JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1845-09-30
For et Par Dage siden er udøvet et røverisk Overfald i Aabenraa Egnen. Sagen fortælles saaledes: En bedaget Mand fra Felsted Sogn havde været der i Byen, for at hæve nogle Penge, hvilke han dog ikke fik med sig. Paa Hjemveien yttrede han sig derom i en Kro, hvor et Par ubekiendte Personer vare tilstede. Disse havde formodentlig af en Misforstaaelse antaget, at den Gamle havde Pengene hos sig. De begave sig med ham paa Veien til hans Hjem, og skulle, som der fortælles, have overfaldet og mishandlet ham, da de fra Landeveien vare komne ind paa en Fodsti. Da de ikkun fandt en lille Pung med to Skilling i hos ham, fratoge de ham Strømper, Kjole, Vest og Beenklæder, og lode ham ligge paa Marken. De Mishandlinger, han havde lidt, vare Aarsag i, at han først næste Dags Morgen naaede sit Hjem, hvor han afgav Forklaring, og skal ligge for Døden. (Aabr. Ugebl.)
Viborger Samler, 1845-09-30
Paa Kjølskegaard har i disse Dage en Tjenestekarl, 21 Aar gammel, hængt sig. Sorg over, at hans Kjæreste havde slaaet op med ham, formenes at have været Anledningen. (Hjør. Av.)
Viborger Samler, 1845-09-30
Horsens. Natten imellem den 10de og 11te ds. oplom saa pludselig en Jldles i Bredpads Mølle, beliggende 2 Mile fra Horsens, at saavel Eieren som Mølle forpagteren med Familier maatte halvnogne redde sig udaf de brændende Luer, og fik saagodtsom Jntet reddet.
Viborger Samler, 1845-09-30
J det korte Tidsrum af omtrent en Time nedbrændte hele Stuelængen, Kornmøllen, Stampemøllen og Staldlængen. Kreaturerne frelstes paa een Konær, der indebrændte. For Eieren, Hr. Hyrup, var Ulykken især høist følelig, da han af sit Jndboe aldeles Jntet havde assureret. Aarsagen til Jldens Opkomst vides ikke. (Hors. Av.)
Viborger Samler, 1845-09-30
Udnævnelse. Under 22de d. M. har det allernaadigst behaget Hs. M. Kongen at udnævne Capitain af 2den Classe i 2den Linie Jnf. Bat. M. O. B. v. Hveberg til Ridder af Dannebrogordenen. Efterretning om et ledigt geistlig Embede.
Viborger Samler, 1845-09-30
Astrup, Tulstrup og Hvilsted Sognekald i Aarhuus Stift, gl. Angivelse 272 Rd., har nu følgende Jndtægter: 1) Korntienden af Sognenes c. 471 Tdr. Hartkorn udgjør 59 Tdr. 3. Skpr. 2 Fdkr. Rug, 139 Tdr. 7 Skpr. 1/2 Fdkr. Byg, og 122 Tdr. 7 Skpr. 1 Fdkr. Havre. 2) Qvægtiende, forsaavidt den ikke er indbefattet under Nr. 1, 9 Rbd. 3) Høitidsoffer og Accidentser c. 300 Rbd. 4) Nannest og Smaaredsel 15 mk. Ost, 60 Snese Æg og 18 Gæs. 5) Af en Annergaard i Hvil sted c. 52 Rbd. Præstegaarden staaer for Hartkorn efter den nye Matrikul 9 Tdr. 2 Skpr. 3 Fdkr. 2 1/2 Alb. med et Areal af 62 Tdr. Land Ager. Tilstrækkeligt Torveskær haves. Skatter og andre offentlige Afgifter, der erlægges paa Amtstuen, udgjøre 106 Rbd.; Landemodsexpenser 12 Rbd., Communeafgifter 15 Rbd. Enkepension bliver at udrede. Dragonhest, holdes.
