JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1781-01-01
Af de Vare, som ikke i forestaaende Taxt maatte være benævnte, betales i Pakhuus= eller Plads=Leie 1/2 pro Cento. haanedlig. Afde Vare, som her i Landet forblive, erlægges, indtil lidere, 1/2 Deel meere end Taxten foreskriver. Naar det er 8 Dage over en Maaned, betales som for 1/2 Maaned, og naar det er 8 Dage over 1 1/2 Maaned, som hr 2 Maaneder. For de Vare, som oplægges og udføres til fremmede Sta ler, betales Pakhuus=Leien tilligemed Recognitionen ved udførselen, men af de her i Landet forblivende erlægges Pakhuus=Leien ved Fortoldningen, i Fald samme skeer her, ller og ved Afsendelsen, dersom Varene føres til andre inden ligste Stæder, for der at fortoldes.
Berlingske Tidende, 1781-01-01
Dersom Varene henligge mudførte eller ufortoldede over halv Aar, udredes Pakhuus Leien hvert halve Aar, og henligge de over Aar og Dag, forholdes dermed efter Slutningen af foranførte 3 Sect. 15.
Berlingske Tidende, 1781-01-01
Den 3die Jan. 1781 er Skibs=Præst Hr. Peder Leganger, Castberg beskikket at være Sognepræst til Lunds Præstegield i Christiansands Stift.
Berlingske Tidende, 1781-01-01
Den 8de Jan. er Kammerherre, General=Adjutant og Søe=Capitain Ployart, som andensteds er ansat, efter allerunderdanigst Ansøgning i Naade forundt hans Dimission af Søe Etaten.
Berlingske Tidende, 1781-01-01
Fra Stadens Raadstue er den 8de Januarii udkommen en Placat af følgende Jndhold: At det allernaadigst har behaget Hs. K. Majestæt ved Rescript til Magistraten af 3die i denne Maaned at befale, at ingen Seglmager Svend indtil videre maae tillades at udgaae med Koffardie=Skibene, som Matros Styrmand eller Segllægger, China= og Ostindie=Farerne allene undtagne, som med de fornødne SeglmagerSvende kan vorde forsynede.
Berlingske Tidende, 1781-01-01
Den 10de Januarii er Conrector Magister Lauriz Sahl. beskikket at være Professor grære Lingvæ ved Universitetet i Kiøbenhavn.
Berlingske Tidende, 1781-01-01
Under Dato Christiansborg Slot den 15de Januarii har Hs. Majestæt allernaadigst udgivet en Placat, af følgende Jndhold: At Hs. Majestæt efter nærværende fordeelagtige Handels Conjuncturer, har allernaadigst fundet for godt til Fordeel for Hs. Majestæte kiere og troe handlende Undersaatter at anordne og befale.
Berlingske Tidende, 1781-01-01
At den nu existerende 5 Rdlrs. Afgift pr. Commerce=Læst af alle nyebygte fremmede Skibe, som ikke tilforn have været i Fart, maae herefter indtil videre i Hs. Majestæts Kongeriger Danmark og Norge ophøre og være ophævet, saa at enhver kan imidlertid bestille, kiøbe og bruge alle Slags Skibe uden Forskiel fra udenrigske Stæder og Værfer, uden nogen Afgifts Erlæggelse. At det ligeledes maae være Hs. Majestæts Undersaatter i Danmark og Norge tilladt at bruge indtil videre ligesom forhen, førend Skibsbygger=Forordningen udkom, alle Slags Skibe til Farten paa og fra St. Croix i Overeensstemmelse med de ellers om den vestindiske Handel ergangne eller i Fremtiden udkommende Anordninger uden Hensigt til Skibenes Qvalitet; hvad enten de ere udenlands eller indenlands bygte, defensionsmæssige eller ikke; Dog skal det ikke desmindre til det indenlandske Skibsbyggeries Befordring imidlertid have sit Forblivende med de Præmiers Udbetaling, som Skibsbygger=Forordningen bevilger.
