JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-02-26
Lieutenanterne Sovsten og Funck, begge af Jægercompagniet 3die Bataillon Oldenborg, viste særdeles Mod ved Steinhorst.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-02-26
Lieutenant Lobedanz, Brigadeadjutant, blev, saaret i Haandemanget ved Boden i sin Fod, var særdeles brav.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-02-26
Lieutenant Willemoes af Jydske Dragoner, Brigadeadjutant, udmærkede sig ved Kjækhed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-02-26
Major Castonier af Fyen Jnfanterie førte til Fods selv sine Compagnier ind i Haandemænget. Desuden anføres deels i Brigadens Rapport, deels i de andre specielle Rapporter følgende Officierer, som alle have viist sig brave:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-02-26
Capitain Flitner af Dronningens Jægercompagnie, ved Boden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-02-26
Oberstlieutenant Schaumberg af Slesvig Jnfanterie=Regiment, ved Steinhorst. Capitain Wegener af 2den Bataillon Slesvig Jægercorps, ved Sardesreben.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-02-26
Grenadeer=Capitain Müller af Fyen Jnfanterie, ved Westerau.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-02-26
Ritmester Paul Bardenfleth af Fyen Dragoner, sammesteds.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-02-26
Lieutenant Baron C. Wedel Jarlsberg af Kongens Regiment, ved Siebenbaumen; han skjød en Husar med af Hesten.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-02-26
Lieutenanterne Rambusch og Detlefsen, Capitain Licht, Lieutenanterne Bun og Stockfleth, alle af Slesvigske Jnfanterie=Regiment. Af Mandskabet have særdeles udmærket sig: Dragon Jens Nielsen Grønlund af Jydske Dragonregiments 2den Escadron, var udmærket kjæk og koldblodig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-02-26
Vagtmester Sørensen af Fyen Dragoners 2den Escadron, gjorde Fanger og vedblev derefter Attaqven.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-02-26
Korporal Jørgen Jørgensen af Fyen Dragoners 4de Escadron, gjorde 5 Fanger og vedblev ligeledes Attaquen. Dragon Niels Jensen Windebye af samme Regiments 3die Escadron, tog 1 Officier til Fange.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-02-26
Husarkorporal Ahlers udmærkede sig særdeles og roses af mange Officierer for sit Mod, Overlæg og Raskhed, han udviste ved at patrouillere Steinhorst, dække Capitain Schows Compagnie mod de overlegne fiendtlige Blænkere, og ved at slaaes med 6 Husarer og 8 Jægere af Dronningens Jnfanterie imod 40 Husarer. Underofficier Jessen af Jægercompagniet 3die Baraillon Oldenborg, skjød 2 Husarer ned og udmærkede sig ved Mod og Raskhed. Jæger Schrøder af samme Compagnie, skjød en Husar ned af Hesten. Musketeer Hans Nielsen Serslev af Fyen Jnfanterie 4de Campagnie, gjorde 2 Fanger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-02-26
Musketeer Hans Puulsen Odis af Fyen Jnfanterie 2det Compagnie, førte ved sin Raskhed sine Kammerater ind i Jlden, da de begyndte at vakle et Øieblik. Jæger Speck af Dronningens 2den Bataillon, viste sig udmærket kjæk og modig ved Stubben.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-02-26
(Statstid. - Forts.) Kjøbenhavns Børs, d. 25de Febr. Jngen Vareartikel er mere faldet i Prisen, end Rosiner; de kostede for nogle Maaneder siden 17 a 18 Rdlr. Pundet, og i denne Uge solgtes de her ved Auction for 12 til 18 Mk. - Congo solgtes for 23 Mk. 12 s. til 90 Mk. Cours: Altona 2 M. 408 1/2, London 2 M. 18 1/2 Rbdlr., Speciecours A50. - Specier solgtes til 27 Rbmk. For Committeesedler blev givet 82 pr. 100.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-02-26
