JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1809-07-20
Jfølge indgaaet Forening ved Forligelses Commissionen, og derefter passeret Udlæg, bliver efterFiskerieudreder Christen Jacobsen i Nibe, hans Begiering, ved offentlig Auction som holdes paa Halkier, Mandagen den 21 August førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, bortsolgt, en Fierdepartudi bemeldte Skov og Skovhuus, saaledes som samme af ham var solgt til Skovfoged Jacob Jacobsen; alt efter de Conditioner, som paa Auctionsstedet bekiendtgiøres; hvortil Liebhaberne herved inviteres. Løgstør den 18 Julii 1809. J. Schiarling.
Jyske Efterretninger, 1809-07-20
For Sognepræsten til Galtrup og Øster Jørbye Menigheder paa Morsøe, S. T. Hr. Egge rich Nicolai Jssem, har jeg Undertegnede paatadet mig at udbetale til Hans afdøde Kones Tal. Mad. Maren Hofmeiers Arvinger, der, saarivides, skulle være: a.) Ole Andersens efterladte Børn, som formodentlig opholde sig i Omegnen af Mariaggers Kiord; men ikke vides, hvormange ere. b.) Afdøde Haarskiærer Algreens Enke, Anne Marie Rauenstrup her i Byen. c.) Afdøde Lieutenant Borners efterladte Enke Frue Christiane Raunstrup boende uden Tvivl, i Schive, den Dem ved Kongl. allernaadigst confirmeret Testamente under 16 Febr. 1809. tillagte Arv Ti Rigsdaler. Thi ville bemeldte Arvinger, og om fleere maatte være, inden 12 Uger fra Dato indfinde sig med behørig Beviis for Deres Arve Ret, da den Dem tilfaldende, skal mod lovligt Afkald vordes Dem udbetalt af Schierup, Stifts-Provst. Aalborg d. 25 Junii 1809.
Jyske Efterretninger, 1809-07-20
En Dreng af skikkelige Forældre, som er confirmerret og maatte have Lyst at lære Gjørtler Profession, kan strax blive antagen i Lære hos Gjørtler Holst, boende paa Søndergade i Aalborg.
Jyske Efterretninger, 1809-07-23
som forsendes.
Jyske Efterretninger, 1809-07-23
Trykkes og udgives 2de Gange ugentlig i Sø
Jyske Efterretninger, 1809-07-23
Udenlandske Efterretninger. Jfølge Efterretninger fra Krigsskuepladsen, har den franske Storarmee, under Anførsel af Keiser Napoleon selv, den 5te Juli fuldført sin Overgang overDanau paa de ny slagne Broer ved Ebersdorf o. s. v. og umiddelbar derefter leveret Erkehertug Carls Armee en Bataille, som endnu den 6te ikke synes at have været afgjort. Det hedder saaledes blant andet, at Keiser Napoleon den 5te om Morgenen beskæftigede Erkehertug Carls Opmærksomhed ved Aspern og Eslingen, medens 30000 Franskmænd satte over Broerne 2 Stunden nedenfor Ebersdorf under et heftigt Tordenveir. Manørrene vare saa kunstige, at de virkelig grændsede til et Underværk. Allerede den første Dag bleve alle Fiendens forskandsede Leire tagne Fienden selv kastet ud i Sletterne og fordreven tre Stunden langt fra Donau, næsten uden at giøre et Flinteskud. Næstedagen blev paa Høiene bag ved Baumensdorf &c. alle de østerrigske Stridskræfter, indviklede i Kampen og slaane. Kl. 10 Formiddag var Seiren afgjort. Kl. 3 Efterm. hørde man endnu intet andet, end Colonnernes Kanoner, som forfulgde Fienden. Hans Tab af Døde og Saarede maa være uhyre. De ham fratagne Fangne, Kanoner, og Faner, ere af Betydenhed. De Franske mistede ikke en eneste Officeer af Rang, og Keiseren befandt sig saare vel. Kun var det forskrækkelig heedt. Derimod skulle paa østerrigsk Side, Feldtmarskallieut. d'Aspre og General Normann være dræbte og 13 andre Generaler saarede. Byen Entzensdorf skal være lagt i Aske. Andre Efterretninger sige, at Slaget vedvarede P. F. Wandal. endnu den 7de, og at Napoleon uophørligt forfulgde Erkehertug Carl, som trak sig tilbage mod Presburg. hvor han vilde tvinge ham til en Hovedtræfning.
