JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1837-02-09
Blandede Efterretninger. Kjøbenhavnsposten slutter nogle bemærkninger og Finants sagens Behandling af Provindsialstænderne saaledes som følger: Der er nu eet Punct, hvorpaa Alles Øine ere henvendte. Hvad vil Regjeringen foretage i denne Sag? Eet Aar er forløbet siden den roeskildske Stænderforsamling gjorde hine kraftige Indstillinger i Finantssagen, og endnu venter Folket forgiæves paa Oplysning om, hvad der i denne Sag er foretaget; endnu er der ikke blevet endog blot det Allermindste bekjendt om, at Noget er skeet til denne Sags Fremme. Jngen Finantscommission er efter Stændernes Forslag bleven nedsat. Jngen Foranstaltninger til de energiske Besparelser, som Stænderne have tilraadet, ere blevne trufne. Jntet offentligt Finantsregnskab er bleven kundgjort. Man har ikke engang hørt forlyde om, at noget Saadant var i Værk eller bragt paa Bane. Og dog, hvorledes skulde vi tvivle om, at det vil skee, som Rigets Stænder saa eenstemmigen og udeelt have andraget paa Hvorledes skulde vi tvivle om, at Finantsbestyrelsen vil ile med at gaae ind paa disse Forslag, der ere aldeles overeensstemmende med Kongens egen tidligere tilkjendegivne Villie, at Statsgjælden snarest muligt skal søges afbetalt, at der ved Besparelser skal bringes Ligevægt imellem Jndtægter og Udgifter, at der, som allerede for Aaret 1835 er paabudet, aarligen skal offentliggjøres et Budget for Folket? Hvorledes skulde vi tvivle paa, at der, om end i Stilhed og uden at det er vitterligt for Folket, dog med Iver, arbeides paa en fuldstændig Opfyldelse af dette hele Folkets Ønske, naar vi betænke, at om ikke mange Maaneder ere Folkets Udvalgte atter forsamlede, og at der, naar Jntet til den Tid var skeet, eller dog et Jntet, som kunde fyldestgiøre Folkets billige Forventninger, vistnok paany vilde skee en saa indtrængende Forestilling i denne Sag, at den maatte være Finantsministeren, paa hvem Ansvaret dog altid nærmest kom til at hvile, høist ubehagelig.
Aalborg Stiftstidende, 1837-02-09
Under Overskrift Værnepligt, er meddeelt til Kbhposten. "Paa en Tid, da Danmark har dyb Fred, og vor Handel, desværre er saa ubetydelig, at det er vanskeligt for Sømanden at faae Emploi, maa det vist forundre Enhver at høre, at man til Matroser paa de danske Orlogsmænd udskriver, Skippere og Agerbrugere, og dog har det været Tilfældet i Aaret 1836. Jblandt de Enroullerede, som sidste Foraar fra Sødistricterne ankom til Kbhvn. for at udtages til Søtjeneste, var en Skipper fra Fyen, om Anmelderen husker ret fra Assens eller Middelfart, som, uden at have Styrmands=Exammen, førte et lille Kystfartøi, han havde efter Udsigende Kone og Børn. Tilfældige Omstændigheder vare ham saa gunstige, at han dengang slap med at være en 3 Uger borte fra sit Hjem. Mindre heldig var en anden Fynbo, ifølge temmelig paalidelig Underretning: Selveier af en Bondegaard, af omtrent 40 Aars Alder, ugift. Han blev udtagen til Linieskibet "Skjold, og var saaledes i næsten 3 Maaneder, og netop den vigtigste Tid af Aaret, borte fra sin Eiendom. Taler end den strenge Lov for, at alle Værnepligtige bør være lige Tjenstpligtige, saa var det vist ønskeligt, om hiin Lov kunde modificeres saameget efter Billighed, at den ei i Fredstid berøvede Communen Medlemmer, der ere den af saa væsentlig Vigtighed, saameget mere, som det, paa Grund af den forhøiede Gage, neppe vil være vanskeligt, for Øieblikket at erholde for største Deelen, om ei ene Frivillige til Orlogstjenesten. Er det fremdeles Hensigten med Orlogskibenes Øvelses=Togter at uddanne ei blot Officerer, og de faste Folk, men selve de Enroullerede, da indseer man let, at det vilde være langt nyttigere at perfectionere en allerede nogenlunde øvet Matros, end for en kort Tid indprente en splinterny Lærdom i en Bonde, der allerede er over den lærvillige Alder, og hvad Tab vilde det ikke have været for ham, i Fald han var bleven udcommanderet paa et Aar eller to til Vestindien, som alene det blotte Tilfælde reddede ham fra. Maatte disse Linier finde et velvilligt og fædrenelandskfindet Øre hos de høiere Autoriteter, der have Magt til at udøve billighed jevnsides med Ret, da tør vi haabe, at det ville undersøge Sandheden af de Facta, vi her have fremstillet, og at hverken i 1837 eller noget kommende Fredsaar Bonden vil blive tagen fra sin Ploug, for maaske fra Toppen af en dansk Orlogsmand at være Vidne til, at en lønnet Tjener bestjæler hans Marker. Veritas.