Blandede Efterretninger. Preussens Statsgjeld anslaaes til 23 Mill. Rdlr., hvortil Mark bidrager 7, Schlesien 8, Preussen 6 og Pommern 2 Mill. Rdlr. Deres Kilder ere: Domainamter (af Værdie 92 Mill. Rdlr. en Deel deraf skulle efterhaanden sælges, dog saaledes, at den fjerde Deel af Beløbet skal blive som bestandig Grundskat) Regalier, Statsmonopoler, Afgivter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-02-26
Statsgjelden vides ikke med Vished, ved den nuværende Konges Regjeringstiltrædelse skal den have beløbet til 28 Mill., der imidlertid ved hans vise Oeconomie indtil den hvist ulykkelige Krig med Frankrige for største Delen bleve betalte. Efter den d. 8 Sept. 1808 i Paris undertegnede Convention og dens sildigere Modificationer skulle i Løbet af 30 Maaneder, 120 Mill., maanedlimed 4 Mill., betales til Frankrige. Dog har Regjeringen, ligesom og mange Jndivider, at fordre af Hertugdommet Warschau 60 Mill. med Jnd begreb af Renterne (indtil Nov. 1809), hvorpaa der lagdes Beslag sammesteds.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-02-26
Storbritanniens
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-02-26
Statsindtægter (især af Land= og Malttaxterne, Tolden, Accise, Stempelpenge, Mynten, Lotterie) beløb sig i det Aar, der endtes med 6 Jan. 1809, til 77, 187,288 Pd. Sterl. (nemlig de ordentlig og permanente Taxter 48,132,994 Pd. St., Posterne 1,498,251 Pd. St.) og Krigstaxterne det øvrige; dertil kom 10 Mill. Pd. St. Laan. Udgivter 79,394,345 Pd. St., Subsidier, til Sverrig 1,100,000 og til Sicilien 300000 Pd. St.) Deficiten beløb sig altsaa til 2,237, 104 Pd. St. Budgetten for 1808 udkrævede 24,383,000 Pd. St. (Murine 19,238,000, Armee 18,953,000, Jrland 2,992,000, overord. Udgivter 2,760,000, forskjellige Tjeneste 1,262,900, Credit for Engelland 2 Mill., Cred. for Jrland 200,000, Cred. for Portugal 260,000, Artikel, som endnu er at votere paa, 248,000. J A. 1807 beløb Jndkomsterne sig til 43,033,610. J A. 1808 beløb Udgivterne sig til 64, 173,548 Pd. St., nemlig: Marine 177,496,647, Armee 19,439, 184, Artillerie A, 834,571, blandede Udgivter 1,750,000, ostind, Comp. 1 1/2 Mill., svenske Subsidien 1, 100,000, Creditvotum 2 1/2 Mill., Separatudgivter for Engelland og Skotland 6,853,41 Pd. St., hvortil Jrland overhoved, sin Eivilliste iberegnet, bidrog 5, 868,515 Pd. St. Deficiten blev, som altid, dækket ved Laan. (Siden Kongedømmets Gjenoprettelse under Carl 11, altsaa siden 150 Aar, ere i Engelland myntede af Guld-og Sølvmynter for 99,923,364 Pd. St., deraf allene i Georg III. 66,277,289 Pd. St. Aarligen sættes 200,000 Pd.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-02-26
ved falske Myntere i Cours). Statsgjelden beløb sig 1807 til 886,637,280 Pd. St. (Storbritanniens 533,076, 124 og Jrlands 53,296, 366), hvoraf de funderede Renter beløbe sig til 19, 157, 196. og de ikke funderede til 1,310,686 Pd. J. Febr. 1810, beløb, den sig til 781,944,269 Pd. St., og Summen af de Livrenter og Renter, 28 Mill. 23, 136 Pd. Sterl. Ved den ny Sinkingfund, (Synkendefond, som tog d. 1ste Aug. 1806 sin Begyndelse, og i hvilken lægges aarligen 1 Mill. af Jndkomsterne og 1 PC. af alle Laan, er indtil 1809, afbetalt en Capital af 180,339,770 Pd. St.; de endnu bestandig tilveiebragte Renter, som om Gielden end existerede, lægges til den synkende Fond, for dermed at tilintetgjøre Statsgielden; derfor er den egentlige Gield 601 Mill. Pd. St. EEfter franske Blade beløb Statsgielden sig i Aaret 1813 til 20,769 Mill. Fr., og Renterne deraf til 736 Mill., ligesom Engellands Udgivter overhoved overstege Frankriges Udgivter 1304 1/2 Mill. Fr.) Jntet, Land besidder endelig saa megen fremmed Eiendom, som Engelland. Af den i Marts 1808.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-02-26
