JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-03-01
En Amerikaner vil have opfundet et Slags Luftskibe, der fremdrives ved Krudt, amtrent paa samme Maade som Dampskibe i Vandet, og hvorved Opfinderen haaber at kunne bringe det saavidt, at han kan styre Luftskibet i hvilken Retning han vil, uden at være afhængig af Vinden eller Luftstrømmen. - Det vil blive en egen Sag med at faae Vognmandslang indrettede, naar disse Luftreiser engang blive almindelige. Da Belisar marscherede ind i det erobrede Ravenna bleve Konerne saa rasende, at deres feige Mænd, Gotherne, havde ladet sig underkue af saa smaae uanseelige Folk, at de spyttede dem i Øinene. Disse herviske Kjertegn opvakte Undseelse og Fortvivlelse hos Mændene i den Grad, at de sammensvore sig og valgte Helten, Totilas, til Konge for at aftrætte deres Skam. - Sligt hører Man sjelden i de nyere Tider; snarere finder Man dem synge en Lovsang over Fornedrelser; men Vee den Sanger; der saaledes synger sin Regent og Nationen i Søvn!!!
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-03-01
Ved Domo d'Ossola i Jtalien har det i en Tid af 48 Timer sneet saa heftigt, at 8 Mennesker og mange Kreature ere omkomne ved Laviner. Stedet selv næsten blev begravet, og den skjønne Simplon Vei blev fordærvet paa flere Steder. Fra Jura Bjergene hører man om lignende Ulykker, og fra Kysten af Provene om mange ved Storm foraarsagede Skibbrud.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-03-01
Blandt flere Noticer, som den Brittiske Commissair, Hr. Bowdich, for nylig har indsendt, om det endnu kun lidet bekjendte Neger=Rige Aschante i det Jndre af Guldkysten ved Guinea, er ogsaa Beskrivelsen af en Dødsfestved en Negerfyrstindes Begravelse, som Forælleren selv bivaanede. Tre unge Piger og tretten Personer som havde tjent den Afdøde, afskar man først Armene og siden Hovedet, for at sende et standsmæssig Følge efter den Forklarede i den anden Verden. Døer Kongen selv, saa blive samtlige hans Kammertjenere og Hoflakeier, over 100 Tallet, ved hans Grav slagtede paa lignende Maade, og desuden leverer hver stor Stad 100 og hver af de smaae Steder 10 Undersaatter til dette festlige Blodbad.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-03-01
En 19aarig Karl har sat Jld paa den preussiske Statsminister v. Vos's Ladegaard, af Hevngierrighed mod Sammes Forvalter.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-03-01
Hr. Jackson i Philladelphia har opfundet Redningsmadratser til Brug ved Skibbrud eller Fare for at drukne, Der er gjort offentlige Forsøg med at anvende denne Opfindelse. Mangfoldige vare forsamlede, for at være Vidner til dette nye Skuespil, og de, som havde Leilighed til at see Udførelsen, bleve fuldeligen tilfredsstillede, saavel med Hensyn til deres Nytte, som med Forsøgets hældige Udfald. To Madratser bleve befæstede til Foreviseren, som forblev 1 - 2 Timer i Vandet med dem, og viste deres Nytte i Skibbruds Tilfælde for den ulykkelige Søemand eller Passageer. Madratserne veie fra 16 -18 Pd., og ere gjorte saaledes, at et Stykke letteligen kan skydes op i Midten, og Madratsen derefter kastes over Hovedet, og hvile paa Skuldrene, medens begge Ender falde ned for og bag til midt paa Kroppen, hvor de blive befæstede ved en Stroppe, er er fastgjort ved Madratsen. Stykket som aabner sig i Midten, bruges som Bedækning for Hovedet, og saaledes er saavel Hoved som Krop