JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1674-06-02
At en Skipper fra Dovres hafver berættet, at den skal have needskudt det Castel Brest och opbrændt nogle Frandske Kris Skibe sammesteds. (3) At af Floden, som af Nantes i Frankerige berættes, er gjort Landgang paa Bell-Issle, huilken Stæd mand holder for forlaaren, u-anseet der samme stæds er et Castel med 60. Metal Stykker paa. Ofver denne Stæds Jndtagelse er ald Skibs-Farten paa Nantes forhindret, huilcket allevegne paa Landet stor Forskreckelse foraarsager, eftersom Viinhandelen er hermed til intet gjort, saa der paa Landet er blefven saa stor Afslag paa Viinprisen, at mand nu kand faae saa megen Viin for 70 Rixdal. som mand tilforn gaf 100 Rixdl. for. III. Der den Hollandske Land-Magt. blef mønstred af Prindsen ved Mecheln i Flandern befandtes den 31. andre sætte 36000 Mænd stærk, och siden den Tid hafve Hollænderne endda huerfvet stærkt, saa alle de forløbne Cølniske och Mynsterske Folk hafve meesten Part begivet sig i Tienniste hos dennem. Herforuden læt ter mand Besætningerne i alle Stæder, saa meget som mand allermeest kand, och vil endnu oprætte en anden Krigs-Hær inde i Landene, til hvad Ende er ubevist. Nogle Nogle ville sige at General Rabenhaupt, som hafver taget Afskeed hos Grøningerne och begivet sig i de Høymægtige Staaters Tieniste, skal med denne KrigsHær beleyre Grave, i huilken de Frandske hafve indlagd 1600000. Pund Krund, 560. Stykker och alt Rofvet af de foreen de Nederlande. Besætningen sammestæds er 3. a 4000. Mænd stærk, huilken Hollænderne søge efter at udlokke och for svække, och hafve derfor tilsagt huer Soldat 10. och huer Rytter 20. Gylden och fri Pass, som ville drage derfra. Commendanten tuert imod hafver lofvet Bønderne paa de næstliggende Lands Byer 2. Rigsdaler for huer Frandsoes, som de kundne lefvere hannem endten lefvendieller død. Om Grave mælde Cølniske, Brefve af 16. Junii saaledis: Nu er der ikke meere Tuil paa at Grave jo vorder belagt eftersom de Hollandske under Rabenhaubt hafve indtaget och nu befæste Ravestein, som ligger kun tu Mile fra Grave och er en Pass til forberørte Stad. IV. Mand hafver i en hast udrustet 14. Fregatter til Convoyer och 6. som skulle holde Strømmene rene for Capere, efter som mand hafver fornummet en hob Dynkirker at krydse under Landene. Fra Guinee och Carassau ere 3. med Guld och Sølf ladde Skibe hiemkomne. Det Ost Jndiske Compagnies Forvaltere hafve besluttet at gifve Prindsen 3. af huert Hundred af deres aarlig Jndkomst. V. J Holland er en Sect, kaldet Øf get eller Millenarii opkommen, som for gifver at Christus skal snart komme och som en Jordisk Enevolds-Herre regiere 1000. Aar i Verden. Een af disse Brødre hafver skikket moxen til en huer Stad i Holland en Skue-Penge, paa huilken Prindsen af Oranien staar paa en Sule eller Støtte och skiuder Liunet need fra sig; Af hans Mund gaar det Ord. Dissimulatio (Forborgenhed, i det mand lader sig ikke merke med hvad mand veed) needen for Støtten sidder en stor Mængde af allehaande Folk paa Knæ, med denne Ofver skrift: Idolum Hollandorum (Hollændernes Afgud). Til Osimo i Jtalien er en anden Sect opkommen, som er mindre bekient.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1674-06-02
