JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1833-01-12
Vi erfare imidlertid nu, at Hr. Waghorn, som af Kjøbmændene i Calcutta er sendt til England, for at paaskynde dette vig lige Foretagende, uafladeligen er beskjeftiget dermed og virkelig har overvundet alle Vanskeligheder, med Undtagelse af nogle faa, som ere ganske uvæsentlige. En af de vigtigste hindringer er en Parlamentsact, ved hvilken Portoen for ethvert Brev, som befordres ved Skibsleilighed til Ostindien, bestemmes til den høist ubetydelige Sum 2 Pence. Men denne Lov blev giver paa en Tid, da intet Menneske kunde falde paa, at tilvejebringe Forbindelse med Ostindien ved Dampskibsfarten; imidlertid kan denne Lov ene standse det hele Foretagende. Det kommer nu i dette Øjeblik kun an paa, om man kan bevæge Hertugen af Richmond, som er Generalpostdirecteur, til enten at foreslaae Ophævelsen af hiin Act eller i det mindste en Undtagelse i den med Hensyn til Dampskibe. Skeer dette, - og der er ingen fornuftig Grund til at troe andet, - saa vil, som man forsikker, det hele Foretagende blive bragt i Stand ved Privatmænd, uden nogen Understyttelse enten af Regjeringen eller af det ostindiske Compagnie. - Veien skal da gaae over Alexandrien og Odden ved Sues til det røde Hav. Derfra skulle Dampskibe befordre Brevene til en af de vigtigste Havne i Ostindien. Sjeldent kan Veien til Ostindien frem og tilbage omkring det gode Haabs Forbjerg tilbagelægges i mindre end 10 Maaneder; efter den foreslagne Plan behøves neppe den halve Tid, og naar man betænker, hvor vigtigt det maa være for Kjøbmændene i begge Verdensdele at faae deres Correspondance, Commissioner og Vexler befordrede saa hurtigt som mueligt, saa er der ingen Tvivl om, at de gjerne ville forpligte sig til at betale en passende Porto. Ligeledes maa en slig Tidsbesparelse være af stor Vigtighed for Regjeringen ved Afsendelsen af Depescher og Befalinger. Som et Exempel kan her anføres, hvad der tildrog sig mod Slutningen af Krigen med Birmannerne. Efterdi man er med Vished kunde bestemme det Tidspunkt, da Freden vilde blive sluttet, saa sendte man, hele Maaneder efterat Krigen, har ophørt, uhyre Krigsforraad af alle Slags fra England til Ostindien. Alt dette kunde være svaret, dersom Efterretningerne bare blevne hurtigere befordrede. - Entrepreneurerne have tillige i Finde, at bestemme Porten efter Befordringens Hurtighed; saaledes i betales for et Brev, som naaer sit Bestemmelsested i 20, Dage fem Sh., i 8 Dage fire Sh., og i 90 Dage kun to Sh. En væsentlig Lettelse i dette Foretagendes Udførelse er, at man vil benytte det Dampskib, som allerede nu gaaer mellem England og Malta, hvorfra kun ere otte hundrede engelske Mile til Alexandria. Reisen over Odden ved Sue, kan ikkun vare i faa Dage, og i det røde Hav findes allerede Dampskibe, som kunne fortsætte Reisen. Paa denne Maade bliver det mueligt, at regelmæssige Poster hver Maaned kunne gaae fra England til Ostindien og tilbage igjen, og denne vigtige Deel af de britiske Besiddelser vilblive bragt England ligesaa nær som Brasilien, ja endog nærmere end Buenos=Ayres.
