JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-03-01
Ueber die Nachlas, der Wittwe des weil. Schiffscapitains Hans Lorenzen, Namens Elisabeth Lorenzen in Norburg, welche bis zu ihrem Tode in ungetheilten Gütern mit ihrem Sohne, dem Privatlehrer Rasmus Lorenzen lebte, ist Concurs der Glaubiger auf dem Norburger Dinggericht erkannt worden. Es werden demnach alle und jede, welche an gedachte geringfugige Concursmasse, insonderheit an das im ten Quartier allhier belegene Haus cum pert, ans irgend einem Grunde Anspruche zu haben vermeinen (jedoch mit Ausnahme der protocollirten Creditoren), so wie alle, welche Sachen und Punder von der Verstorbenen besitzen, oder derselben mit Schulden verpflichtet sind, hiermittelst augefordert und geladen, sich damit bey Vermeidung der Straffen resp. der ganzlichen Ausschliesung, von der Concursmasse, Erstattung des doppelten Werths der verschwiegenen Pandstücke und Sachen, so wie des Verlustes des Pandrechts und der Einreden, und zwar in Følge aller höchster Authorisation d. d. Gottorff den 7 Februar 1852, binnen 6 Wochen von der letten Bekanntmachung dieses Proclamsangerechnet, Auswartige unter Bestellung eines Procuratoris ad acta im hiesigen Actuariate zu melden, die zur Begrundung, ihrer Angaben dienende Documente in Ure und Abschrift zuproduciren, demnachst aber weitere rechtliche Verfugung zu gewartigen. Königl. Norburger Hardesvogte den 18 Febr. 1832. Steffens.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-03-02
61 Aargang. Nr. 38. Fyens Stifts Kongelig allene privilegerede. Adresse-Avis og Avertissementstidende. Forsendes med Brevposten, overalt i de danske Stater. Redigeres, trykkes og udgives i Odense. af Søren Hempel, Kancellieraad. Fredagen. 2 Marts 18 Jndhold. Om Krig og Fred (Ny Forvikling ved Toulonner-Expeditionen til Jtalien). Jtalien (Blodbad i Ravenna, Stigende Forvirring i Legationerne). Frankerig (Budgets=Forhandlinger. Vedblivelsen af Sørgefesten den 21 Jan. antaget af Pairskammeret). Storbrittannien (Cholera-Billens Antagelse). - Fædrelandet. Blandinger. Odense. Om Krig og Fred.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-03-02
Synes Man end paa det Rene med Toulonner-Expeditionens Bestemmelse, som virkelig er Jtalien, da er Man det desmindre med dens mulige Jndflydelse paa Politiken. Om Landgangen selv kan endnu ingen Efterretning haves; men paa Hs. Hellighed skal den franske Regjerings Beslutning have virket saa overraskende, at han har ladet gjøre Forestilling derimod, da han allene har forlangt Hjelp af Østerrig, og altsaa maatte ansee en fransk Troppe=Forsendelse, uden foregaaende Reqvisition, som et Slags vilkaarlig Jndblanding." Men hvad dette Punkt angaaer, da have Anskuelserne i Frankerig (som sidst bemærket) taget et andet Sving siden Hr. Lafitte i de Deputeredes Kammer har givet den Forklaring: "at det ikke maa tages saa strængt med Anvendelsen af Jkke-Jndblandings=Principer, eller med andre Ord: at det maa rette sig efter de mødende Tilfælde. Expeditionens egentlige Formaal skal være, at vaage over, at den pavelige Regjering ingen Forfølgelse tillader sig imod de Undertvungne og giver Garantie for Manglernes belovede Afhielpning.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-03-02
