Københavns Adresseavis, 1763-06-06
Paa denne Ploug er Løbet b. og Skieren at af et Stykke Jern, Sulen c. er og af Jern og kand med en Net Nagel eller Skrue fastgiøre Løbet, og i samme Sule ere Huller til at fæste Mull=Brættet 8. som og med et Jern=Anker h. er fastgjort i Asseedet, lier o. Sulen lader sig og med en Kile 4 drive af og i Furen. Aasen litr. de, som med den forreste Ende hviler i en Jern=Ring litr. f. som er fastgjort under Axelen, lader sig forlænge med en Jern=Lænke litr. c. hvortil i Axelen ogsaa er fastgjort en Jern=Boldt litr. p. Apelen i Hiuel=Naverne er Jern litr. J. Itr. k. en JernKrog og litr., en Jern=Stifte, er begge til at sette Ploug Kieppen, til Forandring. Aseedet lier. 6. kand forneden fastgiøres med en Stifte i Jernet litr. m. som hænger fas i Løbet. Lang Jernet litr. M. kand og drives med en Kile. Litr. r. ere Jern=Baand. Drettet er af Træ, som sædvanlig. Denne Ploug har vi saaledes, uden Inventors Vidende, ladet udskiere, for at ville vores Læsere dens Skikkelse, nu vil vi lade dens Opfinder selv tale. en allerhøystpriselige og Lands=Faderlige Omhue, som Hans Kongelige Majestet viser, at see Landvasenet bragt til mueligste Fuldkommenheds Stand, og Agerdyrke ningen saaledes forbedret, at den kand blive det, den bør være, en Hoved=Kilde til Undersaatternes Floer og Velstand i alle Dele, og desformedelst Rigets Styrke og Regentens Lyksalighed, opmuntrer idelig enhver Undersaat, efter sin Jndsigt og Evne, til at giøre noget, som kand befordre saa stor og god en Konges Øyemeed. Vort lykke lige Dannemark mangler nu ikke paa mange forskiellige trykte Afhandlinger og Agerdyrkningens Forbedring og Jordens bedre Behandling, efter at det er bleven indseet, hvor forfalden samme omsider var bleven hos os. De adskillige Patrioter, som har gjort Forslage til de Redskabers Forandring og Forbedring, med hvilke Jorden dyrkes, for at lette Arbeydet for Mennesker og Bæster, og for at tvinge en større Frugtbarhed frem af Jorden, fortiener af alle Skiønsomme Ære og Høyagtelse, hver for sin Bestræbelse. Jordens Forskjellighed, efter Provinzernes Beliggenhed, synes vel at udfordre forskjellige Plouge til dens forskiellige Behandling. Men naar man tilstaaer, at Jorden i alle Lande, i hvordan den er beskaffen, skal give Sæd, og at den til saadan Ende, først med Plougen skal smaa skie res, løs= og møregiøres, jo meere jo bedre, saa synes det dog ikke umueligt, at udfinde en Ploug, som med lige Nytte kand bruges til alle Jorders Dyrkelse. Saadan en almindelig nyttig Ploug er det, jeg Undertegnede i mange Aar har tænkt og arbeydet paa at udfinde. Jeg veed at mangfoldige foruden mig har indseet de iblandt os brugelige Plou ges Ubeqvæmhed, ved hvilke Arbeydet giøres dobbelt seent for Bonden, og dobbelt tungt for hans Bæster. Det er jo vel af de bedrøveligste Syne at see 6, ja ofte 8 Bæster, for en Ploug anvende deres yderste Kræfter, naar en smal Fuur skal giøres i Ageren; og uagtet disse Creaturers Mængde for een eneste Ploug, seer man dem dog til under Raab og Pidsk pustende og stønnende at krybe afsted. Dette har opmuntret nogle til at give os Plouge af anden og bedre Indretning. Disses Bestræbelse og Opfindelse er Ære værd. Men de ere, saa vidt jeg veed, dog ikke endnu funden af den Beskaffenhed, at de kunde blive almindelig nyttige, da de enten falder for kostbare for Bonden, at anskaffe sig, eller ikke til Lettelse nok for ham og hans Bæster i Arbeydet. Jeg holder for og af meer end 30 Aars Erfarenhed er overbeviist om: 1.) At Ploug=Hiulene ikke maae være lave og smaae. 