JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-10-31
Paa den gamle Assistents=Kirkegaard udenfor Kiøbenhavns Nørreport skal foretages en Forandring, hvorved alle de Gravsteder, hvortil ikke haves længer Eiendomsret. end til 1823, ville vorde sløifede, - og saaledes mang skiønne Jndfald og Bommerter udslettet af Jorden, Overflade!
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-10-31
En Enke, der har den fornødne Jndboe ønsker sig et fornuftig og veldannet Medhielper, med hvem hun efter nærmere Bekiendtskab muligen kunde indlade sig i nøier, Forbindelse. Hvo som herpaa vil reflectere ville aflægge et Billet til X. Y. 881 paa Adressekontoiret, og ubrøde, lig Taushed forsikkres.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-10-31
Hvem som hedder Margrethe Petersen er i Adresseavisen bleven opfordret til at melde sig i Hotel royal, si at erfare noget særdeles Behageligt. Cours den 25de October. Hamb. 2 M. 247, vista 250. Spec. 253. - Specier solgtes til 15 Mk. 3 s. Obligationer (med Rente fra 11te Juni 1822) 83.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-10-31
Nationalbank-Obligationer (af Laanet den 2den Febru1820) 102 Rbdlr. r. S. (uden Renter) eller 129 Rbdlr. Sedler pr. 100 Rbdlr. r. S. - Norske Rigsbanksedler 12 1/2 a 12 3/8. - Svenske Sedler 61 1/2 s. - Disconto 5 pas
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-10-31
Ledige Embeder. Under det danske Cancellie: Ordneret Catechet- og første Lærer-Embedet ved Borgerskolen, Skielskiør, Løn 300 Rbd. Sølv, foruden fri Bolig og Brænd sel, samt Høitidsoffer af Menigheden. - Ordineret Cateche- og første Lærer-Embedet ved Borgerskolen i ÆrøeskiøbiLøn 296 Rbd. r. S., foruden frie Boelig, 10 Rbd. r. S. 6. Brændsel i Skolestuen og Høitidsoffer efter fast Bestemmelse.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-10-31
Toftlund Sognekald i Ribe Stift, 170 Rbd.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-10-31
Befordringer og Afgang. Under Rentekammeret Den 3die August er Skrædermester D. C. With udnævnt i Hofleverandeur. Den 14de September Oldermanden for Gulsmedlauget i Kiøbenhavn, N. Christensen, til Hofguldsmed.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-10-31
Under General-Toldkammer= og Commerce-Collegiet: De 1ste October er Stabscapitain L. Prehn beskikket til Told Consumtions-Jnspecteur i Middelfart.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-10-31
Under de Deputerede for Finantserne: Den 19de October er C. A. F. Aschenfeldt udnævnt til Copiist i Assignations=Erveditions- og Bogholder-Contoiret under de Deputerede for 8 nantserne. Hals.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-10-31
Den 24de October. Jndkomne: J. Helmann fra BanholA. Larsen fra Marstrand. P. M. Smidth fra Drammen. C. Jørgensen fra Farsund. C. H. Pank fra Fredericia. Larsen fra Lissabon. J. Jensen fra Rudkiøbing. C. T. Bruun, fra St. Uebes. - Afseilet: P. T. Berg til Altona. en 25de. Jndkomne: J Theilmann og P. Stangaard fra benhavn. sen 26de. Jndkomne: N. C. Koefoed, H. A. Staarup, blausen og T. C. Ballouff fra Kiøbenhavn. A. Calbom fra nøe. H. Nielsen fra Langesund. N. Sand fra Dram- Afseilet: J. Jensen til Frederikshavn.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-10-31
