JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-01-27
En Jydsk Herremand havde antaget den Regel, at gaae paa Comoedien, hver Gang han komtil Hovedstaden for at indkræve sine Rentepenge. En Aften, da Jndtoget af Heiberg skulde opføres, traf det sig just, at Bræger, i det Herremanden traadte ind i Logen, begyndte at istemme: Vær velkommen, Vær velkommen. Hille Knød, bitte Faer, hvor kunde J vide, at jeg kom!" gav den Jydske Herremand Bræger lydelig til Giensvar.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-01-27
For Fattigvæsenet. J Kjøbenhavn gives der i denne Tid en fattig Kone, som har en Dreng paa omtrent 9 Aar, der er contract i de fleste Lemmer, Han er ikke meget større end et Barn paa 5 Aar. Moderen maa bestandig bære ham omkring, og det er neppe, han kan staae, uden at nogen holder ham; ligesaa lidet kan han faae Hænderne til Munden. Det vilde være at ønske, at denne ulykkelige Skabning maatte blive optagen i een eller anden Stiftelse; thi et saadant offentligt Syn er yderst smerteligt for ethvert følende Menneske.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-01-27
Kjøbenhavnske Nyheder. Odense foreslaaer man nu at forvandle det forrige Theater - Odense's Krone og Fyens Prydelse - til et Arbeidshuus. - Det kan man kalde at vanhellige Thaliats Tempel. Tugthuset i Glückstadt skal være i en ligesaa blomstrende Forfatning som det Kjøbenhavnske. Antallet af dets Lemmer skal være næsten dobbelt saa stort som forhen, og da der ikke er Rum til dem i Bygningen, saa skulle de overcomplette optages i Tugthuset i Neumünster, saavidt Rummet sammesteds tillader det. - Dette er ikke noget Beviis paa Menneskehedens Fremskridt til Fuldkommenhed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-01-27
Hr. Hayni fra Berlin sælger her med megen bifald de af ham forfærdigede Studere lamper. Uagtet Anmelderen ønsker ham al muelig Afsætning paa hans Lamper, saa kan han dog ikke begribe, hvorledes han kan blive af med dem i en Stad, hvor man just ikke er meget for at studere ved Nattelys. Men det er sandt, Mangen en Damme slæber uafladelig paa en Sy pung eller Sykurv, uden nogensinde at tage en Synaal i Haanden; vore Lærde kjøbe maaskee og Studerelamper blot for et Syns Skyld.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-01-27
J Torsdags bleve de arresterede Graverkarle, under Escorte af Politie og en Commando Husarer, i to Kareter udkjørte paa Assistencekirkegaarden, for at give de fornødne Oplysninger angaaende de opgravne Liig. Fra den Dag af skal det, efter Forlydende, staae enhver frit for at lade de derværende Grave undersøge. Ti Familier af Gangen tillades det at foretage en saadan Undersøgelse. Det seer, ellers meget forstyrret ud her og man har fundet Ligene i en beklagelig Forfatning Pladsen, er bleven forvandlet fra de Dødes fredelige til de Dødes forstyrrede Bolig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-01-27
Den berygtede Sag angaaende den Lollandske Tyvebande er nu under skrivtlig Behandling ved Høiesteret. - Hr. Advocat Wivet, er Actor.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-01-27
J Tirsdags var der en saadan Trængsel ved Comoediebilletternes Uddeling, at en af Prangerne satte et Øre til, og blev i denne Tilstand bragt hen til et Sygehuus.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-01-27