beskyttede imod Stød af flydende Tømmer, Klipper o. s. v. Madratsens flydende Egenskab er saa stor, at Kroppen holdes ovenfor Vandfladen medens Arme og Been ere frie. J Tilfælde der ikke skulde blive Tid til at befæste Madratsen til Legemet, kan den Skibbrudne kun tage den i sine Arme og springe i Søen, hvor han da kan ride paa den i Sikkerhed, saalænge han kan holde sig fast, da dens store Flyde-Egenskab forhindrer den fra at synke. Opfinderen bekjendtgjør tillige, at disse Madratser kunne forsynes med smaae Magaziner til Provisioner. Man maa tillige anmærke, at disse Madratser tillige kunne bruges til Køyeklæder, og besidde som saadanne alle almindelige Madratsers Egenskaber.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-03-01
Fædrelandet.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-03-01
Kjøbenhavn. De herskende Krigsrygter have ogsaa her yttret deres Jndflydelse. Der har været en rask Omsætning med Colonialvarer; især ere Sukkere meget søgte; Raffinade noteres 4045 s., brun Candis 3334 s.; St. Croix fiint 20 -22, Middel 19, ordinair 17-18 s., Havannah 28-29 s.; Middel Domingo og Jamaica Caffes er steget til 4 Mk. 2 s. pr. Pd., og St. Croix Rom til 75 Rbdl. pr. Orhoved. - Ogsaa Kornvarer ere søgte, skjøndt Priserne ikke ere stegne betydeligt siden sidst, hvortil Aarsagen maa søges i den standsede Skibsfart. De kunne noteres: Hvede 6 Rbd. - 6 Rbd. 1 Mk., Rug 4 Rbd. - 4 Rbd. 1 Mk., Byg 3 Rbd. 2 Mk., Havre 3 Rbd. - 3 Rbd. 1 Mk., Ærter 5 Rbd. - Statspapirerne vedblive at dale.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-03-01
Gaarden No. 7 paa Vestergaden, med tilhørende Bryggerie og Jnventarium, forsikkret i Brandkassen for 59,700 Rbd. Sølv, er ved tredie Auction solgt for 40,520 Rbdlr. Sølv. Dette Bryggerie betragtes, som eet af de første i Kjøbenhavn. - At Man i denne Tid ikke altid kan rette sig efter Assurancen, sees deraf, at medens hiin Gaard er solgt omtrent 1/2 Deel under samme, er derimod Husene i Dronningens Tvergade og paa Hjørnet af denne Gade og store Kongensgade, som kun vare assurerede for 10,000 Rbdlr., ved fjerde Auction blevne betalte med 17050 Rbdlr. Sølv, naturligviis fordi denne Eiendom i mangfoldige Aar har været et godt Næringsted for Viin handel, og nu ogsaa er blevet kjøbt af en Viinhandler. Cours den 25de Februar. Hamb. 2 M. 247, a vista 250. Amsterdam 2 M. - London 2 M. - Rbdlr. Specier 251. - Specier solgtes til 15 Mk. 1s. Obligat. (med Renter fra 11te December 1822) 72 1/2 a 73. Nationalbank-Obligationer (af Laanet den 2den Februari 1820) 100 a 100 1/2 Rbdlr. r. S. (uden Renter) eller 126 Rbd. Sedler pr. 100 Rbdlr. r. S. Norske Sedler 13 1/2 Rbd. pr. 10 Spec. norsk. - Svenske Sedler 60 s. - Disconto 5 pC.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-03-01
Blandinger. Om de gode Jndretninger der ved Generalpostdirectionens Foranstaltning ere tilveiebragte paa Sprogøe siden 1814, og som ingen tager i Øiesyn uden Nødvendigheden, i Jisvintere driver dem til denne Øe, læses nu følgende, som fortjener at kjendes endog af dem der aldrig vente at komme der, og vil især være tjenlig til at berolige dem der nødes til at reise med Jisbaade, og betage dem den ængstelige Forestilling at Sprogøe er et Felsenborg eller et Opholdsted som det Robinson Crusøe landede paa. Med Freden 1814 forandredes Sprogøes Lod. Denne Øe, som fra Arildstider havde tilhørt en Privatmand, blev nu kjøbt af