JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-04-30
Fortsættelse af den Arabiske Fortælning. (See forrige Aviser fra Nr. 2 til 17. Autor til sidstommeldte kronede Skrift fast setter Fyrstens aarlige Jndkomster det ene Aar, med det andet i en Tid af 75 Aar til circa 6 Millioner. Vel havde de i de sidste 30 Aar meget oversteget denne Summa; men i Henseende til Pengenes dybe Fald ville han heller holde sig til dette antagne Middeltal. Af disse aarlige Jndkomster troede han, meget kunde været spart ved at afskaffe adskillige store Tienester, der bestode næsten i det blotte Navn og tog dog en Deel af Fyrstens Jndkomster med sig. Med samme Øine betragtede han de mange store Adelsmænd, der opfyldte alle Collegier og vare høit salarerede, da arbeidsomme, til Arbeide vante og anstændig aflagte Betientere under en duelig Præses ville udrette det samme og maaskee mere. De mange og store Pensioner anseer han og som en tærende Gift i StatsCassen, ligesom og den Mængde Ministre, der ei allene holdes ved de nærmeste forbundne Hof ser, som Ægypten, Æthiopien, Porten, Persien, men og ved de længstbortliggende Hoffer paa hiin Side Ganges og i Europa, hvor deels en Consul, deels slet ingen var fornøden. Hvad der i bemeldte Tidsrum var anvendt (og det var ikke smaa Summer) paa Landvæsenets Forbedring, Fabrikers Oprettelse, Handelens Udbredelse, Fiskeriernes Forøgelse, Skibsfartens Tilvext, kunde ingenlunde ansees, at være spildt. Men det som har taget det meeste af Fyrstens Jndkomster, og ei allene tømt StatsCassen, men ved en stor Gield bragt den til yderste Forlegenhed, er Krigsmagten. Af de 6 Millioner ere de 3 anvendte paa Krigsmagten. Hersees da Beregning over hvad den i 75 Aar har kostet Staten. De første 25 Aar a 3 Millioner. aarligen J de andre 25 Aar fordoble de 75 Millionre. sig selv ved simpel Rente 4. Procent som er -De aarlige 3 Millioner atter J 50 Aar har da Krigsmagt en kostet Staten disse Summer, naar de havde været udsatte paa simpel Rente, havdede i de sidste 25. Aar atter fordoblet sig til 225. De aarlige 3 Millioner J 75 Aar har Krigsmagten kostet. 525 Millioner. Staten Foruden Rentes Renter, som her ikke ere beregnede, og dog udgjøre anseelige Summer, hvorved mange Næringsveie kunde været op hiulpe og forøgede. Men, spørger han sig selv, skulle da Landet imidlertid have været uden Forsvars Stand, Have ikke vor anseelige Krigsmagt holdt vore Naboer og Fiender i Respects Have vi ikke den at takke for en langvarig Fred, Veed de ikke, at vi ere i den ønskeligste Forsvars Stand, Han paastaaer derimod det modsatte, beraaber sig paa ovenanførte Beviis, at vor kostbare Krigsmagt har just sat os af Stand til at forsvare os imod vore Fiender. (Fortsættelsen følger.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-04-30
Fortsættelse af Rigsraadens Grev Herman sons Tanker om Sverrigs Tilstand ved den opkomne ulykkelige Krig med Rusland. (See forrige Avis Nummer 16.)Der gives intet større Beviis paa Hs. Majestæts milde Tænkemaade i denne Punkt, end at han, i Følge den 8de Paragraph, kun har forbeholdt sig 2 Stemmer i Justitssageer. Til disse hører ikke blot Liv og Ære, men ogsaa Eiendom og Sikkerhed. Jntet kan tænkes, derhar et nærmere Samqvem med denne Sikkerhed, end saadanne Laan, hvorom her tales. Bliver denne Vei aaben, og uden den Jndskrænkning, som Regieringsloven foreskriver, saa veed ingen hvad han har, og tilsidst maae Kongen og Riget komme i Armod. Hvad vil der da blive af Selvstændigheden, og hvorledes kan den Svenske Nation kaldes et frit Folk, Ord uden Betydning. Man har ei allene indviklet sig i Krig, men endog strax i Begyndelsen gjort et udenrigs Laan for at befordre Troppernes Transport til Finland, og hvad dertil hører. Efter nogle Maaneders Forløb vare alle Pengene, forsvundne, og allerede i October sporede man Mangelen. Hvad der fandtes i Rentekammeret, blev borttaget, og intet skaffet i sammes Sted, hvoraf stor Uorden reiske sig. Hvad der paa engang skulde betales, blev kunfor en Deel betalt paa et Sted og ikke paa det andet, endskiøndt Trangen var lige stor, (Fortsættelsen følger.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-04-30