Den 31 d. M. afgaaer Expressen til Norge, Passagerer, Pakker, Prætiosa og Bancosedler anmeldes og modtages Dagen forhen fra Kl. 1 til 5 om Eftermiddagen paa Kjøbenhavns Norske Postcomtoir. - Anmelderen har endnu aldrig reist med den Norske Expresse, og kan derfor ikke vide, om Meningen her er, at Passagererne modtages Dagen forhen. Han har heller ikke Grund til at troe det, da det vilde være lidt besværligt at tilbringe en halv Dag og en heel Nat paa Postcomtoiret.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-01-27
J Loyd's Evening's Post staae to Stykker angaaende Dannemark og Sverrig. Gustav den Tredie roses, fordi han, medens Dannemark, Preussen og Spanien erkjendte den Franske Republiks Uafhængighed, ikke engang vilde modtage nogen Fransk Minister og heller ikke vilde staae i nogen politisk Forbindelse med Frankrige. Det Stykke, som angaaer os, er fuldt af de bittreste Udfald og røber den største Uvidenhed om Tingenes nærværende Forfatning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-01-27
Blandt de første Ministre nævnes Rantzau og Wedel. Det Hele kan ikke læses uden den inderligste Jndignation. Fra Høibro til Holmensbro langs med Stranden anlægges nu et nyt Bolværk.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-01-27
De nyeste Engelske Efterretninger sige, at det nu snart vil vise sig, om de Franske agte at gjøre Landgang eller ei, da det er umueligt for dem, at opholde sig længe i deres Baade uden at blive syge. Der er intet Spørgsmaal om, sige Oppositionsbladene, at Landgangen vil mislykkes, men hvad vil der, imedens den staaer paa, blive af vor Handel, Vil Banquerne udbetale billerne og Vexlerne? Og fremfor alt, hvad skal der blive af de Londonske Markeder? – Den Engelske Skibsfart maa have liidt særdeles meget ved den sidste Orcan, thi de seneste Engelske Tidender ere opfyldte med Anmeldelser og Søskade.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-01-27
J Kjøbenhavn gives der nu to Skildte, det ene hos en Conditor og det andet hos en Skræder, hvoraf hvert næsten er ligesaa bredt som Huset, det staaer paa. Hvert Bogstav er i det mindste en halv Alen langt. Enhver, der ikke kjender Hovedstaden des bedre, skulde troe, at dens Jndbyggere ere meget kortsynede, thi ellers behøvede man ikke saadanne Skildter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-01-27
Digteren Heiberg er nu bleven ansat som Interprette Traducteur des langes etrangeres (Oversætter i fremmede Sprog) ved Tribunal de Commerce i Paris. Hans Adresse er: Rue de la convention No. 593. - Man vil paastaae, at det skal være ligesaa indbringende at være Translateur i Paris som i Kjøbenhavn. Endskjønt man i denne Tid alt mere og mere søger at indskrænke Laugsrettighederne, skulle Comoediebilletprangerne dog have oprettet et Slags Laug, som enhver, der vil drive denne Haandtering, ordentlig maa kjøbe sig ind i Man er nu ikke meere istand til at sende Bud efter billetter, da enhver, der ikke hører til Lauget, kan være udsat for Mishandling.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-01-27
J Sagen angaaende de af Jessen fingerede Obligationer, er der i Torsdags faldet Dom ved Høiesteret.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-01-27
En Comtoirbetjent skal, efter Forlydende, have paataget sig den Uleilighed at agere Rodemester og indcassere Skatte gratis.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-01-27
En Skorsteensfeier=Svend og Dreng skulle i denne Tid sidde arresterede, fordi de beskyldes for, at de, ved at gratulere Nytaar, have gjort Spectacler i den Spanske Ministers Gaard, hvor de, istedet for Nytaar, fik en Dragt Prygl. Men man haaber, at de snart ville slippe fri da der ikke skal være noget egentlig Beviis imod dem.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-01-27
