JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1768-06-03
Ved den udi Berlings Avis No. 42, bekiendtgjorte Auction i Linaae=Præstegaard næste 11. Julii og følgende Dage, vorder meere at bortsælge, end almindelig formodes, til den Ende averteres, at Catalogi forud kunde faaes til Eftersyn og Brug i Hobroe hos Hr. Secretaire Voss: i Randers hos Sr. Hans Hasselbalch, i Aarhuus hos Sr. Peder Kaarsberg; i Schanderborg hos Hr. Jess Wilhelm; i Horsens hos Sr. Busk, i Wiborg paa Viinkielderen; i Schive hos Sr. Bertel Mogensen og i Aalborg hos Sr. Anders Haarboe, foruden hos Stervboets Fuldmægtig paa Granballegaard. A. Fischer.
Jyske Efterretninger, 1768-06-03
En smuk Gros de Tours Præste Kiøel er hos Madame Holm i Urbans Gade her i Aalborg tilkiøbs for en billig Priis. (Giengieldelsens Ret udøved over Deelinqventinden Anne Hansdotter af Dronninglunds Sogn for sine misdædiske Gierninger, i en gudelig Sang forfatted, sælges herpaa Bogtrykkeriet Stykket for 2 s. Au Til tienstlig Efterretning meldes, at hos Hjul og Karet mageren Lorenz Appelgreen, boende i Skolegaden udi Aalborg, bliver en Chalse af nyeste og comodeste Fason af Træe=Arbeyde forfærdiget med Berlinske Bommer og med Forslag til 2de Personer mageligen deri at sidde, og, om forlanges indrettes til Jern=Axler, og paa Hiulene med Hytter og Pander. Den bliver gjort af got tørt Eske=Træe, og for billig Priis. hos Mad. sal. Peter Hübertz, boende paa Algaden ved Frue Kirke ere friske Citroner saa og god Chocolade at faae for billig Priis.
Jyske Efterretninger, 1768-06-03
Den Civile Skifte=Ret i Aalborg giør herved bekiendt, at Lars Jensen Jschov i sin Tieneste, som Gaardskarl hos Kiøb- og Handelsmand her sammesteds, Sr. Truels Madsen, den 15 April, sidst ved Døden er afgangen, og hans Efterladenskab den 16. Maji sidst registeret og vurderet til paafølgende Skifte og Deeling imellem hans efterladte Arvinger, som efter den ved Registeringen givne Oplysning om samme skal være, en den Afdødes Heel=Broder, Christen Jensen, tjenende hos Degnen paa Læssøe, og hans afgn. Heel=Søster Maren Jens=Dotter, hendes efterladte Børn, neml. Niels Pedersen, ved Døden afg. og efterladt sin en Dotter Karen Niels Datter, Christen Pedersen, Søren Pedersen, Morten Pedersen og Anne Peders Dotter, samtlig opholdende sig i Waaer Sogn i Wensyssel paa Knudseye Gods; Altsaa indkaldes forbemeldte og øvrige Arvinger, om flere maatte være, tilligemed Credi= og Debitorer, at møde eller møde lade inden den i Loven foreskrevne Tid, Arvingerne, Umyndige med Værger, Enker med For Forsvar, deres Arve=Rettighed at legitimere, Creditorerne. deres Fodring beviisligen at anmælde, og Debitorerne deres Debet udi Mindelighed at afbetale, da enhver skal nyde den Ret, Hans Majests. Lov befaler. Aalborg den 19. Maji 1768.
Jyske Efterretninger, 1768-06-03
Udi Bogtrykkeriet her i Aalborg hos Sr. Saurbier ere følgende Skrifter at bekomme tilkiøbs.
