JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-07-28
At Fabrikfliden, endog kommen til høi Flor, trænger til Statens Bistand, derom vidner, som vi allerede have viist, baade Engellands og Frankrigs Exempel. Trænger den dertil i sin Flor, saa trænger den saa meget mere dertil i sin Frem spiren. Fremtvinge den skal man rigtig nok ikke, men standse den i sin Fremvext bør man heller ikke. Alt hvad man kan fordre af den indenlandske Fabricant er, at han skal levere sine Fabricata ligesaa gode - det vil sige i Bonitet, thi saavel Skjønheden som Smagfuldheden maa komme med Tiden ved passende Opmuntring - og ligesaa billige. Dette kan skee uden Jndførsels forbud, blot ved Bestemmelsen af en saadan Told, paa fremmede Fabricata af lige Art, som gjør det umueligt for Udlændingen at undersælge Jndlændingen; thi intet er lettere for den udenlandske Manufacturist, der har bragt sin Fabrik til hol Grad af Flor, endog med Opoffrelse, at undersælge andre Landes Manufacturister, i det mindste saa længe til de ere ødelagte. Naar det kommer an paa at beregne Nytten af den indenlandske Fabrikflid, saa bør Staten, ikke regne her efter Pengefordelen, som enhver Kjøbmand, men den bør betænke Nødvendigheden af at sysselsætte de arbeidende Classer, især paa en Tid, da Freden i saa høi Grad forøger Befolkningen, og hvor Mangel paa Arbeide avler Usselhed, denne Kilde til saa mange Laster og Forbrydelser. Man ynkes over Forbrugeren, naar han skal betale nogle Mark mere for en Alen indenlandsk Tøi end for det udenlandske, men man glemmer, at Tusinde derved faae anstændigt Udkomme, der eller maa underholdes ved et tvunget Fattigvæsen, og at dette i sidste Fald affordrer ham hvad han sparer at betale Fabrikøren. Statsocconomerne henvise vel de Arbeidmanglende Hænder. udenfor Bondestanden til Agerdyrkningen, men de glemme, at det er det samme, som at raade en Perlestikker, der mangler Arbeide, at blive Tømmermand. Til Agerdyrkningen skal man være født og opdraget, og i visse Lande, som i Danmark, har den naaet en Grad af Fuldkommenhed, at det vil være vanskeligt for andre end Bonden at finde Livets Ophold derved. Man har desuden fattige Huusmænd og Fæstebønder nok, til at man bør forøge deres Tal ved brødløse Kjøbstæds folk. - Vist nok møder Fabrikfliden store Hindringer hos os: de arbeidende Classers Vane, at ville arbeide lidet og fortære meget; Himmelegnens Ulidhed, der langtfra ikke opmuntrer til Arbeidsomhed; Fabrikeiernes Lyst til at ville leve paa en for høi Fod, alt dette er Vanskeligheder, som den upartiske Undersøger ikke bør lægge Dølgsmaal paa for sig eller Andre. Men den Tidspunkt er kommen, da Nøden vil og maa bortrydde disse Hindringer, om ikke ganske, saa dog for en Deel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-07-28
Under den nærværende Dødstilhed i Handel og Skibsfart, bliver Arbeide den sidste Udvei til Livets Ophold for Tusinde. Nødens Afhielpning ved et tvunget Fattigvæsen kan kun vare en Tid. Naar mange af de Ydende komme til at staae paa samme Punkt som de Nydende, saa ophører Fattigvæsenet, i det mindste i Henseende til dem, at være tvunget, thi Tvang kan kun tænkes muelig, hvor der er noget at aftvinge. Staters Styrere! sørger for at skaffe eders arbeidsføre, trængende Undersaatter Arbeide, og overlader den Gamle, Svage og Vanføre til den private Medlidenhed, som de aldrig ville savne, Arbeide giver Kraft, Selvstændighed, Sundhed; Almisse, anvendt uden for sin egentlige Bestemmelse, avler Følesløshed, for Skam, Ladhed og Lediggang med alle deres Følgesvende. At Danmark er intet egentligt Fabrikland, denne Sætning synes allerede længe at være afgjørende beviist, men fordi ingen dansk Kjøbstad, kan blive til et Manchester, gives der jo dog raa Producter nok, der kunne forædes og Hænder, der kunne bruges dertil. Allene vor Ulds Bearbeidelse til forskjellige Tøier kunde sysselsætte mange Tusinde. Allene i Hovedstadens Straffeanstalter findes der i dette Øjeblik 5 til 600 Mennesker, der kunde sysselsættes paa denne Maade. Hvorfor skulde vi ikke ligesaa godt som Americanerne kunne bringe vore Fængsler til mere at ligne Manufacturer end Fangehuse?
