JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-11-21
Skov-Auction. Fredagen den 27de November førstkommende lader Hr. Proprietair Søltoft til Tyrrestrup i den ham tilhørende Hoved Østerskov paa Ørritzlev Mark ved Auction bortsælge circa 230 Rumere af Bøgetræer, paa Roden, i Særdeleshed tjenlige til Gavn- og Bødker træe, men dog ogsaa til Brændetræe. Auctionen begynder Klokken 9 Morgen. Mødestedet er ved Skovfogedhuset. Hvilket herved bekjendtgjøres. Woer og Rim Herreders Contoir i Horsens, den 12te November 1846. Bernth.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-11-21
Trykt i Aarhuus Stiftsbogtrykkeri.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-11-21
Skov-Auction. Løverdagen den 28de November førstkommende lader Hr. Proprietair Søltoft til Tyrrestrup i den ham tilhørende Skov, Hestehaugen kaldet, paa Gaardens Mark, ved Auction bortsælge circa 230 Rumere, hvoraf de 90 indeholde især Udluftning af Bøge, lagt i Bunker; Resten bestaaer af nogle Ege, enkelte Elletræer, endeel Aske men fornemmelig af Bøgetræer, hvilket Alt er tjenligt saavel til Gavn, som til Bødker= og Brændetræ, dog isærdeleshed til førstnævnte Sorter. Auctionen begynder Kl. 9. Morgen. Mødestedet er ved Skovledet for bemeldte Skov. Hvilket herved bekjendtgjøres. Woer og Nim Herreders Contoir i Hørsens, der 12te November 1826. Bernth.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-11-21
Extract, Den borteblevne Nicolai Sørensen, født den 6te Jan. 1754 i Meng, Aller Sogn, eller event hans Arvinger, indkaldes til at melde sig i Tyrstrup Herreds Actuariat i Haderslev forinden 12 Uger. Haderslev, udi Tyrstrup Herredsfogderi, den 13de November 1846. Thomsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-11-21
Gaarden N. 707 i Møllestien i Aarhuus, med tilliggende frugtbare og gode Have, er underhaanden tilkjøbs. Eiendommen er indrettet til Beboelse for 2 Familier, 7 Værelser, 2 Kjøkkener og øvrige Beqvemmeligheder. Lysthavende til denne indbringende Eiendom, ville behage at henvende sig enten til Eieren Gartner Berg eller Procurator Dahl. Practisk Underviisning i Handelsvidenskaben, Fire a fem Deeltagere kunne endnu blive optagne til det nu paabegyndte Cursus, naar man snarest henvender sig til H. Hartvigsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-11-21
Undertegnedes Varelager er i disse Dage blevet foröget med en betydelig Deel nye og smukke Varer, saasom: Nicolgjerna, Alpaccas, Mohairs, Orleans, Parisienne, m. m., smukke trykkede Callico, dito Jaconet og Shirting, stribede og tærnede Shawler i forskjellige Störrelser, mindre Tørklæder i Silke, Uld, Silke og Bomuld, samt Old og Bomuld, uldne Skotöier, sort og coul. Fløiel, dito Shirting og Stout, med meget mere.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-11-21
I hvide Varer anbefales. Jaconet, Cambringe, Shirting, Stout, Bommesie, Halvlærred, Bobinetter, dito Strimler, m.m. m. For Herrer anbefales: et Parti meget smukke Buckskin til særdeles billige Priser, Klæde i forskjellige Couleurer og Fiinheder. Et stort Udvalg Silke-Fløiels-Veste, Atlaskes Dito og Tuilinets Dito, sorte og coul. Silke-Tørklæder, Silke-, Halvsilke- og BrunellsHalsbind, Bueseler, Lærreds- og ShirtingsSkjorter, et Parti moderne Kraver, Flipper og Manchetter, Silke-, Brunells- og Horn-Knapper. med meget mere, hvilket Alt, paa Grund af heldigt Indkjøb, udsælges til særdeles billige Priser. J. P. Brændstrup.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-11-21
Modepynt, til Brug for Vinteren, samt Hvad dertil hörer, er jeg nylig bleven forsynet med. Til Vedkommendes behagelige Efterretning meldes dette at Ines Seidelin i Skanderborg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-11-21
