JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1801-02-27
Ved Tallotteriets 688 Trækning i Altona udkom: No. 36, 38, 1, 73, 22. Lodder AVERTSSEMENTS.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1801-02-27
Efter et kort Sygeleie behagede det Gud den 23de d. M. ved en rolig og stille Død at henkalde vores elskede kiere Fader Jens Sørensen Tved Kobbersmed i sit Alders 81 Aar og 3 Maaneder, og efter at have været Borger og Kobberersmed i 50 Aar her i Odense; hvilket Dødsfald hermed bekiendtgiøres for fraværende Slægt og Venner, frabedende al skrivtlig Bevidnelse herom. Anna Catrine Tved, Odense den 27de Februari 1801. Paa egne og fraværende Sødskendes Vegne, Den 10de Febr. sidstleden blev til 1ste Escadron af det Fyenske Regiment lette Dragoner anbragt en Rekrut, som producerede et under 4de Septbr. 1800 fra Ober=Præsidentskabet. i Kiøbenhavn udstædt Reisepas paa fattig Snedker Michael Dra de til Afbetiening paa en Reise til Lolland, og da han tillige afgav et under 14de Jan. 1801 af Byefoged Møller i Maria boe udstædt Reisepas til Fyen, blev han for det første antager, indtil man i Følge Anordningerne fik indhentet Efterretning, hvorledes han stod i Afregning med sin efter Udsigende sidst hafte Mester i Kiøbenhavn; Escadronen henvendte sig nu til der værende Snedkerlaugs respective Oldermand og blev af ham underrettet, at udi Svendeprotokollen ingen af det opgivne Navn forefandtes. Da herpaa Rekrutten tilstod, at han ei er Snedker, og, at han af en Michael Drabe, havde tilvendt sig førstnævnte Pas, samt endelig at han er en afskediget Musketeers Søn, hvilket man og, ved at lade de af ham opgivne Dato examinere, har befundet at være Usandhed; saa har Regimentet under disse mistænkelige Omstændigheder fundet sig beføyet at forsikkre sig hans Person, paa det at i Følge dette Avertissement enten den paagieldende Snedker Michael, Drabe kunde melde sig med muelige Oplysninger, eller maaskee en eller anden maatte kunne fremkomme med nogen Forklaringer om denne falske Michael Drabe, som nu kalder sig Johan Michael Jensen; thi tiener til behagelig og nødvendig Efterretning, at han er en meget smuk Figur, glat af Ansigt, har mørkagtige Haar, er ongefær 24 Aar gl., og 60 Tommer høi, samt at det lader, som han tilforn kunde have tjent i Militairetaten. Sehiern. Odense den 25de Februari 1801. Escadrons=Chef.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1801-02-27
Circulaire
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1801-02-27
Pro Memoria. Da det er befundet, at mange Skifteforvaltere ere seen drægtige i, til vedkommende Øvrigheder at indsende deres Skifte=Disignationer, samt at de fleeste heller ikke indrette Designationerne saa ordentlige som Cancelliets Skrivelser af 5te December 1767 og 30te April 1768 og de indtroducerede Scheemata foreskrive, eller anføre Aarsagerne til Skifternes Ophold saa tydeligen og fuldstændigen, som behøves, ligesom og at der fra de fleste bevilgede Skifte= og Opbuds Commissarier samt Executores Testammenti aldeles ingen Efterretning indkommer om de af dem behandlede Boer; saa skulde man herved tienstligst anmode Hr. Kammerherren behageligen at ville tilholde vedkommende saavel ordinaire som extraordinaire Skifteforvaltere at de nøiagtigen efterkomme de herom udgangne Anordninger, og især Forordningen af 12 Febr. 1790, ligesom De og vilde behage at paasee Jagttagelsen heraf, for saavidt Deres Distrikt angaaer. Det Kongelige danske Cancellie den 21de Februari 1801. Til Hr. Kammerherre og Colbiørnsen. Rejersen. Feddersen. Cold. Knudsen. J. Monrad. Moltke. Stiftamtmand Gersdorff. Westengaard.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1801-02-27
