JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1834-02-18
Præmierne af Selskabets Casse hvorom der concureres, og Vilkaarene derved, blive omtrent de samme, som i Aaret 1833 ved Randers. – Kun med Hensyn til Beviserne for Hestens Alder bestemmes: at Aarstallet i hvilket Hesten er født, nøiagtig maa være opgivet i Attesten, og Committeen forbeholder sig, at decidere, i Tilfælde, hvor den angivne Alder i Attesten ei skulle stemme med den Alder Hestens Tand viser, Alle Anmeldelser om Til- og Afgang i Selskabet ønskes, indtilvidere, directe sendt Committeen, under Adresse til Ritmester Friis paa Lyngbyegaard ved Aarhuus. - For Aaret 1834 er Subscriptionen sluttet, følgelig kan ingen nye Medlemmer for dette Aar mere antages. – Det aarlige Pengebidrag betales behagelig til de Herrer, som Central-Administrationen overdrager Jndcassationen til.
Viborger Samler, 1834-02-18
J Committeen for Jylland Febr. 1834, Løverdagen den 15de dennes er tabt en sølv, indvendig stærk forgyldt, Snustobaks=Daase, imellem Viborg, og Vestervandet, og høist sandsynlig i Nærheden af sidstnævnte Sted. Daasen er aldeles glat, langagtig, fiirkantet, dog ere de fire Konter ligesom afskaarne, saa at den paa en Maade er ottekantet, foran ved Laaget, der, hvor Fingeren ved Oplukningen sættes hen, er den lidt beskadiget. Hvo, som tilbageleverer Daasen til Krigsraad Weide i Viborg, erholder en god Douceur. Viborg 18de Februar 1834.
Viborger Samler, 1834-02-18
Løverdagen den 8de Marts næstkommende afholdes offentlig Auction paa Domhuset i Viborg over circa 100 Tdr. Rug og 40 Tdr. Byg, der udgjøre den Viborg Cathedral Skole tilkommende Tiende Afgift af 1833 Aars Afgrøde af Bortits, Mønsted og Thiele Sogne samt et Tiende-Restance Afdrag af Hammershøy og Vorning Sogne. Salget skeer efter de Conditioner, som paa Auctionsstædet bekjendtgjøres. Asmildkloster og Viborg d. 15de Februar 1834. Bruun. Bretton.
Viborger Samler, 1834-02-18
Onsdagen den 12te Marts næstkommende afholdes paa Raadhuset i Skive offentlig Auction over den Viborg, Cathedral Skole tilkommende Tiende Afgift af 1833 Aars Afgrøde af Volling, Brøndum, Oddense, Junget, Vile, Durup, Harre, Aasted, Selde, Sæby og Nantrup Sogne i Salling samt af Høislef Sogn i Fiends Herred, hvilke Tiende-Afgifter, der udgjør circa 114 Tdr. Rug, 282 Tdr. Byg og 296 Tdr. Havre, bortsælges efter de Conditioner, der paa Auctionsstædet bekjendtgjøres. Asmildkloster og Viborg d. 15de Februar 1834. Bruun. Bretton.
Viborger Samler, 1834-02-18
Jfølge Reqvisition af Viborg Amtstue bliver Mandagen den 3die Marts førstkommende Formiddag Kl. 10 paa Tingstædet heri Byen afholdt offentlig Auction over 60 Tdr. 3 Skpr. 1 Fdkr. Rug, 31 Tdr. 1 Skpr. Byg og 32 Tdr. 1 Skpe. 1 1/2 Fdkr. Havre, Tiendekorn pro 1833, til Viborg Bispestol af Kleitrup, Østerbølle og Vesterbølle Sogne i Rinds Herred. - Hvilket herved til Liebhaberes Efterretning bekjendtgjøres. Hobroe den 13de Februarii 1834. Jusen.
Viborger Samler, 1834-02-18
Jfølge Aalborg Stiftamts Befaling, bliver Mandagen den 24de Februari førstkommende Formiddag Kl. 10, afholdt offentlig nye Licitation paa Tingstædet heri Byen over Opførelse af en Broe og 5 Steenkister paa Landeveien mellem Hobroe og Løgstøer; og en Steenkiste i Lillebinderup Bye paa Landeveien mellem Aalborg og Viborg, i Gislum Herred. Overslagenes samlede Summer udgiør circa 1250 Rdlr. - Hvilket herved til Liebhaberes Efterretning bekjendtgjøres. Hobroe d. 6te Februari 1834. Jansen.
