JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-24
Mandagen den 26de Dennes, om Formiddagen Klokken 10 og følgende Dage, bliver, i Gaarden Nr. 266 i Jomfruannegade, ved offentlig Auction, bortsolgt Kjøbmand Anders Færchs Fallitboes Ind- og Udbo samt Varelager, bestaaende iblandt andet af: noget Sølvtøi, en stor Deel Urte-, Jsenkram= og Farvervarer, saasom: Kaffe, kker, Rosiner, Mandler, Risengryn, Cardemomme, m. Brændeviin, Punsch-Extrakt, Sirup, Olie, let Hør, Stivelse, Kancelbark, Muskatnødder, fiint Krudt, Muskatenblomme, forskjellige Slags Skrivpapiir, Steenkul, Salt, svært fiirkantet Jern, Baand tern, Haarstaal, Høvlejern, Knive og andet Staal=Arbeide, Jern=Gryder og Pander, Karter, forskjellige Slags Søm, Staaltraad, Vægtskaale med Ballance og Lodder, Farvetræ og Farvespaan, Cochenille, Jndigo, Bruunrødt, Blyhvidt, Spanskgrønt, Keisergrønt, Congogult, Stole, Borde, Speile, Linned, fine Gangklæder, særdeles gode Sengeklæder, en dobbelt Skriverpult og en Reisevogn, med meget mere; thi ville de Lysthavende behage at indfinde sig ovennævnte Tid og Sted. Aalborg, den 9de Novber. 1832. Schmidt.
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-24
Placat. Tirsdagen den 4de December førstkommende og følgende Dage, hver Dags Formiddag Klokken 9, foretages, efter Reqvisition af Hr. Skibscaptain Smith, som Commissionair, Auction, som begynder i Mads Dahms Bopæl i Vesters Sogn, og fortsættes i Fleres Pakhuse i Nærheden, her paa Læs, over et Partie, deels ikke havarerede, deels havarerede Manufacturvarer, saasom: Merinos, Shirting og flere Bomuldstøier af forskjellige Couleurer, 2 Stykker fiint Klæde, omtrent 3000 Pund farvede og ufarvede Tvister eller Bomuldsgarn, flere Dusin Silke og Bomuldstørklæder med mange flere slige og forskjellige andre Varer, omtrent 1400 Pund Punt= eller Sollelæder, 1600 Pund gode Kaffebønner, nogle Foustager og Kasser med Vine, omtrent 7200 Pund engelsk Baandjern, en Deel Jssenkram, 96 Pund Nelliker, et betydeligt Partie, deels uhavarerede og deels mere, deels mindre havarerede Medicinalvarer m. m. m., som her var for vidtløftig at opregne og som alt henhører til den bjergede Deel af Ladningen af Sluppen Ciciliel, hvormed Captain Hansen hertil indstrandede, Natten til den 12te September sidstleden, paa Reisen fra Altona til Aalborg. Ligesaa bliver ved samme Auction bortsolgt det bjergede, meget gode, Jnventarium fra benævnte Slup, saasom: staaende og løbende Gods, Ankere, Touge og Seil m.v. Thi ville de Lysthavende behagentlig indfinde sig til Tid og Sted. Conditionerne, hvorunder, blandt andet, vil vorde bestemt, at contant Betaling fordres, hvis Jndcassator ikke maatte tillade, at Varerne udleveres mod den Credit, som disse ellers tilstaae sufficante bekjendte Kjøbere, ville paa Auctionsstedet nærmere vorde bekjendtgjorte. Læss, den 16de Novbr. 1832. C. M. R. Ørum, Auctionsdirecteur. Grundet paa Udlæg for resterende Skatter bliver det Jens Nielsen Toftelund tilhørende Sted, Nr. 78, paa Sæby Kjøbstæds søndre Gades østre Side, stillet til Salg ved trende Auctioner, som afholdes: 1ste Gang, Løverdagen den 8de December d. A., 2den Gang, Løverdagen den 22de samme Maaned, og 3die Gang, Løverdagen den 5te Januar 1833. De tvende første Auctioner vorde afholdte her paa Contoiret og sidste Auction paa den sælgende Eiendom, der bestaaer af et Forhuus, 8 Fag, af Bindingsværk, og belagt med Straatag, 2 Hauger og en liden Toft, hver Dags Formiddag Klokken 10, hvilket bekjendtgjøres til Lysthavendes Efterretning, og tillige i Overeensstemmelse med Placat af 22de April 1817.
