JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1832-06-23
Efter tagen Beslutning under Skiftet efter afgangne Proprietair Jacob Severin Rosen til Bollehede, bliver samtlige dette Boes, saavel faste som løse, Eiendeele stillede til offentlig Auction saaledes: 1) Gaarden Bollehede i Moesberg Sogn, staaende for con ribuabelt Hartkorn 1 Tønder 1 Skjeppe 3 Fjerdingkar 2 Album Ager og Eng, med de paa Eiendommen staaende Bygninger. 2) Moesberg Kirke, med tilhørende Korn- og Qvægtiende, staaende for Hartkorn 20 Tønder, samt dens Ornamenter og Jordskyld 1 Skjeppe 1 Album, beliggende i Tolne Sogn. Parcelen Nr. 12 af Eskier ufri Hovedgaardstaxt, Nors=Engen kaldet, staaende for Hartkorn 6 Skjepper 3/4 Album. 4) Parcellen Nr. 11 ligesaa af Eskier ufri Hovedgaardstaxt, Holme=Engen kaldet og staaede for Hartkorn 1 Tønde 1 Fjerdingkar 1 1/2 Album. 5) Den Boet tilhørende Besætning, Ud- og Jndbo, Avlsredskaber m.v. De tvende første Auctioner, nemlig: 1ste Auction den 12te Juli, 2den Auction den 26de Juli, afholdes paa HerredsContoiret her i Byen, hver Dags Formiddag Klokken 10 hvorimod den tredie og sidste Auction, ved hvilken tillig Besætningen, samt Ud- og Jndboet bortsælges, afholdes paa Gaarden Bollehede den 9de August førstkommende, om Formiddagen Kl. 10. Med Hensyn til de faste Eiendomme, da ere disse som fortrinlig gode bekjendte, og Productionen af selve Gaarden Bollehede vil særdeles betydelig kunne forøges, naar den erholdt en dristig og duelig Landmand til Eier Græsningen er især betydelig. Formedelst den sidst afdøde Eiers flere Aars sygelige Tilstand er Eiendommen ei bleven dreven med den Kraft den fortjente, hvisaarsag Besætningen ikkun har været circa 8 a 9 Heste, 12 a 12 Køer, 24 a 26 Stude, 40 Faar og 3 Sviin, foruden Grise. De under Nr. 3 og 4 benævnte Enge, der aarlig have givet omtrent 200 Læs Høe, blive, efter Beslutnig af Boets Vedkommende, formeentligen udparcellerede og parcelviis bortsolgte, dog bemærkes det, at Gaarden Bollehede foruden disse Enge have Høbjergning aarlig af omtrent 60 a 70 Læs Hs. Ogsaa Engene der ligge under Gaardens Hartkorn kan meget forbedres. Endvidere tilhører Gaarden Ret til 12 Hoveders Græsning i Raaberg Mose, der sælges med Gaarden. Gaardens Bygninger, tildeels teglhængte, afgive Bopæl for en Familie udenfor Bondestanden og har en behagelig og fordeelagtig Beliggenhed. Den nedlagte Avl medfølger i Kjøbet. Jldebrændsel af Tørv og Lyng haves i Overflødighed. Moesberg Kirk afgiver aarlig 33 Tønder Rug, 32 Tønder Byg og 26 Tønder Havre, ifølge Tiendeforening. J Tilfælde af antageligt Bud kan Eiendommen strax tiltrædes. Af Besætningen er især Studene gode. Conditionerne til disse Eiendommes Salg ligge 8 Dage forinden Auctionerne til Eftersyn, deels her paa Contoiret, deels hos Fuldmægtig Rindom i den Kongelige Direction for Statsgielden og den synkende Fond paa hans Bopæl i Kjøbenhavn, og deels hos Hovedarvingernes Befuldmægtigede, Procurator Kørbye heri Byen, der og saa paa Forlangende foreviser Eiendommen. Hvilket herved til Vedkommendes Efterretning bekjendtgjøres. Horns Herreds-Contoir i Frederikshavn,
Aalborg Stiftstidende, 1832-06-25