Berlingske Tidende, 1833-01-12
Paris, den 2den Januar. I det ministerielle Blad, Nouvelliste, læses: Nogle af vore Blade have fundet for godt, at udbrede det Rygte, at Regjeringen har opgivet sin Hensigt, at forelægge Kammeret et Lovforslag angaaende Hertuginden af Berry, fordi Gesandterne fra de store Magter have gjort den Forestillinger desangaaende. Vi ere bemyndigede til at erklære dette Rygte for ugrundet. De fremmede Cabinetter have aldeles ikke henvendt sig med nogensomhelst Reclamation af dette Slags til vor Regjering, og denne vilde vist ikke have modtaget en saadan Vore Blade have allerede i flere Dage omtalet ubehagelige Optrin mellem Ministeren Grev d'Argout og Hr. Thiers, der have deelt Ministeriet for de indenlandske Anliggender imellem sig. Som det synes, have de ikke kunnet blive enige om deres Attributioner; især paastod Grev d'Argout, at Præfecterne skulde henhøre under hans Departement. Sagen gik saa vidt, at begge indleverede Ansøgninger om Afskedigelse. J Dag har Moniteuren afgjort Sagen ved en Kongelig Forordning, som udnævner Grev d'Argout til Minister for de indenlandske Anliggender og den offentlige Gudsdyrkelse, og Hr. Thiers til Minister for Handelen og de offentlige Arbeider. Forresten ere begge Ministeriers Attributioner fordeelte paa samme Maade, som de vare den 10de October f. A., altsaa for det doctrinaire Cabinet, dannedes, kun med den Forskjel, at den offentlige Cultus staaer under Ministeriet for det Jndre.
Berlingske Tidende, 1833-01-12
Efterretningen om det Antverpenske Citadells Erobring, som overraskede os, har bragt Afvexling i vort eensformige politiske Liv. Nu vorder altsaa det Hollandsk Belgiske Stridspunkt atter indskrænket til Protocoller og den diplommatiske Kreds. Jmidlertid frygter man her, at Hollænderne ville gjøre en Jnvasion i Belgien, saasnart den franske Armee er marscheret hjem; da de Belgiske Tropper ingen synderlig Modstand mægte, og Prindsen af Oranien inden tre eller fire Dages Forløb kan naar Brussel, saa vilde paa den Maade Citadellets Erobring ikke være til nogen Nytte. Heri søges ogsaa Grunden til at Fonds ikke ere betydeligen stegne. Speculanterne kunne nemlig ikke begribe, hvi Holland vilde gjøre saa uhyre Bekostninger uden hemmelige Hensigter. Hertil kan vel svares: Naar Hollænderne angribe, saa ville Franskmændene vende tilbage til Beigien. Men hvortil skal det føre, at en fransk Armee snart rykker indi Belgien, snart rykker bort igjen, Og hvor precair er ikke den Stats Stilling, som til sit Forsvar stedse behøver en fremmed Armees Jntervention. - Forresten sætter man i Tuilerierne overordentlig høi Priis paa denne Erobring. Rørende Optrin have fundet Sted, og man forbereder Expeditionens Tropper er Triumph=Indtog i Frankrige. Ministeriet vil gjøre denne Sag til en heldig politisk Begivenhed. Man mindes ved denne Leilighed uvilkaarligen Carl den Tiende og Expeditionen til Algier, som tjente til Forberedelse for Juli=Ordonantserne. Nu vilde man gjerne benytte Expeditionen mod Antverpens Citadeel som et Middel til at retfærdig gjøre Lovudkastet om Beleringstilstanden, og forskaffe sig en Majoritet. Alligevel uddanner Oppositionen mod dette Lovforslag, sig stedse meere og mere i begge Kamrene. Pairskammerets Commission har formelig omarbeidet det, og man troer, at den forhadte Deel deraf vil ganske forsvinde. Desuden skal Referenten, Statsraad Allent, retfærdiggjøre Nødvendigheden af overordentlige Forholdsregler under kritiske Omstændigheder. De Deputeredes Kammer vil i denne Session have over 20 Lovudkast at overveie. Man vil trætte Oppositionen ved en Masse af Arbeider; desuden er denne Opposition saa udygtig, saa aldeles blottet for Kundskab om de sociale Forhold, at det endog for en middelmaadigt Ministerium vilde være meget let, at lede det eller at føre det bag Lyset.