Af dette Blad udkomme ugentligen 2 Numere, som tilbringes Subskribenterne og betales quartaliter med 5 Mark. Enkelte Numere overlades ikke. Subskriptionen modtages hos Bogtrykker Høeckes Enke i store Helliggeiststræde No. 141. og i Michelbryggersgade No. 177 i Stuen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-01-27
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-01-30
Nyeste. kilderie
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-01-30
Kjøbenhavn. No. 18. Den 30 Januarii, 1804. Udgivet og forlagt af J. Werfel. Audiencesalen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-01-30
En Audiencesal skulde egentlig være en Sal, hvor man hører, hvad Folk have at foredrage, men meget ofte er man ingensteds mere tung høret end netop her. – Jntet Sted i Verden er mere skikket til at lade Forskeren anstille Betragtninger over Menneskene, - og en Lavater vilde her finde Stof til ti Gange saa stort et Værk som det, han har skrevet herom. - Folk af alle muelige Classer og Stænder findes her som oftest samlede. Glæde, Haab, Fortvivlelse, gjensidig Misundelse staae malede i Sollicitanternes Ansigter. Man hore for det første engang, hvorledes det omtrent seer ud i Forgemakket. Foran ved Døren staaer en trindmavet Velbaarenhed og venter paa den første Leilighed til at blive indladt. Kammertjeneren gjør Reverencer for ham og byder ham en Stoel Paa den anden Side vanker der uformærkt og næsten useet et Menneske omkring, som i femten samfulde Aar ikke har forsømt en eeneste Audience dag. Han er ligesom opfødt i Huset; han har seet Snese Kammertjenere falde og slige i Naade og Unaade; han kjender enhver, der i denne lange Række af Aar har betraadt denne Forsal til Lykkens Tempel; han har seet mange hundrede sætte væk over ham i fuld Galop; men Vanen - denne de Lykkeliges Fiende og de Ulykkeliges Ven – har gjort ham ligegyldig ved sin Skjebne. Som en Yngling paa tyve Aar forelskede han sig i en Pige paa atten. - Den Gang vare de i deres Ungdoms Vaar og ønskede tilfælles at kunne knytte Hymens Rosenbaand, nu ere de begge kjede baade af Hymen og hans Baand, og søge deres Trøst i de ypperlige Spendrupske Aquaviter. Han besøger nu Audiencesalen, blot fordi han ikke har Varme hjemme i sit Værelse, – fordi han har Commissioner at forrette for Tienerne og Kammerpigen, og for imellemstunder at spille Dam med Løberen og Tienerne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-01-30
Paa et andet Sted staaer der et opblæst ungt Menneske. Man læser paa hans dristige Pande, at han har Patroner. Han betragter sig i Speilet, for at see, hvorledes Uniformen vil klæde ham. Han er ubekymret for Fremtiden, thi han troer, at man nok vil sørge for ham. Hist spadserer der en vever lille pyntet, friseret og pudret Mand op og ned i Værelser med een af Tjenerne under Armeen. Han er i en meget dyb Discours. Man kan strax see paa hans Gebærder, at han er en Projectmager. Han har allerede opfundet Møller, hvori man kan mate Hvedemeel af Sandsteen, – han har opdaget Jordarter, hvoraf man kan lave Smør, - han forstaaer at indrette Garverier, hvori man af Lammeskind kan gjøre Engelsk Saalelæder 1), - Laboratorier, hvor man kan præparere Carmin af Brunrødt, *) Et af vore vittige Hoveder skal engang i et Selskab have sagt om en vis Fabriqueur, at han fabriquerede Papiir som Læder og Læder som Papiir. – omskabe Bornholmske Diamanter til Golcondiske og Færøiske Steenkul til Engelske. Nu gaaer han frugtsommelig med et nyt Project, som han er i Færd med at fortælle Tieneren, Monsieur Francenlus, der tilforn hedte slet og ret Frants, et Navn, som man nu maa vogte sig for at nævne ham