Viborger Samler, 1845-09-30
Skibs= og Handels=Efterretninger. J "Borsennachrichten der Ostse fortæller en skibbruden Mand, der befandt sig ombord paa det med Jernbaneskinner til Stettin bestemte, den 10de Juli i Nordsøen forulykkede Skib der Patriot, følgende, lidet elskværdige Prøve paa den hollandske Nationalcharacteer: "For om muligt at hidkalde et forbiseilende Skib til vor Redning", siger han, blev der fra vor synkefærdige Patriot, heiset 3 Nodslag, og til vor store Glæde saae vi virkelig en hollandsk Kuf nærme sig. For ei at spilde nogen Tid, da vi hvert Øieblik maatte befrygte at Skibet sank, sprang Capitainen, dennes Søn, Styrmanden, og en Matros i Hækjollen, der, som vi meente, efterhaanden skulde bringe os Alle ombord i vor Redningsmand; men til vor store Forbauselse og Skræk faae vi Hollænderen, der var nær nok til tydeligt at kunne iagttage hele Scenen, fortsætte sin Cours, uden i ringeste Maade at bekymre sig om os. Desværre var Veiret for slet, til at vi kunde kjende Skibets Navn. Endelig lykkedes det ogsaa den øvrige Deel af Mandskabet, 7 i Tallet, at faae Storbaaden sat ud; men den var saa ramponeret, at 2 Mand bestandig maatte øse, for at holde den flot. Vor Stilling var i Sandhed frygtelig, da vi hvert Øieblik kunde vente at blive opslugte af Bølgerne; men, til vor store Glæde, opdagede vi, efter en Times Forløb, atter et Skib. Ogsaa dette var et hollandsk. Vi anstrængede nu vore sidste Kræfter for at naae det, og efter en halv Times Forløb vare vi det virkelig saa nær, at dets Mandskab godt maatte kunne bemærke os. Desuden havde vi Nødslag paa een af Baaden, og fra vor endnu ikke sjunkne "Patriot varede jo ikke mindre end tre. Vi kom Skibet saa nær, at Besætningen kunde høre vort Tilraab, og faae en Mand stige op i Masten, for at observere os. Men heller ikke denne Hollænder var tilsinds at ville frelse os; thi saasnart han saae, at vi vilde ombord til ham, forandrede han sin Cours, for at undvige os, og holdt strax igjen den gamle Cours, da han var passeret os. Modløse lode vi nu Aarene synke. Alle Anstrængelser syntes forgiæves; Bølgerne sloge med forøget Voldsomhed ind i Baadene, og det vilde være umuligt ret længe mere at holde dem over Vandet. Et Qvarteerstid endnu, og vi havde Alle, uden Redning, været fortabte. Da kom endelig, i dette critiske Øieblik, vor Redningsmand. Det var Skibet "Aurora", Capt. Kühl, fra Rendsborg, kommende fra Stettin og bestemt til Antwerpen. Neppe var det bleven os vaer, for det strax traf de fornødne Anstalter til at frelse os, hvilket ogsaa lykkedes. Det kan ikke være vor Hensigt, ved forestaaende Relation at ville brændemærke hele den hollandske Nation; men saa Meget er imidlertid vist, at man sjeldent eller aldrig hører, at Hollænderne redde i Fare stædte Skibe af andre Nationer og disses Mandskab, medens Exempler herpaa derimod ere særdeles hyppige blandt alle andre Søfart drivende Nationer.
Viborger Samler, 1845-09-30
Kjøbenhavn, den 27de Septbr. Jforgaars kulseilede ved Toldboden en Pram, som skulde sætte 30 Arbeidsfolk fra Toldboden over til Nyholm, saaledes at den vendte Kjøken opad. De bleve Alle lykkelig opfiskede af de hurtigt tililende Baade, og slap med Skrækken og et koldt Bad. (Flyvp.)
Viborger Samler, 1845-09-30
Under Stormen den 19de De, indstrandede paa Fano Briggen "Port Revel, fort af Capt. P. Chametzkoj, hjemhørende i Kronstad. Mandskabet, 8 Mand, er bjerget, hvorimod Ladningen, der bestaar af Jernbaneskinner, og var bestemt til Petersborg, endnu ikke er bjerget. Skibet vil neppe kunne bringes i Søen igjen.