Mandagen den 9de Martii førstkommende om Formiddagen Kl. 10 Slet bliver i den saakaldte Provstegaard ved offentlig Auction bortsolgt en Deel gamle Dragonkapper, som herved til Lysthavendes Efterretning bekiendtgiøres. Enhver som maatte have lovlig Fordring udi Stervboet efter afgangne Madame Blanckholm paa Høbbet under Baroniet Brabetrolleborg, indkaldes herved med 6 og 12 Ugers Varsel til at møde i Stervboet, da dette Skifte derefter bliver afhandlet og sluttet. Paa den høie Skifteforvalter Hr. Kammerherke Grev Reventlows Vegne, Brahetrolleborg den 21de Febr. 1800. Havemann.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1801-02-27
Enhver som maatte have noget at fordre i Stervboet efter afdøde Controlleur Hansens Enke Madame Elisabeth Hansen, født Flectner, og forhen afdøde Mand Johannes Hansen heri Bogense, indkaldes herved 3de Gange i de Berlingske og Fyens Stifts Adressecomtoirs Aviser til at møde enten selv eller ved Fuldmægtig paa Bogense Raadstue 6te Ugersdagen. den 4de April og 12te Ugersdagen den 16de Mai d. A., hverDags Formiddag Kl. 10. N. T. Bang, Bogense den 21de Februari 1801. Skifteforvaltet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1801-02-27
Af mig haves følgende Vahre i Oplag, som til Oplagsprisen udsælges som følger: Pudder pr. Lpd. 2 Rdlr. 3 Mk., Stivelse pr. Lpd. 2 Rdlr. 2 Mk., Perlegryn pr. Lpd. 1 Rdlr. 5 Mk.; alt enten i Lispundvægt eller efter Behag i større Qvantiteter. Odense d. 28 Febr. 1801. C. Lim tilde.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1801-02-27
Et ungt Menneske som har staaer til Confirmation søger Condition enten hos en Kiøbmand for at lære Handelen, eller paa et Comtoir som Skriverdreng nu til 1 Mai, anvises fra Adressecomt. C. N. Den Continuationshandel med alle Slags Hauge=Urte= og Blomsterfrøe, samt alle brugelige Erter og Bønner, som af mine Forfædre og mig har været ført her i Landet, som og i Jydland og Norge til dette Aar 120de, som alt beviislig gjort for Regieringen selv, som i Følge der af allernaadigst har forundt mig en Bevilling der til alle Tider tillader mig Afsats i og uden Markets Tid i samme Lande, og da jeg nu har erholdet mine Frøevare hiem, er nu samme for billigste Priser frisk og godt i større som smaae Partier at bekomme, i den store hvide Gaard Nr. 389 paa Nørregade, lige over for Kiøbmand Hr. Jwersen, hvor Frøeskildt sees for Døren. de som i afvigte Octbr. Maaned have bestilt Tornhække og andre fremmede Græsarter Frøe, kan nu erholde samme ; for dette Aar vil i Særdeleshed alle Bønner blive usædvanlig dyre, da ingen her fast 3de Aar har naaet Fuldkommenhed og saare lidet endog Udenlands. Augurkekjerne, Rødløg, Grønkaal, Timmian er samme Skjæbne underkast; imedens skal denne af Veirliget sædvanlige Følge, ikke skrække mig fra, at jeg med Vished dog tør love enhver fra Herregaardens til Bondehaugen skal finde sig vel tilfreds med min Behandling. Odense den 27de Februari 1801. C. Rissen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1801-02-27
Paa Raadstue=Ballet afvigte Nat er bortkommen en Hat, hvori stod Ebsen Møller. Imodtageren vilde behage at melde sig paa Adressecomtoiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1801-02-27