General Cubieres indtraf den 14 Februar til Toulon og afseilede efter to Timers Ophold paa et Dampskib til Civitavechia med Depescher til den franske Gesandt i Rom. Den ventedes endnu 15,000 Md. Tropper til Toulon, for at følge efter. Paa den anden Side var det saa langt fra, at Østerrigerne gjorde Mine til at rømme Legationerne, at flere Tropper skulle være opbrudte, for at forstærke Okkupationskorpset til 20,000 Md. Desuden anslaaer Man Antallet, af de Tropper, som samles i Lombardiet, til 140,000 Md., hvorhos Talen er om en Leir paa den schweitzerske Grændse Paa den Wiener Børs har Efterretningen om den forventede franske Landgang i Civitavechia og Ancona vakt megen Røre. Dog er det nok for overilet, naar Bladet Konstitutionel alt vil vide, at den pavelige Statsekretair i en Note skal have protesteret imod den franske Expedition, og erklæret, at Kommandanten i Civitavechia havde den bestemteste befaling til, med væbnet Arm at modsætte sig ethvert Landgangsforsøg. At de Franske derimod ville blive hjertelig velkomne, ikke allene i de pavelige Legationer, hvor Budskabet om deres Komme strax har elektriseret alle Gemytter, men at den treefarvede Nationalfarve vel endnu paa flere Steder kan virke til at oppuste Jtalienernes Frihedssind, er let at forudsee.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-03-02
J den belgiske Sag har Man nu bestemt den 1 April (!) som Dagen, til hvilken de 3 østlige Hoffers Ratifikation kan ventes. Man lægger til, at den hollandske Regjering synes tilbøielig til at sanktionere Traktaten, og at den russiske Grev Orlow begiver sig til London, for at undertegne skal vel hedde ratificere? – den. Sin første Audients hos Kongen af Nederlandene havde han den 21 Febr. og den keiserligerussiske Ambassade=Sekretair i Paris var indtruffet til Haag.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-03-02
Jtalien. Som Man let kan skjønne, er Stemningen i Legatio nerne heel betænkelig. Rædselseenerne i Cesena og Forlig og nu atter i Ravenna, have gydet Olie i Jlden, og saaledes forøget Hadet til den pavelige Regjering, at det om kort eller lang Tid maa komme til en reen Skilsmisse. Det var den berømte Røverkapitain Grazios, som anførte Jægerne i Cesena og lovede sine Staldbrødre, Pavens Absolution (Syndsforladelse) til evig Tid. Den 7 Febr. afbrød Hs. Helligheds Soldater under Oberst Hambonis Kommando "Jubelen" i Ravenna (S. 141) ved en lignende Myrde scene som forud i Cesena og Forlii. Først begyndte de med at gjennemløbe Gaderne, skjære Knebelsbarterne af de unge Mennesker og rive de røde Tresser af deres Beenklæder. Efter Solens Nedgang udbredte de sig i alle Stadens Qvarterer og mishandlede Enhver, som de traf paa. Selv deres egen Bataillonschef Bernardini, der vilde holde Styr paa sit ubændige Mandskab, faldt som et Offer for sine Bestræbelser, gjennemboret af to Dolkestik – det brugeligste Vaaben i Hs. Helligheds Stater. Paa Dødsleiet erklærede han i Vidners Paahør, at være myrdet af sine egne Soldater. Han var en tapper Kriger, som i sin Tid havde faaet Æreslegionens Kors af Napoleon. Man talte 9 Dræbte, derimellem en Præst, og 27 Saarede. Næste Morgen traadte Borger=Militsen, der ikke havde ladet sig afvæbne, sammen, for at værge for Liv og Eiendom, og snart fik Piben en anden Lyd. De pavelige Helte forskandsede sig nu i deres Kaserne, hvor de, da Folket slet ikke var til at berolige, men uden Ophør skreg: "Bort med Morderne, Bort med de Pavelige!" forlangte at kapitulere, hvilket omsider tilstodes. En Deel af dem forlod derpaa Staden; men just som Resten var ifærd med at strække Gevær, indtraf 3 Kompagnier Østerriger fra Forli, som da tilveiebragte Rolighed, ved at beordre Oberst Sambon med hans Tropper til Romagnola, hvor Oprøret ogsaa var udbrudt. Forbittrelsen vedvarer imidlertid, og hver Morgen findes Plakater opslaaede med Trudsler imod de pavelige Tropper og Østerrigerne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-03-02
