Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-08-01
Opvækkes Revolutioner ved Opklaring? Til Skam for Menneskeheden, maae jeg sige, er dette Spørgsmaal blevet opkastet, saa at man næsten behøver at retfærdiggiøre Op klaringen formedelst en paadigtet crimen læse Majestatis, omendskiønt det næsten er en eri men læse Majestatis divine, at giøre Opklaringen mistænkt, eller at udmærke den med forhadte Navne. Er det ikke det samme, som om man vilde spørge; Om det ogsaa er godt, at Gud har givet Mennesket Fornuft og Forstand, for at udgalge det Gode og at afskye det Onde, Tilvisse har der været Mennesker nok til, som endog ønskede at kunne betage Menneskene denne Dømmevne. Med Rette henregne nu indsigtsfulde Statslærere det til Statens almindelige og højeste Øiemed, at Folket bliver oplyst og - hvilket er uadskilligen forbundet med Opklaringen bliver dydigt *). Vi have, naar vi undtage England, intet Exempel paa Stater, i hvilke Følgerne af en fri Opklaring har kunnet viist sig i en lang Række af Aar. Overalt har man troet, at 1) Schiber. S. 20. maatte paa een eller anden Maade mestre og fængsle den Guds Gave, Fornuften. Følgerne heraf have overalt været bedrøvelige. Jntet er afskyeligere end Statshistorien. Herske re, som tildeels af de udueligste Mennesker, ere blevne bedragne, plyndrede, tyranniserede, forgivne og myrdede, som indsperrede, ligesom Philip V. i Spanien, have mistet Forstanden, eller ved Adspredelser i bisager og Smaatting, have tabt al Duelighed til Regierings=Forretninger; rasende Folkeoprør og Sammensværgelser, blodige Henrettelser, taabelige Foretagende, ødelæggende Krige og vigtige Beslutninger for ubetydelige Gienstandes og ringe Aar. sagers Skyld *), alvorlige Underhandlinger om taabelige Gienstande, saasom om en pavelig Bulle, eller et Forsæde; Agtelses= og ÆrefrygtsBeviisninger uden indvortes Værd, ofte imod de foragteligste Subjecter; ingensteds Hensyn paa Talenter og Fortienester; derimod den største Snedighed i Intriger, aarlange Bestræbelser, forviklede Negotiationer og forødte Stats penge for at opnaae en Forsængelighed, saasom en Cardinalshue, en Titel, et Ordensbaand, værdige Mænds Nedtrykkelse under en udueligSmigrers Rænker, saasom en Grev Bernisunder en Ruille 3) og Stainville; Forsømmelse af Menneskehedens første Krav i Fødselen, Opdragelsen, Menneskenes Ophold og Sikker, hed, Sørgesløshed for Folkets og Staternes Opkomst; conventionelle Dyder og Anstændighed, uden Hensigt til Moralitet og sande selskabelige Pligter, tiltagen Brug af Stolthed uden sikre Regler for Menneskenes hellige Ef 3) De vigtigste Beslutninger blive gemeenlig bestemte ved Hoffet formedelst de vigtigste Taabeligheder. Du Clos Th3. S. 35. a) Du Clos S. 24. endomme; Love, som maa bøie sig efter Menneskene; Mennesker, som ikke ville underkaste sig Retfærdigheden; det indvortes Baand af Kierlighed og den modsatte Afhængenhed og Trang ombyttede imod skiøre og usikre Lænker af Jndbildskhed og Egois ne, der meget ofte giør det uvist, hvo der er den lænkede; Landbrug og Landmand foragtet og dum; Handelen i aabenbare Krig med Told og Handelslove; Manufacturisterne, der tiene Overdaadigheden, fattige og elendige; Religionen et Skiul for store Laster og meget ofte ikke andet end et foragteligt Narrespil; Dette er billedet af de nu værende Stater i og uden for Europa, dette er Menneskehedens billede. Mere have Menneskene hidindtil endnu ikke vundet, end, som Hr. Hofraad Schløzer siger, at være de meest cultiverede eller forfinede Barbarer.