JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1785-01-07
Bekiendtgiørelse. blandt alle de Dumdristigheder som øves af ondskabs i fulde og forvovne Mennesker, kan vel ingen være större, end at belyve en Mand offentlig i Trykker for Publicum, denne Uforskammenhed har EngelbrechMaria Stokkenbech havt, ved at udgive fine saa kaldede mærkværdige Begivenheder som forklædt Skrædersvend under Navn af Gottfried Jacob Eichsted, naar hun fortæller: 1. At jeg havde seet hende paa Paraden i Horsens og givet een af Serritzlefgaards Godses unge Mandskab for hende til Regimentet der. 2. At have eene oppasset 12 Heste og 1 Hingst i 4 Uger, 3. At have lidt meget Ondt, og faaet mange Hug forat lære at ride. At have tient mig som Löber i 3 Fierdingaar, og ei at have kunde faaet sin Asskeed, men Prygl. dets Sted. 5. At jeg skulde hare tilbudet ham et Huus paa mit Gods, og lovet at skaffe ham en smuk Pige til Kone. At jeg skulde have forlangt og modtaget 24 Rdlr. for hans Pas. 7. At han havde maattet sælge et Tombaks Uhr for Rdlr. til min Kudsk for at faae de 24 Rdlr. fulssamlet. Og 8. At jeg har givet ham Afskeed som Løber paa stemplet Papiir. Alt dette er den aabenbareste Usandhed og groreste Digt, som nogen Sinde har været fremsat; hvilket jeg kan som jeg agtede denne ublue Person det værdig, bevile med lovlig Tingsvidne. Serritzlergaard den 28 Decembr. 1784. Beenfeldt. a er i forestaaende Viborg Snapsting at be 400 Rdlr. komne til Laans imod godt Pant og gangbar Rente. Anviisningen gives i Aalborg Bogtrykkerie. E Omslags Termin imod forsvarlig 1ste Prioritets Pant og En Capital af 5 a 6000 Rdlr. kan udi førstkommende Viborg, gangbar Rente, bekommes hos Raadmand Kiær i Aalborg. Til Leie.
Jyske Efterretninger, 1785-01-07
Et stor Kornloft paa 14 Fag, er at faae hos E mig Eng. J. Brink, i Bispensgade Nr. 113. Et Huus i Nyegade, som nu beboes af Sr. Lars Jensen, er at faae til Leie og til Beboelse næstkommende Paaske Flyttetid, om Leien accorderes med Eieren. Aalborg den 7 Januar. 1785. B. K. Brodersen. Brigader Hallings Gaard paa Vestergade i Aalborg, er J got frisk Bøge Favnebrænde, samt extra gode Tagsteene, Muursteene og Monsteene til Kiøbs.
Jyske Efterretninger, 1785-01-07
D. 7 F. Paa Brigantin Skibet Wendelboe, som her ved Byen lige ud for vester Cours er beliggende, er sidste Nat gjort Jndbrud og ud af Logaret bortstiaalen: i kobber Kiedel med Dæksel 1 mæssing dito uden Dæksel 1 dito Gryde med Laag, 1 dito Casserolle 2 kobber dito 1 dito Fiskekiedel, 1 dito Olie Tragt.
Jyske Efterretninger, 1785-01-07
1 liden Kaffekiedel 1 Theekiedel, 1 til Smøræske 1 gammel tin Ølkande 1 jern Rist. 1 dito Pande, Og som Tyven formodentlig vil falholde det Stiaalne, saa skal jeg venligst bede alle forekommende derpaa at giøre Anhold og mig derom underrette. Og lover ellers den dette Tyverie kan opdage en Douceur af 10 Rdlr. og Navnet at fortie om forlanges. Aalborg den 30 Decembr. 1784. Lauriz Winde, Fra Bogtrykkeriet anvises Tieneste, til førstkommende Paaske i for en Dreng som har Lyst til at blive anbragt ved Penne og Juridiske Forretninger.