Jyske Efterretninger, 1809-07-23
Atter andre melde, at Erkehertugen har trukken sig nogle Mile tilbage af Zuaim til (i Mæhren). Paa østerrigsk Side naar Efterretningerne ikke længere end til den 3 Julii. Det hedder deri, at den var ingen Grund til at forhindre Fienden i at sætte over Donau saasom just dette hierteligere ønskedes af den hele østerrigske Armee, for i sin fordeelagtige Stilling at kunne bekæmpe ham med Eftertryk. Ved syntes Fienden, at have, ved sine slagne Broer og de for samme anlagte Brochoveder, Midler ihænde til at komme over paa denne Side, men dette vilde kun være ham til ringe Nytte, da han først maatte opstille sig under vore Batteries Jld, dernæst bestorme vore Linier, og endelig vilde han, bag ved samme, finde vor hele Armee parat til at modtage ham.
Jyske Efterretninger, 1809-07-23
Den franske Reservearmee, under Hertugen af Abrantes, har for nærværende sit Hovedqvarteer i Bayreuth.
Jyske Efterretninger, 1809-07-23
Fra Cassel, (12 Julii. Da Krigen i Sachsen, efter Fiendens Flugt og Adspredelse, er udartetalene til en Partiegængerkrig, saa er det sandsynligt, at Kongen af Westphalen vil om saa Dage komme tilbage til sin Hovedstad igien. Et Corps Sachsere og Westphalere under Oberst Thiele mann stød den 7de ved de bøhmiske Grændser, fra hvilket Kongen blev berettet, at det havde i Nærheden, et fiendtlige Korps paa 10 a 12,00 Mand, som anførtes af den forrige Churfyrst af Hessen i gen Person, hvis Hovedqvarteer ved stiansberg. Neppe bragtes Urolighederne i Werra Departementet til Stilhed, førend en ny Opstand brød ud i det forrige Paterborn, foraarsaget ved Consumsionsskat, ten. En stærk Commando franske Tropper med Kanoner er nu beordret derhen.
Jyske Efterretninger, 1809-07-23
Dresden, 13 Juli. Jdag slaaes Generalmarschen. Besætningen rykker ud og tager Veien til Leipzig, fordi et østerrigsk Korps har igaar viist sig i Dippoldiswalde.
Jyske Efterretninger, 1809-07-23
Hanover, 13 Juli. Regieringen her har udstedt et Publicandum, hvorved Publicum alvorligt formaaes til at vogte sig for at udbrede Rygter, i Anledning af at nogle 100 Mand engl. Tropper ere landede ved Elvmundingen, og ellers at forholde sig smukt rolig. Da her i Staden er intet Militair, skal der oprettes en Milits af 150 Mand til Garnison.
Jyske Efterretninger, 1809-07-23
Curhaven, 15 Julii. Den 8 viisde sig paa denne Rhed 9 store og smaa engelske Krigskibe, dog ingen Transportskibe. De satte omtrent 300 Mand iland, som siden have begivet sig ombord igien. Men Skibene ligge endnu paa Rheden.
Jyske Efterretninger, 1809-07-23
Neapel. Efterat den engelske Armada havde i 10 Dage krydset ved Calabriens Kyster, for at foretage en Landgang, lod den sig nøie med, den 25 Juni at kaste 6000 Mand iland paa Øerne Jschia og Procida, som ligge nogle Mile fra Staden Neapel. Paa Jschia holder Slottet sig endnu, og forsvares af 2 a 300 Veteraner. Ogsaa Øen Capri er opfordret til Overgivelse. Men Commandanten har svaret Nei Mellem vore Krigskibe og de engelske ere nogle alvorlige Fegtninger forefaldne, hvorved vor Marine har haandthævet sin gamle Roes. 2 fiendtlige Skibe boredes i Grund. Den hele fiendtlige Flaade krydser, lige for Jndløbet til Neapel.
Jyske Efterretninger, 1809-07-23
J Calabrien have Jndvaanerne sammenskudt 34000 Ducater til Understøttelse for de Legionairer som skulle gaae Englænderne imøde, ifald de ville lande. Der hersker, hedder det, en forfærdelig (erstaunenswurdig) Euthusiasme. Generalerne skrive, at de behøve slet ingen Forstærkning, da de havde nok i Jndvaanernes Mod.