Viborger Samler, 1845-09-30
Odense, den 25de Septbr. Ved Licitationen igaar overFouragen til det sjette Dragonregiment vare Priserne følgende: Havren fra 16 til 17 Mk. pr. Td.; Ho 13 til 14 s. pr. L84; Halm fra 6 til 7 s. pr. 24. (Hv. Av.)¬
Viborger Samler, 1845-09-30
Med Hensyn til dette Aars Kartofler, har man i Tydskland, lagt Mærke til følgende Phænomen: Naar man om Aftenen efter Solens Nedgang tager en Kartoffelbusk op, saa ere Kartoflerne og Jorden fuld af lysende Smaakugler, der funkle som St. Hans=Orme, og hvis Glimt snart slukkes igjen. Tillige har man bemærket ved de raadnende Kartofler, naar de over skjæres, en Skarphed, der angriber Øinene, som naar man skræller Løg, og naar Saften tilfældigviis berører et Saar, f. Ex. i Haanden, saa volder den en stikkende Smerte.
Viborger Samler, 1845-09-30
Reisende med Dagvognen fra Ans til Viborg, den 29de : Hr. Jversen med Kone, Fuldmægtig Staun, Hr. Knudsen. Naar Danoanan fr. Ane til Niber, San 29de : Hr. Jversen med Kone, Fuldmægtig Staun, Hr. Knudsen.
Viborger Samler, 1845-09-30
Theatret i Viborg. Onsdagen den 1ste October opføres: Badet i Dieppe, Lystspil i 3 Acter af Scribe. Til Slutning: Emilies Hjemkomst fra Ballet, Vaudeville Monolog.
Viborger Samler, 1845-09-30
NB. Næste Forestilling gives paa Fredag. J. Müller. (Forlangt indrykket.)¬
Viborger Samler, 1845-09-30
J Anledning af den til mig i Viborg Stiftstidende Nr. 149 skeete Anmodning om at meddele nærmere Oplysninger betræffende den over Grundforbedringen af Veien mellem Ans og Grønbek afholdte Licitation, undlader jeg ikke her at anføre, hvad jeg angaaende denne Sag har kunne skaffe mig Kundskal om, hvorhos jeg maa tilføie, at det er mig særdeles kjært at efterkomme denne Anmodning, saa meget mere som Sagen derved, efter min Mening, bringes for sit rette Forum. Den 17de April d. A. afholdtes fornævnte Licitation her i Ans Kro over Grundforbedringsarbeidet paa en Veistrækning af ikke 1/2 Miil af den her fra til Skanderborg førende Landevei, og blev ved nævnte Licitation jeg i Forening med FlereLavestbydende med 1521 Rbd., hvorimod et af Steenhugger Claus Holm af Tinning gjort høiere Bud af 1880 Rbd. blev, ifølge en fra Hr. Stiftamtmand Bretton, ved Approbationen den 25de April fremlagt Skrivelse, dateret 24de April, antaget. Hvorvidt det kan siges, ved saaledes at tilstaae 1880 Rbd. for det samme Arbeide, som ved Licitationen vitterligen viste sig kunde faaes besørget for 1521 Rbd., at pecuniaire Hensyn her ere komne i fortrinlig Betragtning, overlader jeg til Andre at bedømme; jeg for mit Vedkommende kan ikke komme til andet Resultat, end at 1880 Rbd. – 1521 Rbd. – 359 Rbd., hvilke tre Hundrede, halvtredsindstyve og ni Rigsbankdaler her synes at kunne have været sparede. – At der i denne Sag ikke er voteret af det respective Amtsraads samtlige Medlemmer, er høist fandsynligt, idet nemlig Licitationen som førnævnt blev afholdt den 17de April og Hr. Stiftamtmand Brettons Skrivelse, hvorefter Steenhugger Holm Bud 1889 Rbd. approberedes, er dat. den 21de f. M. Det er en Selvfølge, at jeg kan ikke andet end antage, at den her brugte Fremgangsmaade maa være begrundet i Loven eller i Amtsraadets Vedtægter, men jeg kan derhos ikke nægte, at det forekommer mig at al billighed taler for, at der ikke maa approberes nogen saa tilsyneladende overflødig Udgift som den foromhandlede, uden at den sanctioneres ved Stemmefleerhed af Amtsraadets samtlige Medlemmer; thi paa anden Maade vil sikkert Mange med mig komme til den Erkjendelse, at et Amtsraad er af en mindre Betydning end den man med Føie burde troe at kunne tillægge det. Ans Kroe, den 30te Septbr. 1845. A. Finderup.