Generalpostdirectionen, og de ældre til Militair. brug, under Krigen, opførte Bygninger, som allerede fandtes der, forærede den. J forrige Sommer lod Directionen opføre en Hovedbygning af Grundmuur, een Etage høi, teglhængt, og forsynet med 6 Soveværelser og en Conversations eller Spisestue, ene bestemte for Reisende over og af Middelstanden; de fire Værelser i de ældre Bygninger, hvor Sømandskabet fremdeles kan opholde sig, afbenyttes af de simplere Reisende. Alle elleve Værelser ere forsynede med de fornødne Jnventariesorter, og Øen provianteres fra den sjællandske Side, som den, der omVinteren, er forbunden med mindst Vanskelighed. De Reisende ere nu betryggede mod Savnet af virkelige Fornødenheder, under deres Ophold der.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-03-01
Et udmærket Reisebibliothek, bestaaende af 120 Bind en formige og nitide Bind franske Classiker, falbydes paa Kjøbenhavns Adressecontoir for 60 Specier.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-03-01
En uheldig Borger i Kjøbenhavn har allerede for et halvt Aar siden faaet tilsendt 250 Rbd. med Formaning: at bruge dem vel; og har ikke i al den siden forløbne Tid kunnet opdage hvo den ædle Giver var. - Det kalder Man: et at lade den venstre Haand vide, hvad den høire gjør. Mosaiten Neumann, som forleden døbtes i Mariboe Kirke, fik i Daaben Navnet Peder Friderik Henrik. Til Døbeacten vare nogle af Byens og Omegnens Honoratiores indbudne til Faddere, som i en for ham ombaaren Tavle gave ham en passende Faddergave.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-03-01
Aalborg Kirker. Tredie Søndag i Fasten prædiker til Høimesse i BudolphiKirke Hr. Blichfeld; i Frue Kirke Hr. Stiftsprovst Schjerup. - Til Aftensang i Budolphi Kirke Hr. Henneberg; i Frue Kirke Hr. Fuhr.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-03-01
Ægteviede den 28de Februari, Handelsbetjent H. Bo lund og Pigen Anne Møller.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-03-01
Ved Tallotteriets 1023de Trækning i Wandsbeck udkom: No. 39. 18. 11. 80. 48.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-03-01
Bekiendtgjørelser. At det har behaget Gud efter sin urandsagelige Villie og faa Dages heftige Sygdom, ved en roelig Død i Gaar Aftes Kl. 10 1/2, at bortkalde i ugift Stand min ældste kjere Søn Jens Kjellerup, Kjøbmand og Handelsmand her paa Stedet i sit 34te Aars Alder, skulde jeg ikke mangle sørgeligst at bekjendtgjøre for hans og mine Paarørende og Venner. Aalborg den 27de Februari 1823. Jacob Kjellerup.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-03-01
At den af min salig Broder Jens Kjellerup og mig i Fælledsskab førte Handel under Firma af Jens & Niels Kjellerup, fremdeles uforandret, og under samme Firma af mig allene og for min egen Regning fortsættes, har jeg herved den Ære at bekjendtgjøre for Venner og Bekjendte. Aalborg den 27de Februari 1823. Niels W. Kjellerup.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-03-01
Da det i denne Byes Aviser No. 25 fra min aldeles fraskildte Mand Toldbetjent Jens Christian Kaastrup indkomne Avertissement, underskrevet: "Kaastrup, let kunde vildlede til at jeg var flyttet, saa finder jeg mig pligtig at bekjendtgjøre: at jeg endnu hver hos Bødkermester Dockedahl paa Nørregade. Ved denne Leilighed seer jeg mig tillige foranlediget at melde: at jeg fremdeles agter at fortsætte mit i flere Aar drevne Haararbeide og anbefaler mig til de respective Damer der hidtil have beæret mig med deres Bestillinger. Aalborg den 28de Februari 1823. G. Marie Kaastrup.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-03-01