Aalborg Stiftstidende, 1837-02-09
Ved en inden Aalborg By- og Birketingsret d. 29de Sptbr. 1834 afsagt Dom i en Sag, som Færgefæsterne i NørreSundby havde anlagt imod Færgerierne sammesteds, angaalende Regnskab for og Deling af Færgelaugets Jndtægter, bleve Eierne tilpligtede in solidum at aflægge Regnskab til Fæsterne for 112 af Nettoindtægterne fra Nytaar 1834, og til ligeledes in solidum at udrede til enhver af Fæsterne 1/2 Part af det efter rigtigt Regnskab udkommende Beløb, hvilken d. 12te Octbr. 1835 blev stadfæstet i den kgl. Landsloverret i Viborg med Tillæg, at Eierne in solidum burde udrede en Mulct af 2 Rbd. for hver Dag, de sadde Dommens Bestemmelse og Regnskabs Aflæggelse overhørige, og at Eierne skulde udrede i Salair til Fæsternes befalede Sagførere for Under= og Overretten 35 Rbd. Sølv. Sagen, som Eierne indankede for Høiesteret, blev d. 2den D. endeligen paakjendt saaledes: Citanterne bør for de Jndstævntes Tiltale i denne Sag frie at være. Processens Omkostninger for alle Retter ophæves. Til Justitskassen betalet de Jndstævnte 1 Rbd. Sølv. Procurator Møller tillægges i Salarium 10 Rbd. Sølv, som udredes af det Offentlige, - For Høiesteret udførtes Sagen for Citanterne, Eierne, af Justisraad Blechingberg, og for de Jndstævnte, Fæsterne, af Advocat Schæffer.)
Aalborg Stiftstidende, 1837-02-09
Af Kjøbenhavnspostens Oversigt over Kjøbenhavns Handel, i Aaret 1836 sees, at Handelen i dette Aar har været større send de 2 foregaaende Aar; de ankomne Skibes Antal var 5180. Kornhandelen har været levende; Udførselen var ialt 1235,000 Tdr. En Trediedeel af de tilførte Kornvarer bestod i Hvede; af Rug tilførtes 195,000 Tdr. og af Havre, 194,000 Tdr.; der udførtes 40,000 Tdr. Hvedemeel, 2 ½ Mill. Pd. Hvedebrød og 27,000 Tdr. Malt. Udførselen af Flæsk bestod i 84,000 Lpd. Af Smør udfortes forholdsmæssig kun alen ringe Deel, nemlig 425,600 Pd. Værdien af de udførte islandske og færsiske uldne Varer anslaaes til 120,000 Rbd. Af Kornbrændeviin udførtes 1210 Tdr., af Kirsebær brændeviin 50,000 Flasker, af Ost 46,000 Pd., af Patentrigjødning af Owens Fabrik, 11,200 Skpd. og af Been11950 Skpd., der betaltes med omtrent 4 Rbd. pr. Skpd. Tilførselen af Sukker var 1 Mill. Pd. større end i 1835, af Kaffe tilførtes 20,500 Sække, samt 120 Fade og 130 i Baller. Af Salt indførtes 43,000 Tdr., af Tjære 42,000 1 Tdr., af Jern 13,000 Skpd., af Steenkul 155,000 Tdr.,n af Viin 2600 Oxhovder. Skibsfarten fra Hertugdommerne har været usædvanlig stor, og Fragthandelen bedre end i det foregaaende Aar; de tegnede Assurancer udgjorde 19 Milliominer Mark Hamb. Bco.