Viborger Samler, 1845-09-30
AVERTISSEMENTS. At Hr. Pastor Hindberg under min Fraværelse overtager mine Forretninger som Sognepræst til Viborg Domkirke og Annexer, og at, ligesom han paa mine Vegne modtager enhver mig tilkommende Jndtægt, vil han og afgjøre ethvert Krav, der maatte paa hvile mig, bekjendtgjøres herved. Viborg, den 20de Septbr. 1845. M. R. Ursin.
Viborger Samler, 1845-09-30
Formedelst Reparation paa Veirumbro paa den søndre Landevei mellem Viborg og Randers kan samme Bro ikke passeres fra Mandagen den 29de d. M. indtil Mandagen den 6te October, Begge inclusive; hvorimod Reisende imidlertid kunne betjene dem af den en halv Mils Vei østligere paa Nøraabeliggende Bro, Nybro kaldet. Middelsom og Sønderlyng Herredsfogderi. Viborg, den 26de September 1845. Rod.
Viborger Samler, 1845-09-30
Hamborg Hvedemeel faaes hos J. C. Møller. fede norske Sild faaes hos J. C. Møller. Broste Slags islandsk Klipfisk, faaes hos J. C. Møller. Been, gl. Jern og Glas, kiøbes til høieste Priser af D. C. Møller.
Viborger Samler, 1845-09-30
Vellugtende hvid Vadste-Sæbe, faaes billig hos J. C. Møller.
Viborger Samler, 1845-09-30
J et Gravcapel i Ryberg Kirke findes 9 Liigkister, der indeholde Liig af den Haastrupske Familie fra 17501760, uden at der findes noget Legat til Sammes Vedligeholdelse, hvorfor de, som maatte ansee sig berettigede til at gjøre Paastand paa Begravelsens Vedligeholdelse, herved ifølge det Kongelige Danske Cancellies Skrivelse af 10de April d. A. indkaldes, da Kisterne ellers agtes nedsænkede i Jorden, og bemeldte Capel, som formørker Kirken, sat i Forbindelse med Samme til dens Forstørrelse og bedre Belysning. Roslef Præstegaard, den 24de September 1845. Paa Kirkeværgernes Vegne B. M. Plum.
Viborger Samler, 1845-09-30
Viborg Stiftstidende. Ny Abonnement paa d. Bl. fra 1ste October modtages paa de kongl. Postcontoirer saavelsom hos Udgiveren.
Viborger Samler, 1845-09-30
Subscription paa Viborg Stiftstidendes Fenilletøn", hvoraf det første Numer udgaaer Søndagen den 5te October, modtages paa de kongl. Postcontoirer. For Viborg Bye og Omegn behager man at tegne sig hos undertegnede Udgiver. Prisen er 2 Mk. Qvartalet. H. Wissing.
Viborger Samler, 1845-10-02
73 Aarg. Nr. 155.
Viborger Samler, 1845-10-02
Kongelig allernaadigst privilegeret Fibore. 4. Stridende. Forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdommerne. Salomonsengangssagesaadanne. Salomonsengangssagesaadanne. Torsdagen den 2den October 1845. Denne Tidende redigeres af Adjunct Reiss og H. Wissing, og udgives 4 Gange ugentlig fra Sidstnævntes Officin.
