JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-01-26
Fredagen den 6te Februar førstkommende, om Formiddagen Kl. 11, afholdes Auction i Hanenau Skov over et stor Parti Fyr- og Gran-Udhug, nemlig Sparrer, circa 150 Tylte uslingede Lægter, Humlestager m. m. Mødet er hos Ledevogtere, ved Lidstrup Led. Nykjøbing, den 11te Januar 1846. Pontoppidan Førstkommende Løverdag den 31te d. M., Formiddag 3 11, lader afdøde Stadslæge Engels Enke her i Byen ved Auction bortsælge en Deel Løsøre bestaaende af Meubler af forskjellig Slags, Sengeklæder, 1 3 Etages Kakkelovn, 1 Rulle, Kjøkkentøi, 1 Bryggerkjedel, 1 nye Doctorstol m. m. Credit gives til Mikkelsdag d. A. Natskov, den 25de Januar 1846. Hammerich. Adressecontrens Commissionairer ere: Dhrr. Boghandler Thierry i Nakskov, Boghandler Giegengack i Mariebo, Boghandler Ravn i Stubbekjøbing demand i Nødby, Apotheller Grundtvig i Faxkiøbing Postmester v. Staffeldt i Rysed og Forgerager Arnkier i
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-01-29
Lollands-Falsters Stiftstidende. Udgivet i Nykjøbing af W. F. Laubs Enke. Redigeret af Chr. Jørgensen. Forsdagen den 29de Januar. No 13.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-01-29
Jndenlandske Efterretninger. J Løverdags modtog den borgerlige Læseforening i Kjøbenhavn følgende Skrivelse: "Da det, efter hvad jeg har bragt i Erfaring, skal være paatænkt, at der i den borgerlige Læseforenings Forsamling iaften skal afholdes et Foredrag af Skolelærer Gleerus over Bondebevægelserne, deres Grunde og Betydning, skulde jeg, under Forudsætning af at dette er rigtigt, herved i Henhold til det kongelige danske Cancellies Circulairskrivelse af 8de November f. A., tjenstligst have Bestyrelsen for bemeldte Forening paalagt at drage Omsorg for, at et Foredrag over saadant Æmne ikke finder Sted i Selskabet. For Modtagelsen af nærværende Skrivelse, for hvis Efterlevelse jeg maa gjøre Bestyrelsen ansvarlig, udbedes Tilstaaelse meddeelt paa den hosfølgende Gjenpart. - Kjøbenhavns Politikammer, den 24de Jan. 1846. Bræstrup.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-01-29
Under 22de d. M. har Hs. Maj. paa Ansøgning i Naade og med Pension entlediget Byfoged og Byskriver i Præsto samt Birkedommer og Skriver i Vordingborg nordre Birk, Justitsraad J. Møller.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-01-29
Under 23de f. M. har Hs. Maj. allern, beskikket Overlærer ved Borger- og Friskolen i Nykjøbing paa Falster, L. J. N. Schierning, til Sognepræst for Ny Menighed i Aarhuus Stift, Leon Duvoir Leblaane & Comp. i Paris have paa de for udelukkende Bevillinger sædvanlige Vilkaar, erholdt 5 Aars Eneret i Kongeriget Danmark og Hertugdømmerne Slesvig og Holsteen til at forfærdige Opvarmings- og Tørringsapparater af den af dem for det kgl. General-Toldkammer og Commerce-Collegium anmeldte Beskaffenhed.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-01-29
Efterat den med Hensyn til det paatænkte Kjøbstadanlæg ved Silkeborg nedsatte Commission havde indsendt sit endelige Forslag til Rentekammeret, og Sagen af dette var bleven Hs. Majestæt forelagt, samt Cancelliet havde nedlagt Forestilling angaaende enkelte Puncter, har Hs. Maj. resolveret, at der ved Silkeborg, maa oprettes en Handelsplads under nogle nærmere Bestemmelser, samt i Forbindelse med denne Resolution paalagt Cancelliet snarest muligt at indkomme med nærmere allerunderdanigst Forestilling med Hensyn til adskillige af Commissionen fremsatte