Aalborg Stiftstidende, 1837-02-09
I Hempels Avis læses følgende Avertissement: "For et rivelopdraget ungt Menneske, som skriver og regner godt, en til anstundende Paaske en Plads ledig som Skriverdreng, paa en Embedsmands Contoir. Han maatte tillige paatage liig Opvartning, og egne sig for denne Forretning. - Hvesom attraaer denne Plads, vilde opgive sig i en Billet, indlleveret paa Adressecontoiret, mærket Skriver. - Herpaa har en Anonym bekjendtgjort i et følgende Nummer. Dersom den ærede Embedsmand har en særdeles Øvelse i at opvarte, at børste Støvler og deslige, saa at det unge haabefulde Menneske kan faae sligt lært tilgavns hos ham, de kan Jndsenderen anvise ham et saadant Subject, som tillige har den i Baggesens Tid tilhørende tredie Egenskab: at kunne tage mod Øresigen. Man behage at melde sig i en Billet, mærket, Haab J denne Tid opholde sig i Kbhvn. de bekjendte TyrolerNatursangere, Familien Leo fra Zillerdalen, en af de tre eneste ægte Tyrolerfamilier, der have gjort Kunstvandringer, igjennem Tysklands, Englands og Hollands store Stæder. De ville give en offentlig Concert.
Aalborg Stiftstidende, 1837-02-09
Den 3die Febr. laae Jsen ved Kbhvn. ud forbi Trekroner, og vil med østlig Vind Sandsynligviis blive fastere.
Aalborg Stiftstidende, 1837-02-09
Ledigt Kirkesanger og Skolelærer-Embede. Kirkesanger= og Skolelærer-Embedet i Alsted og Bjerg, by paa Morss. Indtægter. Degnekorn: 16 Tdr. Byg Offer og Accidentser, omtrent 25 Rbd. Smaarenten circa 10 Lpd. Brød, 4 Ol Æg, 2 Lpd. 10 Pd. Ost. Jldebrændsel: 10 Læs Skudtørv, 4 Læs Fladtørv. Paa Jordlodden, kan holdes 2 Køer og 6 Faar. Enkepension bliver at udrede. Afgift svares til Aalborg Cathedralskole. Biskoppen kalder. Ansøgninger maae indgives inden 4 Uger fra Dato. Den Kirkesanger og Skolelærer, som beskikkes, bliver forpligtet til at underkaste sig de Bestemmelser, som ved en ny Skoleplan for Pastoratet fastsættes. er
Aalborg Stiftstidende, 1837-02-09
Bekjendtgjørelser. Da Dampskibsfarten mellem Kallundborg og Aarhuus ikke, som bestemt, igjen har kunnet tage sin Begyndelse, med indeværende Maaned, saa vil, som følge heraf, den om Løverdagen fra Aalborg afgaaende 3die ugentlige Brevpost ikke blive at afsende saalænge indtil nærmere Ordre, i saa Henseende meddeles det kongelige Postkontor.
