JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-11-17
J Midten af September Maaned begyndte og i Begyndelsen af November endte den there tiske Deel af de juridiske Examina. Ved Forordningen af 26 Januar d. A. er deri, blandt flere Forandringer, skeet den, at de nu kun holdes to Gange aarlig. Til den fuldstændige juridiske Exammen, ved hvilken Prøver aflagdes i positiv Folkeret, juridisk Hermeneutik, Kirkeret og dansk Statsret, foruden i de hidtil fordrede Discipliner, havde 32 studerede Jurister anmeldt sig. Af disse forlode 2 den skrivtlige Prøve, 8 udebleve fra den mundtlige, 6 erholdt ved den endelige Censur Charakteren Laudabilem, 11 Haud illandabilem og 5 Non contemmendum. - Til den juridiske Examen for Ustuderede havde 37. anmeldt sig, af hvilke 2 forlode den skrivtlige og I den mundtlige Prøve, 3 udebleve fra den sidste, 26 erholdt Charakteren Beqvem og 5 Ei ubeqvem. - Saavel de studerede, som de ustuderede Jurister vare deelte i to Afdelinger, hvilket Antallet udkrævede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-11-17
De Qvæstioner, som opgaves den første Afdeling af studerede Jurister, vare følgende: 1. Num in poenis determinandis imputation saa lummodo quoad libertatem actionum, an etsamquoad indolem ipsarum et materiam effectus en regulis juris universalis competit? 2. An er natura interpretationis authenticæ sequitur, at effectu retroactivo instructa sit? 3. Hvorledes bør de Udtryk i Lovens 11320. straffes som en Løgner" forstaaes, eller hvilken Straf bør i Overeensstemmelse med dette Udtryk paalægges Vidnet? Quænam sun præcepta juris romani quoad inædificationem, et num cum his conspirant juris patrii placita? H. Hvad forstaaer man ved den verdslige almindelige mindre Jnfamie, og hvilke Virkninger kan man efter vore Love tillægge samme? 6. J hvor lang Tid kan en Eier af en complet Sædegaard udøve den Løsningsret, som ved D. L. 5322 er tilstaaet ham, 7. Er den større Leilighed, som en Person har til at begaae en Misgierning, en Omstændighed, som efter vore Love bidrager til at skjerve Straffen, 8. Kan Børn stevnes til at vidne imod deres Forældre,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-11-17
Den anden Afdeling af studerede Jurister fik følgende Spørgsmaale: I. Quisnam contractus, in collisione edrum contractuum, quibus translatio juris realis intenditur, præserendus est, si posteriori traditioaccesserit, 2. Quonam fundamento nituntur illa jura, qvæ secundum jus gentium universale legato comperunt. 3. Bør Lovens 662 enten blot forstaaes om de Tilfælde, da Hovedmanden i Drabsforbrydelsen er vis, eller ogsaa om de Tilfælde, da Hovedmanden ikke kan udfindes, 4 Quænam, sunt illa testamenta, que jure romano dicuntur irrita, numque ejusmodi dan tur, jure danico, 5. Kunne Børn, som ere avlede i Blodskam, legitimeres ved Tinglysning? 6. Kan en Vexeldebitor fritages for Arrest ved at stille Caution? 7. Kan den Omstændighed, om et Saar er i og for sig dødeligt, eller er blevet det formedelst tilstødte tilfældige Omstændigheder, tages i Betragtning, naar der spørges om, hvorledes Drabsmanden bør straffes, 8. Om og hvorvidt kan det tillades en Mindre mand at aflægge Parters Eed?