Belgien. Krigsministeren har forelagt Repræsentanternes Kammeret Lovudkast, ved hvilket Regjeringen bemyndiges til at oprette en Reserve af 50000 Mand, som skal dannes af Nationalgardens første Afdeling. Den for Øieblikket active Deel af Nationalgaden skal udgjøre Stammen for hiin Reserve og organiseres paa samme Fod som Linietropperne. Forslaget blev henviist til Sectionerne, i hvilken Anledning Hr. Dumortier erklærede, at han ikke begreb, hvorledes man skulde komme til en endelig Afgjørelse med Holland, naar man først vilde oppebie Reservens Dannelse; man burde strax rykke i Marken. Dernæst spurgte han Ministeren for de udenlandske Anliggender om de seneste diplomatiske Forhandlinger. Ministeren svarede, at de sidste Protocoller allerede vare bekjendte; hvad derimod den navnkundige Not angik, da var samme overleveret Conferentsen; saasnart Svar indløb, skulde dette blive meddeelt Kammeret. Ovennævnte Lovforslag er senere antaget af alle Kammerets Sectioner, blot med den Modification, at der ikke tales om Borgergarden, men kun om en overordentlig Udskrivning af 50000 Mand. Som en Hovedgrund til dette Forslag af Regieringen nævnes den Omstændighed, at den franske Gesandt i Haag paa sin Gjennemreise udtrykkelig skal have erklæret Kong Leopold, at det vilde være et Selvbedrag at troe paa Muligheden af en Fredstractats Afslutning imellem Holland, og Belgien. Kong Vilhelm - skal efter belgiske Blade den franske Gesandt have sagt - er fast besluttet til ikke for nogen Priis at anerkjende Belgiens Uafhængighed og skulde han selv antage de af Ham sidst forlangte Modificationer, tvivler jeg dog ikke paa, at Han vil finde paa nye Vanskeligheder og saaledes atter paa ubestemt Tid udsætte Sagens endelige Afgjørelse. Kong Vilhelms Øiemed er Gjenoprettelsen af hans Myndighed i Belgien. Ogsaa med Hensyn paa Artilleri ruster Belgien sig vedvarende og skal allerede være i Besiddelse af omtrent 400 Feldtstykker.
Aalborg Stiftstidende, 1832-06-25
Foruden General Langermann og Oberst Pruscynski skulle endnu 18 polske Officerer træde i belgisk Tjeneste; der tilføies, at det belgiske Officeercorps er veltilfreds. med disse nye Kampbrødre.
Aalborg Stiftstidende, 1832-06-25
Jtalien. De seneste Efterretninger fra Ancona synes at antyde en Slags Nærmelse imellem den pavelige Regjering og det misfornøiede Partii, idet mindste smigrer man sig der med dette Haab. En Forening af de anseeligste Jndbyggere i Ancona af forskjellige Stænder have den 3die Juni overrakt GeneralCubieres en Petition af følgende Jndhold: "De her, i Mangel af nogen Øvrighed, som kunde repræsentere dem, forsamlede Borgere i Ancona have anordnet denne høitidelige Act for at tilkjendegive den hellige Stol og Dem, som sammes Repræsentant, og alle Nærværende og Fraværende deres afgjorte Ønske om at erholde en viis og fuldstændig Reform i Regjeringen. De talrige og tunge Onder, der i saa mange Aar have trykket disse skjønne Lande, bevise, at Lovene ikke længere passe med den nærværende CivilisationsFornødenheder. Borgerne i Ancona bede derfor om de store europæiske Magters Mægling hos den hellige Stol til Fordeel for disse Landes Jndvaanere; Alle besjæles af Kjærlighed til Fædrelandet, skjønt Uvisheden om de mulige Begivenheder og andre Hensyn afholde Mange fra lydelig at yttre deres Ønske. Vi bede Dem om at modtage disse Forestillinger med Velvillie, som ere nødvendige for at forebygge videre forestaaende Ulykker, og som ikke krænke Agtelsen og Ærbødigheden mod vor Souverain. Hertil svarede Generalen, at han ifølge sin Stilling ikke var berettiget til noget directe Skridt i denne Anledning, men formedelst det billige i Begjæringen smigrede han sig med det Haab, at den pavelige Regjering ikke vilde tage i Betænkning at opfylde Anconitanernes almindelige Ønske. Fremdeles lovede han at underrette den franske Gesandt i Rom om Sagen og yttrede den Formodning, at ogsaa den østerrigske Regjering erkjendte det Fornuftige i den Begjæring, som ligeledes var bleven den tilstillet fra Jndvaanerne i de af sammes Tropper besatte Landskaber." Da dette Svar var bleven bekjendt, hørtes flere Vivatraab, blandt andet ogsaa for Generalen og den franske Nation.