Aalborg. For allernaadigste Dronnings og vor dyrebare Kronsesses høie Fødselsdag have vi her høitideligholdt med gade Følelser og det ædle Froesind, der egne Danmarks nemmelige Undersaatter. Dagen iforveien blev det natiske Selskabs nye smagfulde Theater indviet, hvor bepladsen forestillede en smuk Lund med et Altar, hvor Kunstens Genius. Concordia! hvide Klæder, med en Laurbærkrands om Hovedet, en sk Maske og et Speil ved Fødderne, saae Man Kuni Genius støttende sig til Alteret. Hun fremsagde følde Prolog; Saa steeg Du frem af Tidens skumle Hav, Du ønskte Dag, da her jeg skal modtage Det skiønne Offer, denne Kreds mig gav, det Vidne om dens heldig brugte Dage. - Jeg saae Dig elskte Venneflok - Du streed Med Jver til det Maal, Du nu har fundet, Du pleied Kunstens Blomst i Borgerfred, Din Jver over Tiden Seir har vundet, for tretten Aar det første Frø blev lagt J tørre Jord, som Alles Flid har hegnet, Nu prunker alt en Eeg i Vaarens Pragt, Alt mangen hindring er for Kraften segnet; Det lille Skud sig svang i Skye som Stamme; Thi Enighed har værnet om dens Rod, Fra Kronen blinker Kunstens Stierneflamme Og Alterilden blusser ved dens Fod. Som Dig den fryde skal Din Fremtids Old, Og Secler ej Din Jdræt skal forglemme, Samdrægtighed skal skiærme den mod Vold, Her lyde ene Venskabs blide Stemme. Du brave Æt - Du Frøet først nedlage; Dog slog dets Spire kraftig alt i Jorden; Derfor skal Tempel nu om Stammen staae, Thi Kraft den har og Jern dens Rod er vorden. -- Saa kommer Alle til det kiære Hiem, Som J har skiænket mig ved Limfjords Vover, Dets Alterild, som Stierne dæmrer skem; Men Luens klare Skiær mig trofast lover: Ved Enighed den luer evig varm, Og gløder Kraft i den Forsagtes Arm, Den gyder Mod naar Kummers Time kommer, Den skiænker Trøst naar Farens Stund er nær, Den smiller Glæde naar man samles her, Den stirrer ned, som Lastens strenge Dommer, Den blinker Tillid i hver Borgers Barm, Den svækker Nag, den dulmer Hævn og Harm, Den giver mangt et Vink fra Evigheden, Den sender Haab fra Himlens lyse Blaae, Den blusser Styrke, naar J matte staae, Den maler Krig og skiænker held i Freden, Saa nyd - men nyd med Tak til ham som gav, Ved Faderkierlighed, den Tryllestav, J Eders Haand der Templets Mure reiste ; Thi de skal tolke for den fjerne Tid : Ved ædel Enighed og trofast Flid Af lave Tag den Tempeltinde kneiste. -- Concordial kom fra Dit stille Lye, Tag Sæde her - jeg Dig med Aalborgbye, En Krands af Nordens Egeblad vil binde Og slynge den i mine Laurers Favn - Klart i mit Tempel straale skal Dit Navn, Du blide Søster, evige Gudinde!! Derefter traadte tvende hvidklædte Børn ind, begge med Krandse om Hovedet; det ene bar en Egekrands, det andet en lysende Fakkel. Gudinden tog Egekrandsen, og sammenslyngede den med en paa Alteret værende Laurbærkrands. Forenede hængte hun saaledes begge Krandsene, over de ovenanførte Navne, og i samme Øieblik saaes neden under følgende Jndskrift: Kunst og Enighed. Skjænker Fryd og Fred. Efter med Faklen at have antændt Alterluen, gav hun denne tilbage til Barnet, og blev staaende ved Alteret i en bedende Stilling. Jmidlertid blev en Sang afsiungen, hvorefter Dækket faldt.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-10-31
Da Skuespillet var tilende, høitideligholdtes Danne moderens og Kronprindsessens høie Fødselsdag med følgende Epilog: Saa har Thalia her for første Gang Udbredt sit Billedslør for Venneskare; Mens Hallen Gienlyd gav af Høitids-Sang Og alles Hierter stemt til Glæden vare. Fordobblet den opflammes i hver Barm, Da næste Dag nye Festlighed bereder, Hos et taknemligt Folk, hvis Hue er varm For sin høitelskte, blide Dronnings Hæder.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-10-31
