JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-06-29
Den engelske Regiering synes fast at have antaget den Grundsætning, at den hverken er de ulykkelige Fremmede Understøttelse eller Belønning skyldig, som har opeftet dem deres Tilværelse. Neppe ere de blevne uduelige til at udføre deres Tieneste enten til Lands eller Vands, saa indskibe de dem, og kaster dem ud paa Kyster, uden i mindste Maade at bekymre sig om, paa hvad Maade de der blive optagne. Forrige Aar gav flere Exempler herpaa, og for 14 Dage siden har samme fornyet sig. Hundrede af disse Ulykkelige har for kort Tid siden erholdt Beviis paa denne Umenneskelighed og Uraknemmelighed; de bleve transporterede i lette Fahr tøier til i Nærheden af Landet, og omendskiønt de vare syge, tvang man dem dog til at begive sig i Land, hvorved Vandet steeg dem endog over Hofterne; flere satte Livet til, de andre kom paa forskellige Punkter i Land paa Kysten og toge Veien til deres Fødestæder. Af disse ere der i Junii Maaned komne igiennem Hamborg: Anton Mohrhof og Christian Weber, født i Egnen af Hanover, som over i 30 Aar have tient ved det engelske Artillerie, og nu maatte vende tilbage for at anraabe deres Beslægtedes og Medborgeres Medlidenhed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-06-29
Af Frue Bruns interessante Reiser har tilforn været Adskilligt anført i disse Aviser. Af en Recension over samme, i Journalen for udenlandsk Litteratur, erfares med Bedrøvelse (i Anledning af hendes maleriske Skildring over de skiønne med Poppeltræer beplantede Landeveie i det Badenske) at nu den skiønne Landevet fra Carlsrube til Rastadt er bar og øde, fordi en Cammeralisk fandt paa, at lade denne 3 Mile lange Alle af ældgamle, høistammede, mandstykke Poppeltræer om hugge, og ved Auction bortsælge til de Høistbydende. - Dette oprører Følelsen ligesaa meget, som at Rousseaus Buste paa den nu forfaldne, øde, ureenlige Promenade (le Bastions, i Gens nu kun tiener til Forlystelse for Gadedrengene, som der kaste til Maals efter - Philosophens Næse!
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-06-29
Tyrkiet. Til Hermannstadt er indløben Efterretninger fra Bukarest af 22de Mai, som melde, at General Kutusow er Dagen forhen afreist til Rutschuck, hvor han dog kun har opholdt sig een Dag, og derpaa igjen vendt tilbage til Bukarrest. General Sat har i flere Dage været farlig syg; Generallieutenant Woinoff. som for nogle Dage siden er ankommen fra Jossy, vil paatage sig Commanden over den første Division. Ge¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-06-29
nerallieutenant Markoff er arkommen fra Bessarabien, og General Saltukin fra Crajova til Bukarest; sidste er udnævnt til Commandant i Braila. Den tyrkiske Flaade, med flere Kanonbaade har alt ladet sig see for Varna.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-06-29
Paa russisk Side giør man alle Foranstaltninger ved Mundingen af Donau, til at afslaae alle Fiendens Angreb,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-06-29
Bekiendtgiørelser. J efterstaaende ved den Kongl. Priseret i Aarhuus paadømte Sager, er saaledes kiendt for Ret: J Sagen: Kaperfører Christian Geertsen Reiner, contra Skipper Sammel Mattenly, Skibet Rachel: Det af Kaperfører Chrillian Geertsen Reiner opbragte Skib, Racheel kaldet, ført af Skipper Mattenly frigives tilligemed dets Ladning. Retsomkonningerne udredes af den Opbragte. (Paakiendt den 22de d. M.)¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-06-29
