JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1836-02-23
Ved Frederikshavns Byetingsret den 6te Mai 1835 er af Overauditeur Bye- og Herredsfoged Lassen dømt saaledes: "Jndstævnte Consul og Grosserer Rasmus Bergen af Frederikshavn bør for Citanten Peder Rasmus Brink af Thisted, Amt, hans Tiltale i denne Sag aldeles fri at være. Processens Omkostninger hæves, hvorimod Procurator Hassing tillægges et Salarium, af 15 Rbd. S. og Befordringsomkostninger 5. Rbd. 4 Mk. 8 s. Sølv, samt Procurator Sørensen af Thisted et Salair af 5 Rbd. Sølv, hvilket alt udredes af det Offentlige J Sagen No. 260. Ldsoppkr. Holm, befalet for Peder Nielsen af Egtved Skov, contra: Ldsopptr. Krigsraad Deigaard mødte for Gaardmand Peder Andersen af Ballesgaard. (Angaaer Citantens formeentlige Ret til Besiddelse af et Jndstævnte, Gaardm. P. Andersen, tilhørende Stykke Jord i Catved Skov.) Dom: "Herredstingsdommen bør, forsaavidt paaanket er, ved Magt at stande. Processens Omkostninger for Overretten ophæves. At efterkommes under Adfærd efter Loven.
Viborger Samler, 1836-02-23
Ved Jerlef og Brusk Herreders Ret den 26de Mai 1835 er af Overauditeur Herredsfoged Oxen boll dømt saaledes: "Den omhandlede Leiccontract fra Søren Christensen til Anders Sørensen, Holst og Hustrue paa et Grundstykke i Egtved Skov, dat. 15de Septbr. 1828 og tinglæst 14de Octbr. f. A., bør ugyldig at være, og Jndstævnte Peder Nielsen inden 4 Maaneder efter denne Doms lovlige Forkyndelse fratræde samme Grundstykke til Citanten, Peder Andersen, men forøvrigt bor saavel Peder Nielsen som Jndstævnte, Laurs Sørensen, for Citantens Tiltale i denne Sag fri at være. Processens Omkostninger ophæves. At efterk. under Adfærd efter Loven."J Sagen No. 286.
Viborger Samler, 1836-02-23
Ldsoppkr. Krigsraad Deigaard mødte for Kjøbmand N. J. Prip i Veile, contra: Mødte Huusmand Mathias Hansen i Andkier(Citanten, Kjøbmand N. J. Prip, søger under nærværende Sag Jndstævnte, Huusmand Mathias, Hansen, til at betale sig efter Regning et Beløb af 128 Rbd. 4 s. r. S.) Dom: "Naar Jndstævnte, Huusmand Mathias Hansen, efter foregaaende lovlig Stævning inden sit Værneting med sin corporlige Eed bekræfter, at han ikke er Citanten, Kjøbmand N. J. Prip, skyldig enten hele den Sum, der bliver tilbage af den under Sagen fremlagte Regnings Beløb 128 Rbd. 4 s. r. S., naar deri Underretsdommen ommeldte 8 Rbd. 4 Mk. 1 s.S. fradrages, nemlig 119 Rbd. 2 Mk. 3 s. r. S., eller nogen Deel af denne sidstnævnte Sum, bør Herredstingsdommen ved Magt at stande og Processens Omkostninger for Overretten i dette Tilfælde være ophævede. Trøster Jndstævnte sig derimod ikke til at aflægge en saadan Eed enten i det Hele eller for en Deel, bør han til Citanten betale, foruden de ovennævnte 8 Rbd. 4 Mk. 1 s. Sølv med Renter deraf, som ved Herredstingsdommen bestemt, endvidere 119 Rbd. 3 Mk. 2 s. r. S. eller saa stor en Deel aff denne Sum, som han ikke med Eed fralægger sig at være Citanten skyldig, med Renter 4 pCt. deraf fra den 11te Marts 1835 indtil Betaling skeer. Saa bor han og i dette Tilfælde betale Citanten Processens Omkostninger for begge Retter med 30 Rbd. Solv. Det Jdømte at efterkommes inden 8te Uger efter denne Doms lovlige Forkyndelse under Adfærd efter Loven."
