Viborger Samler, 1796-06-06
DEN. Kongelige privilegerede. VIBORGER SAM. LER No. 23. Mandagen den 6te Junii. kan Fortsættelse af No. 22. Men mig synes, vi nærme os nu i Tydskland en Periode, da alt dette vil blive langt føleligere, og vi indtræde efter Tingenes ganske naturlige Gang i en Crisis, som let kunde blive skadelig, om ikke farlig for Statsforvaltningerne i fleere Tydsklands Provindser, dersom ikke kloge og virksomme Midler blive anvendte. Den Franske Revolution, som overhovedet har lært at see klarere over Staternes Natur og over saa mangent formeent Axiom i Stat- og Regent Konsten, vil tilfere os denne Crisis, hvorom jeg taler. Det er ei at nægte, at der formedelst nærværende Krig er udstrømmet og kommen i Circulation en uhyre Sum rede Penge fleere i Tydskland, end der forhen var. Preusens og Østerrigs Skatkamre ere udtømmede og flydte til Armeerne. Hvor mange rede Penge har ikke Ungarn givet dertil. Hvad for Summer Contant har ikke Engeland betalt til Tydskland, og betaler endnu. Hvor meget Kirk og Hof Sølv er ikke bleven in smeltet og udmyndtet! Ja hvor mange Millioner Livres har ikke Frankerig selv bragt herover til os, deels ved sine Emigranter, deels ved sin Passiv-Handel med Tydskland igennem Schweitz. Hvormange rede Penge bragte ikke de fra Pohlen flygtede Store til os, Og hvilke Summer fremmede Penge blive ikke endnu dagligen udgivne af de til Tydskland flygtede fleere tusinde rige Nederlændere, Hollændere og Lytticher. Hvo seer ikke, at dette tilsammentaget, i Tydskland, som man tilforn med Rette holdt for det pengerigste Land i Europa, maae opdynge en saadan Masse af rede Penge, at den let kunde blive skadelig for de rigtige Forhold i et sundt Statslegene, og i hvis Hænder befinde sig disse uhyre Pengesummer, Thi derpaa kommer meget an. Jkke i Statens og Regentens offentlige Kasser; ikke i de besoldede Statsbetienteres Hænder; thi disse have intet fortient, snarere tabt. Nei, de befinde sig for størstedelen i den gemeene Mands, Bondens, Haandværkerens, Godsejerens, Fabrikantens, Kjøbmandens, overhovedet i den producerende laveste og Middelstands Hænder, der tilforn vel var velhavende, men ikke rig, og er nu paa eengang bleven meget rig. Selv Soldaten har sin Andeel derudi. Følger skal og maae denne hastige Forandring vist have, og den forestaaende Fred vil vise os, at følgende skulle ganske naturlig være det. en 1) Den alt for store Masse af rede Penge vil giøre, at Prisen paa Levnedsmidlerne, paa alle Fabrikvare, Dag og Arbeidslønninger, Huusleier o. s. v. vil stige betydelig, og just derved meget forringe Statsbetienternes contante Befoldinger, saavelsom Statskassens rede Jndkomster i Henseende til Grund skatterne, og betydelig forhøie Udgifterne for Statens og Regentens Fornødenheder. 2) Den vil meget nedsætte Renterne af alle Capitaler, og derved sætte alle paa Renter funderede offentlige Jnstituter, Stiftelser og Pias causas, saavelsom alle af deres blotte Formue levende Enker og Rentenerere i store Forlegenheder. 3) Den vil drive os Landgodsprisen til en Høide, ved hvilken Eiermanden aabenbar resiqverer sine Penge, og maaskee ikke vinder de forhøiede Dyrkningsomkostninger. 4) Den vil udbrede overdreven og skadelig Overdaadighed iblant de gemeene Folkeklasser; og mangen Bonde vil fortære sine Penge, naar han intet nyttige kan anlægge. 5) Den kan og, om den speculerende Kiøbmandsaand kunde maaske endnu best anvende den til Fabrikernes Forøgelse, meget let spænde Fabrikationen i en eller anden Vare=Artikel til en farlig Høide, om ikke derover blive trufne kloge Indretninger; saaledes som Tilfældet med Bomulds Fabriqverne var for nogle Aar siden i Engeland, v. s. v. Dette er kuns nogle Følger deraf, som ville indtræde med Freden; om Enhver nu vil sætte og anlægge sine rede Penge i Arbeide, hvilke han hidindtil for Usikkerhedens Skyld lod ligge døde. Ja jeg kan paastaae, at Midlerne for Tydskland, tilat fortjene rede Penge, ville endnu vedvare temmelig længe efter Fredslutningen, formedelst de uhyre Fornødenheder, som det ødelagte Plan, Nederlandenne, ja selv Frankerig skulle bruge til deres Jstandsættelse. Skulle en viis Regent vel ikke have at henvende sin hele Opmærksomhed paa denne forestaaende Periode, og kunne ved kloge Modificationer i Statsforvaltningen gjøre den skadelig: Jeg troer, jo og det efter det samme Princip, hvorefter Lægen lader det af Fuldblodighed syge Legeme aarelade, lægger Spanske Fluer eller Fontaneller, kort, giver Afføringer af alle Slags. En erfaren Regent vil ikke være forlegen over Anvendelsen af følgende tre Principer, som der alene kunne være virksomme, nemlig: 1. Beskjæftige saa mange Hænder, som mue re. ligt, i Landet med Agerdyrkning, og forøg derved Levnetsmidlernes Frembringelse, at deres Concurrence holder dem i lav Pris. Dette befordrer naturligen Domainernes og og Fælledskabernes Ophævelse, som de, der end ne nu kunne beskjæftige og ernære en stor Mængde Mennesker i Tydskland. rin 2. Befordre, dog efter rigtig Maalestok Lands Fabrikerne, paa det Summerne kunne blive anvendte derpaa. Saa gjorde Schweitz fordum, da dets Renter nedfaldt til 2 pr. Cto. og der gives nu Leilighed til, at Tydskland kan endnu gjøre sig mange Fabriker egne, som eller fattes det na. 3. Sorg for, at Undersaatternes betydelige Summer deels ved Handel, deels paa anden sikker Maade kunne blive sikkert og fordeelagtigt placerede uden for Landet, og afledes som en Overflødighed ud af Staten. Udenlands Handelen er vel i Almindelighed et virksomt Middel dertil; men den sædvanlige Vare Handel, naar den føres lykkelig, bringer Pengene snart tilbage, og afhielper altsaa ikke ganske ovennævnte Statstrang. Men der viser sig for Tydskland en meget vigtig Udsigt, og en Beskjæftigelse, som ustridig kunde fulkommen opfylde hin Statsmandens Fordring, og er tillige den vigtigste og fordeelagtigste Handels Speculation, der for nærværende Tid kan gjøres i Europa, naar den drives med den fornødne Sagkyndighed, Forsigtighed og forudsættende Sikkerheds Anstalter. Jeg meener Handelen med Jordegodser i Nord=America. Gienstanden er for stor og for vigtig til, at jeg kunde indlade mig videre derover her, hvor jeg blot nævner den som en for Tydskland nyttig Penge=Afleder. Maaske bydes mig snart en Leilighed til, at sige Publico meere derover. Bertuch. Slutningerne.