Viborger Samler, 1841-12-09
Orienten. De nyeste Begivenheder i Syrien vække stor Sensation i Constantinopel. Mere og meere synes det, at den franske Regjerings Anskuelse: at kun Mehemed Ali og Jbrahim Pascha vare istand til at beskytte de betrængte Christne imod fanatiske Muselmænds Forfølgelser, har været rigtig. Man svæver i velgrundet Bekymring for de Christnes Skjebne i Damascus. Udlændinge have havt deres Hænder med i det blodige SpilDe tyrkiske Auctoriteter have endnu ikke blandet sig i Striden; deres Svaghed maa tjene dem til Undskyldning. Men Maroniterne anklage høit Englænderne som Ophavsmænd til disse Rædselscener. - Om Kampen imellem Druserne og Maroniterne hedder det i en Skrivelse fra Beirut af 29de Octbr. "Anførte af modige og krigserfarne Høvdinger, overfaldt Druserne de maronitiske A Christne. Hundrede Landsbyer ere blevne et Rov for Flammerne; mange Mennesker have tilsat Livet i Kampen; Hundreder af Børn, som Sværdet skaanede, ere bortførte i Slaveriet. – Staden Beirut har modtaget flere hundrede fordrevne Familier, der af de fantiske Druser forfulgtes lige indtil Stadens Porte. Den engelske Jngenieuroberst Rose, hvis Mod næsten er blevet til et Ordsprog, ilede med sine Adjutanter og nogle faa Tropper for at gjøre Ende paa Tumulten; men hverken denne udmærkede Kriger eller Selim Pascha eller Emir Beschir formaaede at standse Blodbadet. Alt hvad vi have bragt i Erfaring, er, at Tumulten langtfra ikke er dæmpet endnu. Efter Nogles Efterretninger skulle Druserne være kastede tilbage; Andre derimod paastaae, at de endnu holde dem i deres Positioner. Al Samfærsel og Handel er standset." Breve fra Alexandrien af 6te Novbr. meddele ligeledes detaillerede Efterretninger og Kampen i Syrien. Druserne skulle have vægret sig ved at betale den dem paalagt Tribut og overfaldet i Deire el Kammer, Emir Cassem, Libanons Fyrste, der kun havde hos sig 900 a 1000 Maroniter. Det var imidlertid lykkets disse at tilbagedrive de oprørske, 5000 Md. stærke, Druser; men den tilkæmpede Seier gjorde Maroniterne uforsigtige, og senere lede de ved Schuesat i Nærheden af Beirut et fuldstændigt Nederlag. Nu angrebe Druserne Maroniternes Landsbyer og Klostere, og de værgeløse Christne maatte enten springe over Klingen eller søge Tilflugt i Beirut. Ved den engelske Oberst Roses Mægling skal en Vaabenstilstand være bragt istand. – Efter Efterretninger over Constantinopel havde Emiren i Spidsen for 6000 Maroniter forskandset sig vel Babda, 3 Mile fra Beirut, og det skal senere være lykkets ham at fordrive Druserne. Efterretningerne ere modsigende; kun deri ere de enige, at Tyrkernes Herredømme over Syrien kun er nomielt, og at Usikkerheden i Syrien er større end nogensinde for J denne Tid har i München været foreviist en Maskine der kan gjælde som et nyt Phænomen i Mechanikens Gebeet, nemlig Østerrigeren Hr. Fabers Tale-Jnstrument, hvorved det efter flere Aars Studium er lykkedes Kunstne, ren at løse den fast utrolige Opgave, igjennem en livles Maskine at kunne frembringe den menneskelige Stemmes artikulerede Toner. J denne Maskine ere de menneskelige TaleOrganer, efter en streng physiologisk Opfatning eftergjorte i deres rigtige functionerende Forhold. Munden, Tungen og Luftrørene ere af elastisk Gummi, hvorigjennem Luften pres ses ved en Blæsebælg, som her udfører Respirations-Proressen. Skal Maskinen tale, saa sætter Hr. Faber sig ved et Slags Claveer, hvoraf hver Tangent ved Berørelsen tydeligt giengiver Lyden af et Bogstav. Berørelsen af disse Tangenter skeer med saadan Hurtighed, at Ordene høres fra Maskinen næsten ligesaa gesvindt, som der almindelig tales Maskinens Lyd kan modificeres fra den stærkeste Stemme ja næsten Skrig, til den sagteste Hvisken. Simple Themaer, som f. Ex. Melodien "God save the King, kunne endogsaa synges af Maskinen. Fortiden yder denne Maskine vel egent lig ingen anden reel Nytte, end at den kan forevises som en beundringsværdig Opfindelse; men for Døvstumme vil den muligt med Tiden kunne blive af særdeles Betydning. Hamborgs nye Børs, denne grandiense, men dog i æde Simpelhed opførte Pragtbygning, staaer nu fir og færdig, til Pryd og Nytte for Hansestaden. Den indtager et Fladerum af 249 Fod i Længde og 178 i Brede, danner altsaa en lang agtig Fiirkant, placeret i et af de ældste Qvarterer af Staden, paa den Plads, hvor det af Grev Adolph af Nassau grundede Magdalene Kloster fordum stod. Denne prægtig Hall, der faaer sit Lys ovenfra igjennem 28 store opretstaaende Buevinduer, har ialt en Størrelse af 28,000 Qvadratfod. Rundt omkring Samme, i umiddelbar Forbindelse med Arcaderne, ere anbragte 21 Mægler-Contoirer og Forretnings Værelser, af forskjellig Størrelse og afsondrede hver for sig. Gulvet i Hallen er overtrukket med Olie-Cement og fra Søile til Søile inddeelt i Qvadrater, i hvis Midte er anbragt et stort Øie af tykt Patent-Glas, hvorigjennem Lyset, falder ned i de store Kjælderhvælvningers forskjellige Afdelinger. Med Undtagelse af Contoirerne og Sideværelserne, opvarmes det Hele ved heed Luft, som, da der ved Foden af Søilerne ere anbragte ubemærkelige Aabninger, der correspondere med den ydre Luft, udbreder en blid og behagelig Varme, og hele Bygningen skal oplyses med Gas, hvortil Rørene allerede overalt ere anbragte.