JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-06-08
Det for Kongelig Regning i Engelland kjøbte Dampskib Kiel (forhen Engle) har i disse Dage været offentligen at see. Fartøjet er noget bredere, men ikke fuldt saa langt som Caledonia. Indretningen, som i det Hele udmærker sig ved stor Smagfuldhed, er denne: Den Kongelige Suite har sin særskilte Cahyte, med Sophaer, overtrukne med rødt Morin og kantede med Gult, der kunne benyttes om Natten som Senge. Paa den ene Side er et smagfuldt lidet Cabinet for de af høieste Rang i Suiten. J Midten Conversationslocalet for det Kgl. Herskab, hvor Dørene af Mahognie med indlagte Speile og rigt besatte med Bronze. Paa hver Side ere de Kgl. Sovelocaler; Sengene behængte med blaae Gardiner. J hvert er anbragt Alt hvad der kan tjene til Beqvemmelighed, og i Servanten den berømte engelske Water-Closet, hvorved man strax kan faae Vand. Ved Trappen er et Drapperie, som kan trækkes for. For dette er der anbragt elegante Mahognietræes Dørre til H. M. Dronningens Cahyt. Lige for i samme er en Trone; ved Siden nydelige og beqvemme Standkøier af Mahognie. Under Tronen en Sopha og for samme et deligt Toilette af Rosentræ, med alle muelige Indretninger baade til Sybord og Skriverbord. Paa den ene Side et lidet Locale med Servante og paa den anden en Retirade. J hvert Locale, hænger en Lampe, og for hvert af de 8 Vinduer paa Siderne ere Jalousier og Gardiner. J de Kongel. Localer hænger Lamper af mat Glas, og Gulvene saavelsom Trapperne overalt belagte med smukke Gulvtæpper. Paa Dækket findes særdeles smagfulde Skeiletter med Messingbeslag, og et nyt Compashuus af Messing. Uden paa Fartøiet er rigt forgyldt Billedhuggerarbeide med det danske Vaaben til Gallion og Krone paa Siderne. Hele Indretningen er arrangeret af Lieutenant Bodenhoff, som har bragt Skibet hertil, og den gjør hans Smag megen Ære. Alle, som have seet Fartøjet, have ydet det Hele udeelt Bifald. Den langvarige Storm, som just indtraf da Skibet var underveis, har vel paa den ene Side forsinket dets Ankomst, men paa den anden ogsaa givet Leilighed til at vise, hvor meget Maskineriet, der er af en forbedret Indretning, holdt Prøve. Jøvrigt bør det anmærkes, at dette er det første Dampskib, som er gaaet over Nordsøen forbi Skagen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-06-08
J afvigte Aar erholdt Faaborg en skjøn og vandrig Brønd paa Byens Torv, forsynet med en Egepumpe og gode Jernpomperedskaber. Bekostningen af denne Brønd, der skal have beløbet sig over 500 Rbd. Sedler, skulde have været udredet af Borgerne, om ikke Hr. Kjøbmand J. C. Voigt, som Formand for Borgerrepræsentanterne, ædelmodig havde tilbuden, sig at betale denne ikke ubetydelige Summa uden nogen Erstatning. Dette skjønne Træk fortjener at blive offentlig bekjendtgjort for at anspore Andre til lignende Opoffrelser. At Jndretningen var et Gode for Byen, er en afgjort Sandhed, da den har kun sparsomt Vand, ikke engang det Fornødne til dagligt Brug, og endnu mindre i ulykkelig Jldebrandstilfælde. Viborg, d. 31 Maj. J Onsdags, den 26de Maj, tildrog sig det Uheld paa den ny og med stor Bekostning af Hr. Stilling, forhen i Søndermølle, opførte Veirmølle her ved Byen, at en ny Steen ved Pilleværket om Eftermiddagen sprang i flere Stykker, da Stormen satte Værket i saa stærk Omdreining, at den sprang af Hede, slog et Stykke ud af Bygningen og fløi ud i Gaarden; det udkastede Stykke var meget stort og gjorde megen Skade paa