Berlingske Tidende, 1781-01-01
Den 17de Januarii er Candidatus Juris Poul DettenEckmann beskikket til Copiist i det Kongel. Tydske Cancellie. Under Dato Christiansborg den 19de Jan. har Hs. Majestæt allern, udgivet en Plakat, angaaende fremmede og alle Slags, saavel nye som gamle Skibes Brug, endog til Farten paa St. Croix uden Afgift og uden Hensigt til Skibenes Qvalitet paa samme Maade. som forhen førend Skibsbygnings-Forordningen Anviisning til den rette og bestemte Brug af de Lægemidler, hvormed de Kongelige Krigs=Skibe paa deres Søetog forsynes. Forfattet af U. B. Aaskow, Doctor i Lægekonsten, Kongel Liv= og Admiralitets Medicus, Directeur ved Søe=Qvæsthuset, og for nærværende Tid Præses for det Kiøbenhavnske med dicinske Selskab. Sælges hos Forlæggeren Hof=Bogtrykker Nicolaus Møller i Frederichsberg=Gaden No. 230, paa alle Børsens Boglader, og hos Boghandler Gyldendal i Silkegaden for 4 Mk. Hevninger af Middelalderens Digtekunst, første Hefte, indeholdende nogle gamle Danske Ballader og Romanzee, samt moralske og allegoriske Digte, har nyelig forladt Pressen, og sælges hos Forlæggerne, sal. Mad. Godiches Arvinger, paa Gammel Torv No. 141, paa Trykpapiir for 1 Mk. 4 s. og paa Skrivpapiir for 1 Mk. 14 s. Sammesteds kan for samme Priis ogsaa bekommes Danske Sange af det ældste Tidsrum, indeholdende blant andet nogle Danske og Norske Kongers Bedrifter, af det gamle Sprog oversatte; hvortil dette nyeligen udkomne Hefte er en Fortsættelse.
Berlingske Tidende, 1781-01-01
Af Samlingerne til den Danske Historie, udgivne ved (S. 1. I Hr. Kammerherre Suhm, har det første Binds tredie Hefte, hvormed dette Bind sluttes, forladt Pressen. Det indeholder: 1) Sanchiarium Birgerianum, eller Erkebiskop Birger, Fundatz paa Gudstienesten i Kraften i Lunde Domkirke. 2) Udtog af sal. Hr. Etatsraad Langebeks Samlinger om de Danske Ridderordener, og fornemmelig om Elephant Orde Priis=Courant. Korn. Dansk Vaar-Sild Td. 3 Rdlr. 2 Mk. Pommersk Bøg Rd. Mk.
Berlingske Tidende, 1781-01-01
Rug Holsteensk Td. Rd. Mk. s.
Berlingske Tidende, 1781-01-01
Host-Sild Td. 6 a 7 Rd. Holsteensk Bøg 2 Rd. - Mk. Dansk Td. 2 Rd. 4 Mk. a 3 Rd. Mk. Norsk Vaar=Sild Td. 3 Rd. a 3 Rd. 2 Mk. Jydskenkelt 6 a 8 Rd. M.
Berlingske Tidende, 1781-01-01
Holsteensk Hvede Td. Rd. a Mk. Tran Tønden 15 a 17 Rdlr. Fyensk Rd. 3 Mk.
Berlingske Tidende, 1781-01-01
Lollandsk Td. 3 Rd. 3 Mk. s. Salt. 2 Rd. - Mk.
Berlingske Tidende, 1781-01-01
Siellandsk Td. 3 Rd. 3 a 4 Mk. Norsk Tønden 4 Rd. a 4 Rd. 3 Mk. Birk 2 Rd. - Mk. Byg Td. 2 Rd. 1 a 2 Mk. s. Lyneborger Td. 6 Rd. a 6 Rd. 3 Mk. Gryn Td. 5 Rd. 2 Mk.