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-07-28
De Hovedhindringer, som i denne Tid staae vore Fabriker i Veien, synes især at ligge deri, at Arbeidslønnen er for høi, deels fordi Priserne paa de fleste af Livets første Fornødenheder endnu langtfra ikke ere faldne i Forhold til Pengenes Forbedring, deels fordi saavel Arbeiderne, følgende Fabrikeiernes Exempel, i Almindelighed ikke ville leve efter deres Stand; at de sidste ikke sjeldent have for ringe Fonds, og at de Laan, de ofte maa gjøre, kræve alt for store Renter. Netop det modsatte er Tilfældet i de fleste andre Fabriklande. Levemaaden er billig, fordi Pengene have et urokkeligt Værd, Arbeiderne og Fabrikeierne leve tarveligere, og af de Fonds, der sættes i Fabrikerne, hverken behøver eller attraaer man saa høie Renter. Men ogsaa i Danmark maa jo en saadan Tidspunkt om en føje Tid kunne komme. Større Stadighed i et stedse sig meere bedrende Pengevæsen, maa jo bringe Levnetsmidlerne til en fast og billig Priis, Nødvendigheden vil tvinge Arbeiderne til at arbeide for at kunne leve, og Entrepreneurerne til at strække Tæring efter Næring. Men inden denne Tidspunkt kommer, bliver det dog, saavel fra Statens som fra Borgernes Side, nødvendigt, at tage Fabrikerne i det mindste noget under Armene, da ethvert begyndende Værk trænger til Opmuntring.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-07-28
Jndenlandske Efterretninger. J Løverdags Aftes ankom Deres Majestæter, Kongen og Dronningen samt Prindsesserne til Frederiksberg Slot i allerhøieste Velgaaende. Hos Hr. Müller i Alleen og Hr. Mathiesen i Alleegaden var Haugen smukt oplyst med Lamper. J Søndags var næsten den største Deel af Hovedstadens Befolkning taget ud til Frederiksberghauge, hvor det Kongelige Herskab med følge for første Gang seilede i Canalen, under Ledsagelse af Harmoniemusik med blæsende Jnstrumenter, og derpaa behagede at drikke Thee paa den saakaldte Øe. Haugen var saa opfyldt med Mennesker, at nogle paa de runde Bænke ved Indgangen henlagde Hatte paa enkelte Pladse, for, ligesom i Parqvettet, at betegne, at de ere besatte. De her vagthavende af Livgarden til Fods paraderede i dette Corps's nye smagfulde Uniform, som ikke er meget forskjellig fra den forrige, men Chaverne ere af et ganske nyt Slags.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-07-28
at J Overeenstemmelse med det kongelige aabne Brev af 6 April d. A., og Octroyen for Nationalbanken af 4de d. M., er under sidstnævnte Dato til den Directeur Post ved bemeldte Bank, som Hs. Majestæt besætter, allernaadigst udnævnt Etatsraad og Myntdirecteur O. Warberg, Ridder af Dannebrogen. Ved det af Repræsentanterne for den nationale Bank foretagne Valg paa de øvrige 4 Directeurer, bleve følgende valgte, som alle have antaget Valget: Justitsraad og Høiesterets Advocat C. Klingberg, Justitsraad og Med administrator i Rigsbanken J. Thomsen, Etatsraad og Grosserer D. Koefoed, og Justitsraad og Grosserer C. Thomsen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-07-28
