JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-08-11
Paris d. 25 Julii. De rigeste og meest anseete Kjøbmænd fra de vigtigste Stæder i Holland ere ankomne her, og have, under H. M. Keiserens Forsæde, forsamlet sig i en Handelscommittee, hvor de skulle meddele Regjeringen de fornødne Oplysninger angaaende Handelsforholdene af disse Rigets nye Provindser. - Ved et Keis. Decret er det blevet forbudet, at offentliggjøre Senatus Consul ter, Love, Forordninger og offentlige Forvaltninger førend de ved Bulletins ere blevne bekjendtgjorte i Departementet, under Straf af saadanne Udgavers Confiscation. - Moniteuren leverer en i Amsterdam bekjendtgjort Beslutning fra Rigets Erkeskatmester, Hertugen af Placenza, hvori fastsættes følgende: Ministeriet for Hollands udenlandske Anliggender er ophævet. De Hollandske Ministere ved udenlandske Hoffer tilbagekaldes. Det skal tilkiendegives de fremmede Ministere hos den Hollandske Regjering, at de ingen Functioner have at fuldbyrde mere hos samme. Alle Acter og Documenter, der findes i Depotet for Hollands udenlandske Anliggender, skulle sendes til Paris, for der at indleveres i Depotet for Rigets udenlandske Anliggender. - Den unge Førstinde af Schwarzenberg er endnu bestandig syg, hendes Uheld vil ikke allene vanhelde hende, men tillige koste hende nogle Lemmer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-08-11
Amsterdam, d. 28 Julii. Ministeren for det Jndre har forlangt af Prinds Erkekantsleren at sende 3 udmærkede Kjøbmænd til Paris, for at optages i Handelsraadet, men Hs. Durchl. svarede: at der allerede findes i Paris 3 Mænd, der kunne betragtes som de dueligste og hans Tillid værdigste, nemlig Hr. Gogel, van Brienen og Six Keiser Napoleon har udladt sig med for de Jllyriske Staters Deputerede, at der forestaaer disse Stater en stor Bestemmelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-08-11
London, d. 20 Julii. (Over Frankrige.) Lord Wellington havde d. 4 Julii taget en Stilling mellem Almeida og Celerico. Han var 30 til 40,000 Mand svagere end de Franske, og gjorde derfor intet for at befrie Cindad Rodrigo.), som beleiredes af 35,000 Man erindrer, at det i Engelske Blade for ikke længe siden hedte: "at Wellington vilde vove et Slag førend han vilde give Slip paa Cindad Rodrigo, som er saa vigtig en Punct". Nu kom han det ikke engang til Hielp med en eneste Udgiveren. Mand. Mand. Vi tvivle aldeles ikke om at det vil komme til et Slag med de Franske. Men dette vil da skee enten i den stærke Stilling, som Lord Wellington nu har inde, eller i de stærke Stillinger i Ryggen. Alle fornødne Forsigtighedsregler ere trufne. De 3 Jndskibningspuncter ere forsynede med stærke Batterier og alle vore Skibe beredte til at indtage Tropperne, om Jndskibningen skulde være nødvendig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-08-11
Ungern d. 13 Julii. Det sidste Slag mellem Tyrkerne og Russerne skal ikke have været saa ufordeelagtigt for Russerne som det i Begyndelsen, hedte. Den Russiske Armee stod vel Fare for at miste sit Artillerie og sin Bagage, men ligesom Tyrkerne fik Undsætning erholdt ogsaa Russerne Forstærkning. Jøvrigt vilde den Russiske Overgeneral sikkert have trængt frem til Bujuk Kosslikschak, og dersom han havde slaaet Storviziren, vilde han uforhindret have fortsat Veien til Constantinopel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-08-11
J Følge Hs. Maj. allerhøieste Resolution af 24 Julii d. A., har Rentekammeret ved Placat af 28 næstefter, bekjendtgjort, at de, efter Forordningen af 20 Junii 1788, til Landsoldaterne i Kongeriget Danmark for Aarene 1808 og 1809 af den Kongelige Casse forskudsviis udbetalte Marschpenge blive, naar indeværende Aars Julii Qvartals Skatter erlægges, at udrede med 4 Sk. af hver Tønde Hartkorn Ager og Eng, og 2 Sk. af hver Tønde Hartkorn Skov- og Mølleskyld. Under 14 Julii d. A. er Biskoppen over Sjællands Stift fra det Danske Cancellie bleven tilskreven saaledes: "Deres Høiærværdighed har, i Skrivelse til dette Collegium af 10de f. M., andraget, hvor gavnligt det vilde være, om alle Candidater vare pligtige, aarligen at indsende en Prædiken og en exegetisk dogmatisk eller moralsk Afhandling til Stiftets Biskop, samt at vedlægge deres Ansøgninger og Befordring Beviis for at have efterkommet dette. J denne Anledning skulde Man herved tjenst ligst tilmelde Dem til behagelig Efterretning, at Cancelliet ikke finder noget herimod at erindre, og overlader til dem at foranstalte det i saadan Henseende Fornødne. Kjøbenhavn, trykt hos P. H. Höeckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-08-14
Nyeste Seilderikaskjøbenhavn. Dom- Syvende Aargang. No. 89. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin. Tirsdagen den 14 Augustii, 1810. Hvilke Udsigter til Sverrigs Vel Fremtiden løver dets nu ledige Thron følge, (Forts. f. forr. Nr. P. 1400-1403).