J Seklerne Skjoldungers Minde staaer Og Danmarks Skytsaand med den Hulde svæve, Høitiublende vor Sang skal Himlen naar Og Kierlighed den over Skyen hæve. Som mildt nedsmilte til vor Frederik, Og gav ham sund igien i Dine Arme; Til Din, til Landets Fryd Han Frelsen fik Og derfor stige Ønsker dobbelt varme. O Danmarks ømme Moder, festligen For Dig, for elskte Datter Alle stemme: Velsignet komme Dagen tidt igien, Selv Himlen huldrig Ønskerne skal fremme. Herefter blev atter en Sang afsiungen, og de samtlige Tilstædeværendes rungende Hurraraab endte Festen. J Klubben Enigheden var den 28de October er muntert Bal, der varede til den lyse Morgen. Ved den øverste Ende af Dandsesalen saaes en Gudinde, holdende en Laurbærkrands, hvori stod Navnetrækket : MC. Ved begge Sider to flammende Alterluer. Foroven læste Man i Transparent følgende Ord: Krandsen som Dig Folket fletter Kjerlighed om lssen sætter. Forsamlingen var meget talrig, thi Selskabet havde viist den Humanitet, ogsaa at tillade Andre uden for dets Kreds, for en yderst billig Betaling, at deeltage deri. Det troede, at en slig Folkefest burde være almindelig. Over Bordet blev Nationalsangen afsiunget, hvorpaa Hans Excellence Hr. Geheimeconferentsraad, Stiftamtmand v. Moltke udbragte Hendes Majestæt Dronningens og Hendes Kongelige Høihed Kronprindsessens Skaal, der eenstemmig og med Hurraraab af hele Selskabet blev gientagen.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-10-31
Døde. Forhen Stads= og Varemægler J. C. Winther, 75 Aar; Klædehandler Tvermoes, Cancellieraad C. C. W. Eng holm, 50 Aar; Kleinsmedmester L. Petersen, 45 Aar, Hattemagermester C. Madsen, Capitain af det borgerlige Infanterie, 57 Aar, Mad. M. Nyested, fød Bierring, 75 Aar; Øltapper, L. Nielsen; Mad. Køhne, 76 Aar; Mad. C. C. Møller, fød Ørsted, 78 Aar; Alle i Kiøbenhavn. Stiftamtmand Hans Kon foed, Ridder af Dannebroge, i Ribe. Mad. A. M. Røding, 72 Aar; Mad. A. Omsted, fød Dedecam, i Christiansfeld.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-10-31
Bekiendtgiørelser. At Herredsfoged- og Herredsskriver-Contoiret for Øster= og Vesterhanherred er, fra Dato af og indtil videre, her paa Aagaard, i Kiettrup Sogn, Vesterhanherred, og at Forligelses-Commissionen for sidstnævnte Herred holdes paa Contoret og Fredagen samt at Klager til Commissionen modtages og Jndkaldelser udstædes sammesteds ligeledes om Fredagen; dette har jeg ikke skullet undlade herved at bekiendtgiøre. Aagaard den 28de October 1822. Kjer, constitueret Herredsfoged og Skriver samt Forligelses-Commissair i begge Hanherrederne.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-10-31
En sort Hoppe med en hvid Fod og en næsten usynlig Stierne i 3die Aar, samt en sort og bruun Hæst 2 Aar med hvide Bagfødder og en liden Stierne, ere bortkomne fra Undertegnede omtrent den 20de October. Opdageren vil mod en Douceur give Oplysning om dem paa Kornumgaard i Hiøring Amt. M. Møller. Ahorn, Ælm, Kastannier og en Deel store Æske tienlige til Udplantning, kan bekommes hos M. Møller i afgangne Dannebrogsmand Schiellerups forhen tilhørende Sted.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-10-31
God Fyldning af Steen, Kalk og Gruus, kan erholdes fra Hospitalet frit ved Afhentelsen, hvorom Vedkommende, som attraaer slig Fylding, snarest mueligt vilde melde sig. Aalborg den 30te October 1822. Schou.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-10-31
Skipper F. Andresen agter sidst i denne Uge eller bestemt først i næste at afseile til Kiøbenhavn, medtager Fragtgods og Passagerer. Fartøiet er beliggende ved Frisenborg.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-10-31
