JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-10-24
Politiske Nyheder. Spanien. - Portugal. Gammel-Castiliens Bjerge synes for denne Vinter at ville blive Krigens Skueplads, et carlistisk Brev af 6te De, beretter, at Prætendenten skal have yttret, ikke at ville forlade Sjerra de Lerma; det skulle da være for at vende tilbage til Madrid – men det synes der ingen Udsigter at være til. Det hedder at de nordiske Magter skulle paa Nye have sendt ham Understøttelse, og en riig Mand fra det spanske America Don Barbadillo skal i Følge Ordre have udbetalt ham 2 Millioner Realer, i Guld. Jmidlertid synes det i denne Tid at gaae Krebsgang med Carlisterne, saaledes har paa Nye den 5te October en temmelig alvorlig Træfning funden Sted ved Netuerta, hvor Prætendentens Tropper efter at have angrebet Lorenzos Division, af denne General og Espartero, blev slagen og forfulgt lige til Santa Domingo. Carlisterne efterlode et stort Antal Døde og Saarede, og Dronningens Generaler vare i Færd med at forfølge Fjenden. Den blodtørstige Præst Merino, har sat sig i Spidsen for de castiliske Bander og er trængt frem lige til Torduel. J Folge en Correspondence fra Madrid, skal det carlistiske Troppe-Antal i Castilien være 24,000 Md.;men Dronningens Tropper anslaaes til 31,000 Md. foruden 1600 Md. Cavallerie og et stærkt Artillerie. Fra Catalonien meldes, at Baron de Meer var rykket ind i Berga, hvor han havde taget nogle Medlemmer af den carlistiske Junta til Fange. - Det nye spanske Ministerium er nu constitueret, og den 6te holdt det sin Tiltrædelse i de Cortes=Forsamling og Justitsministeren Senor Matavigal holdt en Tale, hvori han lovede som Minister at gjøre Alt for at tilendebringe Borgerkrigen og opretholde Lovene. J Barcelona er der den 8de De under Valgene begaaet adskillige Excesser, hvorved en Vælger blev dræbt, men Gouverneuren havde strax greben til energiske Forholdsregler, for at sikkre Valgene. Fra Lissabon klages der over den Partiskhed Dronningen viser for det afsatte Parties Tilhængere; da saaledes Hertugen af Tercera paa Reisen til London, var kommen ind paa Tajoen, vovede man ikke at lade ham komme i Land, men flere o af de anseeligste Medlemmer af Hoffet, hvoriblandt Jnfantinden Marquisen af Loule, aflagde et Besog ombord hos ham, for at vise ham deres Ag d telse og Deeltagelse; og de af Ministrene forlange te Befordringer og Belønninger for den Seirende Marquis das Antas er ogsaa bleven afslaaet af Hendes Majestæt. Den franske Politik har i Portugal ved de sidste Uroligheder spilt den Engelske en Streg, og den franske Gesandt har, ved o at vise sig Nationalpartiet hengiven, ganske tilin et tetgjort den engelske Jndflydelse. Hvorvidt Ende gelændernes Overmod har gaaet, beviser den engelske Consuls Forhold i Oporto, Han reev de af Municipalpræsidenten modtagne Brev (hvor denne bad om et Bidrag til en Subscription for Las Antas Soldater) i tusinde Stykker, og saade: "Her seer De Svaret, og hvis De vover at komme igjen, lader jeg Dem kaste ned af Trapparne." Et saadant Overmod maa jo kun vække Forbittrelse.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-10-24
Jtalien. Fra Neapel skrives under 30 Septbr. at de paa Rheden ankomne franske Krigsskibe vare igjen gaaet under Seil. Det mod de franske Dampskibe viste uretmessige Forhold, hvorved de endog ere blevne forhindrede fra at overgive den franske Charge d'Affaire Depescher, har vel egentlig foranlediget dette uventede Besøg Cholera skal i Catania allerede have fordret mere end 6000 Offere. Roligheden i hiin Egner endnu ikke tilveiebragt.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-10-24