Jyske Efterretninger, 1768-06-03
1. Hr. Biskop Brorsons offentlig Tale om de Sallige, over Texten af Aabenb. 7 Cap. 9 10. Vers, paa Postpapiir = = = 12 s. paa Trykpapiir . 2. Hr. Marcussens offentlige Sørge= og Glæde=Taler 20 sk. 3. Hr. Borchs Klage= og Trøste=Talle = = 6 s. 4. Den første Aargang af dette Ugeblad complet paa Postpapiir = = = 6 Mk. paa Trykpapiir = 4 Mk. 5. Visse og vigtige Sandheder for dem, som skal gaae til Confirmation = 6. Grunings Afbilding paa en sand Christen og en Hykler = = 7. Philopons Plan til en Afhandling om Skrive=Sygen, samt Logemachs og Tammans Anmærkninger over samme, paa Postpapiir = = 18 s. paa Trykpapiir = = 8. En Skole=Methode for Skoleholdere paa Landet 6 s. 9. En lystig og skiemtefuld Historie om en reysende Passager
Jyske Efterretninger, 1768-06-03
Her sammesteds kan fremdeles faaes trykte Connossementer Bogviis for = = = 5 Mk. Arkviis for Dersom nogen paa eengang kiøber 25 Exemplarer enten af det ene eller andet af disse Skrifter imod content Betaling, da bliver derudi gotgjort de 3de Exemplarer, som da bekommes gratis, men ellers faaes ikkuns paa 10 det 11te for intet.
Jyske Efterretninger, 1768-06-10
Følgende Forsøg til en Oversættelse af de 22 første Vers af den 1. Satyr. udi Horatio er til Bogtrykkeriet. indsendt 1 hvor er det fat, Mæcenas Ingen er fornøyet, Med sine Vilkaar, med den Stand, den Lod, det Brød, Som ham sund Overlæg og Lykken har tilføyet, Men priser andres Stand som lykkelig og sød Soldaten, mat af Aar, Strapatse og Blesure, Han siger: Ach, hvad er en Kiøbmand lykkelig, En Kiøbmand derimod, hvis Skib man ey kan styre For Kaste Vinde, Mig Krigs=Standen er ulig, Han raaber: Ja ulig, den er ulige bedre; Thi lad dem slaaes, saa er Sagen og gjort af, Aa 2 Hvad Hvad enten Døden, eller Seyeren, skal hædre i Soldaten, som en Helt, i Liv eller i Grav. Den, som forfaren er i Lov og Ret, berømmer Landmandens Vilkaar og hans roelig Time, naar Ved Midnat bankes paa, og spørges: Hvad man dømmer Om Sagen; En Jurist til ingen Søvn da faaer.
Jyske Efterretninger, 1768-06-10
En Landmand, som for sig har Borgen sat og givet, Naar han fra Landet ud til Kiøbstæd draget er, Paastaaer dog, Kiøbstæd=Folk bør agtes udi Livet, Allene lykkelig, og ingen anden meer. Resten af dette Slags og denne Suurdey ere Saa mange, at man blev vist deraf kied og leed Ved at opregne dem; Selv Fabius maae være Saa ordriig, som han vil, han trættes dog derved. Opholder jeg ey dig, da hør, hvortil jeg agter At føre Sagen hen. Nu siger Gud: Jeg vil Strax giøre, hvad J vil; Soldat du gjerne tragter At være Kiøbmand, du og blive skal dertil, Du, som var før Jurist, bliv Landmand eller Bonde, Bort, bort, gaae hver nu hen i sin tilskiftet Stand, Hvi studser J. De vil ey, nu de gjerne kunde Lyksaliggiøres, som de ønske sig foran. Har da den Høyeste ey Aarsag nok at vredes Paa slige Mennesker, og dennem sige til: At han ved deres Bøn og dem herefter kiedes, Saa de ey vente maae, at han dem høre vil Livet som en Seylads.
Jyske Efterretninger, 1768-06-10
Dette smukke Vers, som skal være forfattet af den fordum bekiendte Danske Skialdrer Ambrosius Stub, ville vi til vore Læseres billige Eftertanke med Fornøyelse indrykke) vad vindes paa Verdens vidtløftige Hav O! tusende Farer i skummende Trav, Man veed kun to Havne, Bekiendte af Navne: Den ene vor Vugge, den anden vor Grav. Fra Vuggen til Graven maae krydses omkring Blant Haabets og Frygtens de stridigste Ting. Snart vipper man oppe Paa Bølgernes Toppe, Snart nærmer man Grunden i flyvende Spring. Her fristes Ustadigheds Ebbe og Flod, En Vagt er saa ond, som en anden er godt Hver Time i Glasset, Hver Stræg i Compasset, Forandrer, forhøyer, fornedrer vort Mod. Saa hidser en Medbør det nedrige Sind, Ja puster i Hiertet Dumdristighed ind; Vil Farten kun føye. Vor Attraae og Øye, Strax blæses vi op af en ønskelig Vind. Saa slipper Kleinmodighed Roret i Hast Naar Forstavnen dukker for Bølgernes Last, Naar Vindene suse, Og Vandene bruse, Saa skrækkes vi strax for en knagende Mast. Dit Forsyn, o Fader det fører os hiem, Det styrer saa sikkert, hvor Søen er slem; Vor Gisning kan feyle,
Jyske Efterretninger, 1768-06-10
J hvor vi vil seyle, Selv stavne vi meere tilbage end frem.
