Aalborg Stiftstidende, 1844-08-10
De berlinske Blade vedblive endnu at omtale Forbryderen Tschech. Af Forhørene fremgaaer det, at han er en psychologisk Mærkelighed. Da Referendaren Hirsch havde endt sit Forhør over ham, takkede han ham for sin Urbani tet. Da nu Jnqvisitoren yttrede, at han ingen Tak fortjente, da han kun havde gjort sin Pligt, svarede Delinqventen: jo de Herrer handle ialmindelighed anderledes; det veed jeg af Erfaring." Da man spurgte ham, om han ogsaa havde overveiet den frygtelige Straf, Loven bestemmer for hans Forbrydelse, svarede han roligt: "Jeg omgikkes som Borgmester saa længe med Criminal- og Politilove, at jeg nok skulde kjende Sligt Journ, des Debats meddeler nu følgende, fra de engelske Blades noget afvigende Beretning om Begivenhederne paa Otaheiti. Hr. Pritchard, methodistisk Missionair og engelsk Consul sammesteds, havde strax fra Begyndelsen af protesteret imod vor Occupation, og Dronning Pomare fulgte snart hans Exempel, idet hun begav sig ombord paa et engelsk Skib, hvorfra hun organiserede en Opstand, hvis Leder Pritchard var. Han havde udspredt det Rygte blandt de Jndfødte, at Franskmændene vare et lidet, uroligt Folk, der længe havde en stor, seier rig Kriger til Anfører, som Englænderne siden lagde i Lænker, for at sætte et Maal forde ved ham afstedkomne Uroligheder. Pritchard forkyndte desuden, at der snart skulde komme en stor engelsk Flaade, der med sine Seil vilde bedække Horizonten, opbrænde de franske Skibe som Halmviske og hænge Enhver, der holdt med Franskmændene. Brandbreve bleve tillige opslaaede, og en formelig Opstand udbrød paa Halvøen Tajaraba, hvorfra 3000 Bevæbnede, med hvilke mange Utilfredse fra de tilgrændsende Øer forenede sig, marscherede imod Papeiti. Alle Forsvarsanstalter bleve naturligviis nu her trufne, Forhug ninger anlagte, Byen erklæret i Beleiringstilstand og Marine soldaterne landsatte. Da Pritchard, Stifteren af alle disse Uroligheder, om Aftenen vilde flygte ombord i Dampskibet "Cormoran, blev han arresteret af Politichefen og foreløbig henbragt i et Blokhuus; hvorhos Commandanten d'Abigny, i en Dagbefaling, erklærede, at han med sit Hoved skulde indestaae for hvad der skeete, men til Lykke angrebe Oprørerne ikke, og Roligheden har siden ikke været afbrudt. Jmidlertid forholde vi os endnu (den 19de Marts) defensive. Pritchard er bortsendt med det engelske Dampskib og Dronning Pomare befinder sig fremdeles ombord paa den lille engelske Kutter." Sagen er allerede bragt paa Bane i det engelske Parlement, hvor Minister Peel ikke tog i Betænkning at erklære: "at der var udøvet en, med grov Fornærmelse forbunden, Voldshandling, i hvilken Anledning der allerede var gjort de vedbørlige Skridt hos den franske Regjering, som vist ikke vilde tøve med at give Opreisning. Hongkong-Gazette meddeler den fuldkomne Feilslagning af en, til Knytningen af Handelsforbindelser, fra China til Borneo afsendt Expedition, under Ledelse af Commodore Murray af den britiske Marine. Expeditionen bestod af 2 Skibe, 1 Skonnert og 1 Brig, der i Begyndelsen af Februar Maaned seilede ind i Floden Cot paa Borneo og gik tilankers ved den, 80 Miil fra Sammes Munding beliggende Stad Tongarron, som er Residents for Sultanen af Coti. Sidste modtog i Begyndelsen Englænderne meget venligt; men traf i Stilhed Anstalter til at overfalde dem, og aabnede virkelig den 16de Febr. et Angreb paa dem ved en Jld fra maskerede Batterier paa Strandbredden og ved Kanonbaade paa Floden. De engelske Skibe maatte kappe Anker og naaede først efter 36 Timers Fægtning Flodmundingen, hvor de atter modtoges af en stor Mængde bevæbnede Baade, som de under en morderisk Fægtning, i hvilken Hr. Murray selv faldt, maatte slaae sig igjennem. Foruden Expeditionens Befalingsmand, bleve 2 Matroser dræbte og 5 Officerer og Matroser saarede.