Aalborg Stiftstidende, 1837-02-09
Med forestaaende, idag tilhændekomne, Skrivelses Jndhold, fra den kongelige Generalpostdirection, undlader jeg ikke at gjøre de Corresponderende her i Postdistrictet bekjendt; ligesom og: at Jndleveringen af Breve til de sydefter Mandag og Torsdag afsendende Poster indtil videre, skeer bemeldte Dage fra Kl. 12 Middag til Kl. 4 Efterm. Aalborg Postkontor, den 7de Februar 1837. Sørensen. 1 Paa herom skeet Andragende har den Kongelige Direction for Stutterivæsenet og Veterinairskolen bevilget, at Fuldblodshingsten Skjold opstaldes i indeværende Aars Bedækningstid paa Hovedgaarden Aastrup ved Hjørring, hvor den skal bedække for 12 Rbd. rede Sølv for hver Hoppe, uden Hensyn til om denne bliver drægtig eller ei, og maatte de Hopper, som ønskes bedækkede af fornævnte Hingst, anmeldes for Proprietair Jürgensen til Aastrup. Hvilket herved bringes til offentlig Kundskab. Hjørring, den 4de Februar 1837. Paa Amtmandens Vegne. Brinck-Seidelin.
Aalborg Stiftstidende, 1837-02-09
Skuespil i Aalborg. Fredagen den 10de Februar opføres: Gouverneuren fra Jndien, Skuespil i 5 Acter, efter J. F. Jungers, Verstand und Leichtsinn. Forestillingen begynder præcise Kl. 6. Titchen & Kjergaard.
Aalborg Stiftstidende, 1837-02-09
Løverdagen den 4de Februar er, paa Landeveien fra Sundby, den nye Kro paa Tylstrup Hede og derfra paa i Veien forbi Vesterbrønderslev til Manna i Thise Sogn, tabt Bagsmækken af en bruunmalet Vogn, nogle Fruentimmer=Gangklæder, Tørklæder og Hovedtøi, samt andre Smaatting, tilligemed en Æske. Finderen ombedes at aflevere eller opgive samme til Sognefogden i Vesterbrønderstilev eller Peder Muurmester i Sundby, mod en passende Findeløn.
Aalborg Stiftstidende, 1837-02-09
Et Skolelærer- og Kirkesanger-Embede agter dets nuværende Besidder, imod en Penge=Afstaaelse af 100 Rbd., til 1ste Mai at fratræde til en duelig Seminarist. Naar aflagt hos Hr. Kjøbmand Green paa Bredegade, in herpaa Reflecterende, i portofrie Breve, med Udskrift: N. den denne Maaneds Udgang, opgiver Navn og Opholdsted, skulle de nærmere Oplysninger blive meddeelte.
Aalborg Stiftstidende, 1837-02-09
En Generalforsamling afholdes i det dramatiske Selskab Fredagen den 10de Februar 1837, Kl. 7 Aften, hvil sket herved bekjendtgjøres. Directionen.
Aalborg Stiftstidende, 1837-02-09
Bekjendtgjørelse. germester C. Olesen, agtes underhaanden bortsolgt; det Stedet Nr. 429 i Braskens Gade, tilhørende SkomaNærmere afhandles med Hr. Heilbuth.
Aalborg Stiftstidende, 1837-02-09
Udlaan af Bøger fra Hals Sognebibliothek skeer hver Søndag i Hals nordre Skole; Gaver modtages, Catalog - og Regnskab forevises af P. C. Møller. Hou Skole, den 6te Februar 1837. Den, som søgte om Tjeneste, som Meierske, har nu erholdt den. ombedes at aflevere samme paa Adressecontoiret, imod en Den ærlige Finder af 2de Haarbaand og en Brystnaal, passende Findeløn. Et Qvarteer for en ugift Underofficeer, for hvem som vil leie til ham, kan faaes meget billig, anvises fra Bogtrykkeriet.
Aalborg Stiftstidende, 1837-02-09
Skrædder=Profession ved en duelig Svends Hjælp, anbefaDa jeg agter at fortsætte min salig Mands førte ler jeg mig til de ærede Kunder, som godhedsfuld har forkundt os Arbeide, samt Herrer af det respective Publicum, som ville beære mig med samme, lovende reel, moderne, godt og billigt Arbeide, samt hurtig Expedition. Aalborg, den 1ste Februar 1837. A. C. sal. Staudt.
