JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1786-01-02
Ved Proclama, som er læst i Siellands Landsting den 14de Decbr. sidst og i Hof= og Stads=Retten den 19de Dito, ere de som have noget at fordre efter afg. Baadsmand Anders Olsen, som har fahret med den Østersøiske og Guinæiske Handels Skib Geheime=Raad Rosenkrantz, indkaldet at møde udi Hof= og StadsRettens Skifte=Commission, inden i 2 Ugers Forløb fra Proclamatis Forkyndelses Dato, for at anmelde og bevise deres Fordringer; saa ere og bemelte Afdødes Arvinger indkaldet, at melde sig inden den i Loven foreskrevne Tid, med Beviis om deres Arve=Ret, og iagttage deres Tarv under Skiftet, hvilket end vil dere herved bekiendtgiøres. De, som have noget at fordre efter afg. Christian Friderich Brunholt, der har fahret for Bouteller med det Asiatiske Conpagnies Skib Dronning Juliana Maria, ere ved Proclama, som er læst i Siellands Landsting den 14de Drebr. sidst, og i Hof= og Stads=Retten den 19de dito, indkaldet at møde udi Hof= og Stads=Rettens Skifte=Commission, inden 12 Ugers Forløb fra Proclamatis Forkyndelses Dato, for at anmelde og bevise deres Fordringer; Ligesaa ere og bemeldte Afdødes Arvinger indkaldet at melde sig inden den i Loven foreskrevne Tid, med Beviis om deres Arveret, og iagttage deres Tarv under Skiftet: hvilket herved end videre bekiendtgiøres. De, som have noget at fordre udi Under=Styrmand Daniel Fossell, der har fahret med det particulaire Skib, Kiøbenhavn, hans Fallitboe, ere ved Proclama, som er læst i Siellands Landsting den 14de December sidst, og i Hof= og StadsRetten den 19de dito, indkaldet at møde udi Hof= og StadsRettens Skifte=Commission inden 12 Ugers Forløb fra Proclamans Forkyndelses Dato, for at anmelde og bevise deres Fordringer, hvilket end videre herved bekiendtgiøres. Da Trompetterne Niels Weisberg og Christian Neymejer, som haver fahret med det particulaire Skib, Bikuben, hvormed de sidst fra Ostindien ere hiemkomne, ere undvigte herfra, og har ve givet deres Boe under Skiftebehandling til deres Creditorers og Gields Betaling; saa ere bemeldte Weisberg og Neymejer samt alle de, som i deres Boe maatte have noget at fordre, ved
Berlingske Tidende, 1786-01-02
Proclama, som er læst i Sielland Landsting den 14de Decbr. sidst, og i Hof=Stads Retten den 19de dito, indkaldet at møde udi Hof= og Stads Rettens Skifte=Commission inden den i Loven foreskrevne Tid, de Første for at give Oplysning om deres Boe, og de Sidste for at anmelde og bevise deres Fordringer, hvilket ydermeere herved bekiendtgiøres. Alle de, som have noget at fordre efter afg. C. P. Egner, der har fahret for Kahyk Kok, og er død paa en Ostindisk Reise med det partien aire Skib, Erfarenhed, ere ved Proclama, som er læst i Siellands Landsting den 14de Decbr. sidst, og i Hof= og Stads=Retten den 19de dito, indkaldet at møde i Hof= og StadsRettens Skifte Commission inden 12 Ugers Forløb fra Proclamatis Forkyndelses Dato, for at anmelde og bevise deres Fordringer; ligesaa ere og bemeldte Afdødes Arvinger indkaldet at melde sig inden den i Loven foreskrevne Tid, for at legitimere deres Arveret, og iagttage deres Tarv under Skiftet, hvilket herved end videre bekiendtgiøres. De, som maatte have noget at fordre efter afg. Hofmester Hans Jacob Berg, som er død paa en Ostindisk Reyse med det particulaire Skib, Erfarenhed, ere ved Proclama, som er læst i Siellands Landsting den 14de Decbr. sidst, og i Hof= og StadsRetten den 19de dito, indkaldet at møde i Hof= og Stads Rettens Skifte=Commission inden 12 Ugers Forløb fra Proclamatis Forkyndelses Dato, for at anmelde og bevise deres Fordringer; tillige ere bemeldte Afdødes Arvinger indkaldet at melde sig inden Aar og Dag, med Beviis om deres Arveret, og iagttage det videre fornødne ved Skiftet, hvilket bliver end videre herved bekiendtgjort. De, som have noget at fordre efter afg. Oplober Johan Herman Høyer, som er død paa en Ostindisk Reyse med det particulaire Skib, Erfarenhed, ere ved Proclama, som er læst i Siellands Landsting den 14de Decbr. sidst, og i Hof= og StadsRetten den 19de dito, indkaldet at møde udi Hof= og StadsRettens Skifte=Commission inden 12 Uger fra Proclamatis Forkyndelses Dato, for at anmelde og bevise deres Fordringer; ligesaa ere og bemeldte Afdødes Arvinger indkaldet at melde sig inden den i Loven foreskrevne Tid, med Beviis om deres Arveret, og iagttage det fornødne ved Skiftet, hvilket herved end videre bekiendtgiøres.
