JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1808-12-30
Jon Chr. Brast vælker, Mk. Pundet sælges paa Hjørnet af Na Nr. 60, sammegeds kiøbes bragte Kort.
Berlingske Tidende, 1809-01-02
Det spundne og det kommende Aar.
Berlingske Tidende, 1809-01-02
Atter svandt et Aar i Tordens Mørke, Krigens Flammer lyste for dets Fied, Vanvids Brusen, over Heltestyrke Mødtes fnysende ved Gravens Bred, Mange Ædle fandt i Dødens Hvile i Den paa viden Jord forsvundne Røe. Jkke bløde de for Tvedragts Pile, Jngen Magter Lænker om dem snoe. Freden lænke hine store Kræfter Som i Tvedragt ryste Staters Grund! Freden hige alle Lande efter Stormen hvile i et evigt Blund, Retfærds Baand den hele Jord omslynge! Da vil Retsind, Viisdom, Kraft og Flid Jorden til en Edens Lund forynge, Blomstersmykket ved Genie og Viid. Aanders Frihed, Livets første Krone, Grundet fast paa ubesmittet Dyd, Alles lige Ret for Lovens Trone, Almeenkierlighedens høie Fryd, Freds og Venskabs Trøst for hver, som lider, Ærens Krands for Dydens sande Ven, Bring, o Aar, som mellem Tordner skrider Ad det hedenfarnes Blodve hen. Otto Horrebow.
Berlingske Tidende, 1809-01-02
Udenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1809-01-02
Paris, den 22de Decbr.
Berlingske Tidende, 1809-01-02
14de Bulletin fra Armeen i Spanien.
Berlingske Tidende, 1809-01-02
Madrid, den 5te Decbr. Hs. Maj. ankom den 2den om Middagen til de Høie, der ligge omkring Madrid og hvor Generalerne Latour=Manbourgs og Lahoussayes, Dragondivisioner, samt den keiserl. ridende Garde vare posterede. Kronnings=Aarsdagen, denne Epoche, der har betegnet saa mange for bestandig lykkelige Dage for Frankerig, opvakte de behageligste Erindringer i alles Hjerter og indskiød alle Tropperne en Enthusiasme, der yttrede sig i tusinde Jubelskrig. Veiret var deligt, som den skiønneste Majdag i Frankerig. Hertugen af Jstrien lod Staden opfordre. J Staden var der en Militair=Junta under General Castellar, der igien havde Gen. Morlag Generalcapitain i Andalusien og General-Jnspecteur for Artilleriet under sig. Desuden var der et stort Antal bevæbnede Bønder, som vare strømmede til fra alle Sider, 6000 Mand Linietropper og 100 Kanoner. J 8 Dage havde man spærret Gader og Porte, 60000 Mand vare under Gevær, fra alle Sider hørtes Skrig, Klokkerne i 200 Kirker ringede paa eengang og alt var et Billed paa Forvirring og Raserie. En General ved Linietropperne kom til Forposterne, for at besvare Hertugens Opfordring. Han var ledsaget og iagttaget af 30 Mennesker, hvis Dragt og Vildhed i Miner og Udtryk erindrede os om Septembermorderne. Da man spurgte den spanske General, om han vilde give Qvinder, Børn og Oldinger til Priis for en Storm Rædsler, yttrede han hemmelig sin Smerte og tilkiendegav ved Tegn, at han sukkede under Undertrykkelse, ligesom alle veltænkende Folk i Madrid; men naar han talede høit, dicteredes hans Ord af de Elendige, der havde ham under Opsyn. Man kunde ikke meere tvivle paa, at Mængdens Tyrannie var steget til det yderste, da man saae, at han optog en Protocol over sine egne Udtryk og lod dem undertegne af de Renommister, som ledsagede ham.
Berlingske Tidende, 1809-01-02
Hertugen af Jstriens Adjutant, der blev sendt ind i Staden, blev angrebet af den laveste Pøbel og var nær bleven massacreret, hvis Linietropperne ei havde reddet ham.