En liden men god 2 Etages Kakkelovn ønskes strax til Leie, Adresse-Contoiret anviser den Søgende.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-10-31
Hvo der maatte antræffe en gammel sort Hoppe, noget krumrygget og market i Sp., der er bortkommen fra Nibe Mark, anmodes om at levere den til Tienestekarl Anders Lassen, i Nibe, som derfor vil betale en passende Douceur.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-10-31
Det Huus i Sebbersund, som Peder Frandsen sidst har beboet, kan erholdes til Leie og strax tiltrædes: man henvender sig derom til Prokurator Spreckelsen i Nibe.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-10-31
En Karl, forsynet med de bedste Beviser fra de Steder som han har tjent og nu tiener, ønsker sig Tieneste til 1ste November, som Avlskarl eller Kudsk. Addresse-Contoiret giver Underretning om, hvor han for Tiden tiener.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-10-31
En Pakbod, er strax at faae til Leie, i Madame Kield bergs Gaard ved Stranden. Urverdenen eller Beviis for ældre Verdeners Tilvæ- og Undergang, af Ballenstedt, 3 Mk.; Skriverbøger paa Bog Papiir, indbunden til Skolebrug, 1 Mk., faaes hos Vogelius, Boghandler og Bogbin¬
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-10-31
Proclama. Ifølge Proclama som er læst ved Underretten og fremstil Læsning ved Landsoverretten, ere Alle og Enhver, maatte have Noget at fordre i den paa Hovedgaarden Rønne holm afdøde Proprietair Christen Lychegaards og et levende Hustrues Boe, indkaldte med 12 Ugers Varsel, ti anmelde og legitimere deres Fordringer for undertegnede 6 teforvalter, hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Sæbye den 26de October 1822. Boeck.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-10-31
Auctioner. Tirsdagen den 12te November førstkommende, om Forn dagen Klokken 10, bliver efter Begiering, paa HovedgaaWillestrup, foretaget og holdet offentlig Auction, 37 Tdr. godt gammel Rug, hvortil Liebhavere indbydes, Auctionen fremmes efter de paa Auctionsstedet bekiendtgiøre Conditioner. Ernstpriis den 29de October 1822. Nissen.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-10-31
Hovedgaarden Kokkedahl beliggende i ØsterhanherHiøring Amt, af Hartkorn frie Hovedgaardstaxt Ager og 6 37 Tdr. 1 Fdkr. 2 Alb., en Vippe og en større Vindmøtilligemed Bøndergods af Hartkorn 308 Tdr. 3 Skpr. 2 Fk. 2 Alb., som svarer i aarlig Landgilde 167 Rbd. 2 Mk. Sølv og 19 Rbd. 12 s. Sedler og Tegn, 73 Tdr. Rug, Tdr. 4 Skpr. Byg, 10 Lpd. 8 Pd. Smør, nogle Giæs Høns, foruden at Gaardmændene forretter det fornødne verie til Gaarden, samt endeel Reiser og Huusmændene 1 Dage tilligemed mere Pligtarbeide, samt Torslev Sogns ha Konge- og hele Kirke-Korn- og Qvægtiende, matricul for 22 Tdr. 4 Skpr. Hartkorn, bliver stillet til 3de offentAuctioner nemlig: de 2de første paa mit Contoir paa AagaTorsdagen den 14de og 28de November og den sidste Kokkedahl Fredagen den 13de December hernæst, hver De Formiddag Kl. 11 til Bortsælgelse om antageligt Bud maa giøres. Eiendommene vil forinden paa Forlangende blive forevilGaardens Forvalter, og bemærkes for øvrigt: at Kokkedaer en af de skiønneste og solideste Gaarde i Amtet, beligge tæt ved Liimfjorden lige over for Nibe med en smuk og i bringende Frugt- og Kiøkkenhave tæt ved en lille Elle- og 3 keskov samt Lystplantage, ligesom og at der i Gaardens Jord som har et Areal af 403 