Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-01-20
Blandede Efterretninger. J Nordamerika opstaaer en ny Stad efter en anden, og vinder Aar for Aar i Vigtighed. Saaledes er i Staten Jllinos Staden Gallen (nærved er et betydeligt Blyværk), anlagt siden Aar 1826. Her udkommer allerede et Tidsskrift, for Bergværksvæsen, (Miners Journal). Staden har 700 Jndvaanere, 42 Handelsbutikker og Vare Oplag (Stores), 2 Porterkjeldere og Urteboder, 5 Læger, 6 Advocater, og der boe allerede Haandværkere for alle Nødvendigheder. Fra 1 Marts til Sept. ankom der 75 Dampbaade og 33 Kjøl baade. I Nærheden er imellem talrige indianske Gravhøje, der strække sig hen til St. Peters Floden, meget rige Blygruber. Hin Bergværks Journal har følgende Artikel, der viser den der værende Levemaade og den Omgang, man der har med Jndianerne. Den 4de Juli, Klokken 9 om Morgenen gik et Selskab af 100 Damer og Herrer ombord paa Dampskibet Indiana ned af Farve-Floden, (som er en Arm af Missisippi), indtil dens Munding; og derefter op af Missisippe indtil For-Jndianernes Bye ved Dubugne Bly gruber. Da Dampbaaden var kommen bemeldte Bye paa en engelsk Miil nær, bleve nogle Geværer affyrede, og Flodens Kyster vare ganske besatte med Jndianerne, for at være Vidner til det nye Skuespil, en Dampbaads Ankomst. Det hele Selskab gik i Land. Jndianernes Overhoved var ikke at see; men vi hørte, han var endnu i sin Vaaning bag ved Byen, og pudsede sig, for med Anstand at modtage Besøg. Endeligen kom han, og hilsede de Hrr. og Damer med et How te tog, eller Ban zour, krystede hjerteligen vore Hænder, højtglædet over vort Besøg. Han vidste at det var den amerikanske Uafhængigheds Aarsdag, eller som han ret passende udtrykte sig, at det var den amerikanske Takkefest mod den store Aand. Jblandt Jndianerne bleve Gaver uddeelte af Meel, Tobak og Piber. Overhovedet tog med Anstand Deel i en Frokost i et Telt, hvorved ogsaa Damerne istemmede de patriotiske Sange. Efter Taffelet dandsedes. Derpaa besøgte Selskabet Indianer Hytterne, gik derefter igjen ombord, og vare Kl. 8 om Aftenen tilbage i Gallena. Bergværksdistriktet Gallena, der har over 10000 Indbyggere, havde i Aaret 1827 et Udbytte af over 8 Millioner Pund Bly. J de 4 Maaneder, Juni=Sept. 1828 var Udbyttet 6 Mill. 50000 Pd. Bly. Gallena ligger i den yderste Nordveststrækning af Staten Jllinois, 35 tydske Mile vesten for Dearborn ved Michigan-Søen, 55 Mile fra Statens Hovedstad Wandalia, 180 tydske Mile norden for Ny-Orleans, i hvilken Stad det udvundne Bly finder Afsætning, og med hvilken de paa Missisipp, staae i en levende Samfærsel, 185 Mile vesten for Ny-York. Hiin Flod, hvorved Staden ligger, er, som ovenfor sagt, en Arm af Missisippe og heder Reviere an Fere. (Bonnefloden) ikke over Eeberfloden. at Salem er en gammel skotsk Soldat, Donald Monald indesperret 1 Tugthuusfængslet som en uforbedrelig Drukkenholt, der stedse fand tes svinsk drukken og omdrivende paa Gaderne. Da han allerede 1755 med Braddocks, Armee afgik, 39 Aar gammel, til Nordamerika, saa er han nu 19 til 142 Aar gammel. Von Akens Jldsluknings Stof blev en Til meget omtalt. Det bestaaer af fint stødt Allunfint stødt Vitriol, fintsigtet Rødfarve og godt slem met Leer. Den største Vanskelighed ved Tilberedningen er Lerets Slemming, saaledes at det kan blive aldeles frit for Sand, hvorved Sprøiterne beskadiges. Dertil har Assessor v. Aken en egen Indretning. Dette Jldslukningsmiddel har siden Aaret 1790, altsaa nu næsten i 40 Aar, være kjendt, og har frelset Ørebro Stad under mange i det henrundne Tidsrum udbredte Jldebrande, fra Ødelæggelse. Saaledes fortælles i St. P. o. J. T. 9., hvor meget om sammes Tilberedning læses. Udførligere og ældre Underretninger om Jldslukningsmidler haves i Fre Thaarups Arkiv 1 B. 6 H. S. 437446. Er Midlet ikke af Kjøbenhavns Brandvæsen fundet Opmærksomhed værd, Det nye Londonske Universitet, Mangel paa videnskabelige Dannelses-Anstalter for Ungdommen af de høiere og velhavende Stænder i England var længe erkjendt, og Trangen til et Universitet længe følt. Selv det største Tal af de unge Mennesker, der vilde gaae den lærde Bane udgik som oftest fra de ringeste Borgerskoler, ofte uden at have nydt Elementar-Underviisning, og uden at besidde de mindste Forkundskaber af de ældre Sprog, over til et eller andet Brødstudium.