JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-02-06
Remontekommissionen bekjendtgjør, at den i Febr. og Marts d. A. ikke gjør noget Jndkjøb. hvns Børs-Cours den 3die Februar 1835. Hamb. 2 M. a vista 207 ½, Species 207. 12 Mk. 6 1/2 s.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-02-06
Ved den 1411 Trækning i Khvn, udkom følgende Nr.: Capitelstaxt for Ribe Stift 1834. Ribe Amt: Rug 3 Rbd. 30 sk. Byg 2 Rbd. 39 s. Have re 1 Rbd. 65 s. Boghvede 1 Rbd. 94 s. Td. Tor Flæsk 1 Rbd. 38 s. Lisp. Smør 2 Rbd. 7 s. Honning 24 s. Potten. Veile Amt: Rug 3 Rbd. 36 s. Byg 2 Rbd. 3 s. Havre 1 Rbd. 78 s. Boghvede 1 Rbd. 95 s. Td. Flæsk 1 Rbd. 28 s. Lisp. Smør 2 Rbd. 2 s. Honning 25 s. Potten. Ringkjøbing Amt: Rug 3 Rbd. 17 s. Byg 2 Rbd. 28 s. Havre 1 Rbd. 59 s. Boghvede 2 Rbd. 23 s. Td. Flæsk 1 Rbd. 31 s. Lpd. Smør i Rbd. 72 s. Honning 18 s. P.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-02-06
Bekjendtgjørelser. De ærede Venner og Bekjendtere, der saavel budne som ubudne, samt de Herrer der saa uventende beviste min salig Kone den Ære at bære hende til sit Hvilested, maa jeg bede herved modtage min inderligste P. N. Müller. og oprigtigste Tak.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-02-06
Onsdagen den 11te dennes afholdes det paa Raadhuussalen bestemte Bal. Udenbyes der ønske at deeltage heri ville behage forinden at afhente Entreebillet hos een af Undertegnede. – Ballet begynder Kl. 7. Aarhuus, den 6te Februar 1835. Gronemann. L. Schmidt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-02-06
Ristrup Teglbrænderie. Af sammes gode Fabricat kan erholdes: her i Byen og ved Værket: pr. 1000 Stkr. pr. 1000 Stkr. Tagsteen. . . . . . . . a 26 Rbd. Sedl. 22 Rbd. Sedl.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-02-06
Heelbrændte Muursteen a 10 – Middelbrændte dito. . . . . . . . . . . Halvbrændte dito. . . . . . . . . . . . Fliser. . . . . . . . . a 20 – – Aarhuus, den 4de Februar 1835. Philipp Hartrig Ree & Comp. Copael-Laksernis a Pundet 4 Mk. 8 s. Hamb. Courant, mørkere dito a Pundet 3 Mk. 8 s. og bruun Aspaltum til 2 Mk. 8 s. Pundet og i mindre Partier, N. J. Liebumm. faaes hos Laquerer og Blikkenslager i Colding.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-02-06
Liigplader, sorte laqv. med forgyldt Jnskription, hvide dito med sort Jnskription, Altar=Lysplader, Stjerner, Ornamenter, med mere til samme Brug henhørende, faaes hos Liebumm, Laquerer og Blikkenslager i Colding.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-02-06
En Pharmacent kan til Maidag faae Condition hos Apotheker L. J. Lorentzen i Tøndern, til hvem Vedkommende ville behage at henvende sig derom ved frankerede Breve.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-02-06
En Huuslærer som har Lyst til at undervise i de almindelige Videnskaber der læres i 2den og 3die Classe udi de lærde Skoler, og som ikke har alt for store Fordringer, kan erholde Condition paa en Herregaard til 1ste Mai 1835. Hr. Kjøbmand Marcus Bech. i Aarhuus er bemyndiget at accordere det videre. Gode Anbefalinger maatte medbringes.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-02-06
En Skytte ønsker Condition, enten strax eller til Foraaret. Attester for hans Duelighed ligge til Eftersyn paa Byfogedcontoiret i Warde, hvorfra den Søgende. anvises.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-02-06
Et lidet Orgel i Mahognie Kasse, passende til at staae paa et Stk. Meubel - da det spiller af sig selv naar det er optrukket 15 forskjellige Stkr. – i 3 Stemmer – er at faae tilkjøbs, og i Mangel af Salg, kan det og, af en ordentlig og ædruelig Mand, som dermed vil fortjene Føden, faaes tilleie. – Det nærmere erfares hos Conditoren paa det store Torv i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-02-06