(Neue Zeit.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-10-24
Indenlandsk. Som mange Andre siger Prof. Sibbern (i et i Bl. Søndagen" indrykket Stykke med Overskrift: J Anledning af Revuerne og Manoeuvrerne i dette Efteraar nærer jeg det Haab, at inden kortere eller længere Tid, men uden at der vil gaae mange Aar hen, vil det hele Land= og Søværn hos os blive sat paa en saadan Fod, at Danmark med bedre lønnede Officierer vil faae en Land og Sømagt, som vil koste Landet betydeligt mindre end den nærværende, og dog ikke vil være under Det, Hvad der for Landet, efter dets Størrelse, dets Stilling i Enropas Forhold og den hele europæiske Tilstand, kan siges at være fornødent, passende og sømmeligt." "Men saaMeget, siger Forfatteren endvidere mener jeg tillige at være aldeles klart, at naar en Landmagt med en vis Forfatning og Styrke haves, saa høre Revuer og Manocurrer aldeles til med, og det vilde være en Urimelighed at bekoste en saadan Landmagt og nu ei at ville bære det Tillæg i Bekostning og Besværlighed, som saadanne almindelige Øvelses=, men tillige offentlige Regnskabs= og Prøvedage fordre, der vel kunne betragtes som et Slags offentlig Exammen, baade for Mandskab og Officierer, osv.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-10-24
Nogle Videnskabsmænd have forenet sig om at udgive et lignende Værk som dansk Atlas, der ei blot skal indeholde det danske Folks Historie fra Odins Tidsalder til nærværende Tid, samt berømte Mænd Biographi, Fædrelandets Geographi, Statistik, Naturhistorie, Forhold, Kunst= og Oldsager m. m.; men endog kobberstukne Portraiter af berømte Mænd og Afbildninger af de seeværdigste Gienstande, Slotte, Kjøbstæder, Herregaarde, Egne, Mynter, de gamle Afguder, Kunstsager, Antiqviteter meDe bedste Hjælpekilder ville med Hensyn til Texten blive benyttede, og de paalideligste Prospecter og Portraiter, samt, i Mangel deraf, originale Haandtegninger, skull blive anvendte til Afbildningerne. Da Værket vil komme til at bestaae af flere Bind, vil det udgaae i smaae Hæfter, hvoraf der hver Uge udkommer eet i Qvart format, bestaaende af 16 tættrykte Sider, som overlades Abonenterne for 8 s. Arket. (Berlg. Tid.) Fra Odense skrives: Angaaende Jldebranden, der ødelagde den for sin skjønne Beliggenhed bekjendte Fuglevig Præstegaard i Wissenberg Sogn erfares nu, at det kun var ved en Hændelse, at Gaardens Beboere frelstes fra at blive levende indebrændte. Den gamle Pastor Omann og hans Familie, der altid pleier at gaae tilsengs til en vis bestemt Tid, var nemlig netop den Aften bleven oppe efter den sædvanlige Sengetid, fordi hans Svigersøn, Pastor Bollemose, og Capellanen i Wissenberg, Pastor Schibet, vare i Besøg i Præstegaarden og havde ved Oplæsning for de Gamle bevirket Sengetidens Udsættelse. Pastor Schiøtt var den Første, der opdagede Jlden og han forte den alderstegne Præst halvnogen ud af den brændende Gaard, hvis Tag alt var indstyrtet, da Sprøiterne fra Odense og Omegnen ankom en Time efter Jldens Udbrud. Kirkens Alterkar, alt Jndboet, flere Klædningsstykker tilhørende Pastorerne Schidtt og Bollemose mistedes, ja Pastor Omann fik ikke engang en fuldstændig Klædedragt reddet. Hans Assurancepræmie var udløben den 2 October og endnu ikke fornyet. Propritair Hammerich til Groftebjerg har gjæstfrit modtaget de alderstegne Præstefolk og huser dem indtil videre Foranstaltning. Ved det igaar optagne Forbør er endnu intet opdaget om Jldens