Norske Intelligenssedler, 1811-10-29
At koge Sirup af Gulerødder anmelder jeg ikke som nogen i ny Opfindelse af mig, thi Assessor Rafn og Flere have i skrevet og den Sukkerstof, som den velsmagende Gulerod i indeholder; men da sikkerligen Mange ere uvidende om i denne Sag, og jeg ved de nøiagtigste igjentagne Prøver i kan give et sikkert Resultat af mine Forsøg, det nemlig, i at faae en behagelig og riig Sirup, saa anseer jeg det for Pligt, at gjøre denne simple Maade almindelig bekjendt. - Man tager en Skjeppe Gulerødder (helst af de i tykke guulrøde), vasker og skraber dem vel rene, derefter skjærer dem i tynde Skiver og kommer dem i en Jerngryde, som ikke sværter, slaaer derpaa en god Bøtte Vand, og sætter Gryden til Jlden til jævn Kogning. Naar i Rødderne begynde at skjørne og blive bløde, maa man begynde at røre og stampe dem itu, hvorved vil komme noget Skum, som flittig maa bortkastes. Vandet vil da allerede begynde at smage født. Ved Uddampningen maa atter paaspædes varmt Vand og Massen flittig stampes, samt paasees at den ikke brænder ved Grydebunden. Naar Massen er vel udkogt og tyk som en Grød, hvilket i sikkerlig medtager en Tid af 3 Timer, saa optages den, og Saften afkrystes igjennem en tynd Serviet i Steen ringer. Denne Saft bør da omtrent udgjøre 8 Potter. Denne hældes atter paa ny i Gryden til Jndkogning. Under Kogningen maa nøie passes, at der bliver afskummet, hvorved Sirupen vil ganske betages Rodens oprindelige Smag. (Dette sidste Skum kan dog gjemmes til Brug i Huusholdningen). Naar Saften er indkogt til passelig Tykkelse, hvilket prøves ved at lade den dryppe af en Sølvskee paa en Tallerken, da vil der være omtrent 2 Potter Sirup, og ophældes saa i en Steen potte. Naar den er bleven kold vil denne Sirup findes saa sød og behagelig, uden Smag af Roden, at der er intet i Huusholdningen, hvortil den jo kan bruges. Efter en Skjeppe Gulerødder har jeg udbragt 3 1/2 Pd. Sirup. Jeg giør deraf den Beregning: 1 Skjeppe Gulerødder betales med 48 s., Brænde 24 sk. Egen Umaa ge har har jeg ikke regnet - følgelig kommer 1 Pd. Sirup omtrent paa 22 Skilling, paa en Tid, da slettere Strup betales maaskee med 1 Rdlr. pr. Pund. - Jeg ), den giver not saa meget Strup, men det har ikke lykkes mig ganske at kunne betage den Rodens extractive Smag, hvorved den falder æmmen; dog er den anvendelig i Huusholdningen. Den hvide Bede (Runkelbe) har jeg ikke forsøgt, men formodentlig maa den være bedre, siden man i Tydskland allerede har gjort heldige Forsøg dermed til Sukker. - Gulerødder rensede, kogte og stampede paa samme Maade, som man behandler Potatos til Brød, nemlig 1/2 eller 1/2 Deel imod det sigtede Rugmeel, give velsmagende Kager. Men endnu bedre vil samme blive, naar man vil spendere Gulerød-Sirup, samt lidt Peber derudi, ikkun dette maa man observere at disse Kager taale lidt mere Stegning end almindelige Brød. F. E. N..... Ovenstaaende Forskrift er ordret indrykket efter den i No. 20 af disse Blade original indførte. Ethvert Su rogat for Sukker, om det end ikke er det bedste, maae nødvendig være Enhver kjerkomment i et Land, hvor man, paa Birkesaften nær, næsten ikke har noget fast eller flydende Legeme i Mængde, som ved Kunst kan forandres, til et Sukker-Surrogat. - Honning er der kun lidt af, Druer voxe her slet ikke i fri Jord, Sukken lønnen vil ikke ret frem, efter de smaae Forsøg jeg har gjort, og der findes desuden kun faa dem af i hele Landet, De faa søde Æbler og Pærer, som Landet, i Forhold til Folkemængden frembringer, spiser man med større Nytte, som de ere, end koger dem ind til Sukker. Med Rumkelruben gjøres først Forsøg iaar, saa at Saften af Gulerødder og Birke ere de eneste som findes i nogen Mæn de. Dog formener jeg, at Honning og Sirus af søde Æbler og Pærerblivedebedste Men herpaa maa først lægges Vind M. R. Flor. Sand og Gruus at bekomme. Ved det nye Brygge-Anlæg paa Revieren sælge, til Jndvaanerne af Christiania, Opsloe og Forstaderne bedste Slags Muursand, a 48 sk. pr. Tønde, og meget tjenlig Singel eller Steensætter Gruus, a 1 Rd. 24 s. pr. Læs. Anviisninger erholdes paa Pastor Wulfsberg. Contor, og Sanden udleveres af Glarmester Af bjørnsen. Christiania den 21de October 1811. Sogne-Commissionen. Prolog paa Hendes Majestæt Dronnigens Födselsdag, fremsagt i det ældre dramatisk e Selskab og forfattet af Slotspræst Claus Pavelsælges hos Forfatteren til Bedste for 2 a 3 fattig Enker af Embedsclassen. Ringeste Priis 24 Skilling.