Viborger Samler, 1836-02-23
Ved Elboe, Brusch og Holmanns Herreders Ret den 27de Mai 1835 er af den constituerede Dommer, Exam. juris Valeur, dømt saaledes: "Jndstævnte Huusmand Mathias Hansen i Andkier bør til Citanten Kjøbmand N. J. Prip i Veile, betale 8 Rbd. 4 Mk. 1 s. Sølv med Rente fra 11te Marts d. A. til Betaling skeer, men iøvrigt for hans Tiltale i denne Sag fri at være. Processens Omkostninger ophæves. At efterkommes inden 15 Dage efter denne Doms lovlige Forkyndelse under Adfærd efter Loven.
Viborger Samler, 1836-02-25
1836. No. 26. 64de Aargang. alene privilegerede. Kongelig allernaadigst SAmter. Viborger Danmark og Hertugdømmene. Forsendes med Brevposten i 25de Februar. Torsdagen den En Redigeret af E. Nerenst, trykt og forlagt af N. P. Dons.
Viborger Samler, 1836-02-25
Udenlandske Efterretninger. Spanien. Jfølge Breve fra Madrid i Memorial bordelis var man der ikke uden Frygt for et Overfald af de carlistiske Bander, der uhmdrede drive omkring i Gammel-Castilien og Aragonien. De skulle tilsammentagne udgjøre ikke mindre end 6000 Mand og erkiende en vis Canonicus Batancro for deres Overhoved. – Jfølge Breve fra Saragossa af 3die d. M. havde man der brændt Grev Torreno og Hr. Martine; de la Rosagen efsige. Ligeledes havde Folket ødelagt det Procuradoren for Arragonien, Hr. Polo i Monge tilhørende Huus. -
Viborger Samler, 1836-02-25
Fra den spanske Grændse høres Jntet af Betydenhed. Det synes atter at være indtraadt en fuldkommen Uvirksomhed. Don Carlos staaer med sit Hovedcorps, omtrent 18,000 Mand med 500 Heste, paa en lang Linie fra Salvatierra til Mondragon; hans Hovedqvarteer er i Durango. Hans fleste Tropper ere nyt uniformerede fra engelske Fabriker, og Alt er betalt contant. – Breve fra Barcelona ere af 5te. De derværende Blade vedblive at indeholde Efterretninger og smaae Skjærmydsler med Carlisterne. Det portugisiske Hjælpecorps og endeel af Regimenterne Malaga og Saveien ere rykkede udi til Vich og Manresa. Tre Franskmænd, der ikke havde adlydt en befaling til at forlade Barcelona, ere satte under stræng Bevogtning. Den franske Consul har reclameret dem, men uden Følge. Det hedder endog, at Consulen har truet med at forlade Staden. J Barcelona tog Nøden dagligt meere Overhaand, og alle Gader vare fulde af Betlere. Man vil have opdaget, at Constitutionsstenen fra 1812 kom fra den russiske Viceconsuls Huus.
Viborger Samler, 1836-02-25
Blandet. J Toulon havde man den 8de Febr. Breve fra Algier af 30te Jan. Man ventede hvert Øieblik Efterretning om Marschal Clauzels Tilbagekomst til Oran. Det synes vist, at Marschallen i egen Person har slaaet Abdel Kader, der omtrent var 3000 Mand stærk, med et stort Tab ved Sidi-Eblis. Den af Franskmændene indsatte Bei af Tremeren har 2000 Mand under sin Befaling og gjør endnu Regning paa nogle tusinde Arabere. J Toulon befinde sig 2300 Søefolk, mere end tilstrækkeligt til at bemande Linieskibene Montebello og Trident saavelsom Fregatterne Jphigenie og Galathee. Tredækkeren Hercules skulde med det Første løbe af Stapelen.
Viborger Samler, 1836-02-25
Kongen af Neapel har i Anledning af Kronprindsens Fødsel udstædt følgende Decret: "Da vi ikke ville berove den største Deel af dem af vore Undersaatter, som de forudgangne politiske Tildragelser holde bortfjernede fra deres Fædreland, og som endnu ikke er indbegreben i de forskjellige i denne Henseende allerede udstædte Beenaadninger, den almindelige, i hele Kongeriget udbredte, Glæde, saa have vi befalet Følgende: De af vore Undersaattere af Kongeriget begge Sicilierne, som formedelst forudgangne politiske Tildrage Ver til forskjellige Tider ere udvandrede eller landsforviste, og hvis Navne befinde sig paa en vor Minister-Statssecretair for Politiet til dette Øiemed tilstillet Liste, ere bemyndigede til at vende tilbage til deres Fædreland." Neapel den 16de Jan. 1836. Ferdinand. Kun faa Dage herefter paafulgte Dronningens sørgelige Død.
