JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1832-02-11
Jtalien. Turin, den 29de Januar. - Franskmændenes Colonisationsplan paa den Nordafricanske Kyst skjænkes her stemdeles den første Opmærksomhed; man er ikke lidet foruroliget derover Det opvækker Forundring hos det Partie, der tilraader, at Algier skulde sættes under de vigtigste Europæiske Søemagters fælleds Administration, at man i dette Punkt finder Hr. CassimiPerier saa lidet tilgængelig, især da det i England holdes for uklogt af ham, med saa megen Haardnakkenhed at forsvare et Project, der, ved at gjøre Algier til Maltas Rival, maatte vorde skadeligt for Englands Handels-Suprematie i Middelhavet et Project, hvis Udførelse neppe vil kunne yde Frankrige de Fordele, som sammesteds ventes af det, medens reellere, Frankrige nærmere liggende Jnteresser uden synderlig Modstand opgives. -
Berlingske Tidende, 1832-02-11
Ogsaa tildrager Don Pedros Expedition mod Portugal sig almindelig Opmærksomhed. Man betragter den her som et meget alvorligt Foretagende, der lettelig kan anledige meget indviklede Forhold, efterdi Spanien, i Tillid til nogle store Continental magters Anskuelse, har besluttet, paa det eftertrykkeligste at staa Don Miguel bi, men Frankrige derimod har erklæret, at det ingenlunde vil give sit Minde til Spaniens Jndblanding i de Portugisiske Anliggender. England vilde uden Tvivl i det værste Tilfælde paatage sig et Slags Mægling.
Berlingske Tidende, 1832-02-11
Belgien. Vor Regjering, der ønsker, at knytte Handelsforbindelser med de forenede Rordamericanske Fristater, sender nu ufortøvet Hr. Behr, som Minister=Resident derhen.
Berlingske Tidende, 1832-02-11
Det engelske Ministerium har tilsendt vor Minister for den udenlandske Departement en Memoire, hvori bevises, at al Spærring ikke formaaer noget imod Choleras Udbredelse. Det opfordrer derfor Belgien til at modificere sine strænge Forholdsregler.
Berlingske Tidende, 1832-02-11
Udenlandske Efterretninger. For Ribe Stift har dettes Øvrighed, Dhrr. Stiftamtmand Grev Sponneck og Biskop Dr. Theol. Fogtmann, den 1ste Februar 1832, sat Capitelstaxten for følgende Producter saaledes: a) i Ribe Amt: Rug 4 Rbd. 79 Skl., Byg 2 Rbd. 72 Skl., Havre 1 Rbd. 61 Skl., Boghvede 2 Rbd. 32 Skl.; Alt pr. Tønde. Tør Flæsk 1 Lispund 1 Rbd. 66 Skl., Smør 1 Lispund 2 Rbd. 48 Skl., Honning 1 Pot 24 Skl. Sølv. - J Veile Amt: Rug 5 Rbd. 68 Sk., Byg i Rbd. 20 Skl., Havre 1 Rbd. 73 Skl., Boghvede 3 Rbd. Alt pr. Tønde. Tør Flæsk 1 Lispund 2 Rbd. 18 Skl., Smør 1 Lispund 2 Rbd. 82 Skl., Honning 1 Pot 29 Skl. - J Ringkjøbing Amt: Rug 5 Rbd. 51 Skl., Byg 3 Rbd. 1 Skl., Havre 1 Rbd. 62 Sk., Boghvede 3 Rbd. 1 Skl.; Alt pr. Tønde. Tør Flæsk 1 Lispund 1 Rbd. 69 Sk., Smør 1 Lispund 2 Rbd. 20 Skl., Honning 1 Pot 18 Sk.; Alt i Sølv.
Berlingske Tidende, 1832-02-11
Kiøbenhavn, den 11te Februar. Det har Allernaadigst behaget Hans Majestæt Kongen, at beskikke Professor, Dr. Med. J. C. W. Wendt, Overmedicus, ved det Almindelige Hospital, R. af D. og Domd., til Stabs chirurg ved den Danske Armee, i afdøde Tønders Sted. J denne Egenskab er han tillige Medlem af det Kongelige Sundhedscollegium.