J Andr. Chr. Wissings Boghandel erholdes: Forschungen. uber die Ueberschriften der Psalmen. DauErlauterungen der Gottesnamen, der poetischen Formen in den Psalmen, Auslegungen schwieriger Stellen der althebraischen Poesie und ein erganzender Anhang. Von. Hartvig Philipp Roe, in Aarhuus. (Mit einem Vorworte von Dr. Julius Fürst.) Priis hæftet 1 Rigsbankdaler.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-11-23
No 191. den 23de Novbr. Mandagen. privilegeret. Kongelig Stifts-Tidende. Aarhuus Redigeres og udgives i Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmquisk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-11-23
Nyheder fra Udlandet. Cholera, der i lang Tid har grasseret i Teheran, har nu ogsaa naaet Tauris og Bagdad. J sidstnævnte Stad var i kort Tid 1400 Mennesker døde deraf. Alle Bazarer ere lukkede, og en stor Deel af Jndvaanerne flygtede. Herved føres det Smitstof videre, som hærier Landene i en meget viid Omkreds. Kan man troe Udlandets Tidender, saa staaer en almindelig Krig allerede for Døren. De engelske Aviser forsikkre, at der for Europa har aabnet sig en Række af store Begivenheder, og indeholde lange Beretninger om de Rustninger, som foretages i England. Endeel store Linieskibe, hvert bemandet med 1000 Krigere, ere blevne satte paa Krigsfod, og en Mængde andre Skibe blive udrustede, – man siger ikke hvortil og hvorhen. J Frankrig er Admiral Tho nars, i største Hast, ved Telegraphen bleven kaldet til Paris, men har erklæret, ei at kunne udruste nogen Flaade i kortere Tid, end fire Maaneder. Man mener imidlertid, at de engelske Skibe hverken ere bestemte mod Frankrig eller mod Amerika, men nærmest til Portugal, for at slukke.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-11-23
Den portugisiske Jnsurgentchef Das Antavar, efter at have afslaaet Admiral Parkers Mæglingstilbud, rykket saa langt frem, at hans Forposter stode ved Cintra (Dronningens Lystslot). Angrebet paa Lissabon skulde begynde saasnart Jnsurgenternes samtlige Troppecorpser have forenet sig. Men Dronningen har endnu ikke tabt Modet: hun har udstedt et Decret, at enhver Civilperson (Præsterne ikke undtagne), som træffes med Vaaben i Hænderne, skal uden Naade skydes, alle Jnsurgentcheferne har hun erklæret fredløse, osv.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-11-23
Ved Hoffet i Madrid skal der nylig have været en Scene." Enkedronning Christine, fortælles der, var pludseligt kommen i Palladset, og havde med sine grædende Taarer forklaget Gen. Narvaez og hans Partigængere, at de udsatte hende for allehaande Forhaanelser, ja tragtede hende endog efter Livet, hvorfor hun forlangte dem forviste fra Madrid og fra Spanien. Den regjerende Dronning lod Minister-Præsidenten Jsturiz kalde, og overdrog ham at udfærdige Ordren hertil; men han undskyldte sig med, at det hørte under Krigsministerens Ressort. Denne, General Sang, tog imidlertid Bladet fra Munden og erklærede: at han for vilde tage sin Afsked, end udføre denne befaling, men at Enkedronningen da sikkert ogsaa kunde vente at blive landsforviist, og hendes Gemaal, Hertugen af Rianzares, kastet i Fængsel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-11-23
Enkedronningen skal, efter dette mislykkede, aabenbar Brud med Magthaverne, have besluttet, ufortøvet at forlade Spanien. En af hendes Kammerherrer var allerede ankommen til Paris, for at besørge hendes Hotel i Rue de Courselles sat i Beredskab til hendes Modtagelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-11-23
