JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1787-08-13
Syrmien, den 16de Julii. Bassen af Albanien, formodentlig en nye Statholder, som Porten havde ansadt, for at standse Mahmud i sine Foretagender, var med 16000 Mand rykket ud imod den sidste og leverede ham en Trefning. Men han fægtede meget ulykkelig, blev selv fangen, og efter Seierherrens befaling henrettet. Man føier endnu til, at ogsaa Bassaen af Travnici Bosnien har vovet det samme, men fristet næsten lige Skiæbne, eftersom Bassaen af Scutari har drevet ham tilbage, og adsplittet alle hans Tropper. Mahmuds fornemste Styrke skal bestaae i hans Artillerie, som han fuldkommen veed at bruge paa Europæisk Maade. Men ingen kan sige os, hvem der understøtter ham med Penge og Krigs=Fornødenheder. Jmidlertid savner man tvende Omstændigheder i denne Efterretning, nemlig Tiden og Stedet, hvor Slaget stod.
Berlingske Tidende, 1787-08-13
Livorno, den 23de Julii. For nyelig er atter et Skib ankommet hertil fra Alexandri een. Med samme har man faaet at vide, at Sagerne i Egypten ere endnu uafgjorte, og at Capitain Pachas Flaade endnu ligger i Havn ved Alexandrien, men at det om kort Tid maae komme til noget Afgiørende, da Krigshærerne, saavel de oprørske Beyers som Ottomanernes staae lige over for hverandre, og begge Parter have fast besluttet, at giøre Ende paa de nærværende Tvistigheder ved et Slag, som formodentlig vil blive meget blodigt. Vinder Capitain Pacha Seier, vil han gandske udplyndre Landet, og derpaa forlade det; men falder Seieren i Beiernes Hænder, da ville disse fornemmelig hævne sig paa de Folk, som have gjort Porten Bistand, og for at erstatte sit Tab, aldeles ødelegge Egypten, saa at dette ulykkelige Rige kan hverken i dette eller hint Tilfælde haabe noget Godt.
Berlingske Tidende, 1787-08-13
Duisburg, den 28de Julii. Nu begynder det paa engang at blive ret krigerskt i vor Egn. J Dag Morges fik vi følgende Efterretning fra Ruht ort *) : General Gaudi var i Gaar her, optog alle Skibe, og opkiøbte alle Bræder og andet Træværk, som var at faae.
Berlingske Tidende, 1787-08-13
Paa Mandag skal der slaaes en Broe over Essenberg, hvorover 4000 Mand Cavallerie og 6000 Mand Jnfanterie skulle marchere paa Onsdag. Da General Gaudi har gjort dette i egen Person, og Frimændene, Pakknægtene &c. ere ankomne til deres Regimenter, saa er der vel ingen Tvivl meere om Krigens Udbrud. a) En Losse= og Ladeplads en halv Miil herfra, beliggende ved Udløbet af Ruhr, hvor der og bygges mange Skibe. 1) Effenberg ligger ogsaa kun en halv Miil herfra, og den skeer den sædvanlige Overfart over Rihnen ved en Flyve broe, som nu formodentlig vil blive utilstrækkelig London, den 31te Julii.
Berlingske Tidende, 1787-08-13
Vore Politikers Formodninger om Bestemmelsen af den Eskadre, der udrustes i Portsmouth, og som Commodore Levison Gower skal commandere, ere meget forskiællige. Den skal, heder det, gaae efter den Franske Eskadre fra Brest, og give paa det nøieste Agt paa samme. Tilsidst torde det hende, at den aldeles ikke kommer til at løbe ud. Admiral Hood selv i Portsmouth giør ingen Hemmelighed af, at Commodore Gower aldrig vil komme derhen, for at antage Commandoen over denne Flode. Vore nu værende Ministre beflitte sig særdeles paa Sparsommelighed, og de, som høre til Søe=Departementet, have besluttet, at lagttage den strengeste Oeconomie, og at spare alle Bekostninger, hvor de ikke ere høist nødvendige. Den liden Jver, man i Portsmouth viser i Krigskibenes Udrustning, og den svage Rimelighed, der er til, at den omtalte Flode skulde løbe ud, beviser alt saa temmelig tydelig, at det Parisiske Hoffes foregive ne Svar paa vores Spørsmaal er en Opdigtelse.