Døbte: Fridericia. I St. Michaelies Kirke, den 23de April, lod S. T. Hr. Land=Jnspecteur Bie, døbe en Datter, som blev kaldet: Johanne Sabine, Fadderne vare: Frue Generalinde Wildenrath, Frøken Neckelmann, Hs. Excelence Hr. Grev Schulenbug, Hr. Capitain Elberg, Hr. Tolder Staal.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-04-30
Den 29de hujus, lod Hattemager=Mester Sr. Christian Lind, døbe en Datter, som blev kaldet Mette Marie. Fadderne vare: Lars Thuesens Kone, Niels Kleinsmeds Datter, Andreas Smidt, Garver Groes, og Johan Elbinger.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-04-30
Copulerede. Sr. Skoemagermester, Tyge Møller Rose, og Marie Hansdatter.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-04-30
Prædikanterne paa 4de Søndag efter Paaske. Høimesse. Aftensang. Trinit. K. Hr. Provst Clausen. Hr. Bek. Michael. K. Hr. Provst Hasse. (tyd sk) Hr. Fenger.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-04-30
Bekiendtgiørelser. Vor vester Herreds Forstrand i Riber Stift og G Amt er midt i Februarii Maaned af Søen i Land bierget 7 smaa Foustager med Slumper, Genever udi, omtrent 9 a 10 Potter i hver af et ringe Slags. - Foustagerne ere af 1/2 Ankers Størrelse med træe Baand uden Mærke. Eieren til samme bliver herved 3de Gange offentligen indkaldet til at melde sig inden den i Loven foreskrevne Tiid sub pæna præclusi et perpetui silen til, og at fremkomme med hans lovlige Adkomst til det strandede. Riibe den 24 April 1790. C. Urne. N. Nagbøl Bye udi Coldinghuus=Amt, er J Selveier Erick Kochs Hustrue Anna A. malia Andersdatter Buch ved Døden afgangen, og hendes Stervboe af mig som Skifteforvalter taget under lovlig Behandling; Altsaa bliver Stervboens Creditorer herved, foruden det udstædte, og inden vedkommende Retter bekient gjorte Proclama, 3de Gange indkaldede at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer for mig. inden de i Loven befalede Tider, da enhver skal vederfares Ret efter Loven og Stervboens ringe, Tilstand. Fridericia den 6te April 1790. H. de Hoffmann.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-05-07
Rom, den 10de April. Efter Pavens Befaling tager Cagliostros Proces den 12te i denne Maaned sin Begyndelse, ved Regierings Tribunalen. Denne Stats=Fange, har faaet 2de Advocater til sit Forsvar.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-05-07
Fra Avignon har man Efterretning, at Jndvaanerne ikke have antaget de herfra afsendte Proppositioner til Forlig, men at de aldeles ville undrage sig Pavens Overherredom.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-05-07
London, den 10de April. Til Spithead ere ankomne 2 Svenske Fregatter, 2 Chalupper og en Cutter, for at convoyere de 2de Svenske Chinafarere, som her have overvintret, hiem til Gothenborg. Disse Skibes Ladning bestaaer især i en meget anseelig Qvantitet Thee.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-05-07
