Berlingske Tidende, 1790-06-07
Stockholm, den 1ste Junii. Hs Kongel. Høiheds Hertugen af Sødermanlands, underdanige Rapport, dateret Cheskibet, Gustanden Tredie, til Ankers imellem Miøls og Revel den 23de Maji 1790, lyder saaledes : Efter min Afselling fra Carlscrona den 30te April sidstleden med 21 Linieskibe, 5 Linie=Fregatter, andre mindre Fartøier, samt flere af Orlogsflaadens udløbne Krydsere, som siden i Søen forenede sig med mit Flag, men maatte at Mangel paa Vand løbe ind til Hauge, naaede jeg omsiden imod bestandige Nordost= og østlige Vinde med sorcerede Seil Høiden af Nargøen den 12te Maji. Jntet mindre, end den Krigsmarme, at paave en dristig Attaqve, hvor Fordelene synes manfoldig større end det Forliis man rimeligviis bør formode, saavelsom adskillige indløbne Efterretninger om Fiendens Mangel paa Ammunition og holk, samt mindre fordeelagtige Stilling til forsvar, bestemte mig til at vove et Forsøg paa Revets Havn. Jkke førend om Eftermiddagen den 12te Maji gik Vinden til V.; men da det allerede var for langt ud paa Dagen til at kunne foretag noget, omendskiønde ethvert Øieblik var magt paaliggende, eftersom Fienden allerede havde faaet Kundskab om den Svenske Flaades Ankomst, hvilket kunde sluttes af de hører, som Dag og Nat saaes langs ved den Lislandske Kyst, saa bleve alle muelige Dispositioner gjorte til Attaqvens sikkre og tidlige Udførelse den følgende Morgen Kl. 2. Samme Nat blev et Orlogskib og nogle Fregatter udsendt, for at optage de Fartøier, som syntes at ville forlade Havnen, og tillige at observere den Cronstadske Flaade, da man ikke vidste, om den var udløbet eller ikke. Disse Skibe kom ei tilbage til Attaquen. Samtlige Fregatter bleve tagne ud af Linien og anviste deres Stationer for at understøtte de Attaqverende, og bedække dem, som trak sig ud af Kannaden, samt tillige at demontere Landbatterierne og beskytte Landgangen dersom Leiligheden dertil skulde vise sig. Flaadens mindre Fartøier vare beordrede at vostere sig paa de ved Jndløbet værende Grunde, fra hvilke Fienden havde formodentlig Dagen forhen optaget alle Mær ter, som foraarsagede, at Skibet Tapperheden stødte om Morgenen paa Ragnilds Grund, uagtet Flaaden seilede paa Loddet. Dette Tilfælde hindrede vel i et var Timer Flaadens Bevægelser, men efter fornyede Ordrer blev samme igien fortsat. Kl. 10 begyndte Kanonaden fra Landet og Fronten kunde næsten naaes af Fienden, da Kulingen heftig tiltog med Jllinger. Den Russiske Flaade, 10 Skibe stærk, befandtes darangeret tet under Landet i en Linie med Fregatter, ne paa Fløiene, bedækkede af Land= og Bombe=Batteriet, Denne fordeelagtige Stilling lovede dog nogen Fordeel paa Grund af Haabet og Fiendens svage Udrustning. J den begyndte derfore noget efter Kl. 10, da Røgen strax hindrede Udsigten til den Virkning, som vort Angreb gjorde paa den fiendtlige Linie. Jmidlertid hindrede ikke Vindens hastige Tiltagelse, den høie Søe og Havnens Grundhed vore Skibe fra at attaqvere successiv og at understøtte Fronten, til henimod Kl. 1 om Eftermiddagen, hvortil og det yderste Forsøg burde giøres, da denne Vind var den eneste, med hvilken Flaaden var i Stand til at løbe ud, i hvor beskadiget den end og kunde blive. Men Fiendens gode Dispositioner, dens Forsvar med gloende Kugler, Landbatteriernes bestandige Jld, Orlogskibenes og deriblant 3 Tredækkeres Lethed i at kunne beskadige vor Takelage, der gjorde vores Maaneurer besværlige, og i Særdeleshed Stormen, som hastig reiste sig, og hindre de mine Debarqverings=Operationer paa Batterierne, gjorde Forsøger den Gang frugtesløst. Jmidlertid var dog Forliset paa var Side ikke større end 50 Mand ihielskudte og 95 mere eller mindre saarede. Nogle ulykkelige Skud fra de Russiske Skibe beskadigede saaledes Takelagen og Stængerne paa Skri bet Prinds Carl, som saae Fienden gandske nær, at det ikke mere lod sig styre, men drev paa Grund, og sunde deels ved Stormens Heftighed, deels ved Fiendens uafbrudte Jld ikke mere ræddes. Det gamle Skib Rigets Stænder kaldet, som ved at følge Flaaden i Seilingen og ved førerede Maneuvrer var bleven gandske læk og beskadiget, drev ogsaa paa Grund, og blev opbrændt ved Wulfsøen, efterat ders Mand, skab var bleven forflyttet paa den øvrige Flaade. Denne dristige, men ved indtrufne Hændelser mislykkede Attaque har dog sønnet et saa voveligt Foretagende med Fiendens store Tab, da adskillige fra Reval siden udløbne neutrase Koffardieskibe, have enstemmigen bevidnet, at tvende store Skibe maatte takke af til nye Reparation, og bragte fulde Baade med Døde og Saarede i Land. Vor Takslage, paa hvilken Skibene Gustav 11. og Sophia Magdalena foremmelig have lidt Skade, er strax i Søen bleven repareret, saavelsom den øvrige Flaades Beskadigelser i Attaquen. Den kan altsaa uden mindste Hinder vedblive at blevere den Revalske Flaade, saa at sammes maae tillade, at fremmede Magters Fartøier blive visiterede og Russiske Lastdragere optages paa dens egne Kyster.