Berlingske Tidende, 1833-01-12
Kammer=Præsidenten Dupins Salon er nu meget interessant. Naar man hører dette Organ for den blandede Opposition i Kamrene, fristes man til at troe, at Ministeriet næste Dag maatte træde tilbage. Man hører kun Spot, Ordspil, Calembourgs mod Ministrene og Juste Milien, og naar det da kommen til Votering, skynder man sig, at offre Ministeriet sit Votun- og - sin Samvittighed. Alt dette lader sig let forklare: Hr. Dupin, forresten en Mand af Aand, er aldeles uvidende, hvad Politiken angaaer. Der er hverken Hold eller Fasthed i ham; han afskyer Superioritet, men besidder hverken Mod eller Fasthed, nok til at danne den vedholdende og parlamentariske Opposition, som udmærker den egentlige Politiker. Kongen er Hr. Dupin meget bevaagen; man anfører en Yttring af Ludvig Philipp som fuldkommen characteriserer denne Fyrstes Sands for Huuslighed og Sparsommelighed: "Hvi skulde jeg ikke ynde Hr. Dupin, han har hjulpet mig til at vinde mange Processer, og at faae en Deel af mine Appanager igjen, Iøvrigt er det umueligt, at der for Øjeblikket kan dannes en kraftig constitutionel Opposition, fordi de fleste Deputerede ikke staae paa fast Fod og ere uden Formue, men derimod først ville erhverve sig Fodefæste og Rigdom. Maaskee komme vi engang til det Resultat, at en repræsentativ Regjeringsform er den sletteste af alle Regjeringer, fordi den, uden at forskaffe en større Garantie end et moderat Monarchie, er flere Storme underkastet, og kostbarere for Landet, end dette Man har Efterretninger fra Ham. De der fængslede Ex Ministre ere i en beklagelsesværdig Tilstand; de tør ikke gjøre en Spadseretour. Hr. de Peyronnet er i høi Grad plaget af Rheumatisme.
Berlingske Tidende, 1833-01-12
Subskriptionerne for Hertuginden af Berry vedvare og have allerede indbragt betydelige Summer. De ere en Yttring af den offentlige Mening. Man er endnu ikke enig om det Lovudkast, som skal forelægges Kamrene angaaende Hertuginden af Berry.
Berlingske Tidende, 1833-01-12
Tyrkiet. Constantinopel, den 15de Decbr. - Endnu er ingen Udsigt til en heldig Forandring i vor politiske Stilling, og desværre synes det altfor vist, at Jbrahim vil aflægge et Besøg i Hovedstaden, dersom fremmed Jutervention ikke snart gjør Ende paa denne ulyksalige Krig. - Jbrahim er trængt frem med sin forenede Magt og har, efter authentiske Beretninger, i en Haandevending indtaget den befæstede Stad Koniah. Reuff Pascha har trukket sig tilbage til Akschehir (Eskischir), hvor Storvezieren, ogsaa er ankommen. Et Hovedslag maa nu afgiøre Krigens en delige Udfald og bestemme Fredsbetingelserne. Før kan man ikke gjøre Regning paa noget Forlig, thi begge Partiers Fordringer ere altfor høie, hvilket ogsaa er Grunden til at de nyelig begyndte Underhandlinger atter afbrødes. Man har Grund til at tvivle om, at dette Slag vil falde heldigt ud for Porten thi de regulaire og irregulaire Tropper, saavelsom deres resitive Chefer, leve i bestandig Tvedragt. Hvert af disse Part ønsker det andets Nederlag, en Omstændighed, som allerede hos været Ægypterne til stor Fordeel og vistnok ogsaa vil skaffe de nye Seire. Med Bekymring seer Frankerne Porten hurtigere end nogen finde at gaae sin Fordærvelse imøde, og den afgiørende Crimed hver Dag at rykke nærmere. - Maatte den Crisis bli gaae over uden at bevirke Oprør og derved et fuldkomment Anarchie, som fornemmeligen vilde sætte Frankernes personlige Sikerhed i den øiensynligste Fare. -
Berlingske Tidende, 1833-01-12
Constantinopel, den 20de December. - Uagtet Ren Paschas Forsikkring, at han vilde være i Stand til at forsvar den faste Stilling ved Koniah til Storvezierens Ankomst, hos han dog seet sig nødt til at forlade den faa Timer for Ægynterne nærmede sig, og trække sig tilbage til Aschehir, hvoriReschid Mehemed Pascha imidlertid var indtruffen. Dette Tilbagetog bragte betydelige Magaziner og Bagage i Fjendens Hænder, og skal tildeels være anlediget ved den Stemning, der viste sig blandt Koniahs Jndvaanere. Saasnart Storveieren var ankommen til Aschehir, foretog ha sig en Recognosering i Spidsen for et Cavalleriecorps paa 10,00 Mand, for at skaffe sig Vished om Fjendens Stilling og Styrde Denne Recognosering synes ikke at have ført til noget andet Resultat, end at Storvezieren concentrerer sine Stridskræfter i Nærheden af Akschehir, for med forenet Magt at kunne byde Fjenden Spidsen. Jmidlertid have ikke blot nogle Steder ved Siden af og bag ved den ægyptiske Operationslinie, f. Ex. Kaisarieh, Zuzgat og flere, erklæret sig for Jbrahim, men ogsaa paa andre Steder, f. Ex. i Kastamaboli, Sniopee, have uroelige Bevægelser fundet Sted, de ere imidlertid strax igjen blevne dæmpede.