Forslag angaaende Pladsens offentlige Indretninger, dens communale Væsen, og sammes Bestemmelse, m.v. Den 16de de er til Hs. M. Kongen indsendt en af 616 Lodseiere paa Als, i Sundeved og Lundtoft Herred undertegnet Petition, hvori de andrage paa: at der maa gives Befaling til at udarbeide et Lovudkast, sigtende til at give alle Grundeiere i Hertugdømmet Slesvig Jagtfrihed paa deres Jorder og at afskaffe alt Jagthoveri, i Lighed med hvad der er skeet i Kongeriget, at Hertugen paa Augustenborg maa faae Erstatning for Tabet af sin Toldfrihed efter samme Grundsætninger som de andre Godseiere, ved at erholde en Sum udbetalt eengang for alle af Statens Kasse, og at Bønderne paa Als, i Sundeved og i Lundtoft Herred, igjen maae sættes i samme Stilling, som de andre kgl. Bønder i Hertugdømmet, hvis, sig for er sagt, det, hvad Hertugen paastaaer, skulde være sandt: at han har faaet Løfte om at erholde Jagtregalet i bemeldte Districter i Arv og Eier(Danne. Fra Roeskilde skrives i Werl. Tid. "Den senere Tids Begivenheder i og ved denne Kjøbstad – nogle voldsomme Optrin i Værtshuse, paa Gaderne, Overfald paa Landeveiene, Jndbrud, som deels ere blevne forsøgte, deels udførte – har foranlediget en Ordning hersteds, som neppe vil være uden Virkning. Vægternes Antal er bleven forøget indtil 5 og med Taarnvægteren, 6, deres Lønning er bleven forbedret, og yngre, kraftfulde Mænd ere antagne. Natlige Patrouiller ville blive præsterede af Byens Vagtcorps og Politiet. Og endelig have 10 kraftfulde Borgere dannet en borgerlig Politi forening, hvis Hensigt er at yde Politimesteren Assistance, naar han behøver en større physisk Kraft end den, som haves med Byens Politibetjente. Disse Borgere forsynes med Polititegn, og Foreningen er, under Politimesterens Styrelse, underkastet visse Vedtægter. – Den Borger aand, som fremkalder slige Foranstaltninger, kan ikke andet end høiligen bifaldes.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-01-29
Af Legatet for den evangelisk christelige Læres Udbredelse udsættes aarligen Præmier for opbygelige Prædikener, holdte i det meest populaire Sprog, tilNytte for Almuen, over tvende evangeliske Sandheder: Den ved Jesu Christi Lidelse og Død fuldbragte Forsoning som det eneste Middel til bodfærdige Synderes Frelse og Sallighed og En sand evangelisk Christens Lyksalighed endog her i Livet fremfor Verdens Børn under alle gode og ende Begivenheder, der tildrage sig. For det første af disse Theemata ere 3 Præmier bestemte af 50, 30 og 20 Rbd., for det sidste ligeledes 3 af 40, 25 og 15 Rbd. J Aaret 1845 ere over 1ste Theemaindkomne 7 Prædikener, og over 2det Theema 4. Ved Censuren tilkjendtes for 1ste Theema: 1ste Præmie til Hr. M. Mørch Hansen, pers. Capellan for Nykjøbing og Systofte paa Falster, 2den Pr. til Hr. D. Pontoppidan, resid. Capellan ved Domkirken i Ribe og 3die Pr. til Hr. Peter Johannes Bødcher, pers. Capellan for Sevel Menighed i Ribe Stift, for 2det Theema: 2den Pr. til Hr. C. L. Jensen, Sognepræst for Vildsted og Vindblæs i Aalborg Amt og 3die Pr. til Hr. Capellan Mørch Hansen. Skjæbnen spiller ofte de forunderligste Puds; men disse blive især interessante naar de indtræffe som Fingerpeg i "berømte Mænds Embedschronik. Man erindrer saaledes som Frugten af en af de navnkundige BrettonskeAmtsraadsforhandlinger, at Amtets anerkjendte dygtige Veibetjent Hr. Sørensen, der var i Amtets Tjeneste med et aarligt Sallair af 800 Rbd., paa Formandens Andragende ved