JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1811-10-01
Avertissements. For nogen Tid siden er her i Odense begaaet et Tyverie, for hvis Udøvelse et Fruentimmer navnlig Caroline Kirstine Jensdatter, som er bortgaaet her fra Byen, er mistænkt. Dette Fruentimmer er temmelig høy og føer at Statur, langagtig af Ansigt, og bleg, har brune Haar, og er 25 Aar gammel. Ved hendes Bortgang her fra Byen var hun iklædt : en stribet overgarns Trøye, et rødbroget Stoffes Skjørt, et gammelt rødtærnet Forklæde, en broget KattuusHue, i et hvidt Korsklæde, samt Skoe paa Benene. Dette Fruentimmer efterlyses herved, med tjenstlig Begjæring, til Enhver, som maatte antræffe hende, at de da ville anholde 4 hende, og enten lade hende transportere hertil, eller og saa snart mueligt, tilmelde mig hendes Anholdelse, da hun saa herfra skal blive afhentet, og Omkostningerne i enhver Henseende erstattede. Odense den 1 October 1811.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1811-10-01
Paa S. T. Hr. Kancellieraad Borgermester og Byefoged Lindveds Vegne Vang, constitueret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1811-10-01
Eftersom Tyvsarrestanten Snedker Hans Varfoed heraf Byen Natten imellem den 8 og 9 d. M. er undvigt af sin Arrest her i Byens Raadstue; saa anmodes Alle og Enhver ifald nogen ham skulde antræffe, da at paagribe og hidtransportere ham, imod at alle derpaa gaaende Omkostninger skal vorde Vedkommende erstattede. - Ved Undvigelsen var har iklædt en graastribet Trøie, graae lange vide Buxer, samt Skoe paa Fødderne. Af Udseende var han af mørk Ansigtsfarvmed sort Haar og Skjæg, et lumskt Aasyn, og middelmaadig af Legemsbygning og Høide. Rudkjøbings Magistratscontoir den 10 Septbr. 1811. Herholdt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1811-10-01
En ubekjendt Person, der angav sig at være Kudsk hos Hr. Grev Ahlefeldt paa Lundsgaard ved Kjerteminde, men at have tabt sin Brevtaske med Pas og Beviser, som han ved Trommeslag havde ladet efterlyse her i Byen, og som kaldte sig Jens, blev siden med Kosterne i Hænde grebet paa Gaden, som Tyv; da der ei var Leilighed til strax at forhøre ham, blev han overleveret Arrestforvareren til Fængslet; men ved at søres derhen fandt han Leilighed til at undløbe igjennem Byen, over Marken til den nærliggende Skov, og den paafulgte Eftersøgning var forgiæves. Denne Person, der er en udlært Gavtyv, efterlyses herved under følgende Signalement: Han er omtrent 63 Tommer høi, ei over 30 Aar, har sort krøllet og kort afskaaret Haar, glat Ansigt, og, saavidt erindres mørkeblaae Øine, iført en kort blaae Trøie og hvide lange Lærreds=Buxer, som de, Soldaterne bruge, rund Hat; af Vær var han rank og vel proportioneret. Samme Person har for omtrent 14 Dage siden logeret hos Værtshuusmand Niels Helth i Odense, hvor han har udgivet sig for at have faret med en Kaper. Han skal og siden at han undveeg som forbemeldt været seet i Odense. - Dersom denne Person maatte antræffes, bedes han anholdt, og Underretning derom givet hertil, da han skal blive afhentet, og Omkostningerne erstattede. Middelfart d. 16 Sept. 1811. Hartmann Sommer
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1811-10-01