Viborger Samler, 1834-02-18
Auctionsplacat. Jfølge Reqvisition af Fiskeriendreder Niels St. Mørup i Lundbæk Salterbod, som Pant Forligs- Udlægshaver bliver den forhen Mathias Asp nu sidst Kjøbmand C. Vestergaard tilhørende Gaard No. 84 i Nibe stillet til 3de Auctioner saaledes: 1ste Auction den 19de næste Maaned 2den Ditto den 2den April førstkommende og 3die Ditto den 16de samme Maaned, paa hver af disse Dage om Formiddagen Kl. 10. De 2de første Auctioner holdes paa denne Byes Raadstue, og den 3die i selve Gaarden. Den bestaaer af et Forhuus til Gaden paa 15 Fag, indrettet til Beboelse, et Sidehuus til Gaarden paa 14 Fag, indrettet til Bryggers m.v., et Huus i Gaarden paa 23 Fag, indrettet til Salterbod, Koe- og Heste-Stald og et Ladehuus paa 17 Fag, samt Gaardsplads og 2de Haver. - Auctionsconditionerne ere 14 Dage førend Auctionerne og fremdeles hos Reqvirenten at erfare. Dette bekjendtgjøres herved ifølge Placaten af 22de April 1817. Ribe, d. 17de Februar 1834. Lynge. Redigeret af E. Nerenst, trykt og forlagt af N. P. Dons.
Viborger Samler, 1834-02-20
No. 22. 62de Aargang. den 20de Februar 1834. Torsdagen. med Brevposterne. Den til Forsendelse. privilegerede. Kongelig Amler. Tiborger Tienerendis bekomCHRISSEMENTS.
Viborger Samler, 1834-02-20
Udenlandske Efterretninger. Frankrig.
Viborger Samler, 1834-02-20
Marschal Soult har givet befaling til at sætte de i Strasburg hæftede Artillericofficierer i Frihed, da der i Følge General Brayers Beretning har yttret sig den betænkeligste Stemning mellem det derværende Militair. – Flere Stæder skulle nu have Artillerieregimenter i Garnison, hvor dette ikke forhen har været Tilfældet; blandt dem hører Lyon. – J denne Stad hersker der endnu en urolig Gjæring formedelst den offentlige Udraaben af republicanske Skrivter. Den 2den Febr. droge 2000 unge Mennesker, 8 ad Gangen Arm i Arm, giennem Gaderne, for i Røds fald at beskytte Udraaberne mod Politiet. Man skriver fra denne Stad, at en Troppebevægelse finder Sted henimod den italienske Grændse. – Fra Strasburg skrives: "Jgaar havde det første sørgelige Optrin Sted her i Staden ifølge Nedsættelsen af den fattigere Classes Dagløn. Dette skeete i en af Statens Tobaksfabriker, hvorpaa den, som bekjendt, har Monopol. J disse Værksteder bruges kun Fruentimmer. Det var Betalingsdag. Hvor forskræfkedes ikke disse Arbeiderinder, da man kun leverede dem Halvdelen af deres hidtilværende, allerede meget ringe Løn, Først gjorde de Forestillinger, der imidlertid intet Gehør fandt; eenstemmigen forkastede de den ringe Løn, der skrege og rasede; Forvirringen tog desto mere Overhaand, da Directeuren er en Erke franskmand (hvilket er Tilfældet med saa mange af vore Embedsmænd, medens Elsasserne forgiæves søge en Ansættelse), og disse Qvinder forstode meget lidet eller slet intet Fransk. Uordenen blev stedse større, saa at man endeligen saae sig nødsaget til at hente gangbannsaamegnensenennannegaaensee, Vagten og Politiecommissairen. Men nu truede disse Koners Mænd, i Forening med andre Arbeidere, at skride til Haandgribeligheder, hvis Regjeringen ikke skaffede dem Ret og satte dem istand til at kunne leve. Vi ville haabe, at det Sidste er skeet. J de sidste Dage af December Maaned lod Præfecten for Departementet Corsica betyde den italienske Flygtning Romagnoli, at han strax havde at forlade Ajaccio. Paa hans Vægring begave Politiecommissairen og 2 Gensdarmer sig til hans Vaaning, og førte ham med Magt i Fængsel. Strax derefter samlede 4 a 500 Patrioter sig paa Pladsen, Miotti, og afsendte en Deputeret til Præfecten med den Fordring, strax at frigive den Fangne, da de ellers ikke kunde indestaae for Stadens Rolighed. Efter nogen Frem- og Tilbagesnakken blev Romagnoli løsladt af Fængslet, og om Aftenen gav man ham i et patriotisk Selskab en Fest, hvilken Gjæsterne forlode under Afsyngning af Marseillerhømmen. – J den første Militairdivision staae, ikke færre end 26 Regimenter, hvoraf de 11 i Paris selv. – Den 6te Febr. var Bal hos Hr. Dupin. Der savnedes mange Deputerede, blandt disse General Bugeand og de fire Secundanter ved Duellen. Der paastaaes, at de ikke vare indbudne.