Paa Veien fra Aarhuus til Skovrider Schrøders paa Wilhelmborg er tabt en pletteret Top, som Finderen bedes at aflevere her paa Adressekontoiret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-02-06
Beretning om Horsens Byes occonomiske Tilstand, efter Regnskaberne for Aaret 1833, af Borgemester Ræder, 1 Mk., faaes hos J. Jessen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-02-06
Redigeres, trykkes og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-02-07
No. 43. den 7de Februar. Løverdagen. med Brevposterne Den til Forsendelse. alene privilegerede. Kongelig allernaadigst Tidende. Stifts Aarhuus
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-02-07
Blandinger. J China hersker for Tiden en gruelig Christenforfølgelse: Kirkerne ødelægges, Præsterne qvæles, Missionairerne lægges i Lænker, og allevegne sees opreiste Skasotter hvorpaa de Christne offres.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-02-07
I Nærheden af Algier har der staaet en 72 Timers uafbrudt forbittret Kamp imellem de franske Tropper og Hadjouterne, en af de talrigste og meest krigerske Stammer. Disses Leir blev afbrændt, og de selv drevne paa Flugten. Blandt de ved denne Leilighed faldne Franskmænd nævnes Obersten for det 57de Linieregiment.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-02-07
Et arabisk Fruentimmer, Moder til den faldne Beduinhøvding Ali Ben Magettel, har, i Spidsen for en stor Krigshær, opfordret Araberne til at forene sig med hende for at frelse deres Fædreland fra Ægypternes Vold. (Den arabiske Halvøe, 600 Mil lang og 500 Mile bred, er deelt i trende Deele: det stenige, som er fuldt af Bjerge; det øde, bekjendt at sine store Sandørkener, og det lykkelige, som er den største, samt meget folkerigt og velbygget. Her voxet Virak, Myrrha, Aloe, Kaneel, Nardus, Kardemomme, fortræffelig Caffe og mange Slags vellugtende Træer, som f. Ex. Balsomtræet. Ogsaa Guld, Sølv, og Ædelstene gives her i Mængde. Herfra udbredte Mahomed sin Religion ved Sværdet over en stor Deel af Asien og Afrika. Arabernes fortræffelige Heste ere bekjendte, saa og deres Kammeler. Af vilde Dyr gives her Løver, Tigre og Schakaler.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-02-07
Da Hertugen af Leuchtenberg opholdt sig i London havde endeel emigrerede polske Officerer til budt ham deres Tjeneste, hvorpaa han havde svaret; Tappre Folk af alle Nationer ville stedse, naar de forfølges af Tyranniet, finde Beskyttelse i mit nye Fædreland.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-02-07
Da bemeldte Fyrste ved sin Afreise fra London tog Afsked med Wellington overrakte Denne ham en prægtig Sabel som Tegn paa sin Høiagtelse. J sin Ta for denne Foræring erkjendte Prindsen - fortæller en engelsk Avis: det smigrende for ham, at den største Kriger i sin Tidsalder, og hans egen berømte Vedstefaders (Napoleons) Medbeiler, havde givet ham et Beviis paa sin Høiagtelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-02-07
Blandt Lægernes Bulletiner i den Lissaboner Hoftidende over Dronningens ubetydelige Forkjølelse lyder en forunderlig nok: "Hs. M. Helbred vedblive at forbedre sig lidt efter lidt, det forsikkrer jeg at være Sandhed, den rene klare Sandhed. Fr. Jose da Almeida."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-02-07
