Berlingske Tidende, 1768-08-01
AccolckestokkeskeskeskesteressecokosteskeFortsættelse af de Svenske Rigsdags=Tidender, 1765, fordanskede. (See Junii Maaneds Tidende 1768.) Den 27de Septbr. 1765. Skatte=Byemændene i Tingsta, Skatlinge, Biørke, Bifre og Halldte Byer udi Glashammars Herred i Nærike, have, ved Rigsdags=Manden Niels Parson, hos Rigets Stænder anholdet og Forandring i Hs. K. Msts. naadige Anordning af 19de April 1763, hvilken saavidt har stadfæstet en Resolution af det Kongel. Kammer=Collegio under 4de Martii 1761, at det af Hs. K. Msts. befalingsmand i Ørebro gjorte Forbud, under 50 Daler Silsmes. Bøder og Kullenes Forliis, for den af disse Byemænd, som ved Kul=Brænding havde ilde medfaret sine Skatte=Skove, og anstillede nogen Kul Brænding forinden bemelte Skove havde voxet til igien, det skulle fremdeles staae ved Magt og forblive i dets fulde Kraft. - Rigets Stænder have taget denne Sag, med hvad de Klagende have fremført og hvad de herved forekommende Acter indeholde, udi nøye Overveielse. Og efterdi Loven udi Bygnings=Balkens 10 Cap. 86. byder, at Skatte Mand, som befindes at have misbrugt sin Frihed, at betiene sig af sin Skov, skal bøde 10 Daler Silfmt., og at den, som besidder Landgilden af Gaarden maa have Jndseende derover; hvoraf ikke kan udledes anden følge, end at naar en Skattemand skal stilles til Ansvar for Skovens utilbørlige Forødelse og Mishandling, bør saadant, i Kraft at Rettergangs=Balkens 10de Cap. 14 s., skee for den behørige Domstoel, uden at det vedkommer Kongens befalingsmand, sig dermed videre at befatte, end, i Følge Landshøvdings Jnstruxens 42 s., ved Kron= og Jagt=Betienterne af have nøye Indseende over Skovenes Behandling, og, naar Misbrug derved enten af dem eller af Landskylds=Herren indberettes, da at henvise Sagen til Domstoelen, hvor da Skattemanden kan betiene sig af de Fordele, som Lov og en ordentlig Rettergang forunde ham; Altsaa, og paa det at disse Skatte Skatte Byemænd ogsaa maa vederfares hvad Loven tilholder, have Rigets Stænder befundet at stemme overeens med Retviished, i Underdanighed at tilskynde Hs. K. M., at ovenmelte af Kongens befalingsmand i Ørebro over 5 Skattebyers Skove gjorte, og siden af det Kongel. Kammer Collegio, samt sidst af Hs. K. M. fastsatte Forbud maa ophøre, og Sagen sættes tilbage i den Stand, hvor den var, inden samme Forbud blev udfærdiget; hvorefter det staaer til Vedkommende, lovligen at tiltale bemelte Skattemænd i denne Sag. S. D. Ved indeværende Rigsdag har Rigsdagsmanden for Gøtheborgs og Bohus Lehn, Jon Jonsson, drevet paa Midler og Udveye til fornødne Tømmer=Materialier for Bygninger og Fartøyer, samt til Fiske=Foustager for Fiskerierne sammesteds, hvorpaa nu skal findes yderste Mangel og Dyrhed, efterat Borgmester Michael Kock i Uddewallaskal have udvirket Forbud for de Sogner af Dals Land i Elfsborgs Lehn, hvilke skal grændse meget nær til Fiskegaardene, at de ikke maa sælge deres Skove til andet Brug, end til Radamefors Verket. - Rigets Stænder have befundet, at dette Forbud, som er vorden meddeelt paa Extra-Bergs Tinget den 21de Sept. forrige Aar, ikke har strakt sig længere, end at de der værende Adelige, Eiendoms= og Skatte Gaarders Eiere, i Kraft af dette Verkes Privilegier af 22de Junii 1732, samt af Hs. K. Msts. naadige Forordning af 19de April 1740, dens 16de §., ikke maatte andensteds sælge deres Kul; hvorved det altsaa ikke er betaget vedkommende Skov Eyere, tillige og saaledes som Forordningerne tilholde, at afhænde deres Skov=Virke til andre nødvendige og nyttige Indretninger. - Til Fiskeriernes Fremtarv og Jstandsættelse, og paa det de ikke skal savne Adgang til nødvendige Træ Vahre, have Rigets Stænder saaledes eragtet, at vedkommende Skov=Eyere, hvis Rettigheder ere fastsatte i de almindelige Love