Berlingske Tidende, 1833-01-12
Den tyrkiske Flaade ligger endnu ved Dardanellerne, hvor fra Tahir Pascha med det første vil sende de Skibe, der behøvReparation, tilbage til det herværende Arsenal. Jfølge de sidste Efterretninger laae den ægyptiske Flaade endnu bestandig for Anker i Havnen ved Suda.
Berlingske Tidende, 1833-01-12
I Hovedstaden hersker Rolighed og Orden, skjønt Dyrtiden og Mangel paa adskillige Nødvendighedssartikler, saasom Riis Olie, Sæbe, som ellers faaes fra de af Ægypterne besatte Privindser, foraarsagede nogen Utilfredshed.
Berlingske Tidende, 1833-01-12
Sultanen har den 1ste d. M. med sin hele Hofstat begivet sig fra sit Sommerpallads Beeglebei, paa den asiatitiske Side af Bosphorus, til sin Vinterresidents Tschiragan, som ligge paa den europæiske Kyst.
Berlingske Tidende, 1833-01-12
Den ny Kongelig Preussiske Gesandt og befuldmægtigede Minister ved Porten, Baron von Martens, er indtruffen heri fra Livorno, den 8de d. M. Pesten har formedelst Kulden i den sidste Tid aftaget saa stærkt, at man snart tør vente Sygdommens fuldkomne Ophør Petersborg, den 29de December.
Berlingske Tidende, 1833-01-12
Journal de St. Petersbourg (den egentlige Russiske Statstidende) indeholder følgende Erklæring: Gazette de France hai sit No. af 22de Novbr. f. A. optaget en Artikel af Journal du Commerce, og tilføjet det Ønske, at de deraf meddeelte Beretninger maatte gjendrives. Her er Gjendrivelsen: "Det er usandt, at de forarmede Jndvaanere i Gouvernementerne Wiltedsk, Mohillew, Wilna, Grodno, Minsk, Wolhynien, Podolien, en Deel af Ukrainen og af Provindsen Bialostok er sendt til Siberien. Vist er det, at Oprøret har styrtet en stor Mængde Familier i Armod. Den Keiserlige Regjering hvile ikke i sine Anstrængelser, for at læge de Saar, som Oprøret har efterladt. - Oprøret berøvede Landmanden sin Høst, Regjeringen har forsynet ham med Korn; Oprøret henrev en Mængde Mennesker, der lettelig bedaaredes og adskilte dem fra deres Nærmeste, for at jage dem ud i Landflygtighed og give dem til Priis for Elændighed. Regjeringen har gjengivet alle disse Ulykkelige til deres Fæderneland og Familier; de ere vendte tilbagetil deres Arne og til Lydighed imod Lovene. Regjeringen vedat den fra nu af kan fæste Liid til deres Underkastelse, thi de Ulykker, som Jnsurrectionen forvoldte dem, ere blevne dem uforglemmelige. - Usandt er det, at Fyrretyve Tusinde Polske Familier, der vare i Besiddelse af faste Eiendomme, ere bortført til den Caucasiske Linie. Jkkun Oprørsaanden sønderriver de deligste Baand og fjerner hele Familier fra deres Hjem. Den Reiserlige Regjering har den Bevidsthed, at have benaadet er betydeligt Antal Jndividuer, som havde gjort Mytterie mod deres Foresatte. Derimod kjender den ikke en eneste Familie, som den har dømt til Deportation og Landsforviisning. -
Berlingske Tidende, 1833-01-12