Viborger Samler, 1834-02-20
Tyrkiet. Den nyudkomne serviske Tidende indeholder en glimrende Beskrivelse over en Audients, som den serviske Deputerede Petroniewich har havt hos Storherren. Han var i afvigte Efteraar sendt til Constantinopel, for at bevidne Serviens Fyrstes og Folks taknemmelige Erkjendtlighed ved en Foræring af 1000 Øxen til Sultanens Kjøkken. J Besvarelsen af den Deputeredes Tale, hvori denne bevidnede Fyrst Milosch's og det ferviske Folks Tak, og gav Forsikkring om deres Troskab og Hengivenhed, sagde Sultanen: "Det er mig kjært, og jeg haaber ogsaa, at Fyrst Milosch vil i Forening med Nationen vedblive at have min Jnteresse for Øine ved Siden af sin egen og sit Folks. Jeg er overbeviist om hans Troskab og Hengivenhed. Reschid Pascha har meldt mig, hvormeget Fyrst Milosch har bidraget til Betvingelsen, af de albanesiske og bosniske Rebeller. Siig Fyrsten, naar Du kommer hjem, at jeg ogsaa nu anbefaler ham Albanien og Bosnien. Gid han stedse maa leve i Enighed og Venskab med Nabo-Paschaer ne, især med Hussein-Pascha og Becicy-Pascha, hvilke jeg især af Kjærlighed til Fyrsten har forsat ham til hine Egne; thi Hussein Pascha er, saavidt jeg veed, en gammel Ven af Fyrsten, og Weczey Pascha anseer jeg for en velsindet rolig Mand, der ikke vil foraarsage Fyrsten nogen Ærgrelse." Efter den Deputeredes Taksigelse og Forsikkring om punct lig Opfyldelse, vedblev Sultanen: "Siig Fyrst Milosch, at jeg elsker ham, og at det vilde være mig kjært, om han selv kunde komme hertil, at vi personligen kunde lære at kjende hinanden, og at jeg efter Fortjeneste kunde overrække ham en keiserlig Gave. Petroniewich svarede, at dette vistnok ogsaa var Fyrstens Ønske, og at hans Glæde vilde være ubegrændset, ved at kunne see sin og sit Folks Velgjører, men at Tiderne, som Enhver vidste, vare vanskelige, Nationerne vare i Gjæring, de Liberales Jntriguer holdt ikke op, og Fyrstens Fraværelse i nærværende Tidspunct kunde derfor paadrage Servien usigelig Ulykke - hvorpaa Sultanen atter tog Ordet: "Jeg siger ikke, at han nu strax skal komme; men naar han behørigen har organiseret sin Nation, og kan være overbeviist om, at Jntet er at befrygte, da kunde han, naar Veiret var godt, komme til Constantinopel og besøge mig, opholde sig her en 14 Dages Tid, og derpaa igjen vende tilbage til sit Fædreland. Saaledes ønskede jeg gjerne, at see ham, hvis det var mueligt. "Den Deputerede trak paa Skuldrene og tang. Achmed Pascha rækkede ham derpaa efter Sultanens Befaling en med Brillanter besat Daase som Foræring; hvorpaa han efter et af Sultanen givet Tegn kyssede hans Fod og bortfjernede sig under de sædvanlige Hoflighedsbeviisninger fra begge Sider.
Viborger Samler, 1834-02-20
England.