Berlingske Tidende, 1809-01-02
En Slagtersvend fra Estremadura, der commanderede ved en af Portene, understod sig til at forlange, at Hertugen af Jstrien selv skulde komme ind i Staden med tilbundne Øine. Gen. Montbrun besvarede denne Forvovenhed med Foragt, men blev strax omringer og reddede sig kun ved at trække sin Sabel. Han var nær bleven et Offen for sin Uforsigtighed, da han forglemte, at han ikke havde med civiliserede Fiender at giøre. Strax efter ankom Deserteurer af den walloniske Garde til Leien. Deres Udsigende bekræftede, at de formuende eller velsindede Jndbyggere ingen Jndflydelse havde, og man maatte troe, at ingen mindelig Forening var mulig. Dagen forud blev Marquis Perales, en agtværdig Mand, der hidtil havde havt Folkets Tillid, anklaget for at have ladet Patronerne, fylde med Sand. Han blev qvalt paa Stedet og hans sønderhugne Lemmer sendtes som Trophæer til alle Qvarterer af Staden. Man besluttede, at alle Patroner skulde omgiøres, til hvilket Arbeide 3 til 4000 Munke sendtes til Slottet Buen Retiro. Tillige blev befalet, at alle Palladser og Huse bestandig skulde staae aabne for Bønderne fra Omegnen og at der stedse skulde holdes Suppe og andre Næringsmidler færdig for dem sammesteds.
Berlingske Tidende, 1809-01-02
Det franske Infanterie var endnu 3 Lieues fra Madrid. Keiseren anvendte Aftenen til at recognoscere Staden og udkaste en Angrebs plan, der var beregnet paa at skaane den store Mængde retskafne Folk, der stedse findes i en stor Hovedstad. Det var en let militair Operation at tage Madrid med Storm, men det var meget vanskeligere at bringe denne store Stad til Lydighed ved vexelviis at anvende Magt og Overtalelse, og at redde de formuende Folk og de velsindede Mennesker fra den Undertrykkelse, hvorunder de sukkede. Alle Keiserens Bestræbelser i disse to Dage havde ingen anden Hensigt og de kronedes med det lykkeligste Udfald. Kl. 7 ankom Divisionen Lapisse af Hertugen af Bellunes Corps Maanen skinnede saa klart, at Dagens Lys syntes at forlænges. Keiseren befalede Brigadegeneral Maison, at bemestre sig Forstæderne og Divisionsgeneral Laurision fik Ordre, at dække denne Operation med 4 Kanoner. Voltigeurerne af 16de Reg. bemestrede sig Husene og fornemmelig en stor Kirkegaard. Ved den første Jld viste Fienden, lige saa megen Feighed, som tilforn Uforskammenhed. Hertugen af Bellune anvendte hele Natten til at bringe sit Artillerie til de til Angreb bestemte Steder.
Berlingske Tidende, 1809-01-02
Om Midnat sendte Prindsen af Neuschatel en spansk Artillerie Oberstlieutenant, der var bleven fanget ved Somo=Sierra, og med Gysen saae sine Medborgeres daarlige Haardnakkenhed, til Madrid Han medtog det neden under tilføiede Brev Nr. 1.
Berlingske Tidende, 1809-01-02
Den 4de om Morgenen Kl. 6 ankom General Morla og Gen. D. F. de la Vera, Gouverneur i Staden, til Prinds Major Generalens Telt. Keiserens Tale, der var bleven gientaget midt iblandt Notab, lerne, Visheden om at han kommanderede personlig og de Tab, man havde liidt Dagen forud, havde opvakt Anger og Bekymring i alle Gemytter. Om Natten havde de værste Oprørsstiftere taget Flugeen og en Deel af Tropperne var bleven opløst. Kl. 10 tog General Belliard Commanden i Madrid; alle Poster overleveredes til de Franske og en Generalpardon blev bekiendtgjort.
Berlingske Tidende, 1809-01-02
Madrid, den 3die Decbr. 1808. Durchlauchtigste Herre, F. Marquis de Castellar. Nr. 3. Til General=Commandanten i Madrid.