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-24
Byfoged-Contoiret i Sæby, den 9de November 1832.
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-26
Holland. - Belgien. J den Tale, ved hvilken den belgiske Konge aabnede Kamrenes Møde, maatte naturligviis ogsaa de Franskes nær forestaaende Jndmarsch omtales og Grundene til sammes Nødvendighed antydes. Ved dette meget deelicate Punkt, har Adressens Concepist skilt sig saaledes: Efter lang Tøven, der dog ikke er bleven saa skadelig for Landets Jnterlesser, som jeg befrygtede, er endelig det Øieblik kommet, da jeg kan opfylde Kamrenes og Nationens Ønsker, idet jeg har bevæget de Magter, der have garanteret Tractaten af 15de Novbr., til at sikkre sammes Fuldbyrdelse. Disse Magter ere nu komne til den Overbeviisning, at hvis de endnu længere tøvede med at gribe til Tvangsmidler, vilde de sætte Belgien i den uomgjængelige Nødvendighed, selv at skaffe sig Ret; denne Fare, som kunde true med en almindelig Krig, har de villet forebygge. I Repræsentanternes første Møde gjorde et af Medlemmerne mange Jndvendinger mod dette Regjeringens Skridt og foreslog endog, at Kammeret udtrykkelig skulde misbillige det, men Ministeren Lebau gav herpaa til Giensvar: "Hvis Kammeret, kunde have nogensomhelst Jndflydelse paa de Franskes Jndmarsch, saa vilde vi selv forlange, at dette snarest muligt skulde tilkjendegive sin Mening. Men dette er ikke Tilfældet. De Franskes Jndmarsch finder Sted paa Grund af Tractater, som Kongen forfatningsmæssig var berettiget til at afslutte. Vi overtage hele Ansvarligheden for disse Tractater. Alt hvad Kammeret kan gjøre i Anledning af en Begivenhed, som det ikke formaaer at hindre, er, at udtale sin Mening i sit Svar paa Trontalen. I dette kan det gjøre Ministrene ansvarlige for de forfatningsmæssig afsluttede Tractater. Misbilliger Kammeret disse, saa veed Ministeriet hvad det har at gjøre, det vil gaae af. Er Kammeret ikke tilfreds hermed, men vil gaae strængere tilværks, saa har vi jo en Cassationsret.
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-26
En Forening af de anseligste Kjøbmænd i Amsterdam har i en Forsamling besluttet at offerere Kongen en don, gratuit af 3 Millioner og tillige at tilbyde deres Tjeneste som Frivillige, forsaavidt som deres Alder tillod dem at fore Vaaben. En Deputation afgik til Haag, for herom at underrette Kongen, som blev meget rørt over dette Tilbud, i sit Svar forsikkrede Deputationen, at ikke Ærgierrighed, men kun Landets Velfærd havde opfordret ham til at vedblive sin hidtil fulgte Bane.
