Viborger Samler, 1847-12-06
Journ, des Deb. vedbliver i sine Artikler at skildre Tilstanden i Schweiz med sorte Farver. Den skildrer i et af sine sidste Numere - siger Allg. Zeit. – de efter Freiburgs Overgivelse forefaldne Uordener, – Ødelæggelsen, af flere Kirker og Klostre, Udplyndringer af saavel offentlige som private Bygninger, hvorhos dog Journalen tillige tilstaaer, at Edsforbundets Generalstab og Officierer, der størstedeels bestaae af Conservative, have forsøgt Alt forat sætte en Dæmning imod de frygtelige Excesser, hvoriEdsforbundshærens Menige have gjort sig skyldige. Men det oversteg Menneskekræfter at styre de ophidsede Militser. Jblandt de Bygninger, som have lidt meest, nævnes Fourniers, Cantsler Weids, Commandant Chollets store Huse, fremdeles flere prægtige Viller, Statscancellibygningen, Cathedralkirken, Ligorianerklosteret, Seminariet og Jesuiterpensionatet. Fourniers Døttre havde de Rasende med Pistolen i Haanden villet tvinge til at opdage deres Faders Tilflugtsted; hos Jesuiterne bleve Uhre, Porcellain, Bohave kastede til Jorden, Mesterværker af Malerier bleve gjennemstukne af Bajonetter, Claverer søndersloges med Kolbeslag, Bøger sønderreves, Superiorens Bureau opbrødes og en uhyre Mængde Breve adspredtes. J Landsbyerne omkring Freiburg gik det endnu værre til. Laasene brækkedes af Dørene; Bohave, Vogne, Karrer, Agerdyrkningsredskaber kastedes paa Vagtbaalene; Qvæget slagtedes. Husene, bleve stukne i Brand. Bernerne huserede værst, hvorimod Krigerne fra Canton Waadt opførte sig godt. Midt under disse Uordener ankom de edsforbundne Commissairer; de maatte naturligviis udrette meget mindre end Officiererne; iøvrigt meente de, at deres Hovedopgave var at indsætte en radical Regjering. Desaarsag havde de opbudt Alt, hvad der havde erklæret sig gunstigt for Bevægelsen, og fremfor alle Andre, de politiske Flygtninge, og saaledes samlet 5 a 600 Personer, der skulde forestille det souveraine Folk og vælge en Regjering. Freiburgernes Forbittrelse over de udøvede Voldsomheder var uden Grændser; de radicale Tropper vovede ikke at forlade deres Qvarterer enkeltviis; flere Skildvagter vare snigmyrdede; i denne Stad rasede Borgerkrigen med alle sine Rædsler. Til Slutning udtaler Journalen det Haab, "at da et nederdrægtigere Tyrannie, en mere conisk Misbrug af den Stærkeres Ret imod den Svage end den, som Majoriteten her tillader sig, neppe har fundet Sted i det civiliserede Europas Stater, saa vil den derved vundne Lære neppe gaae tabt. Alle de Nationer, som have Friheder at forsvare, en Religion, en Forfatning at beskytte ville nu vide, hvad der forestaaer dem, naar de lade Radicalismen og Republiken spille Mester. Hele den franske Flaade i Middelhavet har forladt den italienske Kyst og er ankommen til Toulon; det synes at den engelske Flaade har indtaget dens Plads. Fra Toulon meldes nemlig pr. Telegraph: "Jdag (d. 22de Novbr.)er til almindelig Forbauselse Middelhavs-Escadren, som havde forladt Spezzia den 21de indtruffen paa vor Rhed. Den ankrer i følgende Orden: Tredækkeren "Souverain med Prindsen af Jonvilles Admiralsflag; Linieskibene "Jena, "Jupiter, Friedland, (ogsaa Tredækkere) "Occania", 5 Dampfregatter og 1 Dampcorvet. Man venter i de første Dage Efterretningen om den engelske Flaades Ankomst ved de toscanske Kyster. Den franske Flaades Tilbagekomst er saa meget mere paafaldende, som den først for ganske nylig er bleven udrustet med Munition og Levnetsmidler. De toscanske Blade melde allerede 5 engelske Linieskibes Ankomst til Spezzia. Som bekjendt, skal i den sidste Tid den engelske Flaade i Middelhavet være bragt til en formidabel Styrke.