Den 29de October 1816 indgav Præsidenten i Landhuusholdningsselskabet, Etatsraad og Finantsdeputeret Collin, et Forslag til Selskabet om at medvirke til, at der kunde vorde indtaget til Skov 2 a 300 Tdr. Land af det til Store Maglebye paa Amager liggende Overdrev af circa 1650 Tdr. Lands Størrelse, naar den forestaaende Udskiftning af dette Overdrev blev foretaget, for at afhielpe det følelige Savn af Brændsel for Amagerne, eftersom der hverken findes Skov eller Tørveskiær paa Øen, hvilken dog i Fortiden skal have havt megen Skov. Den 10 Decbr. f. A. tilskrev Selskabet det Kongel. Rentekammer desangaaende, og efter adskillige Forhandlinger, med Beboerne, saavel fra Øvrighedens som fra Selskabets Side, og efterat Localet var bleven undersøgt, holdtes i store Maglebye den 18de Mai d. A. et Landvæsens-Commissionsmøde, ved hvilket mødte Stiftamtmanden, Landvæsens-Commissairerne, Land-Jnspecteuren, Forvalteren over AmagerLand, og paa Selskabets Vegne Etatsraad Collin og Slotsgartner Petersen. Landinspecteuren, Capitain Høyer, fremlagde den Plan, som han ansaae for meest passende til Skovanlægget, og Etatsraad Collin fremlagde et Udkast til Forening om de Vilkaar, paa hvilke Eierne kunde overlade og Selskabet modtage en Deel af Fælleden til ommeldte Øiemed. Efterat Sagen omstændelig var overveiet, erklærede Lodseierne sig villige til at afgive af bemeldte Overdrev 300 Tdr. Land geometrisk Maal, som skulde tages langs med Ullerup Skjæl, fra Raagaards Overdrev af lige ned til Stranden, paa Vilkaar, at Jorden overlades Selskabet i 20 Aar til uindskrænket Afbenyttelse. Selskabet sørger for dens Beplantning med Træe sorter, tjenlige baade til Gavntømmer og til Brændsel. J de 20 Aar er den muelige Fordeel Selskabets. J Sommer beholde Eierne Benyttelsen af Jorden, men uden Hindring for Jndgrøftningen. Efter de 20 Aars Forløb falder Jorden, med alle de Træer, som derpaa findes, tilbage til Store Maglebyes Beboere til Afbenyttelse efter enhvers Hartkorn, dog saaledes, at Hugsten skeer forstmæssig, og at der sørges for Beplantning i det Afdrevnes Sted. – Efterat det Passerede var blevet Hs. Maj. allerunderdanigst foredraget, har det allernaadigst behaget Ham at skienke en Sum af 12,000 Rbdlr. N. V. til Anlæggets ufortøvede Jværksættelse, og overdraget Selskabet Udførelsen, samt paalagt det, at aflægge aarlig allerunderdanigst Beretning om Arbeidets Fremgang, ligesom Hs. Majest. allerede i Forveien havde opmuntret til dette Anliggendes Udførelse. - Jndgrøftningen er i fuld Arbeide, og det Kgl. Rentekammer er anmodet om, at understøtte Sagen, ved at foranstalte unge Træer udleverede fra de Kongel. Skove og Plantager. Efter Coll. Tid.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-07-28
Mariboe, den 24 Juli. Ved Jldsvaaden, der indtraf paa Pederstrup den 2de dennes, blev, som før omtalt, hele Ladebygningen et Rov for Luerne; desuden, det halve af Hestestalden, hele Ridehuset, alle Vogne og Karether, paa 3de nær, omtrent 80 Lpd. spansk Uld, en Mængde Sviin og Fjerkræ, en stor Deel Korn, Brænde, Bygnings Materialier og Avls-Redskaber. Den ene Kareth, som blev reddet, tilhørte Grev Schimmelman. 3 Grise havde under Branden boret den saa dybt ned i Jorden, at de bleve levende trukne frem af Ruinerne, da Pladsen blev renset. 9 Sprøiter ankom til Stedet, hvis Mandskab udviste den roesværdigste Jver og Anstrængelse. En Jndsidder, navnlig Knud Ore, til allerede arresteret, da han formedelst visse Udladelser har gjort sig mistænkelig. Jlden begyndte i et lidet Huus, som han nylig havde tækket. Atter bragtes her til Mariboe i Dag det sørgelige Budskab om en nye Jldsvaade i Rye Bye, Lollands Sønderherred, under Gammelgaards Gods. Nærmere Efterretning forventes. - Den 20de denne hørtes imellem Halsted og Nakskov en Torden, men omtrent i en heel Time hørtes tillige i et væk, en meget