JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1807-11-06
Constantinopel, den 25de Septbr. Storherren vedbliver at vise en udmærket fast Charac ster. Han har fattet den Beslutning, igjen at organisere en Deel af de paa europæisk Fod oprettede Tropper. Han har aldeles ikke frygtet at krænke Janitscharerne ved denne Beslutning, men har tvertimod offentlig befalet Sulei mann Aga, der forhen har staaet i østerrigsk Militairtieneste, gjen at organisere et Corps paa samme Fod, som i den forlige Sultans Tid, blot med den Forskiel, at Tropperne hengang havde europæisk Dragt, men nu skulle de beholdt deres Nationaldragt. - J forrige Uge gav Storherren, Et nyt Beviis paa sit Mod. Et Antal Janitscharer fra Slottene ved Dardanellerne mødte Sultanen paa Gaden, trængte sig paa en meget uærbødig Maade om hans Person, saa at han befalede, at jage dem tilbage. Janitschaterne angrebe derpaa hans følge, men Vagten, der blev kaldet til Hielp, saarede og dræbte nogle Bostangis, som tilsidst maatte trække sig tilbage. Over 50 af disse Forvovnbleve derpaa qvalte paa Stedet, uden at deres Kammeratet hovede at modsætte sig denne strænge og nødvendige Straf, for at tilveiebringe Orden og Lydighed igien.
Berlingske Tidende, 1807-11-06
Portens første Tolk, Prinds Suzo, er nylig bleven halshugget efter Storherrens Befaling. Faa Øieblikke før sin Død besørgede han endnu sine Embedsforretninger med største Rolighed. Man troer, Aarsagen til denne lige saa uventede som hurtige Henrettelse har været en straf skyldig Brevvexling med de engelske Admiraler. Prinds Callimachi, Broder til den nærværende Hospodar i Mol hau, er bleven Portens første Tolk.
Berlingske Tidende, 1807-11-06
Den preussiske Charge d'Affaires Baron v. Bielefeld har tilmeldt Porten sin Tilbagekaldelse. Aarsagen dertil er den hans Hof tilføiede Fornærmelse, da man har afstaaet, at modtage den ny Minister Baron Senst v. Pilsach.
Berlingske Tidende, 1807-11-06
Admiral Siniavin har forladt Tenedos og begivet sig til Corfu med de erobrede tyrkiske Skibe og alle tyrkiske Krigsfanger. Misfornøiet herover har Porten strax opsat de russiske Krigsfangers Afsendelse, og man maae nu oppebje, hvorledes denne Sag vil blive bilagt.
Berlingske Tidende, 1807-11-06
Madrid, den 2den Octbr. I Gaar begav den portugisiske Ambassadeur sig til Efinrial. Man erfarer tillige, at Prinds=Regenten har tilladt de portugisiske Søeofficerer, som ere ansatte paa den portugisiske Flaade, der ligger udrustet i Tajus, at tage deres Koner, Børn og Tiende ombord, St. Petersburg, den 7de Octbr.
Berlingske Tidende, 1807-11-06
Feldttmarschal Første Proforowsky har faaet i mman doen over General Michelsons Armee og General Maven dorf, der havde taget Commanden over Armeen efter Michelsons Død, er bleven entlediget.
Berlingske Tidende, 1807-11-06
Fra Orenburg meldes, at en Caravane af 110 Kammelevar ankommen dertil fra Buchara med Bomuld og andre buchariske Produkter. Ved Floden Sagis, 400 Verster, fra Orenburg, var Catavanen i Fare for at blive lyndret af en Sværm Kirgiser men en Escorte, som Gouverneuren i Orenburg, Første Wolchousky, i rette Tid afsendte, for og Kirgiserne og reddede Caravanen.
Berlingske Tidende, 1807-11-06
Venedig, den 8de Octbr. Denioniske Republiks Senat har udstedt en Proclamation, dat. Corfu, den 4de Septbr., til Jndvaanerne, af følgende Jndhold: "Hs. Exellence General Cæsar Berthier, Commandeur en Chef og Generalgouverneur, har i Hs. Majestæt Keiser Napoleons Navn tilstillet Senater, den ioniske Republiks provisoriske Organisation. Republiken er nu iblandt de lyksalige Stater, som høre til det Aanske Rige. Dets Vaaben og Flag vaie allerede fra Eders Forter, J ere dets Undersaatter. Den græske Religion skal være den herskende blandt Eder.