Jyske Efterretninger, 1785-01-07
Under 11. Julii d. A. er min Fader Hr. Niels Raae forhen i Provst over Hillerslev=Herred og Sognepræst til Ræhr Wixøe og Hansted Meenighed i Aalborg Stift ved Døden af gaaet, hvis Stervboe er tagen ved Samfrende=Skifte under lovlig Behandling; men da ingen fuldkommen Vished haves om Credi= og Debitorer, saa bekiendtgiøres herved, at en Samling er berammet her i Præstegaarden den 11. Februar. 1785, for Skiftet videre at befordre, til hvilken Tid Vedkommende behagelig vil anmælde deres Fordring eller Gield, anrørende saavel den geistlige Overformynderie som hvad øvrigt kan være at fordre eller gielde. Til behagelig Efterretning for Vedkommende som maatte være meddeelet Obligationer paa tilgodehavende Prioritet ime sal. Faders Stervboe mældes dette, at Enken er forundt Kongelig allernaadigst Bevilling paa Naadens Aarets Løb indtil 8 October førstkommende følgelig ingen Auctions Holdelse førend ved samme Tid, kan altsaa ikke forventes at nogen saadanne Forskrivninger blive udbetalt førend til Snapsting 1786, til hvilken Tid alle Vedkommende skal (næst Guds Biestand) nyde lovlig Fyldest. Ræhr Præstegaard den 21. December 1784. Paa min Moders og øvrige. Arvingers samt egne Vegne, A. Raae.
Jyske Efterretninger, 1785-01-07
Formedelst min Alderdom og deraf følgende Skrøbeligheder, de agter jeg underskrevne førstkommende 7. Januarii om Formiddagen Klokken 10 Slet, ved offentlig Auction at bortsælge mit tilhørende og iboende Sted, beliggende udi Nyegade her i Byen; thi vilde Liebhaberne behagentlig bemældte Tid indfinde sig udi mit iboende Sted hvor Auctionen skal holdes, da Conditionerne skal vorde bekiendtgjort. Aalborg den 22. Decembr. Thøger Fuur.
Jyske Efterretninger, 1785-01-07
Ja Povel Christensen af Wisborggaards Gods, som ongefær i halvtredie Aar efter udstanden Lære hos een i Fielraae paa Lindenborg Gods boende Snedker, har med fornyet Friehed opholdt sig, deels i Aalborg og deels i Hals, ved samme, steds værende Skibs=Tømmerpladser, er siden sidste St. Hansdag bleven usynlig og ikke at opspørge, saa efterlyses bemældte Povel Christensen (som formodes at have taget Arbeide paa et andet ubekiendt Sted) herved 3 Gange i Rad, med Tillæg strax at indfinde sig her paa Gaarden, og tilkiendegive hans Opholdssted, da han ellers og i andet Fald, som en Rømningsmand i Følge Anordningerne bliver anholdt og begegnet; hvorefter og saa de, hos hvem han for nærværende Tid maatte opholde sig, behagelig ville rette dem. Wisborggaard den 10. Decembr. 1784. Paa (S. T.) Hr. Kammerherre von Arenstorff, Vegne, P. Poulsen, Fuldmægtig.
Jyske Efterretninger, 1785-01-07
(Formedelst Forandring af Boepæl, agter jeg underskrevne af er bortsælge mit iboende Sted, beliggende i Skolegaden; samme er vel indrettet til Vertshuushold eller anden honet Familie samt en Deel Jndboe, og et complet Brændeviinstøi, tilligemed nogle Kar; hvilket tiener til Liebhabernes behagelige Efterretning. Aalborg den 21. Decembr. 1784. Jens Jørgen Bang. Paa min derom for Anna Jørgensdatter af Brundbye paa J Grevskabet Samsøe, allerunderdanigst giorde Ansøgning haver Hans Kongelig Majestæt den 26. Novembr. sidstleden, allernaadigst bevilget: "At hun maae indlade sig i andet Ægteskab, saafremt hendes for 10 Aar siden tilligemed en anden derfra Landet i en Baad afseglede og fra hende undvigte Mand, Jens Jversen Huusmand i bemældte Brundbye, ikke indfinder sig eller opdages inden 6 Uger, efterat hun i de Kiøbenhavnske Berlingske Tidender, og de Aalborgske Jydske Efterretninger, haver indkaldet ham. Hvilken allerhøieste Rosolution, som den 3. d. M. fra Hans Excellence Hr. Geheime-Conferenceraad og Stiftsbefalingsmand v. Brochenhuus og Hans Høiærværdighed Hr. Biskop Hee mig er tilkiendegivet, herved offentlig paa allernaadigst befalet Maade bekiendtgiøres, paa det benævnte Jens Jversen, om han endnu skulle være i Live, eller sig her i Riget opholde, da derefter allerunderdanigst kan vilde sig at rette. Aarhuus den 6. Decembr. 