ved, dersom man nogensinde ønsker at blive indladt. Det nye Project bestaaer egentligen i, at oprette to nye Fabriquer i Grønland, en Flor- og Silkefabrique og en Masquefabrique. Han har beregnet, og det saa nøie som to og to er fire, at der, naar Masqueraderne, som han med Grund formoder, ogsaa i Grønland blive almindelige. – thi hvorfor skulde de ikke ligesaa vel kunne bringes derover som Børnekopperne - vil kunne afsættes af saadanne Fabricata over for 20,000 Rdlr. aarligen. Naar der da for disse igien kjøbes Grønlandske Manufacturarticler, som der i det mindste kan vindes 100 pro Cent paa, saa kan der haves i reen Fordeel paa dette Project 30,000 Rdlr. aarligen. Men hvad er billigere, end at han i det mindste faaer 20,000 Rdlr. til at udføre denne Jdee med? Hist tripper der en lille buttet Mand, som er lækkersulten efter en Titel. Da han skulde til at givte sig, vilde hans Udvalgte ikke holde Bryllup, førend han lovede hende at forsyne hende med en Fruetitel; thi hun vilde hellere kaldes Flane, end slet og ret Madame; Den stakkels Mand kan nu ikke være i Fred for hende. Han skal partout være et Slags Raad, hvad enten han har Raad dertil eller ikke. Hun piner og plager ham med sin Tunge, naar Solen er oppe, og dasker og karnøfler ham, naar den er nede. Han har allerede gjort alt for at opfylde hendes Ønske. – han har spenderet mangen Flaske Muskatviin paa Kammertjeneren. – tracteret Laqueierne med Dyreryg, – og foræret Kammerjomfru ** Masqueradebilletter, men hidtil har alt været uden mindste Virkning. Han er nu en daglig Gjæst i Audiencesalen. Baade Sollicitanterne og Tjenerne spille Gjæk med ham.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-01-30
J en Krog sidder der en lille smekker Figur, hvis hele Legeme saa at sige bestaaer af lutter Øre. Han lytter til alt, hvad der tales. Han er egentlig ansat som Anecdotjæger hos Hr. 11, og han er en sand Mercurius. Han søger at smigre sig ind hos Folk ved at opstøve alt, hvad der skeer og ikke skeer, hvad der siges og ikke siges, hvad der tænkes og ikke tænkes. Naar en Fransk Pærekutter er skudt i Sænk, saa ringer han Folk op midt om Natten, og fortæller dem, at den hele Franske Flaade er ødelagt. Man behover kun at indbilde dette Menneske een eller anden Logn, for med næste Post at læse den trykt i en udenlandsk Avis.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-01-30
En lang Figur med et Ansigt, hvorpaa Naturen selv har sat et advarende Stempel, indhyllet i en Kjortel, der seer ud som Skallen af en Skildpadde, spadserer ganske philosophisk op og ned i Forsalen. Han har villet omstøbe Religioner, lære Bisper Mores og sætte Præster i Gabestokken; hans Valgsprog var: "jeg frygter ingen uden Gud, nu slikker den Elendige Støvet af deres Fødder, som han før har haanet, slider sine skrøbelige Sko til Unytte paa Forgemakkets Bræder, og kryber og smidsker uden nogensinde at opnaae sine Hensigter. Ligesaa beredt som han før var til at haane alting, ligesaa billig er han nu til at hykle. Tilforn var han en Goliat, nu krymper han sig som en Orm for at blive Medlem af en Stand, hvis Lemmer han før har haanet. Hunger bragte ham til at trødse, - Hunger har igjen bragt ham til af kryde til Korset. (Fortsættes.) Udmærkelsessyge paa Masqueraderne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-01-30
