Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-07-06
Som en betydelig hindring angives imidlertid, at de fleste Skind findes beskadigede ved Uldklipningen, da de ubetydeligste Rifter og Huller blive større under Tilberedningen, hvorfore Skindene ei blive tjenlige til Bearbeidning paa Glat, men kun paa Rusiden. Ved runde Saxe vilde denne Ulempe undgaaes; men ogsaa ved den nu brugelige Klipning, naar Lammen bleve indgnedne med Salt paa de Steder, hvor Huden var ridset eller stukket; thi da vilde der 3 Uger derefter aldeles intet Spor mere være af Saaret. De bedste Skind i til dette Brug faaes af Lam, der i det Høieste ere 10 til 12 Uger gamle. Det fede Randers Øl gav Lyst til meere Snak," siger Holberg; men det gamle Randers Buurøll viiste en langt sørgeligere Virkning, og maa have bernset i en frygtelig Grad; thi Byens gamle Thingbøger, der existere fra 1573, i indeholde Beviser om de voldsomste Optrin, der næsten hver Uge have fundet Sted, og hyppig havde Drab til Følge; hvilket Alt reiste sig fra Øllet, der forledte Gjæsterne til kaade Optøier, og bragte dem i, Parlamente" og Ordstrid og Baardag; J. Tvekamp, med hinanden. J Thingbogen fra 1587. findes 6 Drabssager behandlede, alle hidrørende fra Øllet; hvorforuden en Mængde Voldsager existerede i bemeldte Aar, af samme Oprindelse. Man har følgelig al Grund til at glæde sig over, at man ei mere forstaaer at tilberede denne Drik, hvoraf der var nogen, dog kun ubetydelig Udførsel til Norge. Forøvrigt har Øllet her ikke været fordeelagtig bekjendt. Vel har det oftere viist sig, at Ølbryggerie med Fordeel her lader sig drive; men, som følge af, at Handel lønner sig bedre, og der ei endnu er fornøden Driftscapital til at gjøre. sig denne saa nyttig, som der ellers vilde være Leilighed til, maa Ølbryggeriet, som andre Erhvervsgrene, endnu henligge ubenyttet i det Store. Avlsbrug maa, som Følge af, at Driftscapital langt fordeelagtigere kan anvendes til Han deel, Jndustrie Anlæg og Haandværksdrift, staae langt tilbage her. Det passer her nøiagtigen paa dem, der blot ere Avlsbrugere, hvad Prof. Olufsen i Statsoeconomien siger om agerdyrkende Kjøb stædet: "de fultføde sig kun ved deres Agerbrug. Udlodning af Communens Jorder kan derfor neppe være gavnlig for Grundeierne. Efter Fradrag af den fornødne Plads til Vandingssteder, Gruus, Sandt og Leer=Grave, samt Exerceerplads, vilde der af 1,181 Tdr. Land omtrent blive 1000 Tdr. til Udlodning. Da Byens Kasse nu har en aarlig Jndtægt af omtrent 4000 Rbd. Sølv af Fælledsjorderne, saa maatte der, for at holde denne skadesløs, lægges en Afgivt af 4 Rbd. r. S. paa hver Tønde Land; og da der for Tiden af Benificiariernes Jorder for en stor Deel ikke kan faaes 5 Rbd. med Skattefrihed, saa vilde der kun blive Lidet tilovers for Eieren. Jfølge det kgl. danske Cancellies befaling forsøgtes en Overeenskomst. med Eierne af de private Vange, om imod Afstaaelse af endeel Jord eller imod en Afgivt til Byens Kasse, at blive fri for den Communen paa samme tilkommende Eftergræsningsret, der maa ansees meget skadelig for Markbruget; men ogsaa her viste det sig, hvorlidet Avlsbrug interesserer menig Mand her i Byen, da kun meget Faa mødte, og af disse antoge kun meget Faa de gjorte Forslag om Ombytning og Magelæg, for at komme ud af Fælledsskab med Communen, hvilket dog maatte være til fælleds Fordeel; og de, der havde erklæret sig for Antagelsen heraf, interesserede dette endog saa lidet, at de kun deels ikke vilde deeltage i nogen Bekostning derpaa, deels kun antoge Forslaget under meget limiterende Betingelser. Den prædominerende Mening maa altsaa antages at have udtalt sig for status gud. Naar Udlodningen foretoges efter Grundtaxten, som er 3,984 Rbd. 32 s., vilde der paa 1 Rbd. Grund skyld komme omtrent 1/2 Td. Land. Den høieste Grundtaxt, nemlig 68 Rbd., vilde saaledes faae omtrent 17 Tdr. Land; den laveste, som er 24 s., vilde faae 1.