Aalborg Stiftstidende, 1832-06-25
Nu begave de Deputerede sig til den pavelige Prodelegat, Grev Fiorenzi og overleverede ham et omtrent ligelydende Bønskrift. Greven erklærede dette for billigt og overeensstemmende med Regjeringens Løfter, samt lovede ufortøvet, at tilstille Statssecretairen samme. Han tilføiede, at han fremdeles vilde vedblive at staae i Spidsen for Regjeringen, eftersom han ved en samme Morgen ankommen Coureer havde faaet slig Ordre. Nu gjenlød under det apostoliske Palladses Vinduer samme Vivattraab, som forhen under den franske Generals, hvorpaa Folkemængden adspredte sig. Man bemærkede, at der foran de Deputerede blev baaren en Fane af rødt og grønt Silketøi, med den Jndskrift: Gode Love med sikkret Ukrænkelighed. Jøvrigt foregik Alt med den største Rolighed, Begge Bønskrifterne bleve trykte og opslagne paa de sædvanlige Stæder. Om Aftenen var Staden illumineret. De af det liberale Parti yttrede moderate Grundsætninger have allerede havt den Virkning, at adskillige Emigranter af Modpartiet ere vendte tilbage til Staden. Hessen.
Aalborg Stiftstidende, 1832-06-25
Den 6te Juni vare samtlige Regiments-Commandeurs og Generalstabsofficerer indbudne til en Ministerialconferents, ved hvilken ogsaa Curprindsen var tilstæde. Der skal ved denne Leilighed være forhandlet om at mobilisere et hessisk Armeecorps, som i fornødent Tilfælde paa Forbundsdagens Reqvisition kunde besætte Rhinprovindserne. Det hedder ogsaa, at denne Omstændighed vil bidrage til at bevirke Enighed mellem Regjeringen og Stænderne angaaende Loven om Borgergarden; de øvrige stridige Punkter ere derimod endnu uafgjorte. Det falder meget vanskeligt, at faae den indenlandske Ministers Post besat.
Aalborg Stiftstidende, 1832-06-25
Fædrenelandet. Nibe, den 21de Junii. Denne for Byens Jndvaanere saa høitidsfulde Dag vil længe med Glæde bevares i kjer Erindring. Længe forud vare alle Hjerter glade ved Tanken om den Dag, som skulde bringe den Nødlidendes Forsørger, Fædrelandets Fader, og den Høie Prinds Fredrik iblandt os. Om Form. Kl. 10 forkyndtes Majestætens Allerhøieste Ankomst hertil ved Kanonskud, Klokkeringning og den forsamlede Mængdes glade Jubel. Allerhøistsamme traadte af i Hr. Byfoged Lynges Bopæl, hvor Frokost var foranstaltet. Den eiegode Konges første Handling var at give Audients, og Alle der nød den kom glade og trøstede tilbage. Derefter begav Hans Majestæt, Prindsen og hele det Kongelige Følge Sig tilfods op paa Torvet, hvor Allerhøistsamme først besaae Sprøiterne, dernæst Raadstuen og Fængslerne, Kirken, Fattighusene og Skolen, hvor det behagede Hans Majestæt at lade Børnene udføre nogle gymnastiske Øvelser, samt Øvelser i Sang, og at høre Læreren chatechisere. Ved Skolen, saavelsom overalt behagede det Kongen at yttre sin allerhøieste Tilfredshed. Fra Skolen steg Hans Majestæt i Sin Vogn, og kjørte ud til Kolds=Minde, hvor Allerhøistsamme besteeg en meget smukt prydet Fiskerkaag, for at lade Sig forevise, hvorledes Bundgarns-Røgtningen skeer paa Fjorden. Med megen Opmærksomhed og Jnteresse overværede Allerhøistsamme 6 a 8 Garns Røgtning; i nogle af samme var Sild. Efter omtrent en Times Ophold paa Hr. Kolds Sildesalteri, kjørte Allerhøistsamme til Herresædet Lundbek, hvor her holdtes Middagstaffel, og hvortil Nibe Byes Embedsmænd vare indbudne. Omtrent Kl. 4, toges til Aalborg. Med Veemod saae vi den hulde Fader drage bort fra os som saameget trænge til Hans Godhed; men vi trøstes ved den Tanke og Overbeviisning, at Han fra sin Trone vil kjerlig og faderlig komme vor Trang ihu. Aalborg
Aalborg Stiftstidende, 1832-06-25
Jgaar hørtes her stærk Torden, der paa flere Steder skal have slaaet ned, men en Udbygning af det udenfor Byen, beliggende Sandhuus tændtes af Lynilden og stod strax i Lue til alle Sider, saa det reent brændte af. Af vore Sprøiter, ilede flere til Hielp, men kun een kunde forsynes med Vand, da Vandstedet var omtr. 600 Alen Jldstedet fraliggende. Det bedste Raad, der vistnok kan gives Godtfolk, naar de ile til Jldsvaade, er at tage deres Spande med, thi her var stor Mangel paa saadanne.