Polen. 1. Cronens Ofver-Fæld-Herre och Marschall Første Johannes Sobiessky er saa endæcteligen af alle Landbuddene och gandske Adelskabet kaaret til Konge, efterat hand var af Woywoda Ruski forslagen, at, der den Crakauiske Biscop efter samme Majest. Befaling, som ikke vilde antage Regieringen, dersom een eenist Hermand vilde sætte sig der imod) fire gange spurde med høy Røst, om de vilde hafve Cronens Ofver-Fældt-Herre, och Marschall til Konge. Den gandske Forsamling hafver raabt eendrægteligen med høy Stemme. Kong Johannes lefve. II. Den 20 Maji hafver samme Maj. i S. Hanses Kirke, efterat hand hafde sat sig paa Knæ for Alteret och lagt hans høyre Haand paa Evangelium och hans venstre Haand paa Haandfæstningen soere foeret at vilde holde och forsvare alt det som der stoed udi. Croningen er opsat, dersom Riget ikke før kand komme til Rolighed, indtil Nyt-Aar, eftersom Maj. hafver besluttet før at sætte Stormhuen paa, end Cronen, och giøre det vitterlige for all Verden, at hand ikke meere søger efter Scepter och Crone, end Rigets Velstand och Christenhedens Beste, vil och derfor med det første begifve sig i Marken och samle Krigshæren sammen och lafve sig til at tage imod Tyrkerne, som med en u-tallig Mact ere komne imellom Donau och Dnister, foruden 50000. Tartarer under den Tartarische Chams Søn Munadim Sultan, af huilke en deel er kommen til Caminier, och hafve saa forjaget alle Mennisker af Podolien, Vohinien och Podkucie, at sammesteds er huerken Soldat eller Jndvaaner at finde. 11. Den Polske Krigs-Magt er i en ond Tilstand, de Krigs-Folk som laae Chocim ere flyde der fra och hafve need brudt Fæstningen: Zoczawa er indtagen af Tyrkerne och Commendanten LentFranky skikket fangen til Constantinopel Dog alligevel skal Dorosenssko och Ukraine ville bequemme dennem med disse Vilkor. At 1. Ukraine skal kiendes foren fri indlemmet Provintz och hafve, som Littauen, och Polen self, egen Canceller, Fældtherre och andre høye Betientere. 2. Jngen Polsk Soldat sætte sin Foed i Utraine. 3. Gifve en viss Sum Penge til en Kiendelse til Polen Aarlig Aar. 4. Derimod ingen Papister hafve i deres Land. Muskow. 1. Det Kongelige Suenske store Sendebud hafver anden gang været til Forhør hos Caren, och som der meenes, er et stærkt Forbaand for Hænde imellom disse Potentater. 2. Det Muskovitiske Und sætnings-Folk, som en Tid lang hafver staaet i Ukraine och været de Polske meere til Skade end Gafn, skal hafve faaet Ordre at gaae hiem igien.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1674-06-02
Tyrkiet. Foruden det mangfoldige Folk, som den Tyrkiske Kæyser i dette Aar fører imod Polen, berættes af Tyrkiet. 1. At det Kongelige Frandske store Sendebud Gremoville er til Constantinpel, paa Kongens vegne af Frankerige noget vigtigt at handle. 2. At mand sammestæds i Sophiæ Kirke hafver om Natten hørt Klokker ringe med Musik och Orgel-Leeg, hvor ofver Tyrkerne vare blefne meget forskrekkede. 3. At i Grækeland er en Dyr Tid, ofver det meget Fætalie och Korn, som sammestæds fra udskikkes til den Tyrkiske Leyr. P. S. J Hamborig hafver en Mand stukket hans egen Hustru ihiel, och en Broder hans egen kiødelige Broder, ere dog begge undkomne. Til Neustadt i Pfaltz hafve de Frandske nedstødt en Barsel-Qvinde och hendes speede Barn, fordi hun vilde gaae udaf Stuen fra dennem.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1674-07-01
Danmarck.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1674-07-01
Kiøbenhafn. midlertid Hendes Majest. Enke-Dronningen och Hans Kongelige Majest. Her Broder Prinds Georg var paa Alsøe, hafve sammestæds hos dennem været deres Høj-Førstelige Naader. Hertug Johan Friderich til Hannover, &c. (Hvis Envoye Mons. Mandelslo var her imidlertid i Byen hos Hans Kongl. Majest. vor Allernaadigste Herre) Hertug Christian Albrecht til Gottorp med hans Høibaarne Gemahl, och tvende Førstelige Brødre Hertug Christians Sønner af Merseburg i Saxen, hvilke, siden kom Num, 23.) hid til Byen at opvarte H. K. M. Efter nogle Dage hafve disse tvende Førstel. Brødre taget Afskeed hos høyestbemældte Kongl. Maj. til Friderichsborig og begifvet dennem paa deris Reyse igien af Hamborg.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1674-07-01