Det er usandt, at Domkirken i Vilna er bleven bestemt til at være et Krudtmagazin, og at de hellige Fædres Kirke i Ponepier er bleven forvandlet til en Maskeradesal; endelig er det ogsaa usandt, at man allene i Dioecese Wilna har forvandler 20 Catholske Klostere til Russiske Kirker, og indsat Præster af den græske istedetfor Præster af den catholske Ritus. Men sandt ter det, at et vist Antal catholske Klostere er ophævet i Hviderusland og i de sydlige Provindser. Denne Anordning langtfra at være en Forfølgelse, hvorfor man falskeligen har udgivet den; tvertimod er den intet videre end en ganske simpel Forholdsregel, overeensstemmende med den canoniske Ret, som foreskriver, at et Klostersamfund ikke maa bestaae af færre end otte Pro Da i flere Klostere nu kun vare to eller tre Munke, saa har Regjeringen ladet Forstanderne for den latinske Ritus i Rusland bande sig i Sagen, for at indlemme hine Jndividuer i andre Klostere af samme Orden. De Klostere, som derved ophævedes, ere omhannede til catholske Sognekirker, til milde Stiftelser eller til almeennyttige Indretninger, passende til den nærmeste Omegne Tarv. De ophævede Klosteres Capitaler ere alle uden Undtagelse tilfaldne den Hielpekasset, som det catholske Cle kiste i Rusland ejer, og som tjener deels til Understyttelse for affældige Geistlige, deels til at forøge de geistlige Seminariers Fonds; en Forholdsregel, hvorved denne Capital, der i indeværende Aar beløber sig til Tre Hundrede og Halvtredssindstyve Tusinde Rubler, voxer til Fire Millivner, 850,000 Rubler.
Berlingske Tidende, 1833-01-12
J denne, Retfærdighedens og Humanitetens, Aand ere Regjeringens Foranstaltninger føiede, hvilke man higer efter at fremstille i et hadske Lys. - Ved saaledes her at fremstille Kjendsgjerninger i deres nogne Sandhed og de bagvaskende Beskyldninger, som man har gjort imod Regjeringen, i deres Løgnagtighed, har man blot den Hensigt, at advare mange udenlandske Blades Læsere for hines opdigtede Forsikkringer angaaende Rus sand. Jnteresse for Sandheden skyldes hvad herved skeer; og det skeer herved eengang for alle, uden mindste Hensigt, at ville indlade sig i Ordvexling med saadanne Personer, der stedse ere beredte til at forhaane Rusland, som de ikke kjende. Ædel Tanshed sømmer sig ene for vor Regjerings Værdighed, som med Foragt betragter de Pile, der ikke mægte at naae den Stuttgart, den 1ste Januar.
Berlingske Tidende, 1833-01-12
Den ved sin Boghandling og sammes Forlagsskrifter vidtbestømte Cottas Død (den 29de Decbr. f. A.) er et Tab for hele Tydskland, men i Særdeleshed for Würtemberg. Cotta af en gammel lærd Slægt, var ikke bestemt til Boghandelen. Efterat have studeret de theoldgiske Videnskaber ved Universitetet i Tibingen, blev han, en dygtig Student, valgt til Huuslærer, hos en anseet Familie; hans Faders uformodede Død nødte ham til at overtage dennes betydelige Boghandel i Tübingen, hvis Forretninger vare i stor Forvirring. Ofte talede hiin i saa mange Henseender udmærkede Mand, nu en Millionær, med tetfærdig Stolthed om den Tid, da han - sine talrige, tidlig fader= og moderløse Sødskendes eneste Haab - som en ung Begynder, under trange Kaar og mørke Udsigter, vandrede paa sin Fod den lange Vei fra Tibingen til Boghandlermessen i Leipzig, fordi han var altfor uformuende til at skaffe sig anden Befordring. - Cottas Forlagsartikler ere bekjendte i hele Europa, Schiller, Goethe, Herder, Humboldt, Posselt, Bayerns