JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1797-06-26
Venedig, den 3de Junii. Pinise Søndag, den 4de paa sulgte endelig den hidtil opsatte Ceremonie ved Plantningen af Frihedstræet med megen Pragt. Alle Tilgange til Marene Pladsen vare besatte med franske og ventianske Tropper, og Kanoner plantede i samme al to som Morgenen kom Municipatitetet fra Palatet, og esten den for det paa Marens Pladsen opbygte Loge, fra hvilen Præsidenten holdte en Tale til Folket. Der paa brav Municipalitetet sig i St. Marene Kirken hvor der blev siunget et le Drum, kom derpaa tilbage igjen i Logen, fra hvilen Prændenten holdte net en Tale til Folket, hvorpaa den forgyldte Dag, hvori Navnene paa alle forrige Nobilt og Pa Frier vare indskrevne tilligemed Hertugshatten og alle andre Dage Værdighedens Attributer, blev kastet paa Jlden og opFrandt. Nu trak Municipalitetet til Frihedstrært, gjorde, en Kreds om samme befæstede det i Jorden strøde god Jordsamtring det og vandede det, hvorved Kanonernes Torden Klatternes Lyden, og en larmende Munit, som spillede patrio. siske Sange, lade sig høre. Om Aftenen var St. Marensplads sen prægtig illumineret, hvilket ogsaa skede i Forgaard og aar After Menneske Tilløbet har ved denne Ceremonie lette været stærkt  Da vor Patriari Erkebisp aflagde Muni, valitetet sin Føde vendte han sig til de øvrige Geistlige medfølgende Ded Viere Siælehørder og Børgere, alle som ere til Christi Faarestie, ere og som deres Stælevorder Ly lighed skyldige i alt hvad der angaaer Troen de hellige Skilte. Kirketagen, men som Dørgere ere og af alle retfærdige Lo i det Selskab vi leve Lydighed skyldige. De samtlige Berling. Kiøster Geistlige paa de her værende der St. Georg, St. Michel og St. Serund, have faaet Ordre, at forlade inden Dage deres Klostere, saasom samme skulle inddrømmes de franske Tropper til Qvartering. Til de venetianske Øer i Levantet, saavelsom til Jstrien og Dalmatien, ere Deputer, toblevne afsendte herfra, for at indføre der den demoeratiske Forfatning. Fra Øerne saavelsom fra adskillige Steder og Menigheder paa det faste Land komme ogsaa Deputerte hertil. for at indlade sig i Broderskab med vort Municipalitet, dog ere fra Padua, Brescia, Vicenza, Bergame, Trevise og Crema, endnu ingen ankomne: Sheernes, den 12te Junii.
Berlingske Tidende, 1797-06-26
J Morges hørte vi fra Nøre en heftig Skyden. Strax derpaa saae man : Linieskibe, som man troer at være Standart og Lion i en betydelig Afstand fra den øvrige Deel af den redelske Flaade. Man formoder, at de have skilt sig fra samme, og at mange andre Skide ville benytte sig af Flødtiden.
Berlingske Tidende, 1797-06-26
Nogle onde Mennesker paa det her ankomne Linieskib, Re pulse, havde i Gaar sattet det Anslag, at sprænge samme i Luften, og allerede bragt brændbare Materier i Nærheden, at Krudtkammeret, men Anslaget blev lykkelig opdaget at en troe Matros, og ding onde Mennesker paagrebne og sendte til Land. De tilstøde dristig, at de havde havt ommeldte densigt, og at det havde været dem ligegyldigt, at blive prængte i Luften eller hængte paa Landet. Regieringen forlanger at de Deeligerte skulle underkaste sig paa Diseretion, Paa Linieskibet Sandwich, som hidtil var Rebellernes Parlementarskib, befinde sig 130 Mand, som for største Deelen, ere utilfreds, og lide Mangel paa ferskt Vand. Oprørerne have tilbudet, at ville ganske underkaste sig, naar der blev bevilget alle uden Undtagelse, ogsaa de Delegerte, Pardon, og de afskedigede Capitainer ikke bleve ansatte igien; men dette er ganske bleven dem afslaaet. De havde hidindtil bestandig haabet, at Lord Bridports Flaade skulde ogsaa støde til dem.