Viborger Samler, 1845-10-02
Nyeste Postefterretninger. Storbritannien og Jrland. London, den 23de Septbr. Vel har et gunstigt Veirlig, der varede i henved fire Uger, sikkret den største Deel af Kornhøsten i den sydlige Halvdeel af England, men i de to sidste Uger er Veirliget atter saa fugtigt og koldt, at den Frygt vækkes paa ny at det endnu udestaaende Korn vil tildeels blive bedærvet. J saadanne critiske Øieblik circulere i Almindelighed overdrevne Rygter, der egne sig til at skildre den forhaanden værende Fare med altfor mørke Farver. Vi indskrænke os til følgende Meddelelser, der ere Resultatet af de af os anstillede omhyggelige Undersøgelser. Det er udentvivl rigtigt, at Nord for Humber og Mersey d. e. Nord for Liverpool og Kingston upon Hull, og følgeligen ogsaa Skotland staaer 1/3 indtil 3/4 af hele Hvedehøsten, endnu ude paa Marken, og at der paa Grund af den herskende Fugtighed og Kulde ei er at tænke paa Efter modning ved Solvarme. Men saa truende denne Beretning end synes, saa bør det ei oversees at af hele Hvede productet i England og Skotland vindes omtrentligen 3 Syd for de nysnævnte Floder, og at i disse Egne kun saare Lidet staaer ude paa Agrene. Klagen over et mangelfuldt Udbytte af Hvede i den sydlige Halvdeel af Riget, gielder ingenlunde i Almindelighed; kun enkelte Districter have lidt. Paa Grund af den Uvished, om Hvedehøster vil vorde en decideret slet eller en omtrentlig Gjennemsnitshøst – thi paa et gunstigere Resultat end sidstnævnte tør vi ingenlunde gjøre Regning - er nu indtraadt en stor Bevægelse i Kornmarkederne, og indenlandsk Hvede er 5 a 10 2/8 dyrere end for 14 Dage siden, og paa Londonerfornmarkedet igaar var denne Bevægelse stegen, da man nemlig bemærkede Opkjøb af fremmed, i Entrepot liggende Hvede og flere andre Kornsorter til Holland og Belgien. En vigtig Omstændighed ved disse Betragtninger er imidlertid den Vished at af forrige Aars Hvedehøst ere endnu anseelige Forraad i Landet, størstedeels i Kornhandlernes Hænder. Men Størrelsen af disse Kornforraad kan ei erfares med Vished, og ligesaa umuligt er det at komme til Kundskab om Forraaden ville være tilstrækkelige til at dække det høistsandsynlige Deficit i indeværende Aars Hvedehøst. Ei heller maa man oversee at der udentvivl fra Medio August have fundet betydelige Opkjøb Sted for engelsk Regning i fjernere Egne af Europa og i America. Nu findes maaskee 500,000 Qvarters fremmed Hvede i samtlige Entrepots i dette Rige.
Viborger Samler, 1845-10-02
Kartoffelhøsten er decideret slet i England; i nogle Egne er den ganske tilintetgjort. Kun i nogle af Shirerne i det Jndre synes den at ville give et klækkeligt Udbytte; i Skotland er den derimod temmelig god, og i Jrland maaskee endnu bedre - dog kun for saa vidt man nu kan fælde nogen Dom. Byg vil give et rigeligt, og Havre et godt Udbytte.
Viborger Samler, 1845-10-02
Men naar vi nu vide at Hvedehøsten i Aaret 1844 har for de nærmest paafølgende 9 Maaneder givet en Gjennemsnitspriis af 45 eller 46 sk. pr. Qvtr. og de nuværende Udsigter hentyde paa en Gjennemsnitspriis af c. 60 sk., saa fremgaaer deraf at Nationen, efter Hvede høsten 1845, maa i de paafølgende ni eller tolv Maaneder, udtælle 15,000,000 Lstl. (c. 105,000000 Rbdlr.) mere, hvilken betydelige Udtælling naturligviis maa tages og afdrages af enhver Families daglige Fortjeneste eller Løn(wages), og følgeligen tages af de Sammer, som, naar Hveden kun kostede 45 sh., kunde anvendes til andre Gjenstande. - Vi have saa ofte med Hensyn til alle Jndustriens Grene og til Forbrug af alle Gjenstande viist Følgerne af høie og lave Brødpriser, at vi her kunne indskrænke os til at opfordre Enhver til at beregne den Virkning, som en høi Priis paa de vigtigste Levnetsmidler maa have paa Industrie og Pengeforhold.