1784. M. F. Leschl. Syse Former af Tin, ligesaa gode som de indførte, forfærdiges og kan faaes for lige Priis som de udenlandske hos Anne Rodkier, sal. Christen Lemberg. Aalborg den 22. Decembr. 1784. Kandestøbers. Anledning af en Deel af de Hr. Creditorer i Hr. Frederich Møllers Opbudsboe i Kiærsgaard i Hellevad Sogn, som paa hans i den høie Landstings Ret, over sin Gield indgivne Fortegnelse findes anmældet, ikke efter forhen skeedte Jndkaldelser, under de holdte Forretninger i Opbudsboen ere fremkomne med deres Tilkrav; blive de herved i de Aalborgske Jydske Efterretninger 3 Gange efter hinanden bekiendtgjort: at denne Opbudsboes ydermeere Behandling, er udsadt til den 15. Februar. 1785 og da bestemt at foretages om Formiddagen Klokken 10 Slet i Kiøbmand Hr. Agerbechs Huus i Hiøring, hvor saavel de behagelig ville fremkomme og anmælde deres Fordringer item samme behørig at Ligitimere, som de øvrige Hr. Creditorer der allerede have mældt sig, enten selv eller ved Befuldmægtigede, for at anhøre hvad hidtil passeret er, og afgive deres Betænkninger og Tilstaaelser angaaende de paa Boet indkomne Gields Fordringer og Regninger med hvad meere fornødent maatte eragtes. Asdahl og Kiølschegaard den 14 Decembr. 1784. Christen Boerup. Peder Jensen. NB. H.
Jyske Efterretninger, 1785-01-07
hvem som maatte behøve et godt kobber Bræn) viinstøi ganske nyt, Kiedelen ongefær paa 3 Td. Rum, og Hat, Laag og Piber derefter, tillige med et godt nyt Mærskekar, paa 24 Tdr. Rum, og et mindre dito paa 5 Tdr. begge af godt rød fyrre Træe, og med et jern Baand neden om hver, hvilke altsammen er at bekomme for billig Kiøb underhaanden hos N. Taaning, udi Hobroe.
Jyske Efterretninger, 1785-01-14
Cadix den 25. Novembr. Natten imellem den 14 og 15 tildrog sig for Havnen. her i Bugten den Ulykke at tre franske og spanske Skibe geraadede i Brand, og brændte af lige til Vandet. Men derved er intet Menneske omkommet, uden en SkibskokJlden opkom i det franske Skib le Sexieur, paa 650 Tønder, dette tændte det spanske Skib Johan Baptista, og derfra udbredte Luen sig til det spanske Koffardieskib Solidad.
Jyske Efterretninger, 1785-01-14
Madrid den 30 Novembr. Her er udkommet en Kongelig Forording mod den Aager, som nogle Negociantere hidindtil have tilladt sig, da de gave dem, som søgte Penge hos dem, vel en Deel deraf i reede Myndt, men Resten i slette og til vilkaarlig Priis ansatte Varer, men toge dog Beviis som om alvar udlaant i reede Penge, for derved at tilvende sig en utilladelig Fordeel, hvorved de ofte ganske ødelagte deres Debitorer, i Steden for at hielpe dem.
Jyske Efterretninger, 1785-01-14
Livorno den 3 December. Vi leve her i store Forventninger i Henseende til Keiserens Fordring paa Seilads paa Schelden, og Hollændernes Væggring, som paa en Tidlang har lovet saa alvorlige Fiendtligheder, da et formeligt Fredsbrud nødvendig maae have betydelig Virkning paa Handelen i Niddelhavet og uden for.
Jyske Efterretninger, 1785-01-14
Den 1. Dec. ankom det danske Skib Rigsgreve der bach, Capit. Niels Sørensen fra Amsterdam i 74 Strædet i 49, og fra Genua i 5 Dage, med Stokfisk, Jern Staal, Hør og andre Varer.
Jyske Efterretninger, 1785-01-14
Donau den 15 Decembr. De uhørte Gruesomheder som Vallacherne have begaaet, ere saa afskyelige, at man neppe skulde troe, at noget Menneske kunde have begaaet dem. En vis Adelsmand spekkede de levende med Flesk og lode ham steges lidt efter lidt ved en sagte Jld. Paa hans frugtsommelige Hustrue opskar de Bugen, og kastede hende siden tilligemed Fosteret levende paa Jlden. Af Protestanterne have de skikket 2de Præster paa den gruesomste Maade ind i Ævigheden.