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-08-14
Jnden- og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-08-14
Jndenlandske Efterretninger. Tracteur Møllers Gaard paa Kongens Nytorv er med Jnventarium solgt for 120,000 Rdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-08-14
Fredagen d. 6 Oct., om Formiddagen Kl. 10, bliver i Commerce-Collegii Forsamlingssal holdt Licitation over Leverancen af et Qvantum jydsk Uld indtil 600 Skippd., hvoraf 300 Skippd. maa være Sommeruld og 300 Skippd. Lobuld.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-08-14
Auctioner. D. 24de Augusti Kl. 9. Løsøre efter afg. Tømmermester Stelley i Nye-Kongensgade bag Slottet. D. 28de: Bredenberg, Løsøre i Borgergaden No. 126.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-08-14
Kjøbenhavns Vexelcours d. 14 Augusti. Tre Maaneder 428 a 429. - Spec. 439 3/4, som udgjør for 1 Rdlr. i Spec. 4 Rdlr. 38 s. D. C. Hamb. Cours 436 to Maaneder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-08-14
Udenlandske Efterretninger. Ørebro d. 31 Julii. J Gaar, efter endt Gudstjeneste, som samtlige Rigstænder, saavelsom H. M., ledsaget af sin Garde, vare overværende ved, besteg H. M. den for Alteret opreiste Trone, og aabnede Rigsdagen med en ligesaa følelsesfuld som rørende Tale. Hofkantsler v. Wetterstedt oplæste derpaa de Forslag, Statens Tarv fordrede, en Kgl. Skrivelse til Rigstænderne angaaende Valget af en hemmelig Committee, som skal meddele Kongen visse Oplysninger i Henseende til Valget af en Tronfølger. - Ved sidste Jndkaldelse vare kun 140 Medlemmer af Ridderstanden tilstede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-08-14
Stockholm d. 31 Julii. Man taler om en meget vigtig Skrivelse fra Kongen af Danmark til Hs. Svenske Majestæt, som den herværende Danske Gesandt egenhændig skal have overbragt Kongen i Ørebro. - Det første Numer af den ny Rigsdagstidende er udkommen. - J Lund have ubehagelige Optrin fundet Sted blandt de Studerende. - Her gaaer det Rygte, som man ikke kan indestaae for, at Hertugen af Augustenborg paa et foreløbende Spørgsmaal, om Hs. Durchl., ifald han skulde blive valgt til Tronfølger, vilde antage denne Værdighed, skal have frabedet sig den.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-08-14
Her er udkommen en meget skjærpet Forordning angaaende Hazardspil. – J een af vore første Tidender læses Prindsen af Ponte-Corvos Levnetsbeskrivelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-08-14
London d. 27 Julii. (Over Frankrige.) J Dag have vi faaet den beklagelige Efterretning, at Danske Krigsbrigger d. 19 d. M. have taget 42 af vore Coffardieskibe ved de Norske Kyster: en Efterretning, som med Føie har opvakt meget stor Senation blandt vore Kjøbmænd. Følgende er den desangaaende indløbne Efterretning. Parmouth, d. 26 Junii. J Dag ankom her Cutteren Hero, som fra Capit. Marchal, Skibet Lyne, bringer følgende Efterretning: Capit. Hellicourt fra Hebe berettede, d. 20 Capit. Marchal, at en til Engelland bestemt Convoy af 42 (?) Seilere, der ledsage des af Canonbriggen Forward i de Norske Farvande er bleven tagen af 6 Danske Brigger og 2 Skonnerter og ført til Norske Havne. Den til Engelland bestemte Retourslaade fra Østersøen, som hiin Convoy er bleven afskaaren fra, bestod af flere end 200 Skibe, der escorteredes af Krigskibene Lynz, Clio, Snake, Rosario, Glückstadt og Centinel, og af Slupperne Tartar, Rose og Prim rose. De Danskes vigtige Fangst gjør under disse Omstændigheder saa meget større Opsigt. - Til Lord Wellington afgaaer en Forstærkning af 10,000 Mand. En Lynstraale har dræbt over 100 Mand paa Skibet. Repulse ved Maltha. - Over-Juntaen i Venezuela (i Terra Firma) opretter en almindelig National-Milits af alle Provindsens mandlige Jndbyggere under 60 Aar. - Porto Rico har ligesom Carracas erklæret sig uafhængigt. - Den fra Frankrige til Port Prince ankomne Neger-General Regaud er med aabne Arme bleven modtagen af Negerchefen Petion.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-08-14