Berlingske Tidende, 1786-01-02
De, som have noget at fordre udi afg. Oplober Stephan Johnsen, som er død paa en Ostindisk Reyse med det particulaire Skib, Erfarenhed, hans Stervboe, ere ved Proclama, som er læst i Siellands Landsting den 14de Decbr. sidst, og i Hof og Stads=Retten den 19de dito indkaldet at møde i Hof= og Stads Rettens Skifte=Commission inden 12 Ugers Forløb fra Proclamatis Forkyndelses Dato, for at anmelde og bevise deres Fordringer; ligesaa ere og bemeldte Afdødes Arvinger indkaldet at melde sig inden den lovbefalede Tid, med Beviis om deres Arveret, og iagttage det fornødne ved Skiftet, hvilket herved end videre bekiendtgiøres. Et af Hr. Professor Johann Gottlieb Tøller forfattet Skrift, Sunder Titel: Mine Overbeviisninger, er trykt paa Dansk hos Brødrene Berling, og faaes sammesteds tilkiøbs, saavelsom hos Boghandlerne Pelt og Mumme paa Børsen, for 24 s.
Berlingske Tidende, 1786-01-06
Lissabon, den 26de November. Vore Sager med Algier komme nu paa en fredelig Fod. Bemeldte Regiering har antaget Kongen af Spaniens Forslag, og vil slutte med os en Vaabenstilstand. Hoffet har af den Aarsag udnævnt Hr. Randeset, for at reise til Algier, og sammesteds handle om Fred. Denne Herre er en Sveitzer af Fødsel, Oberst for et Jnfanterie-Regiment i Algarbien, og besidder store Jndsigter. Man veed endnu ikke, om han først reiser til Madrit, for at indhente Jnstructioner om Sagernes Forfatning og Maaden at handle paa; men saa meget synes at være vist, at han reiser til Spanien og seiler med en Spansk Krigsfregatte eller et andet Fartøi til Algier.
Berlingske Tidende, 1786-01-06
Den 18de hujus kom den Portugisiske Krigsfregatte, Johannes den Døbere, Capitain Galvay, her tilbage. Den var underveis til Brasilien, for at indhente Jndkomsterne derfra, men har faaet Contra-Ordre i Søen. Der bliver nu tilrustet et Linieskib, som skal afgaae til Brasilien. Politie=Lieutenanten har bekiendtgjort en Forordning, at alle Lediggængere skulle i en Tiid af 20 Dage rømme Staden, og begive sig til deres Fødestæder, for herved at give Agerdyrkningen, som i nogle Aar meget er bleven forsømt, flere Mennesker, og for igjen at oprette den offentlige Sikkerhed; denne Hovedstad, i hvilken man endnu daglig hører Mord og Tyverier at gaae i Svang.
