JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-08-25
Bekiendtgiørelser. Thestrupgaard i Kattrup Sogn, Voer=Herred, SchanderL. borg Amt, er underhaanden at faae enten til Kiøbs eller Forpagtning paa visse Aar. Til samme saaes 20 Tønder Rug, 16 a 20 Tønder Byg, 6 a 8 Tønder Boghvede, 50 Tønder, Havre, avles henimod 200 Læs Høe, og kan holde et Hollænderie paa 60 Kiør, 12 Heste, 30 Faar=Høvder, og om Vinteren, desuden haves 30 a 40 Stude. Gaarden ligger i en af de beste og fornøyeligste Egne i Jylland, tet ved Horsens, midt i Skoven, er smuk bygget med et Corps de Logis og 2de Fløie, en stor Lade og vel indrettede Stalde og Udhuse; har 2de smukke Hauger, gode indlukte Tofter, god Skov og en overflødig stor Tørve=Mose. Ved nogenledes Flid og ringe Bekostning kan Agerlandet, af hvilket en stor Deel nu er ubrugelig, formedelst de Steene der findes, giøres brugbar og overalt forbedres Agerland og Høebierring aarlig ved Rydning og Indretning. Til Gaarden oppebæres Hylche Konge=Tiende af Tiende ydende Hartkorn. Den kan imodtages til førstkommen152 Tønder og samme Sogns Kirke=Tiender af 210 Tønder de Mai 1781. Conditionerne saavel til et reent Salg, som til ber eller Forpagter, som mueligt være kan hos mig underskrevne Forpagtning, skal findes saa billige og vel indrettede for en KiøGaardens Eiere. Serritzlegaard, den 24de Julii 1780. Beenfeldt. at Maske dem eller og anden Slags Vaskning eller Syning Skulde nogen behøve at lade Vaske Silkede Strømper og tillige i hvad slags det være kan, da det paa beste Maade skal blive i stand gjort for billig Priis, ombedes at de vilde behage at anmelde dem til Jens Bærensen i Paaske=Stræde her i Odense.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-08-25
Paa St. Knuds Kloster i Odense kan bekommes Hør og Blaar til at spinde; om nogen har Lyst at imodtage Spind, enten fra Landet eller her i Byen, naar de tillige vise Forsikring om deres Redelighed.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-08-25
Proclama. Ved Proclama læst ved Odense Byeting den 7de August sidstleden - og den 9de næstefter ved Raadstue Retten sammestæds er afgangne Anna Jens Datter Duelunds Arvinger og Creditorer indkaldede med 6 og 12 Ugers Varsel at melde sig hos os som Skifte=Forvaltere, hvilket herved end videre bekiendtgiøres til Vedkommendes Efterretning. Odense den 9de August 1780. Seidelin. Bendz.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-08-25
Ved Proclama læst ved Odense Byeting den 14de August sidste J leden og den 16de nestefter ved Raadstue Retten sammesteds, er Peder Hansen Schierbek afgangne Hustrue Barbare Maria Lunds Arvinger og Creditorer indkaldede med 6 og 12 Ugers Varsel. at melde sig hos os, som Skifte Forvaltere, hvilket herved endvidere bekiendtgiøres til Vedkommendes Efterretning. Odense den 16de August 1780. Seidelin. Bendz.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-08-25
Da Rasmus Blak Slagter heri Byen ved døden er afgangen, og hans Stervboe strax taget under lovlig Skiftebehandling saa da der efter Boets Beskaffenhed vil blive lidet eller intet til Creditorerne, og Boet saaledes ikke kan taale at bekoste noget Proclama efter Loven, bliver bemelte Boes Creditorer herved med 6 og 12 Ugers Varsel 3de Gange efter hinanden indkaldede at melde dem hos os, som Skifte=Forvaltere med deres Fordringer, da enhver skal vederfares hvad Ret er efter Loven. Odense den 16de August 1780. Seidelin. Bendz.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-08-25