Aarsag; Mange have i disse Dage besøgt Brandtomten i Wissenberg, og Alle beklage den sørgelige Tildragelse, der har gjort en af Fyens skjønnestbeliggende Præstegaarde til en uhyggelig Ruin. Den foregaaende Beretning om det Drab, som en Fehmeraner havde begaaet paa en ung Mand fra Grosenbrode bliver nu forsaavidt rettet, at det ikke var med en Pleiel, men med sin Stav, at han begik Mordet paa et offentligt Sted, ved høilys Dag og i flere Vidners Paasyn. Gierningsmanden sidder nu i stræng Forvaring, og begræder sin overilede Handling, som skeete ifølge tidligere Mishandlinger fra den Dræbtes Side og i en ophidset Sjælstilstand. (Hp. Av.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-10-24
Om Branden i Lügum erfares, at den udbrød i Værtshuset om Morgenen tidlig, sandsynligviis ved Uforsigtighed, og at Eieren, Wilde, om Natten havde holdt Høstgilde. Wilde, som tillige var Sognefoged, trængte ind i det brændende Huus, for at redde nogle Papirer, men kunde ikke hitte Udgangen igjen. Med hjærteskjærende Stemme raabte han ud af Flammerne om Hielp, men Frelse var umulig; hans egen Søn saae Faderen i Luen, men kunde ikke hielpe, thi de Omstaaende holdt ham med Magt tilbage. Snart forstummede Klagetonerne, den Ulykkelige var sjunken ned ved Ovnen hvor Man fandt hans skrækkeligt lemlæstede Liig. De i Nærheden liggende Præstebygninger bleve ligeledes et Rov for Luerne.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-10-24
Dithmarsker Tidende meddeler en interessant Beretning om Befolkningens Omskiftelighed i Stæderne og navnlig i Tønningen. J denne Stad ere af 463 Huusfædre kun 132 fødte i Byen; af disse Sidste ere 80 Fædre og 21 Bedstefædre indvandrede, og der er kun 18 Familier, hvis Forfædre have boet der i Aarene fra 1700 til 1750. Af Familienavnene fra 1600 til 1700 ere nu kun to forhaanden, og ingen Slægt existerer meere fra den Tid, da Staden blev grundlagt, Paa Lolland og Falster indrettes i denne Tid et landocconomisk Læseselskab. Af de landoeconomiske Skrifter, der ere foreslaaede til Circulation, findes kun et dansk: Resten ere tydske: et Exempel paa, hvor lidet denne Videnskab endnu hos os er dyrket. J Nysted blev en Dagleiers 3-aarige Barn for eden ihielkjort af en be læset Vogn. (Loll. - Falst. St. - Td.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-10-24
Fra Redacteuren af Aarhuus Avis læses i samme Blad No. 187 følgende: J Anledning af den i No. 170 meddeelte authentiske Beretning om det Udfald, Processen mellem dHrr. Provst Bentzen og Kirkesanger, Schrydstrup har faaet ved den kongelige Landsoverret, samt Hof= og Statsret i Kjøbe, havn, er hertil fra en Jndvaaner i Ringsted, indsendt en Artikel, overskrevet: Contra Schrydstrup." Den Forudsætning, hvorfra den gaaer ud, grunder sig imidlertid paa en i ovenmeldte Beretning indløben Trykfeil, hvorpaa Red. ved denne Leilighed er bleven opmærksom, og som herved berigtiges saaledes: "Foruden at Provst Bentzens Jndrømmelse, - hedder det i Landsoverrettens Domspræmisser: flere Punkter stemmer overeens med Schrydstrups Fremstilling, og ialtfald viser, at Provst Bentzon har billiget den mellem Schrydstrup og Schwar, trufne Overeenskomst angaaende Embedets Afstaaelse, samt paa en ikke uvæsentlig Maade medvirket til Foreningens endelige Afslutning, skjønnes det ikke, at selve Schrystrup's Beretning i Kr. 182 i og for sig kan betragtes som injurierende o. s. v. Disse Linier indeholde tillige Grunden, hvorfor den ærede Jndsenders Artikel ikke har fundet Plads i dette Blad. Den 2 og 3 Octbr. fandt i Kiel, i et dertil paa Slottet indrømmet rummeligt Locale, en Forsamling af nordtydske Skolemænd Sted. 84 havde dertil indfundet sig.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-10-24