Jyske Efterretninger, 1785-01-14
London den 17. Decembr. Sidste Fredag den 10. huj. blev Capitain Mackenzen, forhen værende Commendant paa Fæstningen i Morre paa de africanske Kyster, dømt fra Livet, fordi han havde ladet en gemeen Soldat, som adskillige Gange havde deserteret fra Fæstningen, binde fast til Mundingen af en Kanon og skyde ud i Luften, uden foregaaende Krigsret. Soldaten skal have havt samme Navn, som Capitainen og allerede engang tilforn været kiendt fra Livet for Hestetyverie, men blev benaadet og skikket til Africa. J Vidne=Forhøret blev blandt andet vidnet, at Capitainen neppe havde vildet tilstaae ham 20 Minuter til hans Forberedelse, og at Delinqventen kort førend Signalet til at løsne Kanonen blev givet, havde raabt: Tyran! du faaer altsaa din Villie opfyldt ved min Død. Cammerater lever vel! Alle de Gruesomheder General Matthews endog maatte udstaae i sit Fangenskab hos Tippo Saib, vare dog kun en Giengield for hans brugte Omgang, da han havde indtaget Fæstningen Onore paa den malabariske Kyst eftersom han der lod heele Besætningen nedsable, Fruentimmerne ei engang undtagne, og de ældste Braminer, som Jndianerne næsten tilbade.
Jyske Efterretninger, 1785-01-14
Ved Ritten i Kings=Bench havde vi i forrige Uge saa besynderligt og sælsom: et Optrin, saa at man neppe sin der dets Lige paa Theatret. En Herre af Anseelse og Formue i Staden reiste for nogen Tid siden tilligemed sin Frue, et Barn og en Pige herfra til Provindsen Wales Neppe var han afreist, førend han skikkede Pigen tilbage under Paaskud af, at de havde glemt noget vigtigt, og fortsatte Reisen alene med Kone og Barn. Efterat han havde i nogen Tid opholdet sig i Wales, kom han tilbage i dyb Sorg, og mældede sin Kones Forældre og Slægtninge, at han havde været saa ulykkelig at miste baade sin Kone og sit Barn ved Dødsfald. Hendes bedrøvede Slægtninger udspurgte ham nøie om alle Omstændighederne ved hendes Død, og da han ikke fuldkommen tilfredsstillede dem ved sit Svar, fattede de naturliqviis Mistanke til ham, og søgte ved Retten i KingsBench om, at Manden maatte tilholdes at give nærmere Oplysning om hans Kones Død. Dette skeete. Den Afdødes Fader, Moder og heele Familie indfandt sig paa den bestemte Dag for Retten, men bleve heel forskræk kede da de saae Manden komme ind af Døren, med hans Kone, som han havde udgivet for død. Heele Rettens Forsamling faldt i Afmagt. Dommeren spurgte den fra Døde opstandne om hendes Fraværelse havde være frivillig, og hun svarede: Ja, og at hun havde intet at klage Dommeren spurgte videre om hun virkelig var gifter med hendes Mand, og hun svarede, at hun ansaae det for unødvendigt at besvare dette Spørgsmaal. Da man igjen spurgte om hun vilde blive hos sin Mand eller gaae hiem med hendes Forældre, svarede hun, at hun vilde blive hos hendes Mand og gik derpaa bort med ham Enhver er begierlig efter at see denne Hemmelighed opløst, da ingen kan begribe, hvorfor denne Kone vilde spille en Afdøds Rulle.
Jyske Efterretninger, 1785-01-14
En Friseur som nyelig var bleven givt, begik sidste Onsdag et besynderligt Mord af Jalousie. Et ungt Menneske som kom ind i hans Boutique, pralede, medens han lod sig rage, af en Kierligheds Gunst en smuk Kone havde viist ham Aftenen tilforn, han beskrev tillige Konen og Stedet hvor hun boede saa omstændelig, at den skinsyge og mistænkelige Friseur ikke kunde andet end troe, at det var hans egen Kone, og skaar derfor Halsen over paa den ne ubetænksomme Sladdrer fra det ene Øre til det andet Nederelven den 27 Decembr.