Berlingske Tidende, 1787-08-13
Wien, den 1ste August. Paa Keiserens Feldteqvipage arbeides der uafladelig, og da Pleieanstalterne for de til March beordrede Regimenter ere allerede bragte i Rigtighed, saa skal Armeen i Følge en nye Ordre tiltræde Marchen den 3die, 5te og 8de hujus i 2 Colonner. Den 26de Julii bleve 100000 Ducater, under Bedækning af et Detachement af Regimentet Preiz afsendte til Laybach, for deraf at bestride Udgivterne ved Regimentet Thurns March. Til Wien indbringes daglig mange Rekrutter, og en stor Mængde Pak= og Rideheste indleveres fra Landet. Fra Prag er Oberste von Rosti allerede afreist til Nederlandene, for sammesteds at antage Commandoen over Artilleriet. Til Troppernes Underholdning skull allerede for det første 10000 Ungerske Øxne være underveis, og ligesaa mange skulle paa samme Maade, som 1745 skaffes lige til Nederlandene.
Berlingske Tidende, 1787-08-13
Cølln, den 2den August. De fra Stænderne i de Østerriske Nederlande til Wien af sendte Deputerte ugiøre i Alt 42 af den geistlige og verdslige Stand. Ved deres Jndtog i Wien skulle de have et stort Følge med sig. Hertugen af Ahremberg trækker sine Penge ud af det Østerrigske til Engeland, og adskillige formuende Personer reise allerede fra Brabant og Flandern til Engeland, og deriblandt nogle Fabrikeier selv, som ernærede mange Mennesker. Derfore siges der og, at en stor Fyrste har for nyelig i Anledning af de forestaaende Udvandringer sagt til Keiseren: at om endog alting gik af paa det beste, og Nederlænderne underkastede sig Hs. Majestæts Villie, saa ville dog Keiseren derved tabe 1 Million aarlig.
Berlingske Tidende, 1787-08-13
Berlin, den 2den August. J Mandags Formiddag afleverte de 5 Escadroner af de Ebenske Husarer deres Pauker her paa Tøihuset, og i Dag Morges Kl. 3 afmarcherte virkelig disse 5 Escadroner. J Gaar Morges afmarcherte og 2de Compagnier Artillerie til Westphalen.
Berlingske Tidende, 1787-08-13
Fra det Brandenborgske, den 3die August. Den fra Berlin afreiste Hertug Frederich af Brunsvig vil, efter Forlydende, bivaane den Hollandske SatisfactionsCampagne under sin Hr. Broder, den regierende Hertug, Det heder og, at Kronprindsen vil giøre det samme, og ved denne Leilighed første Gang see sin Kongelige Tante, Prindsessen af Oranien. - De Preussiske Troppers Jndmarch i det Hollandske skal, efter Sigende, skee ved Herzogenbusch, og paa den høire Side skal Arvestatholderen trænge foran med sine Tropper, naar Utrecht først er bleven indtagen. - Oberste Pfau af den Kongelige Suite er af Hs. Majestæt bleven afsendt til Westphalen. Han skal have Ordre, at trække de 2de Fribatallioner i Ostfriesland og Geldern tilsammen, antage sig Commandoen over samme, trænge ind i det Holland, ske Gebet, afstikke Leir, og behandle alt, som giør han Modstand, paa Krigsmaneer. - Efter Sigende have for nyelig endnu 7 Regimenter faaet Ordre, at holde sig march, færdig til Westphalen, og man troer at Hs. Majestæt selv vil begive sig derhen, hvorfore og den Kongelige Feldteqvipagskal blive sadt i Stand. J dette Fald vil den Schlesiske Revne enten blive opsadt, eller aldeles ikke gaae for sig. Den regierende Hertug af Brunsvig er endnu i Brunsvig, men skal med det første reise derfra til Wesel.