Prof. Nizsch, Rector Lucht og Subrector Asmussen præsiderede. Vlandt tilstedeværende udmærkede Fremmede nævnes Hofraad Thiersch fra München.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-10-24
Fra Skanderborg efterlyses den berygtede Peder Larsen bilidt, der er mistænkt for at have begaaet flere qva de lificerede Tyverier. Efter Beskrivelsen er er han 37 Aar gammel, af middel Høide, har bruunt Haar og blaae Øine, spids og noget bøiet Næse, en rask Gang, samt se taler Dansk og Plattydsk, Pegefingeren paa den høire Haand er stiv.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-10-24
Kieler Corresp. melder fra Kjøbenhavn under 13 Octbr.,at det heed der, at Jndkaldelsespatenterne for Stænderne med det Første ville blive udstædte. De schleswigske og jydske Stænder skulle efter Sigende denne Gang fremkaldes først, nemlig den 1 Febr. og de Holsteenske og Ogifternes mod 1 April.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-10-24
Ledigt Embede. Under det danske Cancellie: Ordineret Catechet- og Første Lærer-Embedet i Kallundborg. Lon 300 Rbd., Høitidsoffer af Menigheden, 10 Rbd. til en Koes Græsning, fri Bolig og 3 Favne Brænde. J Hamburg stode den 16 Octbr. Kornpriserne paa det samme Punct, Byg 44 a 48 Rdr. og Havre 28 a 32 Rdr. Cour. pr. Læst. J London, var den 17 Octbr. Hvede Byg og Havre falden 1 a 2 shill pr. Qvarteer.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-10-24
Kjøbenhavns Børs den 17de October 1837. Cours. Hamborg 2 M. - a vista 202 1/2: Species 202; Specier solgtes til 12 Mk. 1 1/2 s.; B.-Disconto 4 pCt.; norske Speciessedler pr. 100 Speier 178 a - Rbd. i Sedler; sv. Sdl. pr. Rd. Rigsgjæld – a 47 Rbs. Tegn; 4 pCto. kongl. Obligationer (uden Renter) 90 4 Rbd. i Sedler.; (– a i Bco.) Nationalbank-Obligationer (af 4de Februar 1820) 102 a 102 1/2 Rbd. i r. S.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-10-24
Kjøbenhavns Havnepriser den 14de Octbr. 1837. Hvede Holsteensk, 4 R. 4 Mk. - s. a 5 R. 2 Mk. - s. Rug, f. Provins. 3 R. 4 Mk. - s. a 4 R. 1 Mk. - s. Byg (toradet,) 2 R. 5 Mk. - s. a 2 R. 5 Mk. 6 s. Dito (sexradet,) - R. - Mk. - s. a - R. - Mk. - s. Havre . . . . 2 R. - Mk. - s. a 2 R. 2 Mk. - s. Ærter. . . . . 3 R. 4 Mk. - s. a 4 R. - Mk. 8 s. Smor Jydsk Fg. - R. - Mk. - s. a - R. - Mk. - s. Klarerede ved Thisted Toldsted.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-10-24
Jndk. Den 21de Octbr., Chr. B. Krogh af og til Klitmøller fra Norge med Trælast og Salt. Den 23de, J. M. Berg af Thisted fra Nevcastle med Steenkul.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-10-24
Udg. Den 24de, S. Amundsen af og til Grimstad med Byg og Smør.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-10-24
AVERTISSEMENTS. Den nye Plan til Selskabet for Hesteavlens Fremme i Jylland, er henlagt paa Amtstuen i Thisted, hvor den er til Eftersyn for Enhver, som maatte ønske at gjöre sig bekjendt med den, og hvor Subscription paa Actier modtages indtil Aarets Udgang. Enhver Actie, der betales med 5 Rigsbankdaler rede Sölv, giver Adgang til Væddelöbsbanen og bedækket Tribune, Deeltagelse i Præmier paa Banen, og Udsigt til ved Lodtrækning at vinde Actier i Fuldblods hingster, eller, naar dertil ikke maatte tilbyde sig Leilighed, andre Gevinster Efter tagen Bestemmelse under Skiftet stilles den Boet efter Enken Dorthe Mogensdatter, tilhørende Gaard i Næstrup Bye, Sjørring Sogn, med Eiendomme af Hr. 5 Td. 7 Skp. 1 Fkr. 2 Alb. og sammes Anpart Konge-Korntiende til offentlige Auctioner Tirsdagen den 31 Octobr. 7de og 14de Novbr. førstkommende hver Dags Formiddag Kl. 10. De tvende første Auctioner afholdes paa Thisted Raadstue og Sidste, hvorved absolut Salg agtes, i selve Gaarden. Conditionerne kunne, foruden ved Auctionerne, erfares paa mit Contoir. Thisted, den 16de October 1837. Lutzhøft.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-10-24
