JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-11-02
En Bryggergaard, hvis Bryggerie kan for pagtes eller bruges til egen Drivt. Kjøberen kan boe huusfrit og endog have noget tilovers. Den behøves kun at udbetales 4 a 5000 Rdlr., anv. h. Johnsen, Pilestr. 99. - Steenholm paa Østerg. 25, anviser 1) et lidet Huus i en nærsom Gade; 2) et Huus, hvori der længe har var ret drevet Spekhøkerhandel; 3) et Huus i Nærheden af Nørreport, som sælges under Assurancer og hvori der kun udbetales 500 Rdlr. - En Kjøbmandsgaard med 2 Pakhuse, ved Nyhavns Canal anvises i Borgerg. 183, anden Sal. Skuepladsen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-11-02
Mandagen d. 4 Nov. opføres. Den gamle Borg og Califen i Bagdad. - Tirsd. d. 5, Bagtalelsens Skole. - Torsd. d. 7: Den hemmelige Forlovelse. - Fred. d. 8. De to Brødre.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-11-05
Tirsdagen den 5 November, 1805. Fyrgetyve Timer i Kjøbenhavn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-11-05
Børsen. Et af de første Steder, som en Dansk Reisende pleier at besøge i Kjøbenhavn, er Børsen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-11-05
Det være nu, at denne store Stad virkelig har stor Mangel paa egentlige Mærkværdigheder, eller at enhver Dansk føler en hemmelig Drivt til at see den stolteste Levning af Dannemarks Guldalder - af Fjerde Christians Regjeringstid, nok er det - den første offentlige Bygning, jeg besøgte, var Børsen. - Jeg havde min yngste Søn, Frederik, med mig, og Drengen fik her Lyst til at kjøbe saa mange Ting, at jeg i dette Øieblik havde været en ruineret Mand, om jeg havde opfyldt alle hans Ønsker. Jmidlertid vilde jeg dog kjøbe noget for ham. Jeg fik just Øie paa en smuk Kjephest. Hør, Frederik," sagde jeg du er en stor Dreng, det klæder aldeles ikke, at du leger som et Barn. Det sømmer sig bedre for din Søster Mine. Men et Stykke Legetøi, som du kan gjøre dig, saa lystig med, som du vil, skal jeg dog kjøbe for dig. Der - tog denne Kjephest- og tid omkring paa den saa godt som du kan. Moder du nogen, der siger til dig: Skikker det sig for en Dreng i din Alder at ride paa en Kjephest, saa svar ham: bedre er det at gjøre et livløst Stykke Træ end mange tusinde Menneskers Liv og Blod til sin Kjephest, - og bliv ved at ride!
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-11-05
Hos Nürnbergeren fandt jeg mange snurrige Ting, og deriblandt mange Portraiter af store Generaler og store Ministre, kort, af Mennesker, som i vore Dage ere ret i Velten. Da jeg for 25 Aar siden var her i Kjøbenhavn, faae man ikke en Snustobaksdaase - ikke et Kistelaag, som jo Kongen af Preussens Portrait præsenterede sig paa. Den Gang var Nürnbergerens Brædt behængt med General Landon, og General Ziethen, General Schwerin og Gud veed hvor mange andre Generaler. - Alle disse store Helte ere nu glemte. Jeg havde veddet til mod een, at de havde overlevet Cæsar og Pompejus. Nu staaer en ganske anden Slægt ved Indgangen til Udødelighedens Tempel. Franskmænd, hvis Navne jeg aldrig tilforn havde hørt nævne, prydede nu Nürnbergerens Billedgallerie. Jeg søgte efter den store Friedrich den Anden, hvis Laurbær havde kostet saa meget Blod, men forgjeves. Hans billede var ikke at finde. Jeg havde givet en blank Daler, blot for at for denne Mands Contrefer, var det end kun paa den usleste Papirsdaase, men forgjeves. Man svarede mig, at intet Menneske brød sig mere og Friedrich den Anden eller hans Beneraler. Her erindrede jeg mig Matthisons Ord: So vergehn des Lebens Herrlichteten, So entflieht das Traumbild eitler Macht! Soversinkt, im schnellen Lauf der Zeiten Was die Erde tragt, in 8de Nacht! Lorbeern, die des Siegers Stien umkranzen, Thaten, die in Er, und Marmor glangen. Men jeg fandt her imidlertid to Billeder, der fortjene en udførlig Beskrivelse. Stikket var usselt, men Jdeen ganske fortræffelig. De forestillede to Contraster, nemlig: En Vinteraften i en borgerlig Familie i Aaret 1705 og i Aaret 1805. De vare betegnede med No. 1 og No. 2.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-11-05