Breve fra Kirkestaten melde, at befolkningen i Fano har i Masse reist sig mod de derværende Jesuiter. Der havde nemlig udbredt sig den Efterretning, at Jesuiterklosteret var Sædet for en Sammensværgelse mod Paven. Folket var derfor trængt indi Klosteret, og havde ødelagt Alt hvad deri befandtes, ja endogsaa i sit Raseri mishandlet Nogle af Munkene. Ogsaa i Perugia er forefaldet lignende Scener.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-11-23
Kong Leopold var nylig kommen til Paris, men er pludseligt reist hjem igjen til Brüssel, formedelst en til ham indløben Efterretning om en saa foruroligende Stemning blandt den lavere Classe af Borgerstanden i Brüssel, at en aabenbar Opstand endog var at befrygte. Hvorvidt denne Denunciation har været grundet eller ikke, er ei godt at sige; men vist er det, at siden 9de de, er der i Brüssel bleven concentreret en saa imponerende Militairmagt, at Jndvaanerne med synlig Ængstelighed spørge hinanden: Hvad skal det betyde? Krakau er, efter de europæiske Stormagters (Rusland, Østerrig og Preussen) Beslutning, paa Grund af, at den flere Gange har været Revolutionens Arne, bleven frataget sin Rettighed som Fristat, og indlemmet i det østerrigske Monarki. Hvorledes England og Frankrig ville optage dette, derpaa er man meget spændt, og paa Børserne vare, paa Grund deraf, Courserne meget trykkede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-11-23
Siden 1ste October, den mindeværdige Dag for Polens Jøder, da de, ifølge en keiserlig befaling, maatte aflægge deres Nationaldragt, er i denne Anledning passeret mange snurrige Scener. Fra alle Stæder i Kongeriget ankom rige og anseete Jøder til Warschau, iførte kostbare Zobelpelse, med deres lange Skjæg, og Haarlokker, for hos Statholderen at bede om en Opsættelse af nogle Aar; men de vare kun ilede deres onde Skjæbne imøde, thi her fandt deres dyrebare Helligdomme: Skjægget, Haarlokkerne og Peltsen, uden Barmhiertighed, deres stille Grav ved Barberernes Hænder, paa Politiets Befaling, og de stakkels Bedragne listede sig hemmeligt bort, som fordum Kong Davids Sendebud. Endnu for nogle Dage siden fandt et lignende Optrin Sted, der ikke vakte ringe Opsigt. Fra en fjerntliggende Deel af Landet, hvor Chassidismen endnu udøver sin hele Jndflydelse paa Befolkningen, indtraf et saadant Selskab, bestaaende af 80 Jøder, med deres Rabbi i Spidsen, for Hovedstadens Porte, for hos Fyrst-Statholderen at udbede sig Tilladelse til at bibeholde deres gamle Dragt. At et saa eventyrligt Selskab, som allerede i Frastand gjorde sig bemærkeligt ved de underligste Fagter, ikke saa ligefrem turde indlades i Staden, kan man vel tænke sig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-11-23
Saasnart Overpolitimesteren, General A, blev underrettet om Ankomsten, lod han hele Selskabet transportere op paa Politikammeret, og her, uden at indlade sig paa videre Forklaring, afklippe deres Haar, rage deres Skjæg og opskjære deres Silkepelise i Ryggen. Sagen stod ikke længe paa; en Timestid efter viftede den barske Vind og de nyragede Ansigter, og de glathagede Mænd befandt sig atter udenfor Warschaus Porte. De bade nu kun om, at det maatte tillades dem at bringe deres afragede Skjæg hjem med sig, for høitideligt at stæde Levningerne til Hvile paa deres Kirkegaard; men det var ikke mere at finde De maatte drage hjem igjen med deres Smerte og deres Savn. J Genf regjerer den nye democratiske Regjering roligt og forsigtigt fort, men Spørgsmaalet er, om den overhovedet har Ret til at regjere. For grundigt at afgjøre dette Retspørgsmaal, rykke foreløbigt stedse flere franske Tropper mod den Schweizer-Grændse, og den Genser Regjering har nu ogsaa opbudt sine Tropper. Ogsaa den