lucie. Følgende er en Extract af et Brev fra St. Vincent, hvis Rigtighed man ikke drager i Tvivl: Cork=Flaaden passerede her forbi den 22de Marts og den franske Eskadre den 23de, styrende Vestnordvest. Vor Convoi er i den største Fare ved at være Fienden saa nær Paa Barbados har man ikke siden Beretningens Datum den 8de faaet nogen videre Kundskab om dens Skjebne. Den franske Flaade har man heller ikke hørt noget til siden der 23de. Rygtet gik blot, at den havde i Sinde at vende til dage til Europa med sine gjorte Priser." Admiral Cochranhar sat Coursen efter den, for at forfølge den. Regieringen har med Skibet Charlotte paa 12 Kanoner faaet Depescher fra ham. Fienden har gjort et Forsøg paa AntigaaDen paa vore Øer ved fiendtligt Angreb anrettede Skade, har ikke været saa stor, som man i Førstningen troede. Commodore Hood var i Færd med at forlade Barbados og at afgaae til Engelland strax efter de sidste Beretninger. Afsendelse.
Berlingske Tidende, 1805-06-03
Krigskibene Ethalion paa 38 Kanoner og Serpent paa 16 Kanoner ere den 17de seilede med en Convoi til Vestindien. Skibet Sarah, ladet med Skibsfornødenheder og andre Slags Forraad til Antigna, maatte formedelst et Læk blive tilbage og Ladningen blev udlosset.
Berlingske Tidende, 1805-06-03
Efter Beretning fra Dover, er Hr. Patterson den yndre landet sammesteds. Han var tilligemed sin Søster, Jerøme Bonapartes Kone, bragt dertil fra Texelen, hvor hans Søster ikke fik Tilladelse at gaae i Land. Ved Texelen ligge 4 Krigskibe paa 64 Kanoner seilfærdige foruden 100 Transportskibe. Man ventede endnu sammesteds to Linieskibe.
Berlingske Tidende, 1805-06-03
Admiral Russel kom i Forgaars til Yarmouth med 5 Linieskibe fra et Krydstog paa de hollandske Kyster. Tre Linieskibe og nogle mindre Krigskibe bleve tilbage der.