Andagtstimer til sand Christendoms og huuslig Opbyggelses Befordring. Første Bind. Paa Dansk udgivne af Jørgen Thisted, Capellan pro persona ved Trinitatis Menighed i Kjøbenhavn. De indeholde: 1) Den huuslige Andagt. 2) Den offentlige Gudstjeneste. 3) Huusfreden. 4) Tilfredshed med vor Stand, 5) Om Glædens Nydelse. 6) Svilleren. 7) Verdens Dom. 3) Fristelsens Time. 9) Pligter mod Dyrene. 10) Bønnens Kraft. 11) Strid mellem Pligter. 12) Eden. 13) Det lidende Fædreland. 14) Kjend Dig selv. 15) Utaknemmelighed. 16) Forsynet. 17) Gjæstmildhed. 18) Lurus. 19) Hævnen. 20) Skinn og Væsen. 21) Den fremmede Religionsbekjender. 22) Pligter mod fremmede Religionsbekiendere. 23) Almeen nyttighed. 24) Christi Byrde er let. 25) Ligevægt i Sielen. 26) Pligter mod de Døde. 27) Daaben, 28) Lykkens Gaver. 29) Ærefrygt for fremmed Eiendom. 30) Overbærende Menneskekjærlighed. 31) Fremtidssorger. 32) En Christen i sine Fritimer. 33) Lunkenhed i Christendommen. 34) En Christens Pligt, at arbeide for Sædernes Reenhed i Fædrelandet, 35) Ensomhed. 36) Venskabs Klipper. 37) Verdensklogskab, og Christenviisdom. 33) Det guddommelige Ords Evighed. 39) Vor Dom om Tidsbegivenhederne. 40) Mildhed mod Fattige. 41) En Christen og hans Modstandere, 42) Sorg for jordisk Eiendom. 43) Giv Agt, før Du taler. 44) Troens Enfoldighed. 45) Jesu Fødsel (en Julebetragtning). 46) Betænk Enden. 47) Ahnelser og Dødes Aabenbarelser. 48) Lader Eders Lys skinne for Menneskene. 49) Den Kunst, at vorde lykkelig. 50) Ved Aarets Slutning (første Betragtning). 51) Ved Aarets Slutning (anden Betragtning). - De som endnu maatte ønske at subskribere paa Værket, hvoraf hvert Qvartal udkommer et Bind, indtil alle 8 Bind paa Dansk ere udkomne, ville behage at tegne sig enten hos Gartner Søren Thisted eller paa Addresse-Contoiret i Aalborg. Hvert Bind betales ved Modtagelsen med 1 Rbdlr. i Sedler, uden videre Udgifter.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-03-01
At vor Boutique, som hidindtil var paa Hjørnet af Gravens- og Urbansgade, hos Herr Skomagermester Thomsen, fra idag af er aabnet i vor iboende Gaard No. 138 ved Vesteraae, have vi herved den Ære at bekjendtgjøre vore ærede Handelsvenner, i det vi tillige anbefale os paa det Bedste. Aalborg den 1ste Marts 1823. Philipson & Lipmann.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-03-01
2 a 3 raske Karle, helst fra Landet, kan erholde Tjeneste paa Aalborg Teglgaard, strax efter Paaske, naar man snarest henvender sig til Eieren.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-03-01
Bortforpagtning. Onsdagen den 19de Marts Formiddag Kl. 11 bliver Hovedgaarden Dronninggaard samt tvende derunder lagte Parceller af Dronninglund Hovedgaard, tilsammen af Hartkorn, 58 Tdr. 5 Skpr. 1 Fkr. 2 Alb. med et Areal af 1200 til 1300 Tdr. Land, saavelsom Konge- og Kirketiende af 13 Tdr. 2 Skpr. 1/5 Alb. tiendeydende Hartkorn, ved offentlig Auction paa Raadstuen her i Byen opraabt til Bortforpagtning i 8 hinanden paafølgende Aar fra næstkommende 1ste Maj at regne, efter Conditioner som ved Auctionen vorde kundgjorte, og ere til Eftersyn paa Statstidendens Contoir i Kjøbenhavn, hos de Herrer Bogtrykkere Elmqvist i Aarhuus og Borch i Aalborg, samt hos mig Undertegnede. Det indstilles til det Kongelige Rentekammers Resolution om hvilket af de 2 høieste Bud der kan antages. Denne Eiendoms Jorder er, som bekjendt for det meste af særdeles god Beskaffenhed. Udsæden har været: 40 til 45 Tdr. Byg, 80 til 90 Tdr. Rug og 80 Tdr. Havre, og paa Gaarden er sommer- og vinterfødt 250 Qvæghøvder og 24 a 30 Heste. Høebjergningen er meget anseelig. Sæbye den 26de Februari 1823. Boeck.