Aalborg Stiftstidende, 1845-06-12
Et Tilbud til Grosserer-Societetet om at benytte en Plads ombord i Fregatten Galathea til Ledsagelse af en Handelskyndig er ikke blevet benyttet. Udentvivl vilde det for Kjøbmandstanden have faldet vanskeligt at benytte et saadant Tilbud tilfredsstillende, da en Ube midlet ikke for blot Pladsbenyttelse vilde see sig istand til at foretage en Toaarsreise, der tillige, idetmindste for længere Tid, førte ham ud af sin Livstilling og maaske ganske maatte forandre denne; men ligesom dog virkelig Generaltoldkammeret eller rettere Commercecollegiet heller ikke, uden at saare Standens Stilling i Samfundet, kunde tilbyde et Grosserer-Societet at aabne dets Udsending egentlige pecuniaire Fordeele eller Understøttelser til Reisen, saaledes undrer det os tillige, at ikke Handelstandens mere formuende Kredse har viist sig yngre Mænd af fornøden Jntelligents og Handelskundskab, der kunde have følt sig opfordrede til paa Standens Vegne og i dens Jnteresse at benytte et saadant Tilbud, hvorpaa det maaskee heller ikke vilde have manglet, naar man ikke saa kategotisk - som det idetmindste er blevet os sagt – havde refuseret Tilbudet og hellere underkastet det en meere prøvende Undersøgelse. J alle Tilfælde burde vistnok Handelstanden, om den end havde fundet Tilbudet utilstrækkeligt eller uantageligt, have grebet Leiligheden til at forsøge paa at gjøre Jordomseilings=Foretagendet ogsaa frugtbringende for Handelens Jnteresser og gjort Forslag om Maaden, hvorpaa dette kunde forenes med Expeditionens Øiemeed. Det er for Forhandlinger og Begivenheder af denne Natur ubehageligt, at Grosserersocietetet, der dog skulde være, og i legal Henseende paa en Maade ansees for at være, den danske Handelstands Organ, arbeider med en Slags collegial Hemmelighedsfuldhed og ikke lader Spørgsmaal af denne Natur enten gjøre til "open questions" eller idetmindste noget Officielt om sine egne Forhandlinger i saa vigtige offentlige Retninger komme til de Handlendes og i det Hele til det større Publicums Kundskab og Drøftning. Rigtignok har Grosserer-Societetet, som vi erfare, ladet det ovenomhandlede Tilbud fremlægge paa Børsen, med Opfordring til at fremkomme med de Forslag, der i denne Anledning maatte være at gjøre, en Opfordring, der mærkeligt nok er bleven saa uændset; men for en Sag af denne Beskaffenhed maatte i alt Fald en større og virkelig Publicitet være tilstede, da det kun er af den at et gavnligt Resultat kan udgaae, især hvor det gjælder at vække Liv i vore halvtslumrende mercantile Tilstande. Derimod har et andet herværende Jnstitut, Jndustriforeningen, havt et opmærksommere Øie henvendt paa Jordomseilings-xpeditionen og foretaget et Skridt, der i alt Fald fortjener Paaskjønnelse, fordi det er fremkommet uden noget udvortes Jncitament og saaledes dobbelt fremtræder som et glædeligt Vidnesbyrd om den livlige Aand og fremskridende Stræben, der i de senere Aar har udmærket denne Forening. Men naar den Adresse, Jndustri foreningens Deputation har overrakt Hs. Maj. Kongen, saaledes af indre Grunde fortjener at nævnes som et interessant Moment i vor industrielle Udviklings Historie, saa kunne vi paa den anden Side ikke indsee, hvilket egentligt praktisk Maal Foreningen har havt for Øie eller tænkt sig ved at andrage paa en Participering i Jordomseilings-Foretagendet, for derved at aabne Afsætningskilder for den danske Jndustries Producter. Foreningen har i denne Retning aabenbart anticiperet Tiden og synes i en Art svimmel Glæde over at kunne bringe sin Roes til fjerne Zoner og et materielt Udbytte som Høst tilbage, ganske at have glemt, at der er noget Mere, noget langt Mere for den danske Jndustri, der først maa foretages hjemme for vi ved et saa dristigt Spring kunne forsætte den hen i langtbortfjernede Egne; at baade Jndustrien paa sit eget Standpunct først maa udvikle sig og sørge for sin Afsætning hjemme, for den vil tænke paa at erhverve Kraften til at forsyne det fremmede Marked og træde i Concurrence med Udlandets rige Frembringelser i alle industrielle