Berlingske Tidende, 1807-11-06
Jtalien, den 15de Octbr. I Venedig har man den dog endnu ubekræftede Efterretning, at i Følge en venskabelig Forening mellem Frankerig, og Østerrig skulle Havnene Triest og Fiume lukkes for Engellænderne indtil den almindelige Fred.
Berlingske Tidende, 1807-11-06
Man har den Efterretning over Constantinopel, at en engelsk Flaade er ankommen i det røde Hav og har sat et stort Antal Cipayer i Land i Snez og i Kocir i Øvre Egypten.
Berlingske Tidende, 1807-11-06
Engellænderne holde de ioniske Øer strengt blokerede.
Berlingske Tidende, 1807-11-06
London, den 17de October. Statscoureren Hunter er ankommen hertil med Depescher fra vor Gesandt i Petersborg Lord Lewison Gower. Hans Ankomst gav strax Anledning til et Geheime-Conseil. Noget behageligt maa han ikke have medbragt, da intet desangaaende er kommen til offentlig Kundskab. Coureren har tilbagelagt Reisen fra Petersborg til Gothenborg i 7 1/2 Dag, hvilket man anseer som noget overordentligt; han havde ogsaa Ordre, at ile hertil saa hurtig muligt. Dersom han ikke havde havt Modvind, vilde han have gjort Reisen hertil i 12 Dage istedet for at han nu brug ter.
Berlingske Tidende, 1807-11-06
I øvrigt melder man fra Petersborg, at Gesandten LordGowers Ankomst vel har endt Marqvis von Douglas diplomatiske Sendelse, men at den sidste desuagtet ikke saasnart vil forlade Rusland. Man siger, at det har været aftalimellem begge Gesandterne, at Marqvis, von Douglas skulde giøre en Reise til Moskau, Odessa og Arkangel, hvilket man dog ikke troer, den russiske Keiser vil tillade, men snarere paastaae, at Marquis Douglas ufortøvet skal vende tilbage til London.
Berlingske Tidende, 1807-11-06
Vore Ministerialbiøde vedblive at giøre Anmærkningen over forskellige Artikler af Tilsit Tractaten, hvilke de kalde deels farlige og deels skadelige for denne eller hiin Magt men Sandheden er, at den af alle hidtil undertegnede Tractater er den meest skadelige for Engellands Jnteresse, Han deel og politiske Stilling.
Berlingske Tidende, 1807-11-06
Siden vor Communications næsten fuldkomne Afbrydelse med det faste Land have vore Linned= og Klæde=Manufacturer endnu ikke liidt betydeligt; derimod hører vi med Bekymring, at vore Manufacturer i Manchester, hvori forfærdiges meget Plyds og Bomuldstøyer, ere nu i fuld kommen Uvirksomhed, siden disse Fabrikvarer ikke meere kunne forsendes til det faste Land. Alle Magaziner ere fyldte med de til Tydskland bestemte Vare, og de fleste Fabrikanter, som maa betale deres Arbeidere uden at kunne lade dem arbeide, ere bragte til snart at giøre Bankerot. Sukker falder i Prisen; derimod stiger Theen daglig. Fiskefangsten har været meget heldig. Hamp, Skibsbygningstræe og andre østersøiske Vare vil ogsaa stige til meget. høie Priser.
Berlingske Tidende, 1807-11-06
Den engelske Handel lider et uberegneligt Tab i LissaboDet umuligt at faae Penge ind i saadan Hast eller Varen, gjorte i Penge.