Majoritetsbeslutning blev afskediget fordi han, som ikke er oplyst at have gjort sig skyldig i nogensomhelst Brøde, ikke vilde gjøre personlig Afbigt for Hr. Bretton, men endog (ligesom Viborg Stiftstidendes Udgiver havde havt den mageløse Dristighed at skrive Baronen til. Den samme Hr. Sørensen har nu, efter hvad der er os berettet, modtaget et Tilbud fra Svendborg Amtsraad om at tiltræde den i alle Henseender langt behageligere Amtsveitjeneste i dette Amt med 1000 Rbd. aarligt Salair. Man maa saaledes takke Hr. Bret ton for at han ved sin ualmindelige Embedsvirksomhed har vidst at henlede Opmærksomheden paa en Capacitet, som allerede af en af hans Collegaer er bleven saa hur(Aalb. Av.) tigt paaskjønnet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-01-29
Den sachsiske Landdag har, som bekjendt, ikke havt Nok at gjøre med Sachsens egne indre Anliggender, saa brogede de end see ud, men har ogsaa havt den Godhed med Jver at tage sig af et af Danmark. Til den fra Robert Blum, for hvem vi iøvrigt nære megen Sympathie, udgaaede Petition om "Opretholdelsen af tydsk Nationalitet i Hertugdømmerne Slesvig=Holsteen og Lauenborg, sluttede sig efterhaanden 20 Petitioner fra forskjellige Deele af Landet. J andet Kammer blev i denne Anledning nedsat en Comitee, som har afgivet en Betænkning i hvilken den yttrer, at Jndførelsen, af dansk Sprog, den tydske Commando, Finantstriden, Beslutningen om Ophævelsen af Toldgrændsen "mellem Danmark og Holsteen, tydeligt vise: at de tydske Hertugdømmer ere opfyldte af en rigtig Følelse, naar de se deres documenterede Rettigheder, deres Fædreneland og Sprog i Fare. Comiteen udvikler derpaa i sin Betænkning Hertugdømmernes Selvstændighed af Historien og slutter denne Deel af Betænkningen med at erklære, at trods disse Hertugdømmernes klare Rettigheder tyde dog de ubedrageligste Tegn aabenbart hen paa, at man fra dansk Side gaaer ud paar indlemme Hertugdømmerne SlesvigHolsteen og Lauenborg i det danske Monarchi, det egentlige Danmark. Jdet man henviser til Forhandlingerne desangaaende i den roeskildske og viborgske Stænderforsamling, og de der af Minister Ørsted udtalte Regjeringsanskuelser, udtaler man sin Frygt for, at hiint Andragende i den roeskildske Stænderforsamling var et Forbud for en Coup de main, som kan ventes. J ethvert Tilfælde, anseer man det for en stor Fornærmelse mod den tydske Nationalfølelse, at der i en fremmed Stænderforsamling kan discuteres og Jndlemmelsen af en tydsk Stat i en fremmed, og allerede af denne Grund for at være nødvendigt, at de tydske constitutionelle Stænderforsamlinger løfte deres Stemmer mod disse Begivenheder, for at de tydske Regjeringer og med dem det tydske Forbund kunne blive opfordrede til at værne om de tydske Staters Integritet og Selvstændighed mod fremmede Regjeringers Jndgreb. – Den "Berlingske Tidende" bemærker i Anledning, af disse Forhandlinger, at det bliver alt meere og meere indlysende, hvor nødvendigt det er, at forelægge Europa de Actstykker, paa hvilke Hertugdømmernes statsretlige Forhold til Danmark beroer, for at forebygge Gjentagelse af slige ugrundede Domme om den danske Regjerings Fremgangsmaade.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-01-29