Aalborg Stiftstidende, 1832-06-25
Om Væddekjørselen ved Viborg vides foreløbigen, at første Præmie vandtes af Madame Kruse til Korsegaard. Hendes Heste vare iblandt dem, som tjente til at befordre Hs. M. Kongen og ikke bestemte til Væddekjørselen, men en af de Kongelige Kudske opmuntrede dertil og kjørte ogsaa Hestene. Ved en Misforstaaelse standsedes han et Minut i Kjørselen, eller havde han erholdt 100 Rbd. over 1ste Præmie. Anden Præmie vandtes af Kobbersmed Heiberg herfra Byen og tredie Præmie af Forvalter Bloch til Vestervig=Kloster.
Aalborg Stiftstidende, 1832-06-25
En af de gamle Søfolk i Bombebøssens Stiftelse (Frederiks=Sømandshuus) overrakte sidstleden til Hs. M. Kongen følgende Digt, forfattet af Hr. Pastor Boesen. Allernaadigste Konge! Tillad en ringe gammel Mænd, O Konge, at fremtræde, Og tolke høit, som bedst han kan, Dig dette Huses Glæde! Thi Fryd det er, at skue her Jblandt os stakkels Gamle Den Konge god, som fjern og nær Kan Hjerter til sig samle. Tidt drog vi om paa dunkle Hav J dristig Kamp mod Voven, Vi stævned over Sømænds Grav, Og spændte Vind for Ploven - Vor skjønne Ungdoms Vaar svandt hen Jblandt de vilde Bølger; Men Lykken er ei hver Mands Ven Tidt Flid den selv forfølger. Og da vor Snekke gammel blev, Men intet Guld var vunden - Og truede Afgrundene. Da viste sig en venlig Havn I Danmarks skjønne Have - Den kaldes med Kong Frederiks Navn, Den fast blev ved hans Gave. Her sidde vi og mindes om Det muntre Solivs Dage Og er vor Skib end ganske tom Dog vil vi ikke klage -J Fred vi rolig tænke kan Paa Livets Fryd og Smerte, Paa store Fjerde Christian Og Sjette Frederiks Hjerte. Tak, ædle Konge! tusind Tak, For disse milde Blikke, Hvoraf vort Hjerte Glæde drak! Dem glemmer Sømænd ikke. Tak, Himmel, for hver svunden Stund, Og fordi Du os lærte At der var sikker Ankergrund Ved Frederiks ædle Hjerte.
Aalborg Stiftstidende, 1832-06-25
Blandede Efterretninger. Ved Stutteribesigtigelsen i Randers, tildeeltes Gaardmand Jonas Jensen i Nielstrup 1ste Præmie for en Gaarig bruun Hingst, falden efter den Kongl. Hingst Hamlet, (ifjor blev samme Hingst tildeelt Præmie ved Dyrskuet i Viborg, og 1830 indbrændtes den med C. og Krone over.) Anden Præmie tilkjendtes Ane Paulsdatter i Sønder-Onsild, for en Hingst af ægte jydsk Race. Denne Hingst har flere Gange vundet Præmie.) Tredie Præmie erholdt Kield Jensen i Linde for en Gaarig bruun Hingst, som 1830 blev indbrændt med G. og Krone over. For en Hoppe, falden efter den engelske Hingst, Elles, blev buden 160 Rbd. r. S., foruden Præmie.) Af omtrent 250 Hopper ind brændtes 63, som stutteridygtige.
Aalborg Stiftstidende, 1832-06-25
Den 20de Mai er i Falkoneralleen ved Frederiksberg. fundet indsvøbt i Papiir et qvindeligt Foster, som, ifølge den foretagne Obductions=Forretning, er omtrent 7 Maaneder gl. Prolog.