Berlingske Tidende, 1807-11-06
Kongen har under 14de Octbr. udstedet en Prok antion, hvori alle indfødte engelske Søefolk fremmes : opfordres til ufortøvet at forlade samme; endog om de naturaliserede eller have taget Borgerskab i fremmede, de, kan dette ikke, siger Kongen, fritage dem fra den Lidighedspligt, de skylde ham som deres fødte Sønverain, et de skulle straffes hvis de træffes i fremmed Fart. Alle Komanderende paa Krigskibe skal paa ethvert Skib (Krig, skibe undtagen) af hvad Nation det end er, som de træffSøen, undersøge Mandskabet og udtage alle indfødte engelske Undersaatter. - J Oporto skal den 6te Octo være udbrudt en Opstand, for at hindre Skibenes Bortseling. - Engelske Skibe komme nu halvladede og ballastet hiem fra de russiske Havne, da Agent Booker i Petersborhar advaret den engelske Fart, at et almindeligt Beslag vil de blive lagt paa alle engelske Skibe i russiske Havne. - Til Lloyds var opslaaet et Brev, fra Portugal til Fa mouth, hvori sagdes at de portugisiske Havne vilde lukke for Engelænderne den 20de Octbr. Man har andre Bro ve som mene den 15de Octbr. - De engelske Familier Portugal have saadan Jil med at flytte derfra, at Skib Capitainerne tage 1000 Pd. Sterl. for en Familie et hiemføre.
Berlingske Tidende, 1807-11-06
Urolighederne i Jrland tage bestandig til. Skarer af Oprørere giennemstreife Landet og søge især at bemægtig sig Hestene. Grevskabet Limarick skal erklæres i Rebell. onsstand. De anordnede Huusvisitationer har meget og bragt Folket, og Afvæbningen gjort kun ondt værre.
Berlingske Tidende, 1807-11-06
Man troer her, at Lissabon er besat af de Franske de 12te October.
Berlingske Tidende, 1807-11-06
Paris, den 21de Octbr. Moniteuren meddeler følgende Skrivelse fra Li bon at 4de Octbr.: "J Lissebon er kuns een Stemme op Prinds=Regentens og Ministeriet Fremfærd. Enhver i ger, Portugal maae gotte fælleds Sag med Frankerig, Spanien og de øvrige Magter paa det faste Land mod Søers verne; man maae bemægtige sig alle engelske Varer og al Engellændere, og ikke give Landet til Priis for en fuldkommen Undergang ved at afslaae dette; thi det er ligesom blevet til et Ordsprog, at i det en Sourerain paa det fastLandslutter en Alliance med Engelland, nedlægger han til ligge sin Krone. Paa den anden Side hersker Skræk i alle engelske Contoirer. De sælge i største Hast og for enhver Priis. Deres Consul har erklæret, at han ikke kan inden staae for Engellændernes Varer og Personer længer end 3 Dage. Det lissabonske Cabinets forunderlige Fremfærvil bringe det i Krig med begge Partier paa eengang. Svaghed og Uberænksomhed, de sædvanlige Forløbere for de Katastropher, som styrte Regieringerne, bestemme Prind Regentens Operationer. J Forgaars udstedte Statssecretairen Aranjo følgende Skrivelse til Commerce=Colleset: Prinds=Regenten, vor Herre, har ikke kunnet andre den spanske Ambassadeurs og den franske Charge d'Afmires Afreise, men han har det grundede Haab, at sammes saværelse kun vil vare en Tidlang og ikke forvolde Fiendtheder fra Frankerigs og Spaniens Side, med hvilke Kagter Prinds=Regenten søger at vedligeholde den hidtil trende gode Forstaaelse og venskabelige Forhold. Dette Aranjo.
Berlingske Tidende, 1807-11-06
Man har endnu ingen Vished om Prinds=Regentens Afer jeg at melde Dem. eise til Brasilien. Den var endnu ikke skeet den 4de Octbr., imidlertid laae den portugisiske Flaade seilfærdig paa Tajus- og den kgl. Familie behøvede blot at indskibe sig. Brests og Antverpens Beleiringsstand blev ved keiserl. Decreter hævet den 15de Octbr.
