JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-03-03
Efter en Beretning fra Danzig af 4 Februarii var General Benningsen d. 29 Jan, i Nærheden af Østerode, og syntes at ville fortsætte Marchen. mod Thorn). Grouvelle, forhen Fransk Minister ved det Danske Hof, er død d. 2 Oct. f. A. paa en ganske besynderlig Maade. Han har, som bekjendt, besørget den historiske Deel af Ludvig den Fjortendes nylig udkomne Værk, og forfattet en historisk Jndledning til samme. Grouvelles Arbeide blev især dygtig gjennemheglet af Fivee i Mercure de France. Denne Recension faldt ham en Aften i Hænderne, da han var i Besøg hos een af sine Venner. Da han kom til det Sted, hvor Recensenten i Anledning af Udladelserne om Ludvig den Fjortendes Død, siger: "heri har Forfatteren nok Ret, thi han forstaaer sig godt paa Kongers Død, fik han en Rystelse over hele Legemet. – Man maatte føre ham hjem, og to Dage derefter døde han af en Betændelsesseber, Grouvelle har, som engang forhen er meldt, oplæst Ludvig den Sextendes Dødsdom, og Rocensentens bitt tre Hentydning har altsaa rystet hans maaskee desuden svage Nerver saa stærkt, at Døden var en Følge deraf.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-03-03
Krigsskuepladsen. Den 11te f. M. om Aftenen blev, under Trompeters Lyd, den Franske Armees Seier over Russerne ved Eylau, officiel bekjendtgjort i Warschau. Det hedder i Bekjendtgjørelsen, at Russerne ikke allene have lidt et Nederlag, men at de endog ere blevne ganske adspredte; at de, uagtet deres Tal var næsten 4 Gange saa stort som de Franskes, mistede 40 Canoner, 16 Standarter, og omtrent 12,000 Krigsfanger. Slaget varede fra om Morgenen Kl. 8 til om Aftenen Kl. 6. Marchallerne Augereau og Lannes ere blevne saarede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-03-03
- Kongen og Dronningen af Preussen befinde sig i Memel. - Russernes Avantgarde commanderes af Førsten Bagrathion. - Den Franske Keiser forstærker nu sin hele colossalske Armee fra alle Kanter. Linietropperne i de sydlige Franske Departementer skulle have faaet Ordre, at begive sig til Jtalien, og en Deel deraf er allerede rykket op 80,000 Conscriberede marchere til Storarmeen som Reservearmee, Schweitz er bleven opfordret til, d. 1 Maji at stille 16,000 M., med den Erklæring, at Frankrig i modsat Fald anseer Capitulationen for ophævet, og det hedder endog, at det Franske Cabinet underhandler med Spanien om, at lade et Spansk Troppecorps støde til den Franske Armee i Jtalien. Fredsforhaabninger synes alt mere og mere at forsvinde, og endskjønt det endnu bestandig hedder, at Østerrige arbeider paa at mægle Fred, er Braunau, der endnu bestandig holdes besat af Franske Tropper, dog blevet forsynet med Levnetsmidler for 4 Maaneder, ligesom der paa Østerrigsk Side staaer en heel Hær færdig til at marchere paa første Vink.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-03-03
D. 19 Jan, stødte paa Veien til Stettin en Patrouille af 4 Badenske Husarer paa en Preussisk Patrouille af 15 Husarer. En Preuss. Husar, blev dræbt, adskillige saarede, og alle Badenske Husarer erholdt Blessurer. En af de sidste styrtede af Hesten, og blev opfordret til at overgive sig, men svarede med et Sabelhug; 20 fiendtlige Husaerer overfaldt ham nu og tilføiede ham 15 farlige Saar, plyndrede ham lige indtil Skjorten, og rev endog Ørenringen af Øret. Den Ulykkelig havde dog endnu saa mange Kræfter, at han kunde krybe hen til et nærliggende Huus, hvor han siden blev reddet af en menneskekierlig Landjæger. Mærkeligt er det, at 4 Mand her forsvarede sig mod 15 Mand paa fri Mark.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-03-03
J Skovene ved Lahn have Zigennerne tiltaget meget i de sidste krigerske Aar. De have intet andet at leve af, end hvad de afpræsse eller rane fra Landmændene. Man har forsøgt at opdrage deres Børn i Arbeidshuse, men neppe havde disse naaet en Alder af 5 til 6 Aar, førend de løb deres Vei. De ere nu et Slags Vilde, og yderst hevngjerrige, men dog forskaane de dem, der gjøre Vel imod dem. Øvrigheden selv frygter for dem, og vil ikke bruge Tvangsmidler imod dem.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-03-03