stærk Lyd, der lignede en fjern Canonade eller underjordiske Drøn. Formodentlig hidrørte den fra et Slags Orkan, der stod i Forbindelse med Tordenen. - Efter Jndberetning til Øvrigheden vare Priserne paa Korn og Fedevare samt Creature, i afvigte Juni Maaned, følgende: 1 Tønde Hvede 11 Rd. 1 Tonde Rug 8 Rd. 3 Mk. 1 Tønde Byg 6 Rd. 2 Mk. 1 Tønde Havre 4 Rd. 1 Tønde graae Ærter 6 Rd. 1 Tønde hvide Ærter 6 Rd. 1 Tønde Bønner 6 Rd. 1 Tønde Vikker 5 Rd. 1 Pund røget Flælsk 1 Mk. 12 s. 1 Pund Kjød 1 Mk. 6 s. Pund Smør 2 Mk. 8 s. 1 Pund Ost 10 sk. 1 Pund Talg, 2 Mk. 8 s. 1 Slagternød 50 Rd. 1 Sviin 20 Rd. 1 Faar 6 Rd. Alt i Rbd. N. V. - Denne Tid har ret været uheldig for enkelte Jndivider i Nyekjøbing paa Falster: J Forgaars var en Slagters Søn saa uheldig, at komme imellem et Garverhjul, hvorved han blev meget ilde tilredt, saa at man mistvivler om hans Liv. Jgaar faldt en Dreng ned fra et høit Sted med saadan en Fart, at hans Pande blev kløvet. Ligeledes druknede igaar en Bonde, der med 3 Andre vilde bade sig i Nyekjøbings Sund. (Mariboe Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-07-28
Odense, d. 24 Juli. D. M. Kongen og Dronningen med D. K. H. Kronprindsessen og Prindsesse Wilhelmine indtraf i Middags Kl. 12 1/2 paa Tilbagereisen fra Holsten her til Byen, og fortsatte, uden at aftræde, strax efter erholdt nyt Forspand Reisen til Nyborg. Samtlige Borger korpser paraderede, og saavel ved Ankomsten som Afreisen eskorterede Regimentets Officerer og det borgerlige ridende Korps. (Hempels Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-07-28
Odense, d. 24 Juli. Rug=Høsten er allerede begyndt hos Enkelte paa sine Steder her i Fyen i disse Dage, som ikke har været Tilfældet siden 1811, da den samme Aar begyndte den 25 Juli her ved Odense. Siden den Tid have vi heller ingen Sommer havt førend i Aar. - Hvor der er falden Regn, kan ingen bedre ønskes (Jversens Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-07-28
Viborg, d. 22 Juli. Den besværlige Varme vedholder. Dog har Tordenveir i Mandags og i Gaar, givet lidet Regn. - 2 Mile i Nordost herfra var Veiret stærkere i Gaar og gav megen Regn med Haal og Jisslag. - Som en aldeles usædvanlig Ting, har man i disse Dage fiske endeel Helt i Liimfjorden ved Salling, der kun pleie at falde om Efteraaret. (Viborg Samler.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-07-28
Kjøbenhavns Børs d. 28 Juli. Cours. Hamb. 2 M. 262, a vista 256, Amsterdam 2 M. - , a vista - . London 2 M. 10 1/2 Rbd. Paris 2 M. - . Spec. 266. - Specier solgtes fra 15 Rbmk. 14 s. til 16 Rbmk., for Committeesedler blev givet (foruden Rente) 97 3/4 pr. 100; Oblig. 93 1/2. Norske Rigsbank. 21 1/2 Svenske Sedler 70 a 71 s. - Disconto 6 PC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-07-28
Blandede Efterretninger. Jfølge Kgl. Regulativ af 8 Juni d. A., er Uniformerne ved den Norske Armee reglementeret saaledes for Officererne: a) ved Generalstaben; mørkeblaa Kjole med Krave af samme Klæde; blaae Underklæder til daglig Brug, men til Parade hvide Underklæder; b) ved Jngenieur Brigaden, mørkeblaa Kjole med sort Fløiels Krave samt til daglig Brug blaae og til Parade hvide Underklæder; c) ved Artillerie-Brigaden som hidindtil med enkelte Forandringer; d) ved Cavalleriet, mellemgrøn Kjole med grønne Rabatter og Opslag og carmosinrøde Kanter, røde Vester, til daglig Brug lysegraae og til Parade mellemgrønne Buxer; e) ved Jnfanteriet: mørkeblaa Kjole med rød Krave, til daglig Brug graae og til Parade hvide Underklæder, men for Jægerne, grøn Kjole med sort Krave, til daglig Brug graae og til Parade hvide Underklæder. - - Under samme Dato er ligeledes resolveret, at den af Kongen befalede Cortarde, som er sort med guul Kant, skal anlægges af alle Embedsmænd, der bære Armeens Feldttegn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-07-28