Retninger. Unægteligt er det, at vor Jndustri og den industrielle Beskjæftigelse overhovedet i det sidste Decennium, og maaskee især i dettes sidste Halvdeel, har svunget sig mærkeligt op og i mange Grene opnaaet en respectabel Høide samt viist i sit Product at kunne stille sig værdigen ved Siden af Udlandets perfectionerede Frembringelser; men Opsvinget er endnu for ungt og hviler paa en for utilstrækkelig Basis til at der kan tænkes paa fjerne Expeditioner; thi for det Første behøve vi endnu i Meget at lære af Udlandet og det vilde kun være en egistisk Selvsmiger, naar vi antage, at vor Jndustri i det korte Tidsrum, den vel roesværdigen har udviklet sig, allerede skulde have naaet Fuldkommenhedens Stadium. Til at naae denne større Modenhed udfordres altsaa endnu en fortsat Udvikling og i dennes Jnteresse turde det vistnok nærmere og isærdeleshed have været, og Jndustriforeningen havde sendt en dygtig Mand med praktisk Blik ud for at bivaane de sidste Jndustrindstillinger i Paris, Berlin og Wien, forudsat at ikke Commercecollegiet, naar en Jmpuls fra Jndustriforeningen havde været givet, havde været bevæget til en saadan Sendelse eller til idetmindste at medgive Etatsraad Ramert – der, saavidt vides, er reist paa Collegiets Bekostning til Jndustrindstillingen i Wien og i andre industrielle Ærinder –, en Mand med Routine og Jndsigt i Jndustriens Praktik, hvorved der alene for praktiske Fag er Udbytte at høste. Vilman nu imidlertid mene, at vort Fædrelands Jndustri i mange Retninger allerede har naaet en saadan Fuldkommenhed, at det i sin Production værdigen kan slutte sig til Udlandets: saa maa det ikkedestomindre erindres, at der til at kunne forsyne et fremmed Marked ikke blot hører Dygtighed i Productionsevnen, men ogsaa Styrke til at udfolde den saaledes, at den kan concurrere med Udlandets og i saa Henseende har Jndustriforeningen upaatvivlelig gjort sig altfor sangvinske Forhaabninger; thi vitterligt er det, at vor Jndustri endnu hos os arbeider med altfor svag materiel Kraft og altfor ringe personlig Drift til at dens Resultater nogenlunde kunne tilfredsstille Hjemmets Forbrug, end sige tænke paa fjerne Zoner. Endog saadanne Jndustrigtene, der hos os drives saavel med Dygtighed som med Force, og som have et saa stort indenlandsk Consummarked for sig samt nyde store Begunstigelser i Concurrencen med det fremmede Fabricat herhjemme – for at nævne Exempler: Papir- og Klædefabricationen – kunne som oftest ikke forsyne Efterspørglelen og Forbruget herhjemme og i mindre Jndustribrancher viser Productionskraften sig i endnu langt ringere Grad virksom. Spørger man, hvis er Skylden, saa maa Svaret blive, at Feilen ligger saavel hos den industridrivende som hos Handelstanden, og navnlig i Mangelen paa en Samvirken hos begge, thi istedetfor at Jndustri og Handel maae arbeide Haand i Haand med hinanden, hvorved Jndustrien alene kan erholde sin Virkekraft og Handelen en forøget Beskjæftigelse i forskjellige Forgreninger: saa staaer hos os - i heel Modsætning til Udlandets industrielle og Handelspolitik - Handel og Jndustri saa at sige ganske adskilte fra hinanden, ja arbeide endog hinanden imod, idet Handels manden, tildeels selv udelukkende sig og tildeels ved Forholdet udelukket fra Forbindelsen med Fabrikanten hjemme, lægger at sin Stræben paa at befordre den fremmede, for ham langt lucrativere og sin Afsætning paa alle Maader langt mere begunstigende, Jndustri, hvorved naturligviis Hjemmets industrielle Stræben lægges øde eller dog kues og lammes. (Forts.) Kjøbenhavnsposten, vil vide, at der kun er ansat 700,000 Rbdlr. til det Husumske Havneanlæg. Laaland=Falsters Brandforsikkrings-Selskabs Virksomhed har siden dets Stiftelse udvidet sig særdeles betydeligt. Selskabet begyndte 1839 med en Forsikkringssum af 1,005,000 Rbd., denne steg i 1841 til 1,496,000, 1842 til 2,089000. 1843 til 2,265,000, 1844 til 3,125000 og 1845 til 15de Juli 3,985,000 Rbd. J de 6 Aar, Brandforsikkrings selskabet har bestaaet, blev der udbetalt til Dækningen af 12 Brandskaber 20,496 Rbd.