anden Nabo. Savoyen, har ladet sin Armee rykke frem mod Genf; Østerrig delibererer endnu, om og hvorledes det skal intervenere. De Franske have erklæret, ei at ville rykke ind i Schweiz med mindre andre Naboer rykke derind; saa ville de marschere med for Selskabs Skyld, og see, hvad de Andre foretage sig. Det synes at være Stormagternes Beslutning, at lade Jlden i Schweiz brænde ud men at iagttage den i Nærheden. De engelske Blade erklære det for nødvendigt, med stærk Arm at undertrykke den democratiske Aand i Schweiz; thi det er ikke Genf, det gjælder, men hele Schweiz, hvor Folkepartiet stedse tager stærkere Overhaand. J Staden, Basel vil man forekomme Uroligheder og frivilligt etablere en ny Forfatning, for man, som i Gens Zürich, Bern osv., bliver tvungen dertil ved en improviseret Opstand. Jmidlertid ruste de catholske Cantoner sig til Krig mod det øvrige Schweiz. Krigsraadet er sammenkaldt, og man vil laane sex Officierer af Kongen af Neapel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-11-23
J Staden Annaberg, i de sachsiske Ertsbjerge, fandt den 9de de, en Opstand Sted blandt Possementmager-Svendene, der truende fordrede en ny Drillmaskine, som skulde være bleven sat i Gang i dHrr. Eisenstuck & Compagnies Fabrik, udleveret, for at tilintetgjøre den. Forgiæves søgte man at overbevise dem om, at den foregivne Maskine aldeles ikke existerede; de fremturede i deres Uvæsen, og Øvrigheden saae sig tilsidst nødsaget til at tage alvorlige Forholdsregler.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-11-23
I en Beretning fra Rhinen hedder det, at Kongen af Danmarks Memoire til de europæiske Hoffer nu er afleveret, tilligemed alle deri optagne Documenter, Slesvigs Jncorporation og Thronfølgen i dette Hertugdømme angaaende. Den diplomatiske Vei er altsaa nu betraadt i dette Anliggende, og en Udsigt til et fredeligt Arrangement, der ikke træder de tydske Agnaters Ret for nær, derved aabnet. (Men da et saadant Arrangement altid kun er betinget af den Omstændighed, at Kronprindsen ikke efterlader sig mandlige Livsarvinger, saa kan der naturligviis endnu hengaae mange Aar inden dets definitive Afgjørelse.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-11-23
Det kgl. svenske Academi har ved Budskabet om Tegners Død anlagt en Maaneds Sorg, og sat den Afdødes Navn blandt Antallet af de udmærkede svenske Mænd, over hvilke Academiet lader slaae en Skuepenge, og hvis Lov skal tolkes paa en af Academiets Høitidsdage; det har derhos besluttet, at lade Tegners Brystbillede udføre i Marmor, for at opsættes ved Siden af Kelgrens og Leopolds.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-11-23
Fædrelandet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-11-23
Kjøbenhavn, den 21de Novbr. Hs. M. Kongen har allern, bevilget Contreadmiral Schønheiders Ansøgning om at maatte fratræde sin Charge som Deputeret i Admiralitets-Collegiet, samt derhos bevidnet ham sin allernaadigste Tilfredshed med den Jver, hvormed han har opfyldt sin Tjeneste. Contreadmiral Schifter er allern, udnævnt til i Schønheiders Sted at indtræde som 2den Militair-Deputeret i Collegiet. (Brig. Td.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-11-23
I Anledning af Hs. Kgl. H. Prinds Frederik Ferdinands Fødselsdag er der imorgen Aften (Søndag) stort Bal ved Hoffet. Ligeledes vil der hos Landgrev Wilhelm paa Tirsdag gives et Bal i Anledning af Prinds Frederik af Hessens Fødselsdag.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-11-23