Viborger Samler, 1836-02-25
Fra Moden skrives under 23de Jan. "Natten til den 21de udbrød her en Jldløs i det hertugelige Palais, hvori der en Time tidligere havde fundet et stort Hofbal Sted. Jlden udbrød i et Værelse tæt ved Hs. Keis. Høiheds Cabinet. Dog lykkedes det det tililende Tjenerskab og Slukningsanstalterne for saa vidt at bemægtige sig Jlden, at kun Tapeterne og Meublerne i hiint Værelse og i det omtalte Cabinet bleve fortærede af Luerne. Den hele Befolkning var i stor Uro, fordi man befrygtede, at den hertugelige Familie var kommen til Ulykke, hvilket dog heldigviis ikke var Tilfældet. Hertugen viste sig derimod endog om Morgenen for de bekymrede Jndvaanere."
Viborger Samler, 1836-02-25
Breve fra Washington melde, at Congressen har med 168 Stemmer mod 6 besluttet at udnævne en Commission til at aflægge en Beretning om Hensigtsmæssigheden af Marinens Forøgelse.
Viborger Samler, 1836-02-25
en Skrivelse fra Alexandria af 9de Jan. hedder det: "Endnu dagligt sættes vi i Skræk ved enkelte Pesttilfælde, og svæve saaledes i en vedvarende Angst for, at denne Sygdom skal begynde at rase paa ny. Kun med bange Hjerter, see vi Foraarets Tilnærmelse imøde o. s. v." -
Viborger Samler, 1836-02-25
Breve fra Salonichi berette, at der ogsaa vedbliver at forekomme Pesttilfælde i Drama, Ca valla og Omegn.
Viborger Samler, 1836-02-25
Jfølge Breve fra Grenoble af 8de d. M. havde den sardiniske Regjering paa sin Grændse truffet de ængsteligste Forholdsregler mod den revolutionaire Propagandas Emissairer.
Viborger Samler, 1836-02-25
Den 11te Febr. gaves i Paris en Fete til Ære for de polske Flygtninger. Det engelske Parlamentsmedlem Beaumont førte Forsædet. Der holdtes Taler i Mængde og udbragtes Togsts; af Hr. Bignon; for Opførelsen af en uoverstigelig Skranke mod Ruslands Griben om sig os.v. Den, egentlig først i "Borsenhalle meddeelte, Efterretning, at Generalfiscal Treschow søges af det norske Finantsdepartement idømt en Mulct af 40,500 Spd. for Forsømmelse af en Obligations Transportering paa behørigt stemplet Papiir, indeholder formodentlig, som saa ofte er Tilfældet, noget Sandt og noget Falsk, hvilket en Jndsender i "Dagen" har søgt at sætte omtrent saaledes ud fra hinanden: J indeværende Sommer solgte den danske Statsgjælds Direction den af Dhrr. Gether, Falch og Sartze ved Kjøbet af Grevskabet Laurvig udstædte Obligation paa 367,000 Spec., med Pant i Grevskabet, paa Grund af at disse Herrer ei havde opfyldt deres Forpligtelser, til Hr. Etatsraad Treschow for 250,000 Sp., hvorefter denne anlagde Sogsmaal mod Debitorerne, for at erholde Pantet til sig overdraget, hvilket og skal være skeet. At den omhandlede, af Statsgjælds-Directionen udstædte, Transport ei skulde være udfærdiget paa behørigt dansk stemplet Papiir, kan ingen Tvivl være underkastet; men da der næppe i Laurvig og maaskee ei engang i Christiania, hos Stempelpapiirforhandlerne har været at erholde norsk stemplet Papiir til en Værdi af henved 2,500 norske Spec., og da den omtalte Retshandling formodentlig hverken kunde eller burde udsættes indtil Transporten af det norske Finantsdepartement var bleven forsynet med Stempel, saa er den, uden Jagttagelse af denne Formalitet, hvad der er aldeles sædvanligt, bleven afbenyttet i Retten. Men heri ligger ingen qualificeret Overtrædelse af Stempelpapiirsanordningen; thi f. 27 af Frd. 25de Mai 1804, der endnu er gjældende i Norge, har ikkun Hensyn til de Documenter, som imod Anordningens Bud ere udstædte enten paa ustemplet eller for lavt stemplet Papiir, hvorimod den, hverken efter sit Jndhold eller Øiemed, kan anvendes eller nogensinde er anvendt paa et Tilfælde, som nærværende, hvor Transporten, som udstædt i et fremmed Land, ifølge