og Skov=Ordninger, maa have Frihed, til Fiskerierne at sælge og aflade saadant Virke, som i forommelte Maade kan tiene til Fiskeriernes Fornødenhed;" om hvilken Sags Jverksættelse Rigets Stænder have underdanigst udbedet sig Hs. K. Msts. naadige Forordning. S. D. Hos Rigets Stænder er kommen i Overveielse, hvad Udvei kunne vedtages, at fattige afskeedigede Krigsfolk, maatte beqvemmeligst erholde deres Pensions=Breve, uden at behøve dertil at bruge Commissionairer, hvilke lade sig for deres Umage betale, til megen Udgift for Pensionairerne. Og have Rigets Stænder, efterat Hs. K. Msts. og Rigets Krigs=Collegii Betænkende herom allerede ved nest forrige Rigsdag er vorden indfordret, nu for got befundet, i Underdanighed at tilskynde Hs. K. M., at følgende Forfatninger, saavel i denne Post, som i andet mere, maa for Fremtiden i Naade vorde fastsatte og Vedkommende kundgjorte: 1) naar nogen General= eller Cassations Mønstring er vorden holdet, skal det paaligge Regimentets Obrister, til det Kongel. Krigs Collegium at indsende alle de ved samme Leylighed bevilgede Afskeeds Passer for dem, som til Pension ere vorden anmeldede, tilligemed en Fortegnelse over dem, hvilken skal indeholde de samme Omstændigheder, som i Afskeeds=Passet ere vorden indrykkede; og paaligger det siden det Kongel. Krigs Collegium, i Følge de udkomne Love og Forordninger, først at tildeele dem Underholdning, som have best fortient det, alt eftersom de for Haanden værende Midler ville det tillade: Dernest at mage det saa, at de som ikke dengang kunne nyde nogen Deel, maa, efter Fortieneste, nyde ved neste Uddeeling. Med de Afskeeds Passer, som allerede, tilligemed Anmeldelse til Pension, ere udgivne, forholdes paa lige Maade; til hvilken Ende de, som have dem erholdet, bør indlevere deslige Passer til vedkommende Chefs, som siden ufortøvet indsende dem til det Kongel. Krigs=Collegium. 2) Alle Pensions Breve sendes til Chefen for det Regiment, hvor Pensionairerne skulle oppebære deres Pension, og bør altsaa ikke at være tilladt, at de ved sær Commissionairer lader dem imodtage. Siden lader Chefen Pensions=Brevene ufortøvet uddeele til Pensionairerne; og paaligger det ham, ud neste til det Kongel. Krigs=Collegium indgivne QuartalsForslag, at anføre, hvorledes dette er vorden fuldbyrdet. Til den Ende bør og alle de, som udi Afskeeds Passerne ere til Pension anmeldede, lade Chefen vide hvor de boe og sig opholde. 3) Saasom det er befundet, at de Afskedigedes Tienester og Tilstand ikke altid ere vorden nøye i Afskeeds=Passet. indførte, hvilker dog er Grunden til deres Ret til at nyde Pension; ligeledes og, at Passerne stundum ere vorden udfærdigede skrevne, og med indskrevne Ord in Margina; saa bør alle Afskeeds=Passer efterdags være trykte efter en Formular, som det Kongel. Krigs=Collegio til Efterretning udfærdiger, hvorhos det paaligger Mønstrings=Commissairen, ved hver Leylighed at bære Omsorg for Trykningen, samt nøye at paa agte, at Karlens Væxt og Udseende, Alder og Tieneste Aar, om han har tient ved et eller flere Regimenter, og hvor længe ved hvert, hans Blessurer, ved hvad Leyligheder han har faaet dem, og hvor mange Krigs Tilfælde han har bivaanet, it. hans Navn og Rygte imedens han har tient, vorder anført: derfor bør og de trykte Afskeeds=Passer være saa indrettede, at Plads er givet til at indføre alt dette 4) Paa det at det maa vorde almindelig kundgjort, hvor mange af skeedigede Krigsmænd aarlig ere af det Kongel. Krigs=Collegium til Pension befordrede, og Vedkommende af en saadan Omsorg saa meget mere opmuntres til at træde i Krigstienesteen; saa bør Collegio engang aarlig ved Trykken udgive en Fortegnelse, som med de Svenske Posttidender skal omsendes, og indeholde Antallet paa dem, som det Aar nyde Pension, og hvad Sum dertil