Jyske Efterretninger, 1809-07-23
J Gallizien begynde Russerne at røre sig, og agere nu i Forening med Pohlakerne. Der meldes at Østerrigerne ere snart færdige til at forlade Pohlen.
Jyske Efterretninger, 1809-07-23
J Tyrkiet seer det noget sort ud, da Tyrkerne meget talrige lade sig see nu ved Nissa, Rutschuk og Silistria. 20,000 Tyrker skulle ogsaa samles i Bosnien, for at rykke frem mod Drina og Buzawa. Den 14 Juni blev i Belgrad holdt en stor Raadsforsamling, og man besluttede, at opbyde alt hvad der kunde bære Gevær, til at forsvare Servien. Den 17 og 18 hørde man kanonere i Egnen af Dru na. 6 Mile fra Belgrad have Fiskerne nylig fange been stor Mængde af et besynderligt Slags Fiske; den op havde Hænder og Fødder, vare i Munderinger, og ti lignede meget druknede Soldater.
Jyske Efterretninger, 1809-07-23
Adskilligt. En fransk Bulletin siger, at der gives ingen Dønaustrøm mere, siden den franske Armee blev færde dig med fine 3de Broer over den. Disse Broeværier skulle være det skiønneste, der nogensinde blev gjort i paa Feldten. Tænk engang, Paa en Bredde af 1200 Alne over den strideste Strøm i Verden en Broe af 60 Buer, som, 3 Vogne paa eengang ved Siden af hinanden kunne passere - og Alt dette gjort paa 12 Dage. Trajans Broe var massiv, men man atbeidede paa den i flere Aar. Vel byggede Cæsar og saa en Broe over Rhinen i 8 Dage men man kunde ikke kjøre nogen Vogn derover med Læs paa Keiser Napoleons Telte siges at være meget skiønne, og indrettede paa sin Egyptisk.
Jyske Efterretninger, 1809-07-23
Øen Lobau i Donauen skal herefter hedde Rapoleonsøen.
Jyske Efterretninger, 1809-07-23
J Frankrig ere de østerrigske Krigsfanger ret fornøiede med deres Skjebne, siden de kom til at hielpe Bønderne ved deres Arbeid. Disse søge dem og saa stærkt, at der endnu ikke synes at være gjorte Fangne nok, for at tilfredsstille Enhver.
Jyske Efterretninger, 1809-07-23
Den westphalske Moniteur siger om Hertugen af Brunsvig-Oel'ss Korps, at det blot streifer Landene omkring og lægger sig efter at plyndre, som det eneste Haandværk, der passer sig for saa foragtelige Mennesker.
Jyske Efterretninger, 1809-07-23
Amerikanerne i Paris seirede nylig Aarsdagen af de foreente Staters Uafhængighed. J Forsamlingssalen saae man Frankrig og America, begge kronte med Laurbær, og hvert bærende et Overflødig heds=Horn hvile i Fredens Tempel. Ved deres Fødder laae England og - hostede af en stærk Brystsvaghed.
Jyske Efterretninger, 1809-07-23
Det meldes, at Kongen af Spanien har stillet sig selv i Spidsen for en Armee mod Jnsurgenterne.
Jyske Efterretninger, 1809-07-23
Fra den fransk italienske Armee i Ungarn er detascheret 14000 Mand til Dalmatien og Littoralet, hvor det ikke skal være saa rigtigt.
Jyske Efterretninger, 1809-07-23
Indenlandske Efterretninger. Under 5 d. M. er udkommen en Placat, hvorved Straf for Udførsel af de ædle Metaller samt Skillemynt bestemmes. "Ligesom Vi- hedder det - under 8 Marts d. A. have allern. fundet Os foranlediget til at forbyde Udførsel af de ædle Metaller myntede, eller umyntede, i Almindelig hed, og af Dansk Skillemynt over Beløbet af 1 Rigs taler i Særdeleshed fra Sielland og omliggende Øer, samt af samme Skillemynt fra Fyen og Jylland; saa bestemmes herved end videre, at hvo, som befindes at overtræde dette Forbud paa nogen Maade ved Udførsel til Lands eller til Vands, skal derfor have den fulde Værdie af det, som saaledes udføres, forbrudt til Fordeel for Opdageren eller Anholderen.
