JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-10-09
Dampskibet TrisCapt. P. Sletting, afgaaer fra Aarhuus til Kjöbenhavn förstk. Torsdag Morgen Kl. 5. med Passagerer, Stykgods og Kreaturer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-10-09
Ligesom Taxten for Passagerer indtil videre imellem Aarhuus og Kbhavn, og omvendt, nedsættes til3 for 1ste Kabyt, 2 28 - 2den do., 128 - Dækket, (med sædvanlig Godtgjörelse for Familier) saaledes er Fragten ogsaa indtil videre nedsat til 6 for i Hest, og 4 - 1 Ovæghöved. Man behage at henvende sig tilA. Thomsen. Mægler, Dampskibet. Königinn Caroline Amalie"
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-10-09
Capt. P. Jordt, gaaer Torsdagen den 12te October, Morg, Kl. 5. sidste Gang for i AAd fra Aarhuus til Kjöbenken, medtagende Passagerer. Fragten er 2 2 for 1ste Kabyt, 128 ; 2den Ditto, 3 ½, Dækket. (Familier nyde Rabat.) Indskrivningen skeer hos H. Agerup ved Aaen. 100 Stkr. gode Faar af spansk Race kunne kjøbes. hos Godsforvalter Lunøe paa Birkelund pr. Grenaae, tilligemed 50 Stkr. fede Beder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-10-09
Fortegnelse. over de ved Aarhuus Postcontoir henliggende uindløste Hvorfra. Breve for Juli Qvartal 1843. Porto Rbs. Til Hvem. Altona. Ernst Brockelmann i Aarhuus. franco. Cappeln. Madame Busch paa Pedersminde. Grenaae. Skomager P. Herskind i Aarhuus. Haderslev. Jomfrue Friderike Keller i Do. Skomagersvend Herman Jensen i Do.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-10-09
Bundtmager Merk i Aarhuus. Hamborg. Christen Troelsen Søndergaard i Do. 3. Horsens. Bagersvend C. Ortmann i Do. Kiel. Skrædersvend Lauriz Peder Jensen i Do. 3. Skibscapitain Nyrup i Do. Ditto i Do.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-10-09
Kjøbenhavn. Cand. theol. Joachim Otto Lindhard i Do. 18.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-10-09
Kleinsmedsvend Jonas Lense i Do.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-10-09
Vævermester J. H. Windberg i Do. J. Feillberg i Do. W. Hansen i Do. Gaardmand Laus Jensen i Elsted. Huusm. Jens Poulsen paa Tostrup Mark. 18. Nykjøb, i Jyll. Skomagersvend I. C. Schou i Aarhuus. 16.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-10-09
Tjenestekarl Niels Jensen Torup hos Jørgen Houstrup i Jexen. Randers. Frue Rosenørn i Odder. Ditto i Do. Jens Jørgensen i Bendstrup. Ringkjøbing. Maren Meistrup i Aarhuus. Skomagersvend P. J. Poulsen i Do. f. Stege. Sæbye. Peder Christian Thidsted i Do. Viborg. Muurm. Lauriz Madsen paa Hæstmark. 8. Ærøeskjøbing, Skomagersvend P. Poulsen i Aarhuus. 22. Ditto i Do. Düring.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-10-09
Trykt i Aarhuus Stiftsbogtrykkeri. Hos en Familie paa Landet, i Nærheden af Skanderborg, hvor en lille Pige paa omtrent 1 Aar profiterer af en duelig Lærerindes Veiledning, kan en omtrent jevnaldrende Elev for en moderat Betaling modtages til Novbr. Nærmere Oplysning meddeles af Garnisons chirurg Asmussen i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-10-10
1843 No 1777. Tirsdagen. den 10de October. Den til Forsendelse. med Brevposterne Kongelig allernaadigst alene privilegerede Aarhuus, Stiftsreidende. Redigeres og udgives 4 Gange ugentlig af Dverkrigscommissair A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-10-10
