Berlingske Tidende, 1836-01-01
Fra Paris hedder det af 2de December: Vore Tropper have atter forladt det erobrede Mas cara og ere vendte tilbage til Mostaganem, efterat de først havde givet hiin, Abdel Kaders Hovedstad til Priis for Flammerne. Det lader til, at Marschal Clauzel har overbeviist sig om, at Bibeholdelsen af denne Plads, der ligger altfor fjernet fra vore øvrige Besiddelser, ikke er tilraadelig, og at man desuden nærer det Haab, at Abdel Kader ikke saasnart vil glemme denne Tugtelse, og som en Følge deraf afholde sig fra fiernere Fornærmelser mod vor Coloni. Dette sidste Haab er maaskee dog af nogen tvivlsom Natur, og hvis det skuffedes, vilde den hele kostbare Expedition have været af slet ingen virkelig Nytte. – "Journal de Paris" af 23de December meddeelte om Eftermiddagen Kl. 5 følgende telegraphiske Depesche. Den franske Armee er fra Mas cara ankommet til Mostaganem, der ligger paa Kysten. – (afbrudt af Natten). Samme Journal tilføjer, at man har faaet nyere Efterretninger om General Ondinots Saar, hvis Broder, som bekjendt, faldt i den ulykkelige Kamp mod Abdel Kader ved Macta. En Kugle er nemlig gaaet gjennem hans venstre Laar, dog uden at berøre Benet eller at foranledige nogen betydelig Læsion. General Mar bot, Hertugen af Orleans's Adjutant, havde taget Commanden over den af Ondinat førte tredie Brigade. – "Moniteuren", melder, at H. M. Kongen har modtaget et Brev fra Hertugen af Orleans, som den 19de December var indtruffet i Toulon, hvor han holdt Qvarantaine, ombord paa "Montebello", og først den 25de f. M. vilde afrejse til Paris. Som en Følge af de udstandne Møjsommeligheder havde Hertugen befundet sig meget ilde i Mostaganem, men var nu kommet sig ganske igjen. Krigsministeren skal have faaet en meget omstændelig Beretning fra Marschal Clauzel over dette Feldttog paa tyve Dage og dets ligesaa glimrende som talrige Fægtninger. Beretningen skulde bekjendtgjøres Dagen efter. Jmidlertid maae man nøjes med "Journal des Debats" Meddelelser, der ogsaa i Hovedsagen lyde temmelig bestemte. Efter at nemlig Marschal Clauzel den 8de December, altsaa Dagen efter Mascaras Erobring, havde udstedt en rosende Dagsbefaling til Armeen, lod han samme Dag en nøjagtig Undersøgelse af Staden foretages. Man fandt uhyre Forraad af Korn, Byg og Straa, saavelsom en betydelig Mængde Svovl og Salpeter. Ligeledes opdagede man Haubitsen, som vore Tropper i den tidligere ulykkelige Kamp ved Macta havde mistet, tilligemed flere Lavetstykker og andet Skyts tilbehør. Nogle gamle spanske Kanoner, der ogsaa ved denne Lejlighed fandtes, bleve fornaglede. Beyen Jbrahim, som var bestemt til at føre Commandoen i Mascara, erklærde den 8de f. M. Marschal Clauzel, at Pladsen var for bortliggende fra de franske Besiddelser, og at han derfor ønskede at vende tilbage med den franske Hær til Mostaganem, og der at blive indsat som Chef. Mascaras jødiske Jndvaanere vilde heller ikke blive der: Stadens Skjæbne. var saaledes afgjort. Man begyndte strax at sløife Mascaras Fort og at nedrive Murene; man sammendyngede brændbare Materialier i Stadens betydeligste Bygninger og besluttede at lade Mascara Dagen efter, saasnart de sidste Tropper vare dragne bort, gaae op i Flammer. Den 9de f. M. var General Ondinot (som var blevet saaret den 3die) allerede kommet sig saameget, at han kunde stige til Hest og tage Commandoen over de tvende til Mascara ankomne Brigader. Tidlig om Morgenen begyndte Tropperne deres Afmarsch. Jbrahim Bey aabnede Toget med sine Tyrker. Efter ham fulgte Jøderne fra Mascara, Qvinder og Børn deri indbefattede, 600 i Tallet. Beslutningen at stikke Staden i Brand blev punktligt fuldført. Fra de første Bjerge, som Armeen paa sin Tilbagemarsch maatte passere, saae de Mascaras Brand. Efter en besværlig Marsch ankom Hæren om Aftenen den 12te December til Mostaganem.