Fyrst Talleyrand, som den 2den Febr. fyldte sit 81de Aar, er nu saa svag at han neppe meere kan staae paa sine Been, men maa løftes i og ud af Vognen. Naar han besøger Kongen bliver han af to Tjenere baaret ind i Hs. Majestæts Kabinet. Regjeringen har udstædt en befaling in triplo til strax i det Øieblik Fyrsten døer, at lægge Beslag paa hans samtlige Papirer i Paris, Rochecotte og Valencay. (Men hvad han vil have offentliggjort, ligger vel sagtens ikke der,) - Som et af Talleyrands seneste Bonmotsfortælles, at da en nylig paa Thronen kommen Fyrste forleden yttrede: "at han ei kunde begribe, hvorledes man kunde være sin Kone utro, hvidskede Talleyrand sin Nabo i Øret: "Det er klart nok, at han ikke er formælet med Revolutionen."¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-02-07
J Warschau var en ung Tyrk paa 23 Aar nylig bleven døbt. Sammesteds blev Juledag holdt et meget glimrende Børnebal hos Fyrsten af Warschau. Den unge Fyrst Paskewitsch, Feltmarskallens Søn, aabnede Ballet med en Polonaise, som han dandsede med den lille Grevinde Grabowska.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-02-07
J Tyrol har man allerede i Vinter havt en 15 Sr. Kulde, ja i Jnspruck endogsaa 18 Sr. Paa Sicilien har man havt Jis paa Vandet, en gandske overordentlig Sjeldenhed dertillands.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-02-07
Det har vakt almindelig Forbauselse, at Tyverier stundom ere blevne opdagede ved arresterede Tyve. J Fængslerne kjender man ofte Hemmeligheder, hvis Opdagelse bliver gandske umulig for Politiet. Fangevogteren Vatrin i Paris blev en Dag bestiaalen, da han kom fra Skatkamret, hvor han just havde modtaget 1200 Fr. til nødvendige Udgifter for Fangerne. Man stial hans Brevtaske, medens han, som han paastod, gik gjennem Gallerierne i Palais royal. Bedrøvet over det følelige Tab, som han allene maatte bære, vendte Vatrin tilbage til sine Gavtyve; disse Mennesker holdt af ham, som om han kunde været deres Fader, og de lode ham ingen Ro, for han havde fortalt dem Aarsagen til sin Sørgmodighed. Vær De ubekymret, Kun lidt Taalmodighed! De skal nok faae Deres Penge igjen, sagde En af Fangerne til ham, et Menneske der var anklaget for Mord: Der er ikke een eneste ærlig Kieltring i hele Paris, som jo vilde give Brevtasken tilbage saasnart han erfarede, at den var Deres. Hvad indeholder den " – Vatrin opgav Jndholdet. - Tre Dage efter vare Fangerne, henved tohundrede i Tallet, forsamlede i Gaarden i deres Fritid. Den ovenomtalte Fange steeg op paa en Steenbænk, og tilraabte Slutteren: "Hvormange Flasker Viin faaer jeg for denne Brevtaske?" Han holdt Portesenillen høit i Luften. "Saa mange Du kan drikke!" svarte Vatrin leende. – "Undersøg først om Alt er der." Alt fandtes gandske rigtigt. J hele Gaarden og fra Fængslernes Vinduer lød et skingrende Bifaldsraab. - Et Sidestykke til denne Begivenhed tildrog sig for faa Aar siden i Kjøbenhavn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-02-07
Det er bekjendt, hvormeget Pastor Visby har gjort for Fangerne, og hvor høit de, til Giengield, elske denne Mand. Nu begav det sig, at der, paa ubegribelig Maade, blev frastiaalet ham en kostbar Daase. Men neppe rygtedes dette blandt Fangerne, for der opstod en almindelig Bevægelse; de yttrede høit deres Afsky mod Gierningsmanden, og En af dem erklærede, at Daasen snart skulde komme tilveie. En Morgen kort efter fandt Pigen, idet hun gjorde reent i Forstuen, Daasen under Dørmaatten.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-02-07