Træværket. Man anslaaer Tabet for 4 til 500 Daler. Man seer heraf, hvor farligt det er, især i Storm, at lade Pilleværket med ny Steen gaae saa raskt, at Stenen bliver formeget hedet, som man troer, siden gjør den stærkere. Til Lykke kom dog intet Menneske derved til Skade. - Det Steinerske Skuespillerselskab agter nu at forlade Viborg, og besøge Skive, Nykjøbing og Thisted, og derfra ved Terminstiden komme her tilbage, forat give dramatiske Forestillinger. Dette Konstnersamfund er det eneste, som i en saa lang Række af Aar har bereist de danske Provindser, og givet saa mange gode og nye Stykker.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-06-08
Konstens Yndere og Kiendere forstaae bedst af vurdere dets Talenter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-06-08
Blandede Efterretninger. Hamborg. I disse Dage har været en Auction her over Chinesiske Konstsager og Vare, hvoriblandt var 243 Stykker fortrinlig skjønne Oliemalerier, i elegante Rammer, der forestillede ostindiske Egne og Skikke. Saa var der og Chinesisk Sminke (der skal være den bedste af alle, 120 Halsbaand og Braceletter, ægte røde og sorte Granater, nogle endog 10 Lod. vægtige, røde Amethyster, smukt i Skildpadde udskaarne runde Tobaksdaaser, Vister, Skjerme o. s. v. Vigtigere end disse Overdaadsvare er derimod en Jndbydelse fra et Selskab her i Staden til et Uldhandelsmagazin i det Store, hvor enhver Hamborger kan nedlægge sin Uld og faae Totrediedeel forud betalt, om forlanges, af hvad den taxeres for, af Selskabets Jndspecteur og Mægler. Hvor Kjøbere fra Udlandet ere nødte til, paa langtfraliggende Magaziner og i snevre Rum at besee og vælge Ulden, der har denne Indretning store Fortrin, da Varene i rummeligt og lyst Pakhuus tage sig bedre ud end i andre. - Af Kundgjørelsen herom seer man: 1) At Uldpriserne variere fra 2 til 100 Ls. Pdt. 2) At Ulden i de sidste 25 Aar er forædlet i den Grad i Tydskland, at derfra nu aarlig sælges Uld for 30 til 40 Millioner Mark Banco, der forhandles i Hamborg og derfra sendes udenrigs. 3) J Aarene 1820, 21 og 22 beløb Jndførselstolden af Uld sig i Engelland til 8 1/2 Mill. Mark Banco, allene fra Tydskland. - Der indførtes i alle disse 3 Aar 46 Millioner Pund Uld deraf leverede Tydskland de 25 Millioner og Spanien og de øvrige Lande kun 21 Millioner Pund. Ulden blev fra Hamborg ført til Holland, Frankrig, Sverrig og Danmark, og om faa Aar vil Nordamerica behøve betydelige Qvantiteter Uld. (Man seer heraf, hvor saare betydelig Uldafsætningen formerer sig og hvor fordeelagtig de engelske Fabriker forstaae at benytte andre Landes raa Producter, samt hvor meget et Land som Danmark, der især i Provindsen Jylland har saa store nu ubenyttede Hedestrækninger, vilde vinde ved Faareavlens regelmæssige Udvidelse, Racernes Forbedring og Skæferiers Anlæg paa de Egne, hvor nu den evige Lyng skræmmer Øiet. Men, der hører Penge til Anlæg i det Store - og hvor ere de?) (Vib. Saml.)J Altona er for kort siden død i det derværende Fængsel den berygtede Viehlmann, der, som Advocat Ratiens formeentlige Morder, for omtrent tre Aar siden blev arresteret, i sin fulde Ungdomskraft. Vel ham, han vilde desuden ikke i en Sag, hvor saa meget talte mod ham, nogensinde være kommen paa fri Fod; ved de franske Domstole var han allerede for 2 1/2 Aar siden bleven henrettet. J den Strid, som han har foranlediget mellem to Correspondenter, vover jeg ikke, af Mangel paa Sagkundskab, at indlade mig, men saa meget er vist, at i et lidet Skrift, der, i Anledning af hans Død, er udkommet, udtrykkeligen tales om et for ham opført eget Fængsel under Fangevogterens Bolig, i hvilket han dog imidlertid ikke var bleven henbragt. (Morgenbl. f. g. L., No. 35 f. d. A.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-06-08