Berlingske Tidende, 1787-08-13
Wesel, den 3die August. Det i vort Naboelaug sammenrykkende Corps KongeliPreussiske Tropper skal, efter en til sammes Forflegning hidsendt Assignation, bestaae af 23 Batallioner Jnfanterie, 20 Escadroner Cavallerie og 2 Compagnier Artillerie. Ti dette Tal kommer endnu en Batallion Jnfanterie fra Magde, borg. Derimod er den i nogle Tidender udspredte Efterretning, at endnu 7 Regimenter havde siden faaet Marchordre, gandske ugrundet, i Følge paalidelige Breve fra Berlin.
Berlingske Tidende, 1787-08-13
Haag, den 4de August. Udsigterne til en indvortes Krig blive stedse sørgeligere, og man frygter for, at Strømme af Borgerblod ville om kort Tid flyde ved Utrecht. Man har i Gaar og i Dag været beskiæftiget med at opslaae en Leir i Egnen af Woerden, som allene skal bestaae af Skydebrødre og bebvænede Borgere, En ligesaadan Leir for Auxiliairborgere bliver i Dag afstukket i Egnen af Bodegrave. J Zeister=Leiren er man derimod ivrig beskjæftiget med at fylde Bomber og at sætte alting i Beredskab til et eftertrykkeligt Angreb paa Staden Utrecht. Det af Patrioterne udspredte Rygte, at Bomberne i Zeist ogsaa bleve fyldte med Glas= og Porcellainsskaar, er kun en ondskabsfuld Opdigtelse. I Amersfort, hvor man ligeledes arbeider saa ivrig, at man har indrømmet Fyrværkerne den lille Kirke, til i samme at fylde Patroner og Kartetsker, er den 1ste hujus en Deel af Kirketaget sprengt i Luften, hvorved 11 Personer skulle være komne til Skade. Ulykken kun de endnu have været større, dersom Jlden ikke var bleven slukket, og det allerede vaklende Kirketaarn var styrtet ind Staterne af Seeland have erklæret sig imod Antagelsen af det Franske Hoffes Megling. Førend man skred dertil, vilde man først have brugt alle indenlandske constitutionsmessig Midler efter den 16de Artikel af Unionen til Utrecht. Og dersom disse ikke hialp, da vilde de foruden Frankrige ogsaa have Østerrige, Preussen og Engeland til Meglere.
Berlingske Tidende, 1787-08-13
Fra Berlin ere vigtige Depecher ankomne. Hr. Baron von Thulemeier har i den Anledning havt en Conference med Raadspensionairen af Holland, og ladet ham vide, at Hs. Preussiske Majestæt var endnu ikke fornøiet med de Herrer Hollandske Staters Svar, men vedblev endnu sin Paastand, om en Satisfaction, og altsaa maatte han næste Dag atter indgive en anden Memoire. Selvsamme Minister har og havt en lang Conference med den Franske Ambassadeur, og man vil vide, at Hs. Allerchristeligste Majestæt har været fornøiet med Staterne af Hollands Svar, hvorfore her siges, at det Franske Hof vil hos det Preussiske lade giøre nærmere Forestillinger desangaaende til Sagens Bilæggelse. - Man vil her forsikre, at den Preussiske General von Gaudi befinder sig allerede i Nymmegen. Men dette behøver endnu Bekræftelse. Saa meget synes at være vist, at den Preussiske Gesandt vil med det første overlevere sit Hoffes Ultimatum De Amersfortske Staters Tropper holde sig færdige til et Foretagende, og man troer endnu stedse, at samme er stillet imod Utrecht.