Som mærkværdigt anføres fra Upsala, at en Adjutant ved det Kongel. Uplandske og en Cornet ved det Kongel. Skaanske Karabiner-Regiment erholdt den 16de Juni, efterat have med Hæder uderkastet sig Facultets=Prøven, Laurbærkrandsen, som Magistre i Philosophien. Saavidt man kan erindre, ere disse de eneste Militaire, der i et Tidsrum af omtrent 100 Aar have modtaget denne Værdighed. Phantasie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-07-28
(Efter Jndsendt.) Jeg vandred om i Aftenstunden, Da Himmelen var blaa og reen, Og Nattens Konning hist bag Lunden. Nedsmilte paa den mørke Green. Jeg hørte intet sig at røre J den heel tæt begroete Gang, O, Alt var her kun idel Øre, Der lytted paa en himmelsk Sang, Det var lidt koldt, men Solens Broder, Dog blændte med et Sølverskiær, Og Millioner Stiernekloder, Omtumled i en talløs Hær. Med et jeg foer fra Sted til andet, Som Lynet brat til fjerne Syd, Og svævede hen over Vandet. Med ukjendt og livsalig Fryd. End hersked der det samme Stille, Som da jeg stod paa fjerne Kyst, Der saae jeg Duggens Perler trille Ned af den røde Roses Bryst. Jeg tænkde, og J Lykkelige! Som bygge her paa denne Øe, Langt bort fra hvert et Naborige, Omhegned af sølvblanke Sø Som Jordelivets Goder nyde, Ustyrred af hver Voldsmands Harm Og hvem Naturens Glæder fryde, Udsprungne af den Huldes Barm. Som her fredsaligt kunne skue Alherrens vise Skaberaand. Paa denne høie Himmelbue, Og paa dens lyse Stjernebaand. Men mon J intet skulde fattes: En Lod, de Dødeliges ei, Af Dødelige ei kan skattes; Som følge Støvets snevre Vei. Saa tænkde jeg, da jeg i Tale. Fik een af Landets første Mænd, Hvis Magts Symbol var Løvens Hale, Der straalede af Guld igjen. Han var omgiven af Drabanter, Med Kaarde paa den brede Lænd, De vare Landets første Ganter, Hvis største var hans bedste Ven. Han mønstrer Troppen, som Anfører, Og lader den da drage hjem, Han derpaa i en Guldvogn kjører Til sit Høisæde modig frem. Og Høvdingen udraaber naadig: Fra Øst til Vest, fra Syd til NordEr over Folkets Gods jeg raadig, Saa fuldt som nogen Drot paa Jord."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-07-28
Enhver mit Ønske udmygst lyder, Thi hvert mit Vink er ham en Lov Enhver maa gjøre hvad jeg byder: Han føre Sværdet eller Plov. Her flyder det af Melk og Honning, Her savnes mindre Viin end Vand, i findes der, som Øens Konning, En Lykkelig i noget Land. Jeg studsed ved den stolte Tale, Og mig lidt mere Lys udbad, For ret mig Sagen at udmale, Som gjorde mig saa himmelglad. Han decretered mig at skyde Det Kald han gav sin Livdrabant, Men først han lod Skalmeier lyde, Og Sækkepiber vet galant. Men Trommens Larm mig flux opvækker, Jeg mærker snart at jeg har drømt, Og mens jeg mine Arme strækker, Jeg skjønner at det Alt var Skrømt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-08-01
