Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-08-16
Roeskildske Stænderforsamling. (Fortsættelse.) Trettende Møde. Følgende Andragender bleve fremlagte: 63) Kammerherre Wegener. Andragende fra TølløsegaardsGodsers hoverigjørende Bønder og Fritagelse for Hoverie. 64) Samme. Andragende fra J. Neergaard til Nyoldsgaarden om Anordningernes Ufuldstændighed til at kunne faae en Øvrighedsperson til valt. 65) Godseier Tutein. Forslag om at Adgangen til Postforsendelse maa staae aaben for alle Journaler og Tidender. 66) Forligelsescommissair Thomsen. Forslag til en Skjærpelse i Henseende til Politi lovenes Overhold paa Landet. Afgivet til Comiteen om Landcommunesagen. 67) Capitainlieutenant Recke. En af Kjøbmand Schou forfattet Afhandling om Skattefordelingen i Kjøbstæderne, hvilken blev afgivet til den derom nedsatte Comitee. Til endelig Behandling blev foretaget Sagen angaaende Udkast til en Anordning indeholdende Forandring i Bestemmelserne i Pl. 7de Marts 1827 angaaende Salair for Høiesteretsadvocaterne, der eenstemmig blev indstillet til uforandret Emanation. Sagen om Medhjælpere for Forsamlingens Secretairer, foretoges til endelig Behandling. Forsamlingen antog eenstemmig, at der skulde andrages paa at ikke Regjeringen, men Stænderforsamlingernes Præsident efter Overlæg med Secretairetne vælge Medhjælperne. Derefter foretoges til endelig Behandling Udkast til en Placat om Nedsættelse af Kjøbstædernes Brandcontingent. Comiteens Jndstilling om at fraraade Placatens Emanation, blev antaget af Forsamlingen, der tillige billigede de af Comiteen gjorte Forslag. Sagen angaaende Udkast til en Pl. for Island indeholdende nærmere Bestemmelse af Frd. 24de April 1833 4 blev derpaa foretagen til foreløbig Behandling. Fjortende Møde. Præsidenten anmeldte at have modtaget: 68) Agent Voigt. Andragende angaaende Jernbane Anlæggene i Hertugdømmene. Derpaa blev Sagen betræffende Udkast til en Placat indeholdende nærmere Bestemmelser angaaende Appellationsstævninger i Skiftesager, foretagen til foreløbig Behandling. Fremdeles foretoges Sagen betræffende Udkast til en Placat for Island angaaende Udvidelse af Udpantningsretten, til foreløbig Behandling Procurator Olivarius oplæste derefter et af ham indgivet Forslag om at der paa Bornholm maatte paabydes de for Sjælland gjældende Terminer, hvilket Forslag med 60 Stemmer mod 5 blev afviist. Agent Bruun oplæste derefter Jndstillingspuncterne i tvende ham sendte Petitioner og Skattebevillingsret fra Assens (84 Underskrifter og Svendborg (100 Underskrifter), hvorefter disse bleve afleverede til den om denne Sag nedsatte Comitee, hvilket og var Tilfældet med det af Statsraad Steenfeldt oplæste Andragende fra Helsingør (163 Underskrifter, Agent Voigts fra Svendborg (124 underskrifter), Procurator Ryes fra Stege og Møen (258 Underskrifter) og Capitainlieutenant Reckes fra Corsor (174 Underskrifter) alle for Sagen, samt Cancellieraad Hempels fra Langeland (55. Underskrifter) mod Sagen. Til den sidste Petition bemærkede Kammerraad Drewsen, at han ikke kunde have noget imod, at dette vistnok høist betimelige og tilladelige AndraDa dette Andragende optager 7 fulde Spalter i Stændertidenden, have vi udeladt det, især da Kammerraad Drewsens bemærkninger ikke lade Læserne uvidende om dets Indhold. Red. gende afgaves til den nedsatte Comitee, saameget mindre som det i ikke ringe Grad havde vakt hans Glæde at bemærke, hvilken heldbringende Jndflydelse, Regjeringens Foranstaltninger, sigtende til at fremme Bondestandens Oplysning, havde havt, idet Petitionairerne med saa megen Jndsigt saae sig istand til at bedømme ei alene vore egne Forhold, men ogsaa Forfatningen i Nordamerica, England, Frankrig, Schweitz og Norge; dog havde han nogen Betænkelighed med Hensyn til, at der i Andragendets Slutning er fremført en grov, ubeviislig, ja, som ham syntes, uforskammet Beskyldning imod dem, der tidligere havde underskrevet den alt indkomne Petition fra Langeland. Denne Sigtelse syntes saa uhjemlet og uanstændig, at Petitionen ei burde afgives til Comiteen, i alt Fald vilde vel Producenten, der jo understøttede Andragendet, bevise samme. Præsidenten bemærkede at man ikke maatte lægge for megen Vægt paa en enkelt tilfældig Yttring, som ikke angik selve Hovedsagen. Cancellieraad Hempel erklærede ligeledes at han vel understøttede Petitionen i sin Heelhed, men vilde ikke gjøre ethvert Ord, eller enhver Reflection i Andragendet til sin. Kammerraad Drewsen foredrog derpaa en Besværing fra 6 Selveiere i Hjortespring, over at de dem ved kongelige Skjøder tilstaaede Rettigheder ere dem fratagne. Dette Andragende, der gik ud paa at Vedkommende maatte faae de dem ved de kongelige Skjøder formeentlig tilstaaede Rettigheder paakiendte ved Domstolene, der fandt varme Talsmænd i Professor Bang, Assessor Algreen Ussing, Kammerherrerne Scavenius og Castenschjold, blev henviist til en Comitee bestaaende af Professor Bang (51), Kammerherre Scavenius (28) og Assessor Algreen Ussing, (25 Stemmer.) Femtende Møde. Præsidenten anmeldte følgende Andragender. 69) Justitsraad Salicath. Forslag til en Petition om at bevirke større Eenhed og Simplification i Henseende til criminelle Sagers Behandling i Hovedstaden. Derefter oplæste Justitsraad Skibsted sit Forslag angaaende større Raadighed over Landeiendomme. Skjøndt det af flere Medlemmer i Forsamlingen blev erkjendt at det oplæste Forslag indeholdt meget Godt, blev det dog almindelig antaget, at det endnu ikke var paa Tiden at foretage nogen gjennemgribende Forandring af vore Landboeforhold og Forslaget blev derfor ved Afstemningen afviist med 31 Stemmer mod 24. Profesfor Clausen forelagde derefter Forsamlingen trende Andragender angaaende en Reorganisation af Underviisningsvæsenets Bestyrelse fra Magister Jngerslev, Pastor Børresen og Cand. theol. Frølund, samt fra det pædagogiske Selskab i Kjøbenhavn, hvilke Andragender han erklærede ikke alene at ville gjøre til sine, men og at forudskikke en fuldstændig og udførlig Motivering, hvilket af Forsamlingen blev tilstedet.