Berlingske Tidende, 1787-08-13
Nederelben, den 9de August. J et Privatbrev fra Brussel af 28de Julii meldes: at Samtalerne sammesteds vare meget krigerske; at Borgere, Bønder og Adelsmænd bare Cocarder; at man i Stæder og Landsbyer øvede sig i Vaaben; at alle af Keiseren derhen sendte Tydske havde forladt Landet; at mere end 20 Keiserlig Forordninger vare blevne forkastede af Stænderne; at ikke mere Soldaterne, men Borgerne trak paa Vagt i Stæderne; at man kunde sammenbringe en Armee af 100000 Mand, naar kun hver Landsbye leverede 7 Mand; at man ventede 60000 Flinter fra Engeland, og at 4 Fartøier med Skydegevæhrer vare ankomne fra Lüttich til Namur. - Om alt dette ikke er overdrevet og hvorvidt samme er grundet, lader man staae ved sit Værd.
Berlingske Tidende, 1787-08-13
Aalborg, den 3die August. Tirsdagen den 24de Julii sidst, omtrent Klokken 3 1/2 Eftermiddag, nedslog en Lynild=Straale i Nesborg Bye i Sleth, Herred, hos en af Krastrup Godses Bønder, og antændte hans Lade, Stald, Fæehuus og Vognskuur, som alt var i een Sammenbygning, hvorved Huset inden 2 a 3 Minuter overalt stod i lys Lue, og paa 3 Qvarteers Tid reent fortæret, tilligemed alt Bondens Redskaber af alle Slags, er Par Vogne og en Plov undtagne. Jngen Redning kunde skee, saasom al Byens Mandkiøn var 2 til 3 Fierdingmilborte ved deres Engbiergning. Bondens Hustrue, alen hiemme, havde knap saa megen Tid at faae reddet hendes Køer og 2de Kalve, som formedelst det forskrækkelige Veier lig af Lynild, Plads=Regn og Hagel, vare i Huset indelukte: den 3die Kalv blev forbrændt, og havde et andet Fruentimmer af Byen ikke i Øieblikket kommet til, og trukket Konen ud af Huset, fra at redde, havde hun ogsaa bleven der, thi snarere vare begge ikke uden for, før øverste Deel, Sparer, Tag og Lægter nedstyrtede. Regnens Hæftighed, og en Muurmester, som var i Præstegaarden, der laae strax ved det brændende Sted, hindrede Jlden fra at angribe Præstens Lade, da ellers baade Præstegaarden og flere Steder, formedelst Nærbeliggenhed, havde gaaet i Løbet med. J Naboe Sognet Salling, Schørp Bye, nedslog Lynilden paa samme Tid, tændte an hos en Bonde i hans Stuehuus, men blev dog lykkelig dæmpet, og kun en Kat ihielslagen.
Berlingske Tidende, 1787-08-13
Odense, den 7de August. Allerede i forrige Uge begyndte Høsten paa disse Steder heromkring, men i denne vil den for Alvor tage sin Begyndelse. Kornet staaer overalt heromkring, Gud være lovet, ypperligt, og lover bedre Tider end forhen. Rugen og Havren har Fortrinet, men Bygget staaer ikke fuldt saa godt.
Berlingske Tidende, 1787-08-13
Corsøer, den 9de August. Jndkomne: Den 4de August Professor Holst med Frue fra Jylland til Sorøe; den 5te hujus Kongelig agende Post 5 Læs, Borger=Capitain Cabot med Jomfrue Datter, Afsessor Ryberg, Professor Brønnike med Frue og 2de Børn fra Fyen til Kiøbenhavn; den 7de hujus General=Major Bruun med 2de Frøken Døttre og Følge fra Fyen til Helsingøer; den 9de hujus Commandeur Ramshart i Søe-Etaten med Frue og Familie fra Fyen til Kiøbenhavn. Udgaaede: Den 3die August Kammerjunker von Krog, med Frue og Familie fra Lerkenborg til Fyen; den 5te hujus Kongelig agende Post 4 Læs, Professor Molbeck med Frue og Familie fra Sorøe til Fyen, Kongelig Svensk Coureer Helm strøm fra Stockholm til Hamborg og videre; den 6te hujus Hs. Excellence Geheimeraad Schack Rathlow med Frue og Følge til Fyen, Lieutenant og Landinspecteur von Zølner ligeledes til Fyen; den 7de hujus Major Løvenørn af Garden, til Hest, Generaladjutant Capitain Løvenørn af Søe=Etaten, Ritmester Lassen med Frue og Følge, alle til Fyen; den 8de hujus Agent Hansen fra Helsingøer til Hamborg, Justitsraad Kraft fra Ødemark til Holsteen, Justitsraad Behagen og Frue fra Borrebye til Nyborg, Conferentsraad Obelitz med Frue og Familie fra Kiøbenhavn til Jylland.