Paa No. 1 faaes en stor Dagligstue, hvor en Huusfader fad ved Bordet, omgiven af sin Kone, sine Børn, og sin Tjenestepige. Han var iklædt en Slaaprok og havde en stor Comptoirhue paa. Han sad og læste i Arild Hvidt feldts Krønike og fortalde sin Familie Forfædres Bedrivter. Konen havde den Weimarske Bibel, med Billeder i, for sig, hvor hun viste sin yngste Søn i Josephs Historie et Exempel paa sand Broderkjerlighed. Med utvungen, men dog ærbødig Mine, hørte Tjenestepigen, det sad ved sin Spinderok, paa Huusfaderens Fortælling, og man kunde aabenbart see, at han ikke fandt det under sin Værdighed, at sidde ved eet Bord med sin Tjenestepige. J Caminen gnistrede Jlden, og bag ved den sad en graaherdet Olding. Han syntes at glæde sig ved disse huuslige Scener, og Tilfredshed stod malet i hans ærværdige Aasyn. Selv Trofast sad ved sin Herres Fødder, og syntes at deeltage i denne huuslige Lykke. Viseren paa Stueuhret stod paa 7 1/2, og Kokkepigen traadte ind i Værelset, med to Tallerkener fulde med Smørrebrød, som formodentlig vare bestemte til Aftensmad. Ved Enden af Bordet sad den ældste Søn og malede et Nytaarsønske, hvormed han formodentlig vilde overraske sin Bedstefader, der sad bag Caminen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-11-05
Paa No. 2 faae man en Stue, som var belagt med broderede tyrkiske Gulvtæpper. Alle Meublerne vare af Mahagonietræ. Speilene vare saa lange, at Madamen og Jomfruen kunde speile sig deri fra Top til Taa. J en Atlaskes Sopha sad Madammen i fuld Stads og læste i Abellino, den store Bandit. Tre sire Rollinger kravlede omkring paa den delige Sopha og tilsolede den med deres smudsige Fødder, Paa Bordet laae en Gibsafstøbning af et Dødningshoved, og ved Siden af samme en tyk Bog om Empirismens Ufeilbarhed, nogle Hefter af Søstung for det elegante Velt og der Freimüthige. Et af Børnene klippede billeder, af en Bog om den forculative Philosophie og en lille Bologneser havde fat paa et Værk af Helvelius, som han søndersted med Tænderne. J en Krog stode fem Par ny Saftanskoe med en hosliggende uqvitteret Regning. Klokken var alleredt otte, men Tjeneren traadte først nu med Theetolet ind i Stuen; man maatte satte heraf, og at Herskabet først agtede at spise til Aften Kl. 11 eller 12. Herren var ikke hjemme. Han var formodentlig i Klubben. Ingen graahærdet Bedstefader sad bag Caminen, thi enten var han allerede død, eller ogsaa ønskede man ikke at plages af den Gamles Knarvurrenhed. (Fortsættes)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-11-05
Inden- og udenlandske Efterretninger. Indenlandske Efterretninger. H. K. H. Kronprindsen bærer nu sit Haar rundt afskaaret, og endeel Officierer af Høistsammes Regiment have fulgt dette Exempel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-11-05
D. Gall har i Helsingøer fundet Pesthuset i en beklagelig Forfatning. Fire til fem aldeles ikke farlige Galinger vare indspærrede her, værre end Umælende. Han beklager, at man ikke indfører en humanere Behandlingsmaade i vore saakaldte Pesthuse. - Anm. har allerede i den første Aargang af dette Blad ført billig Anke i den Henseende, men hidtil sandsynligviis - forgjeves.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-11-05
Den til Petersborg for 3 Uger siden afsendte Cabinetscourer Glas, ventes i disse Dage tilbage til Hovedstaden. Præsidenten i det Danske Cancelle Hr. Chr. Kaar reiser til Kiel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-11-05
