Viborger Samler, 1849-08-14
Ribe, den 10de August. Som vi erfare vil Regjeringscommissionen for Slesvig ankomme til Flensborg en af de første Dage. 4000 Md. svenske Tropper ville ligeledes snart og maaskee samtidig indtræffe til Flensborg. Vi haabe da, at Oprørernes mageløse Frækhed vil faae Ende. "Berl. Td." af 7de Aug. mener, at de Klapagter, som allerede i f. M. anstilledes i Slesvig af den oprørske Regjering efter det unge Mandskab, ikke meere finder Sted efter at Jnsurgenternes Tropper have forladt Slesvig. Vi kunne imidlertid forsikkre, at disse Klapjagter fortsættes endnu, endnu igaar ere mange unge Mennesker af 20 til 30 Aars Alder fra forskjellige Egne af Mellemslesvig komne over Grændsen til Jylland for at undgaae at blive tvungne til at tjene i Oprørernes Rækker mod deres retmæssige Konge. Disse Flygtninge fortælle eenstemmigen, at visse Personer drage om Natten omkring i Landsbyerne med schlesw, holst. Dragoner, der omringe de Gaarde og Huse, som disse skjendige Førere paavise dem, gribe de unge Mennesker, som findes, og føre dem til Rendsborg; for hver Karl som paa denne Maade opbringes, skulle Førerne erholde 5 Rd. Courant. Efter at Forbundstropperne ere rykkede fydpaa ere de schlesw.-holst Dragoner komne tilbage for at assistere ved slige Presninger. Til Apenrade kom saaledes for 3 a 4 Dage siden 80 Dragoner og til samme Tid flygtede alene fra Agent Bruun paa eengang 5 Karle. – Paa Gram er man i disse Dage ivrigen beskjeftiget med at inddrive Skatterne og det tvungne Laan af Godset. Eieren, Grev Brockenhuus Schack ankom hertil for nogle Dage siden. Den const. Politimester v. Krogh (den samme, der arresterede Præsten i Reisby og desuden bekjendt for sine Gadedrengestreger Haderslev i sin Tid) tillod sig at lade sig melde hos Greven, men da denne nægtede at modtage ham, lod han Greven vide, at han vilde komme igjen som Politimester, hvilket Besøg Greven dog ikke oppebiede. - J Skodborg ligger i disse Dage en schlesw.-holst. Officier, som det hedder, for at optage Veiene i det blandede District, i hvilken Hensigt han søger at overtale de jydske Beboere til at overlade sig Kortene over deres Jorder, hvilket skal være lykkedes ham hos flere – saaledes fortæller man. (Rb. A.)"De tydske Rigstropper i Skanderborg og Omegn; herom har Flyst." en Artikel, hvoraf vi hidsætte Følgende: Skandrup Kirke. Paa Kirkegaarden, hvor en Felt pagt havde sit Ophold, have de ødelagt Stakitter om og Monumenter ved Gravene, ja endog havt det møisommelige Arbeide at knuse store Steenplader, der dækkede endeel Gravsteder. Dørene ind til Kirken ere aldeles ituslagne og borttagne. J Kirken ere af 72 lukkede Stole kun 20 tilbage, hvorimod de øvrige ere aldeles ødelagte og for Størstedelen bortførte, formodentlig brændte, alle Gravsteder inde i Kirken ere opbrudte, Liig kisterne sønderslagne, og Ligene, hvoraf flere vare godt conserverede, udtagne og tildeels opstillede omkring ved Kirkemuren, tildeels sønderslidte og slængte omkring i Kirken og paa Kirkegaarden. Næsten hele Gulvet, der var belagt med Fliser og store Muursteen, er opbrudt og underhulet, formeentlig have Røverne troet, at de skulde finde skjulte Skatte. Fjellebeklædningen omkring Alteret er sønderbrudt, et Skab i Muren ved Alteret opbrudt, og deraf borttaget en Alterbog, en Choralbog og nogle Tillysningsbøger. Sognebeboernes Psalmebøger, der efter Skik og Brug henlaae i Kirkestolene, ere alle forsvundne. Alle disse Bøger have de formodentlig brændt. Prædikestolen er ogsaa beskadiget og man kan med Sandhed sige, at den eneste Deel, der er aldeles sparet, er den smukke, nylig malede Altertavle. Kirken var i udmærket god Stand, og i afvigte Foraar afpudset overalt. J Begravelserne ja endog i en og anden Liigkiste findes Halm, der