Aalborg Stiftstidende, 1832-06-25
af Hr. Skuespil-Directeur Müller, fremsagt ved sidste Høitidelighed i Skuespilhuset af Madame Müller. Mvorfor er Danmark lykkelig? Hvad giør, at Freden det omsvæver At Undersaatten fryder sig, Og takfuldt Blik mod Himlen hæver At Kiærlighed her varigt boer, At Broder sig til Broder klynger, At Troskabsblomsten herlig groer, Og tæt sig omkring Stammen slynger Naar Gud har givet Stammen Kraft, Og sørger for, den frodigt trives, Maa ogsaa Blomsten af dens Saft Til Duft og Prydelse oplives; Naar Drotten nærmer sig sit Folk, Naar Folkets Fryd ham selv forynger, Et Hjerte da er Alles Tolk; Thi Broder sig til Broder klynger. Her i vort kjære Fædrehjem var Kjærligheden fæstet Sæde; Med Ømhed Øiet seer paa dem, En ublid Skjæbne bød at græde. En Fader og jo Gud os gav, Hvis Hjerte for den Arme bloder; Naar Broders Graad vi tørre af, Af Fryd vor Faders Øie gløder! Ei Under da, et takfuldt Blik Erkjendtligt sig mod Himlen hæver, Med Bon om Held for Frederik, Der for sit elskte Danmark lever; Tak, Borger, Ham, du lykkelig Kan her i Ly af Palmen bygge, Ved Venskabs Glæder fryde dig, Og nyde Livets sande Lykke! Stort er det Kald, Du, Fredrik fik Gud gav Dig Kraft til det at røgte; Ad Maalet Du standhaftig gik, Og efter Viisdoms Kilder søgte; Erfarne kloge Mænd forstod. Med skarpe Blikke Du at finde, I Alles Hjerter, Eiegod Du reiste Dig et varigt Minde! Saa tro Du svinger Retfærds Sværd; Dig kun den gode Sag besjæler; Du skuer grant hver Handlings Værd, Og lige Maal Enhver tildeeler; Derfor Du Dig og lønnet veed, Fra Borgens Sal til Bondens Hytte, Fremluer Lyst til Virksomhed, For Landets Held en mægtig Støtte! Og Fredrik Carl Christian, Vort Haab, i Fredriks Spor Du træder, Høit elsket af det hele Land Dit Hjerte slaaer for Danmarks Hæde! Da nys paa stormfuld Bølges Ryg Du gynged, gjenlød Alles Klage; O, Held os, Gud Dig førte tryg J Troskabs Havn igjen tilbage, Til Danmark smiller Gud saa fro Velsignelse han gav, og giver: Han lader Sæden frodig gro, Og den til Modenhed opliver; De stolte Snekker ile hen Saa sneelle af den sølvblaa Vove, Og, kneisende mod Himmelen, Staae Danmark ranke Bøgeskove! Held Fødeland, Held Frederik, Held Danmarks Haab, Held Kongestammen, Alfader, med et Taareblik, Som een, vi bede allesammen: Gid længe end vi frydes maa, Ved vores Faders Smiil at skue Saalænge danske Hjerter slaae, Gid stedse Troskabsflammen lue!!
Aalborg Stiftstidende, 1832-06-25
Bekjendtgjørelser. Det alvise Forsyn behagede, efter 1/2 Aars Svagelighed og 3 Ugers Sygeleie, den 21de Dennes, at bortkalde til at bedre Liv, min kjere Ægtefælle Asmus Mau paa Bratskou, i en Alder af 64 Aar, hvilket sørgeligst bekjendtgjøres for Familie og Venner. Bratskou, den 23de Juni 1832. Marie Chirstine Man, født Petersen.
Aalborg Stiftstidende, 1832-06-25
At det behagede det alvise Forsyn, i Gaar Aftes Kl. 7 ½, ved en blid og rolig Død, at bortkalde til et bedre Liv vor elskede Datter, Anna Margaretha, efter 8 Dages Sygeleie, i en Alder af 9 Uger 3 Dage, bekjendtgjøres herved for Familie og Venner. Aalborg, den 25de Juni 1832. Bolette Kron, Jørgen Chr. Kron. født Møller.
Aalborg Stiftstidende, 1832-06-25
Skipper C. R. Damsgaard afseiler om 3 a 4 Dage til Kjøbenhavn og medtager Fragtgods og Passagerer. Vedkommende behage at henvende dem hos Skipper Holm i Rygade.