Ved en Concert, som 2den Brigades Musikcorps i Mandags gav til Fordeel for Foreningen for forsømte Børns Frelse, tildrog et femaarigt Barn, Carl Duardin, sig især Opmærksomhed, idet han med en i en saa spæd Alder meget mærkelig Sikkerhed udførte Theema med Variationer af Rossini for Piccolofløite. Da der er al Grund tilat antage, at dette Barn er i Besiddelse af et ualmindeligt musicalsk Talent, var det vistnok ønskeligt, at dette maatte blive reddet og uddannet paa en saa hensigtsmæssig Maade som muligt. At den lille Virtuos overøstes med Bifald, er naturligt; han blev endogsaa fremkaldt, og maatte paa Opfordring gjentage sit lille Kunststykke imellem Concertens 2den og 3die Afdeling. (B. T.)J Horsens har der, til Understøttelse af gamle og trængende værdige Borgere og deres Enker, dannet sig et Selskab, som allerede har en fast Fond af 1300 Rbd., og som fra iaar af vil begynde at (Hors. Av.). virke med 440 Rbd. aarlig.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-01-29
Fra den 22de de er Brøduddelingen til nedsatte Priser (16 Sk. for et Brød paa 8 Pd.) for Trængende i Odense Commune traadt i Virksomhed. Henved halvfemte hundrede Familier deeltage deri, og Comiteen har Haab om at see sin Virksomhed udstrakt lige til Høsten, hvis den fremdeles ikke maa savne flere Menneske(O. Th. Av.) venners Bistand.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-01-29
Siden 1ste December 1845 uddeles i Middelfarugentlig 150 Portioner god, kraftig Mad, bestaaende af Suppe og Kjød eller Ærter og Flæsk, samt fornødent Brød, uden Betaling til Huusarme, og desuden sælges 2 Gange hver Uge saamange Portioner, som forud bestilles, for en Betaling af 4 Sk. Portionen. Denne Ve spiisning medfører en Udgift af c. 16 Rbd. ugentlig, som udredes af indsamlede Gaver, der ere tilstrækkelige til at vedligeholde Bespiisningsanstaltens Virksomhed til hen i (S. Bl.) April Maaned.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-01-29
J Berl. Tid, læses følgende Annonce: "Taknemmelighed gjør os det til Pligt offentlig at bevidne de Mænd, vor Tak, som paa vor besværlige Reise igjennem Landet, efterat være forliste paa Kysten af Ostfriesland, viste os Deeltagelse og gav os Hjælp. Meget udmattede kom vi til Odense, hvor Hr. Studiosus, Skuespiller Mantzius ved sin overordentlige Deeltagelse og ved at beværte os paa det Bedste oplivede os paa Sjæl og Legeme. En lignende Tak skylde vi Hr. Agent Suhr i Nyborg, der ved Raad og Daad hialp os. - Mandskabet fra det forliste Skib den danske Eeg, J Fredags Eftermiddag opstod i Kjøbenhavn en betydelig Jldebrand i Vimmelskaftet hos Bomuldsfabrikør Salomonsen. Efter et Par Timers Forløb lykkedes det Brandcorpset at blive Herre over Jlden; men den anrettede Skade er meget stor. Jlden opkom paa første Sal i Mellembygningen hos den der boende Snedker og greb hurtigt og voldsomt om sig. Bomuldsfabriken, som var deri, brændte aldeles med alle Maskiner og øvrigt Jnventarium. Der fandtes der ogsaa et Gasometer, som man dog var saa heldig itide at gjøre uskadeligt, ved at slaae Rørene istykker og saaledes skaffe Gasen Luft; var dette ikke skeet vilde de skrækkelige Følger deraf have været uberegnelige. Snedkerens temmelig betydelige Meubelmagasin brændte ligeledes. J det til Mellembygningen stødende Sidehuus brændte den ene Fløi og Kjøkkenerne hele Bygningen igjennem aldeles, og alle Værelserne ødelagdes, i Forhuset tog ligeledes en Deel Værelser i øverste Etage Skade. Flere af Nabohusene tog Jlden ogsaa fat i, dog uden at anrette synderlig Skade, naar undtages, at Tobaksfabriken i Nr. 20, der støder ligge til Brandstedet, næsten blev reent ødelagt tilligemed det derværende Lager. – Det er meget at beklage, at dette Uheld træf ser saadan driftig Mand, som Hr. Salomonsen, der nu, efterat han neppe havde faaet sin Fabrik, der dreves ved Damp og var forsynet med nye og hensigtsmæssige Maskiner, i Stand, strax skal see sig standset i sin betydelige Virksomhed, der desuden sysselsatte flere Hundrede Mennesker, der for det Første ville være uden Arbeide. Med Væveriet stod ogsaa et af Stadens største Farverier, som var i samme Bygning, i Forbindelse, og dette blev ligeledes ødelagt. Tabet for Hr. Salomonsen er saaledes i (B. T.) flere Henseender stort