Forordn. J. 16, hverken kunde eller skulde udstædes paa norsk stemplet Papiir, men hvor Brugen af dette kun var betinget af den Omstændighed, at den blev afbenyttet i Retten. Heller ikke er der nogen Grund til at antage, at de norske Domstole eller den norske Regjering skulde ville fortrædige en fremmed Mand, der upaatvivlelig, da han selv er fraværende og han kun opholdt sig faa Dage i Laurvig, har afbenyttet norske Juristers Hjælp. Derimod er det rimeligere, at Avind og Misundelse, der allevegne have hjemme, og vel mindst vilde udeblive, hvor betydelige private Jnteresser saaredes, uagtet der er viist disse en ufortjent Skaansel og Langmodighed, have fremkaldt dette Forsøg, paa, om muligt at skade eller i al Fald fortrædige Etatsraad Treschow.
Viborger Samler, 1836-02-25
Jndenlandske Efterretninger. J Kjøbenhavnsposten No. 49 findes en Artikel med Overskrivt: "Jmod den nye Trykkelov." Efterat Forfatteren har viist det Ubestemte i dette Lovudkasts Udtryk og de forskjellige Fortolkninger, hvortil den saaledes kan give Anledning, samt hvilken Vilkaarlighed den desaarsag vil have til Følge, slutter han saaledes: Derfor finde vi den eneste Trøst, deri, at Kongen har lovet ikke at give nogen Lov, der angaaer Undersaatternes personlige Rettigheder, uden først at høre Stændernes Raad. Hans Kjærlighed til det danske Folk, hans Agtelse for sit givne Ord kjende vi Alle, og vi see her et nyt og talende Beviis derpaa, idet han har forelagt Provindsialstændernes Forsamling dette Lovudkast. Thi sandelig, ikke let turde nogensinde et godt Raad være mere nodvendigt, et frimodigt, oprigtigt Raad være mere vigtigt, end her. Det er saameget mere glædeligt, som han derved viser, at Han med Folket anerkjender Yttringsfriheden for een af Borgernes helligste personlige Rettigheder. Vi formaae derfor ikke heller at give den Tanke Rum, at den Konge, der af Kjærlighed til sit Folk frivilligen gav et saadant Løvte, der af Kjærlighed til sit Folk med saadan Moderation benytter sin uindskrænkede Vælde, at Han ikke skulde vide at paaskjønne et frimodigt Raad, selv om det, hvad vi her ikke engang kunne antage, skulde stride mod Hans eget personlige Ønske. Og til Stænderne sætte vi vor Lid. De ville underrette deres Konge om Tingenes sande Stilling; de ville fraraade Ham at give en Lov, der bedrøver Nationen og gjennembryder det Bolværk, som Hans egen Viisdom og Retfærdighed har opreist om Borgernes Rettigheder. De ville fraraade Ham at røre ved Folkets Øiesteen, ved det Klenodie, som Hans egen utrættelige Virken for dets Oplysning og Dannelse har lært alle Danske at skatte og vurdere. Med tet Ord: De ville forkaste denne Lov, i dens Heelhed som i alle dens enkelte Deele. Og hvorledes skulde vi ikke sætte vor Lid til Stænderne, hvorledes nære nogen Frygt for at de vilde forraade Nationen, Takke vi dem ikke allerede for deres Fædrelandssind, deres nidkjære Arbeidsomhed, Ere de ikke Nationens oplyste Mænd, vore egne Udvalgte, Og staaer ikke den Mand iblandt dem, der synes ligesom i Aanden at have skuet, hvad der laae i Tidernes Skjød, da han for ikke fuldt et Aar siden udtalte de sandhedsrige, kraftfulde Ord, som vi nu maae istemme: "Det er hele Nationen, der taknemmeligen paaskjønner, at Undersaatternes personlige og borgerlige Rettigheder i Danmark ere beskjærmede af Loven og Dommerne; og, skulde en Danmarks Konge, hvad Nutiden maa ansee for umuligt, heri gjøre nogensomhelst Forandring eller Jndskrænkning, da vilde Nordens Genius omhylle Hans Navn med et Sørgeflør, ligesom den Mand, der nogensinde kunde formaste sig til at raade sin Konge hertil, vilde evig staae brændemærket i Historiens Aarbøger. - Gid denne stolte Tanke altid maa svulme i den danske Borgers Bryst!
