Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-05-04
Jndenlandske Efterretninger. Om den islandske Handel. - J Skilderiets forrige Numer, af 30te April, meddeeltes Efterretning om en Bog af Hr. Grosserer Clausen, (tilligemed 3 andre islandske Kjøbmænds ensstemmige Betænkninger a.) imod den islandske Frihandel, som Hs. Maj. Kongen har nedsat en Commission til at undersøge, hvorledes den kunde indføres. Forfatteren er islandsk Kjøbmand, og Bogen blot bestemt for Vedkommende som Haandskrift. Man maatte ønske, at en saakyndig Mand, der ikke var islandsk Kjøbmand, ei heller i nogen Kjøbmands Sold, vilde undersøge denne Sag efter ganske andre Principer, nemlig: hvad der er Ret - Værdigt for den Danske Sta og Regjering - samt Gavnlige for Jsland, og at denne Undersøgelse med alle dens Grunde maatte forelægges hele Verden, ikke blot Vedkommende. Det skjønnes overhoved ikke ret, hvem de Vedkommende ere, som Herr Grossereren, har bestemt sin Bog for, Commissionen kan det neppe være; thi den er ikke nedsat for at undersøge Frihandelens Skadelighed eller Gavnlighed, men Maaden, hvorpaa den kan indføres, hvilket forudsætter, at Hans Majestæt, ligesom det hele islandske Folk, har været overbevist om dens Gavnlighed, og denne Overbeviisning er sikkerlig meget vel grundet. - Det synes, som om Jsland har samme Ret og samme Fordring, som nogen anden Deel af den Danske Stat; det er intet erobret Land, ingen kjøbt Colonie, men en ældgammel integrerende Deel af Monarchiet, der frivillig har besvoret Constitutionen, og aldrig sveget sin Eed eller Pligt; thi den Revolution, som fandt Sted 1809, og som Jslænderne selv kuldkastede ved Hielp af Engellændere, bør vel ikke lægges Nationen til Last. Modsætningen af Danmark og Jslands Jnterresse grunder sig derfor paa en vrang Jdee om Jslands Forhold til de øvrige Dele af Monarchiet. Ligesom det er et Legems Jnterresse, at hvert Lem er saa sundt og frisk som mueligt, hvilket forstyrres, naar de Vædsker og Safter, der skulde nære f. Ex. Fod eller Haand, samle sig i Maven eller Hjertet; saaledes er det Danmarks Jnterresse, at Jsland, saavelsom enhver anden Deel af Staten, opnaaer den mueligste Grad af Velstand, og ikke overlades til vilkaarlig Behandling af nogle faa Mænd, der hedde Borgere af de islandske Kjøbstæder og nyde alle dermed forbundne Fordele, men for det allermeste bygge og bo i Kjøbenhavn, og drage deres Formue did, uden at fortære noget i Jsland eller bidrage noget til Kjøbstædernes Opkomst der. Saaledes er der f. Ex. i Jslands Hovedstad, Reikevig, ingen Bager, ingen Væver, ingen Hattemager n., ingen Børneskole, intet Hospital, intet grundmuret Huus, undtagen Tugthuset. - Men klart er det, at Jslands Velstand maa stige, naar flere Nationer deeltage i Handelen, om endog Concurrenten slet ikke bliver større, thi 1) den ene fremmede Nation kjøber eet, den anden et andet af Jslands Produkter, og saaledes bliver alt betalt bedre, end naar de danske (saakaldte islandske Kjøbmand først skulle hente det og siden føre det til Holland, Spanien o.s.v.; 2) naar hver Nation bringer Jslænderne sine egne Frembringelser, f. Ex. de Danske Korn, de Norske Træ, de Engelske Kartofler og Tobak, saa kan alt sælges for billigere Priser i Jsland, end naar de islandske Kjøbmænd først skulle hende Varene fra Udlandet og siden tilføre Jslænderne dem; 3) forskjellige Nationer have forskjellig Jnterresse, og kunne de vel saa let, som enkelte Mænd, der drives af fælles Jnterresse og forbindes af Naturen ved Landsmandskabets Baand, forenes om at betragte sig selv som en Corporation, og Jslænderne som dens Contrapart, eller om at trykke en fattig Nation, og hindre dens Opkomst? Har man ikke saaledes i ældre Tider Exempler paa, skjøndt det er skrækkeligt, at islandske Bønder ere blevne kagstrogne, og deres Varer confiskerte, fordi de bragte dem, i Haab om bedre Handel, til en anden Havn, end der var dem foreskreven, Saa tunge ere Kjøbmandens Lænker, og under dem har Jsland, fukket i mange Aarhundreder. Det synes derfor ligesaa gavnligt for Jsland, som værdigt Danmarks milde og faderlige Regjering, samt overeensstemmende med den strængeste Ret og Pligt imod den islandske Nation, at disse Lænker brydes, og at denne Deel af Staten nyder samme Frihed, som enhver anden, ligesaa integrerende Deel. - Velsandt, at derved vil, for det første, komme nogle Rigsdaler mindre til Kjøbenhavn; men derimod vil der komme mange flere til Jsland, der ligesaavel er en Deel af Danmark, som nogen af dets øvrige Besiddelser; og overalt, naar der er Tale om en Nations Vel og nogle private Mænds Berigelse, saa kan det vel forudsees, hvad en viis og god Regjering vil foretrække. Ellers vilde Anmelderen gjøre det Forslag, at ingen, uden Danske Undersaatter, fik Lov til at handle paa Holsten, Schlesvig og Bornholm; derved vilde uden Tvivvindes endnu mere, og for mange flere end 16 Handelshuse, især hvis ikke engang de Jndfødte i disse Lande fik Lov at handle selv, uden at være assocterede med et Handelshuus i Kjøbenhavn, hvilket de indfødte Jslændere hidtil have maattet finde sig i. Hvis fremdeles den danske Rug virkelig behandles saa ilde, at den ikke kan afsættes til Fremmede, da synes det værdigere en oplyst og retfærdig Regjering, at foranstalte Midler til at indføre en bedre Behandlingsmaade, end at lade en fattig, men uskyldig Deel af Staten blive tvungen til at kjøbe de Varer til høie Priser, der ere saa slette, at ingen Fremmede ville have dem. Dette, som skal være det Vigtigste og Klareste af Gros serer-Societetets Svar, synes altsaa ganske at maatte bortfalde, da det ikke indsees, efter hvilke Principer de stakkels Jslændere skulle bøde for det, at de sjællandske Bønder behandle deres Rug slet. Saadant vilde blive Maae til Wessels Fortælling om Bageren, der blev dømt til Døde, fordi Smeden havde slaaet een ihiel; thi Justitsen krævede Blod for Blod; men Staden havde to Bagere og kun en Smed, hvilken sidste den ikke kunde undvære. Af Blomstertegninger for Ungdommen, af J.L. Camradt jun., Blomstermaler, stukne af Kobberstikkker O. O. Bagge, er nu 2det Hefte udkommet. Disse Tegninger, som have vundet Konstacademiets Bifald, anbefale sig deels ved den gradvise Overgang fra Contur til den fuldkomment udskatterede Blomst, deels ved en rigtig Tegning og passende Stik, deels ved den saare billige Priis, da begge Hefter overlades endog forunder det Halve af hvad lignende franske eller tydske Samlinger koste. De faaes saavel paa Børsen, som hos Blankensteiner og Hvis.