Berlingske Tidende, 1786-01-06
Fra de Tyrkiske Grændser, den 12te December. Den nye Prophet, Scheich Mollah Mansur, skal i Egnen af Caucasus have bragt tilsammen en Armee af 80000 Mand, hvilken han paa sin Maade skal have disciplineret og forbudet al Brug af Tobak og Caffe. Man siger endog, at han allerede har gjort Angreb paa de der værende Russiske Tropper; men dette behøver Bekræftelse. Ved disse Omstændigheder synes det Ottomanniske Rige at nærme sig een af de meest critiske Epocher, i hvilken Sværmerie= og Euthusiasmus. Geisten ofte afgiør Nationers Skjebne. J Følge en Tradition blandt Tyrkerne, skulle, efter det nu fuldendte 12te Aarhundrede i deres Tidsregning, egentlig 3 store Mænd opstaae, for at rendse Mahomets Lære, og forsvare dem imod de Vantroe. Den ene Scheich Mollah Mansur er nu virkelig opstaaet; den anden, nemlig Charris, skal have ladet sig see blandt de Usbeckiske Tartarer, og man formoder, at den 3die, Aly, skal opstaae i Constantinopel, og foraarsage sammesteds en Revolution.
Berlingske Tidende, 1786-01-06
Ved disse indvortes Bevægelser fortsætter Porten sine Rustninger, og vil herefter stedse holde 2de Flaader, den ene i det sorte Hav, og den anden i Archipelagus, hvorfore der virkelig er bleven besluttet, at bringe Linieskibenes Antal fra 30 til 70. Hvad Tropperne angaaer, beholder man dem i Europa, for at kunne bruge dem i Nødsfald; Leirene ved Sophia og Jsmael ere blevne fordeelte i de hosliggende Stæder, for sammesteds at overvintre.
Berlingske Tidende, 1786-01-06
London, den 16de December. Prinds William vil tilbringe den største Deel af Vinteren i Portsmouth paa sin Fregatte Hebe. Hans frie, aabne og godhiertige Forhold erhverver ham alle Folks Kierlighed og Agtelse. - Der siges, og formodentlig ikke uden Grund, at Prinds Edvard skal bekomme den nyelig ledig blevne Orden af det blaae Hosebaand. Mange havde bestemt Hr. Pitt samme.
Berlingske Tidende, 1786-01-06
Fra Avigion er indløbet den Efterretning, at Hertugen, af Cumberland er tilligemed sin Gemahlinde ankommen dertil efter en besværlig Reise. Paa Landeveiene igiennem Frankrige laae saa høi Snee, at Reisen var ei allene meget møisommelig, men endog i mange Henseender farlig Hs. Majestæt har befalet, at Capitain O=Hara skal paa sin Fregatte bringe bemeldte Hertug tilligemed Hs. Følge fra Marseille til Neapolis. Hr. Eden staaer i Begreb med at afgaae til sin Post ved Hoffet i Paris. Man siger, at der i den nye Commerce Tractat med Frankrige var iblandt andet bleven stipuleret, at de Franske maatte aarlig fra Bengalen til Jndien udføre Vahre for 400000 Pd. Sterl. Adskillige her værende Kiøbmænd, som høre til det Ostindiske Compagnie, skulle des angaaende have gjort Forestillinger hos Hr. Pitt, og viist ham, at vi derved selv ville komme til at tabe; men han skal allene have svaret, at det ikke kunde være anderledes. Det 7de Regiment lette Dragoner har faaet Ordre at være i Beredskab, for at gaae om Vord paa de Skibe, som i Foraaret skulle afgaae til Asien. Det 23de Regiment under Sir John Burgoynes's Commando er bleven beordret at komme tilbage fra Ostindien, hvor det hidindtil har været.
Berlingske Tidende, 1786-01-06
Her gaaer igien det Rygte, paa hvis Tilforladelighed vidog endnu tvivle, at en nye Underhandling er i Værk med Hoffet i Madrit angaaende Aftrædelsen af Fæstningen Gibraltar imod et stort Æqvivalent. Hvad Spanierne have budet os derfor, derom tie vore Efterretninger. Man melder os fra Charlestovn, at den høieste lovgivende Magt af Syd=Carolina nyelig har givet den Lov, at den Engelsk Biskoppelige Kirke ingenlunde skal blive gjort til den herskende i Staten; men at enhver Religionssect skal være frie og uafhængig af de andre, uden negen herskende Kirke.