Viborger Samler, 1836-02-25
J en Artikel i No. 51 af samme Blad, med Overskrivt: "Nogle Ord om Skolelærerstandens, Kirkens og Geistlighedens Kaar i Danmark, undertegnet B. Pontoppidan i Damsholt Præstegaard, udhæves især Skolelærernes slette Stilling i Ribe Stift, hvorimod Forfatteren paastaaer, at mange Skolelærere paa Øerne ere bedre aflagte end flere Præster i Jylland. Forfatteren yttrer det Ønske, at Hs. Maj. Kongen vil give en geistlig Mand med Aand og Hjerte Sæde og Stemme i Cancelliet og i reen geistlige Sager Referat til Statsraadet og selve Kongen, indtil hvilken Tid han trøster sine lidende og i Fattigdom værende Ordensbrødre med et Citat af Lucan. "Men - siger Forfatteren – det er ikke alene Kirkens Tienere, som lide og leve i en fortrykt Tilstand. Kirken selv og det Hellige iblandt os er uden Beskyttelse; men, da Kirken dog er Statens Fostermoder og Støtte, nærer jeg det visse Haab, at Callisens mandige Tale i Jtzehoe ikke vil blive uden Velsignelse for Kirken. Jeg haaber saaledes, at vore rigt doterede Gudshuse holdes i en meere pyntelig Stand end de paa saa mange Stæder ere. Præstens Ornamenter og Alterdragt, ere paa flere Steder til Forargelse og Latter. Endnu har man ei kunne beqvemme sig til at paalægge Kirketienderierne at forsyne vore Templer med Voxlys til Brug ved vore Communioner og paa vore Festdage, eller at anskaffe smukke, anstændige og til Alterets Hellighed passende Viinkander af Sølv, Ertz eller Nysølv til vore Altere. Endnu staae ved vore Communioner vore Altere fyldte med 56 sorte Flasker, som paa Bordet i en Krostue, og faa ere de af vore Kirkeeiere, udenfor vore Adelsmænd, som have været villige til at give Alteret disse Alterlys og Kander. Og dog kalde de sig: "Kirkepatroner!" Herpaa opfordrer Forfatteren Regjeringen til at anordne en stræng "Kirkedisciplin" og slutter saaledes: "Jeg haaber til Gud, at han af sin Naade, vil udruste vor elskede Konge og hans høie Raad med sin Aands Kraft og Fylde til snarligen at træffe en saadan Foranstaltning i Kirken og dens høistvigtige Anliggender, at Forløserens Kirke kan befæstes iblandt os og Gud derved prises og æres!
Viborger Samler, 1836-02-25
J den berlingske Avis læses følgende sørgelige Annonce: At Enkefrue Baronesse v. Bertauch Lehn, fød Klanner, til Lungholm, og hendes yngste Datter Mathilde Wilhelmine, om Aftenen den 15de Febr., ved at vælte med Vognen, have fundet en pludselig Død, bekjendtgjøres herved sørgeligst for fraværende Familie og Venner. En Søn og en Datter, nu fader- og moderløse, begge umyndige, begræde den kjærlige Moder, uden tilfulde at kunne skjønne hvor stort deres Tab er. - Paa de Efterladtes Vegne, H. Rosenørn Lehn." Som Bidrag til Proces-Omkostningerne ved den fyenske Proprietair Hansens Veisag har Redactionen, af "Kjøbenhavnsposten" allerede modtaget 75 Rbd. Sedler og 4 Rbd. r. S. - Af samme Blad seer man ogsaa, at der i Ugen fra 6te til 13de Dennes kun er død 6 Personer i Kjøbenhavn af Kopperne.