Den Engelske Escadre, ved St. Domingo, som hidtil har forholdt sig nentral, slaaer sig nu til Christophs Partie, som til Søes har en stor Overmagt over Petion. - Jndtil d. 26 Junii havde man her ingen tilforladelige Efterretninger fra Portugal. - Gale Jones er atter bleven anklaget for en saakaldt Libell mod Castlereagh.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-08-14
Paris d. 2 Aug. Underhandlingerne i Paris med Grev v. Metternich skulle især have Hensyn til Anliggenderne i Servien, som, efter den største Deel Jndvaaneres Ønske, skal komme under Østerrigsk Herredømme. - Man paastaaer, at den Franske Keiserindes Frugtsommelighed vil d. 15 Aug. blive officiel bekjendtgjort.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-08-14
Wien d. 1 Aug. J Constantinopel har man opsat Prophetens hellige Fane og Storherren har ladet erklære, at Riget er i en Fare, som det er hverMuselmands Pligt at afværge. Folket har derpaa erklæret sig villigt til at opoffre den sidste Blodsdraabe for at bevare Rigets gamle Glands. Canton, d. 10 Febr. Regjeringen har ladet anholde alle Engelske, ja selv nogle Americanske Skibe, paa Grund af et paa en Chineser begaaet Mord, som man har en Engellænder mistænkt forAlle det Engelske Compagnies Skibe havde allerede deres Ladninger inde og vare færdige at afseile.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-08-14
Rettelser. P. 1400. Lin. 12 nedenfra: leder uvilkaarligen læs: leder Tanken uvilkaarligen. P. 1401 L. 8, endelig læs: ene.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-08-14
Cancellie=Patent, hvorved Conventionen med Sverrig angaaende gjensidig Udlevering af Forbrydere og Deserteurer bekjendtgjøres, for Hertugdømmerne Slesvig og Holsteen. - J Følge Hans Majestæt Kongens allernaadigste befaling bekjendtgjøres herved efterfølgende Separat-Artikel af den med Kongeriget Sverrig under 10 December 1809 sluttede og af Hans Majestæt under 15de i samme Maaned ratificerede Fredstraktat, til vedbørlig Efterlevelse for alle Vedkommende; Da begge de høie contraherende Magter ved den 9de Artikel i den Dags Dato (den 10 Decbr. 1809) underskrevne Fredstraktat, have forbundet sig til ved en Separat=Artikel at bestemme de Grundsætninger, som skulle følges i Henseende til giensidig Udlevering af Deserteurer og Forbrydere, som, efter at have krænket den ene af disse Staters Rolighed, offentlige Sikkerhed eller Credit, unddrage sig for Lovenes Strænghed, ved at flygte til den andens Gebeet, er man bleven enig om, at lade saadanne Forbrydere paagribe og respective lade dem udlevere til deres retmæssige Regjering, saasnart Reqvisitionen desangaaende er bleven gjort, for at de kunne blive dømte og straffede efter det Lands Love, hvor Forbrydelserne ere begaaede, og paa det at ingen Tvivl eller Tvistighed maatte opstaae angaaende de Forbrydelsers Natur, som bemyndiger den ene af begge de høie Magter til at reclamere, og som forpligter den anden til at udlevere de undvegne Forbrydere og Deserteuren, saa have Deres Befuldmægtigede, fastsat følgende Puncter: I. Denne Udlevering skal finde Sted i Henseende til alle de Personer, som beskyldes for crimen læse Majestatis eller Landsforræderie, Mordere, Røvere, Mordbrændere, Falsknere, Tyve, svigagtige Fallentere, falske Vidner og Deserteurer. 2.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-08-14
Kjøbenhavn, trykt hos P. H. Höeckes Enke
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-08-18