Den Wienske Avis melder, at af alle Østerrigske Krigsfanger, hvis Tal beløb sig til 36,930 Mand, nu 36,000 Mand virkelig ere ankomne paa Østerrigsk Bund. Under sit Ophold i Berlin skal Keiser Napoleon have ladet sig forlyde med, at et stort Academie, som i Førstningen var bestemt for Paris, var mere passende for Tydskland end Frankrige. Der tilføies, at Keiseren, som agter de Tydske Lærdes store Bestræbelser meget høit, har besluttet at stifte et saadant Universitet i Middelpuncten af de confordererede Stater, mellem det sydlige og nordlige Tydskland, og at dette store Værk skal udføres naar en almindelig Fred er sluttet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-03-03
Moniteuren melder, at tre Danske Skibe ere indløbne i Neapel. Det ene er Triton, under Commandeur Brandt, og de to andre Ostindiefarere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-03-03
J Anledning af Preussens Fredslutning med Engelland og Afkald paa Hannover anmærker Telegraphen følgende: man maa tilstaae, at blandt alle hidtil bekjendte Fredslutninger er denne unegteligen den mærkværdigste. Preussen begynder med Frankrige Krig, paa en Tid, da det endnu er i Krig med Engelland. Preussen overvindes af de Franske. Den største Deel af de Preussiske Stater, falder i Seierherrens Hænder, og i dette critiske Øieblik slutter Engelland Fred med en Magt, hvis tilkommende Skjebne endnu er ubestemt. Derimod frasiger Preussen sig sine Fordringer paa Hannover, nu da Hannover er besat af Franske Tropper! Bouche i Paris har anstillet Forsøg med at anvende Electriciteten i Artillerievæsenet. Ved Prøven betjente han sig, istedet for Canoner, af 100 Stokke med en Petarde (Portsprænger) paa hver Stok. En electrisk Guist tændte alle Petarderne paa eengang. Hensigten af denne Opdagelse skal være at sikkre Canonerne mod Fiendens Jld. Men da Canonererne bestandig maae blive ved Canonerne for at lade dem, og det er temmeligt vidtløftigt at føre en Electriceermachine med sig i Feldten, saaer det vanskeligt at gjøre sig noget rigtigt Begreb om denne Opfindelse. De Franske vedblive at arbeide ivrigen paaBeleiringsværkerne ved Stralsund, og belave sig paa at begynde et Bombardement. - Stralsund blev i Aaret 1620 (i Trediveaarskrigen) forgjeves beleiret af de Østerrigske Generaler Arnheim og Wallenstein. J den Westphalske Fred kom det tilligemed den største Deel af Pommern, som indtil 1637 havde egne Hertuger, til Sverrig. D. 11 Oct. 1678 erobrede Preusserne, under Churførste Friedrich Wilhelm, Stralsund, og d. 21 Oct. Greifswalde. J den Nordiske Krig blev Stalsund angrebet af Sachserne 1711; men den fik i Tide Hjelp fra Sverrig. Det blev imidlertid dog i samme Krig tvungen af Preusserne i Forening med de Danske, – ved Carl XII. Tilbagekomst fra Tyrkiet (d. 11 Nov. 1714). - til at capitulere. Men Dannemark, som havde besat det med sine Tropper, tilbagegav Sverrig det 1720.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-03-03
J Syvaarskrigen tjente det de Svenske adskillige Gange som Tilflugtsted mod Preussens Angreb, Kort historisk Parallel mellem Aarene 1707 og 1807. (Sluttet.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-03-03
Spanien, som siden Aaret 1744, har tilhørt Afkom af det Bourbonske Huus, hvis Besiddelse det kun med yderste Anstrængelse kunde blive, staaer øverst i Rækken af Frankriges Bundsforvante, Portugal, i lang Tid Engellands trofaste Satellit, tør dog paa ingen Maade irricere det mægtige Frankrige. - Kongen af Sardinien, fordum een afde rigeste Førster i Øvre Jtalien, kan siden 1791 kun søges paa sin Øe. - Genua og Corsica ere, saavel som Piemont, indlemmede i Frankrige. Lombardiets Jernkrone pryder atter en selvstændig Jtaliensk Konge, Keiser Napoleon, som har overdraget sin adopterede Søn, Engen Napoleon, Viceregentskabet over det af ham selv