Viborger Samler, 1836-02-25
Læserne af dette Blad ville erindre, at vi for en Maanedstid siden have omtalt en i Aarhuus Avis indrykket Artikel fra en Prøverytter fra Elberfeld A. Welcker, hvori han angreb Handelslauget i Aalborg i Særdeleshed og den jydske Handelstand i Almindelighed. Dette Product er blevet drøftet og bedømt strængt men fortjent i et Jnserat i Aarhuus Avis No. 14 af en Anonym, der kalder sig H. Dette har bragt Galden i Kaag paa Hr. Welcker, der nu har ladet indrykke i samme Blad et Svar - ligesom det første Jndsendte paa tydsk - der i Vindmageri og Uforskammenhed søger sin Lige. Han opregner alle sin Fædrestad Elberfelds Fortræffeligheder og udbryder. Banquierhuset Gebrüder Karsten kunne vel kjøbe hele Halvøen Jylland, hvis den overhoved lod sig kjøbe. (De uhyre elberfeldske Rigdomme skrive sig vel fra den brillante Entreprise med de americanske Bjergværker.) mod dette er den Hele jydske Handel kun noget elendigt Kram (4). . . At jeg skriver tydsk, kan ikke fornærme Nogen. En Kjøbmand der ikke forstaaer det tydske Sprog, kan maaskee være en redelig Mand, en god Huusfader o. desl.; men Kjøbmand er han ikke. Jeg tilbyder mig ogsaa at skrive engelsk, fransk, italiensk, spansk og portugisisk, kun ikke dansk og jydsk, thi disse Jdiomer lærer man i ingen Handelskole paa denne Side Colding. Man burde altsaa forskaane mig derfor. (Skulde man ikke troe, at høre salig Jacob v. Tyboe, vindig Jhukommelse, der forsikkrer Jesper, at han skal sige ham de Ord: Jeg maa lave mig til, i ti Sprog.) Da Hr. H. i sin Annonce har yttret, at intet dansk Handelshuus vilde benytte et saadant Subject som Welcker til at reise i sine Handelsaffairer, saa løber Galden over paa Elberfelderen, der henviser hiin, hvis han skulde trænge til en Reisende, til en af de mange nyligen fallerede Kjøbmænd i Aalborg. Til Slutning opfordrer han Modstanderen til at navngive sig.
Viborger Samler, 1836-02-25
Skrivelsen er dateret den 27de Januar fra Jtzehoe, hvilken Stad den beskedne og artige Forfatter dengang beærede med sin Nærværelse maaskee i den Hensigt at lade de derværende Deputerede ose af hans rige Kundskabsvæld, og fornemmeligen at lære dem at sætte den rette Priis paa de Velsignelser, der fra Prøverytteriet udstrømmer over Kongen af Danmark Stater.
Viborger Samler, 1836-02-25
Døde. Kjøbenhavn, Krigsraad Jens Lauritzen; Enkefru Charlotte Juliane Winther, f. Harboe, 57 Aar; Cecilie Elisabeth Jordan, f. Geisler, 51 Aar (fra Skjern Præstegaard); Grosserer Brandts Hustrue, Magdalene Elisabeth Caroline Stallknecht, 43 Aar; Jfr. Hanna M.C. d'Andrade, 37 Aar; Johanne Frandsen, f. Kieldsen, 61 Aar; Jnger Marie Bramsen, f. Winkel, 72 Aar; Mad. Susanne Margrethe Bech; Mad. Ane Cathr. E. Thunboe, f. Møller, 49 Aar; Christine Marie Rasmussen, 23 Aar; Høker Hans Petersen, 56 Aar; Wilhelm Madsen; 26 Aar (af Kopperne); Ane Marie Dræger, f. Christensen; Emilie Charlotte Jensen; Skomagermester Gustav Calberg, 56 Aar; Værtshuusholder Hans Nielsen, 42 Aar; Maria Christina Just; Carl Ferdinand Petersen, 4 1/2 Aar (af Strubehoste). Frederikshald i Norge; Forhenværende Magazinforvalter C. F. Høgsted. Odense: Gamrath, 61 Aar. - Kjerteminde: Wibekke Elisabeth Bruun, f. Larsen, 74 Aar. - Horsens Mette Marie Gjødesen, f. Lauritzen Brunsvig, 81 Aar. - Viborg: Muurmester Jens Astrups Enke, Johanne Cathrine Sæbstrup, 72 1/2 Aar.