Jyske Efterretninger, 1809-07-23
Under 16de Julii d. A. ere samtlige Overøvrigheder i Danmark fra det danske Cancellie blevne tilskrev ene saaledes: 2 Da det er forebragt Cancelliet, at der paa enkelte Steder, især i Nørrejylland, skulle omvanskee fremmede Tropper af Spillemænd, Taskenspillere og andre deslige Løsgiængere, der under nærværende Tidspunks let kunde blive farlige Personer for det Offentlige, saa skulle man tienstligst anmode Dem om, naar saadanne fremmede Omløbere maatte antreffes i Deres Embedskreds, at ville indberette hertil, af hvil ske Øvrighedspersoner i Hertugdømmene deres medhavende Passer ere udfærdigede eller paategnede, for at disse derefter kunne drages til Ansvar.
Jyske Efterretninger, 1809-07-23
Den 28 Juni, hvilken, som bekiendt, er Waldemar den Andens Fødselsdag, har seet to andre store Mænd fødes: a Sandhedens og Naturens Mand. Rousenu og den herlige Maler Rubens. J Anledning heraf har Hr. Legationsraad G. H. Olsen. havt den findrige Jdee ved den af ham samme Dag til det Kongelige Skydeselskab givne Skive, at lade fremstille Retfærd, Skiønheds og Sandheds Gudinder, med et Segment af Jordkloden for deres Fødder, paa hvilken læses Navnene: Waldemar, Rubens og Rousseau.
Jyske Efterretninger, 1809-07-23
Man har hidtil troet, at vore Kobberskillinger deels vare opvexlede; deels smeltede, hvilket den fuldkomne Mangel paa denne Mynt ogsaa med Grund lod formode. Men siden den Tid, man paa Banken kan faae Kobberskillinger omvexlede for nye Sølv Markstykker er man bleven overbeviist om det Modsatte.
Jyske Efterretninger, 1809-07-23
J de sidste 5 Uger saae man dagligen hele Skarer af Mennesker med Poser, Leddiker og Punge fulde af Kobber=Skillinger trænge sig paa Børssalen, for at komme ind paa Bankomtoiret og faae dem om byttede for Sølvmynt. Banken har paa denne Maade allerede faaet inddraget særdeles store Summer obbermyni, og saaer daglig flere. Man vil paastaae, sat den paa een Dag i to Timer har indvexlet for tolvHundrede Rigsdaler. Det besynderligste er, sat af alle de mange Sølv Markstykker, som saaledes komme ud blant Folk, hidtil endnu ingen sees at væ ske i Omløb.
Jyske Efterretninger, 1809-07-23
I Aarhuus har man paa nye indskiærpet den om Forprang gieldende Forordning. Man har seet sig foranlediget hertil, fordi enkelte vindesyge Mennesker, have tilladt sig ikke blot i Gaderne, men ogsaa ved udsendte Folk uden for Porten og paa Landeveiene at opliøbe de Varer, der vare bestemte at falbydes paa offentlig Torv der i Byen, hvorved Priserne paa Livets Fornødenheder bleve opdrevne til en der hidtil ukiendt Priis.
Jyske Efterretninger, 1809-07-23
Aalborg, den 23 Julii. J Fredags indbragtes hertil 2 Kuffer under Pappenborger Flag; den ene ved Kaptain Hansen, førende Kaperen Willemmes fra Aarhuus og den anden ved Kaptain Arboe af Aalborg. Efter Angivelse kom begge Priserne sidst fra Amsterdam.