(Jndsendt.) Lyst til at udmærke sig synes i denne Tid ganske at besele den Deel af den Kjøbenhavnske Ungdom, som besøger Masqueraderne. Fornuft, Anstændighed og Menneskeværd ere i dens Øine intet, naar det kommer an paa, at bringe en sandsesløs Hob til at lee. Det synes overalt, som man i denne Vinter har ladet sig saaledes henrive af Letsindighed, at mange unge Mennesker, istedet for at cultivere deres Aand i Musernes Hovedstad, kun sysselsætte sig med at udtænke Masquerade-Jdeer, som man ikke kan finde nok af i denne Syndflod af Masquerader og paa en Tid, da man næsten hver Dag har en Masquerade at berede sig til.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-01-30
J andre Lande ere Masquerader Pantominer, hvor man ved Gesticulationer, passende til den Caracteer, man har paataget sig, søger at tilkjendegive sine Tanker, og hvor aldrig nogen Masque taler et eneste Ord. Men hvad ere de blevne til hos os, – Planteskoler for Usædelighed. - Tumlepladser for den dummeste Kaadhed. Det er en notorisk Sandhed, at virkelige Skomagerdrenge have indfundet sig i deres egne Klæder paa vore Masquerader og spillet deres naturlige Roller. Men i een Henseende synes man nu især at gaae alt for vidt, man begynder nemlig at copiere virkelige Personer, og dette er og bliver en Skjændighed. J Fjor Vinter havde et eenfoldigt Menneske paataget sig en vis høi Persons Rolle, som han søgte at efterligne i sin hele Paaklædning. For kort siden var der paa en vis Masquerade Een, som havde paataget sig den uværdige Rolle, at copiere et beklagelsesværdigt Hospitalslem, der, om jeg husker Ret, kaldes den blinde Jørgen, og gaaer ved Krykker, ret som om det var noget at gjøre Nar af, at et Menneske gaaer paa Krykker eller er blind paa begge Øinene, ret som om den Person, der masquerer sig saaledes, er viis paa aldrig selv at komme i denne ulykkelige Forfatning. Visse Personer udmærke sig og ved at forlede, for ikke at sige forføre, unge Piger, Saaledes skal en vis Herre paa en vis Masquerade for kort siden have villet overtale en ung Pige paa femten Aar til at følge med ham ind i hans Værelse, og, da hun afslog ham denne Begjering, have svaret hende, at det var godt at see, at det var første Gang, hun havde været paa Masquerade, thi der havde saa mangen ung Dame besøgt ham paa hans Kammer. Dersom Masqueraderne saaledes skulle vedblive at være, hvad de nu ere, og gives saa ideligen som de nu gives, saa ville Dannemark Aarbøger maaskee i sin Tid fortælle: J Aaret 1406 rasede den sorte Pest, som dræbte mange tusinde Mennesker, men i Aaret 1804 rasede en langt farligere Smitte, under Navn af Masquerade=Syge.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-01-30
Kjøbenhavns Theater. (Fortsat.)Hr. Lars Paulsen. Sædvanligen bestemmer Directionen Hr. Paulsen til at danse med Mad. Schall. Aalmindelig Styrke i Knæerne udmærket denne Eleve af den Kjøbenhavnske Skole. J Jtalien vilde han glimre i det Groteske; men i den herviske og erotiske Genre vilde han gjøre vel i, at skaane Theatrets Bræder. Utrættelig Flid maa gjøre ham dyrebar for Directionen, thi han allene danser i eet Aar dobbelt saa meget, som alle hans Colleger tilsammentagne. Hr. Bournonville. Jomf. Birouste.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-01-30
Hr. Bournonville er unegteligen een af de brillanteste Elever og en sjelden Reliquie af den Noverriske Skole. J Frankrige vilde han sikkert modnet til en Vestris eller Gen del; her synes han at være bleven sig selv lig. Han føler Dansens Værdighed og anvender sin skjønne Bygning til Antikkens Oplivelse. Som Regner "i Lagerthal, som Tatarernes Første "i LOrphelin de la Chine, opreiser han sig et Hædersminde. Man har ogsaa meget nydelige Smaacompositioner af ham. Efter hans Kones Død har man forskrevet *)) Det er ikke Oversætteren bekiendt, at man i de senere Tider saaledes forskriver Danserinder udenlands fra, og det vilde ikke være aldeles behageligt for os, om det var sandt. Overs. Anm.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-01-30