Jyske Efterretninger, 1768-06-10
Jndkomne Skippere. Fra den 2 til 9. Jun. M. Nielsen af Læssøe fra ibid. S. Freed af Fladstrand fra ibid. B. Knudsen af Aalborg, J. Svinsaf Løgstøer, S. Christensen af Schive alle fra Kiøbenhavn. G. Siversen og C. Jonsen af Nedeneslehn fra Øster=Riisøer. P. Dieurstrom af Gotthenborg fra Læssøe. E. Poulsen af Thiømøe fra Frederichshald. C. Tranum af Tranumstrand fra Christianssand. A. Hans. Glene af Thismøe fra Sandefiord. C. Olsen af Notterøe og A. Sørensen af Thismøe fra Slæben.
Jyske Efterretninger, 1768-06-10
Udgangne. J Sørensen af Kiøbenhavn, J. Rasmussen og J. Heilesen, af Aalborg, N. Nielsen Krog af Nyekiøbing alle til Kiøbenh. N. Helgesen, J. Sørensen, S. Karith, J. Simonsen, J. Karith, og P. Madsen alle fra Skagen til ibid. P. Sørensen Lehn. af Sønderborg, L. Biørnsen af Hals og O. Jepsen af Schive til Drammen. P. Hansen af Hornbech til Helsingøer. C. Jørgensen af Odense til Narva. S. Freed af Fladstrand til ibid. S. Pedersen af Moss og H. Nielsen af Notterøe til Moss. M. Nielsen af Læssøe til ibid. H. Kross af Femmern til ibid. Døds
Jyske Efterretninger, 1768-06-10
Dødsfald. Den 4 Jun døde her i Byen Peder Wilsen, som forhen i sine unge Aar har tient til Orlogs; Han var fød 1689.
Jyske Efterretninger, 1768-06-10
Den 6. ejusd. døde paa Høstemark Sr. Erich Wraae, som tilforn har været Eier af Egens Kloster. Han var fød paa Estruplund den 27. Sept. 1700 og død i sit 68. Aar. Udi No. 21. paa. 182. lin 22, staaer, kiærlig Varme, som skal læses: kielig Varme, hvilket Læseren vilde behage at rette.
Jyske Efterretninger, 1768-06-10
Bekiendtgiørelse. Pe Dag Hans Jørgen Milling, Sognepræst for Hornum Meenighed og Provst over Hornum=Herred i Wiborg, Stift, lader 3de Gange i disse Efterretninger kiærligst anmode Jomfrue Else Thomas Dotter Høyer, som opholder sig i Wensyssel, men hvor, vides ikke, at hun vilde antage sig en bekiendt Mand enten her i Egnen eller i Aalborg, som Curator, der paa hendes Vegne aarlig til Snapsting kunde modtage Renten af hendes Fædre= og MødreneArv, og for bemeldte Renter i en dertil af mig indrettede Bog give vedbørlig Qvitering; Thi i manglende Fald udbetales ikke Renten til nogen ubekiendt Person. Hornum Præstegaard den 8. Junii 1768.