Nyeste.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-08-18
Sliberaskjøbenhavn. Syvende Aargang. No. 90. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin. Løverdagen den 18 Augusti. 1810. Tre Breve om indenlandsk Canal-Anlæg, Første Brev. De har vist Ret i den Yttring af Deres sidste rede Brev, at iblandt os begaaes alt for meget den Feil, med Haardhed at nævne Mangler, uden at erindre tillige de Fremskridt, der ere gjorte, og uden at betænke, at stedse maae Endeel henstilles til, og tør haabes af Fremtiden, efterhaanden som Jdeerne mere og meere modnes. Lad os aldrig glemme: Enhver Sædart behøver Tid til at spire, voxe, og bringe sin Frugt frem til Modenhed; og dertil bruger Vinterhveden, det vægtigere og fortrinligere Korn, længere Tid end Boghveden, det lettere og usikkrere; een Sæd længere Tid end en anden. De har fremdeles Ret deri, at det er saa særdeles godt, at andre Landes gode Exempler fremstilles os til Skue og Efterligning. Men ønskeligt var det, at man, under Lærdomsuddragelsen for os, ei vilde miskjende ogsaa det blandt os værende Gode, og ei, ved blot alt for strænge Udladelser over vore Savn, nedtrykke Munterheden og Lysten fremad iblandt vore egne vist agtværdige Landsmænd. Mig forekommer det, ligesom Dem, at disse bemærkninger have vi Aarsag at erindre os, ogsaa ved den omtalte Anledning, de offentlige Bekjendtgjørelser nemlig, om den saa særdeles priselige Raskhed i Subscriptioner til den nysomtalte bekjendte store Canals Anlæg i Sverrig, hvormed, i adskillige af vore Blade, forenedes Ønsker om lignende Redebonhed for det Offentlige, og in Specie for Canal=Anlæg ogsaa blandt os, hvilke tildeels faldt i en Tone, der, maaskee, mindre, end Sandhed tillader, vedligeholdt Erindringen om, at dog vel tør haabes ogsaa mere Almeenstemning herfor, naar efterhaanden Gavnet erkiendes fuldkomnere af Erfaring ved de Canaler, som allerede haves her i de Danske Stater. Vi have dog allerede J. Canaler; Den Holsteenske, den ved Guddumlund, den Esromske, den Odenseiske, den Silkeborg Randerske; thi skjønt den sidstes Løb bestandig er Gudenaaes Rende, tør man vel dog, i Betragtning af Arbeiderne til dens Seilbarhed, regne den med mellem Canaler. Det tør vel ventes, at, naar nu efterhaanden lægges Mærke til hvad man i Sverrig, England, Frankrig, Holland allerede længe har havt Leilighed til at bemærke, hvormeget Samfærsel og Førslerne lettes ved saadanne, da vil mere Aand for den Sag, ogsaa blandt os, deraf blive en Følge. Men Tid til Jdeers Modning maa medgaae, dertil faaer og bør man have og vise Taalmod, og under denne glad fremvirke mod Maalet med hinanden hvad mueligt. Det fornøier mig nu at kunne tilfredsstille det Ønske, som De allerede i 2 a 3 Aar har deelt med med mig, dette nemlig: at underrettes om Fremgangen med den sidst omtalte Gudenaaes Seil barhed for Samfærsel mellem Silkeborg og Randers, der udgiør, om jeg ret veed, en Vei af 12 eller 13 Mile.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-08-18
Til Bering Mølle fra Randers var den i Forveien seilbar, det er, om jeg ei feiler, 6 Mile; men de øvrige 7 Mile ere i de sidste Aar blevne seilbare, saaledes at en Pram med 20 Favne Brænde, eller 200 Tdr. Korn, kan seile ned af den i 9 a 10 Timer. Prammen føres tilbage ved en Hest, som gaaer paa en Trækkevei langs hen ved Siden af Aaen. To Karle føre Prammen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-08-18
Naar nu De behager at forestille Dem Transporten af 200 Tdr. Korn, fra en Egn, som ligger 5 a 6 Mile fra nærmeste Søestad, hvori der er Kornhandel, saa er Fordelen iøinefaldende. Med Vogne fordrer en saadan Transport 50 a 60 Vogne og derover, 100 a 120 Heste og 50 a 60 Mennesker. Paa Prammen skeer Nedseilingen ved 2 Karle, Opførelsen tillige ved Hielp af een Hest. Efterhaanden, som Erfaringerne og Tænksom heden herover formere sig, vil ogsaa vist nok findes Almeenaand blandt os, til Opmærksomhed, følelse, Drivtighed og Dristighed til et lignende Foretagende efter et andet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-08-18