medgaaer, ligesom og paa dem, som ved ere vorden hiulpne til Pension, men efter rum Tids Forløb ikke have udtaget deres Pensions-Breve, videre, hvor mange af Pensionairerne i det Aar ere ved Døden afgangne, hvad Sum. Sum disses Pensioner har udgjort, og hvem dette Aar er vorden tillagt Pension, ved hvilken sidste Omstændighed skal Karlens Navn, og ved hvad Regiment han sidst har tient indføres. Og paa det at den hertil erforderlige Omkostning ikke maa komme Krigsmands=Huusets Fond til Last, bør dermed forholdes paa den Maade, som skeer med de almindelige Acters Trykning. 5) At afværge al Egennyttighed ved Pensions=Pengenes Udbetaling, og paa det at Pensionairerne maa saaledes uafkortet nyde hvad dem er tillagt, bør Betalingen skee ved de sædvanlige Liquidations=Møder, som ved de inddeelte Regimenter aarlig holdes, hvor de Pensionister, som ere ved Helbrede, bør indfinde sig; men dersom er syg, eller i saadan Tilstand, at han ikke kan komme tilstæde, maa det være tilladt at lade sin Pension imodtage ved Fuldmægtig. Og paaligger det Regiments=Skriveren, udde Officiets Nærværelse, som forrette Liquidations=Mødet, at udbetale til enhver hvad ham med Rette tilkommer, hvorover Officiers til deres Chefs indgive Rapporter. S. D. Udi hvad Forfældighed Rigets Statsverk befinder sig, i Henseende til Jndkomsters Utilstrækkelighed imod Udgifterne, hvad anseelig Gield ved det hænger, og hvad egentlig Aarsagerne til saadan dets Tilstand har været, det udviser Secrete Utskottets til Rigets Stænder opgivne og under 4de April sidstl. indførte Beretning af 7de Martii forhen. Men saasom det ikke er dermed gjort, men Stats=Verket maa ophielpes, og sættes i den Stand, at Rigets nødvendige Sta kan underholdes, og dets Gield betales, saa have Rigets Stænder til den Ende under sidstafvigte 4de April overladt til Secrete Utskottet, at opgive de Forslage, som kunne tiene til det forfaldene Stats Verkes Opretning, i Følge Regierings=Formens 31 C., saa at Rigets gamle og rette Jndkomster vedligeholdes og forøges, dets Udgifter formindskes, og alt dette uden at nogen forud gjorte Forfatninger maa ligge der i Veyen for, i hvilken Henseende Rigets Stænder og den paafulgte 8de Mai have fundet for got at anordne en Bevillings Deputation. - Ved det at nu den forordnede Bevillings Deputation har forehaft, at bestemme Grundene for sig til sit Arbeyde, saa har den erkyndiget sig om Statens Behøvende for det indeværende og de paafølgende Aaringer, indtil neste Rigsdag, og befundet, at naar alle Rigets egne, saavel ordinaire som extraordinaire nu værende Renter og Jndkomster, med Bevillingen saadan som den nu er, sammenlegges, og holdes imod Statens Behøvende og forestaaende Udgifter, saavelsom forfaldne Gields=Capitaler med deres Renter, saa bliver derudi en Forkort indtil og med Aar 1769, paa omtrent 190 Tønder Guld, dersom Coursen bliver staaende ved 84 til 85 Mark, hvorefter inden og udenrigske Laan i Specie=Myndter med derpaa løbende Renter, samt flere Udgifter af lige Egenskab, ere vorden beregnede; men i andet Fald, og ved en høiere stigende Cours, gaaer bemelte Forkort langt derover. Hvorforuden, og da ingen ny Bevilling for indeværende Aar kan udskrives, saa maa baade dette, og nestkommende Aars Forkorter vorde af dette nestkommende opfyldet med omtrent 100 Tdr. Guld. En saadan Sum har Bevillings Deputationen anseet at være meget betydelig for Rigets Undersaatter at sammenskyde, og at være saa meget svarere, efterdi de allerede besværes med en Extra Bevilling, den de Aar 1762 paatoge sig. J Henseende hertil, og for i mueligste Maade at lette Undersaatternes Udgift herudinden, har Deputationen fundet sig foranlediget til at forestille Rigets Stænder, hvor nødvendigt det er, at adskillige Dele, som fornemmeligst henhøre til Statsverkets