Berlingske Tidende, 1781-01-01
Spansk Td. 3 Rd. a 3 Rd. 2 Mk. Malt Tønden. 2 Rd. 3 Mk. Engelsk 3 Rd. a 3 Rd. 2 Mk.
Berlingske Tidende, 1781-01-01
Havre Td. 3 Mk. a 8 Mk. 8 s. Fransk Torve=Kiøb for Jndvaanerne.
Berlingske Tidende, 1781-01-01
Gryn Td. 6 Rd. 4 Mk. Viine. Brænde.
Berlingske Tidende, 1781-01-01
Boghvede Gryn Td. 6 Rd. Mk. En Ahme Rhinsk Viin. 55 a 600 Rdlr. Et Bonde=Læs. 1 Rd. a 1 Rd. 4 Mk.
Berlingske Tidende, 1781-01-01
Erter Td. 3 Rd. 2 Mk. uden Rigs Fede 38 a 48 Rdlr. Et Læs Tørv. 5 Mk. a 1 Rd. 4 Mk. Et Oxehov, rød Viin.
Berlingske Tidende, 1781-01-01
Jslands salted Lammekjød, 55 a 70 Rdlr. Kul Tønden. s. - . - Rd. 2 Mk. 8 uden Rigs Flesk røget Lispd. 1 Rd. 1 Mk. 4 s. 45 a 50 Rdlr. Forring. Et Oxehov. Fransk Viin.
Berlingske Tidende, 1781-01-01
Oste Fyenske Skpd. 40 a 44 Rdlr. Høe et stort Læs. 4 Rd. 4 M. uden Rigs Holsteenske Skpd. 20 a 24 Rdlr. Dito mindre 2 Rd. 2 Mk. (Et Oxehoved Fransk Brændeviin Smør Fyensk Td. Halm et Læs. 1 Rd. 2 a 5 Mk. Rd.
Berlingske Tidende, 1781-01-01
Siellandsk Td. 30 a 84 Rdlr. uden Rigs 40 a 44 Rdlr. Holsteensk Td. Høns og Fiederværk. Tælle Lispd. Rd. 2 Mk. Jumle. Kalkonske gamle Parret 2 Rd. M. Grøn Sæbe Otting. d. 1 Mk. 8 s.
Berlingske Tidende, 1781-01-01
Brunsviger, Skpd. 70 Rdlr. unge Parret 1 Rd. 3 Mk. Garleber 5 - 58 a 60 Rdlr. Capuner fæde et Par 1 Rd. 3 Mk.
Berlingske Tidende, 1781-01-01
Bergens Fisk Skpd. Norsk Jern Skpd. 13 Rdlr. a 13 Rd. 2 Mk. mavre et Par Mk. - Graasey salted Td. Tiære Tønden 6 a 6 Rd. 3 Mk. Høns gamle Parret. 3 Mk. tor Skpd. Hør Skpd. 30 a 42 Rd.) efter dens - unge Parret. 2 Mk. 8.
Berlingske Tidende, 1781-01-01
Klipfisk Skpd. Rd. Reen Hamp Skpd. 25 a 30 Rd.) Bonitet, Kyllinger et Par 1 Mk. 3.
Berlingske Tidende, 1781-01-01
Norsk Torsk salted Td. 2 Rd. Brænde. Favnen. Ænder et Par 3 Mk. 8.
Berlingske Tidende, 1781-01-01
Jslandsk Td. 8 a 100 Rd. 3 Mk. Duer et Par 1 Mk. 12.