Berlingske Tidende, 1832-02-11
Ledige Embeder. 1) Glostrup Sognekald, paa Kjøbenhavns Amt, efter den ældre Angivelse til Embedsskat anslaaet til 462 Rdlr., efter den nyere: a) Præstetienden ydes med 251 Tdr. 2 Skpr. Byg(efter Capitelstaxten omtrent 880 Rbdlr. Sølv). b) Smaaredse, og Qvægtiende har i den senere Tid ikke været ydet, men der imod er af hver Gaard kjørt een eller to Reiser, c) Offer og Accidentser omtrent 200 Rbdlr. d) Præstegaarden staaer for Hartkorn 13 Tdr. 7 Skpr. 3 Fdkr. med et Areal af 96 Tdr. Land, hvoraf 4 Tdr. 3 Skpr. 1 Fdkr. Hartkorn ere ved Arveskjødefæste bortaccorderede mod aarlig Afgift af 50 Tdr. Byg efter Capitelstaxten omtrent 228 Rbdlr. Sølv, 1) - foruden Skatterne af Hartkornet og Renter af Kjøbesummen 1013 Rbdlr., ligeledes er et Vænge afstaaet mod 6 Rbdlr. 8 Mk. ) Jmod denne Beregning er gjort den Jndvending, at Præsten, naar han hæver Tienden in natura, kan faae Kornet høiere betalt end efter Capitelstaxten, men en vis Norm syntes dog, at burde antages ved slig Beregning. aarlig; endelig have de øvrige af Præstegaardens Jorder være bortforpagtede for 20 Rbdlr. aarlig. - Paa Kaldet hviler er Laan, stort til Rest 280 Rbdlr. 26 Skl., som afdrages med 3 Rbdlr. 14 Skl. aarlig. - Til Handrups Sognekald svarer aarlig 4 Tdr. Byg. Artilleriehest holdes.
Berlingske Tidende, 1832-02-11
I1) Skarrild og Arnborg Sognekald i Ribe Stift, efter gammel Angivelse til Embedsskat anslaaet til 180 Rbdlr., efter den nyere: a) Præstetienden udgjør 66 Tdr. 3 Skpr. Rug, Tdr. 3 Skpr. Byg. (Efter Capitelstaxten omtrent 385 Rbd. Sølv. b) Andre Jndtægter : 1 Td. Rug, 77 Rbdlr.; foruden nogle Arbeidsdage og to Kjøbstædreiser om Aaret. c) Smaaredsel8 Lpd. Ost, 6 Lpd. Smør, 90 Snese Æg. d) Præstegaarden, er underlagt en Mølle, som yder 8 Tdr. Rug i Landgilde og maler Præstens Korn frit, hvorfor afbenyttes noget af Præstegaardens Jord, hvorhos Præsten udreder Beløbet af den halv Møllesteen. e) Præstegaardens Avling staaer Hartkorn 6 Tde. 5 Skpr. 2 Fdkr. Ager og Eng. - Paa Embedet hviler er Laan, stort til Rest 300 Rbdlr., som afbetales med 25 Rbdlr. aarlig. - Kaldet er blandt dem, som Allernaadigst er forundt særdeles Lettelse i Skatter.
Berlingske Tidende, 1832-02-11
III) Starup og Rebel Sognekald i Ribe Stift, efter den gamle Angivelse anslaaet til 350 Rbdlr., efter den nyere: af Præstetienden erlægges med 76 Tdr. 6 Skpr. Rug, 36 Tdr. Byg, 11 Tdr. 1 Skp. Havre, 12 Tdr. 3 Skpr. Boghvede. (Efter Capitelstaxten omtrent 610 Rbdlr. Sølv). b) Smaa redsel 275 Pd. Ost. c) Af en Annergaard 5 Rbdlr. 4 Mk. og 5 Dages Kjørsel. d) Offer og Accidentser omtrent 180 Rbd. e) Præstegaardens Hartkorn er 6 Tdr. 5 Skpr. Ager og Eng og 2 Skpr. 1 Alb. Skovskyld. - Nationalhest holdes Befordring. Under de Deputerede for Finantserne. Den 2de Januar er 1ste Copiist ved Zahlkammeret H. A. Klemp, tillag Prædikat af Fuldmægtig.