Berlingske Tidende, 1809-01-02
J den Keiserl. Leir for Madrid, den 4de Decbr. om Morgenen Kl. 11. Hr. General Castellar! At ville forsvare Madrid er stridende mod Krigs=Grundsætningerne og umenneskeligt mod Indbyggerne. Hs. Maj. bemyndiger mig til at sende Dem en ny Opfordring. Et uhyre Artillerie er plantet. Mineurer staae færdige til at sprænge Deres vigtigste Bygninger i Luften. Colonner ere rykkede frem til Stadens Indgange, hvilke nogle Compagnier Voltigeurer have bemestret sig; men Keiseren, stedse ædelmodig i sine Seiervindingers Løb, opsætter, Angrebet til Kl. 2. Staden Madrid kan haabe Beskyttelse og Sikkerhed for de fredelige Indbyggere, for Gudstienesten og sine Geistlige, kort Forglemmelse af det Forbigangne. Plant en hvid Fane før Kl. 2. og afsend Befuldmægtigede til at underhandle om Stadens Overgivelse. Modtag Hr. General o. s. v. Major General, Alexander.
Berlingske Tidende, 1809-01-02
15de Bulletin fra Armeen i Spanien.
Berlingske Tidende, 1809-01-02
Madrid den 7de Decbr. Hs. Majestæt har udnævnt General Senarmont til DivisionsGeneral. Den saarede Major Segur, hvis Liv har været i stor Fart, er udnævnt til Adjutant Commandant. 3 Polakkere, som have frataget Fienden Faner ere blevne Medlemmer af Æreslegionen. Hs. Majestæt har desuden uddeelt 8 Decorationer for Officerer af de polske lette Dragoner og ligesaa mange for Soldater. - Eskadronschef Lubienke recognesterte den 2den Levningerne af Castannos Armee ved Guadelararg. De bleve anførte af General Pena, da Castannos skal være bleven afsat af Juntaen.
Berlingske Tidende, 1809-01-02
Hertugen af Jnfantado har været en af første Aarsag til sit Fædrenelands Ulykke. Han var Engellands fornemste Redskab ved dets fordærvelige Anslag mod Spanien. Det var ham, man brugte til at sætte Splid imellem Fader og Søn, for at støde Kong Carl, hvis Hengivenhed for Frankerig var bekiendt, fra Tronen, til at stifte Folkebevægelser mod Premierministeren hos denne Monart og til at ophøie til den høieste Magt hiin unge Prinds, der siden sin Formæling med en Princesse af det gamle Huus Neapel, havde indsnet det Had mod de Franske, som dette Huus aldrig har aflagt. Det var Hertugen af Jnfantado, der spillede den første Rolle i Sammensværgelsen, i Escurial, og ham overdrog man den Gang Generallissims=Poster vorde spanske Armeer. Siden aflagde han Eed til Kong Joseph som Oberst for de spanske Garder. Da han var vendt tilbage til Madrid, aftastede han Masken og viiste sig ofentlig som Engellændernes Mand. Hos ham logerte de engelske Ministre; i hans Selskab, levede denne Magts accrediterte eller hemmlige Agentere. Efter at han havde opægget sine Medborgere til en afsindig Modstand, flygtede han ligesaa frig som forræderisk fra Madrid til Guadalaxara under Paaskud at hente Undsætning. Ved denne List unddrog han sig de Farer, hvori han havde ført fine Medborgere, og viste blot Omhu for de engelske Agentere, som han tog med i sin egen Vogn og gav den Eskorte. Hvilke Følger vil denne Opførsel have for ham, Han vitibe sin Titel og sine Godser, hvis aarlige Jndtægter regnes til 2 Millioner, og derimod i London indhøste den Foragt og Forglemmelse hvormed Engelland stedse har belønnet de Mennesker, som have opoffret deres Ære og Fædreneland for en uretfærdig Sag.