Jomfru Birousie fra Paris til at danse med ham. Omendskjønt hun i sit Fædreneland hørte til anden eller tredie Rang af Terpsichores Døttre, er hun dog altid en meget god Acquisition. J mangt et andet Land vilde hun, fordi hun er Fransk, have henrevet Tilskuerne, her yder Patriotismen hende kun sparsomt bifald *)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-01-30
En prægtig port de bras, megen ædel Anstand og Anstrøget af den nyere Franske Skole komme Tilskuerne til at glemme Skabningen af hendes Been.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-01-30
De Herrer Weile, Bautin, Tillemann og Jean. Hr. Weile dansede tilforn i Hr. Paul sens Genre, men beklæder nu kun imellemstunder hans Plads; i Norske Nationaldanse har han en fortrinlig Færdighed. - Hr. Bautin, en Franskmand, emigreret 11) herhid fra det *) Naar det kan kaldes sparsomt bifald, at der klappes hver Gang en Danserinde fremtræder paa Skuepladsen, saa har Forfatteren Ret. **) Jeg veed ikke, hvad emigreret her skal betyde. Skal Ordet tages i det sædvanlige Begreb, saa er det ingen Compliment.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-01-30
Stockholmske Theater, nydelig Lethed er hans Fortjeneste. - Hr. Tillemann og Hr. Jean have Talent til Menzo caractere. Danseskolen. Det ualmindelige og fortiente bifald, som Bjergbønderne og Speilet, en af Danseskolen opført ret nydelig Ballet af Galeotti har fundet, giver naturligviis Anledning til at tale et Ord om Skolen og de Forhaabninger, man kan gjøre sig om den. Den har virkelig i adskillige Elever, f. Ex. Marie Olsen, Louise Rønne, Peter Petersen og Christian Paulsen, Leilighed til at uddanne mange gode Talenter. Jmidlertid vilde et strængere Valg ved Elevernes Antagelse spare Balletmesteren mangen unødvendig Møie. Thi hvortil nytter det, at lade Børn paa sex Aar i halve Dage gjøre Battement, eller endog danse Balletter, naar man kan forudsee, at deres Bygning i deres fjortende Aar vil hindre dem fra at betræde Skuepladsen? (Fortsættes.) Domhusets Bygning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-01-30
Efter Forlydende skulle de Stene af det afbrændte Slot, med hvis Nedbrydelse der nu begyndes, bruges til Grunden under det nye Domhuus, der skal bygges paa samme Plads, hvor Vaisenhuset har staaet. Dette Domhuus, hvis Opførelse vil komme til at koste 2 1/2 Tønder Guld, skal bygges førend Slottet. Der skal Høiesteret, Hof= og Stadsretten, Politieretten og Landstingene holdes. Man siger, at der i disse Dage skal lægges Grund til denne Bygning. To hundrede Mand, af Kongens Regiment skulle, som Rygtet siger, under en Capitains og to Lieutenanters Comando, ansættes som faste Arbeidere ved Christiansborgs og Domhusets Bygning, og enhver af dem skal have 24 s. dagligen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-01-30
Kjøbenhavnske Nyheder. Ved den sidste Jldebrand paa Nytorv skal en gammel Arbeidsmand være bleven indebrændt. Tinghuset ved Blaataarn skal nu være færdigt. Beklageligt er det, at Oldtidens Mindemærker skaanes saa lidet i vor Tidsalder. Det er derfor Pligt, i det mindste i Skrivter, at vedligeholde Erindringen om enhver Antiquitet. - Ved Østersøens Bredde, ikke langt fra Fiskerleiet Kivik i Skaane, findes en Steendysse, som er over 500 Skridt i Omfang. Uhyre Stene, af hvilke Bønderne allerede i adskillige Menneskealdere have bortført en stor Deel, omgive et af store Stene sammensat fiirkantet