Viborger Samler, 1834-02-20
Lord Althorp har erklæret i Underhuset, at den engelske Regjering hverken selv vil gjøre eller understøtte noget Forslag til en Forandring i Kornlovene. Under Debatterne i Underhuset d. 5te Febr. bragte Hr. O'Connell den irske Tvangsbill paa Bane, hvorved han fortalte, at Parlamentsmedlemmet Hr. Hill ved en offentlig Diner i Hull havde yttret, at en irsk Deputeret, der paa det Heftigste havde erklæret sig mod hiin Bill og hver enkelt Clausul i den, havde i en Privatsamtale med Ministrene udtrykkeligen bedet dem om, ikke at vige, et Haar fra den, da ellers intet Menneske vilde kunne leve i Jrland; hvorhos han havde tilføiet, at han havde maattet stemme imod billen, da han ellers ikke vilde blive valgt i Jrland. Lord Althorp erklærede nu ogsaa sin Overbeviisning, at flere end eet irsk Medlem, der heftigt havde trukket løs paa Tvangs billen, havde i Privatsamtaler yttret sig ganske anderledes. O'Connell fordrede Navnet, og nu reiste sig det ene irske Medlem efter det Andet, uagtet Talerens Jndsigelse med det Spørgsmaal, om hanvar meent. Hr. Sheil fik til Svar af Lord Althorp: Ja, den ærede og lærde Herre er en af dem. Hr. Sheil forsikkrede, for Landets Øine og i Guds Nærværelse, at det Jndivid, der havde fortalt Lorden dette, havde løiet og gjort sig skyldig i en skjændig Bagvaskelse. Men da den ædle Lord havde ladet sig forstaae med, at han ansaae hiin Paastand for sand, og paatog sig Ansvaret, saa havde han (Sheil, intet Ord mere at sige. Da ingen Udsoningsforsøg hialp, saa traad Taleren frem og opfordrede Hr. Sheil i Husets Navn til at erklære, at han ingen Satisfaction vilde fordre uden for dette. Da Hr. Sheiltaug, foreslog Sir Fr. Burdett, at tage ham i Forvaring. Da Lord Althorp paa Talerens Opfordring, vel erklærede ingen Fornærmelse at have havt til Hensigt og ingen fjendtlige Forholdsregler at ville tage uden for Huset, men derimod ikke vilde love at afslaae en Udfordring, hvis en saadan skeete, saa androg Sir Fr. Burdet paa at bringe Ministeren i Forvaring saavelsom Hr. Sheil, hvilket ogsaa udførtes efter Husets eenstemmige Beslutning. Kort derefter gav Hr. Stanley i Lord Althorps og Hr. Hume i Hr. Sheils Navn det Løvte, at de vilde føie dem efter Husets Villie, hvorpaa Begge igien sattes i Frihed.
Viborger Samler, 1834-02-20
Blandet. Det frygtelige Forbund, der er bekjendt under Navnet: "La gievine Folio, giver igien hyppige Livstegn fra sig. Foruden Politiedirecteurens nylig stedfundne Mord ved Dolkestik i Parma, har det faa Dage derefter gjort sig skyldigt i et nyt Snigmord paa en indfødt Jtaliener, ved Navn Castiglione, der stod som Oberst i østerrigsk Tjeneste, og det er et atmindeligen udbredt Rygte - uden at man veed, hvorfra det kommer –, at Forbundet skal have svoret alle Jtalienere, der staae i østerrigsk Tjeneste, Døden.
Viborger Samler, 1834-02-20
En af Jbrahim Paschas vigtigste Raadgivere er Nadir Bei, en Polak af Fødsel. Han stod først i russisk Krigstjeneste, og gjorde det bekjendte Feldttog med mod Perserne, men skyndte sig at forene sig med sine Landsmænd, da den sidste polske Revolution brød ud. Efter Warschaus Jndtagelse traad hani Sultanens Tjeneste og da han faldt i Unaade hos denne, begav han sig til Jbrahim, der gjorde ham til Overanfører over sit Rytteri.
Viborger Samler, 1834-02-20
Fra Aachen haves den sørgelige Efterretning, at ethvert Forsøg paa, at komme de i den i Nærheden, værende Kulgrube Forulykkede til Hjælp, er mislykket.