Aalborg Stiftstidende, 1832-06-25
Et Flueskab kan erholdes for billig Priis. Anvises fra Stiftsbogtrykkeriet.
Aalborg Stiftstidende, 1832-06-25
Onsdagen den 4de Julii, Kl. 3 Eftermiddag, afholdes Generalforsamling i Skydeselskabet hos Herr Klubvært Rybsahm, hvor nye Medlemmer antages. Directionen.
Aalborg Stiftstidende, 1832-06-25
En beqvem og billig Beboelse anvises til Leie fra Michelsdag, af Collecteur Bech.
Aalborg Stiftstidende, 1832-06-25
Jblandt Brandreqvisiterne som igaar blev afleverede medfulgte 13 Brandspande af Jndvaanernes, som kan af hentes hos Jnspecteur Boss.
Aalborg Stiftstidende, 1832-06-25
De af denne Byes Jndvaanere som ikke endnu have betalt deres Skatter for 1ste og 2det Qvartal dette Aar, advares herved om at indbetale samme til Skatteincassatoren inden 14 Dage fra Dato, da Restancelister efter saadan Tids Forløb udfærdiges, for at foranstaltes approberede til Jnddrivelse ved Udpantning. Aalborg Raadstue, den 23de Juni 1832. En fiink Dreng kan blive antaget i Lære hos D. Mayntzhusen, Maler og Lakerer.
Aalborg Stiftstidende, 1832-06-25
Et ungt Menneske, der i Norge har udtjent sine Drengeaar ved Handelen, og som i 2 Aar har reist i Udlandene, deels i Handels-Forretninger, deels for at gjøre sig bekjendt med fremmede Sprog m. m., ønsker sig emploieret ved et Handels=Comptoir hos en Detail Handler eller i Mangel deraf paa en Embedsmands Comptoir, enten Aalborg, Viborg eller i Randers. De meest tilfredsstillende Testimonier kan forevises. De herpaa Reflecterende ville behage inden 14 Dage at indsende en Billet, mrkt. L. A., til dette Blads Expd., hvorefter nærmere Aftale kan træffes.
Aalborg Stiftstidende, 1832-06-25
Auctioner. Efternævnte Eiendomme, der for resterende Kongelige Skatter og Communal=Afgivter ere udlagte, blive stillede til Salg ved offentlige Auctioner, nemlig: 1) Kjøbmand Christian Nørbeks iboende Sted Nr. 264 i Jomfru=Anne=Gade, 2) Smedemester Hans Windes Sted Nr. 406, a, paa Algaden. Auctionerne ere berammede til Afholdelse, de tvende første paa Aalborg Bytingstue og 3die Auction i Stederne selv, saaledes: 1ste Auction Torsdagen den 26de Julii næstk., Formiddag Kl. 10, 2den Auction Torsdagen den 9de August næstk., Formiddag Kl. 10, 3die Auction over Stedet Nr. 264, Torsdagen den 23de August næstk., Form. Kl. 10, 3die Auction over Stedet Nr. 406, 2, Torsdagen den 23de August næstk., Eftermiddag Kl. 3. De Salget vedkommende Documenter blive fremlagte ved 1ste Auction og henligge fra den Tid til Eftersyn paa Undertegnedes Contoir. Hvilket herved, overeensstemmende med Placaten af 22de April 1817, bekjendtgjøres til alle Vedkommendes Efterretning. Aalborg, den 16de Juni 1832. Schmidt.
Aalborg Stiftstidende, 1832-06-25
Ved en eneste Auction, som afholdes paa Aalborg Bytingsstue, Torsdagen den 28de Dennes, Formiddag Kl. 10, lader Enkemadame C. W. Holst bortsælge: Jagten Marie Elisabeth, drægtig 1 1/2 Com Læster, og 1/2 Part i Jagten, de Tre Søstre, drægtig 29 Com=Læster. Hvilket herved bekjendtgjøres til Lysthavendes Underretning. Aalborg den 21de Juni 1832. Schmidt.
Aalborg Stiftstidende, 1832-06-26
Frankrig.