Parlamentet forelagte Beregning over den Exemption, som er bleven bevilget Udlændinge i Henseende til Afgivter af Dividende eller Renterne af de af dem i brittiske Fonds indsatte Capitaler, ( det Aar, som endtes med den 5te April 1807), sees, at hele Beløbet af Capitalen var 34,668,952 Pd. St. Dividende 690,677, og Afgivten 69,069. (Fortsættes.) Pd. St.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-03-01
Nyeste. jøbenhavn. derie Ellevte Aargang. No. 18. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 1 Martii 1814. Davids 46 Psalme. Skrevet til Musikens Brug. J hver en Nød, i hver en Sorg Er Gud vor evig faste Borg, Som aldrig kunuses kan Om Kloden rokkes, Fielde hæve, Om Have sig mod Himlen hæve; Vi stande dog, os frelser Han Frygter Gud, og ingen Dødelig Edens Strømme bugte sig Om de Frommes Hjem; Herrens Soel og Maane fryder, Herrens Vaar og Sommer pryder, Herrens Hær beskjermer dem Som Skyens aabne Sluser, Som Havet selv frembruser De stolte Fienders Magt: De vilde Millioner Nedstyrte Jordens Throner, Og bryde hver en Pagt. Jehova byder: Alt tier Fjendens Trods, Og Kampens Torden lyder Et meere trindt om os, Med os er Herren Zebaoth Den overmodig stolte Drot Ydmyger HanDen Svage vinder Kraft og Mod; Og fredigt ofver han sit Blod. For elsket Fædreland. Kommer, Fordens Nationer, Skuer Herrens Værk. Ei de vaabenstolte Legioner, Herren ene kun er stærk 3 Støvet knæler ned Jehova, taler: "Jeg tugter Jordens feige Slægt Ved Krigsorkaner. Men ene er det Mig, Der standser Krigens Gang til Verdens Ende, Der sønderbryder Buen, afhugger Spydet, Og brænder Vognene med Jlden. "Der være Fred "Paa Jorden, som i Himlen!"Med os er Herren Zebaoth. Den overmodig stolte Drot Ydmyger Han! Men faderlig Han smiller ned Og signer med livsalig Fred Vort Fædreland, Sander.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-03-01
Historisk Krønike.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-03-01
To ulykkelige Begivenheder synes især at have lagt Grunden til det haarde Stød, som i Slutningen af det forløbne og i Begyndelsen af indeværende Aar, rammede det nylig saa mægtige Frankrige, hvis seierrige Flag veiede lige fra Middelhavet til Elben - det Frankrige, der allerede talte 128 Departementer med henved en Befolkning af 41 Millioner, en uhyre, i den nyere enropæiske Historie uhørt Statskraft, der forsvaredes af 6000,000 Krigere, og opvakte saa meget større Beundring, som det er bekjendt, at Frankrige ved Revolutionens Begyndelse, kun talte 83 Departementer med en Befolkning af omtrent 25 Millioner. Disse to ulykkelige Begivenheder vare: Krigen i Spanien, allerede for endeel Aar siden begyndt, og endnu ikke endt, og Toget til Rusland. Hvad den første har kostet for Offere er vitterligt for enhver, og hvad det sidste ikke allene har kostet, men tillige ledet til, staaer med Jldbogstaver, skreven i det nittende Aarhundredes Aarbøger. En Hær, maaskee den frygteligste, der nogensinde blev opstillet, fandt sin Grav syv Hundrede Mile borte fra Frankrige, og det er mærkeligt, at den samme Hær, der skulde bringe den franske Keiser stat op til det sidste Trin af en Vælde, hvis Mage kun halv gjenfindes i Carl. den Stores Historie, netop blev den vigtigste Aarsag til, at den franske, hidtil af ingen Fiende