Berlingske Tidende, 1807-11-06
Wien, den 21de Octbr. Hoftidenden melder følgende fra Tyrkiet: "Russerne haKallerede rømmet Wallachiet og de skulde rømme Moldau sen 1ste Octbr. Storvizirene rykket i Vinterqvarteer om ling Adrianopel. Den engelske Flaade under Admirakalder giør ofte Bevægelser mod Mundingen af Dardanelene, siden den russiske Flaade seilede derfra den 10de Sep ber. Russerne demolerede de paa Tenedos opkastede Lærker, stak Husene i Brand og førte det erobrede Linieskib med til Corfu. - J det asiatiske Tyrkie ere nye Uroligheer udbrudte."Aleppo, der har liidt meget ved Pesten, en Oprør mod sin Pacha; Pachnerne i Damascus og Acrase i aabenbar Feide sammen og plyndre Jernsalem; Pagen i Bagdad er bleven myrdet i sin Kiaja og Wechabiterne ke endnu i Besiddelse af Mecca og Medina. Alligeve- og den aarlige Valfart til Prophetens Grav ud fra Conantinopel den 15de Octbr. - Portens Tolk, PrindsSuzzo, blev den 23de Septbr. halshugget som Forræder; boliman=Aga blev overfaldet i Arsenalet af Janitscharer s Anførere og qvalt og endeel Soldater af Garnisonen i Pardanellerne ere qvalte, fordi de have forgrebet sig paa Storherrens Livvagt.
Berlingske Tidende, 1807-11-06
Siden Vaabenstilstanden mellem Tyrkerne og Servierde gaae alle Transporter mellem det Østerrigske og Tyrkiefrie og uhindrede frem og tilbage igjennem Servien. Eier ny Georg har erklæret, at han paa det kraftigste vil beskytte alle slige Transporter og sendt en skrivtlig Forsikkring derontil Commandanten i Semlin.
Berlingske Tidende, 1807-11-06
Helsingborg, den 22de October. Den engelske Flaade, over 400 Seilere stærk, seilede Gaar Formiddag her forbi til Nordsøen med en frisk Vind og det smukkeste Veir. Da det engelske Admiralskib kom midt for det Huus, Kongen her beboer, begyndte det at saa tere, hvorefter de øvrige Orlogskibe efterhaanden fort atte Salutten. - Da den begyndte, begave Deres Majelæter Kongen og Dronningen, samt Hs. Kongel. Høihed, Prindsesse Sophie Wilhelmine sig ned til Broen, og vare erfra Tilskuere af Flaadens Forbiseiling. - Admiral les Gambier og General=Lieutenant Catheare kom i Land, forat opvarte Hs. Majestæt. - En Middagsfrokost anrette des paa Kongens befaling for dem og medfølgende engelske Officierer, hvor Kongen og Dronningen af Engellands Skaal blev drukket, samt den engelske Flaades og Armeens item den engelske Nations Velgaaende. - Hr. Pierre point svarede paa disse Skaaler med Kongens og Dronningens Skaal, samt med en Skaal for den svenske Flaade, Armee og Nation. - Gambier og Catheart vendte siden tilbage til Flaaden paa to Fregatter.
Berlingske Tidende, 1807-11-06
Af de fra Pommern til Sverrig hiemkomne Tropper ere alle gangne hiem hver til sin Provinds, saanærsom de to tydske, forhen i Pommern liggende, hvirvede Regimenter, hvoraf det ene nu ligger i Malmøe, og det andet i Kalmar.
Berlingske Tidende, 1807-11-06
Posen, den 21de Octbr. Af de franske Tropper, som faldt i russisk Fangenskab, ere allerede nogle hundrede, godt og varmt klædte, passerede tilbage her igiennem. Alle franske Tropper, som ere paa Marschen hertil, ere blot Rekruter, der udfordres til at complettere Marschal Davousts Corps. Alle udbredte Rygter, for at opvække Bekymring, som om Fiendtlighederne kunde bryde ud paany, ere aldeles ugrundede. Det er ligeledes falskt, at det skulde være kommet til Voldsomheder baade i Pommern mellem de badenske Tropper og General Blüchers Corps, og paa Grændserne af Gallizien mellem de franske og polske Tropper paa den ene og Østerrigerne paa den anden Side.
