Nye Tidender, 1719-07-01
Norge. Christiania. Som Hans Kongl. Majst., vores allernaadigste Arve-Konge og Herre, med sin Cron-Prinds Hans Kongl. Høihed, Prinds Christian og høje Følge fra Fladstrand paa sit Orlogs-Skib Eben-Ezer efter 36 Timers Seigladt under en god Bør var her for Lauer-Kullen mod Aftenen Havnet, og taget deres Natte=Leie paa Moss, havde det den 23 Junii dem behaget at begive sig her til Staden, hvor de med usigelig stor Glæde og Fryde-Skud baade af Fæstningen Aggers-Huus saavel som af Borgerskab og Besætning i deres Gevær ere blevne imodtagne, og Hans Kongl. Majst. samt Hans Kongl. Høyhed stat ligen bleven beherberget udi Hr. Conference-Raad TønsbergsHuus. Derpaa Hans Kongl. Majst. og Cron-Prindsen samt deres høje Følge til Høi-Messe her i Stads-Kirken paa Sct. Hans Dag, den 24 Junii holdte deres Andagt, samme Dag haver Hans Majst. havt den Naade for Mons. Johann Gustav Ridemann, Tolder udi Arendal, at beskikke ham tillige med at være CommerceRaad. Følgende Dage Hans Kongl. Majst. med Hans Kongl. Høyhed have beseet deres mægtige Grændse-Fæstninger og Sølv-Verket Kongsberg, samt ladet her og der munstre Regimenterne, som skal have deres Samle-Plads paa SkebærHede mellem Frederichs-Hal og Frederichs-Stad. Hvorpaa Hans Kongl. Majst. den 30 Junii næstforleden haver allernaadigst ved Prenten ladet forkynde en General-Pardon for Overløberne fra Hs. Majst. Armeer og Tropper. Desligest Hans Majst. haver den 10 udi indeværende Maaned ved Prenten ladet udgive sin allernaadigste Declaration og Erklæring, at som Hans Majst. udi Guds Navn havde besluttet at samle sin Armee baade til Lands og Vands, for at derved med den Allerhøiestes Bistand at tilbringe Dronningen af Sverrig, med Raadet at være betænkt paa det de arme Undersaatter sammestæds fra deres gandske Ødeleggelse kand frelses, saa hensigtede Hans Majsts. Tanker ikke at fortsætte Kriigen mod Sverrig med Skienden og Brænden, men ikkun til at erlange saavel for fine, som Sverrigs Undersaatter en god og bestandig Fred, saa enhver Svensk Undersaat som vil blive ved sin Gaard, Huus og Boelig, i al Rolighed kand forblive, uden nogen Forurettelse i nogen Maade, men de Undvigende deres forlatte Stæder efter Krigens Manier medhandles. Den 13de i denne Maaned om Formiddagen Klokken 11 lood Kongen med Cron-Prindsen sig allernaadigst behage tillige med samtlige høje Følge, som med Kongen var her i Byen, at forføje sig til Christiania Latintinske nye Skoles Jndvielse, Da de kome kiørende, blev der blæst med Trompeter af Vinduverne paa Skolen, som er oven paa og ei neden i Huset. Ved Trappen. til Gaarden stood Stift-Amtmanden, Biskopen og Rector, Jnden Indgangen stod Conrector, alle Hørerne og Disciplerne paa begge Sider af Trappen op ad. Trappen var beklædt med rødt Klæde, og med May besatt: Skolehuset i sig selv var omklædt med Tapigerier, en Throne var af rødt Damask for Kongen, og med rødt Klæde under hans Stool, en mindre Throne af blaat Damask for Prindsen. Strax blev der musiceret, og endeligen siunget det Vers: I Jesu Navn skal al vor Gierning skee. Saa gik Rector Mag. Rasch i Cathedra, og holdt en ziirlig Oration paa et qvarteers Tiid, De Fatis Scholæ Christianiensis. Derpaa blev musiciret igien. Kongen og Cron-Prindsen stode op baade for og efter, medens Musiqven varede. Den hele Act varede ejover en Time.