Udlandet. De italienske Jnsurgenter i Romagna, det Modenesiske, Florentinske og Sardiniske ere ingenlunde tilintetgjorte, men synes tvertimod endog i den senere Tid at have trukket ny Forstærkning til sig hvormed de have udvidet deres Streiftoge, isærdeleshed til det Piemontesiske. Disse Bander, der indbyrdes ere vel organiserede, synes at handle efter en fælles Plan, og paa Pengemidler og Hjælpershjælpere, der forsyne dem med alt Fornødent, fattes det dem heller ikke. Da der i deres Midte findes Folk, som ere velbekjendte med det bjergfulde Terrain, de have valgt sig, og som nøie kjende alle Smuthullerne, saa er det yderst vanskeligt for Tropperne at komme til dem. Man tør nok allerede saa godt som med Vished antage, at disse oprørske Forbindelser ei alene ere udbredte over hele Jtalien; men at de ogsaa have deres Forgreninger i Schweiz, paa Malta og i Frankrig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-10-10
J den preussiske Stad Glatz feirede den 29de September en Familie af 10 Personer, ligefra en Patteglut indtil en 83aarig Grandbedstefader, en lille Fest i et Slags aabent Belvedere ovenover et Have huus. En Dreng legede med chemiske Svovlstikker, af hvilke een faldt brændende paa Gulvet og gjennem en Sprække ned i Havehuset, inden den tililende Fader kunde faae den slukket med Foden. Her laa et Centner Krudt, en frygtelig Explosion sprængte Bygningen i Luften. Alle Familiens Medlemmer, fra Oldingen indtil Pattebarnet, ere skrækkeligt forbrændte og lemlæstede. Kun nogle Faa af dem haabe Lægerne at kunne redde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-10-10
J Berlin begynder en ny, afskyelig Erhvervsvei at gaae isvang, nemlig Børnerov, paa samme Maade som denne Forbrydelse drives i London og rimeligviis i samme slette Øiemed. J "Poststrasseen af Berlins meestbefærded Gader, legede nylig en lille Pige, Datter af en riig Bogtrykker, udenfor sine Forældres Huus. Kun faa Øieblikke havde hun været uden Opsigt her, og paa eengang var hun pludseligt forsvunden; man spurgte efter hende i hele Nabolaget, men hun var intetsteds at finde. Kort efter gaaer en gammel, i Palter indhyllet Qvinde gjennem Rosengasse, der ligger langt fra Poststrasse", og paa sine Arme bærer hun et smukt, velklædt Barn. Der møder hende en Tjenestepige, som for nogle Dage siden havde været i "Poststrasse" og seet Barnet her. Hun aner strax noget Ondt, anholder den gamle Qvinde, og forlanger, at hun skal giøre Regnskab for, hvorledes hun er kommen til dette Barn. Frækt paastod Qvinden, at Barnet var hendes eget, og at hun vilde begive sig til sit Hjem dermed. Da Tjenestepigen bestred Sandheden af dette Udsagn, samledes en Mængde Nysgjerrige om de Stridende. Ulykkeligviis kunde Tjenestepigen ikke angive Forældrenes Navn, men kun deres Bopæl, hun tog imidlertid Mod til sig, rev Barnet fra Kjærlingen og tilte med det til "Poststrasse", skjøndt Endeel af Pøbelen tog Parti mod hende. Den Gamle vilde ikke opgive sit Rov; med sjelden Frækhed forfulgte hun den kjække Pige lige til Neuer-Markt, skjældende og skrigende, at man vilde berøve en Moder hendes Barn. Først da hun maatte befrygte, at vorde greben af Politiet, forsvandt hun pludseligt. Slige Optrin have flere Gange fundet Sted, uden at det endnu er lykkedes, at drage Røverne til Ansvar.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-10-10
Fra Skien meldes: Et eget Slags Bedrageri har nylig fundet Sted oppe ved Fossene. Et omflakkende Qvindemenneske kom ind paa en af Gulsetpladsene, og erfarede der, at et Tyveri var for et Aarstid siden begaaet hos et Par der i Nærheden boende taaleligt velstaaende Pladsefolk. Hun begiver sig strax til de Bestiaalne og giver sig ifærd med Konen i Huset, søger ved at bevidne hende sin Deeltagelse at vinde hendes Tillid, erkyndiger sig om enhver Omstændighed ved bemeldte Tyveri, og da hun havde faaet at vide Alt, hvad hun ønskede, og derhos ogsaa, at Konen i Huset var et eenfoldigt Fruentimmer, indbildte hun denne, at hun forstod den Kunst, at "mane og vise igjen, eller at faae Tyvene til at komme med Kosterne tilbage; men, førend hun var istand til at udføre denne Kunst, forlangte hun udlaant af den Bestiaalne 20 