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-03-01
Auctioner. Ved Auctionen over Kjøbmand Chr. Jbsens Opbudsboes Vare og Løsøre, der afholdes i Bødkermester Niels Kjersgaards Gaard paa denne Byes Nytorv, den 4de Marts næstkommende, bortsælges som Appendix, circa 24 Favne Brænde, adskillige Kister, Kommoder og Skabe, et sølv Lommeuhr, endeel gode Mandsklæder, samt noget Skomager=Værktøi. Aalborg den 28de Febr. 1823. Schmidt.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-03-01
Efter vedkommende Dom og Udlægshavers Forlangende, bliver det Peder Christensen Tranholm tilhørende Huus i Torslev Sogn, med Jordeiendomme som bestaaer af 2de Parceller af øster og vester Gjersholts Eiendomme, hvoraf den første skylder 1 Skp. 2 Fkr. 3/4 Alb. og den sidste 7 Skpr. 2 Fdkr., stillet til en eeneste Auction, som holdes i Gaarden, Fieldgaard Fredagen den 14de Marts førstkommende om Middagen; hvilket herved bekjendtgjøres til Lysthavendes Efterretning. Sæbye den 26de Februari 1823. Boeck.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-03-01
Det afgangne Mette Christensdatter forhen afdøde Christen Hansens Enkes Stervboe, tilhørende Sted Busken kaldet i Hørbye Sogn, som staaer for 5 Skpr. 3 Fdkr. 1 2/3 Alb. Hartkorn ufrie Hovedgaardstaxt, stilles til en eeneste Auction til absolut Bortsælgelse: Mandagen den 17de Marts førstkommende Kl. 10 Formiddag, hvorefter forauctioneres Stervboets Besætning, Jnd og Udboe. Hvilket herved bekjendtgjøres til Lysthavendes Efterretning. Sæbye den 26de Februari 1823. Boeck.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-03-01
Den Proprietair Lychegaards Dødsboe tilhørende Hovedgaard Rønnousholm i Vreilev Sogn, med underliggende 7 Afbyggerhuse der staaer ialt for Hartkorn 25 Tdr. 7 Skpr. 1 Fdkr. 2 Alb.; 4 Huse i Guldager af Hartkorn 1 Skp. 1 Fdkr. 2 Alb. og 2de Huse i Hæstrup som begge skylder 4 Skpr. 1 Alb., bliver, da det ved 4de Auction gjorte Bud ikke af 1ste Prioritets=Panthaver er approberet, stillet til 5te Aucton paa selve Gaarden, Mandagen den 24de Marts førstkommende Formiddag Kl. 10, hvilket herved bekjendtgjøres til Lysthavendes Efterretning, med Tilføiende at de sælgende Eiendomme, nøiere ere beskrevne i denne Tidende No. 152, 156 og 158 for forrige Aar. Sæbye den 26de Februari 1823. Boeck.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-03-01
Da intet Bud skeete paa den forhen Otto Pedersen til hørende Gaard i Steenum, som nu beboes af Anders Pedersen, og staaer for Hartkorn 9 Tdr. 1 Alb. saa bliver bemeldte Gaard med Tilliggende, saaledes som samme findes beskreven i denne Tidende No. 5, 7 og 9, stillet til 4de Auction der holdes i selve Gaarden Onsdagen den 19de Marts førstkommende Formiddag Kl. 10, til absolut Bortsælgelse og nogenlunde antageligt Bud skeer. Sæbye den 26de Februari 1823. Boeck.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-03-01