NB. Foranlediget af den udi de Odense Adresse=Contoirs Efterretninger Nr. 29. indrykkede Avertissements om Engelsholms Bortsælgelse, maa jeg, i Henseende til den derudi anførte Udsæd, give denne Oplysning: At den af Bekiendtgiøreren indhentede Efterretning og hvad der kan faaes til Gaarderne, er aldeles urigtig; men skal vel betyde, hvad der, for nærværende Tid er saaet; og da kan Efterretningen have sin gode Rigtighed. Hvad der ellers, ved begge Gaarder udi Aaret 1776., som det sidste Aar jeg selv bestyrede Gaardernes Sæd og Avl, var saaet, samt hvad der Aaret efter, da man endnu kunde benytte sig af min Flid med Jordens Tilberedning og Giødskningens Formerelse, blev saaet, kan med paalidelig Attester godtgiøres, at være meere end dobbelt af Vinter Hvede, Rug, og Byg=Sæd, imod det nu anførte, og dette var endda ey alt hvad der til Gaarderne kunde saaes ; at der og, efter denne Udsæd, paa fulgte en velsignet Ind avling, skulle jeg troe, naar jeg fandt Laderne fulde, og efterat henimod 300 Høveder og Vinteren var Overforret, Kreaturerne endda, det meste af den paa følgende Sommer, kunde strøes med Halm; men at der nu, efter den indhentede Efterretning, ikkun kan faaes saa saare liden entidsæd til begge Gaarde, vilde de respective Herrer Liebhabere indhente Aarsagen til hos nærværende Bruger; thi Hovedgaards Markerne har intet mistet af deres Strækning og Størrelse. Engelsholm, den 2den August. 1780. M. v. Hielmerone.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-08-25
Tiirsdagen den 29de Aug, førstkommende om Formiddagen Kl. & 9 Slet lader Sr. Peder Andersen Høyrup, Kandestøber, formedelst Forandring af Boepæl, ved offentlig Auction udi hans iboende Gaard paa Vestergade heri Odense, bortsælge endeel Mobilier og Løsøre af alle Slags, saasom Borde, Stole, Skilderier, Sengestæder og Klæder, Linnet af Dækketøi og Laan, Tin, Kobber, Messing, Jern Kakkelovne, Træe Vahre med videre, som herved til Liebhabernes Efterretning bekiendtgiøres. Odense den 17de Aug. 1780. L. M. Bendz.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-08-25
Til Leie faldbydes. J Professor Bützows iboende Gaard ere i underste Etage 2de Værelser, et til Gaden og et til Gaarden ledige, med et Pak kammer, hvor en Tiener kan ligge. Værelserne kan tiltrædes til næstkommende Michelsdag. Capital som faldbydes.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-08-25
Hos Procurator Lund i Odense, er førstkommende 11te December Termin, imod sufficant Pant og lovlig Forskrivning, at bekomme til Laans en Capital af 300 Rdlr., som han har i Commission at udsætte paa Jnteresse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-08-25
Bortkomne Sager. Jmellem Nyborg og Langesschovs Kroe er et lidet Gulduhr 2 tabt med emaileret Tegning paa med Cupido i et forgyldt Uhr=Foutteral tilligemed en derved hængende udgraveret Guld Klæde, hvori hænger adskillige saakalte Breloquer, nemlig 2 Guld=Signeter, hvoraf det ene var udstukket med et Hoved udi, og det andet gandske glat, samt 2 Guld Hoved Vands Eg og 2 smaae Guld Nøgler. Finderen heraf ombedes altsaa imod en resonabel Douceur at aflevere samme til Sr. Lausen paa den Kongelige Postgaard i Odense, ligesom samme og loves af ham til dem eller den, som derom kan give no nogen Oplysning.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-08-25