Viborger Samler, 1845-10-02
Jernbaneentreprise=Svimmelen er en frygtelig Epidemie, der griber mere og mere om sig. Den har udbredt sig til flere Lande, og uberegnelige ere de Følger, hvormed dette Onde truer. J de engelske Tidender circulere Projecter til mere end 200 nye Jernbanecompagnier. Det Hele skal – saa skrives der - udkræve en Capital af 600 Mill. Lstl. (c. 5400 Mill. Rbdlr.), og i disse Summer er det daglige Spil i Jernbaneactier ikke indbefattet. Tør man efter disse Anskuelser endnu betvivle, at vore Pengeforhold gaae en Crisis imøde, og at Pengenes Værdi maa stige i Løbet af dette Efteraar og den sig nærmende Vinter?
Viborger Samler, 1845-10-02
London, den 26de Septbr. Londonerjournalerne ere fattige paa Nyheder; de vilde ikke kunne udfylde deres Kæmpespalter, dersom de ikke optoges af Bekjendtgjørelser, om Jernbaner og disses Anlæg. Morn. Herald roser sig af at have i de sidste 7 Numere medeelt 459 Columner (?), fulde af Bekjendtgjørelser og Meddelelser om Jernbaner, endskjøndt en stor Deel deraf var trykket med de mindste Typer. Saaledes fortæller Børsenhalle" Marquien af Downshire, der for nylig præsiderede i en Forsamling i Enniskillen, er i disse Dage udnævnt til Oberst, og hans Søn, Lord Hill, til Oberstlieutenant for Domushire Militsregimentet. Globe slutter heraf, at Sir Robert Pert, uagtet alle glatte og smukke Ord, dog atter staaer under Orangisternes og Høikirkemændenes Jndflydelse.
Viborger Samler, 1845-10-02
Dronning Victoria er fra Øen Wight vendt tilbagetil Windforslot.
Viborger Samler, 1845-10-02
Rhederne for Skibet "Sultana, der, som bekjendt, blev bortviist af Rosas fra Buenos Ayres, og maatte vende tilbage til Liverpool, fordi det havde anløbet Montevideo, har nu henvendt sig med en Klage til Ministeriet for de udenrigske Anliggender og erholdt den Besked af Lord Aberdeen, at den britiske Gesandt i Buenos Ayres skal erholde Jnstruction om at udvirke for Rhederne Skadeserstatning.
Viborger Samler, 1845-10-02
Frankerig. I dette Øieblik befares i Frankerig 14 Jernbaner, der have kostet 24 Mill. Fres., 12 ere under Arbeide, som ville koste 523 Mill. Fres. 10 Baner, som erholde Concession, og som ville kræve 480 Mill. Fres.; 32 Baner, som ere projecterede, og hvis Fuldførelse vil udkræve 380 Mill. Fres. – Jalt 68 Jernbaner, der ville koste henved 1900 Mill. Fred. 1 Fre– c. 34 s. Rbp.).
Viborger Samler, 1845-10-02
Paris, den 24de Septbr. De foretagne enkelte Valg i Valgollegierne istedet for de til Belønning for deres Troskab til Pairs creerede Deputerede falde alle ud til Fordeel for Ministeriet.
Viborger Samler, 1845-10-02
Journ, des Deb. omtaler Forholdene imellem Nordamerica og Mexico. Journalen indrømmer at Mexico har fuldkommen Ret til at beklage sig over Nordamericanernes Jntriguer i Teias, men søger tillige at vise, at det under Mexicos nuværende Forhald er umuligt for denne Stat at modstaae Nordamericas Overmagt.