Berlingske Tidende, 1781-01-01
Islandsk tør Fisk Skpd. 24 a 30 Rd. Pommersk Fyr 5 Rd. Mk. Æg en Snees nen. 3) D. Jens Bircherods, Biskop i Aalborg, hans San ling og Roskilde Capitels Prælaturer, Præbender og Vica riater, samt nogle Dokumenter til Roskilde Bye og Capitel Historie. 4) Udrog af sal. Etatsraad Langebeks Excerpter af adskillige Bøger i det Kongelige Bibliothek, og 5) Efterretning om et rart Haandskrift af Hs. Majest. Kongens Bogsamling. Med dette Hefte følger og et Register over det heele først Bind. Det sælges hos Forlæggerne, Gobiches Arvinger paa Gammel=Torv Nr. 141 paa Trykpapiir for 4 Mk. og paa Postpapiir for 1 Rdlr.; hvor og kan haves Exemplarer af de to første Stykker, det første paa Trykpapiir a 2 Mk. 12 s., Postpapiir af 4 Mk., det andet paa Trykpapiir a 3 Mk. 8 s., Postpapiir a 3 Mk. 4 s.
Berlingske Tidende, 1781-01-01
J det Berlingske Bogtrykkerie i Pilestræde er at bekomme : C. Gellerts moralske Forelæsninger, oversatte af P. T. Wandall, nyeste Oplag 1 Rdlr. 3 Mk. paa Tryk= og 2 RdlrpaSkrivpapur, Ejusd. Breve oversat af P. T. Wandall paa TrykPapiir for 1 Rdlr. og Fransk Papiir 1 Rdlr. 2 Mk., og hans TrøsteGrunde for dem, som føre et sygeligt Levnet 10 sk. Sammestæds kan og faaes Gesners den første Skipper i 2de Sange oversat af P. T. Wandall for 8 s. Fruentimmerets Pligter, skreven af en Dame og oversatte at 2 P. T. W., er til Kiøbs hos Brødrene Berling i Pilestrædet. samt hos Boghandler Pelt paa Børsen og Boghandler Gyllendah i Silkegaden for 1 Mk. Gunstige Læsere! ster et Aar tilendebragt med alle sine Dage og Tildragelser : Diske vare, som sædvanligen, dunkte og klare, glade og for gelige; bunke og sørgelige : da skrækkelige Jordskjælv have beskadiget og kuldkastet Stæder, Krigen opsluget vore Medmennesker, fortæret Rigdomme, besværet og hindret den nyttige Handel, da Undersaattere af een Regiering have fortsat et indbyrdes fortærende Fiendskab, og Borgere, skiønt af den nedrigste Sort, have anrettet Ødelæggelser i egne Byer, og mishandlet deres Øvrighed; men klare og glade: da retsindige og frygtelige Magter have foreenet deres Kræfter til Handelens Fremme og Beskyttelse, bydet den modige Røve=Lyst at holde inde, og derved gjort Krigens Onde meere umerkeligt ; da de mægtigste Monarker ved Omfavnelse have fornyet og bekræftet forrigt Venskab, og i Besynderlighed, da vi og vore Medundersaatter under Forsynets og den mildeste Regierings Skygge have nydt en fortrinlig Lyksalighed; thi har end Stormen til Vands bo røvet og Qvægsygen til Lands dødet, saa har dog Handelen i Almindelighed foreret, Kunster og Videnskaber bleven fortsat og forfremmet, og den fattige Landmand ved en riig af Gud given Høst og Kongens Naade bleven glædet. Dette have været vore politiske Tidenders fornemste Jndhold, og at levere samme saa tidlig og tilforladelig, som mueligt, have vi vel ingen Omkostninger og Umage svaret; men maae og tillige med taknemmeligste Hierter bekiende, at vi for samme ere blevne belønnede med et høystæret Publikums Gunst og Understøttelse. Vi haabe og tilbede os en lige Belønning for lige Bestræbelser i dette Aar, og af Hiertet ønske, at det i det nye Aar maae gaae Kongens Huus og alle vel London, den 15de December.