Berlingske Tidende, 1786-01-06
Staterne af Nord=Carolina og Georgien have givet den samme Lov.
Berlingske Tidende, 1786-01-06
Regieringen har i Forgaars ladet fragte en Mængde Transportskibe, som herfra og fra Jrland skulle bringe Levnetsmidler til vore Vestindiske Øer. Man er meget bekymre, for, at Jndbyggerne sammesteds skulle komme til at lid Hungers=Nød.
Berlingske Tidende, 1786-01-06
Hr. Pitt skal have i Sinde, til Statens Beste, at forvare i Skatkammeret de Summer i vore offentlige Fonds hvortil ingen Eiermænd i mange Aar have meldt sig. Jblandt andre hører dertil en Gevinst i Lotteriet af 10000 Pd. Sterl. som siden Dronning Annals Tider ikke er bleven affordret, og som nu med sine mange Renter udgjør en meget stor Capital. Joseph Brandt, den saa kaldte Mohavk=Konge, skal ved være født iblandt Jndianerne i Amerika, men opdraget Philladelphia, saa at han er det Engelske Sprog fuldkommen mægtig. J forrige Krig brugte man ham fra vor Side under Titul af en Oberst, der anførte Jndianerne ved deres Mordbrænderier og Grusomheder, og udøvede mange Barbarier mod de frieblevne Amerikanere. Denne Mand er nu her, for, som det heder, at slutte et Venskabsforbund imellem Jndianerne og os for Besiddelserne af Canada og Nye skotland. Andre paastaae, at han er født af Tydske Forældre i Philladelphia, og har, som en Partiegænger, ladet sig bruge i sidste Krig til Handlinger, som Amerikanerne lægge den Brittiske Characteer meget til Last. Atkinson, som nyelig stod i Gabstokken, er for denne Skams Skyld reist med sin hele Familie til Frankrige. Han har over 150000 Pd. Sterl. i vore offentlige Fonds, hvilke han ved Contracter med Regieringen, da han var en stor Ven af Lord North, men for det meeste paa Nationens Bekostning, har bragt tilsammen.
Berlingske Tidende, 1786-01-06
Hr. Lunard opvækker stor Forundring ved sine Luftreiser i den Schotske Armosphære. Da han nyelig kom ned fra Himmelen til Oplændingerne, trængte alle sig omkring ham, og iblandt andre en meget gammel Kone, som i Begyndelsen ikke vilde troe, at han var et Menneske. Da hun endelig, ved at føle paa hans Klæder og Hænder, var bleven overbeviist derom, brød hun ud: "Visselig er han et Menneske; men Skade, at han er, efter Sigende, en Catholik." En meget gammel Mand, som herover blev fortrydelig, svarede af ganske Hierte: "Han maae være Catholik eller Hedning, saa ønsker jeg ham af Hiertet Godt, og om endog vor hele Geistlighed og Lord Gordon i Spidsen for dem var her, saa vilde jeg dog drikke hans Sundhed." Han gjorde det og virkelig, og sagde til en tilstedeværende Geistlig: "Jeg er, Ærværdige Herre, en meget gammel Mand; jeg er født, førend Skotlands Forening med Engeland; jeg har seet meget; men aldrig noget saadant.
Berlingske Tidende, 1786-01-06
Man seer i nærværende Tiid her en Liste over meget gamle Personer, som ere døde siden 1635. Deriblant befinder sig een paa 169 Aar, een paa 156, to paa 152, een paa 150, een paa 146, een paa 143, een paa 141, fire paa 140, een paa 137, to paa 136, een paa 134, een paa 130, een paa 128, fem paa 125, og mangfoldige paa 100 Aar.
Berlingske Tidende, 1786-01-06
Den ældste Person af alle er en vis William Morton, som for 14 Aar siden døde i Dalzel ved Hamilton i Skotland, og blev 179 Aar gammel. Allerede mange Aar for hans Død lod han sin Liigkiste forfærdige, og hver Aften sætte for sin Seng.