nyskabte Rige. Venedigs Statsbygning sank (1797), ikke i en langvarig Krig, men i et pludseligt Uveir, og hører, efter en kort Deeling imellem Østerrige og den daværende Cisalpinske Republik, nu til det mægtige Kongerige Jtalien. Storhertugdømmet Florenz skiftede i Luneviller=Freden (1801) Navn og Regent. Som Kongerige Strurien fik Arveprindsen af Parma, Kongen af Spaniens Svigersøn, Ludvig, dette skjønne Land, hvilket hans Enke nu bestyrer for hans mindreaarige Søn. Paven tabte ved Freden i Tolentino (1797) endeel af sine Besiddelser, forsamlede paa ny Cardinalscollegiet der, hvor en Romersk Republik for kort Tid var organiseret, Efter Seieren ved Austerlitz og efter Russernes og Britternes trartadstridende Optagelse maatte den Bourbonske Kongestamme flygte fra Neapel, og Kong Joseph, Napoleons ældre Broder, søgte at give det dybt sjunkne Rige nyt Liv. Kun i Sicilien forsvarer Ferdinand d. 4de sig under Engellands Beskyttelse. - Holland, for 100 Aar siden Frankriges mægtige Fiende, stod allerede siden 1747 under Huset Oraniens Aristocratisme, fik 1795 ved Frankrige, efter Arvestatholderens Fordrivelse, en democratisk Statsforfatning, og blev, efter adskillige nye Forandringer, 1805 et Kongerige. Ludvig Napaleon blev dets Behersker, og adskillige Udvidelser i Østen ville om kort Tid forøge hans Statskræfter. - Kun Schweiz beholdt Navnet Republik, men ogsaa dette Land rammedes af indbyrdes og udvortes Krig (1798, indtil Mediationsacten gav det sin Gjenfødsel og en ny Statsform, og det fra Aaret 1808 af kom til at staae under en Landammanns Bestyrelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-03-03
Tydskland, som i Luneviller-Freden (1801) mistede den venstre Rhindredde, fik ved Deputations Beslutningen 1803 en precær ny Organisation. De geistlige Førsters Lande bleve, paa to nær, medigteserede. Men allerede Presburger, Freden (1805) rystede denne den nyere Tids svage Bygning; to nye Konger, Bayern og Wirtemberg, fremstode i det sydlige Tydskland, som souveraine Førster. Rhinforbundet opløste aldeles det tusindaarige Tydske Statslegemes Bygning; Napoleon blev Protector for Rhinforbundets souveraine Stater, Franzl nedlagde selv 12 Aug. 1806) den Tydske Keiserkrone; Slaget ved Jena frembragte for det nordlige Tydskland hidtil endnu ikke aldeles opløste Resultater. – Sachsen forlod sine forrige Forhold til det Tydske Statslegeme som souvergint Kongerige, og bliver den næst største Stat i den under Napoleons Protectorat staaende Conforderation, og en Værdighed, som Carl XII. berøvede August II. lige indtil Navnet, vil nu fremdeles gaae i Arv i dette Regenthuus.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-03-07
Nyeste. Skilderie af Kjøbenhavn. Anmarks Fjerde Aargang. No. 42. Udgivet og forlagt af J. Wersel, trykt i Kjøbenhavn, hos P. H. Höeckes Enke. Løverdagen den 7 Martii. 1807.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-03-07
Om Vexelcoursen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-03-07
En af de meest paafaldende Særsyn i den mercantiske Verden er den slette Forfatning af vor Vexelcours i en Tidspunct, hvor en blomstrende Handel og de lykkeligste Omstændigheder bur de sætte vor Mynt i største Credit udenlands. Selv de meest erfarne Kjøbmænd kunne ikke opløse denne mørke Gaade. Uagtet det Danske Flag næsten er det eneste, der i denne Periode resper teres af Europas Nationer, og uagtet Kjøbenhavn alt mere og mere bliver den Stad, hvor al Handel og Vandel i disse ufredelige Tider concentrerer sig, saa er vor Vexelcours dog ikke engang saa god som visse af de Stæders, der have liidt og endnu lide ved Krigen. Som Aarsag anføre nogle Hamborgernes idelige Pønsen paa at bringe den i Forfald, andre den uforholdsmæssige Mængde Luxusartieler, som indføres og forbruges hos os, medens Udførslen af Landets egne Natur- og Konstproducter er for ringe til den tilbørlige Ligevægts Vedlige holdelse. Men maa man end tilstaae, at Hamborgerne drive deres Speculationer temmelig vidt, at de meget