Den 10. Junii om morgenen døde den Høy-Ædle och Velb. nu Sal. Herre, H. Peter Reetz til Turrebyeholm, &c. &c. Ridder, Kongl. Maj. Canceller, Høybetroede Geheime Raad, Præsident i Cancelli-Collegio, Befalings-Mand ofver Hadeland, &c. &c. och Assessor i Collegio Status och høyeste Ræt, oc er den Høi- och Velbaarne Herre, Her Peter, Græfve til Griffenfeld, Herre til Samssøe, Bratensborg och Vesborig, Rid Ridder, Kongl. Majest. Rigs Canceller och Geheime Raad, samt Befalings-Mand ofver Tønsberg Ambt, u. u. u. til Hielp udi den Høyeste Rettes Administration, som hand for sin andre høye Geskæfter skyld sielf icke jdelig kand afvarte, af Hans Kongl. Majest. saa som Justitiarius tilforordnet Hans Kongl. Majest. Geheime Raad, den Høy-Ædle och Velbaarne Herre, Her Otto Powisk til Saltøe, Ridder, u. dog Hans Høy-Græfl. Excellentz Her Rigs-Canceller self Dommene beskrefven gifver, hvor da udi Slutningen Hans Titul paa Latin, saaledis af Hans Kongl. Majest. er befalet at settis: Teste Magno Regni Cancellario, Nostro Dilecto.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1674-07-01
Den 20. Julii kom Hans Høye Excellentz Her Gyldenløwe hid need til Byen fra Norge.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1674-07-01
Den 21. Julii kom et Kongl. Spansk Stor Sendebud hid til Byen, hvilket sig her endnu ligesom u-bekiendt opholder, hvis Nafn och Titul er: Don Balthasar de Fuen Mayor, Chevallier de l'ordre de S. Jaqves Gentilhombre de la bouche de S. Majt. Cathol. & son Envoye extraordinaire au Roy de Dannemark, & c. Hans Høy-Førstelige Naades af Brunssvig-Luneborig Envoje, Mons. Moller, som her paa tre Ugers Tid hafver været, er reyst hiem igien. Til Academiet ere af Skolerne i Danmark och Norge i dette Aar komne 164. Studenter, hvilke, som sædvanligt hafver været, ej maatte bruge noget Mumerie, eller forklæde sig den Dag de deponerede.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1674-07-01
Den 3. Julii faldt et Korn need her i Byen och sloeg en Person ihiel.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1674-07-01
Af det Ost-Jndiske Compagnie er det Skib Pelican bortskikket ad Ost-Indien, et andet, kaldet Fortuna er ochsaa færdig at gaa til Sina och Japan. Mand fornæmmer ochsaa at et Skib fra West-Jndien til Lyk stad, och et fra Guinee er hiemkommen til Bergen i Norge.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1674-07-01
Helsingør. Græfve Bendix Oxenstiern, forordnet Kongl. Svenske Extraordinair Ambassadeur til det Kæiserlige Hof, kom her igiennem den 10, och Græfve Carl Gustaf søn søn den u Julii, ginge begge tu ad Hamborig.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1674-07-01
Sverrig. 1. Til Stokholm giøres store Forberædelser til at tage imod den regierende Første af Holstein-Gottorp, Hans Førstelige Gemahl, Her Broder och Prindsessen hans Syster, huilke med et af Cronens Suerigs Skibe, kaldet Rigens Æbel. did ofver reyse. 2. Sammestæds er den Suenske Kongis Lif-Medicus, fordum P. ficus i Hamborig, D. Husvedelius ved Døden afgangen. 3. Cron-Fældtherren og nogle Regimenter Folk forventes med det første ofver til Pommeren, huor er holdt general Mønstring af Commissarie Ornstædt, och en Leyr afstukken ved Stettin. 4. Til Stettin och Wismar blifve præctige Liberier forfærdigede och statlige Heste indkiøbte for det Store Sendebud, som gaar ad Wien, huilket til egen Underholding och Følgeskabs Fræmtarf een anseenlig Summa Penge med gifves. 5. Det Store Suenske Sendebud i Moskou blifver meget høflig af Czaren underholdt och medhandlet, huilken giører Majest. i Sue rig adskillige Tilbindelser och Løfter. 6. Den Kongl. Suenske Ambassadeur til Kongen i Polen HerLilienhøk forventedes 4 Julii til Warschau. 7. Den Kongl. Suenske Ambassadeur Her Ehrenstein hafver været til Forhør hos de Stater och raadt dennem til at tage Freds handlingen for igien, och imidler Tid mand paa Freden arbeyder, at giøre Stilstand. 8. Den anden Kongl. Suenske Ambassadeur Græfve Tott døde