Blandt de mange gamle Pengefordringer som i denne Tid gjøres paa Frankrige tales ogsaa i Paris om danske Reclamationer angaaende Erstatning for de to franske Divisioners (32,000 Md.) Forpleining, som i Aaret 1808 opholdt sig i Danmark. Homopathiens Stifter, Dr. Hahnemann, har nylig beseglet sin Lærremethodes Upaatvivlelighed i at fremme og vedligeholde det menneskelige Liv derved, at han i sit 80de Aar er indtraadt i andet Ægteskab med en Demoiselle d'Hervilly, Datter af en fransk Jordegodseier.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-02-07
Da Rappo i sidste Omslagstid var i Kiel, tildrog sig en Aften følgende: En fremmed Qvæghandler saae ved Skjænkebordet en meget stor og korpulent Herre (C..... Hr. K. . . r) som han antog for den herkuleske Kunstner. Opmærksomt betragtende ham tiltalte han ham endeligt: "Undskyld, efter Deres Korpulents at dømme, maa De ogsaa kunne udføre noget Overordentligt." C.... svarte ham smilende: "Min Herre, De tager feil. Der staaer Herkules." Men Manden vilde ikke troe det, da Rappo slet ikke seer udvortes ud dertil. For nu øieblikkelig at betage ham denne Tvivl, greb Rappo sin formeentlige Rival Hr. K. nede ved Foden, løftede ham med udstrakt Arm iveiret, satte ham paa en midt imellem de fyldte Punscheglas paa Bordet staaende Præsenteertallerken, og det saa haardt, at Bordet gik istykker med ham, saa han plumpede igjennem og kom til at staae igjen paa Gulvet. Alle Tilstedeværende tilklappede ham deres Bifald. Efter at den i Forbauselse geraadte Pranger var kommet lidt til sig selv igjen, sagde han gandske slukøret: "Det var da Satans til Karl, Han er istand til at slaae to Stude ihiel med eet Slag, jo jeg troer faa Gud, hvis det kom an derpaa, kunde han med sin Næse skyde mig i min Vogn foran sig lige til mit Hjem!" Paa to Steder i Danmark, nemlig i Grosserer, Owens Fabrik paa Amager og i Capt. og Kjøbmand M. G. Bechs Establissement ved Aarhuus, blive uldne Klude oprevne ved Maskiner, for som Klæde Uld at sendes til Engelland, hvor der igjen fabrikeres Klæde deraf. I Nærheden af Leeds bliver denne aldeles nye Green af Fabrik-Jndustrien dreven i det Store. Det paa denne Maade erholdte Tøi, er just ikke stærkt og varigt, dog brugeligt til mange Ting. Af hvilken Vigtighed denne Fabrikation er, sees deraf, at der allerede nu sendes aarlig 6 Millioner Pd. uldne Klude fra Tydskland til Engelland.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-02-07
En sjellandsk Bondes yttringer den 28de Januar 1835.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-02-07
(Af Kjøbenhavnsposten No. 24.) Som simpel Bonde, ved egen Haandskrivt, i daglig almindelig Bondedragt, uden Sminke, fremtræder jeg herved paa den almindelige Skueplads, for af et opfyldt og aabent Hjerte at begynde mine Ytringer om, med hvilken Varme mit Hjerte føler for den af vor høitelskede og uforglemmelige Konge os samtlige Danmarks Børn den 15de Mai sidstleden tildeelte Naadesbeviisning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-02-07
Jndsendt. Opfordring til velærværdige Hr. Pastor Ravn i Dalbyneder. Hvilken mislig Sag det er med Geistlighedens Offer, er altfor bekjendt til at man skulde behøve nærmere at oplyse det. J Hovedstaden og i adskillige Kjøbstæder, f. Ex. Aarhuus, har man, formedelst frivilligt Offers Udeblivelse, indført Erlæggelsen af Præstepenge, hvorved den Geistliges Stilling, idet mindste fra den bekonomiske Side, betrygges. Landsbypræsterne derimod maa finde sig i, hvad Offer angaaer, for en stor Deel at maatte afhænge af Vedkommendes Vilkaarlighed. Det er af Aarhuus Stifts Landemodesakter for 1834 bekjendt, at Deres Velærværdighed af en Tjenestekarl i Deres Pastorat har maattet taale den Behandling, at han kun een Gang i tre Aar har offret til Dem, og at han denne ene Gang har viist den Skamløshed mod sin Sjelesørger, at lægge 1 Rbsk., siger og skriver een Rigsbankskilling for ham paa Altret; det er ligeledes bekjendt, at De for høiere Vedkommende har andraget dette skammelige Forhold, samt at det kongl. danske Cancellie, ved Skrivelse til Stiftets Biskop af 18de Febr. 1834 har tilmeldt, at Amtmanden over Randers Amt er tilskrevet om at paalægge Vedkommende, at offre efter Loven.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-02-07