af de allerbedste og mindst brugte Ting, hun eiede og satte meest Priis paa i Huset. Den overtroiske Kone betroede hende 5 Ting for sig, 5 Dito for sin Mand og 5 Dito for de 2de formeentlige Tyve – deels bestaaende i Sølv, deels i Klædningsstykker, til et Beløb af 30 a 40 Spd. Med disse Sager, og ellers regaleret i andre Henseender, begav Spaaqvinden, tilligemed en i Mysterierne oplært Datter, sig til en nærved staaende Lade, hvor hun i nogle Dage skulde arbeide i sin, som hun foregav, anstrængende og gavnlige Kunst, og derefter redeligen og rigtigen tilbagelevere de hende udlaante Sager, hvorefter ogsaa Tyvene skulde fremmanes med det Stiaalne; men indtil dette var fuldbyrdet, paalagdes Konen i Huset en ubrødelig Taushed. Enden paa det Hele blev naturligviis, at den kloge Qvinde bortrømte med det hende Betroede, lod siden ikke høre fra sig, og den bedragne Kone maatte med Bedrøvelse erkjende, at det Sidste var værre end det Første.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-10-10
Bergens Stiftstidende meddeler følgende ganske mærkværdige Criminaltilfælde: Den 2den September anmeldte Toldbodroerskarl Niels Togersen Wold for Politiet, at ham var frastiaalet en Skjorte og et Stykke nyt Cambringe, som han havde mærket ved at paaskrive samme sit Navns Forbogstaver og at han mistænkte Pigen Elen Marie Widt for at have taget disse Ting, hvorefter han paatrængende forlangte, at der maatte inqvireres. Dette skeete, Kosterne bleve fundne og Pigen arresteret og Eftermiddagen Kl. 5, men fandtes om Aftenen at have hængt sig i Arresten ved Hjælp af sit Tørklæde, som var fastbundet om Vindues-Sprinklerne, hvorhos hun paa Bordet havde skrevet: "Jeg er uskyldig i dette.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-10-10
Allerede Dagen efter blev man underrettet om, at Kosterne Aftenen iforveien, da det var mørkt, vare bragte til Pigen af en Husets Folk ubekjendt Person, der anmodede hende om, af Cambringen at sye en Skjorte, liig den medbragte, til en svensk Capitain, som hastede med Arbeidet. Dette og flere Omstændigheder vakte Mistanke om, at Niels Wold, hvis Kone forhen har paastaaet at være bestiaalet af Elen Marie Widt, uden at denne derom kunde overbevises, uagtet hun forhen havde været dømt for Tyveri, havde practiseret Kosterne i Hænderne paa hende, for at faae hende fældet som Tyv, hvorfor han den 4de d. M. blev taget under Forhør, der er continueret daglig, indtil han idag, efter de meest haardnakkede Benægtelser og usandfærdige Udflugter, ved at confronteres med hans Haandlanger, en Bødkerarbeider ved Navn Frantz Sørum, der tilstod at have bragt Kosterne til Elen Marie Widt, bevægedes til at bekjende Sandheden. Svea Hofret har nylig fældet en Dom, som har vakt Forundring i Sverrig, og som vel heller ikke vil undlade andetsteds at tiltrække sig en vis Grad af Opmærksomhed, idet man deraf synes at maatte slutte, at aabenbart Bedrageri, skjøndt paatalt kan gaae ustraffet hen, naar dets nærmeste Offer blot ikke er en svensk Borger. Sagen er denne: Den franske Viinhandler Peuvrels Champagneviin har i Sverrig, stedse været anseet som udmærket god, og som Følge deraf havt rivende Afsætning. En Apotheker Alm strøm fabrikerede, lokket heraf, noget artificielt Vand" som han tappede paa sædv. Champagneflasker, forsynede med Mærke eller Vignetter aldeles som Peuvrelbruger paa sine Champagneflasker, kun med en saa ubetydelig Forandring i Jnscriptionen, at den uden en meget nøiagtig Sammenligning ikke lod sig opdage. Denne artificielle Champagne lod han gaae i Handelen, hvor den, formedelst sin Udstyrelse, blev antaget for Peuvrels bekiendte ægte Champagne. Peuvrelanklagede Apothekeren for Bedrageri. Men Svea Hof ret har aldeles frifundet ham, og det paa Grund af, at Forbudet mod at sætte andre Haandværkeres Mærke paa sit Arbeide ikke kan anvendes uden med Hensyn til indenlandske Haandværkere, og at Peuvrel ikke har beviist at være i Besiddelse af nogen særskilt Rettighed til at forhandle den af ham tilberedte Champagneviin.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-10-10
