Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-02-11
Nyheder fra Udlandet. Frankrige. Følgende Begivenhed har gjort stor Opsigt i Paris: Den 25de Jan. var det i de Deputeredes Kammer kommet til en Ordstrid imellem den som Hertuginden af Berrys Bevogter bekjendte General Bugeaud, der havde holdt en Lovtale over den militaire Lydighed, hvorpaa Hr. Dulong, Deputeret for Euredepartementet, havde svaret: at denne Lydighed maatte dog ikke gaae saa vidt, at man nedværdigede sig til at være Fangevogter. Generalen forlangte en Æreserklæring af Dulong, og Sagen var allerede bilagt saavidt, at den Sidste havde indsendt en Erklæring til Redactionen for Journal des Debats for at indrykkes der Dagen efter, men da et andet Blad endnu samme Aften bekjendtgjorde dette saaledes, som om den kunde være bleven Hr. Dulong aftvungen, saa tog han den tilbage, hvorpaa han blev udfordret af Generalen til en Duel paa Pistoler. Den 29de Januar om Form. gik denne for sig i Boulognerskoven. Distancen var 40 Skridt, men begge Kæmperne rykkede hverandre, imedens de toge Sigte, endnu 5 Skridt nærmere; General Bugeaud trykkede af, og hans Kugle knuste Modstanderens Hjerneskal, en Tomme ovenfor det venstre Øie. Saarlægernes Hielp var forgiæves, Hr. Dulong døde, uden at have faaet sin Besindelse mere tilbage. J det Øieblik Distancen var bleven afmaalt, havde Hr. Dulong udbedt sig af Hr. v. Rumigny, Generalens Sekundant og Adjutant hos Kongen, at faae den Erklæring tilbage som han havde tilstillet sin Modstander, og som skulde været indført i Journal des Debats. Hr. v. Rumigne havde den ikke hos sig, men forpligtede sig til, efter endt Duel at levere den til Hr. Dulong eller hans Sekundanter. Om Efterm. begave disse sig desaarsag hen til Hr. v. Rumigny, der nu erklærte, at han havde viist Kongen den, og at Hs. Maj. havde opbrændt den i hans Paasyn. Dette har vakt megen Uvillie, og givet Anledning til mange bittre Bemærkninger i de offentlige Blade. Man frygtede meget for, at det vilde kommet til Uroligheder ved Dulongs Begravelse, men Regjeringen havde taget Forholdsregler mod alle mulige Tilfælde. Hele Garnisonen var under Vaaben; hele den lange Vei ligefra Sørgehuset til Kirkegaarden var besat med Tropper paa begge Sider af Gaderne, og paa alle de offentlige Pladser holdt der Cavallerie og Artillerie. Allene udenfor Thuillerierne holdt to Regimenter med 12 Kanoner. Desuden havde Politiet betjent sig af en gandske ny Maade for at besværliggjøre enhver Rolighedsforstyrrelse. Liigfølget var skilt ad i mange Afdelinger, og mellem hver et Detaschement af Cavallerie. Vel forsøgte Pøbelen paa ved nogle Tvergaden at afskjære disse Militair-Eskorter fra det øvrige Følge, men det lykkedes ikke. Kl. 11 om Form. begyndte Liigtoget at sætte sig i Bevægelse, og første Kl. 3 om Efterm. naaedes Kirkegaarden. Over 100,000 Mennesker fulgte Liget, der blev begravet ved Siden af General Foy. Hele Dagen lignede Paris en stor Feltleir, og endnu Natten over maatte Tropperne forblive under Vaaben i deres Kasserner. Men naar undtages nogle Smaaskjermydsler med Politiet gik Alting roligt af. Jmidlertid er Sagen ikke endt dermed. Man ventede flere Dueller mellem Sekundanterne, hvisaarsag Kongen havde i største Jil sendt General Rumigny i et overordentligt Ærinde, til London, hvortil han allerede var afreist. Herover maa nu Kongen taale mange Spidsfindigheder, som f. Ex. at hvis han var en virkelig Folkekonge vilde han ikke ved enhver lidt ualmindelig Begivenhed behøve at samle saamange tusinde Bajonetter omkring sig. Den 31te Januar stod der ikke mindre end 3 Dueller, alle som Følge af Dulongs Drab, hi Denne var meget afholdt af Folket, som en af Oppositionens djærveste Talere, hvorfor han ogsaa for 2 Aar siden var bleven afsat fra sit Embede som Generalprocureur.