J Sagen: Kaperfører Anders Andersen, contra: Skipper Geert Frusmus Edden, Skibet die Wrouw Maria: Det af Kaperfører Anders Andersen opbragte, af Skipper Geert Frusmus Edden førte Skib, die Wrouw Maria kaldet, med sammes indehavre Ladning, tilkiendes Opbringeren som god Prise, dog reserveres Toldvæsenets Ret i samme, til den, som forommeldt, forsvegne Sundtold. Retsomkostningerne udredes af Prisen. (Paakiendt samme Dato ) Hvilket herved, i Overeensstemmelse med Kaper=Reglementets 27de s., bekiendtgiøres af A. L. Schumacher, Priserers Secretair.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-06-29
Formedelst anden Bestemmelse, lader Bagermener Rasmus Svane - om antagelig Bud skeer - ved een eneste Auction, Tirsdagen den 23 Julii, bortsælge sin iboende Gaard paa Broberggaden No. 397 og 398, bestaaende af 9 Fag Huus til Gaden, med 3 Fag Qvist, foruden at der er Byggeplads til 2 Fag Port, eller hvad anden Jndkiørsel man ønsker, 5 Fag Baghuus, for kort Tid siden af nye opført, 9 Fag Halvtag, 4 Fag Skuur, rummeligt Gaardsrum med fortræffeligt Pompevand, og en have over paa 7000 Alen, hvorfra er en skiøn Udsigt. Stuehuset er indrettet til Bagerie, og er desuden vel skikket for Folk, der ville brygge og brænde. Saasnart Gaarden er bortsolgt forauctioneres en Deel Jndboe, bestaaende af Sengeklæder, Linned, Kiøkkentøi, Borde, Stole, Skabe, Kakkellovne, Sølv og Kaaber; alt efter de Conditioner som paa Auctionsstedet vorde bekiendtgjorte. Denne Eiendom kan og underhaanden faaes tilkjøbs, naar inden bemeldte Tid derom accorderes med R. Svane. Aarhuus, den 28de Junii 1811. Aarhuus Adresse=Contoir giver Anviisning hvor et blaa og hvidt Lommetørklæde med Bogstaver: C. C. R., funden ved Mindet i Gaar, er af Eieren at bekomme imod dette Avertissements Betaling. Aarhuus, den 29de Junii 1811.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-06-29
Nye moderne Kasketter faaes hos, og syes af Telegraph Jnspecteur Melbyes Kone. En pommersk Bielke, 13 Tommer tyk, 22 Alen lang, anvises til Salg af Telegraph-Jnspecteur Melbye. Øster-Tørslev Kroe, med tilliggende Eiendomme, ansat for Hartkorn Ager og Eng 2 Tdr. 6 Skp. 3 Fdk. 1/2 Alb. bliver, efter Vedkommendes Begierning, stillet til offentlig Auction Tirsdagen den 9de Julii, Formiddag Kl. 10 slet, samt paafølgende 16de og 19de f. M., og, om antagelig Bud skeer, ved 3die og sidste Auction bortsolgt, hvorefter videre samme Dag fortfares med Auction over Stedets Jndboe og Besætning, bestaaende af Chatoller, Dragkister, Speile, Borde, Stole, Senge= og Sengeklæder, Dækketøi, og andet Linned, Guld, Sølv, Kaaber, Jern og Blikfang, nogle gode Køer, 2de stærke Arbeidsbester, m.m., alt efter de paa Auctionsstedet bekiendtgiørende Conditioner, Stedets Bygninger ere alle i god Stand, af Egebindingsværk, med murede Vægge. Jndhuset beqvemmelig indrettet til at modtage Reisende, hvorved kan haves god Næring, formedelst den forbigaaende Landevei imellem Randers og Udbyehøis Færgested. Conditionerne er forintil Eftersyn hos undertegnede Auctionsdirecteur. Mariager, den 24 Junii 1811. H Tetens Hos Søren Pedersen i Sønder Galthen er underhaden at faae tilkiøbs : en Gaard, som staaer for 9 Sk. Hartkorn, hvorpaa kan græsses og foeres 2 Bester, 6 K. og 8 Faar, foruden en indhegnet Græslod, hvorpaa græsses 5 Høveder; til Gaarden kan avles 16 Læs HeJndmarken bestaar af 30 Tdr. godt Sædeland, Udmardaf 8 Tdr. Land, godt ung Ege- og Bøgeskov, foruElleskov og overflødig Tørveskiær. Gaardens Bygning er af nye opbygt i Aaret 1800, 13 Fag Stuehuus er in rettet til en honet Familie. - Ligeledes kan faaes en me dre Partel, bestaaende af 10 Tønder Land, med fornød Bygning og fornøden Jldebrændsel. Søren Pedersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-06-29