Aalborg Stiftstidende, 1832-06-26
J Paris er Alt roligt, men Beleiringsstanden vedvarer endnu og der gives ikke engang Vink om, naar den vil ophøre. Der spores nogen Misfornøielse over denne Tingenes Orden, og et offentligt Blad paastaaer endog, at det næste Kammer nok vil sætte Ministrene under Tiltale for denne Foranstaltning. Krigsretterne have imidlertid begyndt deres Virksomhed, men endnu er ingen Dom fældet. Om disse Domme skulle underkastes Cassationsretten inden de udføres, er endnu et Spørgsmaal, Regjeringen skal underhaanden have erkyndiget sig om hvad Medlemmerne af denne Frankrigs Høieste=Ret egentlig mene om Sagen, men ikke fundet deres Anskuelse af Sagen saa ganske overeensstemmende med dens egen. Det hedder ogsaa, at Regjeringen ved Kamrenes næste Møde vil med stor Jver drive paa en noget strængere Presselov. Censur kan vel ifølge en udtrykkelig Artikel i Chartet ikke indføres, men man mener at kunne benytte sammes 7de Artikel, som siger, at alle Franskmænd have Ret til at offentliggjøre deres Meninger ved Trykken, idet de holde sig Lovene efterrettelige.
Aalborg Stiftstidende, 1832-06-26
Blandede Efterretninger. Valter Scott er afgaaet med Dampskibet fra Rotterdam til London. Hans Ankomst til sidste Stad meldes allerede fra England. Han er endnu meget svag og de hollandske Læger tvivle om hans fuldkomne Helbredelse.
Aalborg Stiftstidende, 1832-06-26
En Dr. Becker i Berlin, der har udgivet et Værk om Cholera, siger, at hos Fruentimmerne kan den blotte Underholdning om denne Gjenstand bevirke Modtagelighed for Sygdommen.
Aalborg Stiftstidende, 1832-06-26
Alle Fremmede i Paris have faaet Ordre til at ansøge om ny Tilladelse til at opholde sig der.
Aalborg Stiftstidende, 1832-06-26
Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1832-06-26
Kjøbenhavn. Hs. D. Prinds Wilhelm af Hessen Philipstahl samt to Prindser af Holsteen Glücksborg er afreist herfra med Dampskibet til Kiel.
Aalborg Stiftstidende, 1832-06-26
Som bekjendt tog Dyrehavstiden den 21de Dennes sin Begyndelse. Blandt de Seeværdigheder, Dyrehavsbakken iaar frembyder, vil udentvivl Meyerhofers store Verdenstheater - en Art af Diorama, der med stort bifald er seet i de fleste af Europas Hovedstæder - tildrage sig meest Opmærksomhed. Man seer her i levende Fremstilling, med bevægelige Figurer, flere interessante Forestillinger, saavel af Naturscener som af Folkeliv og Begivenheder; saaledes: Solens Opgang over Rhinen, Staden Benares ved Gangesfloden, Keiser Nicolaus Kronningsoptog &c. Desuden er paa Bakken at see: det Lehmannske Menagerie, et Glaspusterie, et Voxkabinet, et Metamorphos Theater ved Dennebecque) og de sædvanlige mekaniske og eqvilibriske Kunster. Kunster, og de italienske Sangere, Annato og Perichintil at synge og spille Guitar; ligesom ogsaa tvende Harspillerinder ville lade sig høre.
Aalborg Stiftstidende, 1832-06-26
Den 16de Dennes ankrede herpaa Rheden Orlogsfregaten Havfruen, under Commando af Capt. C. Lütken, R. af Dbr. og Dørgsm. Den er lagt ind og bliver nu at taklet. Mandskabet skal, som man erfarer, besætte et Antal af 5 Kanonbaade, med hvilke det er bestemt at foretag nogle Øvelses=Manoeuvrer i Sundet. - Cadetfregatte Nymphen, under Commando af Capt. og Ridder M. Li ken, afgik den 18de paa sit andet Krydstog, sønderefter for igjennem det store Belt at gaae til Kattegattet og Nordsøen.
Aalborg Stiftstidende, 1832-06-26
J Videnskabernes Selskabs sidste Møde fremviste Pro Ridder Reinhart en for den danske Fauna ny Fiskeart: Pagellus centrodontus, og tilføiede nogle bemærkning: over de ved vore Kyster overhovedet meget sjeldne Arter.
Aalborg Stiftstidende, 1832-06-26
Ved 4de Auction er solgt Huset Nr. 210 paa Kongen Nytorv, tilhørende afg. E. Georges, f. Fulles, og forhen af døde Mands Bo, for 7950 Rbdlr. Sølv. Det var at sureret for 10200 Rbd. Sølv.