Hvem som behøver got rødt Hollands Kløverfrøe og hvidt Ditto af beste Sort og nyt Frøe, kan som sædvanlig bekomme det hos mig. Prøven deraf kan bekommes hos Jomfrue, Gad i Vestergade i Odense hvor jeg logerer. Faaborg d. 26 Febr. 1801. Friderich Hansen, Post.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1801-02-27
Ligesaa kan hos mig endnu bekommes god Bøgaske for 28 s. Skp. Paa Adressecomtoiret faaes: Schemata til de befalede Lister over Landeværnsmændene. 2 s. Arket. Blanqvetter til tydske og danske Vexler i Kobber=Aftryk 1 s. Stykket.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1801-02-27
En nye holstensk Postvogn er tilfals og anvises fra Adressecomtoiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1801-03-02
Engelland.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1801-03-02
Hr. Pitt og de andre Lemmer af Ministeriet (Dun das, Grenille og Spencer) undtagen Hertugen af Portlander virkelig afgaaet, eller rettere i Begreb med at afgaae, da de beklæde deres Poster saa længe, indtil deres Eftermænd ere udnævnte. Taleren i Underhuset, Hr. Addington er bestemt til Primierminister, Grev St. Vincent til første Lord i Admiralitætet og Pellham til Krigsekretair. Af dette Valg lover man sig ikke just store Forandringer i Bestyrelsen, hvorover Oppositionen ogsaa er høilig opbragt, og kalder det; Hele et Blændværk, da den nye og gamle Administration ikke er andet end 2 Alen af et Stykke, og Hr. Pitt som før kan spille sin frygtelige Rolle bag dette Skjærmbræt af sine egne Kreaturer. Hellere havde man seet Marquis Landsdon, som 1783 sluttede Fred med Frankerig og stedse har været imod Krigen, ophøiet til Premierminister. Endskiønt den egentlige Hensigt af denne Forandring uden Tvivl er, at komme Freden et Skridt nærmere, saa maae det dog kuns hedde (som Hr. Pitt ei heller har nægtet i Parlamentet) at den ene har sin Grund i en Tvist i Kabinettet, da han og hans Kolleger, imod Kongens og Hertugen af Portlands Villie, vilde have de Jerlandske Katholiker gjort lige med Protestanterne. Oppositionen har ei allene gjort sig lystig over, at den patriotiske Minister formedelst slig en Bitting kunde forlade sin vigtige Post i saa kritisk et Øieblik, men ogsaa paastaaet, at han derved kastede en Skygge paa Kongen og forestilte ham som upopulair. Hertil svarede Pitt, at det ingen Forbrydelse var at forlade en høi Post, og at han ikke havde resigneret, for at vække Had imod sin Souverain; men af Sam vittighedspligt. Disse Debatter forefaldt den 16de i Underhuset, da Hr. Pitt endnu beseglede sin Jver, ved at faae et nyt Laan bevilget paa 140 Millioner Rd., det største som endnu nogentid er gjort. Dette Laan har han alt sluttet med adskillige Banqviers saaledes, at han giver dem 245 Millioner derfor i Papir. Til Flaaden skal i Aar tages det uhørte Antal af 135000 Matroser, hvilket Hr. Pitt, imod Tierney, erklærede nødvendigt paa Grund af den Nordiske Konforderation. Landtropperne i Engelland og Jerland beløbe sig efter Windhams Beregning ialt til 303002 Md. Oppositionen gjorte vel endeel Jndvendinger, saasom, at man først maatte vide, til hvilke Mænd man betroede dette nye Laan, da de nye Ministre ingen Understøttelse fortiente, dersom de fulgte samme System som de afgaaede, hvilket (som Sheridan bemærkede) kuns havde kostet Engelland 1500 Millioner Rd., 300000 Menneskers Liv, og Krig med alle Magter. Da Hr. Western endog erindrede at de nye, ifølge deres Grundsætninger, vilde stifte mere Ulykke, svarede en Anden, at de ikke kunde blive værre og Nationen til større Skade, end de forrige. Menigmand har ogsaa lagt Hr. Pitt sin Bevaagenhed for Dagen, ved at tilraabe Hertugen af Vork, som skal have været imod Ministeren, et lydeligt Hurra. - Efter den 20 f. M. skulde Parlamentet ikke samles førende den 3die d. M., at det nye Ministerium imidlertid kunde blive organiseret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1801-03-02