Andre Blade have allerede omtalt, at Hs. Majestæt Kongen bivaanede den første Opførelse af Oehlenschlägers herlige Drama Amleth og heelt igjennem gav Sin store Tilfredshed tilkiende. Det er imidlertid ikke blevet omtalt, at samme Aften, en Time efter at Digteren var kommen hjem til sin Bopæl i Frederiksberg Have, modtog han en egenhændig Skrivelse fra Hs. M. Kongen, hvori Allerhøistsamme lykønskede ham til hans Fødselsdag, tillige takkede ham for den store Rydelse, Allerhøists, havde havt ved at overvære Opførelsen af Digterens Værk, samt inviterede ham til Diner den næste Dag. Man kan nok tænke, at dette Beviis paa kongelig Raade dybt har grebet den gamle Digter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-11-23
Her i Hovedstaden opholder sig en Franskmand, som har den sære Vane, hver Aften Kl. mellem 11 og 12 at begive sig ud, i hvilketsomhelst Veir indtil Søen er tillagt, til Nyhavns Hoved og kaste sig der i Vandet, rygende sin Cigar, som han, for at holde den tændt, ved Udspringet holder forkeert i Munden. Da han begyndte med disse sine Vand=Excursioner, raabte Vægteren og Hjælp, i den Tanke, at Manden vilde drukne sig, og først efter mange frugtesløse Udtydninger lykkedes det ham, at overtyde Vægteren og de Tililende om, at Sligt ikke var hans Hensigt. Han var imidlertid senere nødsaget til at underrette Politiet om denne sin sære Lyst, som dog vist ikke i ringeste Maade kan kaldes utilladelig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-11-23
Hof- og Stadsretten har i Mandags afsagt en Dom, der formodentlig vil gjøre et Skaar i Tivoliactionairernes Glæde over det Overskud af 14,000 Rbd., som Tivoli iaar skal have indbragt. Tivolis Bestyrelse havde nemlig vægret sig ved at tilsvare Fattigvæsenet mere end 5 pCt. af Bruttoindtægten af Billetudsalget, istedetfor at Fattigvæsenet ellers er berettiget til at oppebære 10 PCt. af Bruttoindtægten af slige Forlystelsesindretninger, idet Bestyrelsen henskjød sig under et Reskript, der giver kjøbenhavnske Borgere, som forevise Dyr, Sjeldenheder osv., et Afslag af 5 pCt. i den nævnte Afgift fra det Tidspunkt, da de have havt Borgerskab der i Byen i 1 Aar. Da Agent Carstensen, i længere Tid har havt Borgerskab, meente Bestyrelsen, at den kunde slippe med at tilsvare Fattigvæsenet 3 PCt. af Tivolis billetindtægt, at regne fra den Tid, da der var forløbet 1 Aar fra Tivoli-Entrepreneurens Indtegnelse som Borger i Khvn. Fattigvæsenet derimod gjorde Fordring paa fulde 10 PCt. Hof= og Stadsretten har givet Fattigvæsenet Medhold og tilpligtet Tivoli's Bestyrelse at betale 2,927 Rbd. 62 s. samt Renter deraf til Fattigvæsenet. (Khvnsp.)J disse Dage er forhenværende kongl. Skuespiller Carl Bruun afgaaet ved Døden, i en Alder af 62 Aar. Han var for henved 40 Aar siden en af den danske Skuepladses skjønneste Prydelser i det comiske Fag, og ældre Folk mindes endnu med Glæde den overordentlige Lykke han gjorde. Hans dramatiske Bane var imidlertid meget kort, og han tabtes altfor tidligt for Skuepladsen, idet ulykkelig Kjærlighed greb forstyrrende ind i hans Liv og svækkede hans Aandskræfter, saa at tilsidst kun Skyggen var tilbage af det, han engang havde været. Han var Søn af den bekjendte Professor T. C. Bruun, og Broder til den som frugtbar Theateroversætter ikke mindre bekjendte N. T. Bruun. (Fly.) Jgjen en Mølle. J Onsdags Morges opkom der Jld i Teglgaardstrædets Mølle, der aldeles afbrændte. Det lader til, at det med Møllernes Brand(Brig. Td.) skal gaae Volden rundt. Jlden, der begyndte nedenfra, udbredte sig med en saadan Heftighed, at to Heste og en Ko indebrændte, og at Møllerfolkene, som befandt sig oppe i Møllen, med Nød og næppe frelste deres Liv ved at heise sig ned ved Hjælp af Omgangen. En paa Møllen boende Dame faldt af Skræk i Besvimmelse og vilde næppe have undgaaet Døden i Luerne, dersom ikke En af Folkene itide havde frelst hende. Efter 1 1/2 Times Forløb laa hele Møllen i Aske. Aarsagen til Jldens (Flyvep.) Opkomst vides endnu ikke.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-11-23