Proklama. Da Mad. Else Kirstine Emborg, fød Albretsen, er ved Døden afgaaet her i Byen, og hendes Boe taget under Skifterettens Behandling til Skifte og Deeling imellem hendes saavelsom hendes forhen afdøde Mands Arvinger, saa indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, i Overeensstemmelse med Plakaten af 26 Octbr. 1792, alle, som udi dette Boe maatte have noget at andrage eller fordre, det være sig Arv eller andet Tilgodehavende, at de inden bemeldte Tids Frist fremkomme med behørige og ligitimerede Anmeldelser for Skifteretten i Kolding. Til Efterretning for de vedkommende Arvinger meldes, at den Afdøde har efterladt et allernaadigst konfirmeret Testamente, hvorefter hendes Boes Formue skal deles i 2 lige Dele imellem hendes forhen afdøde Mand Jens Embergs samtlige Arvinger og de af hendes egne Arvinger, som af hende i bemeldte Testamente ere benævnte, nemlig 4 Døttre af en afdød Søster, som har været givt med Præsten Hr. Wanting, navnlig Gjertrud, Elisabeth, Agathe Johanne og Marie Wanting, samt 4 Broderbørn, navnlige Hans Christian Albretsen, Johanne Albretsen, Birgitte Sophie Albretsen og Christiane Birgitte Albretsen, en Datter af afdøde Anditeur Albretsen; men dersom denne ved Døden skulle være afgaaet, da skal hendes Lod tilfalde Broder datteren Birgitte Kathrine Albretsen. Ligeledes indkaldes Alle, som til Boet maatte være noget skyldige, derfor at gjøre behørig Rigtighed, saafremt de ville undgaae Sogsmaal. Kolding Raadstue den 31 August 1811. Magistraten.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1811-10-01
J Følge Kongelig allernaadigst Bevilling, som er læst ved LandsOverretten i Viborg og vedkommende Hjemting, indkaldes hermed sub poena præclusi et perpetui silentii. Alle og Enhver som maatte have noget at fordre i Stervboet efter afdøde KrigsAssessor og Herredsfoged Rohde, som boede og døde i Kliim Wester=Hanherred, dermed at fremkomme og saadant lovlig at bevise, inden Aar og Dag for Underskrevne som modtager Anmeldelserne. Wester=Lunde pr. Aalborg d. 2 Sept. 1811. J. Calstrup.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1811-10-01
Madame Øllensleger paa gl. Møllegaard indkalder herved Alle og Enhver, som formene sig at have Noget tilgode efter hendes afdøde Mand, Arent Øllensleger, at indfinde dem med deres Fordringer inden 1 Novbr. d. A., enten hos hende selv paa Møllegaard, eller og hos hendes Værge, Hr. E. Teisen paa Overgade i Odense, da hun efter den Tid ingen Fordring antager; ligesom og Enhver, der maatte være Noget skyldig, til bemeldte Tid at indfinde dem. Odense den 13 Septbr. 1811. E. Teisen. Helene Øllensleger. Som Laugværge.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1811-10-01
Licitation. Ifølge Stiftets høie Ørigheds Foranstaltning, saavelsom tagne Syn og Overslage, bliver Mandagen den 14 Octbr. førstkommende om Formiddagen Kl. 11 Slet paa Kjerteminde Byes Raadstue, foretaget offentlig Licitation over en betydelig Hovedreparation paa den her ved Byen værende Langebroe. saavel med Hensyn til de til samme udfordrende Tømmer Materialier, som deraf følgende Arbeidsløn af Tømmer= og Smedearbeide. Thi ville de Lysthavende behage at indfinde sig bemeldte Tid og Sted, hvor Konditionerne saavelsom Overslage nærmere vil blive bekjendtgjorte, men imidlertid ere til Eftersyn hos Schou, Kjerteminde den 21 Septbr. 1811. Auctionsdirekteur.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1811-10-01