Jyske Efterretninger, 1785-01-14
De sidste italienske Efterretninger mælde, at den berømte engelske Commodore King, som havde været med paa den sidste Reise omkring Verden, under Cook og Clarck og som efter disse 2de Mænds Død havde ført Skibe. Resolution og Discovery igien til Engeland er til anseeligt Tab for Videnskaberne, død i Ninza, hvor han forsit slette Helbreds Skyld, havde opholdet sig siden sidste Høst.
Jyske Efterretninger, 1785-01-14
Skrivelse fra Paris af 27 Decembr. Krigs Udrustningerne vedvare, ligesom at Krigen var for Døren, og dog taler man om at beholde Fred, og om en Congres J det mindste vil man forsikkre, om det og virkelig skulde komme til Krig mellem Østerrig og Holland vil Frankerig i den første Campagne endnu ikke agen offensive mod Keiseren.
Jyske Efterretninger, 1785-01-14
Holland den 28 Decembr. Courerernes Afvexling i Haag er overmaade stor. Besynderlig ankommer mange Franske Coureer, hvis Depescher holdes meget hemmelige, man formoder at samme indeholde Forslage om at giøre Forliig med Keiseren. Commandanten for Dragon=Garden, som er kommen fra Leyden til Haag, har erholdet Ordre fra Holland og Westfrisland, endelig at udsige, hvad der har tildraget sig med Escadronerne af hans Regiment, siden de ere uddragen fra Leiden. Man har nemlig raabt: Lev Oranien; man har ogsaa baaret Cocarder paa Hatten, af Orangefarve, hvilket ved en besynderlig Placat blev forbudet.
Jyske Efterretninger, 1785-01-14
Wien den 29. Decembr. Med første skal 1500 antagne og prøvede Feldskiærer, gaae herfra til Nederlandene.
Jyske Efterretninger, 1785-01-14
Man siger, at Phalsbayern, Würtemberg og nogle andre Fyrster ville fremstille en Armee paa 40000 Mand til keiserlig Tieneste. Dette Rygte fornyer sig ogsaa at 75000 Mand Russer skal rykke ind i Gallicien, for at tiene Monarken i forehavende Dispositioner.
Jyske Efterretninger, 1785-01-14
De tvende Regimenter Preis og Teutschmeister, som ere paa Marschen til Nederlandene, have en Krigscasse hos sig paa 5 Million Gylden.
Jyske Efterretninger, 1785-01-14
Haag den 1. Januar. Man forsikkrer at Generalstaterne vil begiere 25000 Mand Tropper af Kronen Frankerig i Hollandsk Sold til at forsvare Mastricht, paa det, at man andre Steder kunde bruge de Hollandske Tropper. Staterne af Holland, have bevilget at oprette et Jægerkorps under Hr. Weissenbach. Generalstaterne have ogsaa samtykt Planen at bevæbne Bønderne, som ligger omkring Mastricht og ved Over=Maas.
Jyske Efterretninger, 1785-01-14
Utrecht har i nærværende krigerigske Tider fastsat maanedlige Bedestunde for at anraabe Gud om at bøie Hs. Keiserl. Majestæts Hierte til Fred, at redde Fædrenelandet, og at skienke Overhovederne i samme den fornødne Klogskab.
Jyske Efterretninger, 1785-01-14
Frankfurt den 1. Januar. Det er tilforladeligt at Regimentet Migazi, hvoraf den første Bataillon allerede var sadt over Rhin, har faaet Contraordre at gaae tilbage til Altbreisak. Den anden Bataillon gaaer tilbage til Freyburg.
Jyske Efterretninger, 1785-01-14
Aalborg den 14. Januar.
Jyske Efterretninger, 1785-01-14
Til Hielpe=Cassen.
Jyske Efterretninger, 1785-01-14
Den 13 hujus befandtes ved Cassens Aabning i Papiir med Hosskrivt: Psal. 86. v. 11.
Jyske Efterretninger, 1785-01-14
Jndsendt .Er For hvilke paa de Fattiges Vegne allerskyldigst takkes.