De nyeste Efterretninger fra China melde, at der herske store indvortes Uroeligheder i dette Rige, og at i de fleste Provintser, besynderlig i Canton, har en stor Hungersnød bortreven mange 1000de af Jndvaanerne. Hungeren var saa stor, at man tillod de ved Canton liggende Engelske Skibs=Capitainer at besee ikke allene Canton, men ogsaa de indre Landskaber, at de som Øie=Vidner kunde bekiendtgiøre denne Elendighed for de Engelske Etablissement, hvilke dog vare uformuende til at rekke den fornødne Hielp.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-05-07
Brussel, den 16de April. Efterretninger fra Flandern sætte vor souveraine Congres i største Forlegenhed. Ypern, Gent, Ondenarde vise sig meget uroelige, og man frygter for at faae Tidende om en Contre Revolution, der kan løbe meget ulykkelig af for det hidtil herskende Partie.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-05-07
J denne Aften udbreder Rygtet sig, at de Deputeerte fra Flandern have forladt Congressen, og reise tilbage til deres eget Land. Man frygter, at Flandrerne i talrig Mængde marchere til Antwerpen, for at befrie deres General med bevæbnet Haand.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-05-07
Haag, den 24de April Man har Efterretning, at General van derMeerschs Arrest og Hensettelse paa Castellet i Antwerpen, samt Congressens øvrige Forhold, har foraarsaget en saadan Giering i Stæderne i Flandern, at man deraf seer de vigtigste Følger imøde. De fordre ikke allene deres General tilbage, men true ogsaa i manglende Fald med bevæbnet Haand at hente ham fra Antwerpen. I det Limburgske hersker ogsaa stor Misfornøielse, saa at man paa nye har maattet sende Tropper derhen fra Brabant.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-05-07
Wien, den 21de April. J Gaar er Obersten Greve af Auersperg ankommen hertil fra Bierget Allion med den behagelige Tidende, at Orsova har endelig overgivet sig den 16de i denne Maaned paa samme Vilkaar, som Belgrad i forrige Høst.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-05-07
Jmellem Russerne og Tyrkerne skal være forefaldet en hidsig Trefning ved Brailow, og Seieren har, som sedvanlig, været paa de førstes Side. Man siger, at Russerne strax efter Slaget have taget Staden Brailow i Besiddelse.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-05-07
Den Kongelige Preussiske Gesandt Greve Podewils og den Churbrandenburgske Gesandt, Baron Jacobi havde i forrige Uge en lang privar Andrence hos Kongen. Endnu paa samme Dag affærdigede disse Ministre en Coureer til Berlin. Da vore til Bøhmen og Mæhren, marcherende Regimenter have faaet Ordre at giøre Halt, saa bestyrkes herod Haabet og Fredens Vedvarelse med Preussen. Jmidlertid blive dog Krigsrustningerne ivrig fortsatte.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-05-07
Til Nederlandene afgaae nu adskillige Detachements for at forstærke de i det Luxemburgske staaende Østerrigske Tropper.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-05-07
Fortsættelse af den Arabiske Fortælning. (See forrige Aviser fra Nr. 2 til 18. Han ligner Statens Krigsmagt i Fredstider. ved en spendt Bue, der i Krigstid var saa slapper, at den var ubeqvem til at skyde med. Han paastaaer, at Armeen, naar man endog i Krigstider kunde underholde den, ville dog være utilstrækkelig til at forsvare sig imod sine mægtige Naboer, men var stor nok til at fortære Staten, som Erfarenhed har viist. Hans Tanker er, at ligesom man om Sommeren samler Fødde til Vinteren, eller i Overflødigheds Aar, væbner sig imod Hungerens, saa bør en Fyrste i Fredens Tider sætte sig istand til at tage imod Krig. Thi om Sommeren at tære hvad man behøvede og Vinteren, eller i Overflødigheds Aar at ødsle med det som kunde redde os fra Hunger og Dyrtid, var at handle ligesaa ufornuftig som den der