ofte nedsætte vor Cours, uden at kunne anføre nogen antagelig Grund derfor, saa kan man dog tillige ikke negte, at de ikke vilde see sig istand til at udholde deres Speculationer ret længe, dersom disse altid blot vare byggede paa Spilfægterie. Det vilde være mueligt, ved Konstgreb at sætte vi Cours for en føie Tid i Miscredit, men naar der blev søgt mange Vexler paa Dannemark hos de Hamborgske Kjøbmænd, det vil sige, naar Handelsunderballancen hos os ophørte vilde vor Cours igjen hæve sig ved sin egen Kraft, uden at hele den Hamborgske Börsen, Halle vilde see sig istand til at nedtrykke den Man maa derfor antage, at det ikke altid er blot Spilfægterie eller Hamborgernes Konstgreb men ogsaa virkelige Grunde, der som oftest bringe vor Cours i Forfald. De fornemste af disse Grunde maa deels søges deri, at vi forbruge for mange udenlandske Natur- og Konstproducter og for faa af vore egne, deels i det uforholdsmæssige Antal Handlende, der, istedet for at aftage, dagligen tiltager. Hvor meget vi behøve af udenlandske Artikler kunne vi snart overtyde os om. Den første den bedste Cavalier og Dame, der falde os i Øinene, vise os en levende Toldrulle. Fra Top til Taa ere de klædte i udenlandske Fabricater, eller Artikler, hvoraf i det mindste Hoved bestanddelene maae forskrives fra andre Lande. Det samme er Tilfældet med mangfoldige af vore øvrige fande og falske Fornødenheder. Vor Fordom for Alt hvad der er indenlandske, og vor Forkjerlighed for Alt hvad der kommer fra Tydskland, Frankrige eller Engelland, er Aarsag til, at den, som indvortes er ægte Dansk, ofte udvortes er et fandt Europæisk Product kort. Dette er en Sandhed, som nok neppe trænger til noget Beviis, der gives sikkert kun saa, som negte den. Den overdrevne Mængde udenlandske Producter, vi trænge til, og dagligen alt mere og mere komme til at trænge til, i samme Grad som Yppigheden tiltager, medfører endnu et andet Onde, som maaskee er værre end det første. Den større Afsætning af udenlandske Producter skaber en større Mængde Handlende, og denne større Mængde Handlende forøger end mere Jndførslen af fremmede Artikler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-03-07
Enhver ny Handlende, der nedsætter sig, an skaffer sig naturligviis et Vareforraad, som han just ikke altid er vis paa at blive af med, men som han maa have, fordi en Kjøbmand uden Varer er det samme som en Regent uden Lande.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-03-07
Jv større nu de Handlendes Tal bliver, desstørre bliver Massen af Vareforraad, og desmindre derimod den circulerende Pengemasse. For at tilfredsstille sine udenlandske Creditorer, maa man skabe sig et Slags Valuta, som, uden at forøge den virkelig existerende Pengemasse, svækker den offentlige Credit, og med den vor Cours. Denne indbildte Valuta bestaaer tildeels af et Slags mercantilske Vanskabninger, der, i den nyere Tid, som har avlet saa mange Misfostere, ere fremkomne under Navn af Ryttervexler. Den uhyre Mængde, der Aar ud og Aar ind circulere af disse i Handelen, maa, selv under de gunstigste Conjuncturer, skade Coursen uendelig meget.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-03-07
Aarsagen til vor slette Cours er altsaatodobbelt: Hamborgernes bestandige Ponsen, paa at regulere den efter deres Privatfordele, og ved konstige Gjæringsmidler at bringe den til at stige og falde, ligesom de, efter Omstændighederne finde det fornødent, og dernæst For brugen af alt for mange udenlandske Artikler, og den overdrevne Mængde Handlende og selvskabt Valuta. Disse fire forskjellige Aarsager, som bestandig krydse hinanden, undergrave, snart enkelt, snart tilfælles, vor Vexelcours. Hvorfor er den Skarpsynede ofte saa kortsynet? (Sluttet.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-03-07
