Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-08-19
En Englænder ved Navn Field har i et Skrift, som er udkommet i Aar under Titel af geografiske Afhandlinger og Nyesydvallis, meddeelt følgende Efterretninger om denne Opdagelse. Floden udgyder sig i den rummelige og sikkre Moretons=Bugt under 27, 23 30 sydlig Brede og 153 11 15 østlig Længde fra Greenvich. Man er seilet 50 Engelske (10 Danske) Mile opad Floden og har fundet paa begge Sider af den et fladt, frugtbart Land, som var stærkt begroet med Skov. Floden er saa bred og dyb at Skibe af enhver Størrelse, som ikke gaae dybere end 16 Fod i Vandet, kunne seille op af den. Naar Flodden indtraf saa blev Vandfladen, endnu 4 Fod dybere. Da man var trængt de 50 Engelske Mile frem og besteg en Høi, hvorfra man kunde see 30 til 40 Engelske Mile ind i Landet saa kunde man dog ikke bemærke nogen Aftagelse i Flodens Størrelse. Man holder det for Sandsynligt at denne store Flod kan være et Afløb fra det indenlandske Hav, som man formoder at existere inde i Nyeholland (det er ogsaa mueligt at der dybt inde i Nyeholland gives store Bierge hvorfra der kan udstrømme Floder, som kunne udgyde sig i denne store Flod, og at Veien ind i dette store og ubekiendte Land derved kan blive aabnet; og endnu sandsynligere er det, at den store Macqvarie Flod, som er opdaget bag ved de blaae Bierge, og som da Oxleybeseilede den, tilsidst tabte sig i et oversvømmet Land, falder ud i Brisbane-Floden, som ligger Norden for den, da Macqvarie=Floden løber imod Norden; Formodningen vinder derved i Sandsynlighed, at da Oxley med sine Ledsagere forlod denne Flod og skiød Landet tversigiennem indtil Kysten saa maatte de af og til bestandig sætte over Floder, f. Ex. Castlereagh=Floden og flere, som alle løb i en Retning mod Norden og formodentligen ogsaa udgyde sig i Brisbane=Floden; dette sees tydeligt paa Oxleys store Kort over Reisen til Hastings-Floden. Forholder dette sig saaledes, saa ville Colonieanlæggene i det indvendige saa høist frugtbare, Nyeholland tage overordentlig til; thi saa vil en stor og let Communications Vei aabne sig ind i Landet istedet for den besværlige over de blaae Bierge. Hvilke store og nye Baner for Menneskenes Udbredelse og Jordens Cultur ville da ikke blive aabnede i disse den sine Ulds og Vinens og Oliens herlige Egne, Vi kunne ikke nægte det, vi leve i en stor og haabefuld Periode for Culturens Udbredelse. Besynderligt er det dog at see af den berømte Captain Flinders Reise, som med saamegen Omhyggelighed undersøgte Østkysten af Nyeholland, at han var overbeviist om, at der ikke gives nogen stor Flod paa den hele Strækning; saalet kunne vi Mennesker bedrage os.) En Hr. Mathison er kommen tilbage til England fra Sandvichs Øerne; han meener at Jndvaanernes Antal paa alle Øerne ikke beløber sig høiere end til 150,000 og paa Qvaihi i Besynderlighed end til 8000 og at Cook har taget feil, som anslog deres Antal til 400,000. Paa Qvaihi, ligesom paa de fleste andre Øer er Grunden lagt til Civilisationen og lover en hurtig Tilvæxt. Kongen Rheo Rheo har afskaffet den gamle afgudiske Religion og mange af Landets Store og af Folket bekiende sig allerede til Christendommen. De Amerikanske Missionairer ere meget virksomme og undervise Gamle og Unge i at læse og skrive, og selv Kongen og Drønningen have ladet sig underviise deri; dog forventer Hr. Mathison ikke saa store Fremskridt af de Gamle, som af de Unge; den tolvaarige Kronprins gaaer i Skole med 50 andre Drenge og er en af de dueligste blandt dem. Dog gaae endnu de fleeste af Jndvaanerne nogne og den offentlige Sædelighed synes endnu ikke at være større end dengang Kotzebue besøgte Øerne; ja Folket synes endog at være blevet meere fordærvet. Regieringen er meget egenraadig; Fyrsten uddeeler Jorderne blandt sine Stormænd og disse blandt deres Undergivne, som maae arbeide for dem og give dem alt hvad de forlange; et Forhold, som maae svække al Virksomhed hos Folket, da det aldrig er sikkert paa sin Eiendom. Øens eneste Udførsels=Artikel er det vellugtende Sandeltræe, det bliver udskibet til Canton i China; men Kongen og Høvdingerne have sat sig i Besiddelse af Handelen. Omtrent 12 smaae Europæiske Skibe hvorpaa Mandskabet bestaaer af de Jndfødte; men som blive commanderede af Amerikanere eller Englændere, bringe Træet ligesom ogsaa Levnetsmidler fra de andre Øer til Qvaihi. Levnetsmidlerne udgiøre en Hovedgienstand for Handelen; da Hval fangerne pleie at indkiøbe der deres Provisioner. J 1823 lagde 60 af disse Skibe an ved Kysten, og da Forfatteren opholdt sig der, laae 12 Europæiske Skibe i Havnen. Jndførsels=Artiklerne bestaae fornemmelig i Fiskebeen, som Hvalfangerne sædvanligen give i Betaling for Levnetsmidler foruden Silketøier og Klæde. Handelen med Europæerne har vel opvakt Folkets Begierlighed; men ikke dets Jndustrie, ogsaa synes det at have tabt i Sædelighed ved den gamle Religions Afskaffelse; da Christendommen har ikke endnu gjort stærke Fremskridt nok.