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-01-29
J Kjøbenhavn er den agtede Vexeleer Henriques ved Døden afgaaet, 72 Aar gammel.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-01-29
(Corresp.) Kjøbenhavn, den 24de Januar. Hs. Kongl. Høihed Kronprindsen ventes hertil i Morgen den 25de eller paa Mandag den 26de, og vi vide med Vished, at der er truffen Foranstaltninger til hans Modtagelse; men efter idag ankomne Privatbreve fra Fyen kan han først ventes til Odense fra Fredericia i næste Uge og afreiser til Kjøbenhavn den 29de, og kan altsaa ikke være her for den 30te eller maaskee 31te. Om den høie Post, som de holsteenske Blade ville vide skal være bestemt for Hs. Kgl. Høihed i Hertugdommene, veed man her Jntet, og vi ansee det overhovedet af mere end een Grund slet ikke for sandsynligt, at noget Saadant nogensinde har været paatænkt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-01-29
De roeskilde kjøbenhavnske Jernbane-Actier ere pludselig faldne fra 95 til 80. Hvad der er Aarsag til dette pludselige og dybe Fald paa en Tid, hvor Udsigten til Banens Fuldendelse til Korsøer er større end nogensinde, er en Gaade. Der er, som vi allerede for have omtalt, skeet solide Tilbud fra England om Banens Fortsættelse til Korsøer, og Sagen beroer nu kun paa, at Regjeringen giver sit Samtykke til, at den Termin, som er fastsat for, at Actierne til Korsøer-Banen skulle være tegnede og som, saavidt vi vide, er udløben i November d. A., forlænges; men det er vel ikke sandsynligt, at dette skulde møde Hindringer fra Regjeringens Side, da den jo maa væree saar glad ved, at et vigtigt Statsforetagende fremmes, uden at det koster den en Skilling.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-01-29
Hr. Rohwer jun. fortæller i Kieler Corresp. Bl.",at strax efter Udstædelsen af den bekjendte Forordning om Skolelærernes Afsættelighed uden Lov og Dom, blev der i et vist Provsti forelagt alle Skolelærerne til skriftlig Besvarelse det Spørgsmaal: "Hvad er den uforandrede Augsborgske Confession, og hvorvidt er Læreren forpligtet til derefter at indrette sin Underviisning?" Det kunde være interessant at vide Navnet paa denne Provstemand, der saa pharisæisk har forsøgt paa at føre sine Skolelærere paa Glatiis.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-01-29
Kjøbenhavns Torvepriser, den 24de Januar. - Hvede, 8 Rbd. - s. a 9 Rbd. - s.; Rug, 6 Rbd. 48 s. - 6 Rbd. 88 s.; Byg, 2-radet, 4 Rbd. 64 a 4 Rbd. 80 s.; dito 6-radet, 4 Rbd. 32 s. a 4 Rbd. 48 s.; Havre, 3 Rbd. 64 s.a 4 Rbd. - s.; Ærter, 6 Rbd. 48 s. a 7 Rbd. 48 s.; Flesk, røget, Lpd., 2 Rbd. 24 s. a 2 Rbd. 40 s.; dito, grønsaltet, i Rbd. 72 s. a 1 Rbd. 88 s.; Smør, sjællandsk, Pd., 22 s. a 24 s.; Æg, Snesen, 34 s. a 36 s.; sjællandsk Smør, Fjerdingen, 12 Rbd. 48 s. a 13 Rbd.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-01-29