Berlingske Tidende, 1797-06-26
Af en Skrivelse fra Sheernez, den 12te Junii. De Deligerie blive nælde tilmøde, og saae tildeels at undflye, da de frygte for, at blive udleverte af Matroserne.
Berlingske Tidende, 1797-06-26
Mandskabet paa Linieskibene Leovard og Repulse have sendt benimod 30 Mand, som vare Hovedmand for Rebellerne paa disse Skibe, og vilde begynde nye Uroligheder, til Land, hvilte derpaa ere blevne arresterte, og bragte til Tilbuen FortDerepublicanskindede Sørfolk havde i Begyndelsen af Reberlionen, efter gjort Forestilling, afleveret til Rebeller Cheien. Rard Parter, deres Penge, for deraf at bestride de fornødne Udgifter. Stibet Drommedarn som kom fra Lissabon med 100 Pd. Strl., er lykkelig sluppet igiennem den redelse. Flaade, omendskiønt den skiød paa samme, og kommen til Dentford. Admiralitetet har udstædt følgende Befaling. Da man har Aarsag tillaveroe, at Ricard Parter, som fornyelig var superammeral Sormand paa de Majestæts Stil Sandwich ved Møre, og som har gjort sig skyldig i mange Mytterier, Forræderie og Oprørehandlinger, vil forsøge, at andvige fra benævnte Skib, saa behager de Majestæt, at lave for benævnte Richard Parters bestobedre Opdagelse og Paagribelse en Belønning af 300 Pd. Stille som skal blivudbrialt ren eller de Personer, som gribe eller lade aride benævnte Parter, og bringe ham for Fredsdommerne eller Magistrate, Personerne i den San eller Stad, hvor han bliver grebet, saa at der kunne forfares med ham efter Loven. Portland. Ogsaa Linieskibene Monarch og Director have skult saa fraden redelske Flaade, og ere ankomne ved Batterierne i Scheer nen. Stibet Sandwich skal ogsaa have overgiver na. Overhovedet skulle i Linieskibe og Besynderlighed dem som bør, te til Admaal Dunkane Flaade have underkastet naanskulde sig fra de andre, og sun paa Liniestide varede endnu Blod slaaet Vedblive disse Skibs i Rebellion, er det allerede bleven følet Anstalt til at angribe dem med en egen Krigs Eskadre, og tvinge dem til at overgive sig. Sil Damer skal fore Commanden over samme, og fra alle Sider lade Frivima. sig hverve dertil og al samme ere allerede med de Kaanbaade og mange Mørseregaderedte til at giøre Tienene, Kiøbmændene, Stibseierne og andre Jndbyggeren kanden som have forenet sig for at hielpe til at undertrykke Rebelle. nen, have undertegnet bemmed Pund, og udsadt Premier, deels for Ovedmændenes Opdagelse, deels Frien, liges Anhvervede.
Berlingske Tidende, 1797-06-26
I Gaar indtraf her Svar fra den franske Minister for de udenlandske Sager, Borger Larsen, paa de nde Depecher, som Lord Elenville havde sendt til Paris. Diretter Baridemin har i meget venskabelige Udtryk besvaret det Dreng som kord Gremmille ogsaa havde strevet ham til Mantvivler a. te paa, at jo Fredsunderhandlingerne skulle med det førstet. at deres Begyndelse i Paris. Efter Rygtet skalle Fientrug. bederne ufortøvet blive holdte inde. Til Hovedunderhandler paa var Side bestemmer man destandig Lord St. Delens Lørt Malmesburg ligger saa paa Landet Som fastsattende Preuminarier forlange de Franske, som det heder, at Engeland, skal leve, at give Frankrige og dets Allette alle gjørte Endringer tilbage.