i Sundheds Dage ville bruge den Medicin, der skulle læge og curere for Sygdom. Han forestillede, at visse Naboers Stolthed reiste sig af den Kundskab de havde om Regieringens uformuende Tilstand til at føre og fortsætte en vidtløftig Krig. Men han vil ingenlunde, at man heraf skulle uddrage den Slutning, at Staten skulle blottes for al Forsvar. Nei, Han vil at Forsvars Anstalterne skulle være saaledes, at de kunde forsikre Staten og en varig Fred, at de kunde overbevise Fienderne om, man var istand til at udholde en langvarig Krig. Han foreslaaer til den Ende saadanne Midler, hvorved Freden, med Naboerne kunde sættes paa en varig Fød, Krigs=Anstalterne med mindre Bekostning kunde indrettes, ja Rigets Grændser saaledes befæstes, at den mægtigste Fiende skulle have Vanskelighed for at overfalde dem. (Fortsættelsen følger.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-05-07
Fortsættelse af Rigsraadens Grev Herman sons Tanker om Sverrigs Tilstand ved den opkomne ulykkelige Krig med Rusland. ( See forrige Avis Nummer 18.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-05-07
Den anordnede Udrustningscommission havde indgaaet adskillige Contracter, ogskulde endnu indgaae flere, som intet Ophold taalte, uden at have Penge i Hænderne eller at vide anden Udvei til Betaling, end med Rigs=Giælds=Contoirets Forskrivninger. Altsaa en reen Giæld af Kronen, der beløber sig til nogle Tønder Guld, men som ingen Leverandeur eller Jhændehaver kan i Handel og Vandel giøre nogen Brug af. Qvartals=Gagerne begyndte, ligeledes at udeblive ved Forfaldstiden, hvilket satte dem i stor Forlegenhed, der modtage deres Gage i Penge. I de tvende sidste Krige skeedte dette ikke; under Carl den Tolvtes Regiering skedte det vel, dog først efter en 16 Aars Krig; et Souverainitets=Indgreb, som man hellere maae forglemme. end paaberaabe sig. En i saadan Forfatning bestædt Stat eller Rige er kun lidetlagtet, og endnu mindre frygtet. Undertiden kunne vel besynderlige Aarsager og tilfældige Omstændigheder tilveiebringe et Slags Venskab og Forbindelse; men da maae ingen Tiid spildes; thi en saadan Conjunctur forsvinder lige saa let, som den opkommer. At den indvortes Statshuusholdning staaer i den nøieste Forbindelse med de Forholdsregler, som tages udenfor Riget, har alle Tiders Erfaring beviist. Den store Rigs huusholder, Carl Kl, skulde visselig, skiøndt mindre krigersk end hans Thronfølger, have gjort Peter den Førstes Hensigt, at sætte sig fast ved Østersøen, ulige vanskeligere. Jo mere man betragter den opkomne Krig fra denne Side, desto ubegribeligere bliver det, hvorledes man endog har kunne blot tænke derpaa. Men Sagen er denne: Man gjorde Regning paa, Nye slott, Frederichshan, Wyborg a. skulde allerede i October have maattet overgive sig til Sverrig, hvorved man vilde faae Penge i Overflødighed og en ved Seiervindinger kronet Ende paa Krigen. Men af alt dette er til denne Time intet blevet. Man gjorde Regning paa Ruslands Forlegenhed og glemte sin egen. Planen var stor, Krigens Hensigt selsom usædvanlig, Hielpekilderne slette, og Anstalterne til Krigens Fortsættelse, hvorom der nu skal handles, langt slettere. Tredie Punkt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-05-07