Berlingske Tidende, 1832-02-11
Fra det Kongelige Søkaart Archivs Directeur har Redactioner, modtaget følgende.
Berlingske Tidende, 1832-02-11
Advarsel for Søfarende. En nylig udkommen Broschure Land= og Sømagt med nærmest Hensyn paa Danmark. No. 2 anfører som Authorite for den nærværende hydrographiske Tilstand af Vestkysten af Hetugdømmet Slesvig, hvad herom fra det Kongelige Søkaart=Archi blev bragt til offentlig Kundskab i Januar 1815 i "Samling af Efterretninger for de Søfarende, henhørende til det voxende Kaar over Nordsøen", og meddeler af denne Beretning de herhid hørende Efterretninger udtogsviis. Udtoget indleder Pag. 43 saaledes: Efter at have talt om Ebbe og Flods Jndflydelse paa denne Kyststrækning vedbliver Forfatteren o. s. v.
Berlingske Tidende, 1832-02-11
J Beskrivelsen Pag. 21, findes og Ebbe og Flod at vær sagt: Dybderne eller Lodskuddene ere anførte efter almindelig la Vande. Ved Fanøe stiger og falder Vandet med almindeliFlodbred 5 til 6 Fod, hvilket tiltager noget, jo mere man kommer Syd paa. Ved Føhr, og deromkring, ftiger det omtrent 9 Fod, men paa Hever=Strømmen og i Eider Floden vel 10 Fo og derover o. s. v.
Berlingske Tidende, 1832-02-11
Udtoget anfører Pag. 44. Graadyb har ikkun med almindeligt Lavvande, 10 til 11 Fod Var paa de meest grunde Steder i Løbet, derfor maae Fartøier af større end 9 Fods Dybgaaende, passe at komme ind med Floden, hvorhos det videre er at bemærke, at de Fartøier som ville ind seile til nogen af Havnene ved Øerne eller Kysten, maae være at saadan Bygning, at de kunne taale at staae tørre i Mudderet, de Vandet der i Havnene og paa de almindelige Ankerpladser, næsten overalt falder ganske fra. Det vilde være vanskeligt, næsten ikke mueligt, at anduve Graadyb, naar Jndløbet fra Søen ikke var betegnet med Tønder. Beskrivelsen anfører Pag. 22 efter Ordene falder næsten over alt ganske fra dog paa Rheden ved Hierting, kunne de Skibe som kunne gaae Graadybet ind, ligge Slot, og ligeledes i Rander, udenfor Fanøe, naar de ikke vil ind i Havnen selv.
Berlingske Tidende, 1832-02-11
Udtoget anfører Pag. 41. Jndløbet til Lister Dyb er det dybeste som finde paa denne Straning, og fører til en Rhed af 8 a 14 Favne Vand, men Li havn, som i ældre Tider endog kunde modtage Orlogskibe, derfor endnu bærer Navn af Kongens Havn, er nu aldeles og fyldt med Sand fra de omliggende Sandklitter.