Gaardsalg eller Bortforpagtning Jfølge Ordre fra den Kongelige Direction for Statsgielden og den synkende Fond bliver, Tirsdagen den 21 November 1837 Formiddag Kl. 11, afholdt offentlig Auction til alternativ Bortsalg eller Bortforpagtning af Gaarden Gundestrup med Underliggende i Skræm Sogn, Øster han Herred, Hjørring Amt, som bestaaer af følgende Eiendomme: a) Gaarden Gundestrup der staaer for ufrit Bondeskylds Hartkorn Ager og Eng 15 Tdr. 5 Skpr. 1 Fdkr. 1 3/4 Alb. b) Et paa Gaardens Grund opført Huus med en Jordlod af ufrit Ager og Engs Hartkorn 3 Skpr. 1 Fdkr. 1/4 Alb. som er bortfæstet imod en aarlig Afgift af 1 Ugedag og 1 Td. Byg. Gaarden har et Tilliggende af circa 100 Tdr. Agerland og 118 Tdr. Land Hede, Kiær og Mosejorder, geometrisk Maal. Mergel findes paa flere Steder i Gaardens Tilliggende. Med Gaarden følger en Deel Besætning og Jnventarium samt Føde og Sædekorn, hvorov Fortegnelse ved Auctionen vil blive fremlagt. Af Kjøbesummen kan 1/2 Deele blive indestaaende i Eiendommen. J Tilfælde at Gaarden bortforpagtes blive Forpagtningstiden 11 Aar fra 1ste Mai 183. at regne. Auctionen afholdes paa Hanherredernes Ting sted paa Skjerpinggaard og ved samme forbeholdes Ret til Antagelse eller Forkastelse af de gjorte Bud. Conditionerne ligge til Eftersyn i det jydsk lollandske Landvæsenscontoir under Rentekamme, ret, hos Godsinspecteuren Justitsraad Bindes bøll paa Edelsborg pr. Skanderborg og ho Godsforvalter Simonsen paa Aagaard pr. Aalborg, der tillige foreviser Eiendommen.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-10-24
Bekjendtgjørelse. fra den Kgl. Direction for Qvarantaine=Foranstaltningerne De Lande, Stæder og Øer, som, efter de sidste i Directionen indkomne officielle Beretninger, indtil vide ansees for pestartig smittede, ere: a) New-Orleans. Havannah. c) Tripolis. d) Alerandria, e) Damiets f) Constantinopel. g) Tunis. h.) Marocco. 1) Smynna. ) Øen Candia. For mistænkte Havne og Stader ansees indtil videre: a) Alle tyrkiske og græske Havne, med Undtagelse af de som smittede foranførte. b) Det africanske Barbaries øvrige Havne og Stæder. De vestindiske Øer. Dog skulle de fra de danske vestindiske Øer ankommende Skibe kunne befries for at lægge under Qvarantaine, saafremt de foruden Sundhedspamedbringe behørige, af Vedkommende under Embedsat thoritet udstædte, Sundhedsattester. d) De nordamer canske Havne. Dog fritages de fra disse Havne ankommende Skibe for Qvarantaine, saafremt de foruden Sunhedspas ere forsynede med behørige Sundhedsattester f.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-10-24
de derværende Kongelige danske Konsuler eller disses VicKonsuler. Alle andre Havne og Øer, i og udenfor Enropa, blive at ansee som umistænkte. Kiøbenhavn, i den Kongelige Direction for Qvarantaine=Foranstaltningerne, den 17de October 1837. H. Holsteen. Thonning. Steinmann. Bræstrup. Skibsted.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-10-24
Jens Tousgaard hos Schonan efterlys- og en sidste Fredag tabt Trøie.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-10-26