Det synes som Naturen har villet holde Hverdagsmennesket nogenlunde skadesløst, ved at gjøre det umueligt for Geniet at undgaae Feil, og Tribulet anmærker meget rigtigen, at dersom det var mueligt at frembringe et feilfrit Værk, vilde det ikke være mueligt uden for et middelmaadigt Hoved. Den, som i et Slags Begeistring fremsætter sine Tanker ligesom de udvælde fra hans Siel, faaer ikke Tid til at tænke paa Aristoteles; han adlyder Reglerne for saavidt en dunkel Følelse, som hans levende Phan taste ikke tillader at udvikke sig, tilsiger ham det; men kun for saavidt som Naturen selv indbefatter en Coder for det Sande og Skjønne, og hans Siel, uden at trættes, seer sig istand til at læse i denne Coder, sporer man Reglerne i hans Værk. Konstens Productioner existerede derfor langt tidligere end dens Regler, der gaves en Homer længe førend der existerede en Aristoteles, og en Shakespear længe førend der existerede en Batteux eller Lessing. Det samme har været Tilfældet med Sproget. Man har maaskee i hele Aarhundreder kunne udtrykke sine Tanker med Ord, førend man kjendte de Regler, der fulgtes. Hverdagsmennesket, der med varsom Eftertanke følger den Vei, man har banet og afpælet for det, falder det ikke saa vanskeligt at vogte sig for egentlige Feil som Geniet, der følger en ubekjendt Bane. Den betænksomme Olding, der hielper sig frem ved sin Støttestav, tællende hver Skridt, han giør, kan ikke saa let snuble eller falde, som den muntre Yngling, der løber med en Fart, og springer over Gjærder og Hækker, men han kan heller ikke plukke de Roser, der groe bag disse Gjærder og Hækker, blandt Krat og Tjørne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-03-07
Som det er med store Digtere, saaledes er det ogsaa med store Mænd i Almindelighed. Ligesom deres skarpe Øie seer meget, som de fleste andre Menneskeer ikke see, saaledes oversee de igjen meget, som de fleste andre Mennesker ret tydeligen kunne see. Havde Griffenfeldts Genie ikke med uimodstaaelig Kraft bragt ham til den høie Pynt, han styrtedes fra, saa havde han maaskee ikke begaaet de Feil, han begik som Statsminister. Han havde maaskee da iagttaget de simple Klogskabsregler, som enhver, der lever ved et stort Hof, følger, og den Eenfoldigste kjender; han havde betænkt, at i hans Tidsalder en Borgerlig, der var kommen paa saa høit et Trin, maatte betragte sig selv som en Pode, forplantet i en fremmed Jordbund, der i det mindste maa behandles varsomt, naar den ikke skal gaae ud. Men den, som staaer paa Toppen af et Bierg, kan see de fjerneste Gjenstande tydeligere end de nærmeste. Den, som overseer det Hele, kan sjelden see de enkelte Deele tydeligen; og den meest Skarpsynede begaaer derfor ofte Feil, som den meest Kortsynede meget vel kan vogte sig for. - Det samme er uden Tvivl nok ogsaa Aarsag til, at man ofte seer Mennesker af udmærket Genie være meget adspredte. Denne Adspredelse, der af Hverdagsmennesket betragtes som en stor Feil, er i Grunden ikke andet end Følge af en Rigdom paa Jdeer, der ere spændte paa høiere Gjenstande, og ikke kunne nedlade sig til den Smaghedsaand, som hos Hverdagsmennesket kaldes Orden og Opmærksomhed. Naar Archimedes tilraaber sin Drabsmand." forstyrr mig ikke i min Cirkel!" saa leer det indskrænkede Hoved over den store Mand, der saa ganske kan tabe sig i sin Gjenstand, at hans Cirkel er ham kjerere end hans Liv. Men dette er netop Grændseskjællet mellem den store Mand og Hverdagsmennesket. Kun store Mænd kan det tilgives at begaae store Feil, men den, som, for at ligne dem, efteraber disse, fordi han lettere kan tilegne sig Feilene end Fuldkommenhederne, gjør sig aabenbar latterlig. Man beklager den Daare, der drømmer sig stor, fordi han ligner den store Mand i noget, som ene hos den store Mand kan undskyldes.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-03-07
Inden- og udenlandske Efterretninger
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-03-07