J Stockholm udkom 1823 ialt 23 Tidender, og periodiske Skrifter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-06-08
Thorvaldsen har nu fuldendt Modellen til Cardinal Consalvis Buste, der skal opstilles i den hellige Marcelluskirke. Konstneren har egentligen forfærdiget den efter en Maske, han havde taget af den Afdøde, som i levende Live aldrig vilde lade sig male. Een af Consalvi sidste Handlinger var det, at bestille hos Thorvaldsen, et Mindemærke for Pius VII. i St. Peters kirke, og for hvilket han skulde have 50,000 Fl.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-06-08
Modellen til dette skal nu ogsaa være færdigt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-06-08
Cardinal Consalvi var en stor Opmuntrer af Konstnerne, men mere af Politik end sand Konst følelse. Han sørgede for, at der altid gjordes noget ved Eftergravningerne og Studierne i Rom, hvorved han derved lokkede Reisende og Fremmede did, især i Aarene 1815-23, da Reisesygen blev saa almindelig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-06-08
I Paris gjør et nyt Lystspil Ecole de Veillords (Oldingernes Skole), overordentlig Lykke. Jkke blot Stykkets indvortes Værd, men ogsaa Forfatterens Personlighed bidrager meget dertil. Hans offentlig yttrede Frihedssind har gjort ham Ministerne til Uvenner, men Publicum til Ven Naar han leverer endnu nogle saadanne Stykker, saa er hans Lykke gjort, og han kan leve af sin Formue. Offentlige Blade paastaae, at en Boghandler har betalt ham 14,000 Fr. for Manuskriptet, men var det end det Halve, saa er det rimeligviis det høieste Honorar nogen Forlægger i Paris nogensinde har givet for et Theaterstykke. Dupin, Medlem af Videnskabers Selskabet. i Paris, har givet følgende beskuelige Overslag over Dampmaskinernes uhyre Kraft i Engelland. "Den store ægyptiske Pyramide udfordrede til sin Oprettelse Arbeidet af flere end 100,000 Mennesker i tyve Aar, og naar man paa ny vilde tage Stenene ud af deres Leie og optaarne den til deres nuværende Høide, saa kunde det skee ved den forenede Kraft af Dampmaskinerne i Engelland, hvortil 36,000 Menneskers Anstrængelse var nødvendig, i atten Timer. Hr. Dupin regner derved altsaa Jndholdet af den store Pyramide udgjør 4,000,000 Kubik=Meter, hvis Vægt kan antages for 10,4000,000 Tønder. Pyramidens Tyngdepunkt er 49 Meter høiere end Granitfladen, og naar man antager 11 Meter som Mellemdybden af Steenbrudet, saa udgjør den hele Høide 60 Meter, der, forøget med 10,400,000 Tønder, hævede 1 Meter høit, ere lig 624,000,000. Men de engelske Dampmaskiner i det Hele antages at være lig 320,000 Hestes Kraft, og naar de ere 24 Timer i Bevægelse, vilde de løfte 862,800,000 Tdr. 1 Meter høit, altsaa 647, 100,000 Tdr. i 18 Timer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-06-08
Den største Samling af Bøger, trykte paa Pergament, findes i det Kongl. Bibliothek i Paris. Deres Tal beløber sig til omtrent 2700 i hele Europa, og af disse eier hiint Bibliothek, de i Følge Pariser Freden tilbagegivne fraregnede, 1467. Førend Reclamationen fandtes der 1689. Jntet andet Bibliothek i og udenfor Frankrig eier over 64. Den rigeste Samling af den Art, Mac-Carthys, hvoraf det Kongel. Pariser Bibliothek tilkjøbte sig en Deel, besad 602. Til Mærkværdighederne hører den Gatterbergske 42 Linie Bibel og et Paltarium fra 1457. En fuldstændig Catalog over den Pariser Samling er udkommen 1822, st. 8, 5 Dele i 4 B.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-06-08