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Femtende Aargang. No. 61. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin, Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 1 August 1818. Sang Julii 1818. den 29 Synger høit paa Fædres Vis Til den Ædles Hæder, Sandheds Røst med Dydens Priis. Adle Dagens Glæder! Venner, her vor Jubelsang. Tolker Folkets Stemme, Ham, for hvem dens Toner klang, Aldrig Dan vil glemme. Ei Johannes Bylovs Navn, Skal fra Kloden svinde, Evig staar ved stiftet Gavn Fast hans skiønne Minde; End han færdes fro og sund Her blandt os paa Jorden; End hans Fødsels favre Stund, Fryder danske Norden. Lærdom var hans Ynglings-Jd. Mand han Kongen tjente: Landet gav han Liv og Tid, Folkets Vel sin Rente, Han et Eden blomstre bød Frem af Kiær og Moser; Vid og Kunst for Vee og Nød Bød han Glædens Roser. Held den sjældne Hædersmand.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-08-01
Danmarks Ønsker lyde Denne Fest vort Folk og Land Tit med Gjenkomst fryde Yndig ham som Ungdoms Vaar Alders Høst omsvæve; End i mange, mange Aar Sund og fro han leve! Finn Magnusen. Om Fattiges Understøttelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-08-01
J 9de Binds 1ste Hefte af Landoeconomiske Tidender, findes nogle Betragtninger, Fattigvæsenet angaaende, forelæste i Landhuusholdningsselskabet, af Pastor B. F. Rønne, i Anledning af det Kgl. danske Cancellies Spørgsmaal til samtlige Over øvrigheder, Fattigvæsenet angaaende (see Skilderiet Nr. 63 f. A.) Forf. istemmer, som een af dem, der har nogen Erfaring i Sagen, Collegiets Mening, at de Fattiges Antal tiltager i saa betænkeligt et Forhold, at Sognedistricterne mueligen i Tiden ei ville være istand til at udrede Bidrag, og forsikkrer, at dette Tilfælde med tilforladelig Vished snart vil indtræde. J Forfs, eget Sogn er Fattigvæsenets Pengendgivt steget fra 1600 Rd. De, som den var i Aaret 1803, til 3500 Rbd. N. V., som den var 1816. Reduceret til Sølv var Udgivten vel ikke større, og derimod snarere mindre 1816 end 1803, men Almisselemmernes Tal var steget i 4 Aar, og det endog førend Krigen udbrød, til det Dobbelte, og kan nu, naar de Betlende regnes med, anslaaes til det Fiir dobbelte. Menigheden yder et frygteligen forøget Bidrag, som ved fremdeles Stigen maa blive aldeles umueligt at yde. Forf. beregner, at en fra 7 til 12 Tdr. Hartkorn ansat Gaard, udreder, foruden sit lille Pengebidrag, fra 465 til 880 Kostdage a 3 Mk., eller Værdien af 232 til 440 Rbdlr., som for hver Tde. Hartkorn udgjør 33 a 37 Rbd. Rentekamret æskede i Aaret 1816 Præsternes Oplysninger, Fattigvæsenets Udgivter vedkommende, som mere end tydeligt nok maa kunne vise, at Udgivterne til Fattigvæsenet meget snart ville overgaae Districternes Ævne. J disse Jndberetninger findes og kan ei engang findes det store Bidrag, der gives til omløbende Betlere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-08-01
Actiebrevene udstædes efter følgende Formular Vi undertegnede Directeurer for National=Banken i Kjøbenhavn, gjøre vitterligt: at N. N. (eller Jhændehaveren) eller den til hvem han lovligen transporterer dette Actiebrev, er Actionair i bemeldte Bank for 100 Rbdlr. rede Sølv. eller mere) og som saadan berettiget til at nyde forholdsmæssig Andeel i det Udbytte, som kan tilkomme Actiehaverne, hvilket efter Octroyens 27de §. bliver at bestemme." h) De Actiebreve, som udstædes for en indfriet Hæftelse, bør gives en saadan Paategning, at man deraf kan see, hvilken Eiendom derved er frigjort for Bankhæftelsen. i) Paa de Actiebreve, der meddeles dem, der ved frivillig Subscription ere blevne Jnteressentere