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-26
Jtalien. Conferentsernes Periode synes at være udløben, thi ligesom den større i London angaaende de belgiskehollandske Anliggender opløstes, saaledes er det ogsaa gaaet med den mindre i Rom angaaende Pavestatens Anliggender. Den engelske Gesandt i Florenz, der paa Englands Vegne var Medlem af denne Conferents, har nemlig allerede for en Tid siden faaet Ordre til at vende tilbage paa sin rette Plads og i denne Anledning meddeelt de øvrige 4 store Magters Repræsentanter ved Conferentsen sit Hofs Grunde, til denne befaling. Disse ere i det Væsentlige følgende: J Mai 1831 overrakte de 5 Magters Repræsentanter den pavelige Regjering en Memoire, indeholdende Forslag til de Forbedringer i Administrationen, som Conferentsen eenstemmig fandt nødvendige til Rolighedens Vedligeholdelse og som den engelske Regjering paa sin Side fandt overeensstemmende med Klogskab og Retfærdighed. Siden den Tid ere nu mere end 14 Maaneder forløbne og ikke et eneste af hine Forslag er bleven antaget eller udført af den pavelige Regjering, som derimod synes at sætte sin Lid til en fremmed Hærs øieblikkelige Nærværelse og de Schweitzertropper, som den har hvervet. Hvad den første af disse Omstændigheder angaaer, da mener den engelske Regiering, at en slig Occupation ikke kan fortsættes paa ubestemt Tid, og hvad Leietropperne angaaer, da tvivler den paa, at disse alene, især naar man tillige tager Pavens Finantser i Betragtning, ville være istand til at vedligeholde Roligheden i Landet. Selv om denne derved i nogen Tid bevaredes, vilde den dog ikke sikkres derved, og en saadan Tingenes Tilstand vilde i det Hele ikke være den Pacification, som den engelske Regjering tilsigtede, da den tiltraadte Underhandlingerne. Under disse Omstændigheder har denne opgivet Haabet om, at dens Mægling kunde være til Nytte og derfor befalet sin Minister at forlade Rom og vende tilbagetil Florenz.
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-26
Til Svar paa denne Note har den østerrigske Gesandt i Rom tilstillet den engelske Afskriften af en anden, som allerede i Sommer, da det først rygtedes, at England vilde trække sig tilbage fra den romerske Conferents, blev tilsendt den engelske Gesandt i Vien af Fyrst Metternich. J denne Note søger Østerrig at godtgjøre, at Paven dog ikke ubetinget har forkastet Conferentsens Forslag, men for en Deel stræbt at realisere disse, dog med nogle Modificationer, som Beboerne af Legationerne ikke vilde antage. Kun i tvende Punkter tilstaaer Fyrsten, at Paven har været ubevægelig, nemlig angaaende Folkets Rettighed til at vælge Provindsial= og Communal=Raader, samt angaaende Oprettelsen af et af Verdslige bestaaende Statsraad. Hvad disse Punkter og i det Hele den pavelige Administration angaaer, da kunde det ligesaalidt tilkomme Østerrig, som nogen anden Magt, at foreskrive Paven som Souverain Love, og det er tillige den østerrigske Regjerings Mening, at alle Forbedringer i Regjeringsformen kun for saavidt ville have Værd, i deres Øine, der begjere dem, som samme kunde blive et Middel til deres rette Øiemeed, det nemlig, at løsrive sig fra det romerske Overherredømme. Da det nu er den østerrigske Regjerings faste Beslutning at haandhæve den tractatmæssige Landebesiddelse paa den italienske Halve, saa kunde samme allerede af denne Grund ikke finde sig beføiet til at gjøre videre Skridt, for at bevæge Paven til andre eller større Concessioner end de allerede indrømmede. Hvad Frankrigs Fremgangsmaade (med Hensyn paa Anconas Besættelse, angik, da billigede Østerrig samme, som en af Selvvedligeholdelse udsprungen Beslutning, og befrygtede ikke, at derover skulde opstaae nogen Collision mellem de tvende Magter, Den engelske Gesandts endelige Svar herpaa var saaledes som det altid bliver, hvor Folk gaae ud fra forskjellige Principer. Han indrømmede, at der i de pavelige Stater kunde være et Partii, som var fjendtlig findet imod enhver Regiering, men meente tillige, at den største og bedste Deel af de Misfornøiede vilde blive den pavelige Regjering oprigtig hengiven ved Udførelsen af de af Conferentsen foreslagne Forbedringer, hvorved hine Factionister vilde komme til at staae alene og aldeles miste deres Farlighed. Den af Østerrig tilstillede Memoire kunde derfor heller ikke bevæge England til at forandre sin Anskuelse af denne Sag og sin Beslutning at trække sig tilbage.
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-26
Efterat have afgivet dette Svar reiste Ministeren tilbagetil Floren.