J Bologna er Tilstanden, efter den preussiske Statstidende, ikke stort bedre. Den piinlige Uvished, som her nu har hersket i mere end 10 Maaneder, er steget til det Høieste.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-03-02
Alle Kardinalens Opfordringer til Vaabnenes Aflevering blive uændsede; Universitetet var neppe aabnet, for det atter blev lukket, og vare Østerrigerne ikke i Landet, vilde en siciliansk Vesper kunne befrygtes. Under disse kritiske Omstændigheder skal den pavelige Regjering begynde at angre sin Beslutning med at tye til fremmed Bistand; thi hvad enten det nu er af Svaghed eller Kraftfølelse, at den franske Minister Hr. Perrier har besluttet at skikke Tropper til Jtalien, indseer Man fuldt vel, at følgen deraf let kan blive en Forplantelse af Juli=Revolutionens Grundsætninger, og er derfor - skjøndt nu vel for sildigt - sindet at underhandle med Reapel om at tage et der staaende Schweitzer Regiment i sin Sold, ligesom og med Schweitz selv om at overlades 6000 Md. Tropper. Som meldt ovenfor, har Efterretningen om den franske Troppe-Forsendelse forplantet sig som en Løbeild i hele Romagna; især er Ungdommen, ude af sig selv af Glæde, og strømmer fra alle Kanter til Ancona og Civitavechia, for med egne Øine at skue den tree farvede Fane.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-03-02
Det er dog ikke Alle, som miskjende St. Peters Stoel Saaledes have Jrokeserne og flere vilde Stammer i Neder Canada sendt den hellige Fader et Par nye Tøfler og et Halsbaand, hvilke Foræringer ere ledsagede med tvende Skrivelser af 25 August 1831. Frankerig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-03-02
Uagtet de mange Grene paa det store Budget=Træe, som Man er ifærd med at beskjære, skriver Arbeidet paa nogen Tid bedre fremad. Forgiæves ivrede flere Talere imod de theologiske Fakulteter, som de ansaae unyttige paa de fleste Steder, da Forelæsningerne dog ikke besøgdes. Kammeret antog Udgivterne til samme med nogle ubetydelige af Kommissionen foreslaaede Afkortninger. Derimod vild det ikke lykkes Oppositionen at faae den usle Sum af 900,000 Fr. til en saa almeenvigtig Sag som Elementar=Underviisningen forhøiet med mere end 100,000 Fr. Den 20 Febr. antoges det hele Underviisnings=Budget, efter en Jndskrænkning af henved 1 Million, til et Beløb af henved 36 1/2 Mill. Den 18 Februar toges Hr. Salvertes Forslag angaaende Pantheon i Overveielse, hvorved Marskal Clauzel forlangte, at Neys Aske ufortøvet skulde tilkiendes denne Ære. Andre meente, at den maatte tilkomme Napoleon fremfor Alle, dernæst Nirrabeau &c.J Pairskammeret begyndte den 21 Febr. Undersøgelsen, om Afskaffelsen af Sørgefesten den 21 Januar. Marquis v. Dreux=Breze talede heftigt derimod, idet han mindede om, at den ulykkelige Ludvig XVI ønskede hele Frankerigs Frihed, og Engelland havde uden Fare for dets Friheder beholdt Sørgefesten til Carl 1 Erindring. Det var desuden upassende, i nærværende Civilisations-Periode, da Man endog vilde have al Dødsstraf afskaffet, ligesom at dekretere: at den bedste Konges Henrettelse ingen Forbrydelse havde været. Hertugen af Bassand og Grev v. Dumas talede imod Festens Vedblivelse, Grev Portalis for den, og til Slutning blev hele Udkastet antaget med 80 imod 46 Stemmer, hvoraf følger, at det atter maa tilbage til Deputeertkammeret, ligesom det afgiver et nyt Beviis paa den Disharmonie, som finder Sted imellem Kamrene.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-03-02