Berlingske Tidende, 1781-01-01
En Fløy=Adjutant fra General Lord Cornwallis er ankommen hertil fra Charlestown, hvorfra han afseilede den 20de October. Man bragte strax hans Depecher til Hs. Majestæt, Kongen i Windsor. De indeholde intet andet Nyt, end dette, at Armeen i Carolina er endnu fuld af Moed, og at Rebellernes Magt sammesteds hver Dag tager af. De Korps; som for nyelig under Oberste Ferguson blev adspredt Nord=Carolina, bestod en af Kongel. Tropper, men af Emgranter fra de inderste Cablissementer. - Admiral Hood, som er paa Veyen til Vand. i med sin Flode, stødte paa Arriergarden af Græv Esta Flode, men dog saa langt borte, at de Franske ey blev ham vaer. Han tog derpaa strax en anden Cours og undgik Faren lykkelig. Det er tilforladeligt, at vores Ministerium har i Sind at udføre en hemmelig Expedition. Der er givet Ordre til at alle de Krigsskibe, som ey ere i de Engelske Havne, skulde giøres seylfærdige; dog tviler man endnu paa, at Hr. Palliser faaer Con manden over samme. - Vore nyeste Efterretninger fra Nye Port ere ankomne med et Transportskib, som var den 9de November afseylet derfra, og indløbet til Corte. Da samme afseylede havde man endnu ingen Nyehed om General Leslie og hans Landgang. Admiral Arbuthnot krydsede den 5te November med sin Escadre paa Høyden af Rhode=Island. -Man veed nu tilforladelig, at vores Flode under AdmiralDarby bestaaer af 24 Skibe, nemlig : 2 Skibe paa 100, 4 paa 90, 2 paa 80, 11 paa 74, 3 paa 64, 1 paa 60 og 1 paa 54 Kanoner. Formedelst en Storm vare 5 Skibe blevne skil fra samme; dog ere nogle Skibe afseylte fra Portsmouth for at forstærke den. - General Arnold skal aldeles ikke være elsker ved vores Armee, endskiønt General Clinton gjør sig al Umagefor, at Officererne og Tropperne skulle ansee ham med gunstigere Ovne. - Ellers erfarer man ogsaa fra Nye=Pork, at bemeldte General Clinton har faaet en Skrivelse fra General Washington, hvori denne sidste tilbyder sig at ville udlevere General Arnolds Frue og Børn imod et lige Antal af Amerikanske Officerer. General Clinton skal som man føyer til have antaget denne Betingelse, og overladt til General Washington selv at bestemme Udvexlings Tiden. - J Breve fra Syd=Carolina og Georgien bekræftes den Efterretning, at der ved den yderste Ende af Provindsen er forefalden en Action med et stærkt Korps Rebellere, hvori de Kongel. Tropper have tilfægtet sig en fuldkommen Seyer. - Til Cork er opbragt en Spansk Prise af 30000 Pd. Sterl. Værdie, og ligeledes til Gibraltar 2 Priser af samme Nation, som vare bestemte til Marseille. - J dette Øyeblik forsikkrer man, at der er indløben den Efterretning, at Admiral Darby og Grærd'Estning vare hinanden i Sigte, samt at en Træfning var uundgaaelig.
Berlingske Tidende, 1781-01-01
Her ere atter indløbne Depecher fra Admiral DarbysFlode, men de melde intet om nogen Trefning med den Franske Flode, hvilket man dog her havde ventet. Jmidlertid er det at formode, at vores Admiral, endskiønt han har mindre Skibe end den Franske, dog ikke vil lade Græv d'Estning passere saa roelig til Brest. - Følgende Exempel paa Frugtbarhed er særdeles mærkværdigt: Maria Loowis blev fød i Windsor i Connectient 1680, giftede sig med Johann Buel 1696, og døde 1768. Da hun døde, levede 10 af hendes Børn, 75 Børne=Børn, 232 Børnebørns Børn, og 3 i 4de Led. For hende vare allerede døde 3 Børn, 26 Børne Børn, 42 Børnebørns=Børn, saa at Antallepaa hendes Efterkommere beløb sig til 410. - Da man nu tilforladelig veed, at Græv d'Estning ey er den 7de huj. lø den ud med flere end 36 Skibe af sin Nation fra Cadix, saa anseer man lettelig, at Commandeurerne paa Crescent og Licorne, deres Beretninger indeholde en Vildfarelse, og at de ey have kunnet see 2 Floder af Franske Skibe; men at de rimeligviis have seet 33 Linieskibe paa Høyden af Nantes, samt Koffardie-Convoyen, som escorteres af 3 Krigskibe.