Viborger Samler, 1845-10-02
Nordamerica. Til Liverpool ere ankomne fra New York nye Efterretninger, der gaae indtil 6te Sept. Efter disse skal Kongressen i Mexico definitivt have givet sit Samtykke til at afslutte et Laan af 15 Mill. Dollars, Et Corps paa 15900 Md., hvoriblandt 9000. M. Cavalleri, havde erholdt Befaling til at afmarschere til Grændsen og at slaae Leir 10. Mile Østen for Rio Grande del Norte og det er paa den tejicanske Flodbred. Stadfæstes denne Efterretning, da ville de under Gen. Taylors Commando opstillede nordamericanske Tropper komme i en stor Forlegenhed, da de ganske mangle Artilleri. J Staden New-York var den 2den Sept. det rimeligviis falske Rygte udbredt, at Gen. Taplor var bleven angreben og slaaet af Mexicanerne; Gen. Taylor var falden, og 100 Nordamericanere faldne i Mexicanernes Hænder. De sidste officielle Efterretninger fra Gen. Taylor ere af 20de Aug., ifølge disse var Gen. dengang beskæftiget med at befæste sin Leir, han ventede ikke at Mexicanerne vilde overskride Rio Grande.
Viborger Samler, 1845-10-02
J. Fristaten Maine er Kartoffelsygen udbredt.
Viborger Samler, 1845-10-02
Ifølge Efterretninger fra Callao (Limas Havn) af 4de Juli, vilde man sammesteds vide at en stærk britisk Escadre var underveis til det vestlige Oxegongebet for at beskytte Englændernes Liv og Eiendomme ved Mundingen, af Columbiafloden. Man vil endog vide at den engelske Admiral, Sir George Seymour, har befaling til at oc cupere hele Oregangebetet Nord for Columbia. Efterretningen - siger "Barsenhalle" – vilde ingenlunde være usandsynlig, dersom man ikke maatte opkaste det Spørgsmaal, hvor og naar Admiralen har faaet de nødvendige Stridskræfter til at udføre en saadan befaling. Sydamerica, Med det længe ventede Paketskib "Petrel haves fra Falmouth nye Efterretninger fra Brasilien og da Platastrømmen. Jfølge disse have omsider Englands og Frankerigs Gesandt tilstillet Dictator Rosas et Slags Ultimatum. Det er nemlig paalagt ham at trække sine Tropper tilbage fra Montevide, og inden tre Dages Forløb at erklære sig om han vil efterkomme denne Opfordring eller ei. Naar dette Ultimatum er tilstillet Dictatoren, anføres ikke. Alle formene at Rosas, ikke vil give efter.
Viborger Samler, 1845-10-02
Kougeriget Grækenland. Fra Athen meldes under 13de Septbr., at Hertugen af Montpensier er under Kanonernes Torden landet i Piracus og har under Folkets Jubet holdt sit Jndtog i Hovedstaden. Hertugen, har allerede forladt Athen.
Viborger Samler, 1845-10-02
Jndenlandske Efterretninger. Kjøbenhavn. Jlsvaaden i Stokhuset blev foranlediget derved at nogle af Slaverne stegte Flesk i Kaminerne og fyrede dertil med Høvelspaaner. Ved den hurtig tililende Hjælp med Sprøiter, a. blev man snart Herre over Jlden, saaledes at ingen Skade derved er opstaaet. Endeel Militaire af de i Sølvgadens Caserne indqvarterede Mandskaber blev strax røqvireret, hvilket her var meget nødvendigt, da Slaverne. just ved et saadant Tilfælde bedst kunde faae Leilighed til Flugt; men istedetfor dette viste de sig derimod meget beredvillige til at slukke Jlden og Nogle af dem var endogsaa ovenpaa Taget; Dagen derpaa blev strax Kamindørene tillukkede med Jernstænger, saaledes at den Ustil nu ikke længere kan finde Sted at nemlig Slaverne her kunne koge og stege, samt at Haandværkere, saasom Smede (med Blæsebælge), her kunne staae og Arbeide. Ønskeligt var det, om dette blev efterlignet med Hensyn til andre Uordener i Stokhuusbygningen, hvorover der indløber hyppige Meldinger til Jnspecteuren, Capitain v. Nissen.