Forleden Morgen fandtes i en Mose i Charlottenlund Liget af et lille Pigebarn, som her syntes at være druknet af sin unaturlige Moder. Barnet lod til at være et Aar gammelt. (Adr. Av.) Carl Bernhards nye tre Binds Novelle, som snart kan ventes at udkomme, omhandler Christian den Anden og hans Tid, og har ikke, som et andet Blad har meldt, Ulfeldts Liv til Sujet. (
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-11-23
Den svenske Prinds er allerede afreist herfra igjen til Sverrig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-11-23
Man har i disse Aftener seet her nogle meget smukke og stærke Nordlys.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-11-23
Fædrelandets Nr. for i Tirsdags og Onsdags ere lagte under Beslag.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-11-23
Den slesvigske Stænderforsamling vedbliver at antage Privatandragender om allehaande Gjenstande, af meer eller mindre politisk Betydning, og man kan af dens Energi og Kraft vente, at den ogsaa vil vide at tilendebringe disse Sager, hvorledes det end gaaer med de kgl. Lovforslags Behandling. Den har saaledes igjen eenstemmig antaget til Behandling et Forslag om Kopskattens Ophævelse, et andet om Natural tiendens Ophævelse i Provstiet Haderslev, og et tredie om Jndførelsen af - den preussiske Møntfod i Hertugdømmerne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-11-23
(J Slesvig havde den sidste Conflict imellem Commissarius og Præsidenten frembragt en mørk Stemning, da man befrygtede, at Forsamlingens Opløsning vilde blive den nærmeste Følge heraf.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-11-23
Den jydske Stænderforsamling. Den i Anledning af Udkastet til en Anordning om Jndskrænkning i den Tid, hvori en Creditor kan holde sin Debitor i Gjældsfængsel, nedsatte Comitee har andraget paa, at dette Udkast maa udgaae som Lov, med en mindre væsentlig Modification med Hensyn til Oppebørselsbetjente. (De jydske Deputeredes raske Virksomhed tegner til – hedder det i Khvns. Aftenblad – at ville kunne præstere et Beviis for, hvormeget en Stænderforsamling kan udrette i 2 Maaneder, naar den fra først af lægger en fornuftig Plan og anvender al Flid paa samvittighedsfuldt at benytte Tiden.")
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-11-23
Literatur. Cand. theol. Erikson, Baptisternes ivrige Forsvarer, har udgivet et nyt Skrift, som vistnok vil vække stor Opsigt blandt Theologerne. Det er betitlet: "Dr. Martensens trykte moralske Paragrapher, eller det saakaldte Grundrids til Moralphilosophiens System af Dr. Martensen. (Adr. Av.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-11-23
Handels-Efterretninger. Beretningerne fra England ere uforandrede, men flaae, og Priserne have en dalende Tendents. Derimod er det paa det hamborgske Kornmarked levende med Raps, hvoraf flere Partier bleve solgte til 118 a 120 Rdr. Bco (omtrent 9 ½ Rbd.).
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-11-23
Khvn, den 21de Novbr. Ved Havre-Licitationen idag blev Prisen 24 Mk. 4 s. a 25 Mk. Tdn. Jøvrigt omsættes her ikke meget i denne Tid. For et Parti 110 Bs Byg er buden 8 Mk. Bco. pr. Foraar. (Fl.) Af Byg er her i disse Dage kjøbt nogle Partier for norsk Regning af 110 til 112 Pds Vægt til 8 Mk. 8 s., og for belgisk Regning et Parti til 8 Mk. Banco (Brig. Td.)(5 1/2 Rbd.) pr. Tde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-11-23