Berlingske Tidende, 1809-01-02
Saasnart Eskadronschef Grev Lubienskis Rapport var indløben satte Hertugen af Jstrien sig i Marsch med 16 Eskadroner for at recognoscere Fienden. Hertugen af Bellune fulgte efter med Infanteriet Da Hertugen af Jstrien var ankommen til Guadalaxara, fandt har sammesteds den fiendtlige Arriergarde, som marscherte til Andalusien, Han slog den og gjorde 500 Fanger. Da Divisionsgeneral Ruffin- og Dragonbrigaden Bordesoult erfarede, at Fienden rykkede frem mod Aranjuez, begave de sig til denne Punkt. Fienden blev fordreven derfra og disse Tropper forfølge derefter alle de spanske Tropper, som flygte til Andalusien. Divisionsgeneral Lahoussane er den 5te indrykket i Escurial. 5 til 600 Bønder vilde forsvare Klosteret, men bleve med Magt fordrevne. - Madrids hidtilværende Stemning tabe, sig mere og mere. De Jndvaanere, som havde skjult deres Meubler, og Kostbarheder, bringe samme tilbage til deres Huse. Boderne ere blevne aabnede. Brystværdene og alle andre Forsvarsanstalter ere forsvundne. Madrids Besættelse er gaaet for sig uden Uorden, og Rolighed hersker overalt i denne store Stad. Da man fandt nogle Uhre hos en Fuseleer af Garden og var overbeviist om, at han havde stiaalet dem, blev han skudt paa Hovedpladsen i Madrid. - Man har i denne Stad fundet 200000 Pund Krudt, 10000 Kanonkugler, 2 Millioner Pund Blye, 100 Feldtstykker og 120000 for det meste engelske Geværer. Afvæbningen fortsættes uden Vanskelighed. Alle Jndvaanere underkaste sig samme med den bedste Villie. Med Jve- og Oprigtighed vende de tilbage til Kongemagten, der unddrager den fra Engellands Ondskab, Partiesandens Voldsomheder og Folkebevægelsernes Ødelæggelser.
Berlingske Tidende, 1809-01-02
Kongen af Spanien har oprettet et Regiment under Navn af Royal-Etranger, hvori Deserteurerne og de Tydske, der stode spansk Tieneste, optages. Han har ogsaa oprettet et Schweizer, Regiment under Navn af Reding den Yngre. Denne Offceer har opført sig fuldkommen vel og som en sand Schweizer=Patriot, meget forskjellig heri fra General Reding. Den første har gjor sig meget fortieni af sine Landsmænd; den sidste, almindelig foragtet vil begive sig til Vertshusene i London, aarlig nyde en slet erhvervet og med Foragt betalt Pension af nogle hundrede Pd. Serl. og være forviist fra det faste Land. Regimenterne Royal-Etranger og Reding den Yngre ere allerede nogle tusinde Mand stærke. Det 5te og 8de Armeecorps og 3 Divisioner Cavallerie gaae nu første orer Bidassoa. De ere endnu langt fra at være i Linien, og dog ere mange Seiervindinger tilfægtede og det meste af Sagen udført.
Berlingske Tidende, 1809-01-02
16de Bulletin fra Armeen i Spanien.
Berlingske Tidende, 1809-01-02
Madrid, den 8de Decbr. 1808. Hertugen af Montebello roser meget Brigadegeneral Ponzet, Divisionsgeneral Lefebere, Brigadegeneral Conin af Artilleriet og hans Generaladjutant Gueheneur, der blev qvæstet, for deres Opførsel i Slaget ved Tildeela. Han omtaler i Særdeleshed de 3 Regimenter fra Weichsel. Brigadegeneral Augerenu, der commanderer Divisionen, Morlot, har udmærket sig. De Herrer Viry og Labedoyere have taget en Kanok midt i den fiendtlige Linie. Den sidste blev let qvæstet i Armen.