Bortstiaalne Sager. Ved et Jndbrud imedens alle Folk i Lakkedrup var i Marken, - er Fredagen den 18de August sidstleden bleven fra Gaardmand Hans Dyr i forbenævnte Bye, Mullerup Gods tilhørende, bortstiaalet, et Sølv=Bæger, glat, med H. P. S. i træk paa siden, af Størrelse til ungefær 5 Rdlr. hvorudi var 37 stykker, heele Kroner, og endeel andre Sølvpenge, i alt af 40 Rdlr. Værdie; thi anmodes alle og enhver, som dette Bæger maatte forekomme (og især Guldsmede) at anholde den som maatte faldbyde dette Bæger, og det til mig underskrevne a Mullerup pr. Nyborg. at tilkiendegive, da ei allene paagaaende Omkostninger skal vorde erstattet, men for Tyvens Opdagelse, skal blive erlagt 200 Rdlr. Douceur, skulle dette Bæger, allerede være kommen nogen til hænde, saa ville de og behage, uden ringeste Frygt for Uleilighed; eller at skulle miste det de for samme kunde have givet, at tilkiendegive det; da det allene er midt Herskab S. T. Hr. Kammerherre Scheel om at giøre, at faae Tyven opdaget, og det desto meere, som man har Aarsag at have en bekiendt Person mistænkt for dette Voldsomme=Tyverie; desuden skal angiverens Navn om forlanges blive fortiet. Mullerup den 22de August 1780. J. Maar.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-08-25
Bøger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-08-25
Følgende Bøger faaes her paa Contoiret. Noralske og muntre Arier og andre portiske Stykker af AmbroVi sius Stub. 24 s. Hsmalin, eller Prøver paa den sande Ædelmodighed; en tydske 2 Historie oversat paa Dansk, 1 Mk.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-09-01
dagen den 1 Septem T T T T T T 171.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-09-01
Nogle Efterretninger om den Engelske Vice=Admiral John Byron, Commandeur en Chef over den i Amerikalagerende Flode, hans Levnet og Begivenheder. Af det Engelske.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-09-01
Placat, angaaende nogle Foranstaltninger og tilstaaede Præmier, i Hensigt til en bedre Tilberedning og Forarbeydelse af de til Lærrets=Manufacturerne fornødne raae Materialier, for Kongeriget Danmark.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-09-01
Det Kongelige General=Land=Oeconomie og Commerce=Collegium giør vitterligt: At da det efter en almindelig anstillet Undersøgelse om Lærred=Fabrikationens Tilstand i de Kongelige Stater vel er bleven befundet, hvorledes denne Green af Jndustrien vel i nogle Provintzer besynderligen, hvad de groveste Sorter Lærreder angaaer, er udbredet, men det dog derhos er bemærket, at samme Deel af den nationale Fliid og Arbeydsomhod endnu er langt fra den Udviidelse og Fuldkommenheds Grad, som den kan opnaae, skiønt disse Manufacturer ved en ret Udbredelse og Fuldkommengiørelse, ere best skikkede til at underholde den Fattige, formeere Handelen, og paa Agerdyrkningen selv at have en nyttig Indflydelse; saa haver Hans Kongelige Majestæt, derved fundet Sig allernaadigst bevæget til at værdige disse Landets Fabrikker Sin allerhøieste Opmærksomhed, og derhos allernaadigst at bevilge Understøttelse til sammes Udbredelse og Opkomst. Og da Lærreds=Manufacturernes Fremgang ufeilbarligen og fornemmeligen beroer paa Hørrens ordentlige Tilbereedning og Sortering, samt et regelmæssigt Spind, men de dertil henhørende Kundskaber og Haandgreb, enten aldeles ikke, eller i det mindste ei almindeligen ere bekiendte, saa har det allernaadigst behaget Hans Majestæt i Henseende til de raae Materialiers første Behandling, indtil ogsaa en fabrikmæssig Vævningsmaade nærmere kan vorde indført, at ville lade giøre Begyndelse til at lægge en sikker Grund for disse Manufacturers Opkomst, ved især at tilstaae Understattelse for dem, som vil indføre og lære den fordeelagtigste Maade at hægle og sortere Hørren paa, samt Hørrens Spind efter de saa kaldede Talhasper.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-09-01