Da Sagen iblandt Geistligheden har vakt Opmærksomhed, og der vel findes faa Præster, som ikke i Henseende til Offret, ere berettigede til Klage, beder man D. V., til Veiledning for Embedsbrødre og til Advarsel for Vedkommende, offentligen bekjendtgjøre det endelige Udfald af den omtalte En Embedsbroder. Sag.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-02-07
Capitelstaxt for Viborg Stifts Afgrøde 1834. Rug 3 Rbd. 32 s. 91 s. pr. Tde. i Sølv.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-02-07
Byg Havre 1 - 56 s.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-02-07
Bekiendtgjørelser. Efter faa Dages Sygeleie bortkaldtes den 4de dennes ved en rolig Død Christiane Sophie fød Møller, først Enke efter Dr. med. Justitsraad og Stiftsphysicus Hahn, siden efter Lic. med. Francke Hendes Alder blev 56 Aar og nogle Maaneder. Den Fromhedens og Kjærlighedens Aand, som her opfyldte hendes Bryst, forlod hende ikke i Døden, og efterlader hende her et Minde til Velsignelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-02-07
Dette Dødsfald bekjendtgjøres sørgeligst af den Saliges nærmeste Efterladte. Aarhuus, den 6te Febr. 1835. Efter flere Maaneders tiltagende Svaghed og 8 Dages smertefulde Sygeleie hensov, i sit 43de Aar, tilet bedre Liv, i Dag min trofaste og retskafne Mand, Proprietair Niels W. Kjellerup, med hvem jeg i 15 Aar har levet i et kjærligt og lykkeligt Ægteskab, Een Søn og to Døttre begræde med mig Tabet af den Høitelskte. Tvende af vore Børn have modtaget ham i Evigheden. Slægtninge og Venner ville vistnok med os Efterlevende bevare den Hengangne i kjærlig Erindring. Visborggaard, den 3die Februar 1835. Caja Severine sal. Kjellerup, fød Kruse. Efter flere Aars Svagelighed, men kun een Dags Sygeleie, hjemkaldte Forsynet i Morges vor dyrebare Moder og Svigermoder, Frue Justitsraadinde C. B. Hillerup, födt Jesper gen, til Børglum- og Vreiles=Kloster, næsten 70. Aar gammel. Hendes sjeldne Gudsfrygt, hendes ædle Hjerte og hendes lyse Forstand gjorde hende elsket og æret af de Mange, der kjendte hende og som den ömmeste Moder begrædes hendes Bortgang af hendes Börn og Börnebörn. Börglumkloster, den 31te Januar 1835, Med et blødende Hjerte bekjendtgjøres for fraværende Familie og Venner, at min inderlig elskede, eiegode og dyrebare Ægtefælle, mine Børns kjærligste og ømmeste Fader, den i Livet haardt prøvede Mand, Niels Raun Byberg, forhen Provst i Østerliissberg Herred, og Sognepræst til Hornslet og Rosenholms Capel, ikke mere er iblandt os. Han forlod det jordiske Liv ved en blid og rolig Død i Gaar Formiddags Kl. 9 1/2, i sit Alders 73de Aar, efter at han som Sjælesørger for denne Menighed, i 4 1/2 Aar, med sand Nidkjærhed har udført dette sit Kald, og i vort lykkelige Ægteskab i lige lang Tid været mig den kjærligste og ømmeste Ægtemage. - Han nyder nu fortjent Hvile efter de mange Lidelser og Gjenvordigheder, han her i Livet med en sjelden Taalmod har gjennemgaaet. Vort Tab er stort og smerteligt, og hans Minde vil hos os aldrig kunne udslettes. – En salig Gjenforening, der, hvor ingen Adskillelse finder Sted, er vor eneste Trøst. Hornslet Præstegaard, den 30te Januar 1835. Paa efterlevende Børns og egne Vegne Lovise Byberg, fød Thorup.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-02-07