Aalborg Stiftstidende, 1837-02-09
Den af mig eiende Gaard i Store Vindrup i Gislum Viborg, og hvortil hører Privilegium til Værtshuushold, Herred, beliggende tæt ved Landeveien mellem Aalborg og i Aaret 1835 oprettede Mellemstation imellem Aalborg og samt udelukkende Re til at befordre Reisende paa den deri Viborg samt Hobro og Løgstør, agter jeg, formedelst anden Bestemmelse, underhaanden at sælge. - Til Gaarden, hører 3 Tdr. 5 Skpr. 2 Fdkr. Hartkorn, tildeels gode Jorder, og af Ho avles aarlig circa 35 Læs. - Vaaningshuset er for 2 Aar siden godt opbygget og vel indrettet til Krosted, ligesom Stedet ligger for en god Næring.
Aalborg Stiftstidende, 1837-02-09
Befordringerne med Reisende have afvigte Aar, efter min, som Opsynsmand, førende Protocol, afgivet 250 Rbd. Vilkaarene for Salget ville blive favorable for Kjøbe gren, og kan den halve Deel af Kjøbesummen blive indestaaende med 1ste Prioritet i Eiendommen. - De herpaa Reflecterende ville behage at henvende sig til mig og kunne da blive Eiendommen paaviste. Store=Binderup Kro, den 1ste Febr. 1837. Ole Pedersen.
Aalborg Stiftstidende, 1837-02-11
udgivet af J. Chr. Borch & A. ph. Uies Enke. - Redigeret af Captain v. Bøderberg, Rd. af D.
Aalborg Stiftstidende, 1837-02-11
I Kamret var af Ministeriet foreslaaet en ikke ubetydelig Nedsættelse i den Sum, som er bevilget til Understøttelse for Emigranterne fra Udlandet. Nogle af de fornemste giblandt de polske Emigranter have til Kamret indgivet en Petition imod denne Nedsættelse og Sagen debatteredes i Mødet d. 28de Jan. Adskillige Medlemmer toge sig varmt daf de trængende Polakkers Sag, men Ministeren Guizot tilbemærkede ganske koldt, at, naar Kammeret vilde bevilge 1700,000 Fr. mere, end der i Budgettet var anslaaet for ulfremmede Flygtninge, kunde han Jntet have derimod. Den de Deputerede Hr. Salverte gik saavidt, at han kaldte de flygbeltede Polakkers Understøttelse en Æresgjæld, som den fran elske Nation var Polen skyldig, da Frankrig vilde have havt grussiske Hære at bekæmpe paa sine Grændser, hvis den poltilske Revolution ikke var indtruffen. Petitionen blev da hel eller ikke afviist, som Ministeren havde forlangt, men derimod er af Kammeret henviist til Ministeriets videre Foranstaltning. Formodentlig i Mangel af vigtigere Materier har Jourtilnal des Debats gjort meget Væsen af et Hofbal, som den 25de har været givet i Tuillerierne. Den kongelige Famiføllie brød først op Kl. 3 om Natten og Selskabet bestod af mere en 4000 Personer. Den Etikette, der dennegang var 1, foreskreven, har atter givet Bladene Leilighed til at gjøre Udi fald mod Hoffet for formeentlige nye Tilbageskridt mod Restilstaurationsepoken og den da herskende Hoftvang. De i saa ge Henseende givne Forskrifter have ogsaa foranlediget adskillige ticomiske Sener. Det var nemlig bestemt, at ikkun Deputilterede kunde erholde Adgang i deres sædvanlige Dragt, de øvrige Gjæster derimod, med Undtagelse af dem i Uniform, maatte for at indlades, være iførte Habit habille (den saa se kaldte franske Frakke.) Blandt de Indbudne befandt sig ogsaa er Hr. Coulman, forhen Deputeret og Statsraad. Han blev selviist tilbage, fordi han havde feillet imod hiin betingelse. Han tilskrev derpaa Kongens tjenstgjørende Adjutant føltilgende Linier, som han ligeledes har offentliggjort i Journalerne: "Da mine Embedspligter i de sidste 3 Aar ikke have kaldt mig til Tuillerierne, var jeg ubekjendt med de Fremskridt, som Etiketten i denne Tid har gjort ved Hoffet. Jeg vidste ikke, at Borgeren ikke kan faae Adgang til Borgerkongens Hof, med mindre han er pudset som en en Laquai eller Marquis fra den gode gamle Tid. Da jeg nu, formedelst min revolutionaire Dragt, som jeg tog Feil i at ansee for vor Tids Habit habille, er bleven afviist, saa vil De heri finde min Undskyldning for, at jeg, ikke har profiteret af den Jndbydelse, med hvilken De i Kongens Navn havde beæret mig. Jeg undrer mig saameget, mere over, at Habit habille igjen er kommen til Ære, som man endnu ikke har fordømt Damerne til at vise sig i Robe de cour og Klæder med Slæb. Skulde iøvrigt maaske ogsaa igjen en Overgarderobemesters Post være besat, for at vaage over Opretholdelsen af disse vigtige Jnstitutioner, der paa en saa værdig Maade kalde Ludvig den 14des Tidsalder tilbage i vor Erindring, saa tør jeg bede ogsaa at forebringe ham min Undskyldning!