Berlingske Tidende, 1781-01-01
Man er meget nysgierrig efter at faae at vide, om begge disse Floder allerede have mødt hverandre, eller om de endnu skulle komme dertil. Da Frankerig i denne Henseende ey har været uden Uroelighed, saa er det naturligt, at Engelland har været i samme Bekymring; men denne Bekymring maae formindskes, jo mere man betragter de Omstændigheder, hvoraf den reyste sig. Paa begge Sider synes man ey ret meget at være af den Tanke at levere en Trefning Frankerigs Hensigt er, at skaffe den Convoy, som GræGuichen bringer tilbage, sikker i sine Havne; og den Engelske Flode søger især at bedække 3 Koffardie=Floders Tilbagekomst. Hvis Elementerne ey have blandet sig i denne Sag, og bragt et Par Floder sammen, som ey søgte hinanden, saa er det at formode, at begge Nationer kunde opnaae deres Øyemeed uden en Trefning; og det er saa meget destomere rimeligt, at Sagerne maae have taget denne Vending, eftersom Admiral Darby tilforladelig ey er stærk nok til at angribe Græv d'Estning; thi af alle forsikres, at den Engelske Admiral kun har havt 22 Linieskibe, af hvilke 6 ved Storm ere blevne skilte fra ham.
Berlingske Tidende, 1781-01-01
Af en Skrivelse fra London, den 15de Decbr. Det giør mig meget ont, at jeg ikke kan melde noget tilforladeligt om de 2de store Floder, som paa denne usædvanlige Aarets Tid skiuvle Havet; imidlertid haaber man hvert: Øyeblik, at der skal komme Efterretninger til Admiralitetet, som kunde redde os ud af denne Uvished. Alle ere fulde af Længsel herefter; kun nogle af vore Tidendeskrivere ere blevne utaalmodige, og een af samme er i Dag dristig nok til at melde: At de store Floder under Admiralerne d'Estning og Dar by havde ved Cap St. Vincent seylet løs lige paa hinanden; men i Steden for at slaaes; havde Commandeurerne tal gandske venlig sammen, vare derpaa seylet i Selskab i den deyligste Orden, formodentlig for at giøre Opdagelser. Med saadanne Urimeligheder fyldes vore offentlige Blade, naar man har intet bedre at melde, imidlertid bliver det en afgjort Sag, at Aarsagen til Admiral Darbys lange Ophold i Søen, er denne, at man ey gierne vil sætte den rige Ostindiske Flode, som ventes hiem, i Vove.
Berlingske Tidende, 1781-01-01
Paris, den 18de Decbr. Vores Urolighed, i Henseende til Græv d'EstningsFlode og hans Convoy forøges hver Dag. J Følge de nyeste Breve fra Brest, er han endnu ey ankommen dertil, og kan heller ey ankomme dertil, eftersom han har Modvind. Den 26de i forrige Maaned var han endnu med Floden ved St. Vincent. Vore Kiøbmænd befrygte meget, at Koffardie skibene under hans Convoy lide stor Skade, formedelst det stormagtige Veyr. - Den Engelske Flode under AdmiralDarby skal undertiden være saa nær ved Brest, at man nogle Gange har signalert den for Græv d'Estnings Flode. Det er tilforladeligt, at adskillige Skibe, som ere løbne ind til Brest, have været forfulgte af de Engelske Krigskibe, som høre til Admiral Darbys Flode.