No. 1887. NTS. Kongelig allernaadigst privilegerede. Amtsavis og Avertissementstidende, eller: Den nordcimbriske Tilskuer. Forsendes med Brevposten overalt i Danmark og Hertugdømmene. Torsdagen den 26de October. Redigeres, trykkes og udgives i Thisted af J. S. Lund.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-10-26
Blandinger. Et privat Brev fra Norge af 4de Octbr. d. A. meddeler Følgende og Norges politiske Tilstand: "Vort politiske Barometer er tilsyneladende steget lidt; dog troer jeg det i 39 vil falde til Storm. Vore Eraltados skiendes med den svenske Presse, hvis antinorske Sindelag ikke længere lægges Skjul paa, og hvis løgnagtige og ærekrænkende Udladelser mod den norske Nation taales af den svenske Regjering, imedens tvetydige Udladelser med andre Nationer eller en feilagtig Opgivelse straffes. De mere Moderate see med Bekymring den tiltagende Spænding i Gemytterne, det gamle Nationalhed blusser igjen op, fordi Massen ikke veed at gjøre Forskiel imellem et ministerielt Blad og den offentlige Mening i Broderriget, og kun Minoriteten af vore Embedsmænd, som ere misfornøiede med Bøndernes Stemmefleerhed i Storthinget, fordi disse hylde den Mening, at den private virksomme Mand gavner Fædrenelandet ligesaameget som hine, og Embedsmandens Kone kun tilkommer Pension af Statskassen, forsaavidt hun dertil er trængende og forsaavidt Manden har gjort sig fortjent af Staten, samt om denne ikke har sat den Afdøde i Stand til at sikkre hende tilstrækkelig Pension af Enkekassen - kun saadanne Embedsmænd see med Rolighed enhver Forandring imøde, der kan fritage dem for, hvad de kalde: Bonderegimentet, men hvorved de mene Bonde-Controllen. Og dog troer jeg, at vi kunne takke vore Bønders Energie for at ikke allerede Constitutionen, lig de engelske Coffardieskippere, der i Peter den Stores Tid besøgte Petersborg, gaaer i russisk Uniform, Vist nok kunde de med nogen Grund beskyldes forat drive Oeconomien for vidt, og deraf flydende Feilgreb, ja endog hvor Bye og Bøyg Jnteresser kom i Collision, for at være interesseret, men ligesaalidt som man kan fragaae, at Embedsmandens høiere Aandsdannelse og Arbeidsdygtighed har gjort vort Storthing til en af de agtværdigste Nationalforsamlinger i Europa, vil man kunne nægte, at enhver dygtig og patriotisk Embedsmand i Thinget, hos Bønderne har fundet den kraftigste Understyttelse, naar det gjaldt om at værne mod Jndgreb i Constitutionen, og ligesaalidet vil man kunne nægte, at denne Understyttelse har fremkaldt Resultater, som man hos en Samling af blot Embedsmænd ikke turde haabe. Jkke alle vore Bønder ere hvad de vare for 23 Aar.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-10-26
siden og Formandskabsloven vil herefter endmeere bidrage til at skaffe denne Classe den for vor Regjeringsform nødvendige Dannelse. Dette indsee nu de Samme der for 10 a 15 Aar siden lovede Magten saameget af Bøndernes Valg til Storthingsmænd, og derfor skal nu i en Hast Planer drives igjennem, som vare bestemte til, i en Række af Aar, umærkelig at forberedes og modnes; men just herved er Oppositionen vaagnet, og den Fægter er halvves Seierherre, som veed fra hvilken Kant han vil blive angrebet NB. om han ikke bliver overmandet."H. M. Kongen af Sverrig ville den 25de October igjen indtræffe i sin Hovedstad. J Gothenborg fandt store Høitideligheder Sted i Anledning af Kongens Nærværelse, og om Aftenen vare mange Huse illuminerede; blandt særdeles loyale Transparenter udmærkede sig en tydsk Slagter Durbachs, der lød saaledes: Jch treibe meine Schlachteren, Und bleibe meinem König tre, Und Wer dem König thut verachten Den will ich wie einem Ochsen schlachten, d. c. frit oversat:
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-10-26
Mit Slagterie jeg driver froe Og stedse blier min Konge troe, Og hvem min Konge vil foragte Ham vil jeg som en Oxe slagte.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-10-26
Cholera begynder nu at forsvinde paa alle Puncter; fra 16de til 17de October ere saaledes i Berlin kun 9 Personer angrebne deraf, hvoraf 6 døde. J de 8 Uger Cholera herskede i Berlinere 3095 Personer blevne angrebne deraf, og af disse ere 1889 Jndisiduer døde. J Rom, hvor Sygdommen nu aftager, var de Dødes Antal i Ugen til den 30te Septbr. 12,118. (N. 3t.) Midt i Septbr. Maaned indtraf i Moss Præstegield, Øvre=Tellemarken i Norge, et Jordskred hvorom Sognepræsten Hr. Wettergreen beretter følgende: "Frygtelige Rædselscener have i disse Dage overgaaet mig og Mine paa dette Sted. Efter en flere Dages stærk Skylregn hørtes Torsdag Morgen Kl. 4 en skrækkelig Dundren, og strax derpaa et ynkeligt Skrig af mine Huustyende. Et stort Jordskred styrtede ned mod Præstegaarden. Ved Gadedøren mødtes jeg af Jordstrømmen, som voldsom trængte ind deraf. Alle mine Tjenestefolk styrtede ind i halvnøgen Tilstand. Hele den næste Dag vedblev det med at vælte Jord og store Stene ned af Skreden, under en vedvarende Skylregn. Alle raadte mig til at flytte fra Huset. Endelig besluttede jeg mig til at skaffe Kone og Børn bort. Tre Minuter efter hørtes en frygtelig Bragen med Torden og Lynild – et meget stort Jordskred var styrtet ned og havde forvoldt en skrække lig Ødelæggelse. En Trediepart af Præstegaardens Jorder ere gaaede tilgrunde. (Ah. Av.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-10-26
Indenlandsk. Jkke har nogen Green af vor Lovgivning træng saa længe og saa meget til en systematisk Fremstilling som Processen (Ørsteds Haandbog slutter med Criminalretten). Det vil derfor være enhver Juri kjært at erfare, at første Binds første Hefte af Etatsraad Hansens Haandbog i denne Deel af Retsviden skaben er udkommet under Benævnelse af: "Bidratil den danske Civilproces. Den samme Yndest, Hr. Etatsraadens Forelæsninger i sin Tid ved deres logiske Klarhed og gjennemgribende Grundighed vandt ved Universitetet, vil vist ogsaa blive denne længe savnede Haandbog til Deel.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-10-26
Hr. Assessor Algreen=Ussing har i Kjøbenhavnsposten leveret en meget anbefalende Anmeldelse af Etatsraad H. C. Ørsteds i Maanedsskriftet for Literatur indrykkede grundige Besvarelse af det Spørgsmaal: "bør Færdighed i at skrive og tale Latin ansees som en Bestanddeel af den almindelige lærde Dannelse?" "Jeg har saaledes søgt, siger Hr. Ussing tilsidst, at give Læserne et kort Begreb af denne ypperlige Afhandling, som Jngen, der interesserer sig for denne vigtige Sag, bør lade ulæst. Jeg har herved villet bidrage til at gjøre den meere bekjendt og hielpe til at omstyrte den Fordum, som end nu er tilbage hos Mange, at Jngen fortjener Navn af Lærd, som ikke har Færdighed i Latinen. Den har vel allerede tabt meget af sin Magt, men er langt fra ikke aldeles forjaget, saa at Man med Forf. kan sige, at Tidernes Oplysning ikke ganske har uddrevet den urene Aand, som i sin Tid ved det saakaldte Kloster havde sat en større Straf for en gramaticalsk Feil i den paabudne Latintalen, end for at komme beruset til Bord." (Hp. Av.)