Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-08-27
Hvor meget det er den nuværende Konge Ludvig Philliom at gjøre, at den forrige Orden og Rolighed vender tilbage i Forretningernes Løb, sees af den Proklamation, som han under 15 August har udstædt, hvori han siger: "Fransk mænd, I have reddet Eders Frihed, J have kaldet mig at regjere efter Loven. Eders Værk er hæderlig fuldendt; mit begynder. Mig tilkommer det, at forskaffe den lovbestemte Orden, som J have tilkjæmpet Eder, Agtelse. "Jeg kan ikke tilstæde Nogen at fjerne sig fra den; thi jeg der selv underkastet samme. Det er nødvendigt, at Bestyrelsen igjen antager sin regelmæssige Gang. Mange Forandringer ere skeete, og flere blive forberedede. Autoriteten maa betroes i saadanne Mænds Hænder, som fuldkommen interessere sig for Folkets Sag. . . Han opfordrer endvidere alle gode Borgere til at understøtte Øvrighederne i deres Bestræbelse for at tilveiebringe Orden, Frihed, offentlig Orden, dette er det Valgsprog, som Pariser=Nationalgaden fører i sine Faner; dette være og det Skuespil, som Frankerig fremstiller for Europa. Udentvivl vil denne Proklamation bidrage endmere til at berolige Gemytterne, som det overhovedet er et glædelige Tegn, at Efterretningerne fra Departementerne vedblive at lyde saa rolige, hvilket endeere beviser, at en langvarig Borgerkrig vilde have været uundgaaelig, dersom den provisoriske Regjering og Kamrene ikke havde taget hurtige virksomme Forholdsregler til at gjenoprette Freden i Hovedstaden. Overalt modtages Efterretningen og Frankerig, med samme Jnteresse, fra London sendes betydelige Summer til de Saarede og Hr. Lasitte skal allerede have modtaget 5 Millioner Fr. fra Engelland. De fremmede Hoffers Gesandtere vedblive i den bedste Forstaaelse med det nuværende Hof, og Preussen, Østerrig og Nederlandene skulle allerede tidligere have givet deres diplomatiske Befuldmægtigede den Jnstruktion, ikkun i alleryderste Tilfælde at afbryde den gode Forstaaelse, som hersker mellem deres Regjeringer og det franske Folk. J London blev endog LordMajoren opfordret af en Deputation af 100 Borgere af City om at foranstalte en Samling af Jndvaanerne for at sende Jndvaanerne i Paris Staden Londons Lykønskning i Anledning af den tilkjæmpede Seier. Sjøndt han ikke troede at torde gjøre dette officielt, heller ikke paa Embedsvegne præsidere i denne Forsamling, deelte han dog dette Sindelag, og raadede dem den næste Dag at samle sig i London-Tavern, hvilket ogsaa blev bestemt. J de Deputeredes Kammer den 14de holdt Hr. E. Sal verte en udførlig Tale om at anklage Exministrene; til deres Forbrydelser regnede han: "Sproget i Trontalen, og i den Kongelige Proklamation, der fremstille Valgkammerets med Konstitutionen fuldkomment overeensstemmende Akt som et Værk af Oprør, endvidere at Ministeriet har søgt at beherske Valgene ved Bestikkelse, Trudsler, Vold og Mord, har villet tilintetgjøre den ved den 8 Artikel i Chartet lovmæssig bestemte Pressefrihed, at det for at forsvare alle disse Jndgreb i Folkets Rettigheder, har bevæbnet Soldaterne mod Borgerne og ladet disse myrde hinanden, og istedetfor at standse, snarere forøget Blodsudgydelsen." Han ender med Propositionen om, at de Deputeredes Kammer skal anklage de Ministre, som have underskrevet Beretningen til Kongen og Forordningerne af 25 Juli 1830, for Landsforræderie." Kammeret besluttede næsten eenstemmigen at tage denne Proposition under Overveielse. Skjøndt