Paa en af den sal. Svenske Gesandt Chr. Burke indgiven Klage over en Vognmand i Oldesloe, som havde befordret ham til Wandsbeck, er denne sidste bleven dømt til at sidde paa Vand og Brød. Stephanson klager i Trondhjemsavisen over, at Markedsdagen i Trondhjem, er ansat i Almanakken for det tilkommende Aar til 1 Junii istedetfor 1 Julii. Han mener at dette kunde have ubehagelige Følger, og beder derfor hver Embedsmand at giøre Almuen opmærksom derpaa
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-11-05
Ogsaa i Christiania gives til store Lystfurværkerier af en vis Joseph Chist Kornpriserne ere: Østers. Rug 8 a 8 1/2 Rdlr. Td. Byg 5 3/4 a 6 Rdlr. Td. Havre 3 1/2 a 3 3/4 pr. Td. Hvede 11 3 12 Rdlr. Pd. Malk 4 4 s. Rdlr. 2.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-11-05
J en Recension har Hr. Prof. Begtrup yttret. det Ønske, at nogen her til Lands vilde anlægge et Forstinstitut til Forstelevers Dannelse, thi ønsker en Godseier nu at opdrage paa sin Bekostning et dueligt Subject, for i Tiden at anbetroe ham Opsigten over sine Skove, gives der intet Sted, hvor han kan blive baade theoretisk og practisk undervist i de fornødne Kundskaber. Han maa da lade ham opdrage ved et Forstinstitut i Tydskland, saasom det Hartigske i Dillenburg, i det Gjørschenske i Dessau, eller et andet. Og hvor god en Leilighed gives der ikke hos os til et saadant Jnstitut, f. Ex. i Sorøe, Hirschholm, Haderslev, Dersom man forsømmer at give Landets Godseiere Leilighed, til at faae duelige Forstbetjente dannede til deres Tjeneste, saa ville Landets private Skove for største Delen blive skjødesløst og planløst behandlede. Vel have de værdige Mænd Viborg, Bruel og Schaffer tilbudt en veledende Haand for Forstelever, men een Mand kan ikke uden fleres Medvirkning opfylde det, som forlanges af Forstinstitutet; han kan ikke heller, formedelst sine Forretninger, udfylde Elevernes hele Tid og tilbørlig beskjæftige dem. Bidsterup Gods, hvis Eiendomme ligge i Roes silde og Holbecks Amter, eier og tilhører Hovedstaden 1030 Td. Land Skov, som er bestemt til at indfredes, og Hegnets Længde, som aarlig maa vedligeholdes, udgjør 8067 Favne. Paa Skovareal, findes 9155 Egetræer, hule og beskadigede Egetræer, 830, Alm= og Ask 2311, Gærdsel 2389 Bønderlæs. - Forstinspecteuren Hr. Kammerraad Briels Hensigt med Egeskoven er følgende: da der udkræves 200 Aar til Egens fulde Væxt, saa fældes i de første 60 Aar kun Ege af 38 Tommer i Gjennemsnit, i de paafølgende 50 Aar de, som nu holde 20-26 Tommer, paa det at de yngre Sorter kunne i den givne Tidsperiode opnaae de første Eges Alder og Tykkelse. De hule Ege borthugges. strax i de første ti Aar. Bøgeskove mener han bør drives i en Tid af 80 til 90 Aar, deels fordi den største Deel af Træerne ikke uden Tab kunne staae længere, deels fordi Grunden er bedre og beqvemmere til Bøgeskov. Rodskudsskoven maa drives i 30 Aar og inddeles derpaa.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-11-05
En af vore unge Konstnere har udgivet nogle ret vakkre Prospecter af Staden Kiel fra forskjellige Sider, hvis Beliggenhed, som bekjendt, er ganske romantisk.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-11-05
Hr. Prof. Begtrup yttrer det Ønske, at vi maatte faae en Skovforordning, som vi, uagtet Skovvæsenets umiskjendelige Forbedring i de sidste Tider, dog saa høiligen trænge til I Januarii Maaned næste Aar faae vi paa det Kongel. Theater tre nye Stykker: Huissiterne i Naumburg. - Stratonice. - Den gamle Skuespiller. D. Gall ender sin tredie Cursus næstkommende Onsdag eller Torsdag, og forlader da uden Tvivl strax derpaa Kjøbenhavn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-11-05
