JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-11-02
En engelsk Skibscapitain, Alexander Thoms, der fører et Liverpoler Skib, har under 6te August skrevet hjem fra Guano-Øen Jchaboe, at der paa den Tid laae ikke færre end 150 Skibe under Ladning sammesteds, og at flere af dem allerede havde maattet vente i flere Uger for at kunne komme til. Jmod en Betaling af 80 Pd. Sterl. var det lykkedes Capt. Thoms at erholde en Grube tilligemed Ladeplads, men derhos havde han desuden maattet forpligte sig til, først at hjælpe et andet Skib at lade, hvilket nok omtrent vilde medtage en tre Uger. Denne Skibs mandskabernes gjensidige Hjælpen beviser fremdeles hvor store Vanskeligheder der maae være forbundne med Ladningen, hvortil endnu kommer, at Skibene undertiden generes meget af den urolige Sø, der bryder sig imod Øen. Hvad Qvantiteten af den derværende Guano angaaer, da meente Capt. Thoms, at Sjettedelen af Forraadet endnu ei var udtømt. Gruben, hvoraf han ladede, havde en Dybde af circa 50 Fod. Om femten Aar er Helvede fuldt; efter Aaret 1859 er der ikke Plads for nogen Sjæl mere; fordømt kan altsaa heller Jngen blive. - Det er den nye Lære, som nu prædikes i Amerika af en sort Prophet. Hvo som altsaa holder sig paa Benene femten Aa endnu, kan ikke gaae feil af Himmerige.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-11-02
J Fernambuc er, for ikke længe siden, passeret Følgende: En ung Mand uden Formue havde beilet til en Pige af Familien Albuquerque, som tog ham det meget ilde op, skjøndt Pigen virkeligen elskede den unge Mand. Samtlige Medlemmer af Familien holdt et Møde, hvori ogsaa Beileren indfandt sig. De sadde rundtom et Bord, som var bedækket med et Teppe. Neppe havde den unge Mand forebragt sit Ønske, før Familiens Overhoved løftede Toppet op, under det laa en Pistol, en Dolk og en Svøbe, hvormed man pleier at tugte Slaverne. Den adelstolte Mand lod derhos den forbausede Beiler vide, at hvis han ikke traadte tilbage, havde han kun Valget mellem de tre Døds maader, eftersom Familien Albuquerque ikke kunde tillade, at en Mand, som han, opløftede sine Øine til er Pige af dette Navn. Den stakkels unge Mand maatte trække sig tilbage, eftersom han intet Øieblik kunde omtvivle, at man jo vilde opfylde sin Trusel. J Echo du monde savant læses følgende interessante Meddelelse: En stor Spindefabrik stod i lys Lue; Dampkjedlen brast itu, Dampen trængte indi alle brændende Etager, og som ved Trolddom sluktes Jlden paa alle Punkter. Denne Jagttagelse førte til mere directe Prøver. Man fyldte store Rum under Jorden med brændbare Stoffer, men lod dog tilstrækkelig Luft indstrømme, og da Branden, var stærkest, lukkede man Lugerne, og lod en Strøm af Damp trænge ind i Kjælderen strax var Jl. den qvalt. Dampen trænger hen allevegne, hvor det brænder; den kølnes idet den fortættes, medens den paa eengang fortrænger og erstatter den atmosphæriske Luft, idet den ikke meere virker som Damp, men som dryppende Fluidum. Af alle de foretagne Prover er det klart, at Dampen er det bedste Middel mod indre Brande. Derfor have ogsaa mange Fabriker, hvis Maskineri drives ved Damp, anbragt Forsigtighedsrør paa Kjedlerne. Man behøver kun at dreie en Hane, saa udgyder der sig Strømme af DampEn Fabrik, som arbeider med Damp, har ingen Undskyldning mere, naar den brænder af. Et Kulværk i Hennegau, som i lang Tid har brændt, har man paatænkt at slukke ved dette Middel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-11-02