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1674-07-01
den 13. Julii til Paris, efterat hand i otte Dage hafde været siug.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1674-07-01
Frankerige. I. Majest. hafver et stort Sendebud i Suitzerland, om Folk, som der meenis, til at ligge i de indtagne Stæder, och ladet aabne Brefve udgifve til ny Hversvinger paa 20000. Mænd, och som de øfrige Casteler S. Andres, Jour och S. Anne i Burgundien hafve Dagtinget, saa hafver Krigs-Folket faaet Befaling at gaae ad Pfaltz og Flandern. II. Den Hollandske Floede hafver været for Brest, Conqvest, S. Martin, Bel-Issle (hvor den och landede med 6000 Mænd, men forlod den igien, eftersom Castelet der paa Landet befandtes saa stærkt och vel forsiunet, at der udkræfvedes megen Tid och Omkaastning til det at tvinge) Normendier och Velle dien och taget Korn, Viin, Salt och Queeg bort ofver for en Million. III. Den Frandske Admiral paa Middelhafvet Mons. Vivonne, hafver været for Leuta en Stæd paa den Barbariske Søeside och sat 500 Mænd derfor, er saa med ilde forrættet Ærinde, kom kommen tilbage igien til Toulon, beskaffet af Morerne, som hand efter Forbaandet forlod sig paa. Men den Frandske Admiral i Ost-Jndien Mons. de La Haye, skal til S. Thomas staa sig vel, hafve sammestæds slaget 1000 Jndianer och afbrændt Muselipatan, och endnu hafve 22 gode Krigs-Skibe i Behold. IV. Conde brændte hans Leyr af ved Bergen i Hennegau, saa snart de Kæiskom til Maas, satte sig med Folket bag Schelde Floed och skikkede Artilleriet och Ammunitionen ad Æth. Men, som Hamburger Brefve 24. Julii mælde, skal nu ved Picton være besat med 75000 Hollandske, Spanske og Kæjserlige Folk (thi disse hafve aabnet sig Gangen ind af Frankerige formedelst det Castel Dinant, som de hafve faaet ind) Saa der er nu for bemældte Prinds af Conde ingen anden Udgang, end at hand maa levere dennem et Slag. V. Turaine hafver ladet 3 Skib broer slaae ofver Necker, det Folk under hannem, som er dygtig til at gaae i Strid, er 18000 Mænd stærkt, hafver 25 Stykker och 2 Fyrmørser hos sig: men efter de Fangnes Berætninger, skulle nogle Retimenter af dennem gaae need ad Flanderen og undsætte Conde. Hvorledis dette Folk hafver holt Huus i Pfalz paa nogen Tid kand der af sluttes, at de hafve afbrændt 11 Stæder och Byer der inde. Hvad anden Elendighed Borgerne och Landmanden ofvergaar er ikke at be skrifve. Qvindfolkene i Weinheim hafve de indlukt paa Raadhuset och fordre 600 Rdlr. af dennem, fordi de endnu ikke ere blefne beskæmmede, och undsige dennem, hves de ville ikke udgifve de Penge. Vaubrun beskrifver all Elsas til en viss Korn-Skat.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1674-07-01
Spanien. I. Stæderne och Castellerne, som af de Spanske i Roussilien berættes at være indtagne, ere 30, hvilket af de Spanske vel holdes for god Fræmgang och kiekke Gierninger, men at den Spanske Fældt herre sammestæds Hertugen af S. Geer main hafver formedelst det Tydske Strids-Folk ladet en Vey, som er en half Miil lang och 12 Foed breed, giøre ofver de Pyrenæiske Bierge, paa det hand kunde faae Artilleriet ind til sig i Roussilien, saa mand nu med Carrosserkand reyse fra Barcelona til Perpigna, det holdis af Hoffet for saa meget underligere och større, som det af de Romere formedelst Jld och Jern aldrig kunde udrættes. Bemældte Hertug hafver 16 Junii været i Dræbning med den Frandske General Schomberg i Roussilien, slaget 2000 och fanget 1000 af de Frandske med tre Stykker och all deris Tilbehøring. Af Spanien ere hannem nyligen 1200 Ryttere och 4000 