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-11-17
Den første Afdeling af ustuderede Jurister udarbeidede følgende Themata. I. Kan Trældom stemme overeens med almindelige Retsgrundsætninger, 2. Kunne de, som hendømmes til offentligt Arbeide ansees som berøvede alle borgerlige Rettigheder, 3. Virker en Faders Optegnelse om hvad han i levende Live har givet et Barn fremfor de andre, fuldt Beviis imod Barnet, som benægter sammes Rigtighed, 4. Er en Laantager pligtig til at svare til den laante Tings Værdie, paa hvilkensomhelst Maade Tingen endogsaa forgaaer, H. Er den Regel rigtig, at criminelle Love bør i tvivlsomme Tilfælde fortolkes til Delinqventens Fordeel, 6. Kan Sagsøgeren renoncere paa Regnskabs= eller Administrations-Værnetinget, Endelig bleve følgende Qvæstioner opgivne de ustuderede Juristers anden Afdeling: 1. Er man retlig forpligtet til at erstatte den Skade, man i Søvne har tilføiet en anden, 2. Staae Ødsle under det egentlige Værgemaal eller under Curatel, 3. Om hvilke Eiendomsbonder gielder Fog. 13 Mai 17697. 4. kunne Børnebørn gjøres arveløse af deres Bedsteforældre, paa Grund af en imod dem udviist Ulydighed, 5. Kan den i Forordningen af 5 Februari 1751 fastsatte Straf for en Skipper, der forkommer eller bortvender det ham betroede Skib eller Gods, antages at være nedsat ved den senere Lovgivning for Tyveri, 6. Kan en forældet Vexel gaae Forligelsescommissionen forbi,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-11-17
Til den philosophiske Examens første og anden Deel fremstillede sig i Slutningen af October og i Begyndelsen af November d. A. 123 Candidater, af hvilke 9 erkiendtes Laudabiles, 29 Hand illandsbiles, 2 Noncontemmendi og 1 udholdt ikke Examen. Blandt disse befandtes 17 værdige til Udmærkelse, nemlig C. F. Boyesen, H. J. A. B. Paasche, M. Djørup, M. C. W. Michelsen, J. F. Holst, J. W. Wolf, Thorald Petersen, J. N. Madvig, A. L. Casse, F. U. Timm, J.C. Petersen, O. F. Langeland, H. C. Rørdam, C. N. Petersen, H. P. Selmer, J. H. Møller, og S. M. Tranberg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-11-17
Kjøbenhavns Brandcorps bestaar af 3648 Mand med 223 Sprøiter, større og mindre. Vandtilførslen besørges af Bryggere, Slagtere, Bagere, Hyrekudske og Møllere, ialt med 172 Sluffer. Ligeledes haves 44 store Vandlæggelser, hver paa 6 Tønder, som fremføres med to Heste, og 50 mindre, hver paa 3 Tønder, som fremfør res med een Hest. Anden og tredie Deel af det i Skilderiets forrige Numer anmeldte Værk om den indbyrdes Underviisning, ville tilsammen i Størrelse blive lig første Deel. Anden Deels Priis bliver 3 Rbdlr. og tredie Deels 2 Rbdlr. i Sedler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-11-17
Paa Onsdag giver Hr. Adolph Beer Eleve af Romberg og Spor, en stor Concert paa det Kgl. Theater. Han havde i Løverdags den Ære at lade sig høre med Bifald ved Hoffet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-11-17
Det ny Lystspil Kierlighedsgaaderne, er blevet modtaget med Mishag. En besynderligVanskjebne hviler over de originale Lystspil, der opføres paa vort Theater, og Anmeld. mindes ikke at have seet i de sidste otte Aar et eneste gives, der jo faldt igjennem. Derimod synes alle Sørgespil næsten uden Andtagelse at gjøre Lykke. Skulde det maaskee bevise, at Lystspildigter Talentet ikke har hjemme hos os, i det mindste ikke i vor Tidsalder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-11-17