J Perigueur har været alvorlige Uroligheder i Anledning af en undet Embedsmands Afsættelse. Folket raabte: "Ned med Præfekten, Brød eller Død!" J Paris spøger det endnu, og Man har fundet fornærmelige Plakater opslaaede imod Kongens Person. Exministrene ere selv fra deres Fængsel paa Slottet Ham ikke uvirksomme Tilskuere. Saaledes har Hr. v. Polignag udgivet politiske Betragtninger over den nærværende Epoke" i Trykken, og den bekjendte Hr. v. Pepronnet i den europæiske Koureer ladet indrykke en Gjendrivelse af det Rygte, at Exministrene have Deel i de carlistiske Komplotter; som heel latterligt. Hvorfor spørger han - vil Man ikke lade mig blive i Fred? J syv Maaneder har jeg ikke forladt Værelset og i tree Maaneder har en Lamhed ikke tilladt mig Brugen af mine Lemmer. Tolv Fod i Fiirkant er alt det Rum, jeg nu indtager i Verden. Er det for meget, saa skille Man mig ogsaa derved; men hvorhen Man bringer mig, saa frelse Man mig for Narrenes Angreb,"
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-03-02
Storbrittannien. Den saakaldte Cholera-Bill, hvorved Geheimeraadet befuldmægtiges til at gribe alle tjenlige Forholdsregler til Sygdommens videre Udbredelse, er alt passeret i begge Huse med nogle uvæsentlige Amendements, hvortil den af Biskoppen i London foreslaaede Jndledning: "da det har behaget den almægtige Gud." Jmod et Medlem i Underhuset, der vilde have Sygdommen benævnet: en Guds Hjemsøgelse, bemærkede Hr. Hume, at han lige saa godt kunde kalde den en Guds Velsignelse."
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-03-02
Cholera. En stor Deel af den fornemme Verden har alt forladt London, af Frygt for Morderengelen, og over 200 Personer steeg paa een Dag iland ved Calais, hvor Kabinets-Kourerer ogsaa skulle opholde sig, saalænge Sygdommen grasserer, for uden Ophold at kunne befordre de oversendte Depescher. Alle Londonner Blade ere fulde af Beretninger, Foranstaltninger og Betragtninger over Cholera. Officielt blev den 19 Febr. kun anmeldt 2 nye Sygdomstilfælde i London, hvor hele Antallet, den Dag beløb sig til 34 Angrebne og 18 Døde. Den 20de Kl. 10 Formiddag var endnu intet nyt Anfald bekjendt. Des mere skrige de Jnteresserede over det unødvendige Afbræk i Handelen, og skyde Skylden paa forsultede Læger og Apothekere, hvorhos anstilles Sammenligning over, hvor ubetydeligt det Antal, der bortrives af Cholera, er, naar betænkes, at i de folkerigste Egne udgjør det i 4 Maaneder kun 1500 Mennesker, medens, i Tilfælde af en Krig mellem Engelland og Frankerig, i den første Træfning allene 10,000 Koner og Børn vilde blive Enker og Faderløse. Jfølge Bekjendtgjørelse af Senatet i Hamborg af 27 Febr. skal ethvert Skib, som ankommer med ureent Sundhedspas til Elben, henvises til Curhavn. Har det været 5 Dage underveis og Mandskabets Sundhedstilstand er god, tillades det at fortsætte Reisen; men har det enten Cholera Syge ombord, eller Nogen paa Reisen er død af Cholera, da maa det udholde 10 Dages Observations-Qvarantaine fra den Tid, da det sidste Helbredelses= eller Dødstilfælde indtraf.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-03-02