Onsdagen den 9de April dette Aar, ved Middagstid, opbydes ved Auction 4de Gang, for til den Høistbydende paa nærmere Approbation at bortsælges: Gaarden Rørdal, eller Ferdinandinesdal. ved Aalborg, med dens tilliggende Jorder, af Hartkorn fri Hovedgaardstaxt 5 Tdr. 7 Skpr. 3 Fdkr. 1/2 Alb. og Bønderskyld 7 Skpr. 1 ½ Alb. Conditionerne ere væsentlig de samme for denne, som for de 3 første Auctioner, hvorom henvises til min Bekjendtgjørelse af 4de November 1822, indført i Borchs Aalborg Avis den 7de, 14de og 23de November f. A., og ere de til Eftersyn hos Prokurator Spreckelsen, dog anmerkes det, at de tilbagestaaende Renter af Laanefondens Kapitalfordring i Eiendommen, ikke af Kjøberen særskildt bliver at betale, men kun forsaavidt Auctionsbudet maatte overstige 16,000 Rbd. Sølv. Auctionen afholdes paa Rørdal. Nibe den 27de Februar 1823. Bassesen. Over det Kjøbmand Hendr. Chr. Juuls Fallitboe tilhørende Huus No. 429 Lit. C. i Braskensgade her i Byen af holdes 3de offentlige Auctioner, nemlig: Fredagen den 14de Februar, Fredagen den 28de f. M., samt Fredagen den 14de Marts d. A.; hver Dags Formiddag Kl. 10. De 2de første Auctioner afholdes paa Stadens Raadstue og den 3die i selve Huset, efter de ved Auctionen fremlæggende Conditioner, som forinden ere til Eftersyn hos Raadmand og Stiftsrevisor Wølfferdt. Aalborg den 28de Januar 1823. Schmidt.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-03-01
Onsdagen den 5te Marts næstkommende om Formiddagen Kl. 9, bliver paa Kjøbmand Thomas Sødrings Plads her ved Byen, ved Auction bortsolgt 130 Favne Ege-, Elle og Birkebrænde, hvilket herved bekjendtgjøres. Aalborg den 25de Februari 1823. Schmidt, Auctionsdirecteur.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-03-01
Mandagen den 10de Marts d. A., Formiddag Kl. 10, foretages offentlig Auction i Mon Præstegaard, hos Enkemadame Ryge, efter hendes Begjering, over endeel Ind- og Udboe 1 m.v., bestaaende af: Sengesteder, Sengeklæder, Linned, Kakkelovne, et Taffeluhr, Borde, Stole, Speile, Bøger, Steentøi, Kjøkken= og Brygger=Redskaber, 5 Bester, 14 FæeKreature, Vogne, Plouge, Harver, 2de Kaner, et Messing, Bringtøi og andet Hestetøi, m.m. Nibe den 20de Februar 1823. Bassesen.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-03-03
Udlandet. Engelland. Alles Øine og Forventning, skrives der herfra, er henvendt paa, hvad Deel Engelland vil tage i de Bevægelser, der true Europa, og som vist ville følge af Krigen mellem Frankerig og Spanien. Den nærværende Crisis er høist frygtelig, og da Ministrene endnu ikke have erklæret sig fuldstændig, saa griber Man begjerlig efter enhver Yttring, der skulde undslippe en af dem, for derved at komme efter deres Mening. Endnu har ingen Minister yttret Anskuelser, der vare forskjellige fra Folkemassens Sindelag, og Man nærer endnu bestandig det Haab, at dette vil i Frankerig ikke blive uden Virkning. J den Valgtale, som Canning holdt i Harwich, sagde han blandt Andet: "Han havde endnu ikke havt Leilighed til at erklære sig i Underhuset over den Politik, han havde ifinde at følge, dog tilstod han med Fornøielse, at hans Anskuelser stemmede ganske overeens med hans Ven og Collega Lord Liverpools. Det var hans Beslutning med Hensyn til den udenlandske Politik, at følge de liberaleste Grundsætninger, og paastod med Stolthed, at Nationen aldrig havde været bedre istand end nu til at vedligeholde disse, og begynde en Kamp, hvis den skulde nødes til at gribe til Vaaben til sit