Udenlandske Efterretninger. Frankrig. Fra Bladet Algerie er i Journ. des Debats optaget en mærkelig Efterretning, hvorefter Abdel Kader reorganiserer sit Rige i Algerien. Han har begrundet en ny Regjering, hvis Middelpunct er Gudiela. En Kalisa og to Agaer ere under Abdel Kaders Overledelse Hovederne for denne Regjering, hvis Herskeplan synes at omfatte en meget stor Linie imellem Uled-Nail og Juriura. Abdeel-Kader har desuden udnævnt en Deel andre Embedsmænd i Provindserne Oran og Algier, og behandler Algerien ganske som sit eget Rige. – Efterretningerne fra den franske Hær gaae til den 10de ds. Abdel Kader befandt sig i Bjergene ved Warenseris, af hvilken hverke Marschal Bugeands Forbittrelse eller General Jussufs Forvovenhed formaaede at uddrive ham.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-01-29
Schweitz. Canton Berns store Raad har eenstemmig besluttet en omfattende Revision af Can tonens Forfatning; denne Beslutning var forberedt af ikke mindre end 54 Talere og en Rapport af Hr. Neuhaus, der varede i 2 1/2 Time. Det store RaadsBeslutning, saaledes som den lyder, skal forelægges Folket i Urforsamlinger til Antagelse eller Forkastelse. Denne med stor Majoritet tagne Bestemmelse indrømmer altsaa Folket et formeligt Veto. Naturligt rette alle Blikke sig nu paa Urforsamlingerne, hvor det vil vise sig, om man er tilfreds eller ikke med Beslutningen og altsaa ogsaa med Regjeringen og med det store Raad. Nordamerien. Congressen har endnu ikke taget nogen afgjørende Beslutning med Hensyn til Sporgsmaalet om Oregongebetet. Der er en krigersk Stemning i begge Congressens Huse, og det er mærkværdigt, at den krigerske Jver er større i Senatet end i Repræsentanternes Huus. Talere af anerkjendt Talent og politisk Skarp blik, som formane til Besindighed, blive overdøvede. De af Krigslyst aandende Taler af General Cass, der gik ud paa at fremkalde Resolutioner om store Udrustninger, bleve vel hæftigt bekæmpede af Hr. Wedster, men Resolutionerne dog eenstemmig antagne. Tre Resolutioner, hvorpaa Hr. Hennegau androg, gik ud paa, at alt Land imellem 42 og 540 N. Br., Sydsøen og Roky Mountains skulde være en integrerende Deel af de forenede Stater, at Regjeringen ikke er competent til at cedere en Deel af de forenede Staters Territorium til en anden Magt, og at Opgivelsen af Oregongebetet vilde være det samme som at opgive Staternes Ære, Berømmelse og Livsinteresser. Disse tre Resolutioner bleve, efter de heftigste Debatter, nedlagte for igjen at optages, saasnart det kunde skee. – En Bill vil komme under Behandling, som vil faae en afgjørende Jndflydelse paa Spørgsmaalet. Denne Bill bevilger enhver amerikansk Borger, som er bosat i Oregon eller inden to Aar udvandrer dertil, 640 Morgen Land, og bemyndiger Præsidenten til at oprette Militairposter og to Rytter-Regimenter til Beskyttelse for Colonisterne i Oregon. - Optagelsen af Texas i Unionen er nu definitivt paafulgt, i Repræsentanthuset med 151. imod 56 Stemmer, i Senatet med 21 imod 13 Stemmer, og Præsidenten har allerede givet sin Sanction.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-01-29
Rusland. Keiseren er vendt tilbage til St. Petersborg, og har i et Rescript bevidnet Storfyrst-Thronfølgeren sin Tilfredshed med dennes Ledelse af Regjerings forretningerne under hans Fraværelse samt udnævnt ham til Ridder af Wladimir-Ordenen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-01-29