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-26
Blandede Efterretninger. Til Beskrivelsen af Høitideligheden i Stockholm hører endnu, at om Aftenen var paa Gustav Adolfs Torv omkring hans Statue anbragt fire Pyramider, rigt oplyste samt øverst med Jldkasser prydede og Udødelighedens Stjernekrands i Kristaller samt Arkader i Form af en Tempel gaard. Ridderhuset og Krigscollegiets Huus samt alle den Mængde offentlige Bygninger vare ligeledes med Arkader oplyste og Kirketaarnene i Staden med Lamper. Uden om var Ridderholmskirken med Marschaller omgiven, og Ridderholmsbroen med Lamper oplyst. Saasnart Stjernekrandsen omkring Hovedet paa Kong Gustav Adolfs Statue, som først antændtes, var oplyst, løsnedes 128 Skud fra den Kgl. Skibsholm. Da Kongen og Kronprindsessen begave og fra Kirken ledsagedes de af Folkemængdens høitlydende Hurraraab, og da Kongen og Aftenen begav sig tilfod til det Gustavianske Gravchor, hilsedes han af de talrige Skarers meest levende Glædesyttringer. Til Uddeling blandt Hovedstadens Fattige havde Kongen ladet besørge denne Høitidsdag 70 Tdr. Rugmeel, 200 Skaalpund Risengryn og 100 Favne Brænde. Kronprindsen var Dagen forud reis til Upsale, tilligemed Hertugerne af Skaane og Upland, for der at bivaane Høitidelighederne.
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-26
Paa det grønne Forbjerg hersker, formedelst høi Grad af Vandmangel, den meest trykkende Hungersnød, saa at de Steder, hvor endnu nogen Forraad findes, maa bevogtes af Krigsfolk.
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-26
En Commission i Maynz har indsamlet 6360 Gylden til et Minde for Bogtrykkerkunstens Opfinder, J. Guttenberg, og derpaa raadført sig derom med Thorvaldsen, som har givet Jdee til en Billedstøtte af Bronze, - men som neppe kan reises for den Sum.
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-26
J Archangel kjørte man allerede i Slæde den 23de September. Paa flere Steder i det Jndre af Rusland var der til samme Tid falden en overordentlig Mængde Snee. Fra England skrives, at hele Walter Scotts Gjeld nu er betalt ved frivillig Supscription.
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-26
Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-26
Viborg. Den 3die September sidstleden ere i den Kongelige Lands=Overret Rasmus Sørensen Bom, Kjeld Thøgersen, Knud Nielsen Linaae og Søren Hasagers Enke, tiltalte, de 3 Første for Løsgjængeri, og den Sidste for at have huset dem, frifunden for Actors Tiltale. Ved Aarhuus Byes Politiret vare de 3 Førstnævnte tildømte at bøde til Byens Fattigkasse hver 5 og den Sidste 6 Rbd. Sølv, og hintilholdte at tage fast Tjeneste.
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-26
S. D. er Varde Byes Extraretsdom stadfæstet, hvorved Christian Laugesen Tarp, for anden Gang begaaet Tyveri, er tilfunden at hensættes til Arbeide i Rasphuset i 3 Aar.
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-26
S. D., er ligeledes Ribe Byes Extraretsdom stadfæstet, hvorefter Anders Christensen Grumsen for 3die Gang begaaet Tyveri bør straffes med Fæstningsarbeide paa Livstid.
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-26
S. D. er Forpagter O. Frederiksen af Søndermølle, der søgte Johan Klinge og Jørgen Stickler af Viborg, for formeentlig ulovligt Fiskeri i Viborg Sø, dømt under Mulct at udlevere det de Sagsøgte tilhørende af Sagsøgeren optagne Garn i Søen, og at erstatte dem Afsavnet deraf efter uvillige Mænds Skjøn. Ved Viborg Bytingsret var O. Frederiksen tillige paalagt Voldsbøder. S. D. er Procurator Calundann tilkjendt hos Commissionen for Thisted Kjøbstæds Skolevæsen saa stor en Sum af afg. Kjøbmand Diderichsens Donationer til Thisted Skolevæsen, som efter lovlig Opgiørelse af vedkommende Skifteret, naar bemeldte Donationer ere beregnede Diderichsens og Hustrues Bo til Jndtægt, kan tilkomme ham som Arving efter disse ifølge det af Diderichsen i Aaret 1811 oprettede Testamente og vedføiede Codiciller. Ved Thisted Bytingsret var Sagen afviist, forsaavidt Citanten har procederet paa sine Medarvingers Vegne, og de Hovedindstævnte forøvrigt frifundne.