J London er et Selskab, under Benævnelsen La Socie & Minerva des Marchands Tailleurs Couper, blevet oprettet af de første Skrædere, i denne Stad, for at hævde eller rettere gjenoprette denne Haandterings fordums Agtværdighed. Der har, som det synes, været i Modens Rige en Tidlang klaget over, at visse Nyheder ere blevne indførte i Tilskjære-Konsten af Speculanter, der have kastet sig paa Faget, uden mindste Kundskab om de Arcana eller de første Elementer i den Konst at bedække det menneskelige Legeme med nogen Grad af Zirlighed. Denne Klage gav Anlednig til dette Selskab. En Forsamling har allerede fundet Sted der. (Det vilde være at ønske, at et saadant Selskab ogsaa maatte blive oprettet i Kjøbenhavn. Maaskee mangen Kjole da vilde komme til at sidde bedre end den sidder nu.) George Gordon Byron. There is a teur for all, that die, Amourner d'er the humblest grave; But nations swell the funeral eryAnd Triumph weens above the brave."(Für jeden Todten gibt es eine Zahre, Und einen Traurer an des Elends Gruft; Der Volker Grablied tønt des Adeln Ehre, Und selbst der Sieg weist ihm Cypressenduft.) Byron." Hast Du sie gesprengt, der Erde Ketten, Freier Geist in einer Sclavenzeit? Solltest Du Dein Hellas nicht erretten, Dem Du Leier, Schwert und Gold geweiht? Ach! sie welcten schnell, die holden Blüthen, Die der Hoffnung Sonnenblume trug! Wo der Willuhr feile Knechte wüthen Lenkt kein Genius der Thaten Flug. war entstrømte Deinem Flammenherzen, Manche Gluth zum jungen Freiheitsherd: Du vergassest Deine eignen Schmerzen, Und ergriffest, gros, der Menschheit Schwert. Aber – langsam reifet alles Grosse, Wo des Haders wilder Samme schiest; Wo, auf freier Ahnen Todtenmoose, Tausendidhrige Unterjochung spriest; Wo entmenschte Sclavenbanden hausen, Kaum entronnen ihrer Henker Wuth; Wo der schneden Staatskunst Wogen brausen, Düsterroth von Unterdrukter Blut. Doch - Dein Werk wird nimmer untergehen: Was die Hara reift, erhalt die Noth; Strahlend wird der Name Byron steen Jn der Freiheit hellstem Morgenroth. Mog die Mode manchem Barden fröhnen, Der die ferne Zukunst nicht erreicht! Deine kunne Harse wird noch tonen, Wann, vergessen, langst Verlaumdung schwrigt. Ruhe denn, im Glanze Deiner Thaten, Dich wird segnen freier Zukunst Zeit, Die Tyrannen, von der Stund geweiht, Brandmaal gibt, weil sie die Welt verrathen. Blok Tøxen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-06-08
Kjøbenhavns Børs, d. 8 Junii. Cours. Hamb. 2 M. 241, a vista 244. Spec. 246. - Specier solgtes til 14 Rbmk. 12 s. Disconto 5 pC. - 4 pCt. Kongl. Obligat. (uden Renter) 103 a 104. Nationalbank-Oblig. (af Laanet 4de Febr. 1820, uden Renter) 100 Rbd. r. S. eller 123 Rbdl. Sedler pr. 100 Rbdl. r. S. Hamborger Laan af 1819: 3000 Bcomk. - .- 6 pC. norske Dito 4000 Bcomk. Oblig. ved Hambro & Søn 105 a 105 1/2. - Norske Speciessedler pr. 10 Spec. 16 3/4. - Svenske Sedler 57. - Asiatiske Actier 95.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-06-08
Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-06-12
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Enogtyvende Aargang. No. 47. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 12 Juni 1824.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-06-12