Berlingske Tidende, 1809-01-02
Hs. Maj. har udnævnt Oberst Pepin til Brigadegeneral og den polske Major Kliki til Oberst. Den polske Oberst Kasinowski, der er bleven qvæstet, er bleven udnævnt til Medlem af Æreslegionen. Efterat Divisiongeneral Ruffiin var gaaet over Tajo til Aranjuen rykkede han mod Ocanna og afskar Veien for Armeen fra Andalusien, der vilde fingte til Andalussen og nu har kastet sig ind i CuengaaGeneralerne Lafakkes og Milhands Cavalleriedivisioner rykke u Portugal over Talavera de la Reina.
Berlingske Tidende, 1809-01-02
Hertugen af Dansig ankommer i Dag til Madrid med sit Armeecorps.
Berlingske Tidende, 1809-01-02
Marschal Ney er ankommen fra Saragossa til Guadalaxara med sit Armeecorps.
Berlingske Tidende, 1809-01-02
Hs. Maj., der har villet skaale de velsindede Indbyggere i Saragossa for en Storm Rædsler, har ikke villet, at man skulde angribsdenne Stad, førend efterat Begivenhederne i Madrid og de spanske Armeers Adsplittelse ere blevne bekiendte der. Jmidlertid, hvis denne Stad vedbliver at giøre Modstand, ville Minerne og Bombernebringe den til at give efter. Det 3de Armeecorps er rykket ind i Spanien. General Delaborde tager sit Hovedqvarteer i Vittoria.
Berlingske Tidende, 1809-01-02
Den polske Division under General Valence ankommer i Dag til Auntrago. Engelkenderne trække sig allevegne tilbage. Divisionen Lasalle har imidlertid truffet 16 Mand og nedsablet dem. Det var Marodeurer eller Folk, der havde forvildet sig.
Berlingske Tidende, 1809-01-02
Marschal Mortier ankommer den 16de til Catalonien, for at tournere den fiendtlige Armee og forene sig med Genecalerne Duherme og St. Chr.
Berlingske Tidende, 1809-01-02
Den 23de Novbr. var Breschen paa Staden Røsas Slot Trinite saastor, at man kunde storme. Samme Dag udskibede Engellænderne 400 Mand ved Foden af Slottet. En italiensk Bataillen rykkede mod dem, dræbte 10 Mand, qvæstede flere og styrtede Resten i Søen. Man har seet omtrent 30 Barker løbe ud af Rosas Havn, hvoraf man formoder, at Jndbyggerne begynde at forlade Staden. Den 24de angreb den fiendtlige Avantgarde, der camperede ved Fluvia, 5 til 6000 Mand stærk, under General Alvares Commando, Punkterne Narata, Puntos, Armadas og Gorrigos, der vare besatte af Souhams Division. Det 1ste Regiment let Jnfanterie og den 4de Bataillon af 3die lette Regiment, udholdt ene Fiendens Angreb og dreve ham derpaa tilbage. Fienden er jaget tilbage paa hiinSide Fluvia og har mistet mange Døde og Qvæstede. Man har tager Fanger, hvoriblandt Oberst Le Brun, Næstcommanderende for Expeditionen og Oberst for Regimentet Tarragona, samt Majoren og en Capitain af samme Regiment.
Berlingske Tidende, 1809-01-02
17de Bulletin fra Armeen i Spanien.
Berlingske Tidende, 1809-01-02
Madrid, den 10de Decbr. 1808. I Gaar har Hs. Majestæt paa Prado ladet Marschal Hertugen arDanzigs Korps, som i Forgaars kom til Madrid, passere Revne. Keiseren bevidnede disse brave Tropper sin Tilfredshed. J Dag har han ladet Rhinforbunds Tropperne, som udgjør General Levals Division passere Revne. De Badenske og Nassanske Regimenter have opført sig meget vel. Det Hessen Darmstadske Regiment har ikke hævdet Reputationen af dette Lands Tropper og har ikke svaret til den Forventning, som de i det Pohlske Feldtog havde givet om sig. Obersten og Majoren synes at være middelmaadige Mennesker. Hertil gen af Jstrien afreiste den 6te fra Guadalaxara. Han holdt Streif jagt paa hele Veien fra Saragossa og Valencia og han derved gjort 5000 Fanger og taget meget Bagage. Ved Basto blev en Bataillon af 500 Mand omringet af Cavalleriet og nedsablet. Den fiendtlige Armee, som var slagen ved Tudela, bestod ved Catalavnd, forladt af sine Generaler, af endeel af dens Officerer og en stor Mængde Soldater, ikke meere end af 6000 Mand. Den 8de ved Midnat lod Hertugen af Jstrien af General Montbrun ved Santacruz angribe et Korps, som dækkede den fiendtlige Armees Flugt. Dette Corps blev forfulgt med Sablen i Haanden og 1000 Mand bleve gjorte til Fanger. Det vilde kaste sig ind i Andalusien igiennem Madridegomen det synes at have været tvunget til at adsplitte sig i Biergene ved Cuenca.