Berlingske Tidende, 1832-02-11
J Beskrivelsen anfører Pag. 24 efter Ordet Strækning: det fører til tvende gode Rheder eller Ankerpladse, nemlig: til Rom Havn, som er paa Østsiden af Sydenden af denne Øe, og Ankerpladsen ved List, paa Østsiden af Nordenden af Sylt. Der gives 3 Jndløb til disse Ankerpladse, Pag. 3, hvoraf det bedste og dybeste har 7 til 8 Favne Vand og derover. - Ved List ankrede større Skibe paa en meget god Rhed paa 6, 8 til 10 Favnes Dybde, og fortøie strax for Ebbe og Flod; mindre Far gier kunne ankre tæt ved Landgrunden paa 2 Favne Vand. Udtoget anfører Pag. 45. Rothe Tiese har i Jndløbet 12 Fod Vand med lavt Vande; hvorvel det saaledes kunde tjene som Tilflugt i en eller anden Forle, genhed, kunne Skibene dog ikke komme videre end til Havnen paa Fohr, med mindre de kunne udlosse til at stikke under 6 Fod, da Farvandet er spærret ved Grunde, hvorpaa der, end ikke med Floden, er meer Vand.
Berlingske Tidende, 1832-02-11
J Beskrivelsen staaer Pag. 25. Sydpynten af Sylt kaldes Hornum, inden for den er en god Ankerplads. Smaae Fartøier kunne Nord fra løbe mellem Hornum Sand og Pynten. - Sønden for Hornum Sand er et Jndløb for større Skibe, som kaldes Rothe Tiefe - paa Barren er 12 Fod. Vand med lav Vande, strax indenfor bliver Dybden 3, 4, 6 til 8 Favne; men løber paa Loddet hen til Ankerpladsen paa Østsiden af Hornum Pynt. Fra bemeldte Ankerplads kunne Skibene ikke heller komme videre ind til Havnen paa Føhr, med mindre o. s. v. Udtoget siger Pag. 45.
Berlingske Tidende, 1832-02-11
Neue Tiefe er det bedste Jndløb til Fohr, men skal dog ikke være dybere end 12 Fod, og Flekken Wick, hvor der 1806 er bygget en god lille Havn, kan imidlertid ikkun ved Høivande mod tage Fartøier som stikke 89 Fod.
Berlingske Tidende, 1832-02-11
J Beskrivelsen staaer Pag. 27. Det bedste og fornemste Jndløb fra Søen, saavel for Skibe, som af Nødvendighed maatte søge Tilflugt, eller som har Bestemmelse til Havnen paa Føhr, kaldes die Schmal= eller Neue=Tiese, det er belagt med 7 sorte Tønder - mellem den 6te og 7de Tønde er Løbet meget dybt og derhos 3/4 Miil bredt; man kommer her forbi Østenden af Amrum, og kunne altsaa søge den derværende Ankerplads : (Pag. 25, paa Østsiden af Sydenden af Amrum er en meget god Ankerplads, hvor man siger, at Dybden vedligeholdes formedelst den der faldende stærke Strøm; den bærer Navn af Steenodde Havn, smaae Fartøier kunne seile ind i Bugten og ligge tørre med Ebben. Jøvrigt er der en meget god Rhed, hvor man kan fortøje sig. Ved at bøie om den syvende Tønde kan man derefter holde op omkring Sydostenden af Føhr, hvor der er en meget god Rhed, endog for store Skibe, ligefor Flekken Wyck, dette er et vakkert lille Sted, hvor der i Aaret 1806 blev bygget en god liden Havn, hvor Fartøier af 8 til 9 Fods Dybgaaenhed kunne komme ind med Høivande. Skibene vil der kunne finde fornøden Hjelp. Derimod taler Beskrivelsen aldeles ikke om den mindste Dybde af Neue Tiese; denne var med Lavvande, i 1815 lige som nu 18 Fod. Udtoget anfører Pag. 45. Heverstrømmens Dybde angives at have paa nogle Steder er mere end 9 til 10 Fod med laveste Vande, og Havnen ved Husum, som den fører til, kan ikkun modtage Skibe, som stikke Fod. Naar de ere mere dybgaaende, maae de i Forveien losses paa Rheden; de maae tillige kunne taale at ligge paa Slikken, da Riveret og Havnen blive næsten tørre under Ebben.