Udenlandske Efterretninger. At der i Horsens i Jylland i mange Aar har levet nogle Russiske Prindser og Prindsesser, som udgjorde et eget Hof og af denne Aarsag kaldtes det Russiske Hof, er almindelig bekjendt. Den sidste af disse førstelige Personer døde for en rum Tid siden. Men Maaden hvorpaa og Aarsagen hvorfor de vare komne did er langt fra ikke saa ganske bekjendt. Det vil derfor neppe være Skilderiets Læsere ukjert, at finde her en authentisk og udførlig Beretning om disse Personers egentlige Skjebne. - Den 18 Oct. 1740, den næstfølgende Morgen efter Keiserinde Annas Dødsdag, blev i den unge Keiser, Jwans Navn Geistligheden og Rigets Ypperste sammenkaldte i det Keiserl. Sommerpalais. I deres og Prindsen af Brunsvig og hans Gemalindes Overværelse aabnede man her den afdøde Keiserindes Testamente, hvori Hertug E. J. v. Biron var udnævnt til Rigscantsler, indtil Prindsens 17de Aar. Det blev oplæst af Generalprocureuren, og derpaa bekjendtgjort i Spidsen for Tropperne. Hertugen, der under den for rige Regjering var saa betydelig en Mand, over lod nu den unge Prinds Værelser i den Keiser, Sommerbolig; Keiserens Forældre, der hidtil have de nydt Alting tilfælles med den Keiserl. Familie, gav han et bestemt aarligt Underhold, og Senatet, som i Begyndelsen af den forrige Regjering, ved Cabinettets Oprettelse havde mistet sin Forrettighed, at være den høieste Domstoel, søgte han at smigre ved at være adskillige Gange tilstæde i dets Forsamling. Til Giengield tilbød dette sig igjen at forskaffe ham en aarlig Jndkomst af 500,000 Rubler. Da førstelig Durchlaucht syn tes at være en for ringe Titel for Rigsregenten, saa gav Senatet ham Titel af Keiserlig Høihed, men den vilde Hertugen ikke antage, førend man havde tilstaaet den unge Keisers Fader samme Titel. J Begyndelsen var alting ganske rolig; men omsider begyndte man at knurre, thi neppe havde Hertugen regjeret fredeligen i 8 Dage, førend han begyndte at hævde sin Anseelse og betjene sig af strænge Midler, thi da han meget vel følte, at man hadede ham, vilde han i det mindste at man skulde frygte ham. Der forløb ingen Dag, hvor ikke Folk af alle Stænder bleve angivne hos ham som mistænkelige og derpaa arreste(Fortsættes. rede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-11-05
J Zeitung für die elegante Welt fortælles en Anecdote, som endmere skal stadfæste at der existerer et Tyvsorgan. En Haandværksmand havde den slemme Vane, at han, hvor han kom hen, rapsede hvad han kunde faae fat paa. J et Slagsmaal fik han for ikke længe siden et dygtigt Slag i Hovedet, som han imidlertid dog blev cureret for. Fra den Tid af mærkede Konen, som altid pleiede at undersøge hans Lommer, for at kunne tilbagelevere Tyvekosterne, at han aldeles havde ophørt med at stiele. Konen, som fandt det besynderligt, gik nu hen til de Folk, han pleiede at komme til med Arbeide, og spurgte dem om de savnede noget, men de svarede, at hendes Mand nu en Tidlang ikke havde stiaalet noget. Endelig erfarede man af Doctoren, som havde cureret Personen, at denne netop havde faaet Slaget paa det Sted, hvor Tyvsorganet har sit Sæde, og paa denne Maade var blevet indtrykt. - Læseren behage at lægge Mærke til, hvor mange Urimeligheder disse faa Linier indeholde: 1) Hvo er saa ufornuftig, at lade arbeide hos et Menneske, naar han i Forveien veed, at han er en Tyv blot fordi han troer, at Konen selv vil tilbagelevere Kosterne; 2) hvilken Kone er saa taabelig, at røbe sin Mands Tilbøielighed til en saadan Last, paa en saadan Maade; 3) hvor vid underligt er det ikke, at Slaget just skulde træffe Tyven paa det Sted, hvor han havde Tyvsorganet? – Sandelig, saadanne Anecdotmagere skade det Gallske System, mere end deres Exempler kunne gavne det.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-11-05