betraadte Bund, er den Kampplads, hvor alle de Stater, der hidtil havde seet i deres Hovedstæder den franske Ørn, lade deres Hære rykke frem mod den Stad, der længe har Navn af Verdens Hovedstad. - Krigslykken, som i mere end to Aartii næsten ved alle Leiligheder tilsmillede de franske Hære, synes siden Ruslandstoget ganske at have vendt dem Ryggen. Planen at fortrænge de allierede Armeer, der vandt forøget Styrke, ved den bestandig nye Tilvext af frafalden de Rhinforbundstater, og den store Mængde Tropper saavel fra disse som fra de i Frankrige indlemmede Lande, blev ikke allene aldeles tilintetgjort ved Leipziger Slaget og Overgangen af hin Tropper, der istedet for at fegte mod de Allierede Magter, vendte midt under Slaget deres Vaaben. mod de Franske; men Krigslykken var overalt under hele Feldttoget Napoleon saa ugunstig, at han med Levningerne af sin Armee maatte trække sig tilbage over Rhinen, hvor han, efterfulgt af den allierede Stor-Armee, drog Krigen ind paa fransk Bund, og i Slaget ved Brienne maatte anvende den sidste Spændkraft, et af tyve Aars blodig udvortes og indbyrdes Kamp, Rystelse og Anstrængelse udmattet Rige, endnu formaaede at yde. Moscaus Brand, Slagene ved Leipzig og Brienne, ere altsaa de tre store Momenter i den nye Keiserstats Historie - de tre vældige Stød, som rystede den frankiske Colos maaskee for mange Aar i de første Grundvolde til dens Magt og Anseelse. Nærværende Historiske Krønike begynder altsaa med Slaget ved Leipzig, som den Punkt, hvorfra man bedst kan overskue Begivenhedernes Gang.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-03-01
D. 17de. J Gothenborgs Havn reiser sig en ualmindelig stærk Storm, og af 70 paa Rheden liggende Skibe tage de fleste Skade. - S. 19de Fra d. 11te til i Dag har Vicekongen mistet 5000 M. af Døde, Saarede og Fanger, Østerrigernes Tab er heller ikke ubetydeligt. - En overordentlig Landdag holdes i Zürich, efter Landammannens Jndbydelse. - J Halifax raser en skrækkelig Storm, hvorved mange Skibe forliise, og over 100 tage stor Skade. Adskillige engelske Krigsskibe komme paa Grund, men reddes dog, paa 2 Brigger nær. - D. 20de. Storhertugen af Baden udsteder en Proclamation, hvori han siger, at han, ligesom hans Forgjænger i Regjeringen, hidtil trolig og med store Opoffrelser havde opfyldt sine Pligter med Frankrige som Allieret; at han, ved de Allierede Magters seierrige Fremskridt forgjeves havde ansøgt hos Napoleon om Neutralitet; at han derfor har forenet sig med de allierede Magter, og at Badens geographiske Beliggenhed, som Nabo af Frankrige, gjør dets Stilling far ligere end alle andre Staters, og derfor ogsaa kræver store Offere. - D. 22de. De ved de allierede Fyrsters Hovedqvarteer værende engelske Gesandter, Lord Catheart, v. Aberdeen og General Wilson, giøre Kongen af Würtemberg deres Opvartning i Frankfurt. - D. 23de. Napoleon ud nævner Hertugen af Massa (Regnier) til Præsident, (Fortsættes.) for det lovgivende Corps.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-03-01
Om Committe Sedler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-03-01