Viborger Samler, 1834-02-20
J en Skrivelse fra Bösenhof ved Bederkesa af 30te Januar gives følgende Skildring af det Hannoverske "Stetland, Meer end 600 Huse have i allerede een Uge staaet under Vand; den hele Egn paa to Qvadratmile er forvandlet til en Søe; skummende bryder Bølgen sig imod de lette Vaaninger; den Syge, Barselqvinden, den bekymrede Huusfader tilbringe, Natten søvnløse, de haabe, at Leervæggene ville modstaae Voverne; forgiæves, de bryde ind. Det Stillads, paa hvilket Familien opreiste det ofte eneste Leie, vorder omkastet tilligemed alt Huusgeraad, Lyset slukkes, Rotter og Muus, der ellers flyede Menneskene, søge nu beskyttelse hos dem. Man tænke sig den Dødsyge, den diende Glut i denne Stilling. Hvor er Lægen, den lindrende eller hjælpende Medicin Selv, om Dagen afbryder Stormen Communicationen ved de lette Baade. Saaledes leve nu 3000 Mennesker. Og hvilken Udsigt byder Fremtiden dem. Om endog Egnen for største Deelen bestaaer af Enge, gaaer dog ogsaa megen Vintersæd til Grunde, saavel for denne Egn, som i Særdeleshed for de Districter, der ligge i Nærheden af Høilandet. Da ingen Frost indfinder sig, saa er Udsigten til en Udsæd af Sommerkorn, hvorpaa Alt beroer i "Sietlandet, aldeles forsvundet, thi der existerer ingen Vandafledning, der fortjener dette Navn."
Viborger Samler, 1834-02-20
Den berømte theologiske Professor Schleiermacher i Berlin er ved Døden afgaaet.
Viborger Samler, 1834-02-20
Den Londonner Coureer fortæller: Paa en Skrivelse fra Kongen af Sverrig til de Franskes Konge, hvori Hs. Maj. beklagede sig over, at man i Paris gjor saamange Caricaturer paa ham, svarte Ludvig Philip: "Min Fætter, Jeg sender Dem herved to Pakker med Caricaturer. Man siger, at de skulle forestille mig. Jeg veed ikke, om det er saa, og jeg bryder mig kun lidt derom. Jeg tænker som saa lad Folk kun more sig. Jeg beder Dem, læg især Mærke til Caricaturen Nr. 5. Mig synes, den er meget comisk. Kunstneren maa være en aandrig Mand."
Viborger Samler, 1834-02-20
Ved Norges Høiesteret er Stifts-Overrettens Domi Christiansand stadfæstet, hvorved en over hundrede Aar gl. Enke, Marie Nielsdatter i Christiansand, er bleven dømt til to Maaneders Tugthuusstraf, fordi hun ikke kunde legitimere Besiddelsen af et stiaalet Lommeuhr.
Viborger Samler, 1834-02-20
Jndenlandske Efterretninger. Mindetale over Dr. Theol. Fred. Plum, Biskop over Fyens Stift, C. af Dr. Afholdt ved hans Bisættelse i St. Knudskirke den 24de Jan. 1834. af Faber, Dr. og Stiftsprovst, er udkommet trykt hos S. Hempel i Odense og faaes i Kjøbenhavns Boglader. Jndtægten er bestemt til Bidrag til et Monument for den Afdøde. Vi optage som Tillæg til hvad forhen i dette Blad er sagt om den ædle Olding et lidet Stykke, hvori Mindetale ren skildrer den Afdødes Livs sidste Stund. "Hvor var den skjøn, lærerig, høitidelig opløftende" –"der saa han i det stille Kammer, som havde været Vidne til hans utrættede Virksomhed; der sad han, omgivet af Børnenes kjærlige Kreds, til hvilke han Dagen forud med egen Haand havde nedskrevet sit kjærlige Afskedsqvad. (See Samleren No. 14.) Natten havde forundt ham nogle Timers Slummer, hvorved han fandt sig vederqvæget; han havde talt om det Lykkelige i en blid Bortgang, men rustede sig til med Standhaftighed at udholde de Smerter, som han tænkte sig uadskillelige fra den sidste Opløsning. Middagstiden var forbi, og han begyndte at blive svagere; de kjærlige Børn lyttede ængsteligen til det aftagende Aandedræt - og neppe hørte de det Sidste. Det var forbi; – frigjort fra Legemets Baand uden Smerte, blidt og roligt, havde Siælen opsvinget sig til Himmelens Bolig, Kjærlighedens og Fredens Udtryk hvilede endnu paa Oldingens Pande, medens Evighedens Morgenrøde kastede sit forklarede Skjær over det blide Aasyn. - Men omkring den Henslumrede stode Børnene, grebne af unævnelige Følelser; det var ikke Døden, som fjendsk havde sønderrevet de ømmeste Baand; men det var Fredens Engel, som havde tillukt Faderens trætte Øie, og den inderligste Takkebøn til den alkjærlige Gud bød i det Øieblik Veemodens Stemme at tie. Saaledes døer den Ædle, hans Liv en Velsignelse, hans sidste Time en Høitidstund, hans Død en Fred."(Dagen.)