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-26
Den 10de September ere Rasmus Sørensen af Fredericia Arrest og Hustrue Kirsten Marie Nielsdatter, tiltalte, den Første for Jndbrud og Tyveri, den Sidste for Hæleri, dømte, Førstnævnte at hensættes til Fæstningsarbeide sin Livstid, og Sidstnævnte i Fængsel paa Vand og Brød i 5 Dage. Ved Elsbo m. fl. Herreders Extraret var han dømt at stryges til Kagen og arbeide i Jern i Kjøbenhavns Fæstning sin Livstid, men hun for Tiltaie frifunden.
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-26
S. D. er Randers Bytingsretsdom, hvorved Kunstdreier, True, tiltalt af Esqvadronschirurg Pabst for formeentlig ulovlig Jagt, er frifunden, stadfæstet. S. D. er et Udlæg i Jens Andersens Gaard i Vroue, ifølge Obligation og derefter af Mogens Nielsen i Resen, erhvervet Dom over Førstnævntes Fader ophævede, og Jens Andersen tilkjendt i Reparation 25 Rbd. Sølv.
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-26
S. D. er Kammerassessor, By- og Herredsskriver Thorlacius i Ringkjøbing tilkjendt hos Branddirecteur Richs Enke, 250 Rbd. r. S. med Renter efter Panteobligation; men hun frifunden forsaavidt hun tillige søgtes at betale hans formeentlige Tilgodehavende, hidrørende fra den ham, som constitueret, overdragne Bestyrelse af Branddirecteur-Embedet.
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-26
Ved Ringkjøbing Byes Extraret var Sagen i det Væsentlige paadømt ligeledes.
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-26
Blandede Efterretninger. Den preussiske Statstid. melder, at Hs. M. Kongen af Danmark, ved Rescript af 25de Octbr., har befalet, at i Allerhøistsammes Navn skal vorde overrakt Prof. Johannes Voigt i Kønigsberg, som Beviis paa Hs. Majestæts allerh. Tilfredshed med Professorens Præstationer i den nordiske Historie, Historiograsen Suhms store historiske Værk over Danmark.
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-26
Efter Revisionen af samtlige indsendte Kjørselslister er det befundet, at Totalsummen af det Beløb, som nu skal godtgjøres for militair Kjørseler a., udgjør 88297. Rbd. 43 s. Sv., hvoraf 844619 Rbd. 43 s. komme paa Landdistricterne og 38328 Rbd. paa Kjøbstæderne. Ti Dækning af disse Summer, saavelsom af 6490 Rbd. 124 s. Sv., som er den Kgl. Kasses hidtil urefunderede Forskud paa Kjørselsgodtgjørelsen, bliver Udskrivningsbidraget af Landdistricterne 875011 Rbd. 75 s. og af Kjøbstæderne 14559 Rbd. 81 s. Sv.
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-26
Vor Havn - skrives fra Tønningen - opfyldes efterhaanden af hollandske og til Holland bestemte Fartøier, der under nærværende Omstændigheder ikke vove at seile til deres Bestemmelsesteder. De den 15de D. her ankomne Fartøier, som den 9de og 10de vare afseilede fra Texel og Ameland, have ikke mødt noget Krigskib.
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-26
Bekjendtgjørelser. At min inderlig elskede Mand, Raadstuetjener Christen Jensen Raabye, efter 3 Dages Sygdom, ved en blid og rolig Død, den 21de Dennes om Eftermiddagen Kl. 1, bortkaldtes fra denne til en bedre Verden, i hans Alders 54de Aar, efter 21 Aars kjærligt Ægteskab, i hvilket Ægteskab han blev Fader til 9 Børn, hvoraf de 3 medtage ham i Evigheden, maa jeg herved bemodsfuld tilkjendegive fraværende Familie og Venner, forvisset om den ømmeste Deeltagelse i denne min, efter Herrens urandsagelige Villie, tilskikkede Sorg. Aalborg, den 25de November 1832. A. K. sal. Raabyes, født Andersen.