Paa Hamborgs Børs havde man den sørgelige Efterretning, at Dampskibet "Memon", der førte Posten med sig fra Ostindien til England, er total forulykket ved Afrikas Kyst, ligeoverfor Aden. Passagererne (170) vare reddede, men alt Øvrigt gaaet tabt. Den 29de Septbr. (hedder det i Altona Mercur) forefaldt i den Lüneburgske Leir nogle urolige Optrin, der desværre ikke løb af uden beklagelsesværdige Excesser. Aarsagen til disse Optrin var, at nogle Værter og Udsælgere af Spise- og Drikkevarer vilde benytte den overordentlige Leilighed til at skaffe sig en god Profit. De forlangte enorme Priser for deres Drikkevarer, Soldaterne fandt dette ubilligt, og de gjorde deres Forestillinger derimod, men da disse ikke frugtede, saa søgte de selv at tage sig tilRette; de kastede Telten om, sønderhuggede dem med deres Sabler, ødelagde Huusgeraadet osv. En Vært, der forresten skal have været uskyldig, fik af en Soldat, som var ifærd med en saadan Operation, et saadant Sabelhug over Hovedet, at han blev meget haardt saaret. Han havde imidlertid saamegen Besindelse, at han kunde rive et Axelbaand af Gjerningsmanden, paa hvilket Regimentets 2 stod, hvorved Soldaten øieblikkeligen blev arresteret; desuden bleve 16 Andre arresterede. Den nærmeste Følge var, at enhver Vært maatte indsende en Priiscourant, der underskreves af Leir=Adjutanten og nu er opslaaet i ethvert Udsalgstelt. Der skal atter senere have været Uroligheder i Leiren, og atter foranlediget ved Drikkevarerne. Man havde nemlig beskyldt en Teltværtinde for at have blandet Opium i Drikken, og Teltet blev derfor indtaget med Storm og ødelagt af Mecklenborgerne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-10-10
Fædrelandet. "Jo mere truende Tidernes Tegn gestalte sig fordet lille, men for Vesten som for Østen og Syden vigtige Land Danmark (hedder det i "Dannevirke fra Kjøbenhavn), desto meere maa det glæde hver sand Fædrelandsven at see det danske Folk fremtræde med Enighed. Det er saaledes et glædeligt Tegn at see Mænd som Grundtvig, Oehlenschlager, Jngemann, Clausen, Tryde og Flere af de forskjelligste Anskuelser baade i religieus og politisk Henseende, Alle som En træde frem og udtale den samme Mening, hvor der er Tale om Danmarks Fremtid og hvad Danmark maa giøre, for at sikkre den, nemlig slutte sig fast til Broderrigerne. Det er glædeligt; men det er endnu mere glædeligt, at see alle Angre udtale den samme Jder med en Varme, som om den var dem en Livssag. Der svæver en tung Anelse over Danmark, men Haabet staaer ved dets Side, og Enighed vil sikkre Danmark en lysere Fremtid end den, der traf det ulykkelige Polen, fordi det i sin Uenighed ikke forstod at anvende de Kræfter, som dets tappre Sønner frembøde. Danmark behøver ikke at frygte for Syden, thi denne Cyclus er aldrig i Historien fremtraadt med nogen indre Kraft, og vil vel neppe nogensinde gjøre det. J alt Fald reise de slesvigske Bønder nu nok en Bom fra den Side, men Thyras Have er endda ikke fuldkommen lukket. Danmark, Du er Nutidens Grækenland, Bereed Dig paa at navnkundgjøre et Marathon, Thermopylæ, et Salamis og et Plataa, eller ogsaa at forgaae.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-10-10
Kronprindsens Fødselsdag, den 6te dennes, blev feiret i Odense ved stor Parade paa Torvet af Dragonregimentet og hele Borgervæbningen, som derfra marscherede gjennem Slotshaven forbi Slottet, og udbragte et med levende Jubel ledsaget Længe leve!"