Berlingske Tidende, 1797-06-26
Landen, den 14de Junii. Den redelske Conforderation imellem Krigstiden ved N. resynes nu at være nær ved at opløses. Da Capitain Knigvar kommen tilbage med Admiralitetets Svar paa Matros ner Deeligertes Fordringer, blev under Folkesangen, og bevare Kongen, det røde Klag straget, og derimod Union. stiaalet billet. Da man mærkede dette holdte man det foret Tran, at den hele Flaade allerede havde overgivet sig. . denne Efterretning blev strax ved Tilegrapherne befordret i kanden; men denne løttelige Efterretning var al for udieSaasnart Matroserne erfarede af Capitain Kladt, at den den dem bevilgede Kongelige Parden vare giørte Undtagen. og at Hovedmændene for Rebellerne, de Deligerte, skulde udleveres til Afstraffede, blev det gode Klagigien hisset. . pitain Kuladt blev derpaa sendt meddende Forslag fra Klaade. til Admiranteter, men dette forlanger en udstinget Under kastelse og vil ingen almindelig Parden havil Regeringen tagne Beslutning, mange Matroler Utilfredshed med R. bellionen selv. Mangel paa Samdrægtighed og Tilliden Deligerie, og den tiltagende Mangel paa Proviant og forVand, frembragte handlertid plange Følger. Den 9de var Krigskibet Jris og et Par andre i Begreb med at begive sig bort fra den bedelske Flaade, men bleve hindrede derfra D Krigstid. Argent og Repulie paa 64 og Løsgaard paa 40 Kall. noner, vare lykkeligerenderes Foretagende. De benyttede i den 3de bemmod Aften af alleden, kappede Antertanden. og sellede hørt fra den redelske Flaade. Limesiden Sand. nichan Manmand, som de passerie forbil vorde en frygtet. Jld paa dam, og da samme blenbesaaret, hvad denne Le lighed Mennesterbrudte, og en Lieutenant mistede en Ko Linieskibet Argent unddrom med ringe Skade, men Repul. som havde faaet over de Kugler i Saldet selv, og var næste graadet paa Strand blev i Masterne og eller meget des. diget ved 1 1/2 Timers Stydning fra de redelse Stive min den Manne. Stidsfolket paa Repulse blev medens Antionen varede, brandret i Rummet og Omtrenne besørgede allene Directionen paa Dækket. Medens denne Fagtning varede, der saae ud som en Børgerkrig til Søre er gandske net Sanden brittiske Marines Historietage Handel.
Berlingske Tidende, 1797-06-26
en Kulskibe, som vare blevne anholdte Leiligheden i Aaren underen. midlerild og Tordrages Aanden Overhaan, paa de nedene Silde. Matroserne deelte sig 12 Partier. Rovaliter og Republicanere, i det Blaa og Blod Partiet og det stallette allene nære kommet til alvorlige Dedatter imeller de Deligere selv men enddag til Angred Paa Krigskibet. Jrig som vilde begive sig hørt fra den oprørske Flaade kon det den alletvende Gange til en Regning imellem Mansk. der selv. J den første havde det blaae eller royalike Parti Overhaanden mana den anden Blet Parii. Nogle M. tiener og en Mandipmann bleve brade, og den sidste af et Qvinde, som skind ham en Kaale imennem Hovedet. Data paa Linieskibet Livgard kom det, førend samme beslunde sal. til at desertere, til en Festning imellem Matroserne, hvorved et Par Mennesker bleve saarede. Man frygter for, at det ogsaa skal komme til Blodendgadelse blandt det nenige Mandskab paa de andre Stide.
Berlingske Tidende, 1797-06-26
Paris, den 14de Junii. J Forgaars ankom til Directoriet igien en Coureer fra Landen, for at ansøge om Passer for en engelsk Underhandler. som skal bekomme Ordre at indlede en separat Fred imellem Frankrig og Engelland. Foruden Portnaal og det inde. Rige er Engelland anden eneste Maat vi have at slutte Fred med. Det synes at den første Coureere som ankom her for naale Dage siden har blet overdragt Depecher, som indeholdte den Ansøgning, at ogsaa Engelland kunde sende le. sandtere til Congressen, for at raae Deel i den alminden gred, og at Direktoriet at har villet forlade sit System, at slutte særskilt med endver Magt foriveren en svar at gred, for lend samme kunne tage Deele Congressen. Det Svar, som Directoriet har givet paa den nyenriske Courers Depeder. er endnuste officielderiendt, men man vivleritte paa at den lengelske Regiering jor skal ende sin forrige Gesandt i Turm Hr Triver, til Paris for at indlede Freden. Han har paa sin Simmemelse fra Turin til London, hvor han nu befinde at opholde sig 3 Uge i Paris, og har giort sig meget visker, de Hr. Profefor Fabricius saa Kiel, som for nogle Dagender. er ankommen hertil, fandt da han betage sin Ven Director, Larseillere Lepaur, General Massen hos ham. Lepausomstillede dem hinanden med de Ord. Den forestiller en af de stante Maneraler en af de største Naturkyndige Min Herre. søges alminden Masaa vi en allerede længe vante til at nævne deres Navn med Stryge. Denne Commiment, sindede Heliansaaledes, at han hiertelig omarmede Prisen. den. Fadmels er der overordentlig aaret. Dandsmiønbehandler ham som en Dander, og de øvrige Professorer i det Naturdistoriske Musrum vise ham børlig Ærefrygt. nien, den 14de Junii.