Paa Hiørnet af Studsgade og Graven No. 1 Litr. 32 er til meest billigste Priser tilkiøbs at bekomme: G. Congo Thee, Sago, Riis= og Perlegryn, Puddersuk- og andre raffinerede Sukkere, Kaffebønner, Provenceels engelsk Bleghvidt, Berlinerblaae, malet Blyant, Gaa æbler, tørre Pommerantzer, Cancel, hollandsk Cardemume, Safran, rød og hvid Kride, Kønrog, Brunrød, Svorød Lak og Bomuld, med flere Sorter Vare; tillige har og godt stærk Brændeviin, a 3 Mk. Potten, i Ankers bedre Kiøb, hos Peter Møller, forhen boende paa det store Torv.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-06-29
Gode tørrede Flynder i Bundter, er at faae hos C. v. Berger ved Mindet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-06-29
Hos Elias Møller paa Vestergade er indsat til Forhaling et Partie hvide Tallerkener, at bekomme for bil Priis. Græs og Klever tilligemed en Parcel Rug 3 ver med det første stillet til Auction i Toften imellem V. ster- og Munkeport. Dagen og Timen vorder siden i stemt ved Trommeslag.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-06-29
Hvor der til dette Aars første November bliver en portant Møllersvends Tieneste ved en Vandmølle i Ege ved Horsens ledig, derom giver Adresse=Contoiret i Aarhunærmere Oplysning for de Søgende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-06-29
En midaldrende Mand som tegner og skri NB. v., m.m., ønsker sig et skikkelig Sted, informere Børn. Nærmere Efterretning gives i No. - paa Volden i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-06-29
Efterlysning. Af Veile Amts 63 Lægd, Vest Sogn, have Bent Olsen Trelde og M. P. Linnet, som fodet oldenborgske Jnfanterie-Regiment var overgaaet 2den Bataillon Siællandske Jæger-Corps, ikke indfunde dem. Hvo som antræffer disse Rømningsmænd ville anhold dem, og behageligen tilmelde deres Paagribelse, mod af medgaaende Omkostningers Erstatning, til forbemeldte Betaillon, hvis Addresse er: Sønder-Riess pr. Warde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-07-02
Indenlandsk. (at Handelstidenden, Statstidenden og dens Avis.)re passerede Sundet: 16 Skibe af forskillige Slags.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-07-02
Helsingøer, den 24de Junii. J avigte Etmaal, Den 25de Junii. Siden i Gaar ere, Skibe passe nede Sundet. lige Stilere været i Sigte herfra. En Brig, lastet med passerede Sundet. J disse 3 Dage have ingen fiendtDen 26de Junii. J sidste Etmaal ere 19 Skibe opbragt til Kiøbenhavn til nærmere Undersøgelse. - At Salt og Frugter, er som mistænkelig bleven anholdt og slutte af et Brev fra en Bondekone i Egnen af Vording, borg til sin Mand her i Garnisonen, maa Flesket være Raad, hvad hun har at giøre, da man kun har budet der faldet meget i Prisen; thi hun adspørger dennes Prangere; thi disse gives nu vel overalt. En Slagter hende 3 Rdlr. for Lispundet. Men mueligt det er af i Byen, som i Odsherved havde tidlig i Vinter opkiøbt her af Byen traf for nyelig paa en saadan Pranger her 19 a 10 Rd., og skiøndt Slagteren bød til 8 Rd., kunde Flok, a 7 Rdlr. Stykket. Nu forlangte denne igien mange Flokke Lam, og akkorderet for 5 a 6, og kun een han dog ingen Akkord treffe. En slig Pranger betingen sig altid forud hos Bonden, at Lommene maa græsse paa koster Føden til disse Kreature Prongeren hele Sommeren hans Marker, indtil de afhentes. Paa saadan Maade aldeles intet; han kan altsaa holde dem i høi Priis. Og af er en Slagter forlegen, maae han vel betale dem; og i dette er vel en medvirkende Aarsig til Lammekiødets høie Priis, 3 a 4 Mk. Pundet, 15 til 30 Mk. en Fierding. Naar nu en saadan Pranger har opkjøbt 2 a 300 Lam, og profiterer fra 1 til 3 Rdr. paa Stykker, saa er slig Fordeel en skiøn Jndkomst; men om deraf svares Jndkomstskat, bliver et ubesvaret Spørgsmaal, Det gives endnu en anden Pranger her, som allerede har opkjøbt nogle Stude, der skulle staae til Efteraaret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-07-02