Berlingske Tidende, 1807-11-06
Haag, den 24de Octbr. Den 20de Octbr. udkom følgende Decret, angaaende Seiladsen paa Weser og Elben: 1) Al Fart langs med Kosterne fra Dollard til Weser forbydes, undtagen den skeer under umiddelbar Convoi af vore Krigskibe og ikkun fra 23 til Havne, som ere besatte af Vore Tropper. 2) Det forbydes alle Skibe uden Undtagelse at løbe ind, naar de ere ladte med andre Vare, end dem, Engelland umulig kan levere, som Bygningstømmer, Master og andre Producter fra Østersøen. 3) Alle indløbende Fartøier arresteres, naar de gandske eller tildeels ere ladte med Colonialvare eller Handelsartikler, som kunde komme fra Engelland. Herfra undtages dog de Skibe, der seile under Convoi Berlin, den 24de October.
Berlingske Tidende, 1807-11-06
Vi have nu igien stærk Jndqvartering. Den 20de forlode nogle Regimenter os, men derimod rykkede samme Dag nye Tropper ind fra Omegnen. J nogle Dage er meget preussisk Artillerie ført hertil fra Magdeburg og transporteres videre til Custrin, for, som det hedder, at overlevere Preusserne denne Fæstning i Forsvarstand.
Berlingske Tidende, 1807-11-06
Vore Tidender melde, at den bayerske Division under General Wrede endnu ikke har forladt Schlesien, men er tvertimod bleven forstærket med 3 Regimenter ; at nogle smaa Detaschements franske Tropper ere passerede igjennem Posen til Grandenz og skulle begive sig til Østersøens Kyster, og at et stort Magazin for 6 Maaneder anlægges i Staden, Brandenburg, hvor de pper endnu skulle for blive en Tidlang.
Berlingske Tidende, 1807-11-06
Blandede Efterretninger. Frankerig. Efter en Beslutning af Krigsministeten have udenlandske Magters Krigsfanger Frihed, at bliver tilbage i Frankerig og nedsætte sig der, naar de ønske det; dog maae deres Opførsel være god og de maae have lært et Haandværk, paa det de enten kunne tage Arbeide hos Privatmænd eller i de keiserl. Værksteder.
Berlingske Tidende, 1807-11-06
General Lagrange opretter nu en westphalsk National armee, hvis Stamme de i fransk Tieneste oprettede hessiske Corps skulle udgiøre.
Berlingske Tidende, 1807-11-06
Brigadegeneral Petitot er nylig død paa Reisen til Armeen i Gironde=Departement, hvor han havde faaet en Commande. Han har staaet 38 Aar i Militairtieneste og gjort alle Feldttog med siden 1792. Han udmærkede sig især i Feldttogene mod Neapel, hvor han blev udnævnt til Brigadeneral, da han laae paa Valdpladsen bedækket med Saar. I Agen lever paa nærværende Tid en Militair paa 112 Aar. Han er døv, men ellers fri for alle Alderdommens Svagheder, har en frisk Ansigtsfarve, er fuldkommen sund og rask og meget munter.
Berlingske Tidende, 1807-11-06
J Anledning af den stærke Hede i Sommer meddeelte Sundheds=Collegiet i Paris følgende Forskrivter i Diæten til Jagttagelse: at drikke Thee om Morgenen Kl. 8, Chocolade Kl. 10, spise en kraftig Suppe, unge Agerhøns, Fasaner og god Frugt til Middag, Jis om Aftenen og en godt Glas Liqveur, samt at drikke et stor Glas Vand, naar man gik til Sengs. En fattig Arbeider besværrede sig strax efter i Journal de Paris over, at han af disse skiønne Regler ikke kunne efterleve andre end den om Vandet, og bad derfor Sundheds=Collegiet at opgive, hvorledes de, som ikke har 50000 Livres aarlig at fortære, skulle vedligeholde deres Sundhed.
Berlingske Tidende, 1807-11-06
Engelland. Høi Alder opvækker altid Jnteresse; man har derfor her udgivet en Navneliste paa 48 Mennesker, som i det attende Aarhundrede har opnaaet en Alder af 130 Aar og derover. Jblandt disse bleve otte 130 Aar, een 131, een 133, tre 134, een 135, fire 136 to 137. fire 138, to 139, tre 140, een 142, cen 143, cen 144, een 145, to 146, een 148, een 150, fire 152, en 153, een 157, een 160, een 168, een 169 og een 175 Aar gammel.