Fædrelandet. Blandinger. Offentlige Blade tale meget om en vigtig Opfindelse, som nylig er gjort i Altona, hvorefter et Skib, som Opfinderen selv kalder Ledde-Skib (Gelenkeschiff), skal kunne bringes til, uden Dampkraft eller Seil, at kunne seile imod Vinden, og ifølge Konstruktionen allene at fremføres ved Bølgernes Kraft. Mange i Physik, Mekanik og Skibsfart erfarne Mænd skulle have erklæret, at det meget godt lader sig udføre praktisk, i Nabostaden Hamborg er alt stiftet en Forening i samme Hensigt, og i et af de næste Nummere af Litterarische Blatter der Børsenhalle er lovet udførligere Anmeldelse, ledsaget med en oplysende Tegning, ligesom en Model af denne nye Opfindelse i disse Dage er opstillet i Børsenhalle.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-03-02
En stor Brand paa St. Thomas Natten til den 31 Decbr. hvorved Skaden anslaaes til 2 a 3 Millioner Dollars, som først var omtalt i engelske Blade, meldes, efter Børsenhallen, i St. Thomas Tidenden af 7 Januar.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-03-02
Odense. J Landsbyen Ore, Sønder=Næraae Sogn, 1 3/4 Miil herfra, afbrændte sidstafvigte Nat en Gaard og et Huus. Ved de tillende Sprøiters Hielp lykkedes det at redde Nabogaarden, som allerede var antændt, og maaskee hele Byen. Jlden formodes at være paasat af et vanvittigt Menneske. (De øvrige Efterretninger, saavelsom det indsendte Stykke fra Faaborg, skal følge i næste Avis.)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-03-02
Kjøbenhavns Børs-Kours den 28 Februar 1832. Hamb. 2 M. - k. S. 214. Spec. 211. solgt til 12 Mk. 10 1/2 s. Norske Spec. Sedl. pr. 100 Sp. - 4 - Rbd. Sedl. Sv. Sedl. pr. Rd. 45 ½ 2 - s. T. 4 pCt. Kongel. Obligationer(u. Rente) 89 ½ 4 - R. Sedl. Dito over 2000 pr. Stk. - S. Dito ..... dito 83 1/2 a - Bco.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-03-02
Nation. Obl. af Laan 4 Febr. 1820) 102 a - Rbd. r. S. Dito 107 1/2 4 - Rbd. Sedl.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-03-02
4 pCt. uopsigelige RigsbankOblig. 100 a 100 1/2 Rbd. r. S. 16 PCt. norsk Laan 1054103 1/2 B. 4 pCt. dito dito 994 - Bco. 4 pCt. nye norske Oblig, lydende paa r. S. 100 - r. S. 4 pCt. uopsigel. norske Stats Obligat. 59 a - Rd. Bco. 3 pCt. nye danske Oblig. (1 L. St. 14 Bcomk.) 63 a - L. St. Asiatiske Aktier - 4 - i Sedl. Bank-Disconto.... 4 pCt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-03-02
Ved Tallotteriets 1360 Trækning i Kjøbenhavn udkom: No 14. 13. 3. 72. 52. De VILHELMO STEENBUCH. Ecclesiastes 111 C. 18 S. pini næs tid nyLacrymabundus natus es - Parentes autem gavis erant, anvig 394 de 72283 Nune, cum tua vita hie esset bona 133 a 71 Aar og Ji morte tu ent - tu antemme 23, nyn nyn 199. lætuses. vig
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-03-02
AVERTISSEMENTS. Kommen anvises tilkjøbs fra Adressekontoiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-03-02
At den Albarmhiertige igaar Aftes den 29 Febr., ved en blid og stille Død har hjemkaldet til det Bedre min eiegode Fader, Cancellieraad Claus Wedel Simonsen til Elvedgaard, efter et halvt Aars Sygelighed og 8 Dages Sygeleie, i hans Alders 82 Aar, bekjendtgjøres herved sørgeligst for fraværende Slægt og Venner, om hvis Deeltagelse i min Sorg jeg uden skriftlig Bevidnelse paa det fuldkomneste er overbeviist. Elvedgaard den 1 Marts 1832. S. S. Wedel Simonsen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-03-02
J et betydeligt Apothek ønskes en Discipel, som maatte være forsynet med behørige Forkundskaber og Vidnesbyrd om moralsk Opførsel. Apotheker Fries i Odense giver nærmere Efterretning. Et Papir, underskreven L. Dreyer, er tabt fra Vestergade til Torvet. Finderen deraf bedes at aflevere samme paa Politiekammeret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-03-02