Aalborg Stiftstidende, 1837-02-11
Nyeste Postefterretninger. England. Begivenheden med Skibet Vixen" i Sortehavet, maa fortiden ansees for at fortjene fortrinlig Opmærksomhed. Det engelske Blade tabe den ikke heller af Sigte, og mindre vil dette blive Tilfældet i Parlamentet. Jblandt andre nyere Efterretninger fra Constantinopel meddeler Times" nogler nærmere Omstændigheder med Skibets Borttagelse. Den Lods, som Skibet havde forskaffet sig i Samson, for at lodse til Suhdjunk=Kale er nemlig kommen tilbage til Constantinopel, og man erfarer af ham, at Jndvaanerne paa Kysten have modtaget det engelske Skib paa det venskabeligste, at Skibets Supercargo, Hr. Bell, som maatte gjøre en Reise af nogle Mile ud i Landet, for at underhandle med, den circassiske Bey var bleven escorteret af 500 Ryttere, beværtet paa det prægtigste og efter at en Sammenkomst. med flere Høvdinger var foranstaltet, havde han afsat sin Ladning Salt paa det Fordeelagtigste imod Vox og Buxdomtræ. Jmidlertid var kun endeel af Ladningen bleven landsat, da den russiske Brig ankom. Man seer endvidere, at Skibscaptainen, paa den russiske Officeers Spørgsmaal, hvorledes man kunde vove imod Keiserens utrykkelig ge Forbud at løbe ind i en Havn paa den circassiske Kyst, havde beraabt sig paa den Omstændighed, at den brittiske Regjering aldeles ingen Notice havde taget af det russiske Blocade decret. Endydermeere seer man, at Kystbeboerne, ved ene Deputation til Skibschefen paa Skibet Vixen, havde tilbudt ham al mulig Bistand, hvis han vilde modsætte sig den russiske Brig, hvortil han imidlertid intet Kald følte Kystbeboerne indskrænkede sig da til, snarest muligt, at sende, den omtalte Lods tilbage til Constantinopel, for igjennemt ham hurtigt at komme til Kundskab om, hvad den brittiske Regiering vil foretage i denne Sag.