Indenlandske Efterretninger. J Maanedsskrivtet Jris for Januarii Maaned læses Prof. Nyerups interessante Pillegrimsreise til Sorøe i August 1806. Forfatteren sig er heri, at han tvivler paa, at man nogensteds i Dannemark, paa saa kort et Rum, træffer flere Kiæmpebegravelser end i Gyrstinge og Flinterup Sogne. paa den høire Side af Landeveien imellem Ringsted, og Sorøe. Forf. fik her, som han forsikkrer, flere Kjæmpebegravelser at see paa en Formiddag, end han tilforn havde seet i sit hele Liv. De Flinterupske ere for en stor Deel meget vel conserverede og nogle tildeels urørte, uagtet de vel ere over 1000 Aar gamle. - Med Grund anmærker Forfatteren, at om nogle Secler ville videbebegjærlige Mænd fra fjerne Lande ile til Dannemark, for at beundre den ubeskrivelige Styrke og Kraft, der i Forening med brændende Attraa efter at leve i Efterslægtens Erindring hensatte disse uhyre Steenmasser; han yttrer derhos det Ønske, at i enhver Dansk Provinds i det mindste nogle af de mærkeligste Steendysser maatte reddes fra Undergang, paa det man med demindre Græmmelse kunde give Resten til Priis for den stedse stigende Cultur og den i sig selv rosværdige Higen efter Jord og Hegn. - Jkke uden billig Harme læser man her, at den mærkværdige Steen i Bjernede Kirke med Jnscriptionen: Hiereqviescit Fin filius, Ebbonisin Domino ingensteds er mere tilsyne, og at en gammel Kone, som boer i et Huus tæt ved Kirken, gav den Oplysning derom, at den for faa Aar siden var bleven overkalket!! – Rimene paa den vældige store Træskaal, der er forfærdiget af Svareren Peder Pedersen i Nestved 1557 og endnu gjemmes paa Bibliotheket, ere nu næsten afblegede og ulæselige. - Det Sorøeske Academies Historie fremsættes her i et kort, men indholdsrigt Udtog. - Af Hr. Prof. Molbechs Program af 1793 sees, at i de seneste Aar kun meget faa have studeret der, i Forhold til den store Udgivt, deres Undervisning har kostet Staten. Den har for 25 Subjecters Skyld i 10 Aar havt 4 Professorer og 4 Læremestere, foruden mange andre Betjente, hvis Underholdning medtager Jndkomsterne af omtrent 5400 Tønder Hartkorn Bøndergods, foruden Forpagtningsafgivterne af næsten en halv Snees Herregaarde. Da Prof. Molbech skrev dette i Jan. 1793 opholdte kun tre Studerende sig der, og i Aaret 1794 kun - to. Der gives vel neppe noget Academie i Verden, hvor Professorerne nyde større Ottum end ved det i Sorøe. Grev Danneskjold Samsøe udsætter en Belønning af 200 Rdlr. for den bedste antiqvariske Beskrivelse over Øen Samsøe. Den egentlige Præmie er 100 Rdlr., men da Udarbeidelsen af en saadan Beskrivelse gjør en Reise til denne Øe saa godt som nødvendig, saa betragtes den ene Halvdeel kun som en Erstatning af Reiseomkostningerne. Samsøe er i antiqvarisk Henseende een afde mærkværdigste Landstrækninger i vort Fædreneland.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-03-07
Politiemester Blom i Trondhjem har ladet bekjendtgjøre, at da denne By i Vinter har havt to sørgelige Exempler paa uforsigtig Kjørsel, og dette endda ikke har kunne standse denne Misbrug, saa har han paalagt Politiebetjenterne, at holde den strængeste Orden i den Henseende og strax at anholde dem, der gjøre sig skyldige i saadanne Forseelser. Men han advarer tillige enhver Fodgjænger, ikke at friskfyrerie, Trodsighed a. forsætligen at udsætte sig for Fare.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-03-07
Assistencehuuscataloget for i Aar er fire Ark større, end det for forrige Aar. Skal det saaledes vedblive at voxe, saa bliver det nok omsider til en tyk Foliant.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-03-07
Til Hovedstaden er ankommen: Kammerherre og Hof=Jægermester Baron v. Reventlau med Familie, fra Lolland; Kjøbmand Cousin og Mauros fra Hamborg; Tuder og Craster f. Helsingøer (logere hos Rau & Smetzer); Eratsr. og Borgermester Bjørnsen, og Coffardie-Capit. Traitwelt f. Helsingøer; Grosserer Stabeck, Kjøbm. Møller, Jacobsen og Løw fra Stockholm (logere hos Møller); Grev Moltke f. Landet; en Engelsk Coureer fra Husum; en Russisk Coureer fra Rusland. - Afreist: Capitain v. Nægler, Kjøbm. Traitwell, Løw, v. Reis, Jacobsen og Leffman til Helsingøer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-03-07
Udenlandske Efterretninger.