Berlingske Tidende, 1832-02-11
J Beskrivelsen staaer Pag. 28. Det angives, at der paa Heverstrømmen skal være nogle Steder, hvor der ikke er mere end 9 til 10 Fod med laveste Vande, derfor maae dybgaaende Skibe ikkun indselle Heverstrømmen naar Vandet voxer, samt naar Floden allerede har gaaet en Tid, at der i det mindste haves halv Flod, for at komme over disse Steder, Skibe af 17 til 18 Fods Dybgaaende, vil, ved saaledes at passe Flodtiden, kunne opseile til Huusum Rhed. Pag. 27: Havnen ved Byen er rummelig, dog kunne ikkun Skibe af omtrent 9 Fod komme Riveret op til Havnen, naar de ere mere dybgaaende, maae de los ses i Forveien paa Rheden o. s. v.
Berlingske Tidende, 1832-02-11
Da dette Udtog saaledes aldeles fortier Forskiellen mellem Høie og Lavvande paa denne Kyst; aldeles forbigaaer at omtale Anker pladserne ved Hierting, Fanøe, Lod, Romøe Havn, Hornum og Steenodde, aldeles forandrer Beretningen om dem ved List, Wye- og Husum; ved at forandre et Ord giør en af de givne Oplysninger aldeles feilagtig, og endelig, ved at anføre en urigtig Dyk de i et af Hovedløbene, hvilken aldeles ikke er nævnet i Beskrivelsen, søger at giøre denne ansvarlig for en slig Feil, saa var den mueligt, at dette Udtog kunde foraarsage skadelige Vildfarelser, I det derfor herved, paa Embedsvegne, offentligen advares imod dette urigtige Udtog af den fra det Kongelige Søkaart-Archiv Aaret 1815 udkomne "Samling af Efterretninger for Søfarende, henhørende til Kaartet over Nordsøen, bemærkes tillige, at dette Værk, tilligemed Archivets øvrige Arbeider, dagligen kan erholdes tilkiøbs i Udsalget i Stiftelsens Bygning. Directeuren for det Kongelige Søkaart-Archiv.
Berlingske Tidende, 1832-02-11
Kiøbenhavns Børs-Cours, den 10de Februar 1832. Hamborg 2 M. - a vista 213. - Species 211. Disconto pCt. - Species solgtes til 12 Mk. 10 ½ s. Kongelige Obliditioner uden Renter i Bemk. 8 1/2. Dito uden Renter i Sedler, 1. Nationalbank-Obligationer (af Laanet den 2den Februar 1820) uden Renter i rede Sølv 102 a 102 1/2 Rbd. Dito Sedler 107 ½ a 108 Rbd. Norske Speciesedler 151 ½ a 152 Rbd. Svenske Sedler 45 s. pr. 1 Rd. Rigsgjeld. 3 pCt. Engelske Laan ved Wilson et Comp. 63. Norske Laan til 6 pCt. Bemk. 103 a 103 1/2. Dito dito til 4 pCt. 99 ½ a 100. Nye dito dito i rede Sølv til 4 pCt. 99. 4 pCt. uopsigelige Norske Stats-Obligationer lydende paa Norske Species 59. 4 pCt. Rigsbanks=Obligationer, Renten pr. 6te Januar, 100 ½ a 101 Rbd. rede Sølv.