Jyske Efterretninger, 1768-06-10
di Sr. Christen Rybergs Gaard bliver Onsdagen den 15. Junii førstkommende om Eftermiddagen Klokk. 2 stilled til offentlig Auction en Deel gode Seyl, Ankere og Touge, staaende og løbende Redskaber, 6 Kanoner med Ra perter, 8 Stkr. store og smaae Jernbaands Vandfade, Mer ser, Saalinger og Eselhoveder, Bram=Saalinger, en Baad og Chaluppe med videre, som er Jnventarium og Takkelage af Snau=Skibet Martha Cathrina af Trondhiem, der strandede ved Fladstrand, og den 13 og 14, hujus i Sr. Rybergs Pakboed kan tages i Øyesyn, og ellers paa Auctions=Stedet skal blive Liebhaberne foreviiste. Paa Det bliver herved bekiendtgjort, at Tisdagen d. 28 Jun. næstkommende bliver udi afgangne Friderich Feilberg. Farvers efterladte Enkes iboende Gaard i Skolegaden i Aalborg beliggende, om Eftermiddagen Klok. 2 Slet holdes offentlig Auction over bemeldte Mad. Feilbergs tilhørende Farver Gaard med Farver Privilegium, som er i god Drift og Stand, tilligemed Farver=Redskaber, som til mig underskrevne er pandtsat; Farveriet og Gaarden kan strax tiltrædes og antages efter de paa Auctions=Stedet bekiendtgiørende Conditioner, da samme uden videre Auctions Holdelse vorder bortsolgt. Aalborg den 17. Maji 1768. Mathias Steenfelt, Forpagter paa Mølgaard i Wensyssel.
Jyske Efterretninger, 1768-06-10
Paa Wiborg og Aalborg Post-Contoirer faaes NB. Dæmarks Speyl for 1768, for sædvanlig Priis.
Jyske Efterretninger, 1768-06-10
Ved den udi Berlings Avis No. 42, bekjendtgjorte Auction i Linaae=Præstegaard næste 11. Julii og følgende Dage vorder meere at bortsælge, end almindelig formodes til den Ende averteres at Catalogi forud kunde faaes til Eftersyn og Brug i Hobroe hos Hr. Secretaire Voss, i Randers hos Sr. Hans Hasselbalch, i Aarhuus hos Sr. Peder Kaarsberg; i Schanderborg hos Hr. Jefs Wilhelm; i Horsens hos Sr. Busk, i Wiborg paa Viinkielderen; i Schive hos Sr. Bertel Mogensen og i Aalborg hos Sr. Anders Haarboe, foruden hos Stervboets Fuldmægtig paa Grauballegaard. A. Fischer.
Jyske Efterretninger, 1768-06-10
Til tienstlig Efterretning meldes, at hos Hjul= og Karet mageren Lorenz Appelgreen, boende i Skolegaden udi Aalborg, bliver en Chalse af nyeste og comodeste Fason af Træe Arbeyde forfærdiget med Berlinske Bommer og med Forslag til 2de Personer mageligen deri at sidde og, om forlanges indrettes til Jern Axler, og paa Hiulene med Hytter og Pander. Den bliver gjort af got tørt Eske Træe, og for billig Priis.
Jyske Efterretninger, 1768-06-17
Om Aalborg Byes Skjæbne og gamle Mærkværdigheder.
Jyske Efterretninger, 1768-06-17
Vi have allerede udi No. 22. meldet om Byens Ælde; - Nu følger da her noget om dens Skjæbne og andre mærkværdige Ting. Efter Erich Lams Død opvaktes der Tvistighed om Sucessionen imellem Svend Grothe og Knud Magnussen, som Jnderne havde udvalgt sig til Konge, hvilke udi 10 Aar førte Krig imod hinanden, Landet til en ubodelig Skade. Der blev da holdet et Feltslag ved Slangerup i Sielland 1149, udi hvilket mange paa begge Sider bleve omkomne, og Kong Knud maatte flygte til Jylland. Men Aaret derefter kom han igien med en Flode til Jssefjord, og indtog Roeskild, og derpaa kom det det til et Slag ved Thostrup, hvorudi Kong Svend atter erholde Seyer. Krigen blev derpaa forflyttet til Jylland, og da blev holdet det 3die og største Slag ved Wiborg, udi hvilket Kong Knud blev igien slagen, og derpaa efter dette ulykkelige Slag maatte flygte til Aalborg, og derfra siden flakkede allevegne om for at søge Hielp. J Aaret 1247. havde Aalborg den haarde Skiæbne, at den blev plyndret og afbrændt af Hertug Abel, som paa den Tid holdt ilde Huus i Nørre-Jylland, og der lagde, hvor han kom