Paa Øen Bourbon forhandles i denne Tid en Criminalsag, som i Græsselighed overbyder Alt, hvad man hidtil har hørt i denne Retning. En Neger, Sylvan, er ligefrem anklaget for Menneskræderi; han har nemlig, i et Anfald af Skinsyge, opædt et Barn, som hans Elskede havde bragt til Verden, og som han ikke var Fader til.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-11-02
Keiseren af Rusland har givet den berømte Jngenieur Bury i Liverpool det Hverv, at udføre et afde stolteste Værker, menneskelig Jndustri har frembragt. Det gjælder intet Ringere, end at lægge en Jernbro over Newa. Den skal bestaae af syv Buer, af hvilke den midterste skal spænde 156 Fod. Dens Længde beløber ikke mindre, end 1078 Fod, og der er beregnet at ville medgaae Jern dertil for omtrent en Million Rigsbankdaler. Uhyre Kræfter ville vorde tagne i Brug, for at fuldføre dette Værk, der lang vil overgaae den Londoner Waterloo Bro. Alene af Dampmaskiner vil man bruge 200, tilsammen af 5000 Hestes Kraft, og 900 Mennesker ville dagligen være sysselsatte dermed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-11-02
En strækkelig Ulykke har tildraget sig i Nærheden af Bayonne. En Mand havde hentet 40 Kilogrammer Krudt i denne By. Det regnede; han tyede til et Huus ved Landeveien, lagde Krudtet fra sig og satte sig ved Arnen, for at fortære sin Aftensmad. Huusbeboerne vare deels fraværende, deels færdedes de ude. Kun tre smaae Børn vare tilstede, en Dreng paa ti Aar og to unge Piger, som legede i Nærheden af Krudtposen. Drengen hentede Jld fra Arnen . . . . pludseligt høres et skrækkeligt Knald, Huset styrter sammen og staaer strax efter i lys Lue. Haardtsaaret arbeidede den Fremmede sig ud af Ruinerne; af de to Piger fandtes kun ringe, forkullede Levninger; Drengen var endnu levende, men skrækkeligt forbrændt. Han havde endnu havt Tid at slippe ud af det sammenstyrtende Huus, og var sprungen i et Vandhul; men hans Saar vare saa betydelige, at han opgav Aanden Dagen efter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-11-02
Den berygtede forsikanske Bandit Bernarde Manuelli har hængt sig i sit Lagen i sit Fængsel i Bastia. Denne frygtelige Stimand har myrdet sine Uvenner, stukket deres Huse i Brand ved høilys Dag og saaret og dræbt en Mængde Gensdarmer i de talrige Fægtninger, han havde at bestaae mod disse den offentlige Sikkerheds Agenter. J lang Tid levede han, i Forening med en anden Bandit, i aaben Kamp med Gensdarmeriet; men hans Staldbroders tragiske Død foranledigede ham omsider til at flye fra et Land, hvor han ene skulde kæmpe mod Alle. Han reiste altsaa til Fastlandet, forsynet med et i bedste Form udfærdiget Pas, og vilde indskibe sig til Antillerne, da han i Marseille blev gjenkiendt, fængslet og bragt tilbage til Bastia, hvor han ankom den 28de August sidstleden. J Havnen var der den Dagen ubeskrivelig Conflux af Nysgjærrige; i de Gader, Banditeen maatte passere, vare alle Forretninger ophørte, og Trængslen var saa stor, at kun de Forreste lunde komme til at see den Frygtedes Træk. Han bragtes i Fængsel og lagdes i Lænker. J hans Fodtøi havde man fundet en lille Kniv. Man sluttede ham nu saaledes i Jern, at han umuligt kunde dræbe sig selv. Unyttige Forsigtighed! Bernarde Manuellivar fastbesluttet, at give sig selv Døden, og en corsisk Bandit viger ikke fra sit Forsæt. J fire Dogn vægrede han sig ved, at tage nogensomhelst Næring til sig. Den femte Dag befriede man ham fra hans Lænker. Da dette var skeet, spiste og drak han, rimeligviis for destobedre at skjule hvad han havde for Fire Dage sildigere havde han hængt sig i sit Lagen paa Fængselsgittret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-11-02