Berlingske Tidende, 1832-02-11
Kiøbenhavns Torvepriser, den 11te Februar 1832. Td. 5 Rbd. 5 Mk. - s. a 6 Rbd. 2 Mk. - s. Rug, Hvede, Td. 6 Rbd. 2 Mk. - s. a 8 Rbd. 3 Mk. - s. Byg Lradet, Td. 4 Rbd. - Mk. - s. a 4 Rbd. 1 Mk. 8 s. dito Gradet, Td. 3 Rbd. 5 Mk. 8 s. a 4 Rbd. 1 Mk. - s. Havre, Td. 2 Rbd. - Mk. 12 s. a 2 Rbd. 3 Mk. 2 s. Ærter, Td. 6 Rbd. 2 Mk. - s. a 6 Rbd. 5 Mk. 8 s. Røget Flesk, Lpd. 2 Rbd. 2 Mk. 4 s. a 2 Rbd. 3 Mk. 8 s. Grøns. Flesk, Lpd. 1 Rbd. 5 Mk. 12 s. a 2 Rbd. 1 Mk. 12 s. Smør, Pundet - Rbd. 1 Mk. 5 s. a 1 Rbd. 1 Mk. 7 s. Æg, Snesen, Rbd. 1 Mk. 14 s. a 1 Rbd. 2 Mk. - s. Giær, Pd. - Rbd. 1 Mk. 2 s. a 1 Rbd. 1 Mk. 4 s. Borsdagen den 9de dennes, indgik til et bedre Liv, Eftermiddag Kl. 2, min inderlig elskede Mand, Henrik Sammel Sedreiber, Sogn præst for Handrup og Søllerød Menigheder, i sit Alders 56de Aar og 8te Maaneder, efter 20 Aars kiærligt Ægteskab, efter nogle Aars tiltagende Svaghed, og de sidste 7 Ugers haarde Lidelser. Jeg og 2de uforsørgede Børn, og hans aldrende uforsørgede Søster, begræde inderlig Tabet af den bedste Ægtefælle og den kiærligste Fader og Broder. C. Schreber, Handrup, den 10de Februar 1832. født Bruun.
Berlingske Tidende, 1832-02-11
Titteratur. paa undertegnedes Forlag er udkommen: ) Danmarks Riges Historie, af Dr. G. L. Baden, femte og sidste Bind, med Register tille Værket. Jndd. 3 Rbd. 48 s. J. H. Schubothes Boghandling. Væfrisskuur, En Landeiendom, omtrent I Fierdingvei fra Weile, som med en E Areal af henved 100 Tdr. Land Ager og Eng, en liden men er deles god Egeskov, staaer for Hartkorn 3 Tdr. 2 Skpr. 3 Fdkr. 24 Alb., hvoraf 2 Tdr. 3 Fdkr. frie Hovedgaardstaxt, samt 2 Fdkr. Skovskyld, og hvorpaa der kan holdes en Besætning af idet mindste 24 Køer og 4 Heste, er underhaanden at faae tilkiöbs. Gaarden har en nalmindelig smuk Beliggenhed, dens Bygninger ere vel vedligeholdte og det af 2 Etager bestaaende Vaaningshuus er indrettet til en herskabeligFamilte. Det bemærkes, at den halve Kiøbesum kan blive staaende i Eiendommen, ligesom at ogsaa den herpaa hvilende Bankhæftelse er indfriet. Nærmere Underretning erholdes hos Hr. Hospitals-Forstander, Procurator Henckel i Weile og Kammerjunker Krabbe i Aarhuus. Parcelviis, ved offentlig Auctien, Tiden skal nærmere blive bestemt og ranne Liebhavere til Parceller imidlertid, hos Forvalteren paa Gaarden, nærmere faae Underretning om, hvorledes disse ere afsatte. 2 Ring. Kiøbenhavn, den 31te Januar 1832. kands Overrets samt Hof= og StadsRets Procurator. gle og halve Classelotteriesedler til 1ste Classe af det 85de HClasselotterie, kan dagligen erholdes for 2 Rbd. et heelt og 1 Rbd. et halvt Lod, og Frilodder ombyttes paa Hiørnet af Nørregade ved gammel Torv, hos Classelotterie-Collecteur og UrteR. Friberg. kræmmer 230 Tønder Land gode Jordet, med god Eng og Bygninger, ere paa særdeles billige Vilkaar, at erholde i lang Forpagtning eller i Fæste, naar man behagelig snarest enen personlig eller i portofrie Breve henvender sig til Hr. Assessor Neertaard paa Wedbyegaard pr. Slagelse. sen Sædegaard, ikke