Corsøer, den 26 Junii. Baade i Gaar og i Dag har Beltet, saavidt sees kunde, været frit for fiendtlige Seilere. J Sprogørbeltet ere ingen fiendtlige Skibe, men i Langelandsbeltet, imellem Gulstav og Westernæs, er, efter Telegraph Raport fra Enehøi, en Convoi til Ankers, som vil nord efter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-07-02
Nakskov, den 23de Junii. Den fiendtlige Flaade, passerede i Gaar Middags her forbi nord fra. Den bestod af omtrent 190 Seilere, hvoriblandt 4 Linieskibe, 3 Fregatter, 3 Brigger, 1 Skonnert og nogle armerede Skibe. Kl. 6 om Eftermiddagen var den ude af Sigte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-07-02
Batteriet Trekroner, den 24de Junii. Jafvigte Etmaal ere indpasserede 21 og udpasserede 10 Skibe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-07-02
Blandt de Jndpasserede var et Fartøi fra Calmar, hvis Fører beretter at han Natten imellem den 22de og 23de dennes under Bornholm har seet en fiendtlig Convoi, efter Skiønnende 200 Seilere, styrende vester efter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-07-02
Den 25de Junii. Jndpasserede 28, udpasserede 11 Skibe. De nord fra Jndkomne have berettet, at de den 22de have seet en fiendtlig Fregat under Kullen, og at der ved Wingøe ligge 8 fiendtlige Linieskibe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-07-02
Den 26de Junii. Jndpasserede 8, udpasserede 29 Skibe. Skipperen af en svensk Galeas, kommen fra Westerwick, berettede, at han Natten imellem Søndag og Mandag sidstl. saae en fiendtlig Convol i Østersøen, omtrent 100 Sellere stærk, men Mørket forhindrede ham at observere Antallet bestemt, ligesom det og foraarsagede at han ei kunde see, hvor mange Krigskibe heriblandt befandt sig. Hr. Peter Møller paa Østerbroe 95 havde det Uheld Natten til den 25de og 26de Junii at miste en af sine bedste Heste som gik paa Stadens Fælled, ved det den paa en mordisk Maade er bleven stukket og hugget af en Sabel saa stærkt, at den efter fire Timers Forløb døde. Hesten var omtrent 6 Aar gammel, og af Værdie 7 til 800 Rd. Den der opdager Gierningsmanden faaer 50 Rd. i Douceur. - Med Uvillie og med Ønske, at slige slettænkende Menneskeer maatte opdages, læser man i Adresavisen, at en af Hr. Haagensens Heste paa Østerbroe. No. 113, i samme Nat ogsaa er stukket med en Kniv i Boven, Baglaaret og i Struben. Tyve Rigsdaler, og mere om forlanges, faaer den, der kan trække Gierningsmanden frem for Lyset. Hr. Lieutenant Ørsted, som traadte af kongelig dansk i russisk Tieneste, har, for hans i Krigen mod Tyrkerne udviiste Tapperhed, af Hs. Majestæt Keiseren af Rusland, under 6te October f. A. erholdet St. Annaordenen, af 3die Classe, og med samme følgende Skrivelse fra Hs. russisk Keiserl. Majestæt :Hr. Cornet Ørsted, For den Topperhed De viste i Slaget mod Tyrkerne de 11te og 12te Junii sidstl. ved Festningen Schuma, hvor De af egen frie Villie havde modtaget befaling at forene Dem med det kjenske Grenadeer-Regiment, og med særdeles Mod commanderede et Tog, men endnu for samme var bleven sendt med Ordre til de allerfarligste Punkter, og udførte dette med den største Nøiagtighed, udnævner Jeg Dem til Ridder af den hellige Annaordens 3die Classe, hvilket Tegn Jeg herved tilstiller Dem, og befaler Dem at anlægge og bære efter Forskrivterne. J det Jeg er forsikkret om, at dette skal tiene Dem som Opmuntring til ydermere Jver i Deres Tieneste, forbliver Jeg Deres Veldevaagne Alexander. Givet i St. Petersburg Krigsminister. den 6te October 1810. Børklev de Tolly. Seneste Cours af danske Bankosedler imod Species 763 Procent, som udgiør for 1 Rd. Spec. 7 No. 63 s.D. C. Bankoledler, og Hamborg=Banko solgtes sidst til 787 Procent l. S. og 792 Proc. k. S.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-07-02