Berlingske Tidende, 1807-11-06
Hr. Greathead har i det londonske antiqvariske Selskab nyelig forelæst en Afhandling, hvori han beviser, at Engellands og Jrlands første Beboere hverken ere Celter, Skandinaver eller Galler, men Cantabere, nedstammende fra Spaniens ældste Beboere, hvoraf Biscaierne ere en Levning. -
Berlingske Tidende, 1807-11-06
Holland. Den forhen saa blomstrende Fiskerbye Egmond, der har aftaget saa meget siden 1799, mistede ved Orkanen den 30te Septbr. atter 3 af sine Fiskerfartøier. et 18 erfarne Søemænd, der omkom i Bølgerne. Disse efterlode 12 Enker, hvoriblandt 2 frugtsommelige, og 28 Børn i den yderste Armod. Kongen har ved en anseelig Summa af sit Privatchatol afhiulpet den største Nød.
Berlingske Tidende, 1807-11-06
Østerrig. Keiseren har tilladt, at Boghandlerne: de østerrigske Arvelande nu maae sælge alle Bøger, som siden Joseph den Andens Regiering vare forbudne af Con sur=Commissionen under Hofraad Folschs Præsidium, for saavidt disse Bøger endnu findes i deres Boglader og ikke først skulle forskrives eller oplægges paa ny Keiseren har mærket nogle Uordener i Steyermark og derfor afsat nogle Embedsmænd og indsat andre paa Stedet. En stærk Jldebrand har nylig lagt Staden Jndenburg i Aske paa nogle Huse nær.
Berlingske Tidende, 1807-11-06
Preussen. J Berlin har et Selskab af 16 Personer, under Provst Hansteins Direction oprettet et Jnstitut, hvis Øiemed er at ernære og danne fattige Drengebørn til nyttige Haandværker. Dronningen har sendt Jnstitutet der nu efter hende kaldes Luise=Stift, 100 Louisdorer til den første Jndretning. Antallet af Børnene i Jnstitutebeløber sig til 54, som alle nyde Pleie og Underviisning og desuden ere sysselsatte med Straa=Arbeide.
Berlingske Tidende, 1807-11-06
Tydskland. Formedelst Qvægsygen i de preussiske Provindser ere alle Qvægmarkeder i Hertugdømmet Mecklenburg-Strelitz forbudne indtil næste Foraar.
Berlingske Tidende, 1807-11-06
Den Røverbande, der streifer og i Egnene ved Mayn, synes at være organiseret paa samme Maade som Schinderhannes Bande. Røvernes Antal skal være meget stort Om Natten brække de Dørre og Porte op, binde de Ulykkelige og mishandle dem paa det grusomste. Alle Røverne ere bevæbnede med Pistoler og tale den jødiske Dialekt, som de blande med franske Ord. Alt viser, at de nedstamme fra de Bander, som det franske Politi har fordrevet fra Rhinegnen og Nederlandene.
Berlingske Tidende, 1807-11-06
De Tydske begynde nu igien at udvandre i Mængde til America. Den ny Commet synes at være den samme, som den berømte Astronom Keppler opdagede i Aaret 1607. Den stod den 5te og 6te October i samme Aar paa samme Sted, hvor den nærværede staaer.
Berlingske Tidende, 1807-11-06
Jtalien. Vicekongen af Jtalien har ved en Beslutning af 7de Octbr. skierpet Forbudet mod engelske Varer, Kongeriget Jtalien.
Berlingske Tidende, 1807-11-06
En kgl. neapolitansk Forordning befaler, at den offentlige Gields Liquidation skal være endt inden 6 Maaneder, Fra næste Aars Begyndelse skulle alle Afgivter forhøies en Tiendedeel, hvilken Forhøielse skal vedvare, indtil Statsgielden er aldeles afbetalt. Sidst i September og først i October faldt ualmindelig heftig Skylregn i Øvre-Jtalien, hvorved hele Byer øde lagdes og mange Mennesker og Qvæg omkom. Staden Fabriano blev aldeles oversvømmet, mange Huse styrtede ned og to Mennesker og meget Qvæg omkom. Skaden er utrolig stor.