Berlingske Tidende, 1797-06-26
Privatbreve fra Neapel melde et forrædersk Anslag med i Kongene Person, som næsten ikke blev opdaget førend samme. at skulde udføres. Degge Greverne Paa har man arresteret. som Hovedpersoner i Sammemværgelsen Uagtet at der. lingen hindringer ere i Veien for Freden med Frantrige, bliver der dagt State og Krigs Cancelliet, i Takhusene Kaar. belder med saa megen Virksomhed som om Østerrig var end an i den stærkene Krig. Comtaterne i Ungarn, som unbaae stillet Personal-Jnsurtectioner maae nu ogsaa give den. efter Amurrection. Daglig komme nye Tropper fra Ungarn og andre Keiserlige Lande hertil, for at erholde Desal. ning om videre Bestemmelser. Der blive endnu begandmange Tropper sendte til Jtalien og Mennen, og Delgt. ninger i Passan, Ulm og Jngelstaxt skal blive forstær. Nøgle Politier troe, at disse Anstalter strander. et forstattighed og deele for at tiene til at give Freden. en de deraf følgende nye Jndretninger meere Fasthed. Paaden commanderende General Ostalligen, Grev von Hat, noncourts Jndberetning, at de udvandrede Polakker, som i stor Mængde have samlet sig i det tyrkiske Geber, udøve Fiendtligheder mod de tilgrændsende Ganier og ville forlede dem til Redallion, er strax en Afdeling af uaarske Regiener bleven afsendt, til at fordrive disse Jnsurgentere. Fredspræliminarierne, som Buonaparte har saasat for Republiken Venedig, bestod i følgende: 11 1/2 Million Ducater i rede Penge. 2) Frie Under. holdning for alle franske Tropper, indtil de trække bort fra det Venetianske. 3) Tre Millioner i Marine Effecter, Tømmer, Tougværk, Kanonere. 4) Ser fulde udrustede Linieskibe. Malerier, som de franske Commissarier, kunne udvælge Et vist Antal at de beste Mannskrivter, paa St. Marens Bibliotheket. 2) Begge Loverne af Bronen som befinde sig i Jndgangen af Arstnaalet, tilligemed 4 at delutteste Heste Statuer, som staae paa en af de fornemste egentlige Plads. General Buonaparts erklærede, at naar disse Preliminarier vare bragte i Rigtighed skulde man hand som de vilde og bestemme Repuditens nye Grændser. Munielpalitetet i Venedig sager nu at fuldbyrde disse Proliminarier. For at skaffe tilveie de nede Penge, bliver alt undværligt Sølvter taget fra Kirkerne, og Privat Personer aflevere. tillige deres Sølvtøi.
Berlingske Tidende, 1797-06-26
Paris, den 16de Junii. I Disse Dage er en nye engels Gesandt, efterat han havde givet tilkiende sin Regierings Ønske, at erholde en billig Fred, og udforsket Directoriets Tilbøielighed dertil, er der, som man forsiteter, bleven givet ham det Svar at gredsunderhandlingernes Fornyelse atte skulde finde den mindste Vanskelighed fra den franske Megierings Side, der ligesaa meget ønskede at giøre en Ende paa Krigs Ulytterne, men at begge Datters Agentere forveien maatte i Bryssel blive enige omGrundveldene til et fast System, og at man da kunde handle her om Disuitiv=Fredsartitierne.