Befordring. Den 28de Junii er Sognepræst for Søebye, Skade og Halling Menigheder i Aarhuus Stift, J. Møller, udnævnt til Sognepræst for Nimtofte og Theestrup Menigheder i samme Stift.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-07-02
Prædikanterne paa Fredag. Domkirken Hr. Skolelærer J. Bech. Fruekirke Hr. Studsgaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-07-02
udenlandsk. (Af Altona Meeur og Hamborg Correspondent.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-07-02
Frankrig. J. Majestæt Kongen af Spanien er afreist fra Paris, er at vende tilbage til sit Rige. National-Consisimmet har holdt sin anden Forsamling den 29de Junii. Den 19de blev holdt en GeneralCongrcation, ved hvilken de Keiserl. Commissairer vare nærværende. Son disse nævner man Hr. Pigot de Preameneu, Miniser for Gudsdyrkelsen, Hr. MareschalsMinister for de venlandske Anliggender i Kongeriget Jtalien. Constliummet her bevilget alle dem som bivaane samme, en Aflad paa 100 Dage. Antallet af Consiliumets Medlemmer bestaar af 104 Fædre, hvoriblant 6 Cardinaler, nemlig Fesy, Primas i Gallien; Maurv, Ærkebiskop i Paris; Jndadari, Ærkebiskop i Siena; SpinaÆrkebiskop i Henne; Caselli, Biskop i Parma; og Cambaceres, Erkbiskop i Rouen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-07-02
Følgende Efterretninger og Armeerne i Spanien og Beleringen or Tarragona læses i Moniteuren af 18de Jumi: General Suchet, Commandant en Chef for Armeen i Arragonien aarscherede i de sidste Dage af April imed Tarragona. Siden den 3die Mati var Fienden nød til at trækkelig tilbage i Pladsen. Den 4de lev Tarragona fuldkommen indsluttet fra Søesiden. General Salme indtog med det 16de og 17de Linieregiment 2 Skandser for ved Fortet Oliva. Den italienske Division indtog 2 faste Poster, hvoraf den ene laae paa den Barcelloner Landevei. Generalen en Chef lod Vandledningerne afskiere, hvorfra Tarragona erholder sit Vand. Staden og Fortet Oliva blev recognosceret. Den sidste Plads har Spanierne arbeidet paa i 3 Aar og har kostet dem 7 Millioner.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-07-02
Den 6te slog Commandant Annet med 300 Mand 1500 Miquelets og 500 Mand lette Tropper, som havde angrebet Posten Montblauch.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-07-02
Den 8de begyndte General Rogniant at anlægge en stor Forskandsning ved Havet. Om Natten blev Arbeidet dreven rolig; men om Dagen nærmede sig et engelsk Linieskib paa 74 Kanoner, et raseret Skib og 2 Fregatter, flere Corvetter og en Mængde bevæbnede Fartøiet og foruroligede vores Arbeide med mere end 1500 Kanonskud, der dog ikke anrettede nogen Skade.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-07-02
Den 10de kom Campo Verde med den svage Rest af sin ved Figueros slagne Armee tilbage til Tarragona. Den 14de lod Generalen med 800 Mand af de bedste Tropper tage 2 Forskandsninger for ved Fortet Oliva Disse Brave styrtede ud i Forskandsningerne uden at giøre et Skud. Dagen derpaa forsøge 3 Colonner fra Oliva igien at bemægtige sig samme, men bleve næsten alle drædte. Garnisonen i Tarragona gjorde et Udfald med 6000 Mand imod 2 Batailloner, ved Francoli. Fegtningen var stræng. Et Elitcompagnie kom til Hielp, og Fienden blev angreben og forfulgt til Festningens Glacie, der, saavelsom Flaaden gjorde en forskrækkelig Jld. Spanierne efterlod sig 300 Døde, og havde over 600 Saarede. Paa vor Side blev 100 Mand i Døde og SaaDen 25de adspredte General Frere med 5 Batailloner, og 400 Hestfolk de Bander af Miqvelets under Sarssields Anførsel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-07-02