Jyske Efterretninger, 1809-07-23
Aalborg Byenyt. Døbte. Den 16 Juli, Skipper Ole Lassen, Blaks Datter Ane Cecilia; Fadderne: Barnets Forældre, Jordemoder Mad. Møller, Skipper Peder Hansen Møller. Den 19 Juli, Arbeidsmand Jens Nielsens Søn Abraham Johann, Fadderne: Mad. H. Schiellerup, Jomf. Krag, Kiøbmendene A. Preetzmann, og W. Akkermann, Handelsbetientene R. Assens og P. Søekiær, Tobaks svend F. Thestrup. Den 20 Julii, Skræder Jens Nielsen Allerups Søn Niels Michael, Fadderne: Frue Schmith, Jomf. E. Bach, Viinhandlerne Kielberg og Bock, Handelsbetient A. Biørn, Skræderne H. Winding og P. Stisgaard. S. D. Styre, mand Anders Holms Søn Jens Christian; Fadderne: Mad. Hielm, Jomf. Fersle, Kapercapt. Trost, Skibskapit. Pallesen og Johansen, Skiperne Winding og Schou. Den 21 Juli, Skræder Thomas Møllers Søn Jens Julius; Fadderne: Mad. F. Obels, Jomf. Kielberg, Kiøbmendene J. M. Kruuse, J. Nielsen og Frisch, Handelsbetient P. Lassen. S. D. Mousat. Ole Brønnelsens Søn Brønne, Olsen; Fadderne: Mad. J. Jørgensen, Jomf. Gravgaard, Skipper Ruback, Handelsbetient Hassel, Skræder Stisgaard. Den 22 Julii, Skipper Povel Petersens Datter Cicilia Maria; Fadderne: Barnets Forældre, Skibscapitain Olesen, Smedemester Brochmand.
Jyske Efterretninger, 1809-07-23
Begraved. Den 20 Juli, Christen Christophersen, 55 Aar.
Jyske Efterretninger, 1809-07-23
Prædiken paa Torsdag i Hospitalet Hr. Klauen. Paa Fredag i Frue Kirke Hr. Meden.
Jyske Efterretninger, 1809-07-23
Tallotterie. Ved 834 Trækning i Altona udkom følgende Numre.
Jyske Efterretninger, 1809-07-23
Til 835 Trækning sammesteds faaes Lotteriesedler til førstkommende 31 Julii hos Sveistrup.
Jyske Efterretninger, 1809-07-23
Avertissements. Fredagen den 28 Julii førstkommende om Formiddagen Kl. 10 Slet, bliver paa Aalborg Raadstue ved offentlig Licitation opraabt og Mindstbydende til behørig Besørgelse paa nærmere Approbation tilslaget: 1) Udredelsen af de herfra Byen forefaldende Felt=Post-Estafet Ridte fra førstkommende 1ste August af. 2) Forfærdigelsen af endeel for Byen udi indeværende Aar nødvendige Reparationer, med alle dertil udfordrende Materialier - hvorved tillige ved Auctionen bortselges Tømmerværket af een Byen tilhørende ubrugelig Mudderpram; og kan Fortegnelse tilligemed Conditonerne om alt foranførste forinden Licitationens og Auctionens Holdelse bekommes til Eftersyn hos Magistraten. Aalborg den 21 Julii 1809.
Jyske Efterretninger, 1809-07-23
Fredagen den 28 Julii førstkommende Formiddag Kl. 9 holdes Auction hos Vertshuusmand Peder Hausig ved Byens Vesterport, over endeel Mands og Fruentimmer Gangklæder, Linned og Sængeklæder, Dragkister, Chatoller, nogle chirurgiske Jnstrumenter, Bøger m. m., tilhørende Stervboerne efter Toldbetient Lars Aarestrup, afskediget Soldat Knud Pedersen, Tjenestepige Christiane Christensdatter, Feldskiærsvend Christopher Kiesch og Under-Chirurg Kruuse. Aalborg ven 28de Juulii 1809, Bøggild.
Jyske Efterretninger, 1809-07-23
Førstkommende 28 Julii Eftermiddag Kl. 2. foretages offentlig Auction, efter afgangne salig Madame Clausen fød Cortsen i S. T. Hr. Aspacks iboende Gaard, over adskillige Meubler og Effecter saasom Dragkiste, Chatoll, Borde, Stole m. m. Kobber og Mæsing=Tøy, Tin, Steen og Glas, Tøi, Sængeklæder og Linned; thi ville Liebhabere, til bemeldte Tiid og Sted behagentlig tage Møde, da Conditionerne vorder bekiendtgjorte. Aalborg den 19 Julii 1809. Schierup. Klæverhøe i Stakke, bliver, nestkommende Mandag den 24 Julii om Eftermiddagen Kl. 2 Slet ved offentlig Auction bortsolgt paa Westerladegaardt Mark, som herved til Liebhaveres behagelige Efterretning bekiendtgiøres af Carstens. Vesterladegaard, d. 22 Julii 1809. Hos Jomfrue Malagar boendes hos Hr. Boghandler Borup paa Vestergade, kan man faaes forfærdiget alle Slags Haardarbeide for billig Priis. Mellem Aalborg og Svenstrupkroer, er sidst Torsdag tabt een Fruentimmer Strikkepose hvorudi var 9 Rd. i Bankosedler, og nogle Penge i Vil letter udstedt i Randers, tilligemed en fort Tegnebog med nogle Papirer, den eller de som maat have fundet samme, vilde behage at melde det paa Bogtrykkeriet, hvorfra Eieren anvises som betalet en god Douceur i Findeløn.