Tdr. Agerland, Ind- og UdmaJorder, 357 Tdr. England og 122 Tdr. Land, Kiær og Or drev, hvorunder 8 Tdr. 3 Fdkr. 2 Alb. ufrie Hartkorn, sa vanlig saaes 84 Tdr. Rug, 45 Tdr. Byg og 100 Tdr. Ha og kan avles i et middel Aar 200 Læs Enghøe samt fødes græsses 140 a 150 Stkr. Fæehøveder, 180 Stkr. Faar saa a 8 Væster m.v. Gaardens Meierie 100 Stkr. Køer, er i deelagtig bortforpagtet indtil 1ste Mai 1824 imod aarlig Af 22 Tdr. Smør og Tienderne hæves i Kierven. Korn &c. P. duktions Transport skeer beqvemt baade til Søes og Lands Aalborg, Nibe og Løgstøer samt til flere i Nærheden ligget Ladepladser ved Vestkysten. Efter Conditionerne som ligge Eftersyn hos Hr. Prokurator Holm i Hiøring og paa Contoir, kan 80,000 Rbd. Sølv blive indestaaende i Eiende men paa 2den Prioritet næstefter 3350 Rbdlr. Sølv Legater. Han-Herredernes Contoir den 7de October 1822. Kjer, constitueret Auctionsdirecteur.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-11-02
Udlandet.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-11-02
Kongressen angaaende. Den 15de October holdt Keiseren af Østerrig under Sa ring af Garnisonen og Kanonernes Torden sit Jndtog i rona. Omtrent ved samme Tid indtraf ogsaa Kongen Preussen dertil, ledsaget af Erkehertug Rainer. Strax er Ankomsten aflagde Keiseren tilligemed Storhertugen, Toscana og Hertugen af Modena et Besøg hos Kongen, ket Høistsamme giengieldte. Den 16de holdt Keiser andet sit Indtog, og drog, ledsaget af Keiser Frantz, til det for ham indrettede Pallads Canossa, hvor han modtaget af Kongen af Preussen, Storhertugen af stana, Hertugen af Moden og de øvrige tilstædeværenerkehertuger. Samme Dag spiste Keiseren af Rusland Kongen af Preussen hos Keiser Franz en famille.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-11-02
paa Fyrst Hardenberg, Lord Wellington, Grev Bern fere ankomne til Verona. J Veronas Cathedralkirke holdt en 3 Dages høitidelig Gudstieneste den 9de, 10de 11te October i Anledning af den udmærkede Gunst, der blevet denne Stad til Deel. Alles Opmærksomhed er hvendt paa, hvad Kongressen vil afhandle. At dens handlinger ikke ville komme til at angaae Tydsklandsefatning, derom er i en fra det østerrigske Hof udgangen kular=Note meddeelt alle Regieringer af det tydske Forind en beroligende Forsikkring.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-11-02
Tyrkiet. Den 22de September erholdt Porten officiel Efterretsig om, at Staden Corinth tilligemed Havnen er igien i stakernes Hænder og Centralregieringens Sæde skal allede være forlagt derhen. Alle i Constantinopel værende skiæker søge at komme bort. Tilstanden der er betænkelig, Følgerne af den græske Opstand bestandig meere udvikle og ved indtrædende Omstændigheder blive dobbelt føle F. Thessalien, Livadien, Morea betale ingen Afgivmere og Churschid Paschas strenge Befalinger, at skaade Christne, komme for sildig; thi hvo, der havde Penge, borte, og de Fattige, som bleve tilbage, føre Vaaben. General Normann, der sagdes at være paa Veien til sit tydske Hiem, staaer i Spidsen for 2 til 3000 Sulioter 6 Mile fra Larissa. Efter en Skrivelse fra Augsburg behøver Efterretningen og Overgivelsen af Suli endnu Bekræftelse. - En Efterretning fra Arabien har udbredt Skræk i Constantinopel, at nemlig Wechabiterne have overfaldet de til Mecca og Medina gaaende Caravaner, og nedsablet flere tusinde (Nogle sige: 10000) Tyrker. Perserne staae paa den ene Side i Sulimannien, paa den Anden i Erzerum; de have Mesopotannien og den største Deel af det tyrkiske Armenien