Den 23de blev et Bresche=Batterie aabnet imod Oliva og den 27de vare 3 andre bevæbnede. Der skede er Udfald, som General Salme gik imod med det 7de LinieRegiment, og just som han raabte: Brave Syvende, fremad, blev han dræbt af en Flintekugle; men Fienden har dyrt betalt det. Vore Brave styrtede ind paa Fienden og anrettede et skrækkelig Blodbad. Den 28de bleve Batterierne demaskerede, og uagtet den meget levende Jld fra Olion og fra Festningen, blev vor Overlegenhed snart afgjort og en Deel af Jlden fra Oliva henimod Aften bragt til at tie.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-07-02
Commandeuren en Chef, Grev Suchets Beretning til Fyrsten af Neuschattel: Major General!
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-07-02
Deres Durchlauchtighed har af min sidste Beretning set, at Bresche=Batteriet, Kongen af Rom, understøtstet af 3 andre Batterier, har den 28 Maii bragt Forter Oliva til at tie. Den 29de om Aftenen Kl. 8 gav 4 Kanonskud med Kartetscher Signal til Storm. Genetal Ficatier commanderede samme. Den første Angrebs=Colonne, under Bataillonschef Revel, bestod af 300 Mand. Capitainen af Genniet, Papigny, gik med 10 Sapeurer forud, som vare forsynede med Øxer og Stiger. Man havde megen Umage med at faae Porten, hugget ind. Capitain Papigny erholdt en dødelig Blessure. De 2 Angrebs=Colonner paa 300 Mand Kierne stopper af det 7de Linieregiment, under Bataillonsche, Miocqve og under Capt. Desair, min Adjutant, trængte giennem den Deel af Fortet hvor der var skudt Bresche, hundrede Stiger vare kastede i Gravene; vore Voltigeuer styrtede sig under Fiendens Jldløs derpaa. Gravene have 20 Fods Dybde og Stigerne vare kun 15 Fod lange. Mineur=Sergeanten Meunier stillede sig paa Spidsen af Stige og lod Voltigeurerne klavre op paa sine Skulde for at naae Breschen; man fulgte hans Exempel, men det gik alt for langsomt for Soldaternes Utaalmodig bi; de opdagede endelig i Gravenne en Deel af Vandningen, som lettede Passagen. En tredobbelt RadPalilader forsvarede denne Passage. Den italienske Jngenieur=Capitain Vacani lod Palisaderne hugge bort og trængte fremad. De italienske Sapeurs viste ved sinne Leilighed den største Duelighed og Bravoure. Jo større Fiendens Modstand var, jo mere anstrængte vore Brave sig, under det Udraab: Napoleon leve Man skiød endnu med Kartersker fra nogle af Fiendens Kanoner i den ene Ende af Fortet. Den brave Mis que blev saaret i Hoften. Adjutant-Commandanten Mesclop ilede til med den første Reserve af 500 Jtalienere, bragte Kampen igien i Gang, og sikrede Fortets Erobring. Forgieves søgte Fienden sin Lykke bag ved den 3die Grav; 200 Kanonerere bleve der dræbte paa deres Kanoner; den øvrige Deel af Garnisonen overgarsig paa Discretion. Der vare endnu 900 Soldater og 70 Officerer. Den øvrige Deel, bestaaende af 1500 Mand, vare omkomne ved Bajonetten. Under denne skrækkelige Scene formerede et almindeUgt Hurra, som kom fra en italiensk Brigade paa den venstre Fløi og af General Haberts Division, Fiendens Skræk, som var nødt til, paa Pladsens Volde, at underholde en bestandig Gevæhrild.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-07-02
Ved hiin glimrende Affaire, Monseigneur, har de italienske Soldater værdig koppedes med deres ældre Kammerater ; den hele Armee har viist den største Tapperhed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-07-02