Kongelige Digter, med eet Ord: Alle Tydsklands store og classiske Skribenter overgav ham deres Aandsproducter i Forlag. J alle Videnskabsfag udgav han agtede Tidsskrifter: Allgemeine Zeitung, Morgenblatt, Jahrbücher for vissenschaftlich Critik og mange flere, ere ei allene hans Boghandlings Eiendom, men ogsaa for største Deelen grundlagte af ham. J München, Stuttgart og Tibingen eiede han litteraire Establissements. Han stiftede Jnsteressentskabet for Dampskibe paa Rhinen og Bodensøen, deelt og med betydelige Kapitaler i det Tydsk Amerikanske Bjergværks=Compagnie, og i det Rhinsk Vestindiske Handelssocietet. Hans Bogtrykkerie, med mechaniske Presser i Stuttgaard, og med Damppresser i Augsburg, og hans Skriftstøberier ere særdeles seeværdige. Cottovar en af de største Godsejere i Würtemberg, og hans Godser ere i landocconomisk Henseende Mønstere. Hans Faarehjorde, høre til de ædleste og talrigste i det sydlige Tydskland; Ogsaa for mange Fabriksforetagender interesserede han sig, og enhver Plan, der var hans Understyttelse værdig, kunde sikkert regne paa den. Siden Aaret 1813 havde han stedse været Medlem af de Würtembergske Stænders Forsamling, ofte og især tilsidst af dennes Committee. Toldforeningen imellem Bayern og Würtemberg, ligesom ogsaa disse Staters Traktat med Preussen angaaende Toldvæsenet, var tildeels et Resultat af hans utrættelige Jver og hans Patriotisme. De sidste Aar af sit Liv helligede Cotta Jdeen om Tydsklands Handels-Forening, og bragte den store Offere, endog med sine egne Jnteressers Tilsidesættelse. Endeligen tilkommer ham den Hæder, at have forhøjet de Tydske Skribenters Honorar indtil det Tredobbelte.
Berlingske Tidende, 1833-01-12
Kjøbenhavn, den 12te Januar. Kiøbenhavns Børs-Cours, den 11te Januar 1833. Hamborg 2 M. - a vista 214. - Species 211. Disconto 4 pC. - Species solgtes til 12 Mk. 10 1/2 s. Kongelige Obligationer uden Renter i Bemk. 84 a 85. Dito uden Renter i Sedler 90 a 91. Nationalbanks=Obligationer (af Laanet den 2den Februar 1820) i rede Sølv 102. Dito i Sedler 107, Rbdlr. Norske Speciesedler 150 a 150 1/2 Rbdlr. Svenske Sedler, 43 1/2 a 43 3/4 sk. pr. 1 Rdlr. Rigsgjeld. 3 pCt. Engelske Laan, ved Wilson et Comp. 67 ½ a 68. Norske Laan til 6 pCt. Bemk. 102. Dito dito til 4 pCt. 98 1/2 a 9. Nye dito dito i rede Sølv til 4 pCt. 98 1/2 a 99. 4 pCt. uopsigelige Norske StatsObligationer, lydende paa Norske Species. - 4 pCt. Rigsbanks=Obligationer, Renten pr. 6te Januar, 100 ½ a 101 Rbdlr. rede Sølv.
Berlingske Tidende, 1833-01-12
Kiøbenhavns Torvepriser, den 11te Januar 1833. Rug, Td. 3 Rbd. 3 Mk. 2 s. a 4 Rbd. 1 Mk. 8 s. Hvede, Td. 4 Rbd. 3 Mk. 8 s. a 5 Rbd. 4 Mk. - s. Byg 2radet, Td. 2 Rbd. 1 Mk. - s. a 2 Rbd. 2 Mk. 8 s. dito Gradet, Td. 2 Rbd. - Mk. 8 s. a 2 Rbd. 1 Mk. 12 s. Havre, Td. 1 Rbd. 4 Mk. 8 s. a 2 Rbd. - Mk. 12 s. Ærter, Td. 4 Rbd. - Mk. - s. a 5 Rbd. - Mk. - s. Røget Flesk, Lpd. 2 Rbd. 1 Mk. 8 s. a 2 Rbd. 2 Mk. 8 s. Grøns. Flesk, Lpd. 1 Rbd. 4 Mk. 8 s. a 2 Rbd. - Mk. 4 s. Smør, Pundet 4 Rbd. 1 Mk. 4 s. a 1 Rbd. 1 Mk. 6 s. Æg, Snesen : Rbd. 1 Mk. 10 s. a 2 Rbd. 1 Mk. 12 s. Giær, Pd. 3 Rbd. 1 Mk. 4 s. a 1 Rbd. 1 Mk. 6 s.