Berlingske Tidende, 1786-01-06
Wien, den 17de December. Under 12te hujus har Keiseren udstædt følgende Haand billet ihenseende til Frimureriet, hvis Bekiendtgiørelse Han ved en nye Haandbillet til Grev Collovrath den 14de hujus har befalet, og tillige anordnet, at samme skulde sættes i Kraft den 1ste Januarii 1786. "Frimureriet har nu i mine Stater saaledes udbredet sig, at der næsten ikke er nogen liden Stad i Provindserne, hvor der er ingen Loge, og det derfor er nødvendigt, at der bliver indført en Orden ved samme. Jeg kiender vel ikke deres Hemmeligheder, og har aldrig været nysgierrig efter at vide dem; men det er mig nok jeg veed, at dog noget Godt bliver stiftet ved Frimureriet, at Armod er bleven understøttet, og Videnskaberne befordret ved samme, for at gjøre mod det i mine Lande, hvad der endnu ikke er skeet for det i noget andet. Men da Omhue for Staten og den gode Orden udfordrer, at man ikke overlader disse Folk uden al Opsigt og gandske til sig selv allene, saa tænker jeg, naar de handle vel, at tage dem under min besynderlige Opsigt og beskyttelse paa følgende Vilkaar: 1) Skal herefter i Hovedstaden kun være 1 eller 2, og om ikke alle Brødrene deri havde Rum, høist 3 Loger. J Kreds= og Provinsialstæderne, hvor der ere ingen Lands=Regieringer, skulle aldeles ingen Loger være tilladte, og i dem, hvor der ere Regieringer, høist 1, 2 eller 3 være tilladte. Alle øvrige, som ikke ere iblant disse bekiendte Loger, skulle, naar de antreffes, tilligemed Huuseierne, som tillade deslige Forsamlinger i deres Huse, blive anseete med den Straf som er lagt paa forbudne Spil. 2) Listerne over de samtlige Loger og deres Medlemmer skulle overleveres Lands=Regieringen, Forsamlings=Dagen hver Gang gives tilkiende, og hvert Fierdingaar Medlemmernes Tilvext og Afgang, dog med Udeladelse af den Titel, Værdighed og Grad. som de have i Logen. 3) Ordens Mesteren skal hvert Aar blive bekiendtgjort Regieringen; derimod skulle 4) Regieringerne lade Frimurerne allevegne nyde en frie Optagelse, Beskyttelse og Frihed, aldrig gaae ind i det Jndre af Logerne og deres Forfatning, hvilket aldeles bliver dem overladt, og ganske afholde sig fra al nysgiærrig Erkyndigelse og Udforskning. Paa denne Maade kan Frimurer=Selskabet, der bestaaer af mange mig selv bekiendte retskafne Mænd, blive nyttigt for Staten, og man har ved Circulairer at bekiendtgiøre denne min Forordning for Lands=Regieringerne. Joseph.
Berlingske Tidende, 1786-01-06
Paris, den 19de December. Den Hemmelighed, som hersker i de her værende Criminal=Processer, foraarsage her en temmelig Forskiæl imellem Rygterne om Parlements=Beslutningerne imod Cardinalen og hans Medskyldige. Det er vist, at samme har dømt Cardinalen, Grev Caliostro, Madame de la Motte og Mademoiselle Oliva til personlig Arrest; men imod Madame Cagliostro og Baron von Planta er dette ikke skeet. J mod den første er slet intet bleven decreteret, og den sidste er kun bleven stævnet til at møde personlig i Forhøret. Cardinalen skal være bleven meget rørt ved denne Parlementsbeslutning, og man troer, at hans Advocat skal nu bekiendtetgiøre hans Retfærdiggiørelses=Memoire. Dette Skridt imod Cardinalen blev den 15de hujus besluttet i Parlementet med 50 Stemmer imod 8, efterat hans fornemme Familie havde i Begyndelsen af forrige Uge aflagt Visiter, men til ingen Nytte, hos alle 58 Lemmer af det store Parlements=Kammer.