tydeligt viser, at Soldaterne have havt Leie deri. Denne skjændige Ødelæggelse er alene foretaget af Bairere. Stilling Kirke, omtrent 1 Miil norden for Skanderborg. Prædikestolen her er nedhugget og sønderslaget og Messeskjorten bortstiaalen. Wrold, 1/4 Miil Sønden for Skanderborg. Bønderne her ere saa skjændigt behandlede, at det næsten ikke er til at beskrive. Alle deres Fødevarer og Gangklæder m. m., bleve dem berøvede, og hos flere af Beboerne krævedes Penge. Bleve disse negtede, pryglede de Mændene, indtil Forlangendet blev efterkommet. Vinduer, Døre, Loftsfjel, Avls= og Meieriredskaber bleve uden Naade brændte eller paa anden Maade ødelagte. J Sqvet Mølle tæt ved Skanderborg blev den sidste Gang indqvarteret 650 Mand og en betydelig Deel Heste. Beboeren blev strax sat ud af Raadighed over sit Gods og der blev kun indrømmet ham et meget lidet Rum til ham, hans Kone og 3 Børn. Alle Levnetsmidler bleve strax fortærede, saa at Familien aldeles Jntet havde, men maatte som Almisse modtage Føde af Fjenden. Desuden ødelagdes for denne Mand en betydelig Deel Korn i Straaet, der brugtes til Strøelse for Hestene, en Deel Tømmer og Fiel blev brændt og de Jndqvarterede opførte sig her i det Hele taget som Røvere. Mallinggaard. Dertil kom den 23de Mai hen paa Efterm., farende som gale Mennesker, omtr. 80 Mand af det baierske Cavalleri. Strax satte de Hestene ind i Udhusene, hvor de fandt for godt, og efterat de havde afført sig deres Klæder indtil Skjorte og Beenklæder kom de, tildeels i beruset Tilstand, stormende ind i Stuehuset og Meieriet. J Værelserne opbrøde de mangfoldige Gjemmer og borttog deraf hvad de fandt for godt, navnlig en betydelig Deel Linned og Gangklæder. Fremdeles stial de paa denne Gaard et meget kostbart toløbet Jagtgevær, 3 Sølv Spiseskeer, et Kudskelivree og endeel Barbeerknive m.m. Meieriets Beholdninger bleve strax fortærede, og Soldaterne begyndte derefter paa at ødelægge Meieriredskaberne og fik ogsaa dette Foretagende aldeles fuldført forinden de forlode Gaarden. Da Beboeren, Hr. Warburg forgiæves havde søgt at tilveiebringe nogenlunde Orden og Ro paa Gaarden, henvendte han sig til Divisionscommandeuren, Prindsen af Altenburg, der laa heri Byen, og denne indfandt sig ogsaa med hele sin Stab, holdt i Gaarden en Tale til Folkene og formanede dem til Orden, men det gjorde rigtignok det Onde meget værre; thi nu bleve de først rigtig forbittrede paa Warburg og da de hos ham indqvarterede Officierer yttrede, at han ikke noget Øieblik kunde være sikker her paa Gaarden, fandt han det raadeligst at see at komme bort hvilket ogsaa lykkedes ham den paafølgende Nat, da han kom til Skanderborg, hvor han maatte forblive i omtrent 5 Uger. Han maatte imidlertid overlade Bestyrelsen til en Forvalter og Huusjomfru; men nu gik det rigtignok heelt forskrækkeligt til. Hans Køer, omtrent 100 Stkr., malkedes af Soldaterne paa Marken, og af hans Besætning slagtede de 2 Kalve, 3 Grise og endeel Faar og Lam, foruden alle Fjerkreaturene. De brak Folkenes Kister op og stial deraf hvad de fandt for godt. Alle Skillerummene i Udhusene vare nedrevne og Bygningerne stode som Følge heraf faldefærdige. En stor Mængde Tømmer og Avlsredskaber incl. 2 Vogne er brændt og en betydelig Deel Fourage blev deels bortstiaalet, deels ødelagt. Den værste og skjændigste Ødelæggelse, de imidlertid der have forøvet, er i den smukke Skov, der ligger tæt vesten for Gaarden. Her laa en Feltvagt paa flere hundrede Mand. Disse have nemlig omhugget 3 a 4000 unge smukke Bøgetræer, hvoraf de have bygget sig en Mængde Hytter. J Skoven henstod 14 Favne Brænde tildeels Gavntræ, som alt er bortstiaalet af Tydskerne. Vist og sandt er det, at Hr. Warburgs Tab er meget stort og neppe vil kunne erstattes med 3 a 4000 Rbd.