Fredsrygterne herfra ere ved alt dette endnu meget ubestemte. Midlertid taler Rygtet dog almindeligt om, at det nye Ministerium ufortøvet vil aabne en Fredsunderhandling med den franske Republik. Hr. Pitt har ogsaa tilstaaet, at da Krigen hist og her foraarsagede Ont, kunde han no ønske den endt, uagtet Engellands Handel og Velstand dag lig var voret ved Krigen. Om Følgen af en Krig med de Nordiske Magter, sagde han, kan kuns være en Mening, og han var temmelig vis paa, at en stor Handels nation (Nordamerika) vilde blive neutral. (Dengang vidste man endnu Jntet af den Preussiske Note (S. 91) i London. Men Efterretningen om Luneville freden fik man den 17 f. M.)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1801-03-02
Den 18de fik Hr. Pitt endnu sin Budget forelagt. Han beregner i samme dette Aars Stats=Udgivter til over 210 Millioner Rdlr., hvoraf allene 79 Millioner til Søemagten og 79 1/2 Mill til Landmagten. Hertil skal Engelland bidrage de 1 og Jerland de 1/3 Dele. Subsidiesystemmet tog han ved denne Leilighed endnu i Forsvar, saalidet Engelland nu for Tiden kan giøre Brug af samme. De nye Afgivter foreslog han at lægge paa fine The sorter, Papiir, Kattun, Sukker, Peber, Heste, Brev porto a., og sluttede med den velklingende Forsikring, at der siden 1786 er afbetalt 260 Millioner Rdlr. af den da værende Nationalgield, at den Brittiske Søe Overmagt og Handel have naaet en utroelig Høide m. m. Oppositionen har attter forlangt den Ferroler Expedition undersøgt, som en evig Skamplet for Engelland, da 2000 Spanier havde jaget 11,500 Engelske Tropper paa Flugten. Dette modsagde Sir Pulteney med koldt Blod hvorpaa Undersøgelsen blev forkastet med 144 imod 77 Stemmer. - Man seer heraf at Oppositionen dog har tiltaget noget.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1801-03-02
Følgende er den Note, hvormed den danske Gesandt, Grev Wedel Jarlsberg, har besvaret Lord Grenville da denne underrettede ham om Embargen paa de danske Skibe.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1801-03-02
Det smerter Undertegnede i Dag at oversende sit Hof den officielle Kommunikation, som han i Gaar modtog fra Lord Grenville, angaaede det Embargo, som er lagt paa de danske Skibe i de Brittiske Havne. Medens han afventer sit Hofs befaling i Henseende til denne offensive Fremgangsmaade, kan han ikke undlade, at protestere imod de Bevæggrundes Gyldighed, som anføres i bemeldte Note, og imod Retmæssigheden af de Følger, som den Brittiske Regiering troer at kunne forsvare for det Kiøbenhavnske Hof. En Differenz, som opkom imellem Hofferne i Petersborg og London under den Negociation, som allene sigter til en fuldkommen Neutralitæt i Norden, har aldeles Jntet med hiin Embargo at bestille, og da Hs. Russisk Keiserlige Majestæt har givet en formelig Deklaration over Grundene til de Forholdsregler, der af Ham ere valgte, saa finder Danmark, i samme en tilstrækkelig Giendrivelse af den Beviisgrund, den Brittiske Minister anfører. Hvad de Nordiske Mag. ters Grundsætninger i Henseende til de hellige Neutralitæts=Rettigheder er angaaende, da have de aldrig opgivet samme. Rusland har i sin krigførende Egenskab blot opsat sammes Anvendelse, og Danmark og Sverrig have ved deres Konvention af 27 Mart. 1794, som