J Løbet af fire Dage have Vægterne i Haven ved Palais royal fundet ikke mindre end som Børn paa 3 til 5 Aar, som deres Forældre med Flid have forladt her. Stor Deeltagelse vakte især en sexaarig smuk og velklædt Dreng, der, bitterligt grædende, kaldte paa Fader og Moder; tilsidst blev han, ligesom de Andre, bragt til la Fourriere, en formelig Anstalt, som er bleven indrettet i Palais royal og som er bestemt til at modtage slige Hittebørn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-11-02
Fru Lacoste, Heltinden i den bekjendte Forgiftelsesproces, har giftet sig igien; ikke med Nogen af sine tidligere Tilbedere, men med Sangeren Tagliasico.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-11-02
Paa den Newkastler Jernbane har der tildraget sig en sørgelig Ulykke, foraarsaget ved tvende Locomotivers Sammenstød, af hvilke det ene trak en Vogn, som var fuld af Slagtere, der agtede sig til et Qvægmarked. To engelske Mile paa denne Side af Schilds saae man et Locemotiv komme hidbrusende i modsat Retning; men det var, paa Grund af en Banekrumning, allerede saa nær, at et Sammenstød maatte antages for uundgaaeligt. Strax vendte Maskinføreren Locomotiverne og sprang ned; men næsten i samme Nu paafulgte ogsaa Sammenstødet, som, med frygtelig Voldsomhed, kastede samtlige Slagtere overende og bedøvede dem aldeles. Da deres Bevidsthed vendte tilbage, mærkede de, at Vognen med Lynets Hurtighed fler tilbage til SchildsI deres Fortvivlelse sprang Nogle af Passagererne ned af Vognen, og snart overbeviste man sig om, at Locomotivet var uden Fører. J det Hele havde 18 Passagerer underveis styrtet sig ud af Vognen; de Andre vare blevne i den, idet de vilde oppebie et gunstigt Øieblik til at springe ned. Da man naaede Stationen, stod her lykkeligviis endeel tomme Vogne, imod hvilke Locemotivet drev Wagonen med rædsom Magt. Vognene sønderknustes, Locomotivet banede sig en Vei over Stumperne og standsede først ved at støde mod en Muur. De i Wagonen siddende Personer bleve vid underligviis ubeskadigede, med Undtagelse af en Qvægdriver, som ynkeligt omkom. Han sad i Vognen nærmest Locomotivet, og hans Hoved knustes ved Hjulenes Omsving; hans Krop blev aldeles fladtrykt, da den var indeklemt mellem Locommotivet og en Deel af Vognen. Der var alligevel endnu Liv i den Ulykkelige, da man trak ham ud. Samtlige udsprungne Passagerer fik betydelige Contusioner, og To af dem ligge for Døden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-11-02
Den bekjendte Luftseiler Green har i disse Dage, i Selskab med to andre Herrer, foretaget sin 300ste Luftseilads. Farten, som blot foretoges for Moerskabs Skyld, løb meget heldigt af. Den største Høide, man naaede, var 6,500 Fod over Havfladen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-11-02
Der er fundet en ny Delicatesse for Lækkermunde, nemlig levende Oldenborrer. Man forsikkrer, at intet Vildt smager saa godt. (Den berømte Componist Carl Maria von Weber spiste hvert Foraar en Mængde Oldenborrer og kunde ikke noksom rose deres Velsmag.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-11-02
Allerede forrige Vinter begyndte de Pariser-Herrer at bære lange Støvler over Beenklæderne. Denne hensigtsmæssige Mode synes iaar at ville blive almindelig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-11-02
Tolv Jesuiter ere ankomne til Berlin, rimelig viis ikke for deres Fornøielses Skyld. Det er Ligorianere; de bære lange sorte Kjoler med een Rad Knapper og et hvidt Kors.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-11-02