Auction. Tirsdagen den 22 Octbr. og følgende Dage ladet Præsten Hr. Bech udi Tvede Præstegaard ved Svendborg, ved offentlig Auction bortsælge en betydelig Deel Ind- og Udboe, bestaaende af endeel smukke moderne Mahogni= og andre Meubler, Sophaer, Komoder, Stole, Borde, Speile, Sengesteder med Omhæng, Sengeklæder, Linned, et 8 Dags Stueuhr, et moderne Taffeluhr, Kakkelovne, Kjøkkentøi, Bryghuus= og Meierieredskaber, en nye Ege=Rulle, Vogntømmer, Bødker og andet Nytningstræe, Fjelle, Lægter, Vogne og Avlsredskaber, Seletøi, Heste, Køer, Fede=Sviin, med mere, hvorover trykte Fortegnelser 8 Dage førend Auctionen kan bekommes hos Hr. Hempel i Odense, Hr. Gjestgiver Holst i Nyborg, Hr. Kjøbmand Bierfreundt i Faaborg, Hr. Byeskriver Bager i Svendborg, og paa Auctionsstedet. - Tillige sælges endeel gode og vel komditionerede Bøger, paa hvilke for fraværende Liebhabere modtages Kommission af Christensen, Herredsprovst.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1811-10-01
NB. Indboen sælges bestemt Torsdagen d. 24 Oct., uden Hensyn til, hvorvidt der til den Tid er forfaret med Auctionen; i øvrigt følges Kataloget nøiagtig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1811-10-01
Fredagen d. 20 Septbr. om Formidd. Kl. 11 bliver efter Vedkommendes Forlangende foretaget fjerde og sidste Gang offentlig Auction over Handelsmand August Zollezzi's Gaard, beliggende i Odense udi Korsgaden under No. 1 og bestaaer af1. en Hovedbygning til Korsgaden 12 Fag 2 Etager med Kielder under, af Brandmuur til Gaden og Bindingsværk til Gaarden, 2 en Tverbygning, som støder med den ene Ende til Hovedbygningen og vender med den anden Ende mod Sønden, paa 7 Fag 2 Etager med Kielder under, af Muur og Bindingsværk, 3, en Sidebygning mod Østen 23 Fag 2 Etager Halvtag, Muur og Bindingsværk. 4. en Sidebygning mod Vesten 22 Fag 2 Etager Muur og Bindingsværk, samt 5, en Tverbygning mod Sønden 16 Fag 2 Etager med Kielder under 7 Fag. Denne Gaard er indrettet til flere Familiers Beboelse med smukke Værelser, hvoraf adskillige ere betrukne og gibsede, saaog fornødent Staldrum og Vognremisser; udi Bryggerhuset er Pumpevand fra Byens almindelige Rendeløb, og foruden Dør=Indgang fra Korsgaden er Port-Jndkjørsel til Gaarden igjennem den søndre Længde Huus, der støder til det store Torv. Hvilket herved bekjendtgjøres. Odense den 12 Septbr. 1811. Bendz. I 16 Aar har jeg afgivet mig med at kjøbe og sælge Godser, og har saavel ved egne som Andres Erfaringer skaffet mig saa røiagtig Kundskab om Hertugdommene Schlesvig, Holsteen og Mecklenburg saavelsom Hannover, at alle mine Venner, som jeg er fuldkommen forvisset, med Nytte have raadført sig med mig ved deres Kjøb og Salg saavel af større som mindre Landeiendomme. Nu søges nogle Godser i Jydland og Fyen tilkjøbs efter de nuværende Priser. Vilde derfor de Hr. Eiere, som ville afstaae deres Godser, direkte og uden al Mellemhandetilmelde mig deres Forslag og Vilkaar, saa er det høist sandsynligt, at jeg kunde anvise dem solide Kjøbere. Endvidere seer jeg mig istand til at give Oplysning om mange fortræffelige Godser i Holsteen og Mechlenburg, som ere tilfald; ligesom jeg overhovedet tilbyder min Tjeneste ved alle Leiligheder, Kjøb og Salg af Jordegodser angaaende. Breve og Ordre udbedes under Adresse: An den prachtischen Oeconomen Jerchow in Wandsbeck, abzugeben bey dem Chir. 3 immer in Hamburg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1811-10-01
De indtrufne Tilfælde, at fremmede Jagtelskere A. R. komme udspurgt i Hobetal paa vore Marker med Hunde, som kyser, løsriver og iblant ganske bortjager vore tøirede Kreature, men især Faar, som vi aldrig see mere, aftvinge os 2 Byebeboere Kullerup og Refsvindinge i Nærheden af Nyborg, som næsten alle ere Selveier eller og have Jagten forpagtet af Kongen, at advare disse uberettigede selvraadige Skytter fra denne uforsvarlige Frækhed, samt at de uden Skaansel herefter blive anholdte, Bøsserne, fratagne, med Fordring af 59 Rdlrs. Straf som Krybeskytter, og om noget Vildt fældes, 400 Rd. for en Hare, 200 Rd. for en And, Agerhøne, Valdsneppe eller deslige; ligesom de medbringende Jagthunde paa Stedet vorde ihielskudte, alt efter Jagt forordningen af 18 April 1732.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1811-10-01