Sverrig. Staden Amal i Dalarne hjemsøgtes Natten imellem 16de og 17de d. M. af en stærk Jldløs. Næsten et heelt Qvarteer, circa 30 Gaarde med tilhørende Bygninger, brændte. Jblandt de Brandlidte vare 11 Kjøbmænd, hvoraf en Deel mistede deres hele og flere den største Deel af deres Varelager. – Procantsleren for Universitetet i Upsala har til Regjeringen indstillet Nødvendigheden for Universitetet af at optage et Laan paa 50,000 Rigsdaler, for at dække det Deficit i Universitetets Jndkomster, som antages at ville fremkomme ved Mis værten i Upland og Westmanland. – Pestalozzifesten er ogsaa bleven feiret flere Steder i Sverrig, og i Stockholm besluttede man efter Forslag af Lector Efevingat stifte en pædagogisk Forening, i hvilken Anledning der nedsattes en Comitee til at udarbeide Love for Selskabet. –J Lighed med forrige Aars 13de Januar have Medlemmerne af Studentercorpset i Lund feiret den Fest, som efter Forslag af Norges Studenter samtidigt høitideligholdes af Ungdommen ved alle nordiske Universiteter til Oplivelse af Nordens ærefulde Minder, til Minde om det gjensidige Studenter Broderskab og til Fremhævelse af gode Ønsker og Lykke og Held for Skandinavien. J den academiske Forening var der arrangeret en Sera med Tilbehør af en heel stegt Repræsentant fra den meget priste Valhalla-Galt. Under Fakkelbelysning og Sang drog man derpaa til Lundegard, hvorpaa man endelig slog sig til Ro i Thrudvangs Sal, hvor de fyldte Mjødhorn flittigt gik rundt efter særskilt proponerede og af længere Foredrag ledsagede Skaaler. Et gammelt nordisk Skjaldeqvad (Hakonarmal) declameredes i svensk Oversættelse. Jøvrigt tilbragtes Aftenen paa en behagelig Maade ligge til Midnat under allehaande Juleløier.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-01-29
Spændingen imellem Belgien og Holland tiltager. Den hollandske Regjering har nu ogsaa ladet afsige alle sine i Vaabenfabrikerne i Lüttich gjorte Bestillinger. Det er mærkelig nok, at der ogsaa i Jtalien har i sidste Efteraar viist sig en Frugtpest, om just ikke blandt Kartoflerne, saa derimod fornemmelig blandt Druerne. Under selve Viinhøsten havde man aldeles ingen Ahnelse herom, nu derimod ere de tørrede Druer, hvilke man ellers lige til Januar og Februar Maaneds Udgang, pleier at finde paa ethvert Bord, som Dessert, ganske forsvundne, efter at de allerede strax efter Jndhøstningen vare blevne angrebne af Raad og i kort Tid ganske fordærvede. Ogsaa blandt Kastanierne er en Sygdom saa almindelig udbredt, at man af 10 Stykker næppe kan finde een, som er spiselig.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-01-29
Det satiriske Londoner=Blad Punch refererer om en Forsamling af brittiske Godseiere, hvorved følgende Beslutninger bleve tagne: 1) at den hos Bønderne ulykkeligviis i større Grad end hos andre Mennesker nedlagte Appetit til Spise og Drikke er Hovedkilden til deres Trang og Utilfredshed; 2) at det, for Godseiernes Sikkerheds Skyld, er nødvendigt at udfinde Midler til, om ikke ganske at vænne dem af dermed, saa dog at formindske denne Graadighed; 3) at der udsættes en Priisbelønning for Opdagelsen af et Næringsmiddel, som kan erstatte Brød, Kjød, Flæsk, Kartofler &c.; 4) at de Bønder, der bringe det meest vidt i at sulte, tilkiendes Præmier, og 5) at der voteres en Takadresse til Hertugen af Norfolk for hans practiske Forslag, at bringe den knurrende Mave til Taushed ved Hjælp af Krudt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-01-29
J Jerusalem er en Dansk, ved Navn Nicolaysen, fortiden engelsk Missionair og assisterer de derværende tydske Protestanter ved deres Gudstjeneste.