Berlingske Tidende, 1827-04-16
München, den 29de Marts. Vi have vel nylig erholdt Efterretninger fra vore Landsmænd fra Grækenland; men de ere ældre end de nyeste Krigsbegivenheder i Eleusis og Piræus, nemlig fra de første otte Dage af Februar Maaned. Seraskieren, som holder Athenen strængt indsluttet, har, omtrent 6000 Mand stærk, sin forskandsede Leir paa den Høi, hvor Philopappos's Monument staaer, og er dækket ved Forskandsninger og Batterier. Den Grav som indsluttet Borgen, er fuldendet. Fra Ægina af, og navnlig fra det Bjerg, hvor Ruinerne af Zeus Panhellenios's Tempel findes, kunde man see den Tyrkiske Leir, og med gode Kikkerter endog tydelig kjendeVagtposternes Turbaner. Med Akropolis blev der om Natten flittig corresponderet ved Signaler. Uagtet Tyrkernes Foranstaltninger, lykkedes det dog Oberst Fabrier og hans Folk at trænge igjennem, og at sætte over Graven. Enhver af dem har til Pund Krud og to Kanonkugler. Paa selve Borgen er der meget betydelige Forraad af Meel, der mangler heller ikke Vand, efterat Odyssens har bragt Kilderne lige udenfor Fæstningen - saa at sige - ind i denne ved en colossalsk Bygning af hugne Kampestene, som han har opført udenfor dem, indtil samme Høide som Borgen. For at opføre denne Muur, har han forbrugt de utallige Mindemærker af Tyrkernes Kirkegaard, og derved beskyttet Fæstningen for dens største Fare, den nemlig, at lide Vandmangel; men Besætningens Fornødenheder ere ogsaa indskrænkede til hine to Dele og Krigsmunition; i Særdeleshed spores Mangel paa Brænde, især da Vinteren var følelig. Der vedligeholdes en jævn Jld af de Tyrkiske Huses Bielker. Ved denne Jld koges den Grød af Vand og Meel, som er Besætningens eneste Nær ring, og andre, fornemlig de Syge og Svage, varmes derved. Mangel paa Næringsmidler og Klæder, samt det afvexlende fugtige og kold Veir, har for mindsket Besætningen meget; de Syges Antal er betydeligt, men deres Mod urokkeligt. At afhielpe deres Nød og forsyne Fæstningen med Proviant var Hensigten med de alvorlige Anstrængelser, som i den sidste Tid bleve gjorte, ikke egentlig at tvinge Seraskieren til at ophæve Beleringen. Man var for svag til at storme hans forskandsede Leir, og at slaae ham, og maatte frem for alt vente paa Kara Hyskakis's Tilbagekomst, som ved sine betydelige Seire ved Distomo, Arachova, Salona o. s.v. skaffede sig en Mængde Fiender paa Halsen, da de ved Faren, bleve vækkede af deres Lethargie. For at udføre hiin Provianterings Plan fra Akropolis, overtog den tappre Oberst Burbaki det vanskelige Hverv, at gaae frem over Eleusis, og lokke Seraskeren ud af sin Leir til denne Egn. Jmedens dette skulde skee, skulde Levnetsmidlerne udskibes i Piræus og føres til Akropolis ved den største Deel af Expeditionen under Gordon. Man gjorde derved vist nok Regning paa betydelig Modstand af de til Beleiringens Beskyttelse tilbageblevne Tyrker; imidlertid haabede man, ved Expeditionens ikke ubetydelige Stridskræfter, og understøttet ved et Udfald af Besætningen, at komme til Maalet der. Trop verne og Anførerne vare besjælede af det bedste Mod. Saa langt gaae Brevene. Jfølge de imidlertid fra andre Kilder bekjendte Efterretninger angaaende Bevægelsen fra Eleusis af, da havde denne vel havt den Virkning, at drage Seraske pr. ten derhen, men havde havt slemme Følger for Burbaki selv og 6 en Deel af hans Folk. Angaaende Udfaldet af Hovedangrebet la fra Piræus, som skulde bevirke Fæstningens Proviantering, mangle Efterretningerne, og vi see dem med den største Utaalmodighed S. møde. I Diario di Roma af 11te Marts melder imidlertid en C. Artikel af 18de Februar fra Corfu (otte Dage sildigere end Efterretningerne fra Græske Blade af 10de) følgende: "Man for, N. sikrer, at det er lykket Gen. Gordon at indføre i Fæstningen ved Athenen alle de Provisioner, som den Græske Regjering havde ladet indskibe paa Fregatten Hellas.