En Gaard af Grundmuur, der for faa Aar siden af nye er opbygget, og beliggende udi en af Odense Byes reelle Gader, med gibsede og betrukne Værelser, et stort Gaardsrum og en smuk Hauge, er underhaanden at faae tilkjøbs hos Bendz En af Fyensk Mester velbygget Jagt, Maria Catrine kaldet, drægtig 16 Kommercelæster, fører circa 600 Tdr. Landets Korn, vel udhalet, med tilhørende Redskaber, er underhaanden at faae tilkjøbs, naar Liebhavere behageligen henvende dem til Rudkjøbing den 31 Aug. 1811. H. H. Bay.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1811-10-01
Meget god Sæde=Rug kan faaes paa Margaard; en Prøve af samme er aflagt hos Dhrr. Kjøbmænd Andrup & Petersen i Odense.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1811-10-01
Fiin Campay Thee 6 Rd. Pundet faaes hos I. B. Warnburg, i afgangne Kjøbmand Gottschalcks Gaard i Odense.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1811-10-01
Hvor et Vænge paa omtrent 8 Tønders Udsæd i Nærheden, af Odense strax kan bekommes i Leie, anviser Adressecomtoiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1811-10-01
For en Gartner, der kan forevise paalidelige Attester, og forstaaer hvad han bør, er til 1 Novbr. en Tjeneste ledig paa en Herregaard her i Landet, som anvises fra Adresse-Comtoiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1811-10-04
Krigs-Efterretninger. (Af Hamb. Korrespd. og Alton. Merkun.)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1811-10-04
Monitøren melder blot under London, at et Skib, som var afseilet fra Cadix den 16 August, havde hjembragt den uhjemlede Efterretning, at Blake var bleven dræbt i en hidsig Fægtning. Med samme Leilighed erfares, at anonyme Nidskrivter i Cadix gaae løs paa det engelske Folk og sammes Regjering, og at man snart venter alle spanske Stæder ved Middelhavet besatte af de Franske. Fregatten le Rhin har bragt det Budskab til Plymouth, at Franskmændene rykkede med Magt mod Ferrol, hvorfra man derfor bortskaffede Kanoner og Munition. De Fordringer, som den engelske Underhandler à la Jackson, Hr. Forster, efter amerikanske Blade at 6 August, havde gjort denne Regjering, var blant Andet at hæve Non Jmportations-Aften og forlange af Frankerig, Tilbagekaldelse af de Engelland angaaende Dekreter. Paa dette sidste svaredes at man blandede sig ikke i fremmede Anliggender. Iøvrigt havde man endog tilbudet Engelland Handelsbegunstigelser frem for Frankerig, men det havde forkastet betingelserne. Frankerig derimod var tiltraadt Amerikas Forslag og erkjendte dets Flags Frihed. - De truende Erklæringer, som Hr. Forster nu tillod sig, hørte Hr. Monroe paa med Sindighed og foreholdt ham med Blidhed det Raae i hans Udtryk og Væsen. Alle Amerikanske Krigskibe sættes nu i Stand og de militaire Anlæg paa Kysterne kompletteres.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1811-10-04