Berlingske Tidende, 1787-08-13
Helsingøer, den 10de August. Natten imellem den 7de og 8de hujus var en stærk Storm af N. N. V., og kom derpaa alle de Skibe tilbage fra Nordsøen, som Dagen tilforn vare afseilede. Samme Dag ankom desuden 55 Skibe fra Nordsøen. Den 9de var Vinden, V. N. V. med stille Veir, dog tyk Luft og Regn, og ankom 46 Skibe, hvoriblant en Svensk Orlogsfregat fra Østersøen, hvis Navn er ubekiendt. Den 10de var Vinden ligeledes V. N. V., stille Veir og tyk Luft, og ankom 10 Skibe. Her paa Reden laae samme Dag omtrent 200 Skibe af forskiellige Nationer.
Berlingske Tidende, 1787-08-13
Kiøbenhavn, den 13de August. Ved Concursen for de store Præmier i Maler=, Billed, hugger= og Bygnings=Academiet ere Architecterne, Hans Christian Schmidt og Hr. Lieutenant Hans Rustad, hver tilkiendt den mindre Guld=Præmie.
Berlingske Tidende, 1787-08-13
Ved Tal=Lotteriets 403 Trækning i Altona udkom: No. 51, 38, 36, 49. 41.
Berlingske Tidende, 1787-08-13
Den 7de hujus kom Fregatten, Den hvide Ørn, Capit. Birck, her paa Reden fra Østersøen. Den 8de kom en Russisk Keiserlig Fregatte her paa Reden fra Archangel. Den 9de gik en Kongelig Svensk Fregatte her forbi fra Øster til Nordsøen; Skibene, General Eichsted, Commandeur A. Johannes, og Kongens Gave, Commandeur A. Dircks ere komne fra Hvalfangsten under Grønland, den første med 114 Cordeler Spæk og Barder af 1 1/2 Fisk, og den anden med 110 Cordeler Spæk og Barder af 3 Fisk; Capit. G. Peadfra Nycastel med Steenkul, og udgik Skibet Jomfrue Maria, Capit. H. Hellesen, til Færøe med Cargaison og Provisioner. J Dag kom Skibene, Fortuna, Capit. R. Olsen, og Jsland, Capit. R. Marcker, fra Colonierne i Grønland, med Spæk, Barder, Skind og Edderduun; Hukkerten Catharina Margretha, Capit. J. R. Munck, fra Jsland med Fisk og Uldengods.
Berlingske Tidende, 1787-08-13
Barom. Therm. Vinden. 6 August. 28. 2. 9. 18 1/4 Varme. S. N. V. N. V. N. V. 10 - - 28. 3. o. 18 1/4 - - S. V. 11 - - 28. 2. o. 17 - - N. V. Vacancer: Sognekaldet til Qvichne i Aggershuus Stift, 250 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1787-08-13
Fra den 4de til 11te August ere her i Staden copulerte 9 Par, fødte Drenge 31, Piger 26, tilsammen 57, døde Mænd 10, Qvinder 13, Drenge 11, Piger 15, tilsammen 49, ere altsaa 8 flere fødte end døde. De Døde ere bortrykte af følgende Svagheder: Barselseng 1, Brystsyge 3, Durchløb 1, Forraadnelses=Feber 3, Gicht 1, Hidsig=Feber 1, Kopper 2, Krampe 1, Rørelse 1, Skarlagens feber 8, Slag 9, Trødske 1, Tærende Syge 7, Uangivne Svagheder 7, Ulykkelig Hændelse 1, Vattersot 2.