Det er bekjendt, at saavel de i forrige Aar udstedte Bons saavelsom Renterne af alle offentlige Papirer - Creditcasseobligationer allene undtagne ere sidste 11 Dec. Termin blevne betalte med Committeesedler. Mangfoldige, som enten ganske eller for en Deel maa leve af deres Rentepenge, have saaledes modtaget Committeesedler. Jkke faa af dem smigrede sig med det Haab, at disse Sedler ville komme til at validere lige med Rigsbankpenge, og en Ubenævnts offentlige Bekjendtgjørelse i No. 11 af Skilderiet bestyrkede dem i dette Haab. Vel begyndte Committeesedlerne, som allerede solgtes med 26 PC. Rabat, uagtet de hvile paa saa sikkert Underpant og svare næsten 4 PC. Rente, at tage nogen Faveur og gaae igjen op til 87 a 88, men de bleve ikke længe staaende paa denne Standpunct, og i Dag (den 28 Febr.) kan man kjøbe dem for 78. Disse Pengerepræsentativer ere blevne en Gjenstand for Speculation, og de ubetydeligste Rygter kunne bringe dem til at falde. Følgen deraf er, at den, der har sat sin Formue i offentlige Papirer, og, som en Virkning af Conjuncturerne, allerede har seet sin Capital betydelig formindsket, seer nu sine Renter henved 3 Deel forringede. Vel er det bleven bekjendtgjort, at Committeesedler tages i Betaling for Brænde af Brændsels=Commissionen, og i nogle andre offentlige Casser f. Ex. som Rentebetaling, til Banken for 1/2 Deel, men disse Jndbetalingskilder synes at være for faa til at kunne holde Committesedlernes Værdie paa en fast Punkt, og da det ikke er enhver, som har Brænde at modtage eller Renter at betale til Banken, saa see de fleste ingen anden Udvel for sig til at forvandle disse Repræsentativer til almindelig gjængse Penge end ved at sælge dem til Pengehandlere med anseeligt Afdrag, der bliver ganske prekær, ligesom der er flere Sælgere end Kjøbere til og omvendt. Jmidlertid er der ingen Tvivl om, at Committeesedlerne snart vilde vinde betydelig i Credit, og omsider modtages af alle og enhver al pari med Rigsbankpenge, naar det blev de offentlige Casser, især Amtsierne, paalagte at modtage den i fuld Betaling, saaledes som de nu udgives. Mange tusinde Mennesker, Enker, Faderløse og Umyndige, hvis hele Jndtægt og Livsophold bestaaer i de Renter, som de nyde af de offentlige Papirer, de eie, vilde derved forskaanes for et Tab, som rammer dem, saa længe hine Sedlers Værdiebestemmelse kan vedblive at være en Gjenstand for Børspeculationer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-03-01
(Jndsendt.)¬ At Priserne paa de fleste Artikler, som en Følge af vort saa betydeligen forbedrede Pengevæsen, meget ere faldne er en naturlig Selvfølge.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-03-01
Man maa saa meget mere finde det besynderligt, at endskjøndt Kornpriserne nu ligeledes ere balede til det Halve af det de for kort Tid siden vare, denne Omstændighed dog endnu aldeles ingen Forandring har bevirket i Henseende til Priserne paa det Brød, som Hovedstadens Bagere udsælge. Hvorimod Bryggerne dog betydeligen have nedsat Prisen paa Øllet. Ogsaa Sæbe er faldet til det Halve, men Aarsagen dertil skal især være den, at en stor Mængde af denne Artikel kommer i denne Tid over Jsen fra Sverrig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-03-01
Indenlandske Efterretninger. Hs. Majestæt Kongen har af sin Chatolcasse skienket en Sum af 2000 Rbdlr. N. V. som Bidrag til Anskaffelsen af Medikamenter m. m. for Staden Kjøbenhavns Trængende, som i denne trykkende Tid ikke kunne forskaffe sig samme paa Grund af deres Kostbarhed, men som ikke henregnes til dem, der kunne Kjønnes at henhøre til Stadens Fattigvæsen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-03-01
Kjøbenhavns Børs, d. 25de Febr. Ved Auction solgtes her, Kongel. Obligationer 36 a 40 Rbdlr., Creditcasse Oblig. 79 Rbdlr. til 80 Rbdlr. 3 Mk., Asiat. Comp. Oblig. 67 til 69 Rbdlr., Brandcasse Oblig. 91 til 98 1/2 Rbdlr., Deposito=Casse Oblig. 43 Rbdlr. (alt pr. 100), Consign. Bankfonds 61 Rbdlr. pr. 50 Spec. Cours: Altona 2 M. 413 1/2, London 2 M. 13 Rbdlr., Speciecours 460. - For Commiteesedler blev givet 77 1/2 pr. 100.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-03-01