Berlingske Tidende, 1797-06-26
Rotterdam, den 17de Junii. J den her værende Comant er bleven bekiendtgjort følgende Udten af en Skrivelse fra den kongelige danske Gesandt ved Porten, Daron von Dubsch, til Vice Consulen de Dochevied i Smyrnagod dende April 179. Jeg har den Fornøielse at berette Dem, at jeg har sluttet Fred imellem mit af og Regieringen i Tripoli. Jeg har bragt dette gavnlige Værk meget fordeelagtig i Stand den alde anden at der er betalt noget til Tripoli, som selv maa seende de gamle Tractater. Stor Admiralen har været Maaler, og garanteret mig alle Puncterne saavelsom en meget stært german fra Porten selv, hvorpaa jeg venter mit Døstes Samtykke. Jmidlertid har jeg en Vaabenstilstand, paa a Maaneder og 41 Dage. De Priser, som efter denne Undertegnelse blive giorte, skulle gives tilbage igien. Jeg har faaet i Passer af Storadmiralen, som jeg oversender, Dem, for at besørge samme til de nylig fra de der værende Vande til Holland afgaaede Skibe, paa det de nu forbindres kunde reise videre fra de Steder, hvor de maatte opholde sig.
Berlingske Tidende, 1797-06-26
J en anden Skrivelse af 20de April betræfter Baron vonHubsch forommeldte med det Tillæg, at Stibsfarten er nu frie for de Danske, og skulde begynde den 24de Maji.
Berlingske Tidende, 1797-06-26
Helsingøer, den 26de Junii. Fra den 19de hujus til i Dag ere 296 Skibe passerede igien. nem Sundet. Den 24de ankom her paa Reden den danske Fregat Cronborg, ført af Capit. Arenfeldt, samt en svensk dito, ført af Major Armeen.
Berlingske Tidende, 1797-06-26
Kiøbenhavn, den 26de Junii. Førstkommende Torsdag den 29de Junii om Formiddagen. Kl. 10, bliver det Kongelige Opfostringshuses Andstiftelses. dag, i det 43de Aar, høitidelig erindrer ved en Tale paa sæd. vanlig Sted i Stiftelsen i Store Kongensgade.
Berlingske Tidende, 1797-06-26
Vacancer, Sognekaldet til Mandser i Christiansande, Stift, 400 Rdlr.; Det residerende Capellanie i Saarden, i Tronhiems Stift, 180 a 400 Rdlr. Chirurgierier i Rome, dalens Amt, 200 Rdlr.; Dyeskriverembedet i Nerer paa Bornholm. Baron. Tde. Vinden. 11 Junii lad lige Varme. S. V. an aleligt - .a. og s. - os alleren. . . . . . . - S. V. Specier=Coursen for i Dag. Cours af Danske Bantsedler imed Species 13 1/2 pr. Cent
Berlingske Tidende, 1797-06-26
Vexelcours den 24de Juni London 2 Maaneders Slat - 3 Rd. 41 s. pr. Livt. Sterl. 14 Dages Sigt . - .
Berlingske Tidende, 1797-06-26
Amsterdam i Den 2 M. Dato 11 vista . . . . Len. Hamborg - 2 Maan Dato 12 arine . . 1.
Berlingske Tidende, 1797-06-26
Avnkrigskar, Fra den 19de til 24de Junii og have Afscurance PreI mierne for al Fare paa neutrale Stide og Ladning: ved det Kongelige octroyerede Søen Afscurance-Compagnie. i Kiøbenhavn, været saaledes som følger, naar ellers særdeles Omstændigheder ikke have foraarsaget andre Dellem melser : tille saaret. Fra Kiøbenhavn til Aabet. . .- dito til Bergen. - dito til Trøndlem. Amsterdam .- Christianssund til Neutantie og Kiøben. havn. .- Et Croix til Kiøbenhavn Mallaga til Helsingøer - Frøndlem til Drammen - Drammen til Amsterdam .- Constiania til St. Martin. Bordeaux .- Langeland til Ferrohan Lissabon og Cader - Bergen til Jsland og Barcellona og Ret. 3. - Resten til Christianssund .- Bordeaur til Trøndlem.