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-26
At Smedemester L. Schourup, her i Byen, efter 5 Ugers Sygeleie, ved en blid og rolig Død i Dag er indgaaet til Evigheden, i sin Alders 30te Aar, bekjendtgjøres, sørgeligst af hans Broder. Aalborg, den 23de November 1832. Peder Schourup.
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-26
Grundig Information paa Fortopiano og i det franske Sprog tilbydes, tillige kunne nogle Damer, der forud ere bekjendte med dette Sprog, og ønske at perfectionere sig i at tale samme med Lethed, saavelsom at erholde en god Pronouctation, deeltage i 2 a 3 Timers Conversation om Ugen hos Olle. Vilsost.
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-26
At Huusmand Mathias Jensen af Østersundby, Nørretranders Sogn, er af Aalborg Stiftamtsøvrighed erklæret umyndig og at jeg er hans beskikkede Værge, bekjendtgjøres, herved endvidere. Østersundby, den 19de November 1832. Søren Østergaard.
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-26
Et Schatol, med eller uden Skab, anvises tilkjøbs af R. Jfversen i Mollegaden.
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-26
At Stervboet efter Stiftsprovst Ridder Schierup i Dager sluttet, bekjendtgjøres herved. Skifteretten i Aalborg, den 24de Novbr. 1832. Schmidt. Wølfferdt.
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-26
En blaa Nanquins Paraplui mrk. Niels Christensen, er for nogen Tid siden bleven forglemt paa eet Sted, her i Byen; den som maatte have samme bedes at aflevere den paa Stiftsbogtrykkeriet.
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-26
Paa Veigaard kan i denne Uge faaes fede Gjes, samt calkunske Haner.
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-26
At Cancelliet har anmodet den Kongelige Lands=Over samt Hof= og Stads=Ret om, at beordre Action anlagt imod Udgiveren af Bladet, Skjærsilden, Typograph F. Møller, i Anledning af de i sammes Nr. 1 indeholdte Beskyldninger imod offentlige Autoriteter, bliver herved, i Overeensstemmelse med Forordningen af 27de September 1799 8 18, bragt til offentlig Kundskab.
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-26
Det Kongelige Danske Cancellie, den 15de November 1832.
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-26
Mandagen den 5te November 1832 blev i den Kongelige Lands-Over- samt Hof= og Stadsret i Kjøbenhavn afsagt Dom i Sagen: Chefen for fyenske Regiment lette Dragoner Oberst Christian de Høegh Guldberg, Commandeur af Dannebroge og Dannebrogsmand, paa egne og bemeldte Regiments Vegne, contra: Afskediget Esqvadronschirurg Mathias Winther, og saaledes: kjendt for Ret.¬
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-26
De af Citanten, Chefen for fyenske Regiment lette Dragoner, Oberst Christian do Høegh Guldberg, Commandeur af Dannebroge og Dannebrogsmand, paa egne og Regimentets Vegne paaankede, af Jndstævnte, afskediget Esqvadronschirurg Mathias Winther, i Nr. 10 af Ugebladet, Raketten for indeværende Aar, Side 157, i et sammesteds indført Stykke med Overskrift Randglose til et Spørgsmaal i Nr. 9 af dette Blad, brugte fornærmelige Udeladelser bør døde og magtesløse at være og ikke komme enten Citanten personligen eller bemeldte Regiment til Skade, paa Ære eller gode Navn og Rygte, i nogen Maade, hvorhos Jndstævnte for sit i saa Henseende udviste Forhold, bor til Kjøbenhavns Fattigvæsens Hovedcasse bøde 60 Rbdlr. Sølv. Endvidere bør Jndstævnte til det Offentlige betale Rettens Gebyhr, Skriversalarium og Omkostningerne til stemplet Papiir, forsaavidt disse Udgifter skulde have været er lagte af Citanten, hvis Sagen ikke fra hans Side havde været beneficeret. Saa betaler og Jndstævnte i Salarium til Citantens befalede Sagfører, Secretair og Procurator Stahlfest, 15 Rbd. Sølv. Det Jdømte at udrede inden 15 Dage efter denne Doms lovlige Forkyndelse under Adfærd efter Loven. Hvilket i Overeensstemmelse med den 20de 8 i Forordningen af 27de September 1779 herved bringes til offentlig Kundskab. Justits=Contoiret i den Kongelige Lands=Over= samt Hof og Stadsret i Kjøbenhavn, den 16de November 1832. Hoff.