For nylig ankom til Bremen et stort Barkskib med en Ladning af det fineste Hvedemeel. (M.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-11-23
Kjøbenhavns Torvepriser, den 21de Novbr. Hvede 7 Rbd. 3 Mk. til 9 Rbd. Rug 7 a 8 Rbd. Byg 4 Rbd. 4 Mk. til 5 Rbd. 3 Mk. Havre 3 Rbd. 1 Mk. 8 s. til 4 Rbd. Ærter 6 a 7 Rbd. pr. Tde. Flæsk 11 a 12 Mk. Dito, røget, 14 a 16 Mk. Lpd. Smør 15 a 16 Rbd. Fd. Dito 28 s. a 2 Mk. Pd. Brænde 11 at 12 Rbd. Favnen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-11-23
Khvns Bors=Cours den 20de November. Hamborg a vista . . . . . . . . 196. Bank-Disconto. . . . . . . . 4 PC. Do. af Banco=Vexler . . . . 4 PC. kongl. Obligationer . . 103. Nationalbank=Actier . . 172 1/2 a 172 3/4.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-11-23
Befordringer og Afgang. Hs. M. har allern. beskikket Herredsfoged i Uggel Herred M. Moritzen til Herredsfoged i Nie H. i Flensborg Amt, og Volonteur i det kgl. Rentekammer W. Schmidt til Kirchspielfoged i Brockdorf, Steinburg Amt. Præst i Enge, Tønders Provsti, F. Linde, er udnævnt til Præst i Borby, Huttens Provsti.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-11-23
Dødsfald. Generalauditeur Aagesen, Emd. af Dannebrogen (65 Aar), Klædefabr. C. F. Juncker, Elisabeth. Ernst (17 Aar, Datter af Pastor Ernst, Jda Velschow; Alle i Khvn. Kongl. Districtsjæger Lohse (29 Aar) i Lyngby. Kjøbm. og Borgerrepræsentant P. Grundtvig (46 Aar) i Ringsted. Fru Professorinde Bohr (63 Aar, i Rønne paa Bornholm. Kgl. Skovrider og Dannebrogsmand Wægge (84 Aar) paa Lolland. Toldcontrolleur Capt. Schjøtt i Kiel. Enkepastorinde Hegelund (83 A.) paa Lundborg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-11-23
Copulerede. I Kjøbenhavn: Grosserer Gomar fra Moss og Frøken Ewald, Silke= og Klædekræmmer Schiøtt og Jomfru Claussen. - J Ringkjøbing; Cand. theol. Fenger og Jfr. A. Busse. – J Aalborg: Dr. med. & chirurgiæ P. A. Bogler og Frøken Joh. Schiøtz. - J Aarhuus den 21de Cand. theol. Alfred Elmquist og Jfr. Georgine Nielsen. Ankomne med Dampsk. Chr. VIII. f. Kallundb.: Pastor Bagger, Fru Norup med 2 Døttre, Jnformator Holm, Pastor Gad, Juveleer Seilling, Hr. Salomonsen, Cand. theol. Secher, Pastor Krarup, FrøkkenHolck. Hr. Bonnevie, Hestehandler Schjøn, Jfr. Weber, Kammerjunker Ritmester v. Voigt. Til Samss, Kom. Petersen, Barometmager Samson og Fuldm. John. Afreiste med Dampsk. Chr. VIII til Kallundb. Pastor Hammer, Jomfru Bidsted, Fæstemand Hansen, Lieutn. v. Caroc. Forvalter Petersen, Garver Weische, Provst Schinnerup, Hr. Reimann, Toldassistent Rosendal med Kone, Bager Staunberg, Hr. Appelt, Overkrigscommissair Christensen, Hr. Wium, Forp. Lauritzen, Landmand Brock, Kbm. Brink, Apotheker Aarslev m. Søster, Garver Flach, Kom. W. Møller. Thomasine Stellfeldt. Du i Ungdoms bedste Alder Gik for tidlig her fra Jord; Lig som Rosen, naar den falder J sit Blomsters bedste Flor. J din korte Levetid, Var Du glad og lykkelig; Nu hos Gud Du throner hist, Hvor din Fader favner Dig. Din elskte Mage græmmer sig Nu ved din stille Baare, Og ak! Saamange offre Dig, En om, veemodig Taare. Ak! Savnet det er tungt for os; Dog dette være os en Trøst: At Herren gav og Herren tog, Herrens Navn være lovet, En Paarørende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-11-23
Bekjendtgjørelser. Med Veemod meddeles herved fraværende Slægtninge og Venner, at vor kjære Pleiesøn Bernhard Michelsen, er afgaaet ved Døden i Morges Kl. 2, i sit sjette Aars Alder og efter 8 Dages haard Sygdom, ifølge det alvise Forsyns urandsagelige Villie. Aarhuus, den 22de November 1846. Caroline A. B. Christensen, Chr. Christensen. født Schinnerup.