At jeg, formedelst Bortreise paa længere Tid, Nyborg, under den i Marts d. A. har overdraget Hr. P. Jensen til at bestyre Udsalget i min Boutik i Hr. Bager Østerbyes Gaard paa Hjørnet af Nørregaden og Korsgaden, har jeg herved den Ære at bekjendtgjøre. M. wilnau.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-03-02
Skibsleilighed til Altona. Skipper Rasmus Holbeck afgaaer bestemt sidst i næste Uge til Altona, og maae derfor Fragtgods, som ønskes medsendt, snarest muligt anmeldes hos Skipperen selv eller Mægler Brown. Medicinske Blodigler anvises tilkjøbs fra Adressekontoiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-03-02
Hos mig kan daglig bekommes Vanille Jis i større og mindre Portioner. J. B. Dury.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-03-02
Hos Beendreier Soelberg paa Nørregade er indlagt til Salg Blomsterfrøe fra Hofmansgave i Samlinger af 50 Sorter til 1 Rbd. og 25 Sorter til 3 Mk. Øverste Etage i Gaarden Nr. 212 i Graabrødre Stræde er at faae til Leie forestaaende Flyttetid. J. B. Dury.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-03-02
Anden Etage i min Gaard paa Vestergade er at faae til Leie til førstkommende Paaske Flyttetid. E. Teisen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-03-02
Huset No. 58 udi Vindegaden ved Odense, med Gaardsplads og Hauge, er at faae til Leie førstkommende Paaske Flyttetid. F. Tange.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-03-02
Gaarden Nr. 678 paa Nedergade, bestaaende af et Forhuus paa 7 Fag 2 Etager, et Sidehuus, 11 Fag 2 Etager, med Gaard og Haugeplads, samt gibsede og malede Værelser, er underhaanden tilkjøbs paa billige Vilkaar. Af Kjøbesummen kan 2/5 blive staaende i Gaarden. J Mangel af Salg kan underste Etage faaes til Leie førstkommende Paaske Flyttetid. Man behager at henvende sig til Undertegnede. Odense den 2 Marts 1832. Bonnesen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-03-02
Formedelst Forandring, er paa meget billige Vilkaar et fuldkommen stort, næsten ganske nyt Bundgarn, tilligemed 2 nye Aaleruser at faae tilkjøbs, naar man henvender sig til Gjæstgiver Matzen i Bogense, hvor Garn og Ruser paavises. Underste Etage i Huset No. 683 paa Nedergade, er at faae til Leie til Paaske Flyttetid.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-03-02
De Værelser, som jeg har beboet i nogle Aar i Adelgaden hos Handskemager Braadts Enke, kan faaes til Leie fra Paaske til Michaeli Flyttetid for billig Leie. Odense den 29 Febr. 1852. Joachim Hansen, Skrædermester. 10 Fag af Huset No. 115 ved St. Jørgensport, indrettet til 3 Leievaaninger, Brønd i Gaarden og en liden Haugeplads, er underhaanden at faae tilkjøbs og hvorom kan akkorderes med Skomager. Odense den 29 Febr. 1832. Breineberg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-03-02
Et for 3 Aar siden af nye opført 2 Etages Nyborg. Huus i denne Byes Kongegade, bestaaende af 5 Fag Grundmuur til Gaden og Egebindingsværk til Gaarden, med Kielder under hele Huset, samt 2 Qvistværelser paa Loftet, den fornødne Gaardsplads, fersk Vand og øvrige Beqvemmeligheder i Gaarden, er underhaanden at faae tilkjøbs naar man derom henvender sig til Eieren, og kan det meste af Kjøbesummen blive indestaaende i Eiendommen. Nyborg den 27 Febr. 1832. Køhler, Glarmester. En Bondegaard til Salg eller Fæste.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-03-02