Foruden at denne Hæglemaade tiener til, at mindre Hør spildes og tabes, og mange pro Cent formedelst den meere Nølagtighed, som følges, kan blive vundet, saa erholdes tillige den Nytte, at Spindingen bedre kan indrettes efter Hørrens forskiellige Sortementer, uden at det spundne Garn bliver enten for grovt eller for fiin. Hertil er ogsaa Talhasper tienlig, da samme er Spindingens nøiagtigste Maal, og fastsætter en Regel, hvorefter Garnet, ligesom enhver anden Landets Produet, erholder en vis Priis, til at kunde med Tiden blive falbuden paa Markeder efter en bestemt Værdie, som uden Møie lader sig fastsætte.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-09-01
General=Land Oeconomie= og Commerce=Collegium den 4de Augusti 1780. Schimmelmann. Classen. Reventlow. Anker. Henning. Rosenörn. Munch. (L. S.) Westermann.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-09-01
Ligeledes er h. a. fra Stadens Raadstue udgivet en Placat, hvorved bekiendtgiøres, at Magistraten ved Skrivelse, af 17de i denne Maaned fra det Kongelige Vestindiske Guineiske Rente= og General=Toldkammer er tilmeldet, at det allernaadigst har behaget Hans Kongelige Majestæt, for at hæve den Uvished, som det er fornummet, at der gives i Henseende til Meeningen af Toldrullens 9de Cap. 8 Art. for saavidt indenrigske Produkters og Vares Veyning og Maaling ved Toldstæderne angaaer, ved Resolution af 27de Julii sidstleden nærmere at bestemme og forklare bemeldte Artikel formedelst følgende almindelige Hoved=Regel: At naar, og for saavidt af indenrigske Produkter og Vare ingen Told erlægges, skulde disse indenrigske Produkter og Vare ikke heller fra Toldvæsenets Side være underkastede Vægt og Maal, hvad enten de til fremmede Stæder udføres, eller de imellem indenrigske og mellemrigske Stæder, omkringføres. Udi hvilken Hoved=Regel ligge følgende speciellere Regler: 1) At da dette angaaer kuns indenrigske Produkter og Vare, saa forbliver det, i Henseende til alle maalende og veiende fremmede Vare ved det samme, som hidtil, nemlig: at de alle skulde veyes og maales, og med Veyer= og Maaler=Sæddel forsynes, hvad enten de forhen ere friegiorte, eller ikke. 2) At ligeledes skulde veyes og maales og med Veyer= og Maaler=Sæddel forsynes alle udgaaende indenrigske Produkter og Vare, naar og for saavidt dem nogen Told paalagt er, enten de gaae til fremmede, eller mellemrigske Stæder. 3) At derimod fra Vey ning og Maaling, samt Veyer= og Maaler=Sædler ere frie tagne: a) alle indenrigske Fabrik Vare, siden de alle ere toldfrie, b) Alle indenrigske Produkter og Vare, som føres inden Provintserne i Danmark, og inden Stifterne i Norge fordi disse ikke heller svare nogen Told, c) De indenrigske Produkter som gaae til fremmede Stæder, naar deraf ingen Told ved Udgaaende erlægges, d) De indenrigske Produkter, som gaae til mellemrigske Stæder, naar og for saavidt ingen mellemrigs Told deraf svares f. Ex Norsk Jern. Ligesom ogsaa, at Hans Kongelig Majestæt uder 3 i denne Maaned, allernaadigst har behaget at resolvere: At, da Toldrullen i den der indførte Consumtions=Tarif ikke har ansat nogen Consumtion af Ege=Tømmer, og dette altsaa indeholder en Undtagelse fra den saavel i bemeldte Toldrulle, som den nyere Consumtions=Forordning fastsadte almindelige Regel, at af Tømmer, som landverts indføres, skal betales 2 Skillapr. Læs, saa skal af vedkommende Betiente iagttages: At EgeTømmer i Almindelighed, som landverts til Kiøbstæderne indføres, maae ligesom det der søeverts indkommer, være frie for Consumtion, samt at, til Lættelse for det indenlandske Skibs=Byggerie, alt andet Tømmer, saasom Bog og deslige, som indføres og beviisligen til Skibs=Bygning forbruges, ligeledes, saavel naar det landverts, som naar det søeverts, til Kiøbstæderne indkommer, maae være Consumtionsfrie.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-09-01
Befordringer. Under 31te Mai 1780 er General Krigs=Commissair Niels Jørgensen bleven allernaadigst optaget i den Danske Adelstand, og benaadet med Tilhavn de Svanenskjold.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-09-01
Den 9de Aug, er Huus= og Ridefoged Justice=RaadEmannel Lassen i Hadersleb allern, beskikket til Etats=Raad, og Herredsfoged Hans Petersen i Rapsted i Amtet Tøndern til Cancellie=Raad. Samme Dag er Sognepræst Hr. Hans Christopher Lessow beskikket at være Sognepræst udi Hiøring og annecterede St. Hans og St. Olufs Sogner. Capellan Hr. Rasmus Jansen ligesaa at være Sognepræst for Flade, Fladstrand og Gierum Meenigheder i Aalborg, Stift. Studiosus Simmon Groth ligesaa at være residerende Capellan i Holstebroe. Cancellie=Raad Martinus Nissen ligesaa at være Raadmand i Trundhiem. Den 16de Aug. er Capellan Hr. Peder Saxdorph confirmeret at være øverst Capellan til St. Nicolai Meenighed i Kiøbenhavn. Sognepræst Hr. Niels Lassen beskikket at være Sognepræst for Wester Molands Præstegield i Christiansands Stift.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-09-01
Femtende Søndag efter Trinitatis prædiker: Aftensang.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-09-01
Høymesse. St. Knuds K. Hr. Prof. Ancher. Hr. Prof. Nannestad. Frue K. Hr. Seidelin. Hr. Clementin. St. Hans K. Hr. Achen. Hr. Gruner. Hospitals K. Hr. Gottschalck. Nyeheder.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-09-01
Fra Bayern, den 2 Junii. Tvistigheden imellem Dom Capitelet i Salborg og Fyrst Erkebispen vedvarer endnu stedse, og faaer en meget alvorlig Vending. Da Capitelets Dechant, Hr. Fyrst v. Brenner, og Domherrerne: Greverne af Wolfeng og Stahrenberg, ere beslægtede med Hs. Høifyrste. Naade, saa formeente Dom Capitelet dem at bivaane Raadslagene om deres Tvistigheders Sager med Hr. Erkebispen. Men da høibemældte Herrer vegrede sig ved at forlade Capitel=Stuen, saa forsamlede sig de øvrige Domherrer i Fyrst von Firmians, Capitelets Provst, Huus, og fortsatte der under Hr. biskoppens af Chienisees Anførsel, ved at udelukke Dom=Dechanten og de modsigende Domherrer, fra deres Beraadslagninger. Paa den herover til Rigshofraadet indbragte Klage erklærede Hs. Keiser. Majestæt alting for intet, hvad som i denne uregelmæssige og ulovlige Tilsammenkomst var blevet besluttet, og paalagde tillige Capitalet herefter igien at forsamle sig i Capitel=Stuen under Senniors Direction, der at fortsætte deres Beraadslagninger i Proces Sagerne imod deres Fyrste, og fra disse Forsamlinger ikke at udelukke nogen Domherre, blot allene af den Aarsag, fordi han ikke er af deres Meening. Jmidlertid har Hs. Majestæt dog befalet Dom=Dechanten, Fyrsten af Brenner, og Greven af Stahrenberg, ikke at bivaane disse Beraadslagninger formedelst deres Slægtskab med Fyrsten.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-09-01
Wien, den 8de August. De til Minkendorf kort fra Laxenburg til exercering skikkede Regimenter ere allerede trukne udi deres Cantonerings Qvarteere; thi i en Nat regnede der saa hæftig, at alle Telterne stod nogle Fod under Vandet, og der som nogle Dæmninger havde brudt ud saa havde Par Hundrede Mand druknet. Man brækkede altsaa op over Hals og Hoved, hvorved Campementet for dette Aar blev sluttet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-09-01
Haag, den 13de August. Don Barcelo, som Bloqverer Gibraltar, skal være en meget stræng Mand, hvilket gaaer saavidt, at han har ladet afrykke det ene Haar efter det andet af en Jødes Skiæg, som vilde bringe Levnets=Midler fra Tanger til Gibraltar, og faldt ham udi Hænder.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-09-01
Venedig, den 9de August. For nogle Dage siden have de vi her et af de forfærdeligste Torden=Veyr, som noget Menneske kan erindre sig. Strax derpaa reyste sig en hæftig Storm, hvorved en af Pillerne paa St. Marcus Pladsen blev reven over Ende, og Varene af en heel Række Kramboeder førte i Luften. Man saa intet andet end Lommetørklæder, Baand, Huer, o. s. v., som af Stormen bleve førte i Veyret. Paladset Lasey og St. Franciscus, Kirken ere blevne beskadigede af Tordenen. Dogens Datter, nogle Nobili og mange andre Personer ere af Stormen blevne kastede fra den store Broe i Vandet, og have mistet Livet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-09-01
Lissabon, den 2de August. Afvigte Fredag den 2den huj., Kl. 5 om Aftenen, gik det Svenske Skib, Patrioten til Seyls fra denne Havn til Genun, og havde 13 Mand Equipage og 9 Passagerer og Bord. Jblandt disse sidste var en Ubekiendt, som man dog holdte for en Spanier. De andre 8 vare bekiendte Personer, og deriblant 3 unge Folk af Kiøbmand Pintos Familie, saa og en vis Abbed, som havde mange Juveler og meget Sølvtøy med sig. Da dette Skib neppe var 2 Mile fra Landet, bad Spanie. ren Capitainen at tillade, at endnu 3 Personer maatte følge med, og at denne altsaa vilde dreie lidet bie, samt at han maatte affyre en Pistol, for at give de andre Passagerer et Tegn. Neppe var Skudet skeedt, førend der ankom 5 Barker fulde af Folk, som strax sprang om Bord; De sagde herpaa, at de efter Kongens Ordre maatte visitere Skibet, eftersom det havde Contrebande inde, de toge strax Roret i Besiddelse, og huggede Hovedet af Matrosen, som stod ved samme; Resten tvang de til at ladde Varene i Barkerne, og derpaa sluttede de samme tilligemed heele Equipagen ind i Ca bytten, huggede Hovedet af Capitainen, og dræbte de andre med Knive af en umaadelig Længde. En Matros havde dog den Lykke at undkomme, og sprag i Søen. Man skiød efter ham, men han blev dog, efterat han havde svemmet 4 Timer omkring, bierget af en Fiskebarke, som bragte ham hertil, hvor han fortalte heele Historien, saaledes som den er tilgaaet. Man udsendte derpaa strax Fahrtøyer, for at opsøge Skibet, og tilsidst fandt man det paa Kysten. Man gik strax om Bord, og fandt ingen andre, end Cahyt=Vægteren og Baadsmanden, hvilke havde sat Skibet paa Stranden. Søerøvernes Hensigt havde været at synke Skibet, hvorfore de og havde boeret Huller i samme. Efterat de havde taget Alting bort, forlode de det bemeldte Baadsmand og Cahytvægter havde skiult sig under Tougværket, og da de hørte at ingen meere rørte sig, gik de op. Morderne havde brugt den Forsigtighed at legge alle de Døde i Cahyten, hvor der var fuldt af Blod, og siden tilnaglet samme. Antallet paa de Døde bestaaer af 18 Mand. Politie=Directeuren og General=Intendanten har faaet udtrykkelig Ordre af Dronningen at opsøge disse Menneske Fiender, og er til den Ende allerede gaaet ud med 2 Kompagnier Soldater. Som man hører, er man allerede kommet paa Spper efter dem; det skal være Contrabandister, som bestaaer af 60 Mand, der alle ere bevæbnede og forsynede med Flinter og Pistoler.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-09-01