Foed Folk tilskikkede. II. For II. Foruden adskillige lykkelige Partier, som de Spanske i Nederlandene hafve giort, i det de hafve faaet Bytte af de Frandske for nogle 1000 fl. berættes derfra. (1) At en Ostendisk Caper hafver formedelst Krigs-List, dog i offentlig Søesægtning, fanget och opført 2 Frandske Capere. (2) At Græfven af Montere hafver med den Hollandske Smyrniske Flode faaet mangfoldige Penge fra Spanien, til at fortsætte Krigen med. (3.) At samme Græfve hafver paa Dronningens Vegne i Spanien foræret den Kæiserlige General, Souches, en Degen med Guldfæste, den gyldene Flods med en skiøn Guldkiæde, en Sølf-Regiments Staf, Hattebaand och Geheng altsammen med Ædle Steene besat.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1674-07-01
Engeland. I. Jmellem de Hollandske och Engelske Ost-Jndiske Compagniers Fuldmægtige er det ikke endnu kommen til nogen vis Ende, anlangendes Kiøbhandelen, hvorfore de hver i sær giøre deris beste i Ost-Indien, hvor de Hollandske, under Admiral Goens, paa det Malabariske Haf ved Masenepotan, hafve været i Slag med de Engelske och faaet tre Skibe fra dennem. Resten hafver be gifvet sig i Floede med de Frandske, saa mand i Engeland forventer en god och holden Reyse med dennem. II. Den ny Konge, som til Tanger hafver opsat sig imod Maly Jsmaell, och taget Riget af hans Haand, vil af ingen Fred eller Handel vide med de Engelske hvorfor nogle Skibe med Folk Ammunition og Fætalie udrustes, som skulle gaa ad Tanger.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1674-07-01
III. Ritter Temple er kommen ofver til Holland og Milord Loccard skal med det første ofver af Frankerige og drifve paa en almindelig Fred.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1674-07-01
NB. Om Holland (hvor en stoer usædvanlig Storm hafver været) og om Polen tilkommendes Maanet.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1674-08-01
Danmark. Judland. Lidst i Julii Maaned hafver der i den Landsby Giessing, som ligger 2 Mile fra Green-aae i Jutland, været en stor Blæst med Torden, och Hagel, huilke vare af utroelig Storlighed och i Skikkelsen ligesom der kunde være Menniskelige Antleder paa dennem. Disse sloege paa samme Bymark alt Kornet, need och forderfvede det aldeelis, gjorde och nogen Skade paa Byen, dog meest paa (Num. 24.) Vindverne. En Quinde, som gik ud och vilde henge nogle Klæder for hendis Vindver, at de skulde ikke slæt vorde slagne i Stykker, blef saaledis medfaren af Haglene, at hendis gandske Legeme blef fuld af Knuder uanseet hun skyndede sig saa snart ind igien, som det var hende mueligt.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1674-08-01
Den 19. Julii hafver en gruelig Storm och U-ver med Torden, Hagl och Liunet, reyst sig til Gottingen i BrunssvigerLand, huis Liige der i Mands-Minde, hafver aldrig været; somme af Haglene, der faldt, veyede 5. och samme 6. Pund, och vare saa store, som store Gaase-Æg, saa de sloge Vinduerne ind, VinduesJernene krumme, och Tagsteenene i stykker, och forderfvede fast alle Bønder-Hun se halfanden Miil ud fra Gottingen nordpaa. Harerne och Hassel-Hønsene blefve i stor Mængde dræbte i Skofvene, och Træerne omblæste. Til Walken och Rudolphshausen blefve alle Faar och Heste, som vare paa Marken, ihielslagne. Den arme Agermand hafver saaet med Møye, och finder intet paa hans Ager at høste, saa slæt er Afgrøden needslaget och forderfvet, huilket er ælændigt at høre.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1674-08-01
Den 16. Augusti er en Ferie imellom Femern og Roby med 8 Personer og ald Gods af Uvæir blefven.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1674-08-01