Berlingske Tidende, 1781-01-01
Den Memoire, som for nyelig er bleven overleveret vores Ministerio fra de Nordiske Hoffer, angaaende den bevæbnede Neutralitet, er efter Hs. Majests. befaling saaledes bleven besvart af Græven af Vergennes. Kongen agter særdeles høyt den Tillid, som de have viist for Høystsamme ved at meddeele Ham den sluttede Convention. Hoved=Hensigten med samme, er ham saa meget mere behagelig, som den allene angaaer den neutrale Søefarts Beskyttelse. Det er bekiendt, at Kongens Stats=Maximer og militairiske Operationer have samme Hensigt, og at der derfor ere udstædte de fornødne Ordres til Commandeurerne over Hs. Majests. Floder. Kongen smigrer sig med, at Hans Exempel vil blive efterfulgt af andre Magter, til de nentrales Beste, paa det at alle de neutrale kunde være sikre for al Angreb og Skade.
Berlingske Tidende, 1781-01-01
Den vigtigste af de Nyeheder, som man her fortæller, er denne, at Admiral Darby igien er løben ind til Plymouth. Det heder, at mange af hans Skibe have allerede maattet løbe ind førend han, eftersom de i nogle Storme vare blevne saaledes beskadigede, at de ey kunde gaae i Søen, førend de bleve reparerte.
Berlingske Tidende, 1781-01-01
De nyeste Breve fra Brest melde, at den Escadre, som en bestemt til Amerika, under Hr. de la Touche=Treville, kan gaae i Søen, saasnart de faae Ordre. Skulde Græv d'Estning Slade sig see paa Høyden af Quessant, og ey kunde løbe ind i Hav Enen ved Brest, saa skal denne Escadre gaae i Søen for at forstærke ham. - De adskillige Detachementer, som Regimenterne maae levere til Vestindien, ere paa Marchen fra alle Kanter til Brest. Den 2den Division som er bestemt for Hr. von Rochambeau paa Nhode-Jsland, bestaaer af 24 Batail, loner, som allerede have faaet Ordre at holde sig færdige til Jndskibning.
Berlingske Tidende, 1781-01-01
Lissabon, den 20de November. Med den største Fornøyelse erfare vi her, at de Stridigheder som vare opkomne imellem vores og det Stor=Britann, niske Hof angaaende nogle Fornærmelser, som Engelske Søefolk havde begaaet i vore Stater, ere blevne lykkelig bilagte Om kort Tid faae vi den sande Bestemmelse at vide af vores Escadre, som bestaaer af 9 Skibe og 3 Fregatter. Man taler om, at en anden Escadre skal udrustes, som skal bestaae af 9 Skibe fra 54 til 70 Kanoner.
Berlingske Tidende, 1781-01-01
Lissabon, den 25de November. Et Dansk Krigskib paa 60 Kanoner er løbet ind hertil Capitainen paa samme har den 11te huj. mødt den Engelske Flode 30 Mile fra Cap Finisterre: den var i Begreb med at seyle tilbage til Kanalen, eftersom den havde faaet at vide, at Græv d'Estaing var løben ud fra Cadix med en større Magt.
Berlingske Tidende, 1781-01-01
Brest, den 13de December. Endnu Dag vide viintet tilforladeligt om Grævd Estning. Nogle tale om en Træfning, som han skal have havt med General Darby, i hvilken han har taget 5 Engelske Skibe, og at en af hans egne skal være siunken. Andre derimod paastaae, at han er gaaet til Amerika med 20 Skibe og en Convoy. Begge disse Efterretninger ere ingenlunde troeværdige; men det er tvertimod tilforladeligt, at han ventes hertil. Man troer, at Admiral Darby ikke vover nogen Træfning, da han kun har nogle og 20 Skibe, men Græven derimod 38.