Berlingske Tidende, 1787-08-13
Vexel=Cours, den 11te August. London 2 Maaneders Sigt 6 Rd. 6 a 5 sk. pr. Livr. Sterl. Paris 2 Maan. Dato - - 23 3/4 sk. pr. Livr. tourn. Amsterdam i Bco. 2 M. Dato 13634 1/2 14 Dages Sigt 137 3/4 1/2 Dito i Courant 2 Maan. Dato 132 3/42 pr. Cent. 14 Dages Sigt 133 3/4 1/2 Hamb. og Altona 2 Maan. Dato 140 1/2 14 Dages Sigt 141 3/4
Berlingske Tidende, 1787-08-13
Ved Frue latinske Skole i Skindergaden No. 9. er hos Guld 2 smed Berling en meubleret Stue paa 3 Fag og et Sovekammer ligeledes 3 Fag, tillige et Pulterkammer, for en Cavalieeller en anden honet Person til Leie.
Berlingske Tidende, 1787-08-13
J Følge Hans Kongel. Majests. allernaadigste Bevilling, saaledes lydende: O Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug, Vi Christian den Syvende, af Guds Naade, Konge til udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmarsken og Oldenborg, gjøre alle vitterligt: at Vi, efter Magistraten i Vor Kiøbstæd Wiborg, dens herom allerunderdanigst giorte An" søgning og Begiering, allernaadig have bevilget og tilladt saa og hermed bevilge og tillade, at samme, til hvem Viinhandler Andreas Borchardt i bemelte Wiborg haver opgivet sit Boe til hans Creditorers Betaling, maae lub poena præ Aviser, den Wiborger Samler og den Altonaiske Mercur, clusi & perpetui silentii, udi de Kiøbenhavnske Berlingske kalde alle dem, som maatte formeene sig at have noget at 3de gange efter hinanden, med Aar og Dags Varsel, indfordre i fornævnte Viinhandler Borchardts Opbudsboe, dermed at fremkomme, og saadan deres havende Krav inden forbenævnte Tids Forløb hos bemelte Wiborg Magistrat af anmelde og beviisliggiøre, og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet digste Bevilling læses for vedkommende Værneting, samt ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vores allernaaden Ober=Ret, hvorunder samme henhører; hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Givet paa Vort Slot Christiansborg, " udi Vores Kongel. Residents=Stad Kiøbenhavn, den 13de Julii 1787. Under Vort Signet; (L. S.
Berlingske Tidende, 1787-08-13
Efter Hans Kongel. Majests allernaadigste Befaling Luxdorph. P. Aagaard. Wiborg Magistrat, Bevilling udi Aviserne at indkalde Creditorerne i Viinhandler Andreas Borchardt sammesteds hans Opbudsboe. Bliver benævnte Viinhandler Andreas Borchardts Opbudsboes Creditorer hermed indkaldet sub pæna præclusi & perpetui silen tii, for os at møde inden de i Loven og denne allernaadigste Bevilling fastsatte og bestemte Tider, for at anmelde og beviisliggiøre deres i Boen havende Krav. Wiborg, den 14de Julii 1787. Gieruiff. Lassen. Tolstrup. Wissing. Vi Christian den Syvende, af Guds Naade, Konge til udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmersken og Olden" Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug, borg; giøre alle vitterligt: at Vi, efter Borgmester Johan Friderich Carøe og Byefogden, Os Elskelig Cancellie=Raad=Caspar Richard Voigt af Vor Kiøbstæd Randers, som Opbudsmænd udi Jørgen Clemmensen Müllers Opbudsboe, deres herom allerunderdanigst giorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at de ved Proclama sub pæna præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, maae udi de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser, den Wiborger Samler, 1 og Altonaiske Mercur, 3de gange efter hinanden, indkaldet " alle dem, som formeene sig at have noget at fordre udi bemelte Jørgen Clemmensen Müllers Opbudsboe, dermed at fremkomme, og saadan deres havende Krav inden forskrevne Tids Forløb at anmelde og beviisliggjøre, og skal saadan "Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vores allernaadigste Bevilling tillige læses for vedkommende. Værneting, samt den Ober=Ret, hvorunder samme henhører; hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Givet paa Vort Slot - Christiansborg udi Vores Kongel. Residents=Stad Kiøbenhavn, den 27de Julii 1787. Under Vort Signet. (L. S.