Vor Cours har i en Tid af 8 Dage forbedret sig 10 Points. Den er gaaet ned fra 260 til 250, og man mener, at den vil dale endnu dybere. Denne pludselige Forbedring volder formange et ligesaa pludseligt Tab. Ogsaa Obligationerne ere, som en Følge af hiin Forbedring, faldne. Endog Nationalbankobligationer, der vare gaaede op til 95 1/2 a 96, ere faldne til 92.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-11-17
J Slagelse Avis af 13 November læses følgende: "Jndsendt. Anmelderen, som paa den senere Tid, for egen Fornøielse har gjennemreist de Vest-Siellandske Kjøbstæder, fandt i de fleste af disse en Gjestfrihed, som af enhver Fremmed fortjener at agtes og paaskjønnes. Jmidlertid gjorde jeg den mærkelige Opdagelse i en vis Kjøbstæd en Søndag Aften, at see Drenge (ventelig Læredrenge, endog i den yngere Alder, forsynede med en velsmagende Pibe Tobakklyngeviis promenere frem og tilbage igjennem Byens Gader, hvoriblandt en hvid Pibe manglede fornødent Dæksel. Da Mængden i en heel Linie udstrakte Bredden af Gaden, og jeg uheldigviis kom dem imøde, saae jeg mig nødsaget at rykke mig til Siden, for at undgaae et mueligt tilsigtende Stød, men desuagtet lod man mig kun med megen Besværlighed komme dem forbie, i det man udstødte nogle paa almindelig Pøbelmaneer grundede Udtrykke mod mig. Jeg takkede Gud, da jeg som Fremmed endelig slap med holdent Skind fra denne Bande (som jeg ifølge Sagens Natur vel tør kalde den). - Det var derfor ønskeligt, at vedkommende høie Øvrigheder, behagelig vilde kaste et opmærksomt Øie paa denne Gjenstand, og vilde slige Politie-Uordener vist nok staae til at hemme, naar vedkommende Mestere bleve tilholdte at tage strenge Forholdsregler, mod deres Lærlinge, derved blev igjen den gamle gode Skik indført, at Drengene viste Lydighed mod deres Foresatte (hvilket desværre alt for meget i Nutiden er gaaet af Brug), og da vilde saavel Fremmede som selve Jndenbyes see sig sikkrede for Fremtiden for den Ubehagelighed, at vorde prostituerede af kaade Drenge.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-11-17
Om St. Mortens Dag. - St. Morten var født af hedenske Forældre i Pannonien (Ungarn). Først tjente han i Krigen, siden studerede han og blev Bisp i Frankrig, hvor han døde 492. Han var goddædig imod Fattige. Engang mødte han en Krigsmand, en fattig Stakkarl, der var nøgen i den kolde Vintertid. Da trak Morten sit Sværd ud, skar sin Kaabe over og gav den Fattige Halvparten (det var en Bispestrega la Fenelon). Denne Dag gjorde de gamle Christne meget af og holdt hellig. Eftersom Korn og alle Slags Frugter vare indhøstede, saa kom Naboer og Grander sammen, for at takke Gud for sine Gaver, dette gjorde de paa denne Dag og aad St. Mortens Gaas med hverandre. Men det hændte sig, at en slem gudsforgaaen, tyvagtig Møller, som ei vilde søge saadant kristeligt Samqvem med sine Naboer, gik paa Møllen, da hans Naboer gik til Gilde, for at prøve hvad Bondens Sække formaaede; men - hvad skeete, Diævelen kom livagtig til ham i Møllen og saade, stop Kammerat, hvad gjør du der, har ha du sysler i fremmede Poser. Vi vil male sammen og see hvordan det falder ud, derpaa løftede han Møllestenen op, lod Møllen gaae og malede Mølleren saa smaa som Mask. Da dette rygtedes over hele Landet, bleve Møllerne bange, og ingen ærlig Møller maler Korn St. Mortens Dag. Festdagen indsatte Pave Martinus 650.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-11-17