Jyske Efterretninger, 1785-01-14
Døde. Den 27 Decembr. paa Urup Hr. Etatsraad Caspar Peter Rothe, var fød i Randers den 6. Maji 1724. blev Byefoged i Skive 1758, hvilket Embede han siden resiguerede, Vice Lansdommer i Nørre Jylland 1761.; i Aarhuus Mads Rasmusen Giedings Enke, Maren Jensdatter, 87 Aar. Den 31. Borger Sr. Søren Sørensen, 72 Aar. Den 3. Januar. Micheel Christensen Pottemager, 46 Aar; Peder Ladorph Møller, 40 Aar. Den 4. Bager Søren Lihmes Hustrue Margrethe Henrichsdotter, 64 Aar. Den 6, her i Byen funden meget hastig død paa Gaden Provos Friderich Wilhelm, 34 Aar; Ole Pedersen Kornmaalers Søn, Lars Olesen, i sit 5. Aar. Den 8. Feldtbereder Peder Sparres Datter, Zille Marie Pedersdatter, 6 Aar. Den 9 Maren Jensdatters Søn, Jens Bergener, 7 Aar. Den 12. Christen Christensen Horns Søn Albret Hornsen, 9 Aar.
Jyske Efterretninger, 1785-01-14
(J Ondsdags Aften fik vi 2 Kiøbenhavns Poster.)
Jyske Efterretninger, 1785-01-14
Bekiendtgiørelse. Jee forhen i disse Blade bekiendtgjorte Af NB. O og Tilgangs=Lister, som de Herrer, Provster og Præster behøver til Extra-Skattens Oppebørsel i indeværende Aar, kan nu stedse faaes til Kiøbs her i Bogtrykkeriet.
Jyske Efterretninger, 1785-01-14
Hos mig er at bekomme gode Planker af 2 Tommer tyk og 12 og en halv Alen lange, saa og nogle halvanden Tom tyk 11 og en halv Alen lange; tilligemed 2de fuldkomne Liig, stene af beste Sort, samt en stor jern Vindovn med jern Fod. Aalborg d. 13. Januar. 1785. Anna Kirstine, sal. Hiettings.
Jyske Efterretninger, 1785-01-14
J allerunderdanigst Følge Hans Kongelige Majestæts allernaadigste Bevilling, Ord til andet saaledes lydende: C. 7. 1784. Fire Rigsdaler. Vi Christian den Syvende, af Guds Naade Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmersken og Oldenborg, giøre alle vitterligt: At Vi efter forrige Borgemester, samt Bye= og Raadstueskriver i Vor Kiøbstad Viborg, Niels Høeg, hans herom allerunderdanigst giorte Ansøgning og Begiæring, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at han udi de Kiøbenhavnske Berlingske Tidender, de Aalborgske Jydske Efterretninger og den Viborger, Samler, samt Altonaiske Mercur, 3 Gange efter hinanden maae indkalde alle dem, som formeene sig at have noget hos hannem at fordre, i Henseende til bemældte hans forhen havte Borgmester samt Bye- og Raadstueskriver Embede, at indfinde sig hos hannem inden Aar og Dags Forløb, for at anmælde og beviisliggiøre deres havende Krav, og at saa dan Jndkaldelse i Aviserne maae ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven, dog skal denne Vores allernaadigste Bevilling læses ved Byetinget og Raadstue=Retten i bemældte Viborg; hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette, og for Skade at tage vare. Givet paa Vort Slot Christiansborg, " udi Vores Kongelige Residentsstad Kiøbenhavn den 31 Decembr. 1784. Under Vort Signet; (L. S.) Efter Hans Kongelig Majestæts allernaadigste Befaling. Luxdorph. P. Aagaard.
Jyske Efterretninger, 1785-01-14
Forrige Borgemester, samt Bye og Raadstueskriver i Viborg, Niels Høeg, Bevilling ved Proclama i Aviserne, at maae indkalde dem som have noget hos ham at fordre, i Hen figt til bemældte hans forhen havte Embeder. Bliver alle og enhver herved 3 Gange indkaldet, som maatte formeene at have nogen Prætension til mig i navnlige Tilfælde, af det ommældte mine forhen havte Embeder her i Viborg, for min Embeds Tid, har kundet vedkomme, eller deraf dependeret, for sligt hos mig at anmælde og beviisliggiøre for alt, inden den ved Loven og allerhøistbemældte Bevillings benævnede Tid, og i Mangel deraf, at have forliist al Ret til noget derfor hos mig, Hustrue og Arvinger, fra den Tid af, at søge eller paastaae. Viborg den 8 Januar. 1785