inde. Bagdad giør tapper Modstand, men vedvarer den Knibe, hvori Porten nu befinder sig, torde ogsaa denne tilsidst være forgieves. - Den tyrkiske forpestede Flaade fortsatte den 19de September sin Fart til Dardanellerne, og blev forfulgt af Grækerne, hvorved den mistede en Fregat. Den algierske og den ægyptiske Flaade ere seilede, Hver til Sit. - J Fyrstendom merne har Efterretningen om de Firmaner, der paabyde Gulds og Sølvs Udlevering a. gjort stort Jndtryk, og det synes som Man frygter for at publicere og fuldbyrde dem, da Paschaen af Belgrad endnu ikke har bekiendtgjort dem, skiøndt Man veed, at han har dem i Hænderne. Tilstanden der er forresten særdeles forvirret, og Man venter ikke at see Rolighed og Orden bragt tilbage, uden Congressen, kan bevirke den.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-11-02
Spanien. Den 8de October forelagdes Cortes en vidtløftig Beretning af Krigsministeren Miguel Lopez Bannos. Den var deelt i 5 Afsnit, hvori han 1) Fremsatte den nærværende Tilstand af de Administrationsgrene, som vare afhængige af Krigsdepartementet, hvorledes nemlig Armeen, der 1820 var reduceret til 66,000 Mand, derefter indskrænkedes til 62,000; men nu kun bestod af omtrent 52,000; den active Milits har ikke kunnet udfylde den til det Nødvendige; Armeens Klæder og Eqvipering ere slette og blive daglig slettere; med Artilleriets Materiale staaer det ei heller bedre, og det Samme gielder og Jngenieur væsenet. 2) Viste han Grændsemagternes militairiske Stilling: Frankrig har opstillet en Armee paa Grændsen, haroptaget spanske Oprørere, Planer ere der blevet lagte, Rustninger fuldførte, Penge og Proviant anskaffet, fra Frankrigs Side saavelsom fra den hellige Alliance, hvis Hensigter ikke kunne vides, synes derfor Spanien at maatte være belavet paa Alt; fra Portugal er Jntet at frygte, snarere derimod Hielp at haabe, i Gibraltar have Engelænderne kun de nødvendigste Tropper. Maroccos Stridskræfter ere nul; desuden har Spanien Fæstninger i Africa. 3) Giennemgaaer han nøiagtig Jnsurrectionens Historie fra dens første Udspring i hvert enkelt District, og viser dens nuværende Stilling. 4) Viser han, hvad der var foretaget fra Regieringens Side til at undertrykke Jnsurrectionen. Og 5) yttrede han sin Mening om, hvad der videre var at foretage. De 4 Midler, hvorved Fiendens Planer kunde giøres til Intet, vare: Armeens Recrutering, den active Militses Recrutering, hurtig Organisation af nye Milits=Batailloner og Penge. Armeen maatte udbringes til 100,000 Mand. Penge maatte ikke mangle, at ikke Troppernes Enthusiasmus ved Mangel paa alleslags Fornødenheder skulde kiønnes. Armeen maatte sættes istand til at føre Krigen med Kraft, og saaledes forkorte den. - Efter Canga Argnellas Forslag besluttede Cortes at opfordre Ministeriummet til at aflægge Regnskab for de Aarsager, som har sat Nationen i dens nærværende Stilling. Troesarmeens forskiellige Corps trække sig sammen og danne en Forsvarslinie fra Seo til Puycerda. Mina marscherer mod Slottet ved Urgel, Zarco del Valle nærmer sig fra Conqve de Tremy, Milans marscherer mod Olot. Royalisterne synes derfor at være i Knibe og Man seer et Hovedslag imøde. Baron Eroles har opfordret Baron Gayan til at gaae over til Royalisterne, og føiet til, at 70,000 Mand Franske vilde trænge ind i Spanien paa flere Puncter, men Gayan har svaret, at han vilde blive sin Eed tro til sit sidste Aandedræt. Courrier francais siger i den Anledning: Baron Eroles har før været anseet som en Troens Helt, og Religionens Forsvarer, men her veed Man ikke, hvad Man skal troe, thi enten er det sandt, at en fransk Armee rykker ind i Spanien og da har han forraadt en Regierings Hemmelighed, som vil alliere sig med ham, eller det er falskt, og da er han en Bedrager. -De i Cadix og Puerto St. Maria bemærkede Symptomer, af den gule Feber ere ganske forsvundne.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-11-02