i Banken, gjøres følgende Paategning: "Da Jhændehaveren af dette Actiebrev ved frivillig Subscription er bleven Jnteressent i Banken for sammes paalydende Summa, saa tilsiges ham herved for dette Actie-Brev endvidere alle de Rettigheder, som Octroyens 10de §. hjemler denne Classe af Jnteressentere." k. Naar Udbytte i Tiden kan gives, da bliver samme forsaavidt de Actionairer angaaer, der have erholdt Actiebreve, at hæve i Banken her i Staden, eller paa hvad andet Sted til Actiehaver nes Beqvemmelighed dertil anvises, og bliver Udbyttet altid at afskrive paa Actie Brevene. Med de Jnteressentere, som ikke til den Tid have indfriet deres Hæftelser, skeer den i Octroyens 11te 8. foreskrevne Liqvidation paa følgende Maade: Naar Udbyttet for det forløbne Bankaar efter Octroyens §. 27 er bestemt, bekjendtgjøres saadant fra Bankens Direction til vedkommende Oppebørsels=Betiente, hvilke da bør godtgjøre disse Jnteressentere saa mange Procent i det første Halvaars Rente, hvilken efter den Tid er forfalden, som Udbyttet beløber sig til, og indkræve følgelig saa meget mindre i Rente. Hvis Udbyttet skulde overstige den først forfaldne HalvaarsRente, da bliver det øvrige at liqvidere i det paafølgende Halvaars-Renter, og saaledes fortfares, indtil Rente og Udbytte gaae lige op. Dog bliver i Henseende til den her omhandlede Liqvidation at bemærke, at da samme blot grunder sig paa Størrelsen af det aarlige Udbytte, som efter Omstændighederne kan blive forskjelligt, saa kan Liqvidationen for eet Aar ikke blive Regel for de følgende. Skulde altsaa Udbyttet, efterat være steget til 6 1/2 pCt., igjen maatte nedsættes, blive samtlige til denne Classe hørende Jnteressentere, igjen pligtige at svare den aarlige Rente til Banken, forsaavidt Udbyttet er under 6 1/2 pCt. Naar Udbyttet i Tiden maatte overstige 6 1/2 pCt., da kunne disse Jnteressentere, dog under forestaaende Forbeholdenhed, vorde meddeelte Beviser, der hjemle den Ret til at hæve Overskuddet i Banken. (Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-08-01
Ved Placat af 28de Juli d. A. er af det Kgl. Danske Cancellie bekjendtgjort: "Hans Majestæt Kongen har allernaadigst resolveret: At Nationalbanken i Kjøbenhavn som Jndlaan i NavneVærdie paa opsigelige Obligationer alene maae, indtil 1ste August 1819, modtage de Summer, der indleveres fra Boer, som staae under Skiftebehandling, ligesom og Umyndiges Midler, forsaavidt disse, i Følge den ved Cancellie=Placat af 20de April 1813 kundgjorte allerhøieste Resolution, maa gjøres frugtbringende i Navne=Værdie, samt at Banken maae anvende de saaledes indkommende Summer, i samme Tidsrum, til Udlaan i NavneVærdie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-08-01
Ved Placat af 30 Juli d. A. har det Kgl. Danske Cancellie kundgjort følgende: "Af den i Overeensstemmelse med det Kongl. aabne Brev af 6te April sidstl. til Qvartalscoursens Bestemmelse anordnede bestandige Committeer den Cours, hvorefter Rigsbanksedlerne i August og September Maaneder d. A. skulle modtages i alle de Sølv betalinger, der, efter allerhøistbemeldte aabne Brev kunne afgjøres med Rigsbanksedler, bestemt til 250 mod 100 Species eller 200 Rigsbankdaler, Sølv, saa at følgelig 1 Rbdlr. Sølv i alle foranførte Tilfælde kan betales med 1 Rbdlr. 24 s. i Navneværdie."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-08-01
Mariboe, den 27de Julii. J Aar synes det ret forheret med Jldsvaader her i Lolland.