En gammel syg Mand fra Sachsen, som den offentlige Velgiørenhed lod besøge Badene i Toplitz, blev, da han var aldeles contract og ikke Herre over sine Bevægelser, sat i et Bad, hvori han forblev siddende fra om Morgenen til om Aftenen, da Bade mesteren ganske havde glemt ham. Den gamle Mand fandt sig deri med Taalmodighed, eftersom han antog, at det var Noget, der maatte saa være. Med Skræk kom Bademesteren ham og Aftenen ihu; han tilte ind til den taalmodige Patient . . . det lange Bad havde gjort Underværker; han havde gjenvundet sine Lemmers fulde Brug. En Nat i f. M., under en frygtelig Storm, nedstyrtede det ærværdige Petersberger-Taarn ved Nordhausen, efter at det henved tusinde Aar havde budet alle Storme Trods.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-11-02
J den würtembergske By Schramberg blev en Pige for kort siden frugtsommelig ved en Borger i Byen. Hans Kone fik det at vide; hun anmeldte det for Retten og paastod, at Forførersken skulde arresteres, hvilket ogsaa skete. Neppe havde Pigen siddet otte Dage i Arresten, før omtrent Fyrretyve af Byens Koner samledes udenfor hendes Fængsel og opløftede et forfærdeligt Skrig. Derpaa begave de sig til Byfogden, og forlangte, at han skulde udlevere dem Synderinden. Paa hans Spørgsmaal, hvad de vilde foretage sig med Pigen, skrege de eenstemmigt: "Vi ville stene hende ud af Byen!" Byfogden, som vel indsaae, at der ikke lod sig tale et fornuftigt Ord med de opbragte Koner, beroligede dem med det Løfte, at han vilde sammenkalde Raadet, for at der kunde resolveres i Sagen. Da nu flere af Raadsherrernes Fruer havde sluttet sig til den frygtelige Deputation, besluttede Raadet i sin Viisdom, at man, for at faae No. og for at forebygge videre Oprør, maatte vise den ulykkelige Pige ud af Byen. Neppe gryede det at Dag næste Morgen, for Byens gifte Koner samledes udenfor Fængslet, for at modtage Forbrydersken. Neppe var Politiet istand til at beskytte hende mod deres Mishandlinger. De forfulgte hende indtil By skjellet med de græsseligste Forbandelser og vendte derpaa tilbage i Triumph.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-11-02
Den ved sine magnetiske Kure bekjendte Ehr hardt, som opholder sig i Hamborg, havde nys faaet Ordre at forlade denne By. Men endeel af hans Clienter, som havde sat alt deres Haab til ham, udvirkede, at Ordren blev tagen tilbage. Det er mærkværdigt, at flere Doctores medicinæ understøttede deres Begjæring. Ehrhardt har fuldbragt Kure, som grændse til det Vidunderlige. Catholicismen bliver, som det lader, meere livsrig i Preussen. J Provindsen Westphalen turde tidligere Munke og Nonneklostrene kun optage et bestemt Antal Medlemmer, og i Nonneklostrene maatte Nopicerne først aflægge Ordensløftet, efter at have fyldt det 24de Aar. Begge disse Jndskrænkninger ere imidlertid nu hævede ved en allerhøieste Cabinetsordre. En Følge heraf har været, at Franciscanerklostret i Warendorf, der før kun maatte have 12 Medlemmer, nu strax har faaet en Tilvæxt af 6 nye.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-11-02
J Posen have flere unge Piger af de høiere Stænder erklæret sig villige til at tage Sløret; om disse unge Piger see godt ud eller ikke, derom tie Beretningerne. Prume, den berømte belgiske Violinist, er for Tiden i Berlin; han har givet en Concert i det kongelige Slot og vakt almindelig Beundring.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-11-02
J Torne-Lapland er for nylig opdaget en stor Kobbererts Aare, i et Klippebjerg, som kaldes Schiangeli. De af kyndige Mænd anstillede Undersøgelser have ført til det Resultat, at et Areal af 72,000 Qvadratfarne er opfyldt med Ertsstrøg i hundredeviis, liggende langs med Jordens Overflade og tildeels meget brede og lange. Dette Ertsforraad maa kunne udbringes til et Kobberfabrikat af flere tusinde Skippund aarligt gjennem flere Aarhundreder. Undtømmelige Kulforraad haves i Nærheden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-11-02