Fraderik den Siette af Guds Naade, Konge til Danmark, de Venders og Gothers, Hertug til Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmarsken og Oldenborg: Vor venlige Hilsen, og hvad Vi ellers formedelst Slægtskab meere kjært og godt formaae, Høibaarne Fyrste, Elskelige Kiære Hr. Fætter, Vi give Eders Kiærlighed hermed tilkiende: at da Vor Kongelige Villie til Opfyldelse af Fredstractaten af 14de Januar d. A. er Eders Kiærlighed meddeelt i Vore under 17de og 19de Januar, samt 8de Februar d. A. til Eder ergangne naadigste Befalinger, og Vi saaledes maa an lage, at hvad Eder af Os er bleven paalagt angaaende de Commissarier at udnævne, med hvilke Norges Fæstninger bør overleveres, allerede er udført, ligesom og at Eders Kiærlighed, efterat have ordnet Alt, forlængst har været betænkt paa at forlade Norge; Saa ville Vi herved naadigst have Eders Kiærlighed entlediget fra det Eder anbetroede Statholderskab; hvorhos Vi dog, med Hensyn til om noget endnu maatte staae tilbage at udføre, her igientage Vore forhen givne Befalinger, paa det at saadant uden Ophold kan vorde udført; hvorefter Eders Kiærlighed strax ville forlade Norge. Vi tilkiendegive derhos Eders Kiærlighed Vor Allerhøieste Tilfredshed, og Vort Hjertes Tak for Alt, hvad af Eder er bleven udført i den vigtige Post, som hidtil var Eders Kjerlighed med uindskrænket Tillid betroet. Vi forblive Eders Kjerlighed med al Kongelig Naade stedse tilgedan og bevaagen. Skrevet i Vor Kongelige Residentsstad Kjøbenhavn, d. 22de Februar Under Vor Kongelige Haand og Segl. Frederik R. Kaas. Cold. Bülow. Monrad. Örsted. Berner. Lassen. Bentley. TilHans Høihed, Prinds Christian Frederik, til Danmark, angaaende at aftræde fra Statholderskabet i Norge, og forlade dette Rige.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-03-01
Kongelig Bekjendtgjørelse. Vi Frederik den Sjette, af Guds Naade, Konge til Danmark, de Venders og Gothers, Hertug, til Slesvig, Holsteen, Stormarn, Ditmarsken og Oldenborg a., byde og befale herved alle civile og militaire Embedsmænd i Riget Norge, i Henhold til den mellem Danmark og Sverrig under 14de f. M. afsluttede Fredstractat sammes 15de Artikel 5te Post og 16de Artikel, at de, enhver for sin Embedsfreds, saafremt dette ikke allerede er skeet, ufortøvet aflevere alt hvad hver især er anbetroet, være sig Fæstninger, faste Pladser, Arsenaler m.v., samt Kronens Eiendomme og Tilliggender, hvorved de nøiagtigen have at holde sig Vort Danske Cancellies Bekjendtgjørelse af 5te denne Maaned efterrettelige. Givet i Vor Kongelige Residentsstad Kjøbenhavn, den 22de Februar 1814. Frederik R. Kaas. Cold. Bülow. Monrad. Örsted. Berner. Lassen. Hansen. Fischer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-03-01
Udenlandske Efterretninger. (Efter Statstidenden.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-03-01
(Slutning af Hs. Kgl. H. Kronprindsen af Sverrigs Proclamation til det franske Folk; see No. 17.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-03-01