Berlingske Tidende, 1786-01-06
Ved dette Decret er nu Cardinalen suspenderet fra alle sine Betieninger, og blottet fra alle Jndkomster. Hans Bispedømme, Strasborg, bliver administreret, og Biskoppen af Senlis skal for det første forvalte hans Plads som øverste Forstander for Fattigvæsenet. Jndkomsterne af Abbedie St. Weras ere ved aabne Kongel. Breve bestemte til Hals smykkets Betaling, og skulle i 6 Aar være tilstrækkelig dertil, og blive anvendte til samme, om endog Cardinalen førend denne Termins Forløb skulde døe. J Torsdags var en Parlements=Commission i Bastillen, for at afhøre Cardinalen og de øvrige Anklagede. For saa meget mueligt at lindre den ulykkelige Cardinals Families Bekymring, har Kongen skrevet et Brev til Parlementet, som i Onsdags blev forelæst i det store Kammer Dette Brev afskildres som et Erindringstegn paa Kongens Retfærdighed, Viisdom og naturlige Godhed, ved hvis Jndhold den meget anseelige Parlements=Forsamling er bleven meget rørt, ved det samme har fundet i det Raad, som Kongen giver den, en om Faders og en mild og retfærdig Regents Udtryk.
Berlingske Tidende, 1786-01-06
Aalborg, den 23de December. Udi Aalborg Stift ere i næstafvigte Kirke=Aar copulerte 596 Par, fødte Mandkiøn 1073, Qvindekiøn 1053, tilsammen af begge Kiøn 2126, hvoriblant 140 Uægte; døde af Mandkiøn fra 1 til 10 Aar 465, fra 10 til 20 Aar 45, fra 20 til 30 Aar 51, fra 30 til 40 Aar 52, fra 40 til 50 Aar 76, fra 50 til 60 Aar 104, fra 60 til 70 Aar. 124, fra 70 til 80 Aar 130, fra 80 til 90 Aar 47, fra 90 til 100 Aar 3, tilsammen af Mandkiøn 1097. Døde af Qvindekiøn fra 2 til 10 Aar 396, fra 10 til 20 Aar 43. fra 20 til 30 Aar 43, fra 30 til 40 Aar 62, fra 40 til 50 Aar 66, fra 50 til 60 Aar 99, fra 60 til 70 Aar 152, fra 70 til 80 Aar 130, fra 80 til 90 Aar 61. fra 90 til 100 Aar 9, fra 100 Aar og derover 1, tilsammen af Qvindekiøn 1062; tilsammen af begge Kiøn 2159. Altsaa 33 flere døde end fødte. Mærkværdigheder iblant de Fødte: 10 Par Tvillinger; 3 Pigebørn i Asdahl Sogn fødte af een Kone; 33 Børn dødfødte; 2 Pigebørn, noget vanskabte, levede 1 a 2 Dage. Merkværdigheder iblant de Døde: 5 døde i Barselseng; 9 Børn døde af Meslinger; 7 døde af Sprinkler; 2 af Svindsot, en Kone over 100 Aar; 1 død hastig paa Gaden; 2 omkomne om Natten i stærk Snee; i Alstrup Sogn 1 Mand ihielslagen af Lynild, og 1 Barn druknet; paa adskillige Steder 3 Par Ægtefolk begravne paa een Gang; 1 Pige, som havde ligget elendig syg 37 Aar; 1 Mand druknet af Vaade i sin Brønd; 1 død ved ulykkelig Hændelse; 1 dræbt; 1 Barn druknet af Vaade; 1 Mandsperson væltet og omkommet under sin Vogn; 1 Mand død hastig paa Marken; 1 Mand druknet; 1 Mand ihielslagen af en Møllesteen; 1 Barn druknet i en Dam ved sin Faders Huus; 2 Mænd fra Giøll omkomne paa Liimfjorden; 6 Mandfolk opskyllede fra Havet ved Wang Sogn; omløbende Qvindesperson død hastig uden for en Gaard; 1 Dreng funden død paa Marken; 1 skudt sig selv; 1 Pige faldet ned fra det Øverste i en Lade; 1 Dreng paa 14 Aar fik dødelig Skade af nogle Heste paa Marken; 1 Barn født i Dølgsmaal.