Berlingske Tidende, 1781-01-01
Haag, den 19de December. Den 15de huj. var den Engelske Gesandt i en Samtale med Hr. Quarles, som paa Hollands Vegne presidderer, General Staternes Forsamling. Ambassadeuren skal stærk have drevet paa Besvarelsen af sin sidste Memoire, og forsikret at han den 16de huj. vilde sende en Coureer til sit Hof, hvis han intet Svar fik. Presidenten har svart ham, at den Hollandske Constitution maatte være ham alt for vel bekiendt, at han saa hastig kunde vente et Svar; Memoiren var bleven sendt til de forskiellige Provindser, og Svaret paa samme skulde komme i rette Tid. - Republikens Declaration til de krigende og neutrale Magter, angaaende sammes Tiltrædelse til den bevæbnede Neutralitet, er allerede afsendt: den 12te til Frankrig og Engelland, den 15de til Spanien og Portugal, og den 16de til de Nordiske Magter. Jndholden stemmer overeens med de Nordiske Hoffers Declaration; der er kun Forskiæl imellem Datum og Tractatten, som Republiken reclamerer. - Engellænderne have fragtet mange store Skibe, som skulle bringe Tropper til Amerika, 8 i Amsterdam, 2 eller: i Dordrecht, og de andre i Rotterdam: de ere fragtede paa 12 Maaneder. - Provindsen Seeland har allerede, i Henseende til den sidste af Ridder York overleverte Memoire, declarert at denne Affaire i Amsterdam allene angik Provindsen Holland, og ey henhørte under dens Departement. - Den Engelske Gesandt har allerede sendt den ovenmældte Contre tilsit Hof.
Berlingske Tidende, 1781-01-01
Haag, den 23de December. Admiralitets=Herrerne have meget at bestille med den nye Plan for tilkommende Aar. Vores Marine skal endnu sættes paa en meere respectabel Fod. - De Tractater, som General=Staterne reclammere i deres Declaration, angaaende deres Tiltrædelse til den bevæbnede Neutralitet, ere: den med Frankrig i Aaret 1739, den med England i Aaret 1674, og den med Spanien i Aaret 1659.
Berlingske Tidende, 1781-01-01
Leiden, den 19de December. Man er nu overmaade begiærlig efter at faae nogle Efterretninger fra de Engelske og Franske Floder. Efter en Skippers Beretning, har der allerede gaaet det Rygte, at de havde været i en Træfning, og at adskillige Skibe var siunkne; dog har denne Skipper ey kundet sige, hvem der erholdte Seyeren. Ligesaa utilforladelige ere de Franske og Engelske Efterretninger, i Henseende til de Høyder, paa hvilke disse Floder skulle befinde sig. En af disse Beretninger synes at være den tilforladeligste, som beretter, at det Engelske Skib, the Crescent, som har været paa et Krydstog i Egnen af Lissabon, har paa sin Tilbagereyse til Engelland den 24. Nov. ved Cap Finisterre seet omtrent 48 Linieskibe, som havde henimod 90 Handelskibe under deres Convoy. Samme Skib, Crescent mødte kort derefter 3 Krigskibe, paa 74 Kanoner, som havde hørt til Admiral Darbys Flode, men vare ved Storm bleven skilte fra samme. Den slette Tilstand, hvor det ankomne Skib Alexander befandt sig, beviser, at denne Flode har udstaaet en Storm, og det er meget at befrygte, at bemeldte Admiral Darby ey kan have meere end 16 Skibe hos sig.
Berlingske Tidende, 1781-01-01
Amsterdam, den 23de December. J Henseende til den Memoire, som Ridder Yorck sidst indleverte, skal Conseilet i Amsterdam have svaret: at det bille ger alt det, som Pensionair von Berckel har gjort i Henseende til Amerika, og at det i alle Tilfælde vil understøtte ham. Man troer, at Harlem, Dordrecht, og fleere Stæder vil være af samme Tanker.