De allierede Magter ville ikke sønderlemme Frankrige. De ville at det selv uafhængigt skal erkjende andre Nationers Uafhængighed. De tilbyde det Fred, og fordre den. De fordre den, fordi Verden behøver den, og fordi de sætte deres Ære i at ende Verdens Trængsler. De fordre Freden af det ranske Senat, og dersom Senatet ikke vover at stemme for denne almeenønskede Fred, saa fordre Hærene den af Hærene og Folket, af hine lemlæstede, forraadte, forladte Hære, af hiint for Mænd blottede, med Skatter betyngede Folk, hvis adleste Følelser man angriber, hvis Born man river bort, hvis Jndustrie man paalægger tunge Lænker, og som, siden Napoleon kom til at beherske der, hverken har Roe, for den nærværende eller Sikkerhed for den kommende Tid. Franske, skuer omkring Eder, Endnu staaer Afgrunden aaben, endnu er den Haand hævet der kan nedstyrte Eder deri. Skal den ogsaa nedstøde den sidste af Eder, Ville J taale at et heelt Folk gaaer tilgrunde, og see J ikke at intet formaaer at bedre den Ubarmhiertige, som Skjebnens Spil har gjort til Eders Behersker, Hvor er i det helle, før saa lykkelige Frankrig den Mand, som nød sin Frihed og sit Liv, og til hvem Napoleons Decreter ikke naaede? Tvinger ham derfor til at indgaae den Fred man fordrer af Eder. Skulde derimod det franske Folk og dets Hære, ved et grusomt Tilfælde, som stedse er Følge af en tyrannisk Statsindretning, ikke kunne erklære sig for Freden, saa ville de Allierede beklage, at de ikke paa anden Maade kunde naa Frankrigs Undertrykker end gjennem en Nation som de agte, og selv da skal deres Ønske stedse blive, Korsikaneren Krig, det befriede Frankrig Jnteritet, Fred og Venskab,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-03-01
Paris, den 30 Jan. Den 1ste Jan, holdt Keiseren følgende Tale til Medlemmerne af det lovgivende Corps, der aflagde ham den sædvanlige Nytaarscompliment: "Jeg veed der gives Forrædere iblandt Eder, som gjerne vilde bevæge mig til at undertegne en Fred, endnu skammeligere end den Frankrigs Fiender virkelig foreslaae. J vilde gjerne see mig, ligesom den ulykkelige Ludvig den Sextende, blive bragt til Schaffortet; men jeg skal vide at forekomme slige Udaadscener. Enhver af Eder gaaer tilbage til sit Hjem. Jeg veed at J der kunne stifte Ondt; men jeg vil lade Eder bevogte, og naar den Tale, man har holdt i Eders Midte, bliver bekjendt i Departementerne, saa vil jeg lade samme aftrykke i Moniteuren med Anmærkninger, og J ere personlig ansvarlige for hvad deraf kan flyde. Jeg vil reise hen at stille mig i Spidseg for min Armee, jeg vil trænge Fienderne tilbage paa deres egen Grund, og i en Tid af 3 Maaneder have tilkjæmpet mig en hæderlig Fred eller ikke være mere. Derpaa vendte Keiseren sig til Parises Mairer og sagde: "Eder, mine Herrer, overdrager jeg Organisationen af Nationalgarden i Paris. Jeg anbefaler Eder et forsigtigt Valg af de Personer som skulle commandere den. Jeg overdrager Eder Keiserindens og Kongen af Roms Beskyttelse. Jeg skal vende tilbage til Eder, og vide at udmærke dem som vise sig min Tillid værdige."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-03-01
Paris, d. 25 Jan. Moniteuren for i Dag indeholder Følgende: Da Hs. Maj. Keiseren øieblikkelig maae afreise, for at stille sig i Spidsen, for sine Armeer, saa har Allerhøistsamme ved et aabent Brev af 23de d. M. overdraget Hendes Majestæt Keiserinden Regentskabet under hans Frag værelse. Endnu samme Dag aflagde Hs. Maj, Kelserinden i en Raadsforsamling af de franske Prindser, Stordignitarier, Kabinets- og Statsministrene, Eden som Regentinde i Keiserens Hænder, Danzig, den 3 Febr. Hertug Alexander af Würtemberg, som commanderede Beleiringscorpset: for Danzig, har tilkjendegivet den herværende Regjering, at Danzig med sit Territorium nu igien gaaer tilbage under Kongelig Preussisk Høihed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-03-01
General v. Massenbach har ogsaa i Dag, paa Hs Majestæts befaling, overtaget Stadens Bestyrelse. Jndvaanerne lagde deres Glæde for Dagen ved frivillig at illuminere, og ved rigelige Pengebidrag for saarede og syge Krigere.