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-10-10
for Hs. K. Høihed. Ved Couren behagede det Hs. K. H. at meddele Communalbestyrelsen den glædelige Efterretning, at D. K. H. Kronprindsen og Kronprindsessen agte at tilbringe hele den forestaaende Vinter i Odense. (Fyenske Av.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-10-10
Blandt de mange Fremmede, som i Fredags vare komne til Odense, for at bringe Hs. Kgl. Høihed Kronprindsen deres Lykønskning i Anledning af hans Fødselsdag, vakte neppe Nogen saamegen Opmærksomhed og Deeltagelse, som tvende Mænd i Vadmelskofter, der i længere Tid havde Audients hos Hs. K. H. Formanden for den slesvigske Forening, Gaardmand Hans Nissen fra Hammelev, og Secretairen i samme Forening, den bekjendte og begavede Folketaler, Gaardmand Laurids Skau fra Sommersted. Overalt hvor disse djærve og frimodige Bønder, disse værdige Repræsentanter for den kraftige nordslesvigske Bondestand, viste sig og bleve kjendte, modtoge de hjertelige Beviser paa levende Deeltagelse for den gode Sag, for hvilken de saa utrætteligen offre Tid, Kræfter og Formue, og i hvilken de saa troe staae ved hinandens Side, Hans Nissen med Alderens Erfaring, No og Besindighed, Laurids Skau med Ungdommens Kraft, Liv og Begeistring. Allerede igaar Eftermiddags maatte de atter tiltræde Tilbagereisen til det Slesvigske; men det vil være Mange en kjær Efterretning at erfare, at det neppe vil vare længe, inden de igjen besøge deres danske Brødre, og da navnligen ogsaa Odense.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-10-10
Handels-Efterretninger. Fra Greenock (i England) er nylig foretaget en Expedition, hvis Hensigt man, uagtet al Hemmeligholdelse, dog har opdaget at gjælde en østligt for det gode Haabs Forbjerg liggende Ø, hvor den bekjendte Fuglemogsgjødning Guano findes i stor Mængde. J London, Liverpool og Hamborg udrustes lignende Foretagender, og man venter sig en betydelig Vinding, da Fuglemog koster nu i England 14 Pd. St. (126 Rbd.) pr. Tønde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-10-10
Dødsfald. Fru Sager født Closius i Kiel. Fru Majorinde Klüwer f. Bie i Tronhjem. Sophie Kühle (18 Aar) i Assens. Daniel Simoni 73 Aar) i Aalborg. Procurator Kjærsgaards Enke 84 Aar) i Viborg, ved Aalborg beliggende Gaard Aldershaab kaldet, med tilliggende Have og betydelige Jordeiendomme. Auctionen afholdes i selve Gaarden, og bemærkes det, til Underretning for Liebhavere, at Gaarden er indrettet til herskabelig Beboelse og for faa Aar siden af Nyt opført, at Jorderne ere gode og afgive tilstrækkelig Græsning og Foder til en Besætning af 20 Køer og 4 Heste, ligesom og at der haves overflødig Tørveskiær. Conditionerne henligge til Eftersyn hos Eieren, der tillige foreviser Eiendommene, samt hos Procurator Davidsen heri Byen. Aalborg, den 3die October 1843. A. Mørch.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-10-10
Bekjendtgjørelser. At den herved Byen anlagte Havn fra 1ste n.M. er aaben for de indtil Ste Fod dybtgaaende Skibe, bringes herved til offentlig Kundskab. Havnecommissionen i Colding, d. 8de Octbr. 1843. Ch. Estrup. C. P. Müller. Borch. Zolin. Warming.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-10-10