frem, mange Kiøbstæder og Byer i Aske til Vederlag for al den Skade, hans Broder Kong Erik Plogpenning tilføyede ham i Sønder-Jylland, som ved Rigets Deeling efter deres Faders Kong Waldemars den 2dens Død var falden i Hertug Abels Lod. I Aaret 1501. afbrændte næsten den heele Bye, og atter igjen 1530, leed den stor Skade ved Jldebrand, da den største Deel af Byen blev lagt i Aske, som kan sees af et Brev, Elsebeth Ruds Dotter tilskrev sin Søster, og findes indført udi det Danske Magazin J. Borgerskabet blev derover og givet nogle Aar frie for Skat og andre Tyngder, hvilken Frihed Odense og Randers, som samme Aar tog stor Skade ved Jldebrand, og tillige blev forundt. Udi den saa kaldede Grævens Feyde er Aalborg bleven meget ilde medhandlet; Thi Grev Christopher sendte den bekiendte Skipper Clemmen hertil med 2de Skibe og et Antal Krigsfolk for at stifte Oprør imod Kong Christian den 3. Han tvang Lehnsmanden Peder Lykke, som da havde Slottet inde, at overgive det, og derpaa reysede han heele Wensyssel igiennem, og tog allevegne Indbyggerne i Eed paa den fangne Kong Christian 2. Vegne Herudover forsamlede den Jydske Adel sig til Randers, og efterat de havde faaet 300 Ryttere paa Beenene, marcherede under Anførsel af Holger Rosenkrantz og Erik Banner lige imod Aalborg; Men Skipper Clemmen mødte dem med 6000 Bønder, som han havde samlet af Wensyssel, og angreb dem med saadan FyrrigI Tom. 6. p. 273, læses følgende: Kiere Syster, thu mawidhe, thet Olborigher brende, og thet er brende for Grod alt tyet hun haffde &c. tighed, at de fleste omkomme, og de øvrige bleve nødte til at redde sig med Flugten; I dette ulykkelige Slag, som stod imellem Svenstrup og Aalborg, bleve Holger Rosenkrantz og Niels Brock begge af Bønderne tagne til Fanger.
Jyske Efterretninger, 1768-06-17
Efter denne Tildragelse sendte Kong Christian 3 for at dæmpe dette Oprør, Kiernen af sine Tropper fra Holsteen. ind udi Jylland, og gav Commando over den heele Krigshær til Johan Rantzov og Erich Banner; Denne Krigsmagt rykkede lige mod Aalborg, hvilken strax blev beleired, og udi første Angreb bestormet Fredagen næst for Juul den 18 Decembr. 1534. Derpaa fulgte en haard Execution udi den erobrede Stad, da alt Mandkiøn blev nedsablet og deriblant 2000 Bønder, de øvrige flygtede til Wensyssel.
Jyske Efterretninger, 1768-06-17
De oprørske Bønder i Jylland bleve siden tiltalede til Landstinget, fordi de uden al Aarsag havde brudt deres Eed, der bleve dømte udi Kongens Ungade paa Liv og Gods, men bleve dog tagne til Naade, efterat de havde givet en stærke Revers fra sig, og derudi forpligtet sig til en stedsevarende Troeskab. Fra den Tid af kan man holde for, at Bondens Vilkor i Jylland er bleven forværred, ligesom de og siden ere blevne alt meere og meere trælbundne; Thi al den Herlighed, Bønderne da tabte, blev lagt til nærmeste Herregaarde J. Saa snart Skipper Clemmen, som havde befæstiget sig inde paa Slottet, fornam, at Staden var indtagen, satte han sig paa en Hest, og reed igjennen St. Hanses Gade, ud af Øster=Port for at ville undflye, men en Bondekarl, navnlig Jesper Riemand satte efter ham med saadan Hurtighed, at han strax uden for Byen tog ham til Fange, og vilde ikke lade ham løs, udagtet han baade med Onde og Gode søgte at erholde sin Frihed, han bragte ham derpaa ind i Byen, hvorfra han siden blev skikket til Colding, der blev Sagen anlagt imod ham, og han blev siden efter Dommen i Aaret 1536. henrettet med en Blye Krone paa Hovedet, fordi han havde ladet sig hylde i den fangne Konges Navn, han blev halshugget og 4 Dele parterret, og hver Part blev lagt paa sin Steyle. Nogle skrive, at dette skeeBb2 de 1) Hr. Baron