Berlingske Tidende, 1809-01-02
Man siger, at Hs. Keiserl. Maje kommer tilbage hertil 1 Janust Maaned. Hr. Delaborde, Forfatter til nogle nyderlige Værter over Sæ nien, er bleven kaldet til dette Land af Hs. Majestæt.
Berlingske Tidende, 1809-01-02
Communicationen imellem Frankerig og Engelland vedbliver bestandig og Courerer passere imellem Paris og London. Greverne Romanzow og Kurakin have offe Conferencer med Førsten af Bereven- og Ministeren Champagny, hvis Reise til Spanien sikkert ikke og finde Sted.
Berlingske Tidende, 1809-01-02
Keiseren har ved et Circulaire til Geistligheden befalet, at er skal synges Te Deum i Kirkerne for Seiervindingerne i Spanien, St. Petersborg, den 14de Decbr.
Berlingske Tidende, 1809-01-02
En Convention, afsluttet i Olkiokiden 18de Novbr., bestemmer Finlands Rømning af den svenske Armee, som trækker sig tilbage over Gouvernementet Uleaborgs Grændser og forpligter sig til paa sit Tilbagetog ikke at fornærme Eiendomme eller Personer. Vore Tropper, have besat Brahestadt og Ulenborg. - J denne sidste Stad bleve 18 større og mindre Jernkanoner, 20000 Geværer og endeel Levnetsmidler os til Bytte. 1200 Mand syge, hvoriblandt 15 Ofseierer, ble re tillige gjorte til Fanger. Conventionen var en Følge af vore Troppers bestandige Seiervindinger i den senere T. conden, den 9de December.
Berlingske Tidende, 1809-01-02
(Over Frankerig.)
Berlingske Tidende, 1809-01-02
Den fra Portugal tilbagekomne General Burrard og den forrige Gesandt i Sverrig, Hr. Thornton, bleve i Gaar forestilte for Hs. Majestæt.
Berlingske Tidende, 1809-01-02
Følgende Bulletin er bleven bekiendtgjort her som officiel : Efter de i Gaar fra General Baird erholdte Efterretninger fra Astorga af 20de Novbr. synes Castannos Armee at have liidt et Nederlag. General J. More har derfor befalet Gen. Baird strax at indskibe sig og at begive sig til Taj, for at samle den hele brittiske Magt og derved at sætte sig i Stand til, efter Omstændighederne, at virke til Fordeel for den fælleds Sag. Drønden erfares nu af Privatbreve, at Jndskibningen af den brintiske Armees svære Bagage er begyndt i Corunna den 2den d. M. og at man med særdeles Omhu har sikkret vore Troppers Tilbagetog. Castannes Nederlag synes at have været afgiørende. Tillige meldes, at Romana er med Resten af Blakkes Armee, bestaaende af omtrent 16000 Mand og 20 Artilleriestykker i Leon og synes at ville sætte sig i Forening med Bairds Armee. Vi ere i Frygt for General Hoves Korps. 2600 Mand af Garden og 14000 Mand af andre Tropper, hvoriblandt den endnu tiloversblevne Deel af den tydske Legion, skulle indskibes til Spanien, dersom ikke ulykkelige Efterretninger derfra skulde giøre Forandring heri.