Jyske Efterretninger, 1809-07-23
En liden sort Hund klippet med 2de hvide Fødde og hviid Bryst, hviid i Panden, er sin Eier frakommen i Skomagergaden Nr. 300; for Tilbagebringe. sen loves en Douser.
Jyske Efterretninger, 1809-07-23
Da jeg om nogle Dage agter at reise herser det min Begiæring til enhver, som maatte har nogen Regning paa mig, at indfinde dem hos S. .Hr. Wigelsen et Sønner, hvor de strax bliver udtalt. Aalborg d. 19 Julii 1809. Wolfsen.
Jyske Efterretninger, 1809-07-23
Løverdagen den 29 Julii førstkommende Fo middag Kl. 10, bliver hos Viinhandler Simon. holdet Auction over det af Kaperfører Morte Jansen opbragte og priisdømte Nordamerikansk Skib, Sally kaldet, som er en Skonnert af en gelsk Bygning, ege Tømmer, i complet seilbaStand med staaende og løbende Redskaber, saa Jnventarium, drægtig circa 40 Commercelæster, og beliggende her ved Aalborg. Endvidere opraabes til Bortsælgelse af Skibets Ballast, en De Portugisisk Kalksteen, og endelig af Ladningen, en Kasse med Betræk Papirer. Aalborg de 6 Julii 1809. Bøggild.
Jyske Efterretninger, 1809-07-23
En priisdømt hollandsk Kuf, staaende i Straf den ved Kjuel, tilligemed dens gode Takelase og Jnventarium, samt en Qvantitet i Kuffen været de Muursteen, vorder auctioneret ved bemeldte Kjuel Fredagen den 28 denne Maaned Kl. 1. Formiddag; hvilket hermed bekiendtgiøres til Lyhavendes Underretning. Hiøring den 17 Ju M. Brandt.
Jyske Efterretninger, 1809-07-23
Løverdagen den 29 i denne Maaned Kl. 11 Formiddag, foretages Auction i Tolstrup i UgerbiSogn, over 50 a 60 Skpd. Stangjern, nye opfisket af Havet, og indstrandet for nogle At siden, med et engelsk Fartøj Arethusa kalde Dette bekiendtgiøres herved til Lysthavendes Underretning. Hiøring den 17 Julii 1809. M. Brandt.
Jyske Efterretninger, 1809-07-23
Hver Søndag Eftermiddag bortleies Græs Rørtag i Nørøre Søe; for dem som leier Ta det skaaren, aget til Byes og opstakket. paatager Poul Sørensen i Brinkemai sig at faat bruges strax, kunde endnu faaes noget Rør fra Jfior af. Kanalhuuset den 20 Julii 180 Krøymann.
Jyske Efterretninger, 1809-07-23
(Det øvrige Indsendte følger i næste Avi
Jyske Efterretninger, 1809-07-27
Trykkes og udgive,
Jyske Efterretninger, 1809-07-27
Udenlandske Efterretninger. Nyere Breve fra Berlin bekræfte, at der imellem den franske og den østerrigske Armee er sluttet en Vaabenstilstand paa 4 Uger, hvorved det Zugymer og Brüner District er aftraadt til den franske Armee.
Jyske Efterretninger, 1809-07-27
Resultatet af det store Slag ved Donau den 5te, 6te og 7de Juli, fortæller den 25 franske Bulletin, saaledes: "Slaget ved Vagram var lige saa afgiørende som evig ærefuldt. 3 til 400,000 Mand, med 12 til 1500 Kanoner, sloges for en stor Jnterelse paa en af Fienden kunstigt befæstet Valplads. 10 Faner, 40 Kanoner, 20,000 Fangne, hvoriblant 3 a 400 Officerer og en god Deel Generaler, Oberster og Majorer, ere denne Seiers Trophæer. Valpladsene ere skiulte med Lig, hvoriblant flere Generalers Legemer. Alle Fiendens Blesserte ere i vore Hænder. Man kan beregne, at den østerrigske Armee er i dette Slag sammensmeltet til 60,000 Mand. Vort Forliis var betydeligt. Man regner det til 1500 Døde og 3 a 4000 Saarede. Hertugen, af Jstrien fik sin Hest dræbt under sig, og selv saaredes han let i Laaret. General Lasalle blev dræbt - en fortræffelig General. General Wrede og 5 andre vore Generaler ere saarede. Staden Wiens talrige Folkemængde skiulede Taarne, Tage og Høie, for at være Vidne til dette store Skuespil o. s. v.