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-26
Licitationer. Tirsdagen den 4de December næstkommende, Formiddag Klokken 10, bliver paa Aalborg Bytingsstue afholdt offentlig Licitation over Anskaffelse af endeel Klædningsstykker, til Brug i denne Byes civile Arrester, nemlig: 50 Stkr. Seildugs Skjorter. 20 - Ditto Særker. 70 Par uldne Strømper. 70 Stkr. Tørklæder. Hvilket herved bekjendtgjøres. Aalborg, den 23de Novbr. 1832. Schmidt.
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-26
Auctioner. Efter vedkommende Dom og Udlægshaveres Begjæring bliver det Politiebetjent Christian Jensen Schou tilhørende, udenfor Sæby Kjøbstad beliggende Sted, 8 Fag Bindingsværk og straatækket, med tilliggende Hauge og Toft, stillet til Salg ved en eneste Auction, som afholdes Fredagen den 30te Dennes, Formiddag Klokken 10, hvilket herved bekjendtgjøres til Lysthavendes Efterretning. Efterat Auctionen over Stedet er tilendebragt vorder forauctioneret en Deel udlagt Løsøre. Byfoged-Contoiret i Sæby, den 10de November 1832.
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-28
Holland. - Belgien. Fjendtlighederne ved Antverpen, som i dette Øieblik formodentlig ere i fuld Gang, vare ved de sidste Posters Afgang fra Haag og Brussel, (19de og 20de Novbr.) endnu ikke begyndte. Marschal Gerard har forladt Brussel og en afgaaet til Meersem, hvor Hovedqvarteret skal være under Citadellets Beleiring. Til Hovedqvarteret er ankommen den engelske Oberst Caradoe, som, efterat have overleveret Marschal Gerard sine Creditiver, er bleven anerkjendt af ham som engelsk Commissair ved Expeditionen. Styrken at det franske Corps, der er indrykket i Belgien, angives nu til 40000 Mand, af hvilke henimod 10000 er Cavalleri og Artilleri.
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-28
Hvad den belgiske Hær egentlig skal foretage sig, derom oplyses man da omsider ved en Proclamation fra Krigsministeren Baron Evain. Efter at have omtalt de tvende Magters Beslutning at bringe Tractaten af 15de Novbr. i Udførelse, siger han. "Den belgiske Hær paa sin Side vil have den Opgave, at beskytte vort Gebeet mod ethvert Angreb, Personerne og deres Eiendomme mod enhver Krænkelse. Dette Øiemeed er skjønt og nationalt og aldrig har Talen været om at betro dette til fremmede Hænder. Den belgiske Hærs Bestemmelse bliver altsaa den, at passe paa Hollænderne, og de Franske komme til at handle ene ved Antverpen.
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-28
Om den combinerede Flaades Operationer erfares endnu Jntet af Betydenhed. De Skibe, som af og til observeres fra den hollandske Kyst, ere for det meste af den mindre Slags og synes at høre til Expeditionens Avantgarde, thi endnu den 15de laae de større Skibe ved Deal, og skjønt det var Hensigten, at de samme Dag skulde gaae til Søes, kunde det dog ikke skee formedelst den flaue og meget foranderlige Kuling. Det største af Skibene, nemlig det franske Admiralskib Suffen, vil nok ikke komme med i Toget, da man mener, at det stikker for dybt.