Fastelavns=Søndag den 1ste Marts vil en offentlig Maskerade vorde afholdt i Selskabet Polyhymnia, hvilket herved foreløbigen bekjendtgjøres. Directionen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-02-07
Aar 1835 Mandagen den 26de Januarii blev i LandsOver- samt Hof= og Stads=Retten i Kjøbenhavn afsagt, Dom i Sagen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-02-07
Copiist ved Commandantskabet i Nyeboder H. Veith, contra: Forhenværende Tømmermand i Holmens Tjeneste Andreas Richter, og saaledes : kjendt for Ret.¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-02-07
Ved saaledes at bringe denne Sag til mine agtede Medborgeres og Medborgerinders Kundskab, maa jeg endnu aflægge min Tak for den Tiltro, Selskabet har viist mig, ved at overdrage mig Bestyrelsen for flere af de svundne Aar; et Hverv, som jeg efter bedste Skjøn og Omdømme har bestræbt mig for at udføre. Aarhuus, den 5te Februar 1835. Charlotte Marie Birch.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-02-07
De over Jens Jensen Kaypots Sted i Christrup, til 9de og 23de d. M., samt 11te n. M., berammede Auctioner, blive, efter Reqvirentens Begjæring, herved tilbagekaldte. - Rougs &c. Herreds=Contoir i Randers, d. 4 Febr. 1835. A. L. Reiersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-02-07
Jfølge vedtagen Bestemmelse i Kjøbmand N. Bech. Kjellerups Dødsboe foretages en nye Auction over den bemeldte Boe tilhørende Gaard No. 636 paa Vestergade: Torsdagen den 19de Februar førstkommende, om Formiddagen Kl. 11, i selve Gaarden. Gaarden er bestaaende af 15 Fag 2 Etage Forhuus med Port, 13 Fag 2 Etage Sidehuus, 12 Fag 2 Etage Baghuus, 2 Halvtage, Gaardsrum, Pompevand og Haveplads. - Conditionerne kunne forinden erfares her paa Contoiret. Aarhuus, den 27de Januar 1835. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-02-07
Efter Vedkommendes Begjæring foretages i Veder Præstegaard, Torsdagen den 12te Febr. næstk., Formiddagen Kl. 11, Auction til Bortforpagtning af Præstegaardens Jorder fra næstkommende 1 Mai. Jorderne, hvis Hartkorn er 8 Tdr. 6 Skpr. 1 Fdkr., have et Areal af 70 til 80 Tdr. Land godt Jord, hvoraf en Deel er indhegnet. Conditionerne, blandt hvilke ere at Besætning og Jnventarium anskaffes af Forpagteren, ligge til Eftersyn hos Hr. Kjøbmand Schibye i Aarhuus, Hr. Gjestgiver Kjeldsen i Horsens og i Beder Præstegaard. Lysthavende indbydes. Hads og Ring Herreders Contoir, den 24de Januar 1835. Lanng.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-02-07
Fredagen den 13de Februar d. A., om Formiddagen Kl. 10, foretages, efter Eiernes Begjæring, Auction i Marselisborg Ladegaardsskov, over circa 30 Stykker, deels større, deels mindre Bøge paa Roden, næsten alle tjenlige til Gavntræe. Liebhaverne bille møde paa den store aabne Plads i Skoven. Samme Dags Middag Kl. 12 fortsættes Auctionen, i de saakaldte Nisser paa Marselisborg Mark over en betydelig Deel skovet Gjærdsel, som sælges i Dynger. Lysthavende bedes at møde ved Fiskerhuset. Hads & Ring Herreds=Contoir, den 6te Febr. 1835. Lanng.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-02-07