Blandt den store Mængde af Kong Magnus's, og Svend Estridsens Mynter, som her fandtes samlede, var ikke en eneste af disse Kongers Runemynter. Iøvrigt forekommer deriblandt ingen Mynt, som, med noget Skin af Grund, kan henføres til ældre Tider end Knud den Stores. Af denne Konge fandtes 18 Stykker, hvoraf een er mærkelig, om ikke ved egentlig nyt Præg, saa dog derved, at den forener to Præg, som forhen ikke kjendtes samlede i een Mynt. Sex deriblandt vare i Præg og Udseende aldeles lige med de sædvanligste af Knuds Mynter, men Jndskrifterne vare ganske ulæselige, dog vække de Formodning om, at være fremkomne i Danmark. Jngen af dem findes beskrevne i engelske Myntskrifter. Af Hartheknud, hvis Mynter overalt høre til de fjeldneste Danske, fandtes 3 skjønne og sikkre Stykker, og 10, som ansees for uvisse af denne Konge. De to sidste danske Konger, af hvilke her fandtes Mynter, ere Magnus den Gode og Svend Estridsen. Af den førstes Mynter fandtes 120 Stykker, hørende til en Classe, hvoraf kun faa forhen vare bekiendte, og Cabinettet selv kun eiede en eneste. Paa disse forekomme 30 forskjellige Myntmesteres Navne, alle, hvor Myntstedet tilføies, fra Lund. Jkkun den Classe af Magnus's, Mynter er ved denne Opdagelse bleven forøget.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-06-12
J Krigens Tummel søger Helten Død, Naar tusind Mordsværd klirre for hans Øre; Naar Pligten ham i Farens Time bød Sit Værge kjækt for elskte Land at føre; En himmelsk Skytsaand svæver om hans Fied, Tit vinker ham til kierligt Hiem i Fred. Og Ynglingen hvis Hu er stille Færd, J Rolighedens Skiød kun Visdom søger, For hvem ei blodig Laurbærkrands har Værd, Hvis hulde Fredspaulun er kun hans Bøger; Ham kalder Herren tidt i Livets Vaar, Og Spiren visner før sin Høst den naaer. Saa lyste Evighedens Morgenskiær, Alt for det fromme Støv her stille hviler, Og Herren kaldte nys en Yngling kiær, Hvis Minde trofast i vort Hierte smiller; Ei drømte han i Rolighedens Skiød, Alt om sin aarle, veemodsfulde Død.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-06-12
Hvor tungt da, for en gammel Barndoms Ven, Cypresse-Krandsen om den Grav at vinde, Hvortil man har en Legebroder hen, Hvis ædle Hierte blier hans bedste Minde; Hvor tungt for Ven og Frænde dette Savn, Kan de vel glemme deres Yndlings Navn, Mens nedrig Smigrer tit ved Stormands Grav. Fremhykler Strømme kun af falske Taarer, Og klager ved den Høies brudte Stav, Som om det Tab oprigtigt Hiertet saarer: Da græder Venskab her og Kiærlighed, Og ønsker Dydens Søn, sov født i Fred. Farvel! Du alle brave Hierters Ven! Dig Seiers=Kronen vinker i det Høie; En Himmel lyser der for Dig igien, Der dobbelt yndig straaler mod Dit Øie; Der naaer Du Kiærlighedens sikkre Havn, Hvor Elskov glemme vil sit tunge Savn. F. C. Krahl.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-06-12
Aarhuus, d. 1 Junii. J Løverdags Aftes havde vi den Glæde, atter at see Hs. Høihed Prinds Frederik Ferdinand indtræffe hertil. Høistsamme havde været underveis fra Kallundborg i 36 Timer. Dagen efter var der Cour hos Hs. Hvihed for Byens Honoratiores.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-06-12
