Berlingske Tidende, 1835-07-02
Med Hvervingen for den christinske Krigstjeneste gaaer det i Paris kun langsomt. Hidindtil have 29 Officerer meldt sig hos Krigsministeren, for at faae den nødvendige Autorisation, men de ere alle henviste til Seglbevareren. – Det hedder, at General Desmichels skal have Commandoen over de franske Frivillige, og Oberst Gallois, som udmærkede sig i den polske Revolutions-Krig, vil ogsaa gaae med. Journal des Debats nævner derimod Oberst Schwartz, en forhenværende Discipel paa Militairskolen St. Cyr, som ligeledes har tjent i Polen og senere i Portugal under Hertugen af Terceira, som Expeditionens Commandeur. – Pairs=Retten, der den 22de d. M. fungerede som legislativ Øvrighed, tog den 23de som Ret fat paa Sagen mod de Gjenstridige. Der var 46 Anklagede nærværende. De ny Tilkomne blandt dem undlode ikke at protestere, og blandede sig senere aldeles ikke i Debatterne, da Touren kom til dem. Flere tumultuariske Optrin forefaldt atter, idet nogle Anklagede, blant dem Dibier, med Magt og først efter at deres physiske Kræfter vare udtømte, bleve tvungne til at reise sig, naar Retten befalede det. En Mængde Vidner afhørtes, og disse gjenkaldte deres tidligere Udsagn og paastode, at de kun ved Trudsler, og Mishandlinger forhen vare blevne tvungne til de Udsagn, der maatte være graverende for de Anklagede. Advocaten Favre vidste at benytte disse Yttringer med stor Duelighed. Præsidenten, Hr. Pasquier, undskyldte de mulige Voldsomheder, der maatte være udøvede mod Vidnerne, med den Jver, hvormed Øvrighederne vare gaaede frem efter Lyoner-Opstanden; man kunde derfor ikke mindre være den Taknemlighed skyldige, da de derved i Almindelighed havde gjenoprettet Orden og Rolighed. De engelske Blade, indtil den 26de d. M., ere opfyldte med Parlamentsforhandlinger, især angaaende Municipal-Reformbillen. J Underhusets Møde den 24de forefaldt en interessant Discussion angaaende Hvervingen for den spanske Tjeneste, hvorved begge Parter fik Lejlighed til at udtale deres Anskuelser af de spanske Forhold. Hvervingen gaaer iøvrigt raskt fremad i England. Oberst Evans har bekientgjordt, at Major Kiøb har overtaget Commandoen over den første Bataillon af den brittiske Legion. Denne Bataillon bestaaer af 500 Mand og skulde den 27de d. M. afgaae fra Falmouth med Damskibe; Officeer posterne og andre Embeder ere indrettede som i den engelske Armee; Uniformen er rød med gule Opslag. Militaire, der af en eller anden Grund have maattet forlade Tjenesteen, vises tilbage af Commissionen. Prindsessen af Beira, som har intrigeret ved det engelske Hof for Don Carlos, skal have været meget uheldig heri og vil indskibe sig med sin Skriftefader, Bispen af Leon, og med Don Carlos's tvende Sønner til Rotterdam, for over Frankfort at gaae til Rom. En kongelig Dampbaad er stillet til hendes Disposition. – "Morning Chronicle vil vide fra Paris, at ingen Hjelpetropper skulle samles her for Dronningen af Spanien. Hertugen af Frias, hvem Tilbud blev gjort desangaaende fra fransk Side, skal have svaret, at han kunde ikke paatage sig at gjøre noget Lignende som GeneralAlava. – De øvrige Efterretninger over Paris, indtil den 24de, indeholde intet Bestemt, om Zumalacarregui er saaret eller ei. Man troer ikke længer paa Valdez's Fremrykken til Bilbaos Undsætning. Der forsikkres tvertimod, ifølge Breve af 18de, at Valdez har trukket sig længer tilbage og rømmet den hele høire Bred af Ebro. J Tafala og Leria skulle Besætninger dog være tilbageblevne. Søværts fra Bilbao skulle Carlisterne have sænket Skibe fyldte med Stene i Floden, for at Staden ikke skal faae Hjelp fra denne Side.