Med Hoffet i Palermo staae Engellands Sager heller ikke paa det Beste. Her er opsnappet en Ansøgning til det engelske Gouvernement fra 50 Sitilianske Baconer, hvis Plan gik ud paa at danne en nye Regjering. Sikkert grunder sig herpaa den befaling, Kongen paa Sicilien har udstædt, at alle engelske Reisende ufortøvet skulle forlade Palermo, fordi de tillade sig store Friheder mod Landets Regjering og formeget blande sig i sammes Anliggender; man frygter, Ministeren, Lord William Bentink, ikke engang faaes Tilladelse til at udskibe sig, Prindserne Billa franca, Castel Ruovo, Belmonte o. fl. ere forviste til Palenteria og nogle andre Øer, fordi de have konspireret mod deres Sonverain.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1811-10-04
Fra Helgoland klages atter over Umueligheden i at faae Breve til Fastlandet. Paa denne Øe herske nu den største Elendighed. De forhen saa propfulde Magasiner har man saa ganske maattet tømme, at ikke engang Rotterne kunne holde sig der. Denne Landets Tilstand har man erfaret af Forhøret over det til Fange gjorte Mandskab paa et Skib derfra, som leed Havarie ved Jndløbet i Weseren. Hos disse Helgo lænder fandt man tillige rimeligviis til Udbredelse paa Fastlandet) Exemplarer af den engelske Avis Koureren, hvori dette Ministeriets Organ indbyder tydske og hollandske Fiskere at udvandre til Engelland; sagtens, hedder det i Korrespondenten, for saa ufortøvet at udøve mod dem den skjændige Matrospræsning, hvis afskyelige Misbrug, Amerika ei længer vil taale. Men slige troløse Indskydelser møde overalt den fortjente Foragt og dersom det var sandt, hvad Koureren paastaaer, at nogle Fiskere ere komne til Engelland, da er det formodentlig slige falske Hværvere, der have gjort vel i at forlade en Kyst, hvor Døden, den eneste Frugt af deres skammelige Jndustrie, ventede paa dem.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1811-10-04
Frankerig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1811-10-04
(Af Hamb. Korrespd. og Altona Merkur.)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1811-10-04
Paa sin Reise opholdt Keiseren sig blot i Amiens medens han fik frisk Forspænd og endnu samme Dags Aften (den 19 Septbr.) indtraf han i Montreuil-sur mer Kl. 5. Hs. Maj. begav sig til Citadellet og Udenværkerne. Paa denne Tour var en Arm af Floden Can che, som Keiseren ikke kunde passere til Vogns. Hans Følge begyndte at slaae en Broe af Bredder og Faskiner, men uden at opholde sig vadede Hs. Maj. igjennem Vandet lige til Knæerne. Ved den anden Side tog Eieren af den ved Floden liggende Mølle Keiseren under Armer for at hjelpe ham op, og da han derpaa forestillede ham, at hans Mølle maatte nedrives, fordi den laae i Fortiskations Linien befalede Keiseren Jngenieurerne at erstatte den derved foraarsagede Skade.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1811-10-04
J Boulogne begav Hs. Maj. sig strax paa Flotillen og lod samme manøvrere for sig. En Engelsk Fregat nærmede sig for at see, hvad der foregik, men stal igjen i Søen og forsvandt ganske, da Keiseren lod er af sine Fregatter for fulde Seil løbe mod den. Efter at have givet Civil-Autoriteterne Audients og ladet Leir armeen under Hertugen af Elchingens (Neyls) Kommando passerede Revne, fortsatte Hs. Maj. Reisen til Dunkirchen. Ministerne for de udenlandske Sager, for Finantserne, det Jndenlandske, Marinen og Minister=Statssekretairen følge Keiseren. Keiserinden er allerede indtruffen til Brussel.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1811-10-04