Mandag Eftermiddag behagede Prindsen at bivaane Borgervæbningens Mønstring for Stiftsbefalingsmanden. - Samme Dag indtraf Generalqvarteermesteren, Hr. Generalmajor, Kammerherre v. Haffner, Storkors af Dannebrogen og D. M., hertil. – Allerede er her udkommet en Velkomstsang og Aarhusianernes Jubelqvad i Anledning af Hs. Majestæts forventede høie Ankomst.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-06-12
Aarhuus, d. 4 Junii. Begge de commanderen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-06-12
de Cavalleriegeneraler ved de forestaaende Troppe manoeuvrer, Hs. Durchl. Prinds Friederich Wilhelm af Hessen Philipsthal, Commandeur for Livgarden til Hest, og Kammerherre.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-06-12
Generalmajor v. Friboe, Chef for Husarregimentet, R. af D., ere, tilligemed flere høie Officerer, indtrufne hertil. Det Kgl. Skuespillerselskab fra Kjøbenhavn er ligeledes indtruffen hertil.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-06-12
Haderslev, d. 9 Junii. J Dag ventes den elskede Landsfader hertil, og vil blive modtaget med megen Høitidelighed. J Morgen kommer han paa Reisen til Colding i Wohnsild Kirke, hvor Hs. Majestæt i høie Person vil lægge Grundstenen til Alteret og indmure en Sølvplade med Jndskrift. De fleste af Provstiets Præster agte at bivaane Høitideligheden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-06-12
Odense. J nogle Dage have vi havt en sand Hundedags Varme, især saa længe den brændende, Sol er oppe, thi Nattekulden vedvarer endnu. – Forleden Dag indtraf det sørgelige Tilfælde, at en Fisker fra Stige, som var taget ud for at stange Aal i Fjorden, faldt udaf Baaden og druknede. Muligt er der paakommet ham Hovedsvimmel, hvoraf han undertiden var hjemsøgt. Han efterlader sig en Enke med 6 Børn. - Atter i Gaar druknede her i Canalen en Dreng, som, uden at kunne svømme, var uforsigtig nok til der at bade sig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-06-12
Jndsidder Søren Rasmussen Møller, fra Aarestrup Sogn paa Falster, har i Maribo foreviist en af ham selv opfunden, og, tildeels ved eget Arbeide forfærdiget, mekanisk Vogn, hvori tvende Personer beqvemmeligen have Plads. Hele Mekanismen bestaar af 4 Hjul og en under de to midterste Maskinhjul anbragt Jernstang, hvorved den styres. Ved Omdreining sætter det øverste Maskinhjul det lige under værende i Gang. og de to ved Siderne gribe ind i Drevene paa Forhjulene. Opfinderen er en Mand paa nogle og 30 Aar, der ikke har lært noget Haandværk, og uformuende men nøisom, thi han forlangte kun 8 s. for første Plads.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-06-12
Under Slaget ved Leipzig, d. 19 October 1813 havde Napoleon sit Hovedqvarteer, fra Kl. 9 til 12 om Formiddagen, i den da nyligen opbygte Mølle i Landsbyen Lindeauer, paa Veien til Weissenfels, 3/4 Mile fra Leipzig. Da de Allierede kom Napoleon i Ryggen, maatte han over Hals og Hoved forlade dette sit Hovedqvarteer. Møllens Eier, Hr. Resch, en Ven af Hr. Theatermaler Jerwitz, har ladet det Værelse, hvori den franske Keiser havde sit Qvarteer, blive i samme Stand, som da han forlod det, og de af ham efterladte Papirer fastnaale ved Bordet. Foruden disse Papirer glemte Napoleon i den store Hast ogsaa sin ene Handske, og denne har Mølleren ladet sig formaae til at overlade Hr. Jerwitz, som nu er i Besiddelse deraf og gjemmer den som en Reliqvie. Mærkelig er altid den Handske, som paa en Dag, der afgjorde Europas Skjebne, bedækkede den Haand, hvori denne Skjebne en Tid lang laae. Efter Adskilliges Anmodning er Hr. Jerwitz villig til at vise Enhver, der tager hans Panoramer i Tiesyn, denne høist mærkværdige Handske.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-06-12