Viborger Samler, 1836-02-25
Paa 1ste Fredag i Faste prædiker Hr. Pastor Ursin Søndresogns Kirke.
Viborger Samler, 1836-02-25
AVERTISSEMENTS. Søndagen den 28de Februar gives i Hr. Klubvært Friis's Locale en dramatisk Aftenunderholdning. Billetterne a 2 Mk. pr. Stk. kunne, i Overeensstemmelse med det i Generalforsamlingen af 29de Decbr. 1835 Vedtagne, afhentes af Klubbens Medlemmer fra Onsdagen den 24de indtil Søndag Formiddag Kl. 12. Forestillingen begynder Kl. 6.
Viborger Samler, 1836-02-25
Førstkommende Søndag, den 28. Febr., bliver efter endt Aftenunderholdning Assemblee i Klubben. Spisebilletter dertil afhentes hos Hr. Kjøbmand A. B. Friis fra Onsdagen den 24d indtil Løverdag Middag. Directionen.
Viborger Samler, 1836-02-25
Skiveskydning. Med Øvrighedens Tilladelse agter Undertegnede at lade bortskyde 1) et stort Merskums=Pibehoved med Sølvbeslag, af Værdie 30 Rbd.; 2) en Hakkelsemaskine, 25. Rbd.; 3) to Guldsigneter, 16 Rbd.; 4) et Stueuhr med Messing=Fouteral og Lodder, 16 Rbd. 5) en Gulduhrnøgle, 8 Rbd. – Skydningen foretages med glatte Bøsser paa 100 Alens Distance a Point; Loddet betales med 1 Rbd. Lysthavende ville behage at give Møde den 7de Marts om Morgenen Kl. 9 paa Hovedgaarden Ulstrup. De nærmere Conditioner erfares paa Stedet. Ulstrup Gartnerbolig, den 2de Februar 1836. H. Jensen.
Viborger Samler, 1836-02-25
Paa en Gaard, beliggende 4 Miil sydost fra Holstebroe, kan erholdes fortrinlig god Mose-Græsning for 30 a 40 Stude imod Betaling af i Rdlr. Courant pr. Stk. og kan de modtages fra Midten af April til Begyndelsen af Mai og beholdes til Begyndelsen af October. Bogtrykker Dons meddeler Underretning.
Viborger Samler, 1836-02-25
Ved Proclama af Dags Dato, som snarest muligt vil blive læst inden vedkommende Under- og Overret, ere Creditorerne i Stervboet efter afgangne Selveiergaardmand Anders Laursen Falsen og hans efterlevende Hustrue Kirsten Pedersdatter, der forhen har været gift med Anders Andersen Bundgaard, af Bælum Bye og Sogn, Hellum Herred, Aalborg Amt, indkaldte med 12 Ugers Varsel til hos undertegnede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Nørgaard pr. Aalborg, den 14de Februar 1836. Hvass.
Viborger Samler, 1836-02-25
Creditorer i Dødsboet efter Aftægtsmand Niels Pedersen Svoger i Svinding indkaldes til inden 12 Ugers Forløb at anmelde og bevise deres Fordringer. Middelsom og Sønderlyng Herredsfogderi. Viborg den 17de Februar 1836. Rod.
Viborger Samler, 1836-02-25
Creditorer og Arvinger efter afdøde Aftægtstone Mette Jensdatter i Ronge indkaldes til inden 12 Ugers Forløb at anmelde og bevise deres Fordringer og Arveret resp. Middelsom og Sønderlyng Herredsfogderi. Viborg den 17de Februar 1836. Nod Creditorer i Dødsboet efter Tjenestekarl Niels Rasmussen Fischer i Houlberg indkaldes til inden 12 Ugers Forløb at anmelde og bevise deres Fordringer. Middelsom og Sønderlyng Herredsfogderi. Viborg den 17de Februar 1836. Rod.
Viborger Samler, 1836-02-27
1836. No. 27. 64de Aargang. alene privilegerede Kongelig allernaadigst Samler. Viborger. Danmark og Hertugdømmene. Forsendes med Brevposten i Fre 27de Februar. Løverdagen den Redigeret af E. Nerenst, trykt og forlagt af N. P. Dons.