General Harispe har givet nye Beviser paa sin Hengivenhed. Han var bedækket med Gruus og var bleven streifet af en sprungen Bombe. Men dette holdt ham ikke fra at trænge ind i Fortet; General Ficatier understøttede ham godt. Grenadeer Thiery trængte ind i Fortet, og som han styrtede ind paa en fiendtlig Lieutenant, rev en SergeansBajonetten af hans Gevæhr, Thiery trak sin Sadel, dræbte Sergeanten og bragte Officeren tilbage med sig som Fange. Victor Frand, Corporal ved samme 7de Linieregiment, dræbte den Officeer som førte Regimentet Iberias Fahne og bragte mig samme. Corporal Blanchini, en Jtaliene, trængte frem mod Flygtningerne lige ind til Stadens Porte, og førte 4 Officerer og 5 Soldater derfra til mig. Det Detaschement af det 16de Linieregiment, som saa tapper blev anført af Bataillonschef Revel, har bidraget meget til Fortets Jndtagelse. 40,000 Rationer Tvebakker, ligesaa mange Rationer Bælgfrugter, Stokfisk og Viin, 130,000 Patroner, 10,000 Pund Krudt, 47 Artilleriestykker, 50,000 Jordsække, 3 Fahner, 900 Fanger, foruden 70 Officerer, ere faldne Hs. Keiserl. Majestæts Vaaben i Hænderne. Vort Tab i de sidste 24 Timer, beløber sig ikke til 250 i Døde og Saarede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-07-02
Garnisonen i Fortet Oliva bestod, da det første Angreb blev gjort, af 8 Batailloner og 380 Artilleriestykker og Sappeurer, i alt 2580 Mand. Den 30te rykkede 3000 Mand ud af Festningen, og forsøgte igjen at indtage Fortet Oliva; men de Brave, som havde vidst at erobre det, vidste og at forsvare det; de lode Fienden rykke frem lige til Porten, og fordrev da eftertrykkelig : de omliggende Egne af Fortet bedækkede med fiendtlige Liig. Denne Erobring har gjort mig det muelig at aabne begravene imod Staden. Natten til den 2den Junii den første Paralelle, 100 Favne fra Bastionen des Chavines bleven aabnet. Jlden vil begynde saasnart Artilleriet er bragt op paa Batterierne. Vore Søebatterier har allerede bevirket Havnens Rømning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-07-02
England. (af Moniteur. og Journal de Empire.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-07-02
Paa forskellige Spørgsmaal, som den 14 Junii bleve gjorte i Windsor, angaaende Kongens Sundhedstilstand, er svaret følgende : "At Hs. Majestæt ikke befandt sig slettere, men befandt sig i samme Tilstand som i Gaar."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-07-02
Efter Breve fra Lissabon, seer man i Spanien og Portugal vigtige Begivenheder i Møde. Man paa staaer, at det er Franskmændenes Hensigt, paa een Tid at angribe os paa den nordlige og sydlige Side af Tagus, at Marschal Marmont, som er bleven forstærket med nye Tropper fra det indre Spanien, vil levere General Brent Spencer en Bataille paa Sletterne ved Leon, medens Marschal Soult, efterat have forenet sig med 2 nye Divisioner, vil angribe de Allierede i Dalen ved Guadalquivir. Disse ere de eneste Efterretninger vi have erholdt fra Halvøen. Efter Privatbreve havde Marschal Soult vedvarende sit Hovedqvarteer i Lerena, hvor han synes at vil forene al sin Magt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-07-02
Til de urimelige Rygter hører, at vi skulle have bemægtiget os Staden Genua. - Jmod det polske Cavallerie, som saa ilde har tilredt vore Tropper ved Albuerra, indeholde vore Blade skrækkelige Jnvectiver.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-07-02
Den smitsomme Feber, som i saa lang en Tid har hersket imellem den lavere Folkeklasse i Lissabon, henriver vedvarende mange Mennesker.