Blandinger. J Frankrig drive Piqueurerne deres Uvæsen. 3 til 4 unge Damer ere bleven farligt saarede af dem. Men endnu har Man ikke kunnet faae fat paa Gierningsmændene.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-11-02
Den 16 Dage gamle Prinds Rudolph Franz, Søn af Erkehertug Carl af Østerrig, er til det Keiserlige Hofs store Sorg død den 11te October. Den 14de blev Liget høitidelig bisat i den Keiserlige Begravelse.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-11-02
Lord Amherst i Engelland er udnævnt til Generalgouverneur af Jndien og Sir Henry Wellesley til Gesandt ved Wienerhoffet i Lord Londonderrys Sted.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-11-02
Den engelske, berømte Skuespiller Garricks Enke er død, 100 Aar gammel.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-11-02
Østerrig skal have tilbudt at betale Engelland 3 Mu Pund Sterling; men og hele Gielden, der er steget i Millioner, derved skal være afgjort, veed Man ikke.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-11-02
J en Borgers Have i Berlin har en Viinstok, der nede en Løvhytte, iaar baaret 2710 Druer.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-11-02
J Søderkoping gav en Daglønner i sin Hidsigheafsindige Steddatter et Slag med en Øre. Slage ikke dødeligt, dog tabte Pigen derover sin Bevisthed. da hun efter nogen Tid vaagnede op af sin bevidstløste stand, befandtes det, at hun havde faaet sin For igien.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-11-02
Et Barn paa 10 Aar, en Datter af afdøde Fe schal Adlercreutz, der i Aaret 1809 gjorde sit Fædrene Sverrig store Tienester, er paa hendes Moders Land ikke langt fra Stokholm, bleven myrdet af hendes Opserske, en 69 Aars gammel Kone. Den ulykkelige Ma var reist til Slottet Tullgarn for at aflægge Prindsessen, Besøg. Opvartersken, der sov i Værelse med den u Frøken, havde om Natten sildig grebet Barnet ved, ret, og skaaret det Struben over. Neppe var det sig førend Gouvernanten traadte ind i Værelset, hvor Mordersken bibragte sig selv adskillige Stik i Halsen, dog ikke vare dødelige. Anledningen til denne Udaad Man endnu ikke kunnet opdage.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-11-02
J Warschau er udkommet en almeenfattelig og in sant Bog, Polens Historie paa Hebraisk, udgive den ifralitiske Kiøbmand Nathan Rosenfeld.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-11-02
Den 21de Mai blev paa Grev Bothmers Gods, langt fra Wismar, skudt en Stork, der paa den Side af Halsen havde en Piil siddende lodret, hvor maaskee en americansk Vild har villet dræbe den. P. var 2 Fod 10 Tommer lang, af sort Træe, med en afJernspids, der var gjort fast med en Traad. J en By ved Mosel nedenfor Trier havde nogle J byggere afsondret sig fra Menigheden og holdt deres Ge tieneste hos en vis Mathias Schmidt. Den 22de Au bleve Forstanderne for disse Separatister kaldte for Lo raaden, som for Fremtiden forbød dem deres Forsamling men endnu samme Aften slog Lynilden ned i deres Forlingshuus.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-11-02
Fædrelandet.