Følgende Anecdote fortælles og Kong Oscar; J en større Kreds, hvor Kongen var tilstede, faldt Talen paa Favoriter, og En paastod, at det for en Regent næsten var nødvendigt at have en Saadan. Forholder det sig saaledes, skal Kongen da have yttret: "saa har jeg allerede gjort mit Valg. At denne Yttring vakte megen Nysgjærrighed, er naturligt, og Kongen, som mærkede det, vedblev derfor, idet han med Haanden pegede paa Kronprindsen, som just nærmede sig: "See, der kommer min Favorit. Vi have ingen Hemmeligheder for hinanden."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-11-02
Kjøbenhavnernes kjære Tivoli har i dette Aar været besøgt af ikke mindre end 375,000 Mennesker, og havt en Brutto Jndtægt af 90,000 37.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-11-02
Det Priceske Selskab, der i Onsdags ventedes til Aalborg, ankommer ikke dertil for det Første, paa Grund af Hr. Adolph Prices Sygdom.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-11-02
Da Jris" gik i Torsdags sidste Gang for iaar fra Aalborg, blev det ledsaget med Hurraraab og Kanonskud. Jris har iaar befordret c. 4000 Passagerer alene mellem Aalborg og Khvn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-11-02
Dødsfald. J Aalborg: Jane Jacobine Wiibroe født Winkel, 31 Aar gammel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-11-02
Aarhuus, den 2den Novbr. Ved den her igaar afholdte Licitation over 670 Tdr. Brødrug til det 3die Dr. Regiment, vare Priserne fra 20 Mk. 11 s. til 23 Mk. pr. Tde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-11-02
Prædikanter paa 22de Søndag efter Trinitatis. Høimesse, Domkirken Hr. Pastor Jespersen; Fruekirke: Hr. Consistorialraad Brix; Hospitalskirken: Kl. 10 1/2 Hr. Pastor Jahnsen. Aftensang i Domk. Hr. Pastor Fonss.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-11-02
Bekjendtgjørelser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-11-02
Theatret i Aarhuus. Søndagen den 3die November: "Debatten i Politivennen, Vaudeville i 2 Acter af Henrik Hertz; og "En Aften i Tivoli, Vaudeville i 1 Act.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-11-02
Mandagen den 4de November (Sidste Forestilling) : "Dina, Drama i 5 Acter af Etatsr.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-11-02
Oehlenschlager. Müller & Orlamundt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-11-02
Da det ved 3die Auction, den 15de dennes, paa de Boet efter Agent Røgind og Hustrue tilhørende Jorder, beliggende i den saakaldte Møllevang paa Aarhuus Mark, skete høieste Bud ikke er blevet approberet, afholdes en 4de Auction over disse paa Raadstuen heri Staden Tirsdagen den 5te Novbr. førstk., om Formiddagen Kl. 11; hvilket herved, til Liebhaveres Efterretning, bekjendtgjøres. Aarhuus Byfogedcontoir, den 29de Oct. 1844. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-11-02
Efter vedkommende Eiers Begjæring bliver ved een eneste Auction, Torsdagen den 7de November førstkommende, om Formiddagen Klokken 10, bortsolgt: a. 2 Jordlodder paa Grenaa Mark, tilsammen af Hartkorn 2 Skjepper; b. Stedet a 47 paa Grenaa Kjøbstads Storregades nordre Side, bestaaende af 10 Fag Forhuus og 2 Fag Tverhuus, Bindingsværk og Tegltag, med Gaards og Haveplads. Conditionerne fremlægges ved Auctionen, der afholdes i Stedet Nr 47 i Storregade. Byfogedcontoiret i Grenaa, den 28de October 1844. Aagaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-11-02