2) Ploug=Bøssen, som nogle kalder Axelen, maae ikke ligge lavt, siden Bæsternes Byrde bliver derved dobbelt, ikke allene i det Ploug=Aa sens fremmerste Ende, som da maae ligge paa Ploug=Bøssen, trykker ligesaa haardt og er lige saa stor en Byrde for Bæsterne, som Bag=Plougen selv hvori Byrden dog allene skulle bestaae, men endog Bæsterne formedelst saadan PlougHiulenes og Ploug=Bøssens Lavhed, da bestandig maae trække Plougen i en krum eller skiev Linie, som er meget tungere, end naar de, saa vidt mueligt er, trækker i en ligeLinie. 3.) Ploug=Kniven maae ikke være for stor eller breed. 4.) Ploug Skieret maae ikke være af lige Længde med, men længere end dets Brede, og ikke bue rundt, men gandske linieret i den Side, hvormed det skal skiere Jorden. 5.) Maae man see dertil at ikke nogen Muld kand hænge og hefte ved Plougen, paa det den ikke derved skal giøres tungere at trække og løfte end den i sig selv er. Efter mange igientagne Forsøg og Forandringer har jeg da endelig saaledes faaet Plougen i Stand, at den i alle forbemeldte Maader, for nærværende Tid, gandske tilfredsstiller mit Ønske. Formedelst de Prøver jeg har gjort med den i adskillige Slags baade tunge og lette Jorder, paa Bornholm (hvor jeg, som allerede er over 60 Aar. gammel, har været Degn i 29 Aar, formener jeg, at den, efter nærværende Indretning, kand blive almindelig nyttig, især, dersom den i Sielland og paa et Stæder, hvor 2de Ploug=Skierte bruges, indrettes dertil, som lettelig kand skee paa en fordeelagtigere Maade end her nu er brugeligt, og er alletider best. Den kand trækkes af 2 eller 3 maadelig forede Bæster lige saa let, som een af de nu almindelig brugelige Plouge af 6 eller 8, og efter denne Prøve kand en Bonde altid have bedre Heste, end nu omstunder; thi naar han behøver ikkun faa, kand han fore dem desbedre. Det kand og let indføres og lade sig giøre, at den, som holder denne Ploug, kand tillige kiøre og styre Hestene, NB. naar der kun ere 2de for Plougen. Det vigtigste ved Bag Plougen er sammensmeddet af heelt Jern, hvorved den ikke allene er gjort varigere og vissere end andre Plouge, men og derhos ligesaa let om ikke lettere; desuden falder den ikke kostbarere end at den lettelig af enhver Bonde, kand anskaffes. Den er prøvet imod andre Plouge paa Bornholm, paade i Øvrighedens, mange Borgeres og vittige Bønders Overværelse, og har fundet saadan bifald, at de sidste og har tilstaaet offentlig, at den kunde nytte en Bonde til meere end 10 Rdlr. aarlig frem for de sædvanlige Plouge. Den er bleven bragt til Kiøbenhavn, for at erfare om den af nogle i Sielland kundige Agerdyrkere kunde finde lige saadant bifald, og derefter blive almindelig vedtagen. Min Hensigt hermed er reen og oprigtig, og allene at ville tiene det almindelige og mine Medborgere i Fædernelandet, der ikke formedelst For=Domme ville nægte at antage noget, som er Nyt, fordi det er dem fremmed. Jeg gjorde paa min Bekostning med Plougen en Udreyse til Kollekolle til den berømte Landmand Hr. RegimentsSkriver Dahl, og merkede at Plougen fandt hans bifald, omendskiønt den ikke blev prøvet. En høy Patriot har været saa gunstig, at tillade den at staae i sin Gaard i Kiøbenhavn, hvorfra den mueligt torde blive videre bekiendt- og optagen til almindeligt Brug, som har været min Bestræbelses Hoved=Øyemed. Sammel Hertel, Sogne=Degn for Wester Marie Menighed, paa Bornholm.