og oventil aabent Rum, som er syv Alen langt, to bredt, og som rimeligviis har været bestemt til en Helts Begravelseskammer; thi deslige steensatte Begravelser findes endnu hist og her i Dannemark, og dersom Traditionen er sand, var en saadan ved Leire, som nu er forstyrret, Harald Hildetands Grav. Af Stenen, som bedækkede Begravelsen, er intet Spor mere tilbage. Men derved, at denne er bortkommen, er man først bleven opmærksom paa, at Kamrets Sidestene ere prydede med Figurer, og da Levningerne af de tegnende Konster i Norden ere overalt saa sjeldne, gjøre disse Figurer Monumentet endnu mærkværdigere, end det ellers allerede efter sin hele Beskaffenhed vilde være. Kammerherre Sum henfører det til Regner Lodbrogs Tidsalder, hvilken Konge levede i det ottende Aarhundrede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-01-30
Hr. Professor Vahl har paa en botanisk Reise i Norge i Aaret 1802 ladet af en færdig Haand copiere den Runeskrivt, som, ind skaaren i en Trætavle, har staaet i Øvre=Tellemarken i Vinie-Hovedkirke paa den søndre Side af Døren, og ved Kirkens Nedbrydelse, da den skulde bygges paa ny, blev nedtagen og nu findes hos Stedets Præst Hr. Monrad. Jndskrivten lyder saaledes paa Dansk: "Sigurd Jarlsøn opsatte disse Runer Løverdagen efter Budolphidag, da han drog herhid og ikke vilde indgaae Forlig med Sverrer, som var Aarsag i hans Faders og Brødres Død." Dette Monument er 600 Aar gammelt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-01-30
Ved Enden af Aaret 1803 var det totale Antal paa ubefordrede theologiske Candidater hos os 389.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-01-30
J Anledning af den Udgave af Holbergs samlede Skrivter, som de Herrer Prof. Nyerup, Assessor Høst og Skuespiller Heger agte at besørge, lader Magistraten i Kjøbenhavn i denne Tid i Følge Cancelliets Skrivelse omgaae en Circulaire blandt Stadens Boghandlere, hvori de anmodes om at paategne, om nogen af dem er i Besiddelse af noget Privilegium paa at trykke enkelte af Holbergs Skrivter. De fleste have paategnet nei. De Herrer Berling, Hr. Boghandler Hegelund og Hr. Directeur Schulz, ere de eneste, der egentligen have Forlagsrettighed til enkelte af Holbergs Værker. Der skal allerede være 300 Subskribenter paa denne Samling.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-01-30
Det unge Menneske, Jessen, som nylig er bleven dømt ved Høiesteret for fingerede Obligationer, er saa meget mere at beklage, da han er et Menneske af Talenter og et godt Exterieur, som uden Tvivl kunde blevet sine Medmennesker til Nytte, om ikke ulykkelige Forbindelser havde beredt ham hans Undergang. Han har først været Fuldmægtig hos Hr. Kammerherre og Amtmand Steeman og derpaa Forvalter paa Frydendahl. Hans Straf vil, efter Forlydende, ved en Kongelig Resolution blive betydelig formildet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-01-30
Graverkarlenes Historie giver nu Anledning til, at mangt et gammelt Sagn kommer paa Bane igien. Saaledes fortæller man, at der for noget over hundrede Aar siden skal være skeet omtrent et ligedant Ran i Roeskilde Domkirke, og at Gjerningsmændene bleve alle hængte i een Galge. For omtrent 20 Aar siden skal en Graverkarl paa en Kirkegaard uden for Porten have gjort Profession af at skille Ligene ved de Lagen, de vare svøbte i &c. &c.J et af de sidst udkomne Numere af Moniteuren findes der en udførlig Beskrivelse over den Holsteenske Canal og over dens Vigtighed i nærværende Krig. Forfatteren siger, at han veed med Vished, at henved 4000 Skibe have i Aaret 1803 passeret denne Canal.