Jfølge vedkommende Udlægshavers Begjæring bliver det Peder Andersen tilhørende Huus i Vorup, bestaaende af 3 1/2 Fag med Grund og Haugeplads, stillet til 3de Auctioner til Bortsalg, hvilke Auctioner afholdes saaledes: 1ste Auction Torsdagen d. 2den Novbr. d. A., hver Dags 2den Auction Torsdagen den 16de – Formiddag 3die Auction Fredagen den 1ste Decbr. – Kl. 11. Første og anden Auction afholdes paa Randers Raadhuus; men 3die Auction paa Eiendommen. Ved sidstnævnte Auction sælges tillige det udlagte Jndbo. Nørhald, Støvring og Salthen Herreders Contoir i Randers, den 29de Septbr. 1843. Wesenberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-10-10
Randers Amtshuusholdnings-Selskabs ordinaire Qvartalsmøde afholdes paa Raadhuset her i Byen Onsdagen den 18de Octbr. førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, hvilket herved bekjendtgjøres. Randers, den 4de Octbr. 1843. Auction.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-10-10
Torsdagen den 19de Octbr. førstkommende, Formiddag Kl. 10, bliver paa Hovedgaarden Lyngballe ved Auction bortsolgt c. 150 Faar og Beder, tjenlige til Slagtning, hvilket herved til Lysthavendes Efterretning bekjendtgjøres. Frysenborg Birkecontoir, den 3die Octbr. 1843. Kampmann.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-10-10
Ved den saakaldte Havknude, der ligger ved Katholm Strand, er kort fra Land bjerget et Anker med Jernstok, Hær og 4 Lænker Kjætting, der fandtes at veie 14 7 og 14 D., et Bøiereb, 10 Favne langt og 2 1/2 Tm. tykt, og en Bøie (et Stykke Tømmer, 2 1/2 Alen langt. J Overeensstemmelse med Pl. 14de Novbr. 1828 § 3 og 4 indkaldes Eierne af bemeldte bjergede Sager, til inden 2 Maaneder fra Dato at melde sig her paa Amthuset, for at legitimere deres Eiendomsret til det Bjergede. Randers Amthuus, den 3die October 1843. I Amtmandens Fraværelse, const. Poulsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-10-10
Efter Begjæring af Auctionsholder Hertz afholdes Torsdagen den 19de dennes, om Eftermiddagen Kl. 2, Auction i den afg. Postmester Lunds Enke forhen tilhørende Gaard, paa Middelgade heri Staden, over forskjelligt Jnventarium, saasom: Sengesteder, Sengeklæder, Lagener, Borde, Stole, Speile, 20 St. Jern-Kakkelovne, hvoraf de 10 Stk. ere aldeles nye. Lysthavende indbydes. Aarhuus Byfoged-Contoir, den 10de October 1843. leider.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-10-10
Mandagen den 16de October, fra Kl. 9 Formiddag, bliver ved Auction i Gaarden Nr 186 i Stormgaden bortsolgt. den Hurtigpresse, hvormed Bladet "Dagen" blev trykket, med dens Tilbehør og Jnventarium, hvoriblandt c. 60 S. Farve, saaog en stor Deel Bogtrykkerskrivter og Inventarium, saasom Petit- og Corpus-Factur, Petit- og Corpus-Antiqua, Corpuscursiv, feed Borgersfractur, Brøktal, Røsgener, Regningstal, Hænder m. fl. Skrivter, Petit- og Corpus=Qvadrater, Gefierter, Skyde= og Tabel Linier, m. m., Forme- og Kassereoler med Skuffer, Skibe med Jern- og Trætunger, Forraadskibe, Tenakler, Jernvinkelhager, Corrigeerstole, Kasser, Sætterlamper, Stole, Fugtebræder, dito Spaaner og Bord, Skriverpult med mere forskjelligt Jnventarium, tilligemed 157 Exempl. af "Capitainens Datter, en stor Deel Dagens Trykpapir i dobbelt Størrelse, valtset Ditto i stor Format, stort Maculatur, m. m., tilhørende bortreiste Cancelliraad Friberts Boe, imod Betaling til Procurator Petersen, boende i Compagniestræde 32 70 anden Sal, hvor trykte Fortegnelser erholdes for 3 Stykket. Det Sælgende er til Eftersyn Løverdagen den 14de October, Formiddag Kl. mellem 9 og 2.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-10-10
