Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-10-24
(Dagposten.) Rigsdagen blev igaar Middag Kl. 12 aabnet af Hs. Majestæt Kongen med følgende Tale: "Danske Mænd, Det er med Glæde og Trøst at jeg her for første Gang seer mig omringet af mit trofaste danske Folks Udvalgte. Den Kjærlighed, Samdrægtighed og Selvopoffrelse, hvormed dette har understøttet mig og Landets hellige Sag i de tunge Dage, siden jeg besteg mine Fædres Throne, ere mig Borgen, for at en bedre Tid med Guds Bistand snart vil oprinde for vort lidende, ved Vold og Spliid nu saa haardt prøvede Fødeland. Under en dybt følt Erkjendelse af det Forbigangne, strider jeg da nu til med Folkete Udvalgte at overlægge den Forfatning, som jeg at fri kongelig Villie har tilsagt det, og hvorved det er mit Ønske, mit Haab og min Stolthed at maatte kunne grundfæste det gamle Danmarks Ære og Lykke. Ved mine Ministre, hvem jeg forbeholder Adgang til Forsamlingen, og Ret til der at tage Ordet, naar de finde det fornødent, lader jeg Dem forelægge et Udkast til en saadan Forfatningslov, og stoler trygt paa Deres troe og nidkjære Medvirkning for at en endelig Ordning af dette saa vigtige Anliggende maae kunne fuldbringes af nærværende til dette Øimed forsamlede Rigsforsamling. Skulde dette dog ei lykkes, da er det dog ikke min Hensigt at sætte Forfatningen i Kraft uden først at forelægge den for en ny Rigsforsamling. Jeg ønsker Guds Velsignelse over Dem og Deres Gierning, at den maae vorde til Ære, Held og Lykke for vort elskede Fædreland. Efter endt Tale, som Kongen holdt med Kraft og Værdighed, og saa tydeligt at intet Ord gik tabt for de Tilstedeværende, istemte hele Forsamlingen og Tilskuerne, hvoriblandt ogsaa saaes enkelte Damer, Leve Kongen, ledsaget af 9 Gange Hurra. Hs. Maj. besvarede det med et hjerteligt Tak, og forlod Salen under lydelige Jubelraab, ledsaget af Overhofmarschallen og de andre Hofembedsmænd, Kjøbenhavns Kommandant og samtlige Adjutanter. Umiddelbart derefter holdt Ministerpræsidenten, Grev Moltke, et Foredrag, hvoraf Man seer, at Udførelsen. af Malmøerkonventionens tilbagestaaende Punkter endnu er Gjenstand for svævende Underhandlinger; Regjeringen forfølger Underhandlingerne med den oprigtige Bestræbelse, at de maae føre til en Fred, der er forenelig med Folkets Ære og Velfærd. Vor Ret har fundet Anerkjendelse hos alle venskabelige Magter der understøtte Underhandlingerne, og blandt hvilke vore Naboer have beredet sig til i Nødstilfælde at staae og bi med Vaabenmagt. Da det er uvist om en hæderlig Fred kan opnaaes, maae Rustninger finde Sted, og der vil blive forelagt Forsamlingen Forslag til at skaffe Statskassen de dertil fornødne Pengemidler og Lovudkast til at almindeliggjøre Værnepligten, for at den derover kan udtale Nationens Villie. Saasnart Rigsforsamlingen er konstitueret, vil Udkastet til Grundloven og den dertil hørende Valglov blive forelagt. Det er disse Punkter, hvormed Rigsdagen vil have at beskjæftige sig. De særlige Bestemmelser, som skulle give Slesvigs Selvstændighed en grundlovmæssig Hellighed, kunne først vedtages efter Freden og i Forening med Slesvigerne. Efter at Ministerpræsidenten havde endt sit Foredrag, indlededes Forhandlingerne af Alderspræsidenten, Biskop Mynster, hvorpaa Forsamlingen deelte sig i 5 Afdelinger for at prøve Valg fuldmagterne. Etatsraad Schoum er valgt til Præsident med 132 og Prof. Clausen til Vicepræsident med 103 Stemmer.