Holbergs Betænkning derover kan findes i hans Danmarks Riges Historie Tom. 2 p. 308. de i Colding, men andre paastaae, at det skeede i Wiborg, hvor Dom Kirken bevarede den Blye=Krone til en Afmin delse, indtil den der smeltede i Jldebranden 1726. Den Bonde, som havde grebet ham, fik derfor sin Gaard i Stor=Vorde fri for sig og sine Børn. Af udvortes Fiender havde Byen siden ikke vidst at sige førend i Aaret 1627. da de Keiserlige, efterat Kong Christian 4. havde tabt Slaget ved Lutter, trængde sig derpaa ind igiennem Hertugdommerne Holsteen og Slesvig, og uden Modstand indtoge heele Jylland, hvor de overalt brandskattede, plyndrede, og efter eget Behag holdte et jammerligt Huus, indtil Freden til Lybek 1629. blev sluttet, og i al den Tid lige fra Michaelis 1627. til Pintsedag 1629. var Byen ind taged af de Keiserlige Krigsfolk. Et andet fiendtligt og tillige uformodentligt Besøg havde saavel heele Landet som og Byen tillige af de Svenske, der under Oberste Wrangels Anførsel i Aarene 1644 og 1657. indtoge den; Bemeldte Feldtherre havde besluttet at afbrænde Byen, men ved Gulds besynderlige Direction blev han bevæget til at forandre samme sit Forsæt, og lod sig nøye med at paalægge Byen adskillige haarde Contributioner og Brandskatter. Bemeldte Wrangels Navn uddøer i det mindste ikke, saa længe den efter ham kaldte Wrangels Broe er til; Thi samme lod han bygge for at kunne faae saa meget nærmere Passage til og fra Slottet.
Jyske Efterretninger, 1768-06-17
J Aaret 1634 og ligeledes 1642. bleve med Adelens Bevilling 2de Skatter paabudne til Aalborg Byes Fortification, samme man dog ey veed, om nogensinde blev foretagen, i Henseende at Byens Situation dertil ventelig er ganske ubeqvem Dog skal der uden for Byens Vester Port paa den høyeste Plads, hvor Veyrmøllen nu staaer, tilforn have været en Skandse af de Svenske anlagt. Foruden de ommeldte Jldebrande, Byen ofte tilforn har været hiemsøgt med, veed man og, at der den 11. Augusti 1663 har været en farlig Jldebrand tæt ved Budolphi Kirke, da og Taarnet paa bemeldte Kirke samme Tid skal være afbrændt, og til Erindring J See Danske Atlas Tom. 1. p. 261. dring om denne farlige Jldebrand, der opkom hos en Bager i den Gaard, hvor Kiøb- og Handelsmand Sr. Børge Christian Lemmich nu boer, læses endnu i et Kammer udi den Gaard, som nu beboes af S. T. Hr. Conrector Gottschalch, paa en Træ Tavle til Amindelse om Guds besynderlige Varetægt over samme Sted, følgende Opskrift: Hvor nær var jeg ved Faren og undkom dog jeg var kommen paa det yderste og nermeste derved og falt dog ikke derudi Ao. 1663. den 11. August. Der fortælles tillige, at den Kiøbmand, som der da boede, hvis Navn skal have være Weidemand, da han saae sit eget Huus og Hiem af Jlden omringet og allerede i den vestre Ende antændt, tog sin Alen og Vægt, og dermed gik ud paa Torvet, og sagde: Har jeg med Vægt eller Maal forurettet nogen Mand, saa fortære Jlden og mit Huus, men har jeg derimod gjort Ret og Skiæl, saa bevarer Gud og mit Huus fra Jldebranden, Dette skeede ham og som han troede. Ligeledes kan ogsaa paa Kiøb og Handelsmands Sr. Anders Giødevads iboende Gaard lige overfor læses følgende Vers i en Steen over Døren udhugne: Tusend sex hundrede Tredfindstinge og TreyDen ellevte August o! skrækkelige Rey Da over og om mig Jlden brændte Min Gud Fordærvelsen dog afvendte Derfor Hannem altid bør at være Lov og Viisdom, Tak, Priis, Kraft og Ære, Bb. 3. Udi I Dette Huus har Hr. Ludvig Munch, der var gift med Frue Edel Marsviin, som eyede og bygte Nørlund, ladet opbygge af Grundmuur til et Logis for dem, naar de kom her til Byen. Deres Vaaben og Navne staae endnu over Døren i en Steen udhugne.