Berlingske Tidende, 1787-08-13
Efter Hans Kongel. Majests. allernaadigste Befaling Luxdorph. P. Aagaard. Borgemester Johan Friderich Carøe og Byefoged CancellieRaad Caspar Richardt Voigt af Randers, som OpbudsMænd udi Jørgen Clemmensen Müllers Opbudsboe, Bevilling at maae i Aviserne, med Aar og Dags Varsel, indkalde dem som have noget at fordre i bemelte Müllers Opbudsboe.
Berlingske Tidende, 1787-08-13
J Følge forestaaende allernaadigste Bevilling indkaldes herved lub pæna præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, alle dem, som formeene sig at have noget at fordre udi fornævnte Jørgen Clemmensen Müllers Opbudsboe, i hvoraf saadant Krav end maatte reyse sig, dermed at melde sig hos os inden den i den allernaadigste Bevilling foreskrevne Tid og deres Fordringer at beviisliggiøre; ligeledes advares de, som maatte skylde noget til Boet, i Mindelighed at betale samme, for at skaane sig og Boet for Udgift og Uleylighed. Randers, den 30te Julii 1787. Carøe. Voigt. "Vi Christian den Syvende, af Guds Naade, Konge til " Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug, udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmersken og Oldenborg, gjøre alle vitterligt: at Vi, efter Niels Hviid, Vice Raadmand og Byefoged udi Vor Kiøbstæd Aarhuus, og Procurator Christen Fellum, som udnævnte Opbudsmænd, udi Farver og Trykker Johan Friderich Jahnsens Opbudsboe, deres herom allerunderdanigst gjorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at de, ved Proclama sub pæna præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, maae " udi de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser, de Aalborgske Jnd ske Efterretninger og den Wiborger Samler, samt den Altonaiske Mercur, 3de gange efter hinanden, indkalde alle dem, som formene sig at have noget at fordre udi bemelte Opbudsboe, dermed at fremkomme, og saadan deres havende Krav, inden forskrevne Tids Forløb for dennem at anmelde " og beviisliggjøre, og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven, dog skal denne Vores allernaadigste Bevilling læses for vedkommende Værneting, samt den OberRet, hvorunder samme henhører; hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Givet paa Vort Slot Christiansborg udi Vores - Kongel. Residents=Stad Kiøbenhavn, den 6te Julii 1787. Under Vort Signet; (L. S.)(R. A.
Berlingske Tidende, 1787-08-13
Efter Hans Kongel. Majestæts allernaadigste Befaling Luxdorph. P. Aagaard. Raadmand Niels Hvid og Procurator Christen Fellum at Aarhuus, som Opbudsmænd i Farver Johan Friderich, Jahnsens Opbudsboe sammesteds, Bevilling udi Aviserne at indkalde Creditorerne i bemelte Boe.
Berlingske Tidende, 1787-08-13
J allerunderdanigst Følge af hvilken Bevilling vedkommende Creditorer, deres Fordringer i rette Tid hos undertegnede Opbudsmænd vilde anmelde, eller i vidrig Fald tage Skade for Hiemgield; ligesom ogsaa Opbudsboets Debitorer herved advares jo før jo hellere at indfinde sig hos os med Betaling af hvad de til Boet skylde, for at undgaae den Uleylighed som Søgsmaal medfører. Aarhuus, den 16de Julii 1787. N. Hviid. C. Fellum.