blev officielt meddeelt alle krigførende Magter, erklæret høitidelig for hele Europa: at deres Beskyttelses=System til Fordeel for en uskyldig Handel var uforanderlig. Heraf følger, at Hs. Danske Majestæt blot har fornyet et Baand, som ingentid ophørte at existere. Undertegnede holder sig derfor berettiget, til at protestere formelig imoden Handling af saa fiendtlig beskaffenhed, hvilken Kongen, hans Herre, vilde betragte som en aabenbare og og verlagt Udfordring, dersom ikke Kommunikationen havde været ledsaget af den Forsikring: at Hs. Brittiske Majestæt endnu vedvarende ønsker, at bevareden gode Harmonie med Danmark - et Øn skee, som Hs. Danske Majestæt bestandig har yttret, og hvorpaa Han har givet de utvetydigste Beviser. Undertegnede, som lykønsker sig med, i en række af Aar at have været Tolk for Kongens, sin Herres uforanderlige Sindeelag; beklager saa meget meere, at falske Jndtryk true den gode Forstaaelse imellem begge Hoffer. Han ønsker at maatte blive Redskabet til en Forstaaelse, som gaaer ud paa, at rydde fornærmende Tvivl af Veien og afværge uberegnelige Følger for begge Magters Jnteresse. Med dette Ønske a. Wedel Jarlsberg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1801-03-02
London den 16 Jan. 1801. Frankerig. I det Fredsbudskab, som Konsulerne den 13de sendte til Senatet, Tribunatet og det lovgivende Korps, hedder det Freden er saaledes, som det franske Folk forlangte den. Dets første Ønske var Rhingrændsen. Ulykstilfælde rokkede ikke dets Villie; Sere kunde ikke udvide dets Fordringer. Dets næste Pligt var, at gienskiænke de Nationer Frihed, som have samme Oprindelse, Jnteresse og Sæder. Cisalpiniens og Liguriens Frihed er sikret. Siden fordrede Retfærdighed og Ædelmod at giengielde Kongen af Spanien, fordi han er bleven vor Sag troe og har liidt for den. En Prinds af hans Blod (Hertugen, af Parma) vil sætte sig paa Toskanas Trone, og ikke glemme, at han har Spaniens Troskab og Frankerigs Venskab at takke derfor. Hans Rehder og Havne ville blive spærrede for vore Fiender og vorde Tilflugtsstæder for vor Handel og Seilads. Østerrig og dette er Fredens Underpant - Østerrig, som for Fremtiden er skilt fra Frankerig ved vidtløftige Lande, vil ikke vide meere af hiin Rivalisering, som i saa mange Aarhundreder plagede begge Magter og styrtede Enropa i Elendighed.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1801-03-02
Ved denne Traktat er Alting endt for Frankerig, og det behøver ikke meere at kiempe imod en Kongresses Formalitæter og Jntriquer. Regieringen skylder den befuldmægtigede Minister, som saa heldig har tilendebragt Underhandlingerne, et Beviis paa dens Tilfredshed. Her behøves ingen Fortolkning, ingen Oplysning, ei heller finde hine Tvistigheder Sted, hvori Diplomatiken lægger Spiren til en nye Krig. Hvorfor maae denne Traktat dog ikke være en almindelig Fredstraktat. Dette var Frankerigs Ønske og Regieringens afladelige Bestræbelse; men Altvarforgiæves. Europa veed Alt, hvad det Brittiske Ministerium har opbudt, for at bringe Underhandlingerne i Luneville til at strande. Forgiæves erklærede en af Regieringen anthoriseres Agent det den 9 Ortbr. 