Den 30. Augusti hafver det her tordnet, men Luften, huilcket er usædvaanligt, var samme Tid saa Kaald, som om Mickels-Dags Tider. Som mand fornæmmer hafver der i dette Aar paa Jisland lige paa den samme Tid, vi her hafde den stærckeste Vinter været en gruelig Frost och Kuld besynderligen for Norden hvor af mangfoldige Mennisker och nogle 1000 Stykker stort och smaat Qvæg er omkommen, saadan Kuld och Frost skal icke hafve været der siden Udi Kiøbenhavn paa Danielis Paulli, Bekostning blifver trykt, og inden faa Dage ferdig: Philippi Kegelii, tolf Aandelige Betenckninger, udi huilcke indholdis skiøne trøstelige Bønner, saa som det rette salige Middel, hvor ved mand een naadig Gud, een rolig og glad Samvittighed, og endelig det ævige Lifs-Krone erlange og beholde kand. Gud til Ære paa Danske udsat af N. M. Aalb. Mens nu paa ny med Flid igiennem seet og Førstegang med Kaaberstycker beprydet. lin 12. koster ubunden 3 Marck. N. B. Alt andet huad sig hafver tildraget udi Verden, skal tilkommendis Løfverdag paa et heelt Arck meddeelis, eftersom de Relationer om det usædvaanlige U-vær denne Gang saa meget Rom borttager.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1674-08-02
Danmark.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1674-08-02
Kiøbenhafn. en 2. Augusti hafver det Kongl. Hof paataget Cammer-Sorrig ofver Hertug Eberhards til Würtember dødelige Afgang.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1674-08-02
Fra Hans Høj-Førstelige Naade Hertug Friderich til Hannover hafver her atter været kun paa nogle Dagis Tjd en Extraordinaire Envoye, som hidde Mons. Molk. Der imod er til højest bemældte Hertug fra Hans Kongl. Majest. vor Aller Num. 25.) naaadigste Arfve-Herre udskikket som Envoye Hans Maj. Raad Mons. Meyer. J lige maade hafver Mons. Harlingen som Envoye fra Hans Høj-Førstelige Naade, Hert. Ernst Augustus Biscopen af Ossnabrüg, Hendes Majest. Enke-Dronningens Herr Broder, været her i Byen hos højest bemældte Hans Kongl. Maj. imidlertid Hans Høj-Førstl. Naade var hos Encke Oronningen paa Falster.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1674-08-02
Den 17. Augusti var den Extraordinaire Spanske Envoye Aavoye (huis Nafn och Titel findes pag. 178.) til Forhør paa Slottet hos Majest.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1674-08-02
Den 21. Aug. kom Hans Majest. Herr Broder Prinds Georg hid til Byen fra Falster, hvor hand en Tid lang hafver været hos Hans Fru Moder Enke-Dronningen.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1674-08-02
Den 23. Augusti begafve deris Majest. Majest. vor Allernaadigste Arfve-Konge och Dronning, samt Hans Majest. Herr Broder Prinds Georg med nogle af Hoffet dennem her fra ad Fridrichs borig dennem med Jagten at forlyste, kom tilbage igien den 28. Augusti.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1674-08-02
Den 24. Augusti reyste Hans høye Excellentz Herr Stadtholder Gyldenløwe her fra ad Oldenborig. Samme Dag, som var den Høy och Velbaarne Herris, Herr Peters, Græfvis af Griffenfeld, &c. &c. &c.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1674-08-02
nu Academiæ Patroni Fødsels Dag, blef bemældte Hans Høy-Græfvelige Excellenz med Panegyrica Oratione i de høye Gesandters, Fremmede Ministers, Rid deris Adels, och andre mange fornemme Folkis Nærværelse paa det øfverste Auditorio af Thoma Bartholino, Archia tro Regio, Medicinæ Doctore & Professore Honorario & ejusdem Facultatis Decano ynsket til Lykke paa Plurim. Reverend. & Excellentissim. hujus Academ. Professorum och Academiet Vegne.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1674-08-02
Den 26. Augusti er den Høy-Ædle och Velbaarne Sal. Herre, Herr Peter Reeds, fordum Kongl. Majest. Canceller med Adelig Process begrafven och om Dagen næst efter af M. JanoBircherodio SS. Th. Prof. Publico parenteret. Tydsk Tydskland.