Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1840-01-14
Af den nye Fundatssamling ved Hr. Dr. Provst Schack, Ridder af Dannebrogen, er den første halve Deel for Fyens Stift, indbefattende Svendborg, Amt samt Stiftslegatterne for Fyens Stift, nylig udkommet. Samme er tilegnet Hs. Majestæt Kongen, som daværende Gouvernør over Fyens Stift. At Værket begynder med Svendborg og ikke med Odense Amt, har sin Grund deri, at Udgiveren manglede fuldstændig Oplysning om en meget vigtig Stiftelse i Odense Bye selv, Med Undtagelse heraf er han i Besiddelse af alle Materialier til Samlingen for den øvrige Deel af Stiftet, saa at Trykningen af anden Deel strax kan begynde. J denne haaber han ogsaa at kunne meddele Grundreglerne til sit Forslag om en almindelig Forsørgelses-Anstalt, i Særdeleshed for Middelstandens uforsørgede Døttre. J Henseende til de geistlige Embeder gaaer Forslaget ud paa en ligeligere Fordeling, saaledes at der af hver Præst udredes noget Vist efter Kaldets Størrelse og til hver Enke noget Vist efter Størrelsen af det Kald, hendes afdøde Mand sidst har havt. Her findes iøvrigt Alt til Fundatserne henhørende samlet og ordnet med umiskjendelig Flid, og da dette interessante Værk saaledes egentlig kan betragtes som et vigtigt Archiv til Oplysning i paakommende Tilfælde, tør Man haabe, at Præsterne, ligesom tildeels har fundet Sted i Sielland, paa Skole= eller Fattigkassens Bekostning ville subskribere paa den Deel, som omhandler deres respective Pastorater, alt eftersom den ene eller anden af disse eie Stiftelser eller Legater, der afhandles i Værket. (De, som paa denne Maade ville eie enten hele Samlingen eller en Deel af samme, kunne lade deres Navne antegne paa Adressecontoirets Boglade, hvorfra den vil blive dem tilstillet heftet og portofrit for Subskriptionsprisen, 8 s. Arket, stor Octav.)- Den i Begyndelsen af Mange yttrede Tvivl om, at Jldkuglen, som lod sig tilsyne den 8 dennes om Aftenen, kunde være et Luftsyn (Meteor), men snarere Virkning, af et Fyrværkerie, maa svinde for de samstemmende Beretninger fra forskjellige og langt bortfjernede Egne. Af de jydske Aviser findes Luftsynet omtalt fra Horsens og Ribe. Paa begge Steder faaes en klar lysende Jldkugleat bevæge sig med stor Hastighed omtrent i Nordvest. Størrelsen var omtrent som Fuldmaanens. Dens største Høide var, saavidt det kunde skjønnes, lige med Orions Belte. Da den skiltes af eller udsluktes, kastede den nogle røde Gnister fra sig. Ved Ribe hørtes tillige et Drøn, som af en i nogen Afstand affyret stor Kanon. Private Meddelelser fra flere fyenske Egne stemme i Hovedsagen hermed. En Jagttager her i Odense antager Jldkuglens Gang fra Vestsydvest til Ostnordost skraanende mod Horizonten i en Retning af omtrent 20 Grader. Glandsen, var stærkt luende og lysende, den tilsyneladende Størrelse, og Figur som en omtrent 2 Alen lang meget spids Kegle, hvis tykkere Ende fortil dog var aldeles afrundet. Det Viste fortjener at bemærkes, at omtrent 1/2 Time for Meteoret lod sig tilsyne, gik en lysende Stribe forbi Horizonten, i den Retning, som Meteoret senere tog. Ved Nyborg viste Jldkuglen sig med mangefarvede Straaler og lyste en liden Stund som den klareste Dag. J Svendborg viste den sig med en lang rødlig Hale, der i en betydelig Høide tog sin Retning lige over Byen fra Øst til Vest. Paa Egnen imellem Svendborg og Faaborg viste Meteoret sig af en betydelig Glands og Størrelse, omtrent som Maanens, naar den er nær ved første Qvarteer. Det viste sig først ikke langt fra Zenith og dalede ned i Vesten, men Det skinnede slukkedes, inden det naaede Horizonten. omtrent i 4 Secunder. (Af denne korte Varighed lader sig forklare det Vanskelige i at faae nøiagtige Beretninger.) Meteoret blev ogsaa seet i Faaborg, der ligger 2 Mile, vestligere og desuagtet i samme Retning, hvoraf sluttes, at dets Afstand har været meget betydelig. Efter en Beskrivelse fra Strandbye, imellem Faaborg og Assens, varede Luftsynet i 10 Secunder og satte mange Menneskeri Skræk, da selv i Værelser Lyset tabte mærkeligt sit Skin. Formedelst en mellemliggende Bakke syntes det at adsprede sig i mange Gnister og Lysstraaler; men snart samlede det sig igjen og fortsatte sin Fart i en Slangelinie med en meget stor lysende Hale, og tabte sig omsider i Sydvest i mange Straaler og som en Raket med et temmeligt Skrald og Guister. J Assens forekom det som Jldkuglen sænkede sig i Beltet med et betydeligt Knald. J det nordlige Fyen og Jylland synes den ikke at være bleven observeret.