Den 10 Juli er St. Knuds Dag til Erindring om at St. Knud blev dræbt den Dag 1086 i St. Albani Kirke i Odense, fordi han paalagde Almuen at give Tiende til Geistligheden. Her udmærkede især Vendelboerne sig. Blake, Kongens Minister, men en Jndas i Hjertet, raadte Kongen at drage til Odense, saa vilde han stille Almuen tilfreds, men raadte derimod Almuen at fare fort i deres Forsæt og ei lade Kongen slippe. Heraf Talemaaden: "falske Blake.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-11-17
Aarhuus, d. 10 November. Det hertil ankomne Skib var ikke, som Rygtet sagde, kommet fra Mallaga, men fra Cagliari i Sardinien.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-11-17
J Aarhuus Avis læses en paa Lyngballe, under Grevskabet Frysenborg hidtil hoveriegjørende Bondes Forestillinger i Anledning af Hoveriets Ophævelse for bestandig i Fremtiden, i Følge mindelig Overeenskomst mellem Greven og Godsets Bønder, og som skulde tage sin Begyndelse Mortensdag 1821. De Fordele, han lover sig af denne Hoveriets Ophævelse, lyde paa Riim saaledes: Ei meer vor Yngling bler forført Ved Hoveriets Sæder. Ei af den muntre Tøs bler hørt En Frækhed, som ei klæder; Ei meer den Raske, Fyrrige Med Helbreds Tab her pukker, Og ei den mindre Svagere. Ved Arbeidsbyrder sukker. Nu kan du gamle tunge Mand, Der selv din Plov skal drive, Med Møisomhed, saasom Du kan Paa egen Mark dog blive. Dit Trælledyr, som gammelt er, Nu kun til Maade drives, Og to a treaars Plagen her, Kan nu lidt bedre trives. Dit Arbeid, Stræben, Sveed og Flid Nu egen Fordeel bliver, Du ei, som før, den bedste Tid Til Hoveriet giver. Nu kan du velte oftere Den Tue, som Dig nærer, Saa den kan give rigere. Det Brød, som Du fortærer. J et Tillæg til Viborger Samler har Hr.R. Friis leveret en fuldstændig Beretning om Dauberg og Mønsted Byers Kalkbrænderier. Begge disse Byer, der ligge 2 1/2 Mile Vesten for Viborg, ere de eneste Steder i Jylland, hvor Kalk brænderierne drives i det Store, thi vel gives adskillige mindre, men de ere saa ubetydelige og levere saa maadelige Producter, at de ikke kunne komme i Betragtning. Gruberne, som afgive Materien, ere tragtdannede Huller, 90 a 100 Alen dybe og 250 a 300 Alen i Omkreds, og deraf haves 10 til begge Byer. Man kan uden Fare gaae ned i og op af disse Huller ad Steentrapper, og i Bunden af samme gaaes først ind under Jorden. Aabningen eller Jndgangen herer altid fortømret nogle Favne ind. Gangene, eller, som de her kaldes, Konene, ere af ulige Dybde under Overfladen; men Længden af hver 400 Alen. Præsten eier ogsaa en Grube, men han driver den ikke, fordi den for ham ei kan betale sig, og da han drev den fra 1812-14 Arbeidet ikke svarede Regning for ham som Embedsmand, der næsten altid maatte see med fremmede Øine.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-11-17
Blandede Efterretninger. (Slutningen af Hr. Davisons Plan, at foranstalte en umiddelbar Handelsforbindelse imellem begge Occaner, see forr. No.) Climatet i Costa Rica er sundt, maaskee det sundeste blandt alle tropiske Regioner, og Jordbunden frugtbar. Efter Forfatterens Forsikkring, vilde der til en saadan Canalgravning snart kunne tilveiebringes, saavel i Storbrittannien, som i de forenede Stater, en Capitalfond, og denne maatte kaste større Fordeel af sig, end noget mueligt Foretagende af den Natur i Verden. Arbeidere, vilde findes i Tusindtal blandt Jndianerne i Guatimala og Yncatan, forudsat at Frihedens Banner vajede der, under en eller anden Regjering, der var istand til at yde dem Beskyttelse, og sikkre dem Lønnen for deres Arbeide. 