langt fra Kiøbenhavn, i en af Landets skiønneste og frugtbareste Egne, med 120 Tønder Land udmærkede kraftfulde Jorder i fuldkommen Vexeldrift, en god Ege= og Bøge=Skov, fiskerige Damme, tilsadt med Karper og Karudser, tildeels nye og velindrettede Bygninger, med en særdeles smuk, rummelig og beqvem derskabelig Hovedbygning, og en skiøn anlagt Blomster, og Frugthauge, er strax at erholde tilkiøbs paa meget billige Vilkaar, tilligemed dens hele Besætning af 200 Faar, 20 Køer, 10 Heste, og Alt tilhørende Jnventarium, De herpaa Reflecterende ville behage enten personlig eller i portofrie Breve, at henvende dem til Undertegnede, der paa Eierens Vegne foranstalter Eiendommen paaviist og afhandler det videre. Store Mørkegaard pr. Holbek, den 6te Februar 1832. Dall. i fore Grønnegade No. 234, i Stuen. To bar Stikke-Jndkaldelse Et Boet efter afdøde Conventualinde i Støvringgaard Kloster, FrøkerA Christiane Magdalene Krückom, aabnes Mandagen den 21de d. M., Kl. 10 Formiddag, bekiendtgiøres herved til alle Vedkommendes Ef retning: Nørhald, Støvring og Galden Herreders Contoir, den 3die Februar 13. Wesenberg. FortierpaatataaRønnede Giæstgiverie=Kroe og Skiftested.
Berlingske Tidende, 1832-02-11
Da intet antageligt Bud skete ved den sidste afholdte Auction over Bortforpagtningen af det Bisselfeld Kloster tilhørende, paa Hovedlandeveien imellem Kjøge og Wordingborg, ved Rønnede Bye, beliggende Giæstgiverie Kroe og Skiftested, - saa bliver, over bemeldte Forpagtning, som tiltrædes 1ste Mai dette Aar, en nye Auction afholdt, Onsdagen den 29de Februar førstkommende, om Middagen Kl. 11, i Gisselfeld forrige Giæstgivergaard. Med Forpagtningen følger 2 Bøndergaardes Jorder, indeholdende circa 150 Tønder, Land med ufrit Hartkorn, Ager og Eng 11 Tdr. 6 Skpr. 1 Fdkr. 1 1/2 Alb. samt største Deien af de Reqvisitter, som udfordres til Besridelsen af det ved Stedet etadlerede Befordringsvæsen, nemlig : det bestemte AntaVogne, 7 Deste, Seletøi til 4 Heste, m.m. Alt efter de Conditioner, som 3 Dage før Auctionen vil være til Eftersyn paa Postgaarden i Wordingborg, Nestved, Kjøge, Ringsted, Roeskilde, Slagelse, Corsøer, Callundborg, Aarhuus, Odense, Nyekjøbing paa Falster, Maneboe og Nakskov, samt Kiøbenhavn i Amaliegaden No. 157, hos Portneren, og paa Klosterets Skriverstue i Braabye ved Gisselfeld; hollket herved til Liebhavernes Efterretning bekiendtgiøres. Forpagtnings-Auction. Bogholms Teglværk, neppe 1 Miil fra Horsens, bliver, ifølge det Kongelige Rentekammers Ordre af 21de f. M., ved offentlig Auction, som at holdes her paa Gaarden, Onsdagen den 29de Februar førstkommende, om Formiddagen Kl. 11, opraabt til Bortforpagtning paa et eller flere Aar. Den til denne Teglværk henhørende Ovn indtager imellem 60 a 70,000 Steen af sædvanlig Størrelse, og da fortrinlig Tørve Jldebrændsel haver i Overflødigheden og i Nærheden af Værker, saa kan aarlig brændes 4 4 Ovne Steen, der uden mindste Besvær afsættes som udmærket gode og mere søgte end de saakaldede Flensborg Klinker. Bogholm, den 3die Februar 1832. Holbek.