Til flere Tider har der været en Forberedelses=Commission i Krigssager, i hvilken Personerne have afvexlet efter Omstændighederne; men i denne sidste Krig blev ingen af Raadet, hvoraf trende burde have været tagne af Militairstanden, kaldet til denne Raadslagning; meget meere blev Rigsraaden og Oberstatholderen, Baron Carl Spatre, udekukket derfra, uagtet han allerede var antegnet. Hvad der, blev besluttet, var Hs. Majestæt Kongens Beslutning, som selv var nærværende. Den kan vel altsaa ikke fortiene Navn af en Forberedelse, uden maaske deraf, at den nærværende Krig blev sammesteds tilberedet. Man merkede megen Jver i Anstalterne, og ikke mindre i Over lægget. Mange Forandringer bleve gjorte i de forrige Indretninger. Jngen Vanskeligheder, ingen Hindringer reiste sig: thi ingen af Medlemmerne havde nogentid seet Krig. I Henseende til Krigsrustningerne i Carlscrona, et af de første Foretagender, var intet at drage Omsorg for i alt, hvad der kunde komme an paa en Chapman, og angik Skibsbyggeriet, samt det dertil hørende Mechaniske. Men Mangelen i alt det øvrige bleve best erfaret i Søe træfningen ved Hogland, da den Svenske Flaade havde gaaet forloren, dersom ikke Hs. Kongelige Høihed, Storadmiralen Hertug Carl, havde fundet alt i sig, da alting, saa at sige, fattedes. Den Russiske Flaade var stærkere og havde Fordeelen af Vinden; men blev dog slagen og maatte trække sig tilbage. Seieren kunde ikke fortsættes; thi der var Mangel paa Kugler, uagtet man under Træfningen havde været sparsom med Jlden. Dette skulde ikke været hendet, naar ethvert Skib, enhver Fregatte havde faaet saa megen Ammunition, som Krigsbrug fordrer. Her saae man en Svensk Prinds, som i sit Overlæg spurgte de meest Erfarne til Raads, var standhaftig i Faren og sig selv allene nok. Man skulde sige, at han havde meddeelt høie og lave Officerer, samt den hele Besætning af Soldater og Matroser sin Tapperhed, dersom samme ikke var dem medfødt. Dog - nok herom. Sagen taler for sig selv, og vor Prinds vandt en udødelig Ære. Foruden Kugler savnede man endnu en anden Nødvendighed, nemlig Materialier til Skibenes Reparation. Det var umueligt, at holde Søen længere. Flaaden løb ind i Havnen ved Helsing for, og efterat den Russiske havde repareret i Cronstadt sin i Slaget lidte Skade, lagde Amiral Greigh sig med en af 27 Skibe bestaaende og næsten dobbelt saa stærk Flaade, som den Svenske, for Sveaborg. Nu fandt man anden Gang og med endnu større Fare for den Svenske Armee og det hele Rige, hvor lidet man kunde forlade sig paa den givne Efterretning, at der var i Cronstadt kun nogle uduelige Fyrreskibe og ingen Matroser.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-05-07
(Fortsættelsen følger.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-05-07
Prædikanterne paa 5te Søndag efter Paaske. Høimesse. Trinit. K. Hr. Provst Clausen. Aftensang. Hr. Bek. Michael. K. Hr. Provst Hasse. (dansk) Hr. Fenger.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-05-07
Bekiendtgiørelser. J allerunderdanigst Følge Kongelig allernaadigst Bevilling saaledes lydende: Vi Christian den Syvende, af Guds Naade, Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmersken og Oldenborg, giøre alle vitterligt: at Vi efter Os elskelig Hr. Hans de Hoffman Ridder, Vores Conferents=Raad og Amt mand over Coldinghuus Amt, udi Vort Land Nørre=Jylland, hans herom allerunderdanigst giorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at han som Skifteforvalter i Stervboet efter afgangne Selveier Ernst Braat af Kølholdi bemeldte Amt, maae ved Proclama sub pæna præclusi & perpetui silentii med Aar og Dags Varsel, udi de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser, Odense Adresse=Contoirs Efterretninger, samt Ribe Stifts Adresse Avis, 3de gange efter hinanden, indkalde alle dem som formeene sig at have noget at fordre efter bemelte afgangne Ernst Braat, dermed at fremkomme og saadan deres havende Krav inden forskrevne Tids Forløb at anmelde og beviisliggiøre, og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansee og være ligesaa gyldig, som omden var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vores allernaadigste Bevilling læses for vedkommende Værneting, samt den Ober=Ret, hvorunder samme henhører; hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Givet paa Vort Slot Christiansborg udi Vores Kongelige Reet sidents=Stad Kiøbenhavn, den 23de April Under Vort Signet. (L. S. Brandt. Aagaard. Schow. Colbiørnsen. Jndkaldes herved sub pæna græclusi & perpetui silenti med Aar og Dags Varsel alle dem som formeene sig at have noget at fordre efter afgangne Selveier Ernst Braat af Kølholt dermed at fremkomme og saadan deres havende Krav for mig som Skifteforvalter at anmelde og beviisliggiøre inden berørte Tids Forløb, da enhver skal vederfares Ret efter Loven. Fridericia, den 28de April 1790. H. de Hoffman.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-05-07
Hvem som maatte behøve en Pige 14 a 15 Aar gammel, enten til at passe Børn, eller til at forrette andet, med hendes Alder og Kræfter, passende Arbeide, ville behage at melde sig her paa Adresse=Contoiret, hvorfra en saadan Pige anvises.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-05-07
J øvrigt meldes, at Pigen har været til Confirmation, og har havt en anstændig Opdragelse, samt er vel forsynet med Klæder af Uldent og Linnet; men da hun nyelig har mistet hendes Moder, og i mange Aar har været Faderløs, og hun saaledes mangler al Understøttelse: saa nødes hun til strax at søge Tieneste, skiøndt det er i Utide. - Den viser derfor tillige Barmhiertigheds Gierning, som har Villie og Leilighed til at modtage denne skikkelige, men forladte, Pige i Tieneste.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-05-07
Nor vester Herreds Forstrand i Riiber Stift og G Amt er midt i Februarii Maaned af Søen i Land bierget 7 smaa Foustager med Slumper, Genever udi, omtrent 9 a 10 Potter i hver af et ringe Slags. - Foustagerne ere af 1/2 Ankers Størrelse med træe Baand uden Mærke. Eieren, til samme bliver herved 3de Gange offentligen indkaldet til at melde sig inden den i Loven foreskrevne Tiid sub pæna præclusi et perpetui silentii, og at fremkomme med hans lovlige Adkomst til det strandede. Riibe den 24 April 1790. C. Urne.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-05-14
Rom, den 14de April Cagliostros Proces er nu begyndt, og Publicum er meget begierlig efeer at vide den sande Aarsag til hans Arrest. Hidindtil er Alt en Hemmelighed, men man har stedse troet, at han ikke blot vilde beskyldes for at have forgrebet sig paa Religionen. Den for hans Skyld her opkomne Uroe er endnu ikke forsvunden.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-05-14
Det store Tøihuus paa Vaticanen er ikke i dette Aar, som ellers forhen, foreviist Publicum, men har været tillukt og ombyggelig bevogtet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-05-14
Paa det Apostoliske Pallads har man fordoblet Schweitser=Vagten, og ligeledes Soldaterne paa Castellet, hvor Cagliostro sidder. Saa meget er vist, at Cagliostro har staaet i Forbindelse med mange anseelige Personer, hvorpaa nogles Flugt, andres Arrest og den paa flere faldne Mistanke er et sikkert Beviis.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-05-14
Efter høieste Ordre forføiede 12 Soldater sig nyelig til Klosteret St. Paul de Albano, forat arrestere en fremmed biskop, der ligeledes blev bragt hen paa Engelsburg, uden at man veed Aarsagen dertil.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-05-14