20, 30, ja end- og 50,000 saadanne Jndianere vilde let kunne faaes. Dersom en saadan Canal kom istand, vilde inden hundrede Aars Forløb denne Landtunge blive den største Handelsgjennemfart i hele Verden, og dens Følgers Vigtighed og Velgjørenhed overgaae al Forestilling. Provindsen Themantepers Hielpekilder, baade i Henseende til Befolkning og Producter, ere saa store, at Anlægget af en Landevei paa 7 eller 10 Mile over Landtungen ved samme, eller en Canal igjennem den, ere Operationer, som med største Lethed kunde udføres af de Jndfødte. Paa Veien fra Philladelphia til China kunde der, ved et saadant Canalanlæg, spares 4115 (engelske?) Mile, og fra Philladelphia til Columbiafloden 13,281, naar man regner, at Dampskibe kunde tilbagelægge Reisen fra Columbiafloden indtil Themanteper i 18 til 24 Dage. - Jndbildningskraften formaaer ikke at danne sig noget Begreb om Storheden af den Handel, der efter Mexicos og Sydamericas Befrielse vil tage sin Retning igjennem denne Landtunge. De Mexicanske Districter ere allene istand til at forsyne den meer end trefoldige Befolkning af hele det spanske America med Fornødenheder og Livsnydelser. De forenede Staters Befolkning fordobbler sig, som bekjendt, hvert 22de Aar. Under lige Begunstigelser vilde Tilfældet blive det samme med Mexico, og antager man at dets Befolkning i Aaret 1825, som den Tidspunkt, i hvilken dets Uafhængighed tog sin Begyndelse, var 7 Mill., saa vilde den i Aaret 1847 være 14 Mill.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-11-17
Naar nu, efter al Sandsynlighed, den nordamericanske Fristat om hundrede Aar tæller 140 Mill. og Mexico 112 Mill. Jndbyggere, hvor høist vigtig maatte da ei Landtungen af Themanteper blive for to saadanne Nationer!
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-11-20
Nyeste kilderie af Kjøbenha200000 Ro Attende Aargang. No. 93. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 20 November 1821.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-11-20
Den danske Adelshistories to Hovedperioder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-11-20
Da man paa den anden Side desværre har kun lidet Spæk at afkoge, saa det vel neppe kan være magtpaaliggende, om der iblandt blev standset med Kogningen, kunde Uleiligheden derfor, efter Jndsenderens uforgribelige Mening, let afvendes, naar det blot blev befalet Vedkommende, ikke at brænde eller koge Tran med de Vinde, som bragte Røgen og Dampen over Byen, vestlige og nordlige Vinde, som ere temmelige almindelige hos os, bortføre den ud over Søen eller fra Kjøbenhavn. Torde man ikke ved denne Leilighed foreslaae Vedkommende, om det ei kunde blive indført blandt de danske Hvalfangere, som sendes til Colonierne, at bruge til Hvalfangsten af de congreviske Raketter, saaledes som man seer, der nu bruges i Engelland, for paa en sikkrere og lettere Maade at dræbe Hvalfisken end med Harpuner. Vor fortjente Kammerjunker v. Schumacher, Chef for Raketcorpset, vilde vist ikke allene kunne besørge de fornødne Raketter forfærdigede, men ogsaa give Underretning om deres Brug o. s. v.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-11-20