Berlingske Tidende, 1833-01-12
Vor elskede og agtværdige Moder og Svigermoder, Anna Brammer, B født Plum, Enke efter Amtsforvalter Brammer, indgik til den evige Sallighed, Løverdagen den 5te dennes 1833, i hendes 90de Aar. J 32 Aar, i hvilke vi havde den Glæde at pleie hende i vort Huus, giorde hun sig elsket af Eubber ved sin sieldne Blidhed og sit kiærlige Væsen, hvorfor vi dybt fole hendes Tab med taknemmelige Hierter. Dette bekiendtgiøres forgeligst for fraværende Familie og Venner. Frederiksborg, den 10de Januar 1833. A. B. Arttander. Arttander, født Brammer. Conferentsraad.
Berlingske Tidende, 1833-01-12
Het min kiære Mand, forrige Apotheker Henrik Hansen, ved en blidT. og rolig Død i afvigte Nat er overgaaet til et bedre Liv, efter flere Ugers Sygdom og haarde Lidelser; det undlader jeg ikke paa egne og vores eneste lille Datters Vegne, sørgeligst at bekiendtgiøre for fraværende Venner, og Bekiendtere. Cl. sal. Hansen, Bøgense, den 25de Decbr. 1832. fød Sønderskov.
Berlingske Tidende, 1833-01-12
Titteratur. De, som fra Aarets Begyndelse ønske at holde Bladet Dagen, T ville behage at tegne sig i Stormgaden No. 204, 2den Sal, hvor de fra 1ste Januar udkomne Nummere kan erholdes. J Provindserne modtages Subskription paa Post-Contoirerne.
Berlingske Tidende, 1833-01-12
Paa Handels- og Jndustrie=Tidenden, som koster paa Trykpapir 1 Rbd. " 48 s., paa Skrivpapir 2 Rbd. r. S. quartaliter, subskriberes i Provindserne paa vedkommende Postcontoiret.
Berlingske Tidende, 1833-01-12
AVEnTISSEn. Classe=Lotterie. Til det 85de Lotteries 1ste Classe erholdes hver Dag nye Lodder af 2 Rbd. Stkt. paa mit Contoir i store Regnegade No. 196 i Stuen. C. T. Antzøe, Classe=Lotterie=Collecteur.
Berlingske Tidende, 1833-01-12
Directionen for det kongelig octroierede danske asiatiske Compagnie bekiendtgjør herved, at en Generalforsamling er berammet at afholdes i Compagniets Huus, Torsdagen den 24de Januar 1833. om Eftermiddagen Kl. 5 Slet, hvortil Convocationshillener fra Bogholder-Contoiret udfærdiges og der behageligen kunne erholdes.
Berlingske Tidende, 1833-01-12
en duelig Handelsbetient med gode Anbefalinger, ønsker sig en EmploEt enten strax eller til førstkommende Mai. De Reflecterende vilde behage at aflægge Billet i Skindergaden No. 8, i Stuen tilhøire. ROEI SE-APIII. (Et Partie af det ægte Berliner Røgelsepapiir, er Et atter arriveret og udsælges bedste Sort til 1 Mk. Dousinet, anden dito 8 s., tilligemed et Partie udmærket godt ConcepPapiir, der sælges til den billigste Priis 13 Mk. pr. Riis, og et Parti extra god, hvid Sæbe 18 Mk. Lpd., i Pilestrædet Nr. 84, hos P. Lund, Urtekræmmer Giestgivergaard. Ener erholdt allernaadigst Bevilling har jeg i Gaarden No. 8 ved Gierrildsvort etableret et Giestgiverie, som med Aaret 1833 tager Begyndelse, og hvor jeg haaber, da Localet er ombygget dertil, vil findes et beqvemt Logie. Dette har jeg herved den Ære at bekiendtgiøre til behagelig Afdenyttelse. Svendborg, den 4de Januar 1833. M. J. Lacoppidan sit Kammer=Secretair Johan Hansteen, under 4de dennes, er at Vi denne Stads Magistrat paa Grund af Lovens 3-17 1, erklæret umyndig under mit Værgemaal, det bekiendtgiøres herved til Vedkommendes Efterretning. Kiøbenhavn, den 9de Januar 1833. M. F. Hansteen. Lands Overrets samt Hof= og Stadsrets Procurator, boende paa gammel Amagertorv Nr. 38.