Blandede Efterretninger. En Hr. Hatton i Dunferline har et Bomuldspinderie, der drives ved Muus. Maskinen, som bruges dertil, er af samme Indretning, som de i Straffeanstalten indførte Møller, der sættes ved Træden i Bevægelse af Fanger. Den almindelige Muus maa her spinde, dreie og opvikle 100 til 120 Favne Traad dagligen. For at fuldføre dette Arbeide maa den dagligen gjennemløbe 10 1/2 engelske Mile (3 1/2 danske, hvilket den giør uden megen Anstrængelse. En almindelig Muus veier kun en halv Unze. For en half-penny Bygmeel er nok til at føde hver af disse smaa Spindere i fem Uger. J den Tid spinder den (O Traade regnede for hver Dag) 3850 Traade af 25 Tommers Længde, de, henved 9 Længder, efter Handelsbrug. Man betaler her Spinder skerne den sædvanlige Længde med en Denier. Paa denne Maade fortjener altsaa en Muus dagligen en Farthing eller 7 Shilling 6 Denierer (omtrent 2 Specier). Regner man til deres Underhold 6 Denierer, og til Maskinens Vedligeholdelse 1 Shilling, saa bliver aarligen 6 Shilling i reen Fordeel for hver Muus. - Eieren af denne Jndretning agter at leie et nu tomt staaende Huus, 100 Fod langt, 50 bredt og lige saa høit, der kan rumme omtrent 10,000 Musemøller, og hvor der endnu stedse bliver Plads for Opsynsmændene og adskillige Hundrede Nysgjerrige. Regner man 200 Pd. St. for Leien og Forvaltningen, og 5000 Pd. St. Renter af 10,000 Pd. St., der behøves til Maskinernes Bygning, saa bliver aarligen endnu en reen Fordeel af 2,300 Pd. St. For det øvrige Europa er altsaa nu Udsigt til, ikke allene en stor Besparelse af Udgivter til Katte og Musefælder, der hidtil maatte udrydde Musene, men endog at faae sine Rotter og Muus, ligesom sine gamle Been, betalte med Sterling. Jan van der Eyk, fra hvis Haand der paa det Kongelige Konstkammer findes et Portrait af Comtessa Jacoba af Holland, har længe været anseet for Oliemaleriets Opfinder. Men Dr. Wangen har i sit Skrift: Ueber Hubert og Johann van Eyk, Breslau 1822, godtgjort, at han ikke er Opfinderen deraf i strængeste Forstand; men han opfandt, at behandle Oliefarverne paa en Maade, hvorved de bleve ulige fortrinligere og fuldkomnere end det indtil hiin Tid brugelige Temperamalerie, hvorfor det ogsaa, efter et Aarhundredes Forløb, blev fortrængt, fra hele Europa, og traadte i sammes Sted. Det var ogsaa ham, der først forlod Guldgrunden ved Luften og Baggrunden og saaledes blev Linieperspectivets Opfinder. Han antages at være født 1391 og død 1770, i det mindste er Aarstallet 1467 paa Danziger Maleriet afgjørende.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-06-12
J forrige Aar udkom et Skrift under Titel: Schilderung einer enthusiasmirten Reise nach Griechenland im I. 1822, von F. A. Lessen, kongl. preuss. Lieuten. &c. Forfatteren gik, som saa Mange, i det Haab til Grækenland, at kunne gavne der, og bestræber sig for at vise, at Grækerne ere det foragteligste Folk. Mange Opgivelser ere sikkerligen rigtige, f. Ex. Mangel paa Orden, Krigstugt, Penge; mange andre har Tiden gjendrevet. Grækerne skulle være komne til Storgrækenland blot fordi ingen tyrkisk Hær hidtil havde stillet sig i Marken der. Nu, hvilke vare da de Tyrker, der under Churschid Pascha trængte frem indtil Argos og indtil Larissa bleve tilbagedrevne. Lignende tomme, overdrevne, tildeels i en uædel Stiil skrevne Bemærkninger findes endnu i Mængde. (Jevn. Leipz. Lit. 3. 271 f. A.)