Misceller. Man roser sig af, at have afskaffet Livegen skab, og udøver det dog, efter en langt større Maalestok end tilforn. Jstedet for, at ellers enkelte livegne Jndividner eller Familier, i det Høieste hele Sogne og Landsbyer, bortforæredes og solgtes, driver man nu en lige Handel med hele Stammer, Folkeslag og Provindser. Vel er i denne Handel i det Store stedse Talen kun om Sjele, men man veed meget vel, at man faaer Legemerne siden oven i Kjøbet. (Alig: pl. Annalen.) Jeg vil ikke gjøre Folkeslagenes Synder til Dyder, jeg vil ikke undskylde det, de have gjort ikke besmykke de Ryggesløsheder, de have udøvet. Men lægger man end hvad Historien og Sagnet veed at fortælle om Pøbelens Slethed og Raserie igjennem Aarhundreder, i den ene Vægtskaal, og Jndholdet af ikkun et Dusin slette Fyrster, som den forbigangne Tid kan opvise dem i hundredeviis, i den anden slaaer denne da ikke den anden med Lethed i Veiret, (Weitzel.)J Anledning af hvad der i No. 89 af Skilderiet har været sagt, angaaende Forandringen af Shakespears Mabeth og Romeo og Julie til Galleottiske Balletter, fortjener endnu at anføres følgende: En Spøgedoctor, der i Operaen faae Corneilles berømte til mourut (i Sørgespillet Horace), opføres som Ballet, bad den navnkundige Noverre om, at lade Rochefoncaults Maximer danse. Den ene af de Kirketavler, som findes i Holmens Kirke, er givet af Christen Sørensen, Nagelsmed paa Bremerholm, og Hustru 1669. Den er af Skildpadde og Sølv. Paa den forreste Side sees Kong Christian IVdes Portrait en miniature, med Sølvramme, hvorpaa TempliFundator & Autor, derunder igjen et Skib med fulde Seil, hvorfra kastes Penge til En, som staaer paa Landet, og derunder igjen følgende naive Ord: Holt, Skipper, holt, stryg Seilet ned, Kast Anker ud for Borde, Og stig os af din Seilings Meed J Fald vi med dig torde, For Præsten jeg med Skib nu føer, Hans Sold heri at sanke Af dem, som Prædiken her høer Og see hvad der vil vanke. Holt, Skipper, holt, vi med dig vil, Vi og vor Andeel reeder For Guds Ord, som her høres til Af dem, som for os beder. Far, Skipper, far! i Jesu Navn Din Ladning ind at hente; Far lykkeligen i din Havn; Med Capital og Rente. Jndfald. Piron sagde ved Gjennemlæsningen af Marmontels Poetik: "Marmontel ligner ganske Jsraliternes Lovgiver, der viste Enhver det forjettede Land, men ikke kom selv derind Ministeren Greve af Arqueson sagde til Bignon, da denne havde faaet den Kongelige Bibliothecarpost (et Slags arvelig Værdighed i hans Familie: "Fetter, der har De en skjønne Leilighed til at lære læse:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-11-20
En Britte, der besøgte Voltaire i Ferney, fortalte ham, at han havde tilbragt adskillige Dage hos Haller. "Haller, udraabte Voltaire i det samme: "er en stor Digter, en stor Naturforsker, en stor Philosoph, et Universalgenie Det, De siger der, svarede Engellænderen, er saa meget skjønnere, som Haller ikke var saa ret Al gi færdig mod Dem. svarede Voltaire, vi tage maaskee begge Fe Hr. St. Ange sagde engang, da han besøgte Voltaire, "J Dag har jeg blot villet yde Hommermin Høiagtelse, næste Gang gielder mit Besøg Sophokles og Euripides, dernæst Tacitus, derpaa Lucian o. s. v. Jeg er meget gammel, svarede Voltaire: "kan De ikke afgjøre alle disse Besøg paa eengang.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-11-20