Viborger Samler, 1834-02-20
Apenrade, 10de Febr. Physicus Dr. Roll i Hadersleben er i disse Dage død i sin kraftigste Manddomsalder af Nervefeber. - Det nu vacante Postmester-Embede i Jtzehoe anslaaes til 4 a 5000 Mk. Cour. Thisted den 19de Februar. Proprietair Juul til Frøslevgaard, har i disse Dage kjøbt Gaarden Ørndrup i Karbye Sogn paa Morsøe, for 16,600 Rbd. r. S.
Viborger Samler, 1834-02-20
J Anledning af den i flere No. af Aarhuus Avis fortsatte Lygtestrid, ønskes i et af de sidste No. af samme: Aa Herregud! og ver o vok, og lad det dog nu være nok med al den Lygtesludder! troe mig J drukne ellers vist trods Eders Raab paa Lys og Guist, i Drøvlens dybe Mudder.
Viborger Samler, 1834-02-20
Derimod læser man under "Jndsendt i Ribe Avis; Med særdeles Jnteresse læses i denne Tid i AarhuusAvis en Pennefeide, om og hvorvidt at Aftenoplysningen ved en Skibsbroe i Aarhuus er forsvarlig eller ikke. Striden, der – denne Gang - føres i det danske Sprog, mellem de Herrer X, nog nem; Et har vakt en svær Opmærksomhed, saavel formedelst Gjenstandens ualmindelige Vigtighed, som den mageløse vittige Maade, hvorpaa de Stridende maale hinanden Skjeppen fuld, og man nærer derfor det Haab, at bemeldte Strid maa vorde endnu ret længe fortsat til Hæder for den afdøde Secretair, Gavn for Aarhuus, Opmuntring for Publikum i de lange Aftener, Ære for de Stridende og Anbefaling for Redacteuren af den respective Tidende. Til Dhr. n.m. t. Lampen grib imens den endnu brænder, See, den vifter saa i Mulm og Slud; n. O beskjerm den huldt med dine Hænder c. Eller sluk den ganske ud.
Viborger Samler, 1834-02-20
Jndsendt, til Randers Avis. Da den ærede Jndsender, af det i Randers Avis under No. 16 indførte, angaaende Pramfarten i Schaltz Aar synes meget at interessere sig for samme, og vil med Erkjendtlighed modtage Opgivelser af de bemangler, der i denne Henseende kunde være til Hindring bemærkes herved, at flere Steder i Aaen – og næsten vert Sted, hvor Fiskegaardene forhen har staaet var efter Aaens angivne Oprydning – til Pramfart kke 2 Fod Vand, med almindelig Vand i Aaen, og aar lavere Vand indtraf – næppe 1 Fod Vand, der et kan bevises derved, at undertiden een Mand med en liden fladbundet Aarbaad og en Aarvaad til Last, stod fast paa formeldte Grunde, hvilke om de ogsaa kunde opryddes til Pramfart – dog vanskelig, formedelst paa nogle Steder Grundene ikke ere saa korte, da diskegaarden ofte har været flyttede – og vel nogle 100 a 1,000 Læs store og smaae Steen ligger saadan et Sted – som dog mueligt kunde forryddes i den Dybde, der i Almindelighed er ved hver Gaards Sted, – men neden for Broerne ved Løvelbroe vil det falde meere vanskelig at rydde, hvor der er en saa betydelig Grunde og Sandbund, som naar opryddes – paa faa Dage igjen kan tilskyde; dog meget mueligt det kan hjelpe at den nordre Aae ovenfor Broerne afdæmmes, som skal være bestemt og accorderet, saa at Strømmen derved blev stærkere og Sandet efterhaanden bortskyllet; thi naar Vandet ovenfor Broerne, der for havde sit Løb under 3 brede Broer – nu vel skal forene sig og gaae under een, paa en liden Bæk nær, istedenfor den sønderste brede Broe, maae Strømmen endelig blive stærkere – men herved tillades at anmærke, at efter almindelig Mening - Pestrup og