Berlingske Tidende, 1832-02-11
auctioner. Srsdagen den 14de dennes, om Middagen Kl. 12, bliver det Jordbruger, S Frederik Ludvig Preislers Stervboe tilhørende Huus paa Wallensbek Mark, med Jorder af Hartkorn 5 Skpr. 1 Alb., opraabt til Bo: salg ved 3die Auction. Auctionen afholdes paa selve Eiendommen og Conditionerne og Adkomstdocumenterne ere forinden til Eftersyn der paa Contoiret. Kiøbenhavns Amtstue, den 10de Februar 1832. Frydensberg.
Berlingske Tidende, 1832-02-11
Fredagen den 17de Februar førstkommende, Formiddag Kl. 9, bliver ved en Auction i Gaarden No. 47 i store Kongensgade, bortsolgt endeel Gods og Løsøre, bestaaende af: Sølv, Tin, Kobber, Messing, Jern og Bliktøi, Linned, Gang= og Sengeklæder, Glas og Steentøi, Meubler og andet Træfang, m. v., tilhørende af J. Værtshuusholder Jørgen Nielsen Holken, drups og efterlevende Enkes Boe, imod Betaling til Boets Curator, Procurator Petersen, boende i Compagniestrædet No. 70, anden Sal, hvor de trykte Fortegnelser faaes for 4 Rbs. Skykket. Kiøbenhavn, den 9de Februar 1832.
Berlingske Tidende, 1832-02-11
Fredagen den 17de Februar førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, bliver ) i store Kroe i Lyngbye afholdt Auction over følgende i Dronninggaard Skove i indeværende Vinter opskovede Effecter, nemlig: circa 30 Favne Bøgebrænde, som i forrige Vinter er skovet, . - Bøgesagoner, 10 Bunker Bøgeqvas, 130 - forskelligt Udhug, 10 Favne Birkebrænde, 3 - Ellebrænde, 6 Stkr. Birkeklodse, 1 Ameklodse, ) tienligt til Gavntem3. - Naaletræer, Nogle Egetræer. Grandet paavises og udleveres i sin Tid af den ved Jndkierslen til Dronninggaard boende Skovfoged Klugmann.
Berlingske Tidende, 1832-02-11
Torsdagen den 23de Februar førstkommende, om Eftermiddagen Kl. mellem 2 og 4, bliver ved Auction opbudet til Bortsælgelse første Gang: Huset No. 247 paa Gammelmynt, tilhørende afdøde Snedkermester Johan Christopher Kreiser, og forhen afdøde Hustrue, Susanne Margrethe Kreiser, født Henrichsen, deres fælleds Boe. Eiendommen er i Brandkassen assureret for 8,500 Rbd. Sølv, og til Auctions-Efterretning vurderet for 6000 Rbd. Sølv. Conditionerne og Adkomst=Documenterne ere forinden til Eftersyn hos Procurator Dahl, Vestergade No. 43. redagen den 24de Februar førstkommende, om Formiddagen Kl. imellem 11 og 12, bliver, ifølge Execution og Udlæg for resterende Jordskyld, ved Auction 4de og sidste Gang opbudet, for absolut og uden flere Aucsoners Afholdelse at bortsælges: Landstedet ei blot til Lyst kaldet, beliggende paa Stadens Vester Fælled, under Matricul Nr. 44, 8 - 11, i udenbyes Vester Qvarteer, med tilhørende 2de Hauger og Jorder, hvis Areal udator 20 Tønder-Land, ansat i Hartkorn for 1 Td. 4 Skpr. 1 Fdkr. 1 1/2 Alb. Eiendommens Bygninger, der ere assuerede for 13,380 Rbd. Sølv, ere til Auctions-Efterretning vurderet for 10,200 Rbd. Sølv, og Jorderne for 3600 Rbd. Sedler. Af Offentlige Midler staae paa 1ste Prioritet 4000 Rbd. Sølv. og paa 2den Prioritet 3700 Rbd. Sølv, der kunne forblive henstaaende i Eiendommen. Conditionerne og Vurderings-Forretningen ere til Eftersyn hos Procurator Hansteen, boende paa gammel Amagertorv Nr. 38.