J mit nærmeste Brev vil De modtage den Kundskab om dette Anlæg, jeg har havt den Fornøielse, efterhaanden, at kunne indhente. En Sag, hvorpaa vi begge har, som meldt, i nogle Aar været opmærksomme, ikke uden Længsel efter nøiere Detail derom. Andet Brev. De venter min Ven, i dette Brev Underretning om Gudenaaens Seilbarhed for Pramme, og De vil modtage samme saaledes, som jeg deels af andre, deels især af een nøie herom kyndig har erholdt den. Opsatsen er skreven med den Tanke, at dersom De synes den mueligen kunde, igjennem Pressen blive, for flere, ei uvelkommen; da vides ikke noget Betænkeligt for Jndrykkelsen deraf i noget af vore offentlige Blade, og i Forhold dertil er dens Form indrettet. Da Publicum af flere offentlig gjorte Kongelige og Collegial-Resolutioner veed en privat Mand har paataget sig at gjøre Gudenaae seilbar, saa kan det synes rimeligt, at Andre, for at gjøre sig noget tydeligere Begreb om et saadant Arbeide, kunde ønske at vide noget mere derom. Mig gik det i det mindste saaledes, derfor har jeg ei kunnet holde mig fra at søge Kundskab først om Beskaffenheden og Bestemmelserne for Oprensningen og siden og Resultatet af Arbeidet. Da det nu er at formode, at Beskedenhed afholder Vedkommende fra selv at bekjendtgjøre noget om dette lykkeligen udførte Arbeide, og jeg har havt den Leilighed, som enhver ikke let kan have, til at faae paalidelige Efterretninger denne Sag betræffende, saa synes det mig næsten Pligt at meddele hvad jeg har havt den Fornøielse at komme til Kundskab om. Ofte virkede et godt Exempel Lyst til Efterlignelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-08-18
J Aaret 1805, i December Maaned, indkom til den Kongelige Canal-Direction i Kjøbenhavn en Forestilling fra Eieren af Rugaard og Silkeborg, Hr. Overkrigscommissair Jngerslew, hvori han foreslaaer 2 forskjellige Canalanlæg; det ene til Fordeel for Transporten fra det indre af Landet til Randers, det andet til Fordeel for Transporten til Aarhuus. Over begge fulgte behørige Situations=Karter. Planen til det første gik ud paa at opgrave og oprense Guddenaae saaledes, at den kunne blive seilbar fra Silkeborg til Bierring, Mølle (7 Mile) hvor den forener sig med Randers Fjord, som var seilbar, og Planen til det andet Forslag var at benytte den afbrudte Kjæde af Søer og Aaer, som findes imellem Silkeborg, og Aarhuus (6 Mile) til ogsaa der at faae en seilbar Canal, som kunde sættes i Forbindelse med Guddenaae.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-08-18
Jnden- og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-08-18
Viborg, d. 11 Aug. Tordenen, som endog i Dag har været heftig her, har nu varet ved, og det næsten daglig i 5 Uger. Regnen falder endnu betydelig hver Dag. Nogle Steder er den blandet med store Hagl. Kornet, især Rugen, nedslaaes hvor det staaer tykt. Enkelte Steder, heromkring har man begyndt at høste. Høet, som nu er raadnet, hvor det ei var indbjerget, tjener næsten kun til Strøelse. Det var derfor meget at ønske, at de Landmænd som have taget denne høist betydelige Skade, ville frede deres Enge for Kreature, og, da de groe stærk i denne Tid, tage Efterslet – der dog gav noget Hs og ikke kan skade Engen, naar der kun ei derpaa optrædes af Kreature. Heste og Qvæg ere endnu her meget dyre. Her i Landet vil en Bonde neppe sælge et Par gode Bønderheste for 600 Rdlr. En god Ko koster nu fra 70 til 90 Rdlr., og et Par maare Stude 200 Rdlr. o. s. v.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-08-18