Bjerregrav Sognes Beboere, hvis Enge ligger tæt ovenfor Broerne i Eftertiden vist ikke vil fryde dem i paakommende Torden skyl, indtræffende i deres Høebjergning. - Hvad Sluser i Aaen angaaer, frygtes for, det vil blive et værre Onde for de ved Aaen tilstødende lave Enge end Fiskegaardene forhen var, – dernæst kjendes ikke omPramfart kan existere – uden at Pramkarlene undertiden maa i Land for at trække Prammene – i paakommende Tilfælde af stille Veir, Modvind eller Dybde paa sine Steder i Aaen, at de ei an staae dem frem, hvilket tilstødende Eiere – vist hverken kan eller vil taale, da deres meste og bedste Græs derved ødelægges. – Jmidlertid næres dog altid det Haab at Vedkommende behageligst vil foretrække en heel Egns Tarv for enkelt Mands Fordeel, saavel i Henseende hvad Skade de kunde lide paa deres Enge som og i Tiden at erholde deres fornødne Gavningstræ. Thi hvad ommeldt, at Enkeltes Jnteresse bør vige for det almindelige Bedste, er ganske rigtig og bør af enhver sand Patriot istemmes. – Dog skjønnes ei rettere, end ved at nævne de Enkelte – er sagt for lidet, og det almindeliges Bedste, formeget – i Betragtning af Nytten, Pramfarten paa dette Stykke Vei synes at kunne vorde.
Viborger Samler, 1834-02-20
Paa 1ste Fredag i Faste præditer i Søndresogns Kirke. Hr. Pastor Ursin. nendervesteraae.
Viborger Samler, 1834-02-20
Bekjendtgjørelser. At det har behaget det alvise Forsyn at bortkalde fra mig og umyndige Børn, tilet bedre Liv, min uforglemmelige Mand H. P. Millesen, den 18de Febr. sidsteden. i hans Alders 48de og vort Agteskabs 13de Aar, bekjendtgjøres herved sørgeligst Jor Fraværende Slægt og Venner. Nørre-Mølle ved Viborg d. 19de Febr. 1834. G. Willesen, Jødt Reiser.
Viborger Samler, 1834-02-20
Vildskind, saasom Oddere-Ræve, og Maare-Skind kjøbes og betales med høieste Priser af D. Philipsen. Viborg den 14de Febr. 1834. Kalstrup Mølle af Mosestol 6 Tdr. 7 Skpr. 1 Fdkr. samt Ager og Engs Hartkorn 7 Tdr. 6 Skpr. 1 Alb., beliggende 1 Miil fra Nibe, bortsælges efter Udlæg, saaledes som tidligere i denne Avis er averteret, ved 3die Auction, som afholdes paa Møllen selv den 28de i d. M. Formiddag Kl. 10, og bliver Erklæring om det høieste Buds Antagelse eller Forkastelse meddeelt strax efter Tilslaget. Conditionerne ere til Eftersyn hos Cancelliraad, Procurator Jensen i Aalborg.
Viborger Samler, 1834-02-20
Bortforpagtning. Gaarden Sophienlund i Hjerm Herred, Ringkjøbing Amt, 1 1/2 Miil norden for Holstebroe, 1/4 Miil fra Liimfjorden, i en behagelig Egn, kan strax eller til 1ste Mai dette Aar erholdes i Forpagtning paa 12 Aar. Arealet er circa 200 Tdr. Land, inddeelt i 12 Jndtægter. Jordens Bonitet er sædvanlig god og afgiver alle Slags Korn samt Hvede og Rars. Besætningen er 500 a 60 store Fæekreaturer samt 10 a 12 Heste. God Mergel findes overalt paa Marken. Liebhavere ville snarest mueligt behage at henvende dem til Eieren paa Gaarden, for at afhandle det nærmere. Sophienlund pr. Holstebroe. Lassen. Lieutenant. Redigeret af E. Nerenst, trykt og forlagt af N. P. Dons,
Viborger Samler, 1834-02-22
No. 23. 62de Aargang. den 22de Februar 1834. Løverdagen. med Brevposterne. Den til Forsendelse. privilegerede. Kongelig Samler. borger Corsøer.
Viborger Samler, 1834-02-22
Udenlandske Efterretninger. Raad