Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-05-09
Blandinger. Den i Berl. Tid." for i Løverdags omtalte private Skrivelse fra Stockholm er af 2 ds. og lyder saaledes: "Ligesom Sandheden ikkun for en stakket Tid lader sig undertvinge af Fordommenes eller Forblindelsens kunstige og skrøbelige Magt, saa er den ædle Væxt, som Skandinaviens Ungdom med henrivende Begeistring plantede i vort Nord for Enighed og Broderaand, allerede voxet op til et mægtigt Træ, under hvis Skygge de truede nordiske Nationer ville kunne trodse den nærværende og den kommende Tids Storme. Fra Øresund til Torne lyder nu en Stemme, der toner fra Millioner svenske Læber - en Stemme, som allerede forhen har bragt Tydskernes seige Brouten til at forstumme - til Vaaben, til Vaaben for vore Fosterbrødre i Danmark, saa lyder Raabet, og Kong Oscar, der veed at opfatte Tidens Krav, at værne om vor Ære og vor Selvstændighed, der nu er uadskillelig forenet med Eders, har allerede grebet det Heltesværd, der blev en af hans skjønneste Arvedele efter hans navnkundige Fader. Med Jubel og Henrykkelse modtager Nationen idag et Kongebud, der er et trofast Udtryk af enhver Svenskers inderligste Attraa. Jdag kundgjøres nemlig offentligen, at en betydelig Deel aff vore herlige Tropper ufortøvet skulle begive sig paa Marsch, for med Staal som "bitar" at bistaae vore ædle danske Brødre. Den hele Styrke, der formeentlig vil komme til at udgjøres af alle Vaabenarter, anslaaes til c. 20,000 Md. Fortvivl derfor ei, Du brave Danske, men hold Dig endnu en Stund lige tapper mod dine røverske Fjender, som tilforn, og den svenske Kraft, som allerede saa mangen Gang har trodset Overmagten, skal atter give Verden et glimrende Exempel paa at Gustav Adolphs, Carl den 12tes og Carl Johans Helteaander ere udødelige -at de leve uforandret i de svenske Hjerter. Med en Glæde, som om vort Land havde vundet al Himlens Velsignelse, have vi fra Oscars ærefulde Throne modtaget dette Kampraab, der med tusindfold Scho skal gjenlyde mellem Nordens Bjerge. Jngen veed desuden bedre end Tydskerne at vurdere den svenske Krigers Egenskaber, og hvis han blot i sine Historieskrivter vil slaae op de Blade, hvor Trediveaarskrigen og befrielseskrigen 1813 ere skildrede, saa vil han finde, at Muskerne i de svenske Arme ere betydelig kraftigere end i de tydske. Praleri og tomme Ord ere desuden ikke vor Sag, og naar derfor vore Krigeres Stræben udelukkende gaaer ud paa Handling, saa er denne ogsaa saameget bestemtere. Lad engang paany Tydskerne og deres forræderske Forløbere, de saakaldte Schleswig=Holsteinere, faae Anledning til at tage vore brave Tropper i Øiesyn - de skulle rimeligviis savne denne kunstmæssige og parade agtige Affektation, som udgjør et af Kjendemærkerne paa tydske og i Særdeleshed preussiske Tropper - men de skulle derimod træffe Mænd, der i Alvor, Mod, usvækket Kraft og Udholdenhed endnu ikke ere overtrufne. Men ikke nok hermed Bag disse Krigere staae endnu talrigere Skarer af raske Nordens Sønner, der brænde af Utaalmodighed for at ile Eder til Bistand- J vakkre Dannemænd. Og vore Tvillingbrødre i Norge - Eders gamle Venner, troe J ikke at ogsaa de skulle lægge alle Betænkeligheder tilside for endnu engang at vise, hvorlunde det norske Kæmpeblod er ligesaa friskt og varmi som i Olafers og Haralders Dage. Jo! Timen er kommen, da Skandinavien i sin Ungdomskraft skal reise sit stolte, sit broderlige Banner, og engang vel plantet i vort ældgamle Nord, skal det ei ustraffet svies af schleswig holsteinske Neldeblade eller berøres af kløvede eller splittede preussiske Ørne. - Overalt i Sverrig samles Bidrag for at anvendes til Fremme af Eders eller rettere sagt vor fælles retfærdige Sag. Aldrig har Sverrig, gjentonet af en Enthusiasme, der i fjerneste Maade kan sammenlignes med den Begeistring, med den Broder lighed – med den sjælfulde Broderlighed, hvormed vi med vore Bønner og bedste Velønskninger deeltage i Eders hellige Strid. Snart, snart kjære Brødre ere vi hos Eder, for Haand i Haand at trodse Vold og Frækhed, for at sætte en uoverstigelig Grændse for den uværdige Rovlyst, hvormed Tydskland har besudlet sine første Skridt paa Frihedens Bane. Gustaf.