J Ramsgate, en Havn i Gent, har man nu begyndt med, at bringe den Hannoverske Legion ombord. Men de Skibe, som ere bestemte til at transportere Tropperne, bestaae af 70, og saa mange behøves der ikke til at transportere Legionen. Expeditionens Bestemmelse er derfor hidtil ubekjendt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-11-05
Gouverneuren i Ægypten har paa en temmelig lumsk Maade fanget Bayerne. Han indbød dem til en venskabelig Underhandling til Cairo, og da de indfandt sig med deres første Officierer, lod han dem alle myrde, og sendte derpaa deres Hoveder, som Seierstegn til Constantinopel, hvor Storsultanen, efter Sædvane, har ladet dem opsætte paa Murene af Seraillet. Den bekjendte ElphiBey skal have reddet sig med Flugten.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-11-05
J Paris gik Pauli og Lemercier nylig op i en Luftmachine, som styredes ved Fløie og et Ror, der ved en simpel Mechanismus vare anbragte paa Ballonen. Da de gik i Veiret førtes de noget af Vinden, men strax derpaa saae man dem styre imod Vinden og ordentlig lavere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-11-05
Den Franske Keiser lader nu Fæstningen Ingolstadt, paa egen Bekostning sætte i Forsvarstand. De Franske Kugler have ikke anrettet stor Skade i Memmingen; Franskmændene vare saa menneskelige, ikke at skyde med Granater. Af de ny Skandser, som Østerrigerne opførte, vare kun 3 færdige, og 7 andre neppe halvfærdige. Staden manglede Skyts, Munition og Levnedsmidler til at udholde en Beleiring. De Franskes Ankomst var ganske uformodet, og de omringede Staden fra alle Kanter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-11-05
Alle Østerrigske Officierer, som gave sig til Fanger i Ulm, kunne, paa General Mack nær, gaae hjem paa det sædvanlige Æresord, ikke at tjene mere i denne Krig førend de ere udvexlede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-11-05
Hertugdømmet Venedig maa betale en Krigsstyr af 1 Mill. 161,000 Gylden, som skal udredes inden næstkommende Januarii M. Efter den Tid indkræves Skatten ved Execution.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-11-05
De Svenske Tropper vedblive at samles i Straf sund.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-11-05
J Franske Blade anføres det som en Besynderlighed, at næsten alle Østerrigske Generaler, som have fægtet imod Keiser Napoleon, synes at have været bestemte til at tages til Fanger i befæstede Stæder. Den gamle General Wurmser blev tagen i Mantua, Melas i Allessandria, og Mack i Ulm.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-11-05
J det for Østerrigerne saa uheldige Slag ved Ulm, havde Erkehertug Ferdinand og hans 7 Generaler, ikke mere Tid tilovers, end der netop behøArk vedes til at stige til Hest. Man fandt deres Bord dækket.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-11-05
Da den Franske Keiser passerede igjennem en Mængde fiendtlige Fanger, yttrede en Østerrigsk Oberst sin Forundring over, at Keiseren var saagjennemsaad af Regn og saa fuld af Stænk, som den ringeste Tambour i Armeen. Efterat een af Adjutanterne havde forklaret Keiseren hvad den Østerrigske Officier havde sagt, lod Napoleon ham svare: "Deres Herre har villet lade mig erindre om, at jeg er en Soldat; og jeg haaber, han vil tilstaae, at Tronen og Keiserpurpuren ikke har bragt mig til at glemme min første Haandtering.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-11-05