Den Bekjendtgjørelse i en engelsk Avis, at der var uddeelt 2 franske Licenser paa Kaffe fra Martinique eller Guadeloupe, modsiger Rigsjournalen som aldeles falsk. Keiserens Forholdsregler til KontinentalBlokaden blive tvertimod strængere og meere udvidede, altsaa blot et Kneb, for at sætte Mod i de Stakkels Handlende, hvis Magasiner ere opfyldte med Kolonialvarer. Som et lignende Gøglerie for det engelske Publikum kan man ansee et Par Breve, som Morning Chronicle fortæller at være fundne hos en Koureer, som den 6 August blev anholdt ved Burgos af et Detaschement Jnsurgenter, nemlig fra en General Brois, fart og fra Keiseren selv til Kongen i Spanien og hvis Jndhold er intet meer eller mindre, end at Sikkerheden i de nordlige Dele af det franske Rige ikke tillade for Øieblikket at sende Forstærkninger til Halvøen. Herved giør Rigsjournalen blot den Anmærkning: at Frankerig har ingen General Broissart, at Napoleon var paa Trianon og ikke i Paris Brevets Dattun 18 Juli), og at han derhos aldrig skriver selv, med Major Generalen Armeerne angaaende, og det endda i Ziffrer, men, siger den, man vilde gjerne binde det engelske Folk paa Ærmet, at Frankerig har ikke eer Mand meer, men kun 16 Aars Drenge at lade marschere og det gaaer da med slige Breve som med de falske Passer, falske amerikanske Konnossementer, falske Traktater o. s. v.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1811-10-04
Blandede Efterretninger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1811-10-04
(Af ovennævnte Blade.) Frankerig. Politiet i Hamborg opfordrer alle dem, som der endnu lade deres Kudske eller Tjenere bære Epauletter eller andre Distinktioner, der efter Lovene ere bestemte til at betegne ærefulde Funktioner, ufortøvet at aflægge samme.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1811-10-04
Engelland. Kongens Befindende synes igjen at vække glade Forhaabninger. Hs. Maj. stod den 11 Septbr. 1/2 Time tidligere op, erkyndigede sig ofte og med Varme om sine Domestiker. Hans Hukommelse vender altsaa dog engang endnu tilbage.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1811-10-04
Indenlandske Efterretninger. (Af Statstid., Dagen, de Jydske og Lollandske Aviser, samt et Udgiveren.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1811-10-04
En Kommittee er sammentraadt i Kbhvn, for at modtage Subskription paa et af Hs. Maj. allernaadigst befalet Laan af 4 Millioner Mark Banko. Ei allene Handelstanden, men ogsaa hver anden Jndvaaner i Hovedstaden, som maatte formodes at kunne bidrage til dette Maals Opnaaelse er Kommitteen bemyndiget til at indkalde. Den vi samles i Mad. Sundorphs Huus i Boldhuusgaden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1811-10-04
Fra Samsøe meldes under 21 f. M., at man har sikker Efterretning om at Hr. Sec. Lieut. og Ridder Linde har havt en Afsaire med en Engelsk Sloop af War mellem Grenaae og Fladstrand. - J Følge Efterretning fra Klitmøllen, er Antallet af de fjendtlige Krydsere under Jydlands vestre Kyst nu større end forhen. Den 17def. M. lod en Fregat, en Kutterbrig og et Par mindre Fartøier sig see under Landet, og Fregatten udsatte et af sine største Fartøier, formodentlig i den Hensigt at bemægtige sig 3 norske Slupper, som laae i Jndløbet; men Detaschements=Kommandeuren paa Stedet lod disse Skibe besætte med Militaire, og Fjenden fandt det ei raadeligt at vove at angribe. Dagen derpaa blev et fra Løkken med Korn og Fedevare udklareret Slupskib, ført af Skipper Niels Svendsen og hiemmehørende i Christiania, jaget af en fiendtlig Kutter og forfulgt af en fra Kutteren udsat Sluppe ind under Batteriets Kanoner; men denne Sluppe, der saavidt kunde skjønnes var besat med 10 a 12 Mand, blev skudt i Synk fra Batteriet og det i samme værende Mandskab forgik med Baaden. Denne