Jfølge tagen Bestemmelse under Skiftet efter afdøde Examinatus juris Frederik Eilert Christensen, bliver den hans og efterlevende Enkes fælleds Boe tilhørende Gaard, Kolpengaard kaldet, i Bryrup Sogn, staaende for Hartkorn Ager og Eng 3 Tdr. 2 Skpr. 1 Fkr. og Skovskyld 2 Alb. med indkjøbte Konge- og Kirketiender, opraabt til Bortsalg ved 3de Auctioner, som ere bestemte til Afholdelse: Torsdagen den 26de Febr.) 1835, hver Dags 12te Marts, og – 26de f.M. ) Formiddag Kl. 10. De 2 første Auctioner afholdes paa Tingstedet i Brædstrup, og den 3die Auction paa Kolpengaard, hvilket herved bekjendtgjøres i Overeensstemmelse med Placaten af 22de April 1817. Til Gaarden hører betydeligt Fiskerie i de samme omliggende Søer. Bygningerne ere gode, og Stuehuset afgiver beqvem Boepæl for en Familie uden for Bondestanden. Samme Dag som 3die Auction afholdes, bliver, naar Gaarden er solgt, endvidere forauctioneret Boets Løsøre og Besætning, saasom: et Ege=Skatol, Komoder, Sophaer, Stole, Borde, Sengesteder, Sengeklæder, Mands Gangklæder, endeel Kjøkkentøi, nogle juridiske og andre Bøger, et Fiskevaad, Heste, Køer, Faar, en holsteensk Vogn med 2 lakerede Agestole, en beslagen Arbeidsvogn, Plove, Harver m. m. Thyrsting Wrads Herreders Contoir, den 24de Januar 1835. Wittusen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-02-07
Ved Proclama af Dags Dato, som snarest muligt vil vorde læst for vedkommende Over- og Underret, ere Alle og Enhver, som maatte have noget at fordre udi Stervboet efter afdøde Examinatus juris Frederik Eilert Christensen af Kolpengaard i Bryrup Sogn, indkaldte med 12 Ugers Varsel til, for undertegnede Skifteforvalter, at anmelde og beviisliggjøre. deres Krav; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Thyrsting-Wrads Herreders Contoir i Brædstrup, den 24de Januar 1835. Wittusen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-02-07
Ved Proclama af 24de f. M., som er læst for vedkommende Underret den 7de dennes, og snarest muligt vil blive læst for Viborg Landsoverret, ere Alle og Enhver som maatte have noget at fordre udi Stervboet efter Aftægtsmand Niels Pedersen fra Kloster Mølle, indkaldte med 12 Ugers Varsel til for mig, som Skifteforvalter, at anmelde og beviisliggjøre deres Krav hvilket herved indvidere bekjendtgjøres. Thyrsting Wrads Herreders Contoir, den 24de Januar 1835. Wittusen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-02-07
At Aabnings=, Registerings- og Vurderings=Forretning efter afgangne Mette Kirstine født Bering, Enke efter forhen afdøde Kjøbmand Carl Holm her i Byen, bliver foretaget Løverdagen den 14de Februar næstkommende Kl. 10 Formiddag, kundgjøres herved til Arvingernes og øvrige Vedkommendes Efterretning. Skanderborg, den 28de Januar 1835. Blichfeldt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-02-07
2,200 Rbd. Sedler Umyndiges Midler kan erholdes tillaans, imod anordningsmæssig Sikkerhed. Nørhald, Støvring og Galthen Herreders Contoir paa Dronningborg Mølle ved Randers, den 5te Wesenberg. Februar 1835.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-02-07
Af Umyndiges Midler under Rosenvol Godses Overformynderie, kan imod anordningsmæssig Sikkerhed, strax erholdes tillaans 65 Rbd. 3 Mk. 12 s. Sedler og Tegn. Rosenvold, den 22de Januar 1835. Maar.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-02-07
Det nuværende Jnteressentskab for Færgefarten mellem Aarhuus og Kallundborg er opsagt til Fratrædelse til 1ste Mai 1836, og der agtes etableret en Dampskibsfart i Forbindelse med Smakkefarten mellem fornævnte Steder. De Betingelser, hvorunder denne Entreprise kan ventes overdraget, kunne erholdes meddeelte i Generalpostdirectionens danske Befordringsvæsens Secretariat, samt paa de Kongelige Postcontoirer i Helsingøer, Kallundborg, Korsøer, Roeskilde, Slagelse, Vordingborg, Nykjøbing paa Falster, Svendborg, Nyborg, Odense, Assens, Fredericia, Kolding, Veile, Horsens, Aarhuus, Randers, Hobroe, Aalborg og Viborg, hvor der er henlagt Exemplarer af de i denne Anledning allernaadigst approberede Vilkaar. Generalpostdirectionen, den 17de Jan. 1835.