Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-03-13
Møen, d. 22de Februarii. Det Steinerske Skuespillerselskab er ankommen hertil, for i nogen Tid at fornøie det møenske Publicum med sine Skuespil. (S. Bl.) Flekkefjord. (Skrevet i 1805).(Fortsat, see No. 19.) Jo mere opmærksom man betragter denne lille Stad og dens Omegn, jo behageligere bliver dens Beskuelse. Man opdager snart, at de grønne Terrasser, de mange smaae Pletter og Hukker, man her seer til smilende Frugtbarhed opdyrkede, ere det, de ere, ved Jndbyggernes anvendte Flid, at det Hele var uden overordentlig Rødningsarbeid en Fieldkrog, som fremviste intet andet end Ruiner af søndrede Klippeklinter, Our og Grus. Enhver Jordpler af maaskee 1000 Alen, har maaskee fordret to eller flere Tusinde Læs Steens Bort rømning. Mange Steder, hvor der nu sees en grøn Terras, have ingen anden Adgang end ad en lang Stige, ved hvilken man her maa klattre op, for i Sække eller Kurve at bære did op den Jord, der er, og den Gjødning, der frugtbargjør den. Det er ikke for Pyntens Skyld Jndbyggerne have foretaget sig dette; det er især for at opfylde den nærmeste Omegns totale Mangel paa Græsning, og skaffe Føde til de Kreature, der ere dem, for her at leve, uundværlige. Beliggenheden giør, at Resultatet af dette deres Arbeid er saa fremlysende. Dog sætte nu Jndbyggerne ogsaa Ære i at eie, og at kappes med deres Medborgere om hvo der bedst kan benytte et lidet Jordstykke. Et saadant maa, saafremt mueligt er, enhver Huuscier have at fremvise. Mindste Plet betales derfor og meget dyrt. - Folketællingen af 1801 viser, at denne lille By da beboedes ikkun af 148 Familier. Af disse have 16 været Kjøbmænd eller Handlende, 10 Skippere, 38 Haandværkere eller Professionister, og kun 2 Vertshuusholdere, Resten Søfolk, Haand arbeidere, Fiskere og desl. De 148 Familier have dog tilsammen kun 596 Mennesker, ganske lidet over 4 for hver Familie, hvilket viser, at Mængden, her er Fattigfolk, dog det kan ogsaa vise, at Søfolk, Mennesker i smaae Kaar, ere her givte, det viser, at de ikke have talrige Familier, et derfor just at de ere fattige. Deres Boligers pene Udseende, selv Beboernes af de ringere Kaar, vidner om det modsatte. Efter en Opgave i 1805 var her, 9 Familier mere. - J Aaret 1804 var her 20 Skibseiere og 44 Skibe af 1320 Commerce læsters Drægtighed. Den betydeligste Handel, Staden driver, er Fragthandelen med disse Skibe, som ei ofte faae Ærende hjem. Med Oplandet har Staden lidet at gjøre, da Landet forsynes ved Bondehandlere og Omløbere, og da dertil Communicationen med de øvre Egne har hidtil været, og, paa det over Flekeidet nu anlagte Veistykke nær, er endnu stedse saare besværlig. Denne Besværlighed afhielpes ikke ved den begyndte Postvei. Dertil hørte fremkommelige Veie ind i Landet. Handelskarlene eller de af Bønderne, som faae Concessioner til at handle, berettiges derved ikkun til at afhandle Bønderne deres Produkter af Fedevarer og Skind, og levere dem Korn; men de handle med Alt, og gjøre for Oplandet Kjøbmand og Kjøbstæd overflødige. De forsyne sig med Alt hvad de have Haab om at afsætte i de Toldopsigten unddragne Udhavne, og undersælge saaledes Kjøbstædmanden. Udhavnenes Beboere, her i Egnene nær nedad til Næsset især, tilhandle sig allehaande af de forbiseilende Skippere. Lodsene og Fiskerne have Oplag, og Bondehandlerne besørge Afsætningen. Disse ere, her især, ofte drikfældige Vagabonder. De paasnyde Almuen slette Varer, og Overflødigheds Kram, de skaffe sig Credit og bedrage. J forrige Aar druknede to af disse Handlere, da de beskjænkede vare i Færde med at hjembringe 500 Pd. Kaffe, som de den Gang dog havde indladet i deres Baad i Christiansand. De tage stundom noget i Kjøbstaden, der da tjener dem til Maske for det meget mere de tage i Udhavnene. At Kassedriken er bleven almindelig i disse Egne ogsaa blandt Almuen, saa her consumeres deraf for betydelige Summer, hvoraf lidet eller intet staaer i Toldbøgerne, er denne Handel at tilskrive. - Tvertimod hvad der høres i alle andre især de mindre Stæder, roser man her Haandværkerne, og fremviser, for at hjemle denne Roes, godt Arbeid af dem. De have saaledes en særdeles god Kobbersmed, meget gode Snedkere; Skomagerne arbeide fortrinligen; ligeledes, som baade deres Skibe og Huse bevise, Tømmerne. Jsær udmærker sig en Arbeider i en Art, som man ei her skulde vente, en Konstdreier ved Navn Jasche. Denne Mand forfærdiger aarligen en stor Mængde yderst nette og vel arbeidede Smaasager af Been og fiint Træe, Naalehuse, Etuier til Damernes Syaparat, Fingerbøller o. s. v., saa skjønne, som de her findes forskrevne fra Frankrige. Hans Priser ere billige. Hvad han ei afsætter hjemme, hvor da ei meget heraf er at afsætte, sender han til Christiania, maaskee og til de andre Steder. Han holder en Svend, som han har tillært. Et Par af hans Lærlinge have nedsat sig andetsteds. Han er en Hollænder. Der gaaer aarligen mange Penge ud af Landet for deslige Smaating. Materialet koster, om det og maa være fremmed, en Ubetydelighed. Langt fra den største Deel af Prisen lønner fremmed Jndustrie. Han fortjener aldeles Opmuntring, i det ringeste en mention honorable. (Fortsættes.)