Wien, den 21de April Besætningen i Orsova har formedelst Hunger maattet overgive sig. Der trak ikke meere end 500 Mand ud, da Besætningen dog i Beleiringens Begyndelse var ligesaa mange 1000 stærk. Den erholdt frie Udmarch, imod at efterlade Munition og Artillerie.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-05-14
De af det Serviske Friekorps, som i denne Vinter hemmelig have forsynet Besætningen i Orsova med Levnetsmidler, ere alle bleve hængte. Mange af dem havde i deres Støvle en Hob Ducater.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-05-14
De Tyrkiske Tropper trække sig stærk tilsammen henimod Widden for at bedække denne Stad, til hvis Beleiring Printsen af Coburg giør alle Anstalter.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-05-14
Efterretningen og Bralows Erobring af Russerne er endnu ikke bleven bekræftet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-05-14
I det Venetianske Dalmatien ruster man sig stærk til Lands og Vands, og som man haaber, til vor Fordeel.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-05-14
En Deel af Feldmarschal Laudons Feldeqvipage er den 19de i d. M. afgaaet til Olmutz. Ved Troppan bliver en stor Leir afstukken.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-05-14
Wien, den 24de April. Den til Bøhmen og Mæhren bestemte Feld post har faaet Ordre at giøre Halt. Desuagtet, trak atter et Regiment Cronter igaar igiennem vore Forstædee. Den sidste Afdeeling af det her værende Artillerie=Corps er ligeledes af marcheret.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-05-14
Feldmarschal Laudons Afreise er endnu ikke bestemt. Han har nu forladt Sengen, og befinder sig vel.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-05-14
Donaustrømmen, den 25de April. Tvende af de Nederlandske Provintser skal under 20de April have ladet tilstille Konge Leopold en Skrivelse, hvori de tilbyde sig at vilde vende tilbage under Hs. Majestæts Herredom, naar man vilde forsyne dem med tilstrækkelig Mandskab. Rygtet gaaer, at Fyrst=Biskoppen af Würhburg overlader til Østerrig, 2200 Mand Fodfolk og 400 Dragoner, som skal sendes til Nederlandene.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-05-14
Til det Wienske Hof skal af det Berlinske være givet følgende Erklæring: at Kongen af Preussen ikke vil sætte sig imod, at de Østerrigske Besiddelser udvides ved Tyrkiske Lande efter den Passarowitske Fred. Han forlange, allene til Skadesløsholdelse for de Polen tilstaaede Handelsfordeele, hvorved han taber aarlig over 100000 Rdlr. i Toldintrader, et Stykke af Polen for at bedække den Schlesiske Grændse. Derimod maa Østerrig igien afstaae til Polen en Stykke af Galizien.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-05-14
Alt Haab om Fred er endnu ikke forsvundet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-05-14
Feldmarschal Landon skal selv nyelig ved Taffelet skiertsende have sagt: "jeg reiser ikkun en krum Omvet over Bøhmen og Mahren til Hadersdorff. Konge Leopold skal have afskaffet den Straf at trække Skibe paa Donau.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-05-14
Amsterdam, den 1ste Mai. De i Gaar fra London hertil indløbne Breve melde, at dertil er ankommen fra den Engelske Gesandt i Berlin en Depeche, hvis Jndhold gaaer ud paa at oprette en almindelig Fred under Englands, Preussens og Hollands Megling. Jfald begge Keiserhofferne endnu længer skulde vegre sig ved at antage de af Porten gjorte Fredsforslag, vilde Kongen af Preussen forkynde Østerrig Krig. Sandheden eller Usandheden i denne Efterretning lader man staae derhen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-05-14
Fortsættelse af den Arabiske Fortælning. (See forrige Aviser fra Nr. 2 til 19.