1800, at Frankerig var tilbøielig til at aabne særskilte Underhandlinger med det. Man fik et af slaaende Svar under det Foregivende: at Engelland ikke kunde lade sin Allierede i Stikken. Siden denne Allierede nu tilbød sig at underhandle uden Engelland, søger hiin Regiering andre Midler, for at forhindre en Fred, Verden saa høilig behøver. Den bryder Konventioner, som vare helligede af Menneskeheden, og erklærer sattige Fiskere Krig. 3 Den opstaaer med Fordringer, som stride mod alle Nationers Værdighed og Rettigheder. Hele Handelen med Asien og umaadelige Kolonier, kan ikke mætte dens Ærgierrighed. Alle Have skulle være Engellands udelukkende Overherredømme underkastet. Det ruster sig imod Rusland, Danmark og Sverrig, fordi disse Magter ved en Sikkerheds=Traktat have garanteret sig deres Souverainetæt og deres Flags Uafhængighed indbyrdes. De saa uretmæssig angrebne Nordiske Magter ere berettigede til at giøre Regning paa Frankerig. Den franske Regiering vil med dem hævne en Fornærmelse, der rører alle Nationer, uden dog nogen Tid at tabe af Sigte at den ene skal fægte for Verdens Fred og Lykke Det lovgivende Korps var det første, som sendte en Deputation, for at takke den første Konsul. J hans Svar siger han om den Engelske Regiering, at Jntet er den meere helligt, og at den er angrebet af et Slags Svimmel. Han talede ogsaa om den Enighed, som han havde fundet at herske i Departementerne, og ledsagede dette med denne mærkelige Yttring: man behøver altsaa ikke at holde nogle Menneskers ubetænksomme Taler (i Tribunatet) for vigtige. Dog ere de altid til Skade, Frankerig ligner en Syg, som en farlig saaret af et Sværd. Saa ofte det blot seer Sværdet, blinke (hører en heftig Motion), skiælver det (svækkes dets Tillid til Regieringen)." Tribunatet sendte heller ingen Deputation, for det havde ladet en Kommission overvede denne Sag. I øvrigt ere Fredsfestene udsat indtil Ratifikationen er paafulgt. J St. Germain er dog afsiunget et Te Deum i denne Anledning. Den første Konsul er meget interesseret for Gentheaumes udløbne Eskadre, og frembragte nylig en Skaapaa dens lykkelige Fart. I London vil man have Efterretning, at den er gaaet til Middelhavet, og har al ved et snartseilende Fartøi meldt Lord Keith dens Komme.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1801-03-02
Blandede Efterretninger. Engelland. Her gaaer Ordet, at Portugal alt har sluttet Fred med Spanien. Dog er Prinds August af Engelland ankommet til Lissabon for en Maaned siden. Den Engelske Vicekonsul i Petersborg er kommen tilbage til London; man troer at han har faaet Ordre at forlade Rusland.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1801-03-02
Lord Keith har indberettet, at af 6 franske Transportskibe med Tropper fra Toulon, ere 2 ankomme til Alerandrien, 2 tagne af Engelske Skibe, et strandet og et er endnu i Søen. Man venter nu snart igien at høre Hr. Fox i Underhuset. Da Hr. Pitt forleden fik bevilget en Pension af 5000 Rd. for Sir Sidney Smith, sagde Jones af Oppositionen, at denne Belønning var alt for liden, fordi Smith havde forhalet det tyrkiske Riges og Engelske Indiens Fald; thi afværge det kunde han alligevel ikke.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1801-03-02
Frankerig. I Algier befinde sig 2300 Europæer, som Slaver.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1801-03-02
De seneste Pariser Blade modsige det Rygte, at de franske Tropper skulle være indrykte i Rom og paa Marschen imod Navel. Ved sit Udløb fra Brester Rehd om Natten, brugte Genthaume den List, at lige saa stort et Antal Skibe af samme Størrelse strax maatte lægge sig paa hans forrige Plads, hvorover de Engelske Krydsere holdt dem for de samme Skibe, som de havde seet Dagen for.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1801-03-02