Berlingske Tidende, 1786-01-06
Corsøer, den 5te Januarii. Jndkomne. Den 30te December Proprietair Andresen. Udgaaede: Den 30te ejusdem Kiøbmand Holstein og Lieutenant Kraft; den 1ste Januarii Kongelig agende Post 4 Læs og 7 Reisende, samt Byefoged Wissing og Broder.
Berlingske Tidende, 1786-01-06
Helsingøer, den 6te Januarii. Den 3die hujus var Vinden nordlig og meget stille Veir, Den 4de og 5te Vinden Nordost, med klar Luft og stille Veir. J Dag Vinden ligeledes Nordost og stille Veir, og har Sundet i disse Dage været tildækket med Jis. - Forrige Aar er her passeret Sundet 10241 Skibe af alle Nationer. - Fra 1ste Januarii til 31te December 1785 ere her i Staden ægteviede 35 Par, fødte Drenge 74, Piger 78, tilsammen 152; døde Mænd 93, Qvinder 56, Drenge 24, Piger 34, tilsammen 207, ere saa 55 flere døde end fødte.
Berlingske Tidende, 1786-01-06
Kiøbenhavn, den 6te Januarii. Under 9de December f. A. ere Ingenieur=Majorerne Hans Christopher von Gedde og Christian Frederich von Peymann, samt Oberstlieutenanten ved Kongens Regiment, Adolpl. Frederich von Gossel, benaadede med Caracter som Oberster af Jnfanteriet.
Berlingske Tidende, 1786-01-06
Førstkommende Mandag den 7de Januarii bliver Apartement ved Hoffet Kl. 6 1/2 Slet, og siden derefter hver 14de Dag.
Berlingske Tidende, 1786-01-06
Ved Tal=Lotteriets 361 Trækning i Altona udkom: No. 38, 54. 8, 55, 34.
Berlingske Tidende, 1786-01-06
Ved Tal=Lotteriets 461 Trækning i Kiøbenhavn udkom: No. 67, 84, 60, 15, 46.
Berlingske Tidende, 1786-01-06
Nørre-Jyllands Landsting for 1786 holdes paa efterskrevne Dage. Den 25de Januarii, 22de Februarii, 15de Martii, 19de April, 17de Maji, 14de Junii, 12te Julii, 9de Augusti, 20de September, 18de October, 15de November, 13de December.
Berlingske Tidende, 1786-01-06
Døde. Odense den 24de December H. H. H. Hr. Jacob Ramus, Biskop over Fyens Stift i sit 70 Aar. Callundborg den 29de November Hr. Borgemester Mads Leerager i sit 80 Aar.
Berlingske Tidende, 1786-01-06
Posten fra Hamborg for i Dag var ved Avisens Slutning ikke ankommen.
Berlingske Tidende, 1786-01-06
AVIIISSEMENTS. Jr. Christian Bastholms Besvarelse paa et Par Ord fra en erfaren geistlig Mand angaaende hans udgivne Religions=Bog for Ungdommen, faaes hos Agent Gyldendal, Silkegaden No. 66, for 8 s. Christnes vigtigste Pligter ved deres gudfrygtige og elske& de Medchristnes Bortgang fra denne Verden, forestilteien Sørge=Cale over sal. Hr. Foch Christian Witth, residerende Capellan til Taarnbye paa Amager, forfattet af Peder Ulrog, faaes hos Hr. Agent Gyldendal paa Skrivpapir i stor Ostav, indbunden for 12 s. Hellige Sange, forfattede af de Tydske Digtere Un) Lichenburg, Kleist, Cronegh, og Schmid, med Capelmester Schultzes Melodier, i en fri Oversættelse til sin Landsmænds Brug paa dansk udgivne af Edward Storm, faaes tilkiøbs hos Agent Gyldendal, i Silkegaden Nr. 66 for 1 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1786-01-06
Andagtssvelser og gudelige Tanker til Brug for Almuen i el efter Livets foranderlige Omstændigheder og til visse Tider og Tilfælde; samt nogle Morgen= og Aften=Andag ter m.v. af Claus Frimann, Sognepræst for Davigens Præstegield i Bergens Stift; bekommes hos Agent Gyldendal, i Silkegaden No. 66, for 16 s. paa Tryk og 24 s. paa Skrivpapiir.