Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-06-01
Denne Udlænding har i dette Brev, kort sammendraget den nye National=Forsamlings Handlemaade, og viist hvorledes det i samme herskende Partie har fra første Dag af vildet nedtrykke KengensConstitutionelle Værdighed, og har stræbt at fremtvinge en nye Omstyrtning af de monarchiske, Levninger i Constitutionen, at den voldsom har foranlediget en Krig, som ingen af Europas Magter søgte imod Frankerig. Forfatteren siger: "at have hørt Keiser Leopold rose forskiellige. af den Const. Forsamlings Operationer, og tale og enkelte af dens Medlemmer. med Agtelse; at denne Keiser ved sin Kronning havde meent, man maatte lade Tingene deres Løb i Frankerig, at Kongen beholdt Myndighed nok efter Constitutionen, og at Europa derved, kun vilde blive roeligere. Han viser, at dette Partie, for at beholde Magten under Rolighedernes Storme, har eene havt Jnteresse ved Krigen, og i vesse Maader gjort de Udvandrede en større Tieneste end nogen anden Begivenhed kunde have virket og denne hans bemærkelse til staaer han selv ikke at være nye, men allerede udviklet i det vittige Franske Pamphlet. Offensiv Alliance=Traktat imellem de Franske Aristokrater og Republikanere. 2) Herpaa følger Samlingen af Brevvexlingen imellem den Franske Minister for de udenlandske Sager, Dumourier, og Ambassadeuren i Wien, Hr. Noailles, som ere Acterne til den Process som de Østerriske og Franske Vaaben vil dømme, i. Disse bekiendte Breve høre til en saadan Samling; man taale ingen Udtog. Det tredie Stykke er det sidste Formanings=Breve fra Paven til den Franske. Geistlighed. Hvem der kiender den Romerske Curial=Stiil vil ikke opholde sig ved Anmærkninger over de Ultramontanske Begreber det indeholder, og for en Protestant ere alle disse Noter i Magazinet selv upassende. Vores Sag med Rom er afgjort Aarhundrede siden. Det Heele er kun merkværdigt for den Fiinhed med hvilken Fyrstens og Kirkens Jnteresse er indvævet mellem hinanden, og for den Mellemvei Paven har taget for at forbeholde sig at handle efter Omstændighederne: er Krige ubeldig for Nat. Forsamlingen, prøver han vist nok Banstraalens Kraft; og hvis ikke, føler hans faderlige Hierte videre Medynk med hans forblendede Sønner. 4de Stykke er den fuldstændige Relation, som den Franske Minister Dumourier først havde læst i Kongens Raad og derefter i Nationalforsamlingen, hvorpaa Krigen blev besluttet den 20de April d. A. Denne Relation var ikkun indført Stykkeviis i Aviserne, og fortiener at kiendes heel. Alt i fleere Ting havde denne Minister viist sin Vankundighed i de brugelige Former i StatsMellemhandlingen. Med en myndig Dristighed havde han paastaaet, at aabne en nye Fremgangsmaade, hvorudi endog alle Hoffer skulde rette sig efter ham. Men den forvovne Fordreielse af Fakta og Depecher, den bydende Maade paa hvilken han foreskrive Kongen de Slutninger, som han skal drage af Ministerens Forestilling, og som Kongen har maattet følge; alt dette overgaaer hvad man kunde indbilde sig; og Resultatet deraf blive dette, at Østerrigsk Forbrydelse, hvorfor det skal straffes med Krig, er denne, at Fyrst Kanniz i hans Note af 18de Martii har bebreidet Jacobinerne. alle de Uordener, som truede den Franske Constitution en nye Omstyrtning; og da dette er alle fornuftige Folks Overbeviisning i Frankerig selv, og Jacobinerne. føle Sandhedens saarende Vægt; saa er deres Hævn saa meget meere fortvivlet. 5te Stykke. General=Gouverneurene for de Østerrigske Nederlande, deres Proclamation, i Henseende til den af Frankerig erklærede Krig. Dette er et Slags foreløbende Manifest imod den Franske Nation, og til deels en Besvarelse af den Franske Ministers Relation. Ligesom Frankerig erklærede, ikkun at vilde føre Krig imod Konger og Regenter, men ikke imod Folket; (formodentlig i det Haab, at Folket skulde forlade sin Fyrste og at Oprør i Landene, maatte forhindre Krigs=Operationerne) saa er ogsaa denne Proclamation allene rettet imod Nationalforsamlingen og Folkets Bestyrere, men ikke imod Kongen. (Maaskee ogsaa i den Hensigt, at en Contrarevolution i Frankerig af sig selv skulde ende Krigen.) Det er i øvrigt en Ministerial=Critik af det nye Franske Systema, og af Anførernes Fremgangsmaade.