Efter Begjæring af Høker Benneboes Enke bliver, i Anledning af Bopælsforandring, den 18de dennes, om Eftermiddagen Kl. 2, i Stedet Ms 828 bag Klosteret bortsolgt: 2de Arbeidsheste, 3 Ditto Vogne, 1 Reisevogn, i Harve og Nogle Sæt Seletøi. De Lysthavende indbydes. Aarhuus, den 3die Octbr. 1843. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-10-10
Jfølge Begjæring af Fattigvæsenscommissionen hersteds, afholdes Licitation i Arbeidsanstalten førstkommende Onsdag den 18de dennes, Formiddag Kl. 11 slet, over Leverancen af: 1) Rugbrød i 8 Maaneder fra 1ste Novbr. dette Aar til 30te Juni 1844. 2) 150 og Oxekjød til Nedsaltning. 3) 4 1/2 Td. hele Byggryn, 6 Tdr. halve Dito. 4) 20 Tdr. Kogrærter. 5) 80 Tdr. Kartofler, at leveres med 10 Tdr. af Gangen. Hvilket herved bekjendtgjøres. Aarhuus, den 6te October 1838. Kleischer. Boet efter Kjøbmand Michael Carlsen og tidligere Efter Foranstaltning af Skifteretten, som behandler afdøde Hustrue, foretages Auction, Mandagen den 23de dennes, og følgende Dage, over dette Boes Løsøre, i Særdeleshed Handelsvare, bestaaende af 44 Fjerdinger Smør, 15 a 16000 Potter Kornbrændeviin, et betydeligt Parti Kaffe, Som og Spiger, Humle, Bergfisk, diverse Farve- og Kolonialvare, Spirituosa, Viinædike, Stang og Baandjern, Høeleer og Skjærknive, Steenkul, en stor Deel forskjelligt Trælast, derunder indbefattet nogle Ege Balkoner, nogle Slibestene, Muur- og Tagsteen, circa 60 Tdr. Rug, 25 Tdr. Malt, noget Byg, Havre og Horfrøe; forskjelligt Jndboe, bestaaende af Stole, Borde, Speile, Skabe, Sengesteder, Sengeklæder, Linned, Sølv, Kobbertøi, Porcellain, m.v.; endeel Avlsredskaber, saasom Plouge, Harver, Arbeidsvogne, Hestetøier, 2 gode Arbeidsheste, nogle gode Køer, m. m. m. Auctionen, der afholdes i Stervboegaarden 3 99 paa Middelgade heri Staden, tager sin Begyndelse hver Dags Eftermiddag Kl. 2. Dette bekjendtgjøres herved til Liebhaveres Efterretning. Aarhuus Byfogedcontoir, den 3die October 1843. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-10-10
Jfølge Stiftamtets Ordre af 2den dennes foretages Tirsdagen den 17de October førstkommende, Formiddag Kl. 10, offentlig Licitation over Opførelsen af endeel nye Steenkister, samt over Reparation af nogle gamle Steenkister, alle paa Landeveiene i Hads og Ring Herreders Jurisdiction. Licitationen afholdes i Herredernes Thingstue paa Raadhuset i Aarhuus, efter de Conditioner og Overslage, der ved Licitationen bekjendtgjøres og forinden ere til Eftersyn her paa Contoiret. Lysthavende indbydes at møde. Hads og Ning Herreders Contoir i Aarhuus, den 6te October 1843. Rosenstand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-10-10
Efter Begjæring af Hr. Major v. Münster bliver Tirsdagen den 31te dennes, Formiddag Kl. 11, afholdt en eneste Auction til Salg af den ham tilhørende, tæt Alle, som formene at have nogen Fordring paa min afdøde Mand, Kammerherre og Oberst, Ridder og Dannebrogsmand Anton Christian v. Lillienskjold, efter hvem jeg, ifølge allernaadigst Bevilling, hensidder i uskiftet Bo, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel tilfor min Lavværge, Overauditeur Petersen i Horsens, at anmelde og beviisliggjøre deres Krav. Horsens, den 29de September 1843. Christine Louise Pauline Lillienskjold, født Stemann,