Jfølge Dom og Udlæg, samt Vedkommendes derpaa grundede Begjæring, bliver det Frands Christensen i Stantrup tilhørende Huus med Grund sammesteds stillet til Bortsalg ved 3de Auctioner, som afholdes Mandagene den 25de November, samt 9de og 23de December førstkommende, hver Dags Formiddag Kl. 12, efter de Conditioner, som ved Auctionerne bekjendtgjøres. De 2de første Auctioner foretages paa Raadstuen i Aarhuus, men den 3die Auction i Huset, der skal sælges. Hvilket herved til samtlige Vedkommendes Efterretning bekjendtgjøres. Hads og Ring Herreders Contoir i Aarhuus, den 26de October 1844. Rosenstand. Jfølge tagen Bestemmelse under Skiftet efter Gaardmand Jens Andersens Hustrue, Johanne Hansdatter, af Linneballe, blive Boets samtlige Eiendomme, nemlig: a) Stervbogaarden i Linneballe af Hartkorn Ager og Eng 3 Tdr. og Skovskyld 2 Fdkr. 1 Alb. med tilhørende Tiender; b) En Parcel af Søren Nielsens Gaard i Linneballe af Hartkorn 2 Fdkr. 1 1/2 Alb. og Skovskyld 1 1/2 Alb.; c) En Ditto N 3 paa Førstballe Mark af Hartkorn 2 Skpr. 1 Fdkr. 3/4 Alb. med tilhørende Kongetiende; d) Kirkejord af Linneballe Sogns Kirketiende, Hartkorn 1 Skp. 1 Alb., stillede til Bortsalg ved en eneste offentlig Auction, som afholdes paa Gaarden Løverdagen den 16de November førstkommende, Formiddag Kl. 10 1/2. Bygningerne bestaae af 38 Fag Huus, deels Grundmuur, deels Egebindingsværk, og ere vel vedligeholdte. Jorderne, sandblandet Muld, paa nogle Steder med Leer-Underlag, udgjøre c. 120 Tdr. Land. Leer findes i Overflødighed og er af saadan Beskaffenhed at et Teglværk, hvortil den betydelige Skov afgiver fornøden Jldebrændsel, kan drives med Fordeel. Den aarlige Havl er 20 a 25 Læs, og i Jorderne er i dette Efteraar nedlagt c. 9 Tdr. Rug; den nuværende Besætning: 2 Heste, 20 Stkr. Hornqvæg og 50 Faar og Lam. Denne, 3 1/2 Miil fra Veile beliggende, Eiendom paavises af Enkemanden. Conditioner og Adkomst Documenter ere til Eftersyn paa mit Contoir. Herredscontoiret i Veile, den 26de October 1844. P. M. Hersleb, const.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-11-02
Creditorerne i Boet efter Enkemadame Georgine Dorthea Albertine Barfoed, født Benzon, af Nørrefnede By i Brats Herred, der er død under et Ophold i Kjøbenhavn, og forhen afdøde Mand, Sognepræst for Nørresnede og Eistrup Menigheder, Hans Peter Barfoed, indkaldes herved, med 12 Ugers Varsel, til for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og legitimere deres Fordringer. – Thyrsting og Brads Herreders Contoir, den Efter Constitution. 10de October 1844. Ferslew.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-11-02
Løverdagen den 9de November førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, bliver efter Jngenieur Capitain v. Meyers Begjæring afholdt offentlig Licitation paa Raadhuuset i Kolding over Leverancen af 107 Kubikfavne Gruus i Aaret 1845 til Vedligeholdelse af de fuldførte Chaussee strækninger mellem Veile, Kolding og Snoghøi. Conditioner og Overslag ere 8 Dage forud til Eftersyn hos Reqvirenten i Veile og Veiopsynsmand Grønlund i Kolding. Lysthavende indbydes. Herredscontoiret i Kolding, den 22de October 1844. C. W. Qvistgaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-11-02