Trondhjems Avis læses følgende: "Det er særdeles behageligt for mig, efter Høi og Velbaarne Herr Contra Admiral Fiskers Anmodning, at kunde glæde mine ærede Medborgere med: at de Kongelige Brigger have paa en af Herr Admiralen bestemt Krydstour, erobret en heel Convoy af 50 Skibe, bestemte til Engelland fra Østersøen. De Convoyerende reddede sig med Flugten. Værdien anslaas til 4 a 5 Millioner, og Følgen vil være, at Verfterne i Engelland vil komme til at mangle Skibsmaterialier. - Trondhjem, den 31te Julii 1810. - G. F. v. Krogh.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-08-18
Udtog af en Skrivelse fra Rendsborg af 1ste Augusti 1810. Det afvexlende Veir med Solskin, og Regn har i det Hele været meget gunstigt for Landet, og Alting forener sig for at love os en riig Høst. Høesletten er næsten tilendebragt, og Rughøsten, tager med det første sin Begyndelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-08-18
Alle Kornvarer haves endnu i Overflødighed her i Landet, og sælges til meget lave Priser. Derimod er Heste, Køer og andre Kreature tredobbelt saa dyre som førend Krigen. At enhver indskrænker sig saavidt mueligt, er en naturlig Følge af Tiderne; ikke heller er vor Stads Beliggenhed af den Beskaffenhed, at den frembyder os Anledning til mangehaande Forlystelser. En nøgen Hede omgiver os fra alle Kanter, og betager den Spadserende snart Modet til at fortsætte sin Vandring ret langt. Kun en halv Fjerdingmiil fra Byen paa Veien til Kiel findes endnu en lille Lund, som er en ærværdig Levning af de Skove, der fordum udgjorde en Strækning af flere Mile. Den er bekiendt under Navn af Nobis Krügers Skov, og besøges af vor Stads Jndbyggere ligesom Jægersborg. Dyrehave og Charlottenlunds Skov af Hovedstadens.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-08-18
Endnu have vi den Fordeel fremfor Kjøbenhavnerne, at vi kunne naae vort Forlystelsested uden at behøve Heste eller Vogn. Her seer man om Søndagen talrige Grupper spadsere, spise, drikke og fornøie sig, enhver paa sin Maade og efter sin Smag. En anden af vore Forlystelser, som maaskee dog ogsaa kan tjene til en nyttig Øvelse, ligesom i forrige Tider, er den Fugle- og Skiveskydning, som aarlig holdes af Borgerskabet. Ved dette Aars Fugleskydning gav Stadens Borger Mahrt, det første Skud for Hs. Majest. Kongen. Gevinsten var en Sølvskee, som i Underdanighed blev tilsendt Hans Majestæt. Allerhøistsamme har behaget, igjen at lade Hr. Mahrt tilstille denne Skee, til Erindring om hans lykkelige Skud. Med hvor levende en Følelse af Taknemmelighed han har modtaget dette Beviis paa Monarkens Naade, er let at indsee. - Det er Deres Læsere bekjendt, at der ikke for lang Tid siden ved Ottensen i Nærheden af Altona er bleven opdaget en mineralsk Kilde, som ikke allene kan bruges indvortes, men ogsaa er tjenlig til kolde og varme Bade. Kjøbmand van der Smissen i Altona og Medinteressenter have erholdt Bevilling paa at indrette Badeanstalten og at drage Omsorg for at Kilden kan benyttes af Brøndgjesterne paa den hensigtsmæssigste Maade. Den talentfulde Doctor Ehlers er af Hs. Maj. allernaadigst beskikket til Brøndlæge, og saaledes er nu paa enhver Maade sørget for deres Beqvemmelighed, hvis Helbreds Tilstand nøder dem til at søge dette nyopdagede Lægemiddel. J Onsdags Aftes nedstyrtede Skorstenen, samt Taget og Spærværket og noget af Formuren af en ny grundmuret Bygning paa 4 Etager i Pederhvidtfeldsstrædet, og tjente til Beviis paa, hvorledes man bygger nu omstunder. Til Lykke vare Arbeidsfolkene gaaede hjem en halv Time i Forveien.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-08-18
Kjøbenhavns Vexelcours d. 17 Aug. a vista 432 a 433. - Hamborger Cours 435 to Maaneder.