Den første Konsul har sagt til de Belgiske Deputerede, at Frankerig ikke havde opgivet Belgiens Forening, om Fienden saa havde havt sit Hovedqvarteer i Forstaden St. Antoine. I talien. General Murat har nu befalet, at alle Engellændere af Fødsel skulle rømme Livorno inden 6 Timer og Toskana inden 2 Dage.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1801-03-02
Det hedder nu, at Piemont bliver deelt imellem den Cisalpinske og Liguriske Republik, I St. Qventin ofrede en Fisker den første Konsul en stor Giedde, af en Gartner fik han en Bouquet, af en Hyrde en Dæggelam, og af Kiøbmændene 4 Stykker af det smukkeste Tøi.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1801-03-02
Batavisk Republik. Præsidenten i det første Kammer sagde i sin Fredstale, at Klangen af Fredens Glædestoner, maae skralle i Pitts Øren som Tordenens Brøl.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1801-03-02
Tydskland. Den 16 Febr. er Fredens Ratifikation allerede afsendt fra Vien til Luneville. Samme Dag sid Baron Thugut (eller som man kalder hamt Tydskland Pitt) sin Afsked med en Pension af 14000 Gylden, som han skal fortære i Krakan. Man gjetter en Deel om den Metamorphosis, som forestaaer det tydske Statslegeme, f. Ex at Storhertugen af Toskan faaer Barmberg og Würzburg, Landgreven af Hessen Cassel det Fuldiske, begge med Churhat o. s. v.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1801-03-02
J den franske Armee cirkulerer nu et lidet Skrivt, hvorden af de Romerske Legioners Erempel opfordres til, efter Krigen at forevige sig ved Vei= og Kanalarbeidet, og saaledes flette Borgerkronen i den tilkjæmpede Laurbærkrands.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1801-03-02
Efter Sigende har den Hannoverske Regiering ladet erklære i Berlin og Kiøbenhavn, at Hannover vil være reent uden for Engellands Tvist med de Nordiske Magter, og ei heller give samme mindste Hielp.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1801-03-02
AVERTISSEMENTS. Ved udstædt Proclama af 16de d. M., som samme Dato er læst inden Corsøer Bytings Ret og den 25de næstefter ved Siellands Landsting, er Credi= og Debitorer efter min afdøde Mand, Cancellie=Sekretær Borgemester Andreas Torp her i Byen indkaldet med 6 og 12 Ugers Varsel at melde sig hos mig, eller og hos Hr. Fuldmægtig Rudolph Frick her i Byen de første for at legitimere deres Fordringer, enten de saa hidrøre fra min Sal. Mands private Handlinger eller fra hans hidtil havde Embeder som Borgemester, Byefoged, Bye= og Raadstueskriver her i Byen, og de sidste for at betale hvad de maatte være skyldige; hvilket herved endvidere 3de Gange bekiendtgiøres. Corsøer den 28de Februari 1801. Som Langværge Louise Susanne Torn. N. Rested. fød Hecquet
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1801-03-02
Den danske Hof= og Stats, Calender, for 1801 er at bekomme hos mig Undertegnede, for 6 Mk. paa Trykpapiir og 8 Mk. paa Skrivpapiir. Jndbindingen betales efter Beskaffenheden. Den geistlige Calender for Aaret 1801, vente jeg at faae med det allerførste, hvilket bekiendtgiøres for DeHerrer Subskribentere og andre Kiøbere. F. Milo Odense den 2den Martii 1801. Bogbinder.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1801-03-02
Ved Odense civile Overformynderie kan i 11te Junii Termin dette Aar faaes til Laans af Umyndiges Penge 3113 Rd. 59 sk. skriver Tre Tusinde Et Hundrede og Tretten Rigsdaler, 3 Mk. 11 s., mod anordnet Sikkerhed og ganghar Rente, naar Vedkommende, som samme maatte behøve, inden 14 Dage melder sig hos undertegnede. Odense den 25de Febr. 1801. ----Loentzen.