En stor Avlsgaard med et Areal af noget over 300 Tdr. Land gode Jorder, fordeelagtig beliggende i en af Jyllands kornrigeste Egne, anvises tilkjøbs, med eller uden Besætning af Procurator Steenberg i GreenaaEfter Begjæring af Hr. Jngenieurcapitain v. Linde bliver Mandagen den 11te Novbr. førstk., om Formiddagen Kl. 9, paa Randers Raadstue afholdt Licitation over følgende Veie, Brolægnings- og Steenkiste Arbeider. 1. Jorde, Brolægnings- og Steenkiste=Arbeide paa 178 løbende Favne Hovedlandeveisgade gjennem Randers By fra den søndre Deel af Torvet til hvor Chausseen over Slyngborgtoften støder til Adelgade. De til Brolægningsarbeidet fornødne Leverancer af 610 Qvadrat Favne equarrerede og 23 1/2 Qvadrat Favne spaltede Brostene samt 300 løbende Alen 12 Tommer brede, Fortougsfliser og 260 løbende Favne 6 Tommer brede, Randstene. Leverance af 53 Cbsvn, harpet og 3 Chvn. uharpet Reservegruus til Chausseen mellem Spørring og Randers samt af 7 Chvn, harpet Reservegruus og 4 Chi Leer til Chausseen over Slyngborgtoften og Randers Byes Communejorder. 3. Efterstampningen af 962 Qvadrat=Favne Brolægning med equarrerede Brostene og 700 Qvadrat Favne med raae Steen i Randers Kjøbstad samt af 150 Qvadrat Favne Brolægning med spaltede Brostene paa Chausseen over Slyngborgtoften. Conditionerne ville 8 Dage forinden Licitationen være henlagte til Gjennemsyn paa Randers Raadstue. Randers Auctionscontoir, den 28de October 1844. S. A. Koefoed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-11-02
Efter Reqvisition af Jngenieurcapitain Wenck bliver Løverdagen den 9de Novbr. førstkommende, Form. Kl. 10, afholdt offentlig Licitation i Gaarden Nr. 42 paa Skolegaden her i Byen over Udførelsen af efternævnte for Aaret 1845 foreslaaede Veiarbeider over Scheiby og Liisberg Marker, nemlig: Jordarbeide paa 2980 Favnes Længde, Chausseringsarbeide paa 250 Favne Vei, Leverance af 75 Cubikfavne renset Gruus, og Opførelsen af 9 Stkr. større Steenkister, samt 105 Stkr. mindre Overkjørselskister. Licitations=Conditionerne med tilhørende Overslag ville forinden Licitationen henligge til Eftersyn for Lysthavende paa Reqvirentens Bopæl Nr. 603 paa Frederiksgade her i Byen, hos Huusmand Jens Pedersen i Giedved By Kromand Richter i Horning og Beiopsynsmand Stranbei Scheiby Skole. Lysthavende indbydes. Hasle a. Herredscontoir, den 25de October 1844. John Finsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-11-02
Enhver som maatte have nogen Fordring paa Dampskibet "Iris", anmodes om behagelig inden medio Novbr. Maaned derpaa at indgive Regning til en af dHrr. Expediteurer i Kjøbenhavn, Aarhuus eller Aalborg, som berigtige det Fornødne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-11-02
Bestyrelsen for Dampskibet Jris i Aalborg, den 31te October 1844. Sedler og TeglActiva.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-11-02
1. Efter de i Kassen opbevarede Gjælds beviser, udgjør samtlige til ovenmeldt Tid udestaaende Fordringer. . . . . 2. Kassebeholdning den 29de Juni 1844. Balance, 67,415 Jeg er flyttet, og boer i den forrige gamle gule Postgaard paa Rosensgade No 909. Aarhuus, d. 1ste Novbr. 1844. Baggesen, Bataillonschirurg. Blegede og ublegede Tvister ere directe fra England nylig arriverede og sælges billigt af J. P. Brændstrup.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-11-02
Fiint Klæde, ternet Buckskin, samt nye Vestetöier og Herre-Tørklæder, er nylig arriveret og sælges billigt af J. P. Brændstrup.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-11-02
Diverse Kjole, & Kaabelöier med meget mere erholdes billigt hos J. P. Brændstrup.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-11-02
En Bjørneskinds Pelts, fodret med Lammeskind, er indleveret til Forhandling og kan kjøbes billig i Commissions-Forhandlingscontoiret i Aarhuus, hvor en i complet Stand meget let løbende med Lygter forsynet Wienervogn anvises tilkjøbs. Ludv. fr. Bloch. Aarhus-Paquetten ANDERS SANDOE onsten, Capt. P. Michelsen, afgaaer til Kjöbenhavn Mandagen den 4de November d. A., Kl. 10 Aften, medtagende Passagerer, Kreaturer og Stykgods. Andreas Christian Wissing.