J en Brevvexling mellem Churførsten af Bayern og den Tydske Keiser, yttrer den første blandt andet følgende: Deres Majestæt tillade, at jeg i dette Øieblik henvender mig til deres faderlige Hjerte. Min Søn, Churprindsen, opholder sig i dette Øieblik i Frankrige. Da jeg stedse stolede paa Freden, lod jeg ham reise til Jtalien, og siden til de syd lige Provindser af Frankrige. Skal jeg nødes til at lade mine Tropper marchere, saa er mit Barn forloren (?) Bliver jeg derimod rolig i mine Stater, saa har jeg Tid til at lade ham komme tilbage. Knælende anraaber jeg derfor Deres Majestæt om at tilstede mig Neutraliteten a. Det Hele er ledsaget med bittre Noter, f. Ex. at Churførsten betimelig kunde ved en Courer have ladet sin Søn hjemkalde, at hans Ømhed over sine Undersaatters Blod dog ikke afholder ham fra at lade det flyde for Keiserens og Rigets Fiender &c.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-11-05
Senatoren Volnen i Paris har meddeelt Academie celtique en Efterretning om et i det Russiske Sprog, af Prof. Pallas udgivet Værk, som sammenligner alle (?) Sprog i Verden, og indbefatter en Sammenligning af 200 Sprog. Han beklager, at man i Rusland, som i andre Henseender dog retter sig efter den Europæiske Cultur, endnu ikke har begyndt at trykke Skrivter med Europæiske Bogstaver, Tusinde af den opløste Østerrigske Armee lode til omkring i Schwaben og Franken, og søge saa godt som mueligt at naae Bøhmen. De finde imidlertid i deres Elendighed Understøttelse af medlidende Mennesker. J en Tid af fem Dage passerede over 2000 paabenløse Soldater igjennem det Erlangske District. Mange af dem ere undgaaede det Franske Fangenskab, fordi de Franske ikke bryde sig noget om den Disse Ulykkelige ere i den beklageligste Forfatning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-11-05
Blandede Efterretninger. Den Ostind. Posterpedition sluttes de 8 d. M. - Bopælsforandring til Veiviseren, anmeldes inden d. 24 Novemb. hos Proft paa Børsen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-11-05
Offentlige Forelæsninger. Prof. Olufsen læser i Vinter i det Classenske Agerdyrkningsinstitut over 1) den occonomiske Machinlære; 2) den oecon. Mineralogie; 3) Atmosphærens Jndflydelse paa Jordsmonnet og Planterne; 4) Huusdyrenes oecon. Naturhist og Behandling. Man melder sig d. 7 Nov. Kl. 2. i det Class. Bibliothek. - Prof. Famar begynder at læse over det Franske Sprog d. 5 Nov. Assessor Brorson begynder sine jurid. Foret d. 6 Nov.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-11-05
Generalforsamlinger. D. 6 Nov. i det music. Academie. Forsamlinger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-11-05
D. 6 Nov. Eftermidd. Kl. 5, Repræsentant møde i Brudegaveselskabet, oprettet 1794, i Kokkegaden 121 B., 1ste Sal. - d. 7 Nov. Eftermidimellem Kl. 4 og 6, Direct. Møde i det forenede Begravelses=Selskab, Studii Str. 73, 1 Sal. d. 7 Nov. Direct, og Repræsent. Forsamling i det stigende og arv. Livrenteselskab, St. Peders Ste Auctioner. Gaarde og Huse. D. 6 Nov. Brygger, svend Schoubyes Huus med 2 Jordlodd. i Roeskilde (første G.) - d. 7 Nov. Mad. Terkeldsen, Huus 378 Ct. B paa Chavn (Cond. h. Archivarius Eller (første G.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-11-05
Skibe. D. 7 Nov. paa Børsen Jagten Fortuna (9 Comm. L.) h. Jocobsen. - d. 8 Nor en Svensk Fyrrejagt (24 1/2 Comm. L.) h. Petress, Dr Kraal.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-11-05
Varer og Effecter. D. 6 Nov. paa Børsen 10 Skp. havar. Hamp, 40 Lp. Fuglefjer h. Herløv. - d. 11 Nov. h. Assist. Hornbech Skuepladsen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-11-05
Mandagen d. 11 Nov. opføres: Selim. - Tirsd. d. 12. Reisen til Byen. - Tord. d. 14. Den forladte Datter. – Fred. d. 15, Erik Eiegod.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-11-09
Løverdagen den 9 November, 1805.