Jyske Efterretninger, 1809-07-27
En Skrivelse fra Linz af 8de Julii udtrykker sig saaledes: "Seieren er nu afgiørt. Erkehertug, Carl er dødelig saaret, Ludvia qvæstet, 16 Generaler døde, blesserte og fangne. Meer end 30,000 Mand havde samme Skjebne, og 100 Kanoner ere tagne. Forførst blev Fiendens den venstre Fløi Slagen, siden Vandal. sprængede man Centrummet &c. Han er nu afskaaren fra Ungarn. Fegtningen var morderisk. Valpladsen er en Dynge af Døde og Saarede. Spillet skal endes i denne Maaned.
Jyske Efterretninger, 1809-07-27
Fra Østerrigsk Side haves om dette Slag følgende officielle Efterretning, som for Contrastens Skyld, ogsaa meddeles: Fienden havde, saa hedder det, den 4de Slagen en ny Broe, fra Loban af, over Donau, ved Hielp af Terrainet og et uhyre Artillerie. Den østerr. Armee, var opstilt paa Høiene bag Nusbach. Dens høire Fløi udstrak sig til Kugran, og Venstren til Neusiedeel. Centrumet ved Wagram. Natten mellem den 4de og 5te gik Fienden over paa denne Side af Dø nau og mod Middag angreb han den østerr. Armee, paa alle Puncter. Han anstrængede sig især meget for at sprænge Centret. Men dette lykkedes ham ei denne Dag. Kl. 10 Aften ophørede Jlden. Den østerr. Armee havde paa den hele Linie forsvaret sine Stillinger, og gjort et stort Antal Fangne, hvoriblant mange Sachsere, Badener, Jtaliener, og Portugisere. Den 6te, Kl. 4 Morgen fornyede Fienden fine Angreb med endnu større Masse og større Heftighed. Alle hans Anstrængelser, med Centret og Høysen bleve endnu ganske frugtesløse, og denne sidste var tvertimod paa Veie at tilkæmpe sig den fuldstændigste Seier, da Fienden pludseligen med stor Overmagt trængede ind paa Venstren og bragte den til at vige. Da den ene Flanke derved blev truet, trak Ærkehertugen Armeen tilbage over Hamsdorf &c., for at lade den tage en ny Stilling, som dækkede Samqvemmet med Bøhmen. Fiendens Tab var ved hans Centrum og hans Venstre saare betydeligt. Man har fratagen ham 6000 Fangne, hvoriblant 3 Generaler, samt 12 Kanoner, og han var overhoved saa svækket, at han siden ikke har forsøgt paa at forfølge vor Armee videre. Denne har og liidt et stort Tab. General Nordmann er død. General Veczei, d'Aspre og Vukassawit; ere uden Haab. Erkehertug Carl selv, Fyrst Lichtenstein, Prindsen af Hessenhomburg samt Generalerne Stutterheim og Paar, ere let saarede. Hovedaarsagen til, at Slaget tabdes for Østerrigerne, var, som der meldes, den Manøvre, at de Franske satte den 5te 30,000 Mand over Donau ved Fischamend, hvorved den østerr. Armee blev tourneret, og Erkehertug Johann, som med sit Korps havde skullet understøtte den venstre Fløi, afskaaren fra Armeen.
Jyske Efterretninger, 1809-07-27
Af Efterretningerne fra Wien, sees, at den øster rigske General v. Weisswolf var allerede den 4de ankommen til Keiser Napoleons Hovedqvarteer for i Erkehert. Carls Navn at underhandle om en Vaabenstilstand og at indlede Freden, hvorom Napoleon for dengang dog intet vilde høre, sigende at Erkehertug Carls 200,000 Mand skulde om faa Dage faae deres Skjebne at vide.