Oprettelse og Forbedring, samt til Rigets Jndkomsters rette Anvendelse, maa først udredes, afgiøres og fastsættes, forinden at nogen ny Bevilling vordet foretaget at bestemmes, saasom: at alle Extra-Stater og Brug, ny Stater med Forøgelser i forrige Stater, Lønninger, Pensioner og Beneficier, med flere Udgifter, vorde nøye grandskede, og deraf strax formindsket og sparet alt hvad mueligt skee kan, samt videre efter Haanden, saa at Staten lettes og befries fra alle undværlige Udgifter, og deriblant besynderlig den saa haardt trykkende Pommerske Stats-Forkort: at alle de Fordeele og Rettigheder, som Tid efter anden ere gangne Kronen og Staten fra, maa hentes tilbage og til Staten henlegges: at alle af publike Midler imod Reglementer og Forfatninger oppebaarne og tagne Forskudder, fordres tilbage og tilfindes Staten; med mere deslige. Hvorefter, og naar disse med flere til samme Hensigt tienende vigtige Forfatninger vorde, uden nogens lovlige og tilbørlige Rettes Krænkelse, fastsatte og til Jverksættelse befordrede, samt Kronens Gield besynderlig den Jndenrigske, regleret til en efter Stats Verkets Omstændigheder lempet Betaling, har Deputationen formodet at det vil vorde mueligt for det øvrige, ved en nogenlunde taalelig, og med Rigets Jndbyggeres samt Statens felleds Tarv overeenstemmende Bevilling, at kunne understøtte og raade Bod paa Rigets meest trængende Behov. - Efterat have overveiet alle disse vigtige Omstændigheder, som udi en saa vanskelig Sag, ved Rigets betrængte Tilstand, have tret sig paa den ene saavelsom den anden Side, saa have Rigets Stænder henviist ovenbemelte Bevillings=Deputationens Betænkende til Secrete Utskottet. S. D. Krigs Commissaire Sammel Brander har hos Rigets Stænder besværet sig over, at Hs. K. M., ved naadig Skrivelse til Sit og Rigets Krigs=Collegium af 3die April sidstl., har bifaldet bemelte Collegii Eragtning af 3die Sept. 1764, hvorved Brander er frataget sin Cancellist Løn saavel for 2det og 3die Qvartaler 1763, som siden, og ham paalagt at forrette hans forhen betiente Cancellist Embede i Krigs=Commissaire Comtoiret. - Af Acterne have Rigets Stænder befundet, at, efterat Brander som constitueret Krigs 6. De til Forsendelse med Posten alene priKrigs=Commissarius havde bivaanet sidste Pommerske Krig. haver Hs. K. M., til Belønning for hans udviste Flid, Duelighed og tro Tieneste, ved naadig Bestalling af 9de Decemb. 1762 udnævnet ham til virkelig Krigs=Commissarius med sin forrige Løn. - Da Brander, i Anledning deraf, har afholdet sig fra at giøre Tieneste ved det Cancellist=Embede, som han før beklædede; men ovenmelte Eragtning af det Kongel. Krigs Collegio da faldt imod ham; saa har og Hs. K. M., paa Branders derover andragne underdanige Besværing. vel i Naade stadfæstet samme Eragtning, men tillige forordnet, at Brander burde bruges som Krigs=Commissaire ved Mønstringer og andre Extra-Forretninger, og dertil forsynes med Skyds og Tractament. - Herforuden have Rigets Stænder erindret, hvad som er skeet med den constituerede, samt med Tieneste Brev forsynede Ober=Krigs=Commissaire. Watz, nemlig at han, efter bemelte Collegii underdanige Tilskyndelse, og med Hs. K. Msts, naadige bifald af 17de Julii 1764, foruden hans ordinaire Løn har beholdt hans d. Kiøb. Maanedlige Stats=Tidender &c. Personelle Pension paa 200 Daler Silfmt., som han efter Reglement havde nydt for de Pommerske og Wismarske Sagers Udarbeydelse; og er desuden vorden forundet Bestalling som Ober=Krigs=Commissaire, samt Tour som KammerForvandter, lige ved Kammer=Forvandter Pagander, tilligemed Entledigelse fra at forrette Kammer Skriver Embedet. J Kraft af hvilket alt, Brander paastaaer sig at være berettiget til lige Fordeele, og at han, i Ligning med Watz. er vorden lidende. (Fortsættelsen følger.)