Berlingske Tidende, 1836-04-02
J Nr. 49 af Jtzehoer Stænder-Tidende begynder som vi allerede have meldt – Beretningen angaaende den Beraadslaaning, der i Stænder-Forsamlingen har fundet Sted over Udkastet til en ny Toldforordning. Denne Beretning gaaer igjennem de følgende Nummere 50, 51, 52, 53 og 54, uden endnu i det sidste Nummer, at være endt. Denne Tidendes Grændser tillade os ikke, som hidtil skeet er, at meddele et omstændeligt Udtog, af en saa vidtløftig Discussion; vi maae derfor indskrænke os til Følgende. De Amendements, der ere gjorte deels til Beretningen af den til Lovudkastets Prøvelse nedsatte Committee, deels til Udkastet selv, beløbe sig til 154. J Begyndelsen af Committeens Beretning bemærkes, at den rigtignok i Almindelighed var fuldkommen enig med de i Henseende til Tolden af den kongelige Hr. Commissarius udviklede Grundprinciper, men at af den dog kun en maadelig Told kunde ansees som beskyttende, hvorimod en overordentlig Afgivt forekom Committeen hverken at stemme overeens med en velforstaaet Jnteresse for Jndustrien, eller med dens Befordring og Udbredelse. Committeen var ogsaa af den Mening, at de stedlige Forhold i Holsteen tale aldeles imod Systemet af høje Toldafgivter, at høje Told ansættelser desuden ikke lade sig forene med Hensynene paa de øvrige Folkeclasser, og ikke engang vilde være inddrivelige; derfor forekom en Beskyttelsestold af ti til tyve pCt. Committeen at være en altfor høi Told, for at betragte den som Regel. Derhos havde Committeen ogsaa den Anskuelse, at med Hensyn til forskjellige Forhold, der kom i Betragtning ved enkelte Varer og enkelte Jndustri-Grene, vilde en conseqvent Udførelse af et fastsat Princip for en Beskyttelsestold med bestemte Procenter hverken være mulig eller tilraadelig. Committeen troede og saa, at ved Toldansættelsernes Ordning maatte tages Hensyn paa navnlig at skaane de mindre formuende Folkeclasser, ligesom ved Toldlovenes Udførelse paa Befordringen af den redelige Handel og at hemmeSnighandelen. Men til at forhindre Snighandelen, er kun en lav Told et virksomt Middel, hvorfor ogsaa de Varer, der sædvanligviis danne Gjenstanden, for Snighandelen, maatte uden Undtagelse kun belægges med en muligst ringe Told. Committeen troer, efter en sandsynlig Beregning i Hertugdømmet Holsteen, at maatte antage, at Toldindtægten ved dennes hensigtsmæssige Nedsættelse kunde blive for- oget, og det meget betydeligt. Videre forekom det Committeen, at den yderligere Gjensidighed mellem Danmark og Hertugdømmerne var ønskelig og nødvendig; dog maatte den udtale sin Anskuelse i saa Henseende saaledes, at, om endog Ligestillingen, af Toldansættelserne vanskelig vilde kunne iværksættes paa en for begge Landes Jnteresse lige hensigtssvarende Maade, saa vilde dog Jntet være iveien for, at de indenlandske Producter og de af indenlandske Producter forfærdigede Fabrikater maatte vorde betragtede som indenlandske og befriede fra al Jndførselstold gjensidig i Kongeriget og i Hertugdømmerne, medens alle Uligheder kunne jevnes ved Differentstold af alle fremmede Producter og Fabrik kater, eller for Fabrikkater af fremmede Producter. Man kunde heller ikke tvivle om, at saalænge Samfærselen i det Jndre ikke var ganske fri, maatte en stor Deel af de Mangler vedblive, hvorover saavel fra de Handlendes som fra Publicums Side med Rette saa meget klagedes. Just som denne Artikkel var givet til Trykkeriet, erholdt vi Nr. 55 af Jtzehoer Stænder-Tidende, hvori Slutningen af ovennævnte Beretning findes, og til ligge en anden over Forhandlingerne angaaende Canal-Passage-Tolden.