Jyske Efterretninger, 1768-06-17
Udi denne samme smukke grundmuurede Gaard endede Kong Hans sine Dage; Thi da han i Skierne Aar var bleven vaad og forkiønnet, forvoldte dette ham en hæftig Sygdom, hvilken paa Veyen fra Ribe alt meere tiltog. Han ankom til Aalborg den 24. Januarii meget ilde tilpas, og døde sammesteds den 21. Febr. 1513 om Aftenen imellem 9 og 10 udi hans Alders 58 Aar, efterat han havde regieret udi 32 Aar. Hans Liig blev derpaa bragt til Odense, og nedsat i Graabrødre Kloster=Kirke, for hvilken Munke=Orden han havde havt særdeles Yndest.
Jyske Efterretninger, 1768-06-17
Adskilligt. Fra Aalborg Cathedral=Skole ere i Aar af S. T. Hr. Rector Thestrup følgende 6 Candidater dimitterede til Academiet, nemlig: 1. Christen Thaarup, 2 Peder Bering, 3. Ludvig Hemmer Bagger, 4. Peder Randrup, disse vare af Skolen, samt 2 Privatister, som vare blevne examinerede, og derpaa ligeledes have faaet Testimonia af bemeldte Hr. Rector Thestrup, 5. Schach Georg Krog, 6. Thomas, Christian Krog. Begge vare Sr. Krogs Sønner fra Lengsholm. Disse sex afreyste herfra til Kiøbenhavn med Skipper Wilsnach sidst afvigte Løverdags Eftermidd. d. 11. Jun.
Jyske Efterretninger, 1768-06-17
Sidst afvigte Søndag Eftermiddag den 12. Jun havde man her et forskrækkeligt Veyr med Torden og Lynild, som vedvarede til langt ud paa Natten, og continuerede endnu Dagen derefter, med hvilket faldt overmaade stærk Regn. En Bonde i Uttrup, østen for Aalborg havde den Uheld i dette haarde Veyr at miste en Koe, som 8 Dage tilforn havde kælvet. Om videre Skade er skeet andensteds, viides ikke endnu.
Jyske Efterretninger, 1768-06-17
Jndkomne Skippere. Fra den 9 til den 16. Jun. J. Larsen, M. Larsen og H. Hendrichsen af Nibe, P. Gay af Schive og P. Poulsen af Aalborg, alle fra Kiøbenhavn. N. Hansen af Nedeneslehn fra Øster=Risøer. M. Madsen af Aalborg fra Bergen. H. Meel huus af Fladstrand fra Arendahl. Ud
Jyske Efterretninger, 1768-06-17
Udgangne. L. Heilesen af Aalborg til Bremen. P. Vich af Christiania, J. Smed og C. Jacobsen af Aalborg til Drammen. M. Wilsnach af Aalborg, J. Mønster af Niibe og N. Colding af Schive til Kiøbenhavn. P. Richelsen af Aabenraae til Bergen. H. Hansen af Nedeneslehn til Langesund. G. Syversen og C. Jonsen af Nedeneslehn til Øster Riisøer. H. Dahl af Hals til Randers. E. Poulsen af Thismøe til Frederichshald.
Jyske Efterretninger, 1768-06-17
Bekiendtgiørelse. 1. Enhver, som indleverer noget til Bekiendtgjørelse. i disse Efterretninger, vilde behage, saavidt mueligt er, at indlevere samme paa Bogtrykkeriet om Onsdag Formiddag, og herefter paa Avertissementerne tillige tegne, hvor ofte det skal indføres, Thi i manglende Fald bliver det at ansee som 3 Gange, og da efter Taxten skal betales. Peder Smed i Synder Tranders Bye paa Sohngaards. holms Gods lader herved efterlyse 2de hans Børn, nemlig: En Søn, Thomas Pedersen i 8de Aar, og en Dotter, Maren Peders Dotter i 14de Aar, der ved Jun le Tider sidst ere udgaaene for at betle om Brødet, men siden den Tid hverken ere hiemkomne, eller have været at opspørge; Skulde nogen kunde give Oplysning om samme, ombedes de tienstlig at ville behage at tilmelde Ridefogden det paa Sohngaardsholm, Hans Boelund, paa det der kan blive føyet Anstalt til deres Hiembringelse fra det Sted, hvor de maatte findes. Sohngaardsholm den 15. Junii 1768.