Berlingske Tidende, 1807-11-06
Pave Jnnocenz den Fierdes Liig, der i 550 Aar har ligget i Kirken St. Lorenze i Neapel, er tilfældigviis funden i næsten fuldkommen uskadt Stand, hvilket ogsaa gielder om Liigklæderne.
Berlingske Tidende, 1807-11-06
Udenlandsk. Søndagen den 6te Septbr. Kl. 10 1/2 Form. blev af mange Mennesker paa forskellige Steder i Fyen seet en svær Jldkugle i Luften, hvis Kurs gik fra Nordost til Sydost. Endskiøndt det var i klart Soelskins veir, kunde man dog tydelig see, at den i Farten udkastede ligesom en stærk Jld og Gnister fra sig. J Bogense bemærk tes dette endnu uforklarlige Særsyn af heele Borgerskabet. som var forsamlet uden for Byen til Vaabenøvelser, og for rekom det at fare over den ene Ende af Byen, som kun var nogle 100 Favne borte. - Ogsaa i Jylland skal i Midten af September være seet en saadan Jldmasse i Luften, gaaende over den østlige Deel af Landet syd efter.
Berlingske Tidende, 1807-11-06
Helsingøer, den 1ste November. Fra den 28de October til i Dag ere kun 9 Skibe expedere de ved Øresunds Toldkammer. Ved Helsingborg samle sig nu enddeel Krigsfartøier. En Fregat, 3de Brigger, 1 Lugger, 1 Skonnert og i Gaar kom en Krigslup til ind fra Nordsøen. Ved Hveen ligge ogsaa nogle større og mindre.
Berlingske Tidende, 1807-11-06
J Forgaars indløb Efterretning fra Helsingborg, at de i Land værende engelske Officerer havde udladt sig med, at de samme Aften vilde søge herover, for at borttage de her indbragte engelske Brigger. Man ventede dem hele Natten, men forgieves. Søvnen har vel tilintetgjort det tænkte Foretagende. Det maae ellers have ærgret dem at høre at de 2de af Færgemand J. Lind og Færgemandssøn J. Hartvig med deres Folk tagne engelske Skibe, en Brig og en Skonnert, bleve førte til Kiøbenhavn, hvor de ligge fuldkommen Sikkerhed. Det var altsaa ikke, som forhen meldt, Fiskere, der toge eller bragte dem did. - De engelske Røverskibe have baade i Forgaars og i Gaar Aftes og Nat krydset opad, i Forventning at de andre 5 indbragte Skibe ogsaa skulde blive førte til Kiøbenhavn, og da nappe dem paa Veien, men de have fixeret sig selv. - I Gaar kom en Kommando Ryttere herigiennem og gik nordpaa ad Kronborg Geværfabrik. - I Gaar Aftes kom en Brig ind fra Nordsøen og gik under Kronborgs Kanoner, En af de engelske Krydsere ved Helsingborg gav Varselskud og kastede Raketter, for at lokke den did. Den blev ved at seile og fik nu et Skud fra Kronborg forover og nok et, og da det endnu ikke vilde brase op, fik det det tredie, der gi igjennem Vandgangen. Strax fuld af Skræk holdt den bi Færgefolk gik ud for at tage den, men fandt, at det var en Svensker, der saaledes maatte bøde for sin Forseelse i fiendtlig Tid at komme i Mørke for nær. Han fik Hullet strax stoppet. Den var ladet med Salt. De fik endeel Vand, som blev udpompet. Skipperen vilde søge Erstatning. -
Berlingske Tidende, 1807-11-06
I Gaar gik en Parlamentair til Fregatschefen Capt. Fraser, med Svar paa hans sidstgjorte Forlangende, om at faae de indbragte Skibe tilbagegivne, der, efter Formodning, en bleven nægtet.
Berlingske Tidende, 1807-11-06
En russisk Minister ligger endnu i Helsingborg. J Eftermiddag gik en svensk Coureer over og havde en Mængde Hamborger Brevsække med sig. -
Berlingske Tidende, 1807-11-06
Posten fra Kiøbenhavn. ankom hertil i Eftermiddags Kl. 3.