sidste er siden drevet i Land, men af Besætningen ingen opkastet af Havet En Pige, 12 Aar gammel, i Horbeløv Sogn paa Falster foregiver, at hun i flere Dage har opkastet 44 Skruptudser, der alle vare levende ved Opkastelsen, og at de vare komne i hendes Mave ved at have drukken Sumpe vand, hvori Æggene havde været. Naar betænkes, at en Skruptudse er et koldblodigt Dyr, som paa ingen Maade kan udklækkes eller leve i den menneskelige Mave, der efter Fahrenheit indeholder en Varme af 96 Grader, saa indsees lettelig det Urimelige i sligt et Foregivende. Formodentlig er det Hele et Bedragerie og et fuldkomment Sidestykke til den vidunderlige Pige i Osnabrück, der 1799 foregav at have levet i lang Tid uden Mad og Drikke. Som hendes Bedragerie blev ved Snildhed og Paapassenhed lykkeligen og vel opdaget, saa vil nok ogsaa det samme blive Tilfældet her.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1811-10-04
Artillerie=Foureren, der for nogen Tid siden med Morderstaalet gjennemborede den Piges Hjerte i Gunsløvpaa Falster, der efter hans Foregivende havde svigtet den Troeskabseed, hun saa helligen havde tilsvoret ham, faldt den 18 Septbr. Kl. 10 d. A. ved Retfærdighedens straf, sende Arm, som et ulykkeligt Offer for sin sværmende haabløse Kjerlighed. Skarpretteren fra Nestved fuldbyrdede Henrettelsen. Feldtpræsten Hr. Møller ledsagede ham til Retterstedet, hvor han med Hensyn til Tid og Omstændigheder holdt en saare skjøn og rørende Tale. Jndtisit Livs sidste Øieblik lagde han en sjelden Frinødighed, og Aandsnærværelse for Dagen. Med Siels Fasthed og Styrke gik han sin Død imøde, dog uden mindste Tegn til Frækhed eller Overmod. Som et Træk i hans sværmende Elskov bemærkes: Dagen førend Henrettelsen tegnede han overmaade skjønt med Grønt Forbogstaverne af sit og sin Elsktes Navn, slyngede i hinanden. Paa Retterstedet udbad han sig som den sidste Gunstbeviisning, at en Blomsterkoest, som han havde gjemt i sin Barm. maatte som det eneste han her i Verden havde faaet at hende, blive lagt med ham i Kisten, som og blev opfyldt. Han var en Udlænding af Fødsel, nogle og 20 Aar gammel. J Aaret 1806 var han med i hine navnkundige Slag ved Auerstedt og Lybek. Han har været 3 Gang i fransk Fangenskab og kom endelig efter mangfoldige udstandne Besværligheder i dansk Krigstjeneste, hvor han indtil hiint ulykkelige Skridt, hvortil hans sværmende Elskov forledte ham, nød sine Foresattes Kjerlighed og Agt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1811-10-04
Den belovede Oplysning om Skovbranden i Alling Skov læses nu i Viborger Samler saaledes: Jlden menes at være paasat, da den opkom i Mandags Eftermiddag i omtr. 300 Skudtørvskruer, som tilhørte Hr. Ledertoug paa Allinggaard og stode i Lysmosen, tæt under hans Skov. (Det var ikke rimeligt, at den forhenværende Brand i Mosen som i nogle Dage ikke havde røget, heller ikke var saa nær Tørvene, skulle afstedkomme Branden i Tørvene.) Paa en Time vare alle Tørve skruerne i Brand og tændte Skoven, hvoraf i en lang Strækning brændte omtrent 100 Træer, af nogle endog Rødderne med, foruden de, som ere forbrændte og udgaaede af Heden. Af den anden betydelige Skovparcel, tilhørende Mathias Tydsk, brændte derimod kun nogle Træer og omtrent 40 Favne der staaende hugget Brænde. Jlden er bleven tilsyneladende slukket, hvortil den kommende Regn bidrog endeel. Man vil paastaae, at det samme Mandag Formiddag brændte et Stykke Skov, Silkeborg tilhørende, som foraarsagede den sidst omtalte Røg fra Morgenstunden af.