Berlingske Tidende, 1797-06-26
- St. Ulder til Øster Rubler.
Berlingske Tidende, 1797-06-26
- Hamborg til Halmand . Udormalle til Amsterstam . Meder har behaget Gud den anden denne Maaned, om Aftenen imellemed og Slet ved Daden at bortkalde til sin evige Glæde, efter næsten tvende Aars immertelige Sygeleie, min Hustrue Lovne, fød Halm, i sin Alders nanten 31 Aar. efterladende mig at vort steskab en Sang for kort Tildl. siden indtraadt udi fa 17de Aar, tilmeldes herved ærbødigste. en skyldig fraværende saalede Slegt. Venner og Bekiendtene at hvilege var mingørgelige Stræde, venter Deeltagelse :aden sammes skrivnige Bevidnene. Rørende, den 22 Junii en Willebrand. din gode og uforglemmelige Kone, Elle Margrelde Melle. Pr. paa faa Dag, blev mig ved Døden sarevet den 3de Junii afvigte, efter et kort Egteskab af 4 Fierdingaar. Forvisset om, at Paarørende og Venner, der kiendte hendes Varde tage oprialig Deel i min Sorg frabeder jeg maal skriftlig Forsikring derom. Sønder omme Præstegaard, den 12te Junii 1774. Han Thorning Wellejus, Spantsras for Sandet Omme og Gaven Memalder.
Berlingske Tidende, 1797-06-26
Den 14de Junii sidstil behagede Gudne Dagen at bortkalde min elskværdige og uforglemmelige Mand, Mathias, Sygning, Sognedrandser Qvitiemark og Førendale Menigheder, i sin Alders 30 Aar; hvilket hermed sørgeland. kiendtgiøres fraværende Slagt og Venner. Qvielemark, den 22de Junii 16 M. sal Svaninge, sad Breum. i Kiøbenhavns Universitets Jaaraal, udgiven ved April Vasen, er andet Sælte for indeværende Aar udres en og indet siden det om Tidernes Jndsladelse paa reiergaaet. Det Flericherske Legat til Somerforelæsninger ved Kaabenhavns alminensaae dette Dag. solgode Dramen April Maaned og den Undersaatte Dogtrykkeret Sange Niels Sane Legat for Phill. logere halet. Klagede Tragt under Navn at Tar foralle det gende en man i kan og April Qvartale hensgade indade Dramen April Vintine. Saa Stater, Kageralgaden an dens Kone gade reene Dunkt de det naar disteringsasskan manglent ved Charlotten. ders og des ogsandelige Undermeget. Til J Aaled. de seet og saaesandt saadan Aal og naar gaaer Kang Raserier og Cancendgade le Dødsfald. Den mahoni adskandsaged en Rectorstiftet.
Berlingske Tidende, 1797-06-26
ved Underrentetet. i Bekiendtgiørelse. Avertissement.
Berlingske Tidende, 1797-06-26
Et at bekomme i Professorgaarden paa Hjørnet af store Bannske og nue holstræde No. 3 for 2 s. De foregaa sinde Aargange ere ogsaa complette at bekomme for dem som fudskridere paa de følgende, for 1 Rdlr. 3 t. Tryk= og Rdlr. 2 Mk. Strivpapir Aargangen. bestaar udkommen fra Pressen, Frelmurdige Gedanken er al des Durger, dast die Biebel fals den recten Grundinters Christenthum uanibeholdt for bemiesengehen die freiden Syltter under Heir, und alle eine Aarmoral den Driet van den gemeinen Manne faaes for . .de tet at, hos Boghandler Bach ved Nørreport, Boghandler aling i Springgaden Nr. 34, Boghandler Hegeland paa omager Torv.