Man viste Mad. Geoffrin Generalforpagter Bourets prægtige Gaard. "Har De nogensinde seet noget Herligere og Smagfuldere: "J vilde, svarede hun, ikke finde noget at udsætte derpaa, dersom Bouret var Gaardskarl her Frue v. Alegre beværtede sine Gjæster sædvanligen meget usselt, men desto mere blev Næsten bagvasket ved hendes Bord. Hertugen af Lauragais bemærkede derfor engang: "J Sandhed, dersom man til sit Brød ikke havde her Næsten at gave paa, maatte man sulte ihiel Kong Ludvig XV. ønskede, at hans høie Gjæst, Grev Haga (Gustav III.), endnu førend sin Afreise, maatte see den unge Vestris danse, der med et noget lamt Been var nyligen kommen tilbage fra London. Tre Gange fik han befaling dertil, og sidste Gang endog med det Tillæg, at han skulde danse saa godt, som han kunde. Men enten det nu var Egensindighed eller virkeligen en reen Umnelighed, nok er det, Konstneren vægrede sig haardnakket ved at træde frem. Baron Bretenil sendte ham derfor, for at straffe ham, til Fængslet la Force. Hele Paris kom derover i Skræk og Strid, men intet lignede den hele ", sagde 10. Konstnerfamilies Bestyrtelse. dion (le dien) de la danse (Dansens Gud), (den gamle Vestris, der i sit Patos, som han stedse kalde, sædvanligen plerede at kalde sig selv saaledes); det er første Gang, at vort Huus er kommet i Strid med Huset Bourbon.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-11-20
Jndenlandske Efterretninger. J Anledning af Lieutenant i Livgarden til Hest, Kammerjunker P. F. Reed Thotts Ophøielse i den friherlige Stand, og forundte Tilladelse, tilligemed sit eget Navn at føre Stammenavnet Rosenkrantz og det Erector af Baroniet Willestrup forundte friherlige Vaaben, fortjener det at bemærkes, at den Thottske Familie er een af de ældste adelige Slægter i Danmark. Dens Stammefader Tord Thort skal have levet 1085, og allerede 1187 var en Peter Thort med Biskop Absalon paa Rygen. Birgitte Thott (f. 1610 d. 1664) er bekjendt som Oversætterinde af Seneca, Epictet &c. Slægten uddøde med Otto Thott, den store Bog= og Konstsamler, der døde 1785. Denne indsatte Kammerherre Holger Reeds til Hovedarving, paa Vilkaar, at han og hans Descendenter skulde optage de Thotters Navn og Vaaben, hvoraf Sammensætningen Reedtz-Thott. Peter Reedtz, Slægtens Stammefader, indkom her i Landet med Frederik II. Dronning Sophia, J Tilskueren Nr. 48, som handler om den ulykkelige Clod, er fremsat det Ønske, at Dr. Gersche ikke maatte lade uundersøgt, hvo den Nidding er, som under hans Navn har sendt Clod et tydsk Brev, undertegnet Prof. Krug. J den Anledning har nu Dr. Göttsche ladet bekjendtgjøre, "at det Fornødne angaaende det falske i de clodiske, med hans og Prof. Krugs tidligere Erklæring noksom gjendrevne, og som han ellers troer, alle Vedkommende tilbørligen bekiendte Fortællinger, skal, fordi man troer, at Clods Sag vilde vinde derved, indrykkes i et af vore offentlige Blade.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-11-20
Den danske Galease, die junge Martha, bestemt fra Boulogne til Bordeaux med Ballast, er i den stærke Storm d. 31 Octbr. forulykket imellem Hastings og Nyhaven. Trods de gjentagne Forsøg, som tre Midshipmen og adskillige Matroser af den engelske Kystblocade med egen Livsfare gjorde, blev af Besætningen dog kun en eneste Mand reddet. Skipperen, 3 Matroser, 3 Fruentimmer og 13 Børn fandt deres Grav i Bølgerne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-11-20
Nyborg, d. 14 Novbr. Dette Aars Udbytte for Belt-Sildefiskerne i Almindelighed faldt kun maadeligt ud, og for Aalefiskerne blev der tildeels Tab. Disse sidste bragte en Deel af deres kostbare Redskaber beskadigede i Land, uden anden Vinding, end Haab om et heldigere Udfald næste Aar. Mænd. ligt er det derhos, at en usædvanlig Mængde Krabber stedse tilstoppede Aaleruserne, og derved forhindrede, at Fangsten ei blev efter Forventning. Silden var i Aar federe, Aalene derimod magrere end i de sidst forløbne Aar.