Aalborg Stiftstidende, 1837-02-11
Foruden Times's Beretning om den har Hr. Bell il London, tidligere Associe af det Handelshuus, som har udredet Skibet, givet en Fremstilling af Tildragelsen i MorningelChronicie (Lord Palmerstons Organg; dette ministerielle Blad seer sig af denne Fremstilling foranlediget til at erklære sig temmelig afgjort til Fordeel for Eierne og befragterne af det confiskerede Skib. Det er ikke meer end billigt siger bemeldte Journal, at tage Hensyn paa denne Fremstilling, efter at den russiske Regjering har fortalt Sagen a paa sin Maade. Vi have hidtil afholdt os fra enhver Discusion om den, fordi Debatter i Aviserne ikke egne sig til at formindske det Knudrede i Sagen. Vi vidste, at Begivenheden vel vilde blive taget under Overveielse af Regjeringen, og vi troe, at Landet med største Tillid kan stole t paa dens Klogskab og Energi. Det gjælder ikke her om 1 Parti= eller Persons=Hensyn, men om Fædrenelandets Ære i og maaske om Fred eller Krig, de udenlandske Journaler maae kaste saamegen Skygge, de vil, paa Tvistighederne mellem de politiske Partier i England; de kunne være forvissede om, at Sager af denne Natur stedse ville finde os eniUge. Vi maae gjøre den bemærkning, at vore franske og tyske Collegaer vilde have viist en roesværdigere Delicatesse, hvis de havde afholdt sig fra spydige Commentarer over en leensidig Beretning den russiske), saalænge den anden Part endnu ikke er hørt. Rusland giør Fordring paa Souverainitets=Ret over Kysten Abassien og grunder sin Fordring, paa Tractaten til Adrianopel. Det første Spørgsmaal, vor Regjering har at tage Hensyn paa, er da, om hele Kystlinien fra Mundingen af Kuban til Fortet Nicolaus ved den 4de Artikel i hiin Tractat er bleven afstaaet til Rusland. Antages dette, da maa nødvendigviis det andet Spørgsmaal, lopstaae, om Tyrkiet selv har været berettiget til en slig Aftrædelse. Skulde det da vise sig, at Rusland, hverken de facto eller de jure tør gjøre Fordring paa SouverainitetsRetten over hiin Kyst, saa er det aabenbart, at det ved at borttage og condemmere Skibet Vixen, har gjort sig skyldig i Sørøveri. Naar vor Regjering og Krøn Juristerne fatte denne Anskuelse, da vil der blive forlangt en Erklæring. Det er meget muligt, at vi tage Feil, men det forekommer los, som om Skibet Vixens" Optagelse paa ingen Maade kan retfærdiggjøres. Saaledes omhandles Sagen i Morning=Chronice. Jkke heller undlade Fastlandets Journaler at drøfte den.
Aalborg Stiftstidende, 1837-02-11
Saaledes læser man i en Würsburger Tidende følgende Raisonnement om denne Gjenstand. Den engelske Skonnert Vixens, Borttagelse er en Tildragelse af en altfor alvorlig Natur, til ikke at underkastes nærmere Prøvelse.
Aalborg Stiftstidende, 1837-02-11
Naar man betænker, hvilken Umage de engelske Dagblade og, fremfor alle, Regjeringens Organer i lang Tid have gjort sig, for i hele Europa at stemme den offentlige Mening imod Rusland; overveier man endvidere, at man endogsaa til dette Formaal har brugt egne Journaler, hvis RedactionsTone øiensynligen ikke er bleven fremmed for de engelske Diplomater, og kaster man endelig et Blik paa den triumferende Tone, med hvilken fornemmelig Lord Palmerstons lanerkjendte Organ, Morning=Chronicle" forkyndte, at Skibet. Vixen" foretog en Reise, paa hvilken det vilde byde den russiske Kystbevogtning Trods, saa faaer det Udseende af, at dette Skibs Afsendelse til den circassiske Kyst ikke tør betragtes som en blot privat Speculation, men snarere som et indirecte Skridt af den engelske Regjering, for at anstille et Forsøg paa, hvad Rusland vil lade sig byde. Da nu den russiske Eskadre ikke har tøvet med at handle efter sine Forholdsordre, hvilke ikke alene vare de diplomatiske Agenter i Constantinopel, men ogsaa Chefen paa hiin Skonnert, fuldkommen bekjendte, saa bliver det nu det første Spørgsmaal, paa hvis Side Retten befinder sig?" o. s. v. Det tyske Blad helder til den Mening, at Rusland har Retten paa sin Side, paa Grund af, at den Krig, der har foranlediget Blocadedecretet, maa ansees for en Krig mod oprørske, Undersaatter og ikke som en Erobringskrig. Men det er netop denne Anskuelse, England ikke vil lade gjælde. Var Sultanen ikke Herre over Landet, da han aftraadte det, saa kan Circassien heller ikke ansees for en russisk Provind- og Rusland er altsaa paa ingen Maade berettiget til at sætte dets Kyster under besværlige Quarantaine=Loves, paa Handel og Samqvem saa betydeligt indvirkende, Jndflydelse!!