Berlingske Tidende, 1797-06-26
Hos Boghandler Buch i Frideriksborggaden Nr. 39 faaes tilge, indsaatte gantes Naturdistorie og Ticholde for Ung. at linde: Geograadie eller Jordbeskrivelse til Brug, Skoler. dommen, indholdes. Sammes Ledetrand den Borne førne underansning: atardistorien indd. 12 s. Dansk overlættelse at pande alviske Fabler 18 indb. 24 s. Samling af Kobbere. til Natardillorien, bestaaende af 2 Tavler till at med en Forklakring over samme 15 Mk. Regnedagtor Begyndere inddre. Flora, et periodisk Skrift for det smukke Kiøn, at r. en Prat Tøde. Det ste Vinde, at følgende Jndhold: vær domme for smukke Piger, Den Komminerkiønnets Klædning. saat: Dan bedste maade at givende Pigedersaatær Fædrenelan. dets Separandige Forskiellige Maader at holde Citroner lange friske og sangen Et gode Læge hart at have i Huset for Fruen. anne, der blaaes at Madesage. Dageledes man bevarer foret. giød, Haaledes man fordrives Mører. Hvorledes giver beds vaskes, datter Orattet, et Svil til uskyldes Tidstandrid forterigade; det Kammer endver Bognmandstaae lagde Dagen, Damer af Chapegner, mantrafter nemaa Ramsudsaten at og der taaer Daaret : i Riinspillet i ogsaa et Sal til at more da men vrimaale og ansatte profalske og potiske dinerier og gertallinger: Fadler, aneldater, Mataler og Tankeltra Mørke Spørgsmaale og Opgaver; Sange. Dievile og Spinde, de Dage sitteratur, om Moderen, Daglig Scener og en Stene at den store Verden. Bagen kaller i Materie 3 Mk. 33. indbunden i Mk. mere hos delse handler S. Poulsen. giorde Man paa og at Vedværge imod den i Jsland begierende Øvrighed, eller betimelig og fornøden Dommeiledands tilanslaatie Undersøgelse og rigtig Dedømmelse af en saakaldet Jslands almindelige Ansøgning til Kongen af Grosserer saa Nyhn. giennet det Kongelige Rentekammer, under ders Bestyrelse dende Saa henhører, er Commission tilkiøbs for anke, hefte: mere, store Kongensgade No. 24 das Halvogtrykkerne. en Møller og Søn. det sterde dette at Tidsskriftet Astraa, der udgives at brolblegel, har forladt Pressen. Det indholder Erin, dringer med er Pastor Dirkuere Skrivt: om Trykkefriheden an dane Kaper tilligemed et forsag paa at bestemmeStandseskieller imellem Trykkefrihed og Trykkerærhed belliget alle Frihedens sande Venner. At udgiveren. De dre saadtes efter, der udgiøre Tidsskriftets første Lind kan faaes det Drettens Ommig igien; men paa ved kommende paa Cometer for efter begge Rigerne. brofessor Schlegels Erindringer mod Hr. Pastor Birk. Takkefriheden og hans Love, tilganed et Forsøg paa at bestament Brændseskieller iman Frykkenhed og Tørresærhov. Et særskilt Aftrar at Naar 4de Felte. Dette Skrivt, der ind over Attester, Octav, er at faae hos Directeur Schulz for 10 s. paa Tryk= og at paa Postpapiir, dettet 2 s. mere.
Berlingske Tidende, 1797-06-26
Hr. Westals grundige Cuur at alle det menneskelige Legeme paakommende Sygdomme, saasom: Skarlagen, Kald Forraadnelses en Hidaa Kadere, om Bevælgelse og Maalidet medel at Mælepind, Drme, Skiørbag Slag, om at den nerdaler den Sandheden, Vanerier. Meners Sage, og Grede og haar den foraarsager: Drevine, hvember er den den en lakkengst Datter, end det at at Hr. Jensemas. Den fal ges for 2 Mk. a 3 indheftet, i Marmerd. 2 Mk. mere, iden detiske Boghandling paa Børsen Nolaa, at og aa. Sønder; Om andsterne i Almindelighed. Faviisvenne Flatsraad Garterods Udtog af Fødselsvidenskaben, som indMøderen, en aarl. Svangerskabet i om Fodsershandlingen nogleisgielden i Almindelighed de fuldnænge godster, de an for han af Falster, haarde og brinlige Fader, umulige og lerticite Fødser, om til Alder farlige Fødster, Trininger og undige Fader om den falske Forløsning. Bending og Kan. den en da vare Kobber over dele godsen. Finsen er 1 Rdlr. rindertil en i endeels M. B. 2 Mk. mere, i den selv.