endog de liberale Blade ikke ganske ere fornøiede med det nye Ministerium, og navnligen med Valget af Grev Mols og Grev Sebastiani, saa yttre de sig dog med Rolighed om Tingenes nærværende Stilling, medens de republikanske, især Revolutionen, dog uden synderlig Lykke, storme løs mod dem og kalder dem en Forening (une coterie) af Finantsmænd og Theoretikere, og mener, at det ene Aristokratie ikke er bedre end det andet, og Nationer ligesaalidet vil have forgyldte som heraldiske Privilegier. Carl X havde den 16de indskibet sig i Cherbourg og den 17de erholdt det engelske Ministerium Melding om, at han med sin Familie var landet ved Portsmouth; ombord hos ham var Dauphin, Dauphine, Hertuginden af Berry, Hertugen af Bordeaux og hans Søster. Jngen torde gaae iland uden i civile Klæder. Der blev strax sendt en Deputation til London med en Skrivelse til Kong Vilhelm 1 og Hertugen af Wellington, bestaaende af Hertugen af Luxembourg og Marquis af Choiseul; sidenefter ankom Hertugen af Ragusa; men da Hertugen af Wellington var fra værende og først indtraf til London den 19de, kunde Man først da erfare Resultatet af denne Sendelse, nemlig at Carl X. efter sit Ønske, kun for en kort Tid vil opholde sig i Engelland, efter Sigende paa Øen Wight, paa Hertugen af Seymours forrige Landsted, indtil der indløber Svar fra det østerrigske Kabinet, til hvilket han har henvendt sig, da han agter at boe i de østerrigske Stater, og at han vil behandles som Privatmand, for ikke at sætte den brittiske Regjering i nogen Forlegenhed. Hertuginden af Berry agtede at begive sig til Nordamerika. Jmidlertid er Hr. Polignac overalt og ingensteds. Ligesom Politikere vilde vide, at han er seet i Kjøbenhavn, Altona, Lybek, London, Holland, ja endog nogle troede, at alle disse Rygter vare udbredte for at skjule hans sande Opholdsted og at han var i selve Paris, indløb der til Paris den 18 d. M. ved tele grasiske Efterretninger til Regjeringen den Nyhed, at han Natten mellem den 15de og 16de tilligemed en Fremmed, Man holdt for Hr. Montbel, er bleven fængslet i Grand ville i Manche=Departementet og med en stærk Eskorte sendt til St. Lo. Hvor uvis end Ministrenes Skjebne for Øieblikket er, synes det ikke destomindre rimeligt, at Dødsstraf ikke vil blive anvendt paa dem; da de Deputerede i Samlingen af 17 d. M., efter en heftig Discussion, besluttede at tage Hr. Destutt de Tracy's Forslag om Døds straffes Afskaffelse, hvilket Lafapette med Varme understøttede, under Overveielse. Man er ogsaa meget beskjæftiget med at gjøre Udkast til en Forbedring i de kriminelle Love, hvilket under nærværende Forviklinger er af dobbelt Jnteresse. Nogle Uroligheder, som truede med at udbryde ved Haandværkerne, og som af Jldesindede benyttedes til at oprøre Folket, ere lykkeligen bilagte, da der befaledes, at alle offentlige Arbeider uopholdeligen skulde begyndes igjen En Kommission er udnævnt, for i Forbindelse med de fornemste Manufakturister og Fabrikantere at sørge for de arbeidsledige Mennesker. Hvor nødvendig denne Forholdsregel er, seer Man deraf, at 400 Arbeidere, med den tree farvede Fane foran, begave sig til Politiepræfekten Hr. Girod de Ain og forlangte alle fremmede Arbeideres Forviisning. Men da han forestillede dem, hvor ubilligt dette var, og hvad de vilde sige til, dersom Man i de øvrige Hovedstæder i Europa fordrev den franske arbeidende Klasse. saa beroligedes de og begave sig i bedste Orden hjem igjen.