Berlingske Tidende, 1809-01-02
Bayonne den 11te Decbr. Den største Rolighed hersker i Madrid og man mærker endog en Forstaaelse iblandt Spanierne og de Franske, der spaaer det bedste for Fremtiden. Stadens Autoriteter ere blevne forestillede for Keiseren, der har modtaget dem med Naade og Velvillie. Hs. Maj. har besøgt de fornemste Qvarterer i Staden midt imellem en uhyre Folkemængde, hvis Lykke han stedse har villet og som nu begynder at indsee, hvilke den ere deres sande Venner, enten de, som tilbøde Spanien en klog og faderlig Regiering eller de, der have hvædset Dolkene og styrket Nationen i en fremmed Krigs Ulykker.
Berlingske Tidende, 1809-01-02
Hs. Maj. har gjort en stor Deel Forfremmelser ved Portugals=Armeen. Brigadegeneralerne Thiebant og Solignac ere udnævnte til Divisionsgeneraler. Man veed nu med Vished, at Keiseren har i den Sammenkomst han havde med Hertugen af Abrantes i Angouleme, bevidnet Hertugen sin store Tilfredshed med Portugals=Armeen og ved Afskeden saa til ham. De skal gaae tilbage til Portugal. Den danske Gesandt hos Hs. Maj. Kongen af Spanien, Hr. Bourke, der siden Kongen forlod Madrid har opholdt sig her, vender der nu tilbage dertil.
Berlingske Tidende, 1809-01-02
Bayonne, den 12te Decbr. Vore Tropper ere uden Modstand, rykkede ind i Toledo.
Berlingske Tidende, 1809-01-02
Wien, den 17de Decbr. Man taler paa ny om Keiserens Reise til Gallizen. J Ungargaaer Landstormen rask frem. De fleste Officierposter besættes af den ungarske Adel. - Erkehertug Johan vil snart igjen foretage en ny Omreise i de Østerrigske Provindser, for at mynstre Landeværnet og tage Fæstningsværkerne i Øiesyn.
Berlingske Tidende, 1809-01-02
Amsterdam, den 24de Decbr. Et kgl. Decret af 27de Novbr. forbyder alle Skibe at løbe ind i de hollandske Havne og losse Handelsvarer. De Skibe, der have været i Engelland aller i fiendtlige Havne skulle confiskeres.
Berlingske Tidende, 1809-01-02
Telegraph Rapporter. Den 24de Decbr., Eftermiddag. Fra Drager. Conveien ved Malmøe er under Seil Nord efter. En Kutterbrig og 7 Koffardie, skibe komme Syd fra. - Den 26de, Eftermiddag. Fra Kronborg : De danske Kapere have i Gaar taget en svensk Jagt af den ud seilende Convoi. - Den 27de, Eftermiddag. Fra Kronborg, De fiendtlige Skibe ligge som forhen ved Kullen. Aften, Fra Qvintus. 10 Seilere passere her forbi Nord efter. Fra Nakkehoved: Kutterbrig og 19 Seilere ere afgaaede Nord efter. Fra Dragør; En Brig krydser i Kiøgebugt. Fra Sandbiergene: En Fregat er ankret ved den sydlige Ende af Hveen; 2 Kutterbrigger og 8 Koffardieskibe passere Nord efter. - Den 28de, Formiddag. Fra Nakkehoved: De fiendtlige Skibe ligge i samme Stilling. Eftermiddag Fra Dragør; En Brig er gaaet fra Malmøe Syd efter. Fra Nakkehoved: En Fregat, kommen Nord fra, gaaer til Høganæs og 2 Kutterbrigger seile den i Møde. - Den 30te, Eftermiddag. Fra Nakkehoved: Jmellem dette og Høganæs samles 2 Orlogskibe, 2 Fregatter, 3 Kutterbrigger og en Galease. - Den 31te, Eftermiddag. Fra Nakkehoved: Eskadrenhar lettet Anker og gaaer til Søes Fra Dragør : 2 Krigsbrigger og et Koffardieskib krydse paa Kiøgebugt.