Den Gaard i Barløse Sogn og Bye, i Baag Herred, Miil fra Assens, under Brahesborg Gods, som Peder Clausens Enke hidtil har beboet, men nu er fradød, der staaer for Hartkorn Ager og Eng 12 Tdr. og Skovskyld 2 Fdkr., med et Areal af 89 1/2 Tdr. Land Ager, 20 1/2 Tdr. Land Eng og 5 Tdr. Land Skov, alt til 14,000 Alen pr. Td. Land, af fortrinlig Bonitet, kan strax underhaanden erholdes i Fæste eller tilkjøbs, og tiltrædes 1 Mai d. A., naar Vedkommende derom vil henvende dem til Undertegnede, som foreviser Konditionerne og paaviser Eiendommen. J Fæstet eller Kjøbet følge, tillige 8 Heste, 1 Færredsvogn med Tilbehør, 3 Arbeidsvogne, 2 Plouge, 4 Harver, 15 Tdr. 2 Skpr. 2 1/3 Fdkr. Rug, 22 Tdr. - Skpr. 2 Fdkr. Byg, 9 Tdr. 1 Skp. 2 Fdkr. Boghvede og 1 Td. 4 Skpr. Havre. Havresæden vil blive lagt inden Maidag. Brahesborg den 28 Febr. 1832. L. Petersen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-03-02
Jfølge vedkommende Foligs- og Udlægshavers Begjering, bliver de Kjøbmand Jens M. Lund heri Byen tilhørende faste Eiendomme, stillede til Bortsalg ved 3 Auctioner, som afholdes paa Bogense Raadstue saaledes: 1ste Gang Mandagen den 19 Marts d. A. Hver Dags For 2den -– den 2 April 3die - den 16 s. M. - smiddag Kl. 11. Eiendommene bestaae af: Gaarden Nr. 81 & 82 i St. Annegaden, der i en lang Række af Aar har været Handelsgaard, bestaaende af et grundmuret Stuehuus 15 Fag og 6 Fag Bindingsværk med dertil hørende gode og velvedligeholdte Udhuse, samt en rummelig Gaardsplads og Have Pakhuset No. 167, 13 Fag Egebindingsværk, indrettet til Lade og Kornloft. En Jordlod paa store Stegøe, circa 8 Tdr. Land. En dito i Nyemark, circa 8 Tdr. Land. 5. En dito i Gungerne, 13 a 14 Tdr. Land. Konditionerne, der blandt andet vil indeholde, at den største Deel af Kjøbesummen kan blive indestaaende i Eiendommen, ere 8 Dage før Auctionen til Eftersyn paa mit Kontoir, i Odense og Nyborg paa Postgaardene, og i Faaborg hos Kommissionair, Larsen, samt i Fyens øvrige Kjøbstæder paa Ejæstgivergaardene. Hvilket herved bekjendtgjøres saavel til Lysthavendes som, ifølge Plakaten 22 April 1817, til Pantekreditorernes Underretning. Bogense Byefogedcontoir den 28 Febr. 1832. Baadsgaard.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-03-02
Efter vedkommende Skifterets Reqvisition, bliver holdt Auction over forrige Brændeviinsbrænder Niels Taarups Gaard, No. 13 her i Byen Tirsdagen den 27 Marts, 10 og 24 April d. A., hver Gang Kl. 11 Formiddag, i den sælgende Gaard. Samme, der er fordeelagtig beliggende i Hovedgaden, bestaaer, af 8 Fag 2 Etages Forhuus, med Kielder under 2 Fag, 2 Fag Karnap, 14 1/2 Fag Sidehuus til beboelse og Brænderie, og 19 Fag Udhuus, alt Muur og Bindingsværk, samt Gaardsplads og en liden Have, med deri indrettet Keglebane. Konditionerne ere til Eftersyn paa mit Kontoir. Hvilket til Lysthavendes og Panthavernes Efterretning bekjendtgjøres, ifølge Plakaten af 22 April 1817. Kjerteminde den 29 Februar 1832. Thaulow.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-03-02
Fredagen den 9 Marts, Formiddag Kl. 9, bliver i Fattigvæsenets Gaard her i Staden afholdt Auction over et samme tilhørende betydeligt Partie Hørgarn fra 14 til 24 Fed. Kjøberne tilstaaes 8 Ugers Kredit og betale intet Auctionssalair. Odense den 27 Febr. 1832. Reimuth.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-03-02
Tirsdagen den 6 Marts, Formiddag Kl. 11, bliver efter vedkommende Udlægshavers Reqvisition, imod kontant Betaling, ved Auction bortsolgt en Soe med 8 Grise, tilhørende Dagleier Jens Rasmussen. Auctionen afholdes i Brændeviinsbrænder Chr. Pedersens Gaard i St. Jørgensgade. Odense den 2 Marts 1832. Reimuth,