Reisende. Odense, den 26de August Hr. Lieutenant von Berwinsom Russisk Courer fra Petersborg til Kiøbenhavn. Hr. Regiments Qvarteermester Sachesen fra Viborg til Fridericia. Den 28de August Hr. Lieutenant von Dresow som Russisk Coureer fra Petersborg til Kiøbenhavn. Den 29de huus en Svensk Coureer fra Stokholm til Paris. Den 31de hujus Hr. Etatsraad Ryberg fra Frederichsgave til Kiøbenhavn.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-09-01
Bekiendtgiørelser. Til de sorte Handlinger henhører et udspredt Røgte, angaaende 2 min Kones Død, der tilskrives paa een høystubillig Maade Lægen, som skulle have cureret hende for Vattersot, ey havende Tanker om at hun lavede til Barsel, og denne uforsvarlige og uforsigtige Cuur, skulde have foraarsaget hendes Død. For at vise dette Rygtes Urigtighed, maae jeg anfore 1. at Lægen aldrig har cureret hende for Vattersot, 2. mens frygtede for een Trommelsot, da hun for Enden af den 3die Maaned var nesten saa tyk som een Kone der gaaer paa sit sidste 3 til den ende og i Anledning af andre dermed forbundne sygelige Omstændigheder anordnede han hende Medicammenter hvilke øyensynlig ikke greel hende an 4, da han dog stedse og i alt dette ansaa Svangerskab som vel ingen med Vished kunde bestemme skiøndt aldeles imod min Kones Meening og sandsynlige Grunde dog som muelig dermed forbunden 5, dette er deraf klar, at han fra Begyndelsen af dog forgieves søgte at overtale min Kone til Jordemoderens Undersøgning, hvoraf endelig een ved hans Bud blev hende tilsendt omtrent 14 Dage efter Mortensdag (da hun dog først den 23de April blev forlost) og da den Gang ey noget vist kunde bestemmes, blev den igientagen, indtil man blev overbeviist om samme 6, at endelig min Kone ey har lidt skabe af Cuuren, viser ey allene det sande og endnu levende Foster, mens og at hun de 2de første Uger efter Forlysningen befandt sig vel. 7. Hendes Sygdom begyndte med Melkfeberen etc. hun døde af en Pleuris paa det Sted, hvor hun nogle Aar stedse havde funden Smerte og anden Uleylighed. 8, Hun døde til min og Lægens største Smerte, som derved blev mens maatte rette sig efter den Sal. Villie, ja da endogsaa man forøget at han ey havde frie Hænder i hendes sidste Sygdom, ge Ting skeede og indløb i samme mod mig og Lægens Villie. Dette har jeg uanmodet til de Veltænkendes Efterretning og Opdigterens Beskiemmelse ey vildet efterlade at anføre. Hensler.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-09-01
Hos Niels Pedersen Træskoe Handler boende udi Skoemager Strædet, er Honning Ædike at bekomme for samme Priis, som hos Bryggeren, hvilket herved bekiendtgiøres af Niels Nue. Jkulde nogen behøve at lade Vaske Silkede Strømper og tillige at Maske dem eller og anden Slags Vaskning eller Syning i hvad Slags det være kan, da det paa beste Maade skal blive i stand gjort for billig Priis, ombedes at de vilde behage at anmelde dem til Jens Bærensen i Paaske=Stræde her i Odense.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-09-01
paa St. Knuds Kloster i Odense kan bekommes Hør og Blaar til at spinde; om nogen har Lyst at imodtage Spind, enten fra Landet eller her i Byen, naar de tillige vise Forsikring om deres Redelighed.