Forsvar. Ministrene ønskede dog, at holde en stræng Neutralitæt, men Nationen befandt sig i hiin Ærefrygt indgydende Stilling, der gav den Jndflydelse nok til at vedligeholde Freden i Europa. Med Hensyn til den indenlandske Politik var han tilsinds, at opretholde Constitutionen, som den er, i alle dens Deele; de besværlige Tider, gjennem hvilke den har ført Engelland, medens næsten alle Andre forfaldt, bevise, hvor stor Værd den har." Blandt de Toasts, som han siden ved Gjestebudet foreslog var ogsaa den: "Borgerlig og religiøs Frihed i hele Verden." - Hvorledes Folkemassen i London er findet, viiste sig nyelig ved den spanske franske Minister, San Lorenzos, Ankomst dertil, i det Man spændte Hestene fra Vognen, og trak den jublende til Gesandtens Hotel. Med en lignende Jubel er han bleven modtaget i Dower.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-03-03
I Underhusets Møde den 14de Febr. talte Sir Leth bringe Landmændenes Sag: Umuelig, sagde han, kan Man lade nok et Møde gaae forbi, uden at komme Landmændene til Hjelp. Nøden ligger for Dagen, og Regjeringen kan umuelig have forglemt de siden sidste Møde indkomne 500 Petitioner; og i denne Nød ere Landmændene ikke selv Skyld, den beroer paa upolitisk Fremgangsmaade. At Man har tilladt Jndførsel af fremmed Korn, og er vendt tilbage til klingende Mynt opløser alle Tvivl i den Henseende. Derved falder Tienden, Fattigskatten, Omkostningerne ved Criminalprocesser næsten ganske Landmanden til Byrde, og jeg spørger derfor, om Regjeringen har tænkt paa Forholdsregler i denne Sag? Hr. Canning lod hans Forgængers Følelser og Yttringer vederfares fuld Ret, men meente, at han gjorde Ministrene Uret, der længesiden vilde have hjulpet, dersom directe Hielp havde været muelig. Han havde selv troet, at den havde været det, men siden overbeviist sig om, at de tilsigtede Forholdsregler ingen Virkning vilde have. Men paa en indirect Maade meente han, at det var mueligt, at gjøre Noget for Agerdyrkningen ved at nedsætte Skatterne. Curwen meente, at Capitalisten burde fremfor Alle ogsaa bidrage sin Deel til de Fattiges Understøttelse. Den fundeerte Eiendom var i dette Øieblik større end alle Land- og Huuseiendomme. Robertson vilde finde en af Hovedaarsagerne til Folkets nærværende Nød i det Creditsystem, Engelland i mange Aar havde fulgt. Under den franske og spanske Krig fra 1740 til 1749 laante Regjeringen Penge til 3 og 4 Proc. Dersom den endnu havde samme Credit, som dengang, havde den ikke i sidste Krig behøvet at laane Penge til 7 eller 8 Proc. Hvorfor et saa ødelæggende Laanesystem, Regjeringen er nu ganske i Hænderne paa de store Pengemænd i Hovedstaden, der holde Jnteresserne saa høit, som de lyster. Man vil sige, dengang var der større Capitaler, og nu kaste Capitalerne i Handelen meere Jnteresse af sig. Men om det var sandt, hvorfor stege da de 3 Proc. i første Aar efter Freden strax til 102, Paa Capitaler mangler det ikke, der er Overflødighed deraf. Naar Man kun til at dække Statsgielden laante til 2, 2 1/2 og 3 Proc., da vilde Landet derved erholde større Lettelse, end ved nogen anden Forholdsregel, der er foreslaaet. - J et andet Parlamentsmøde var foreslaaet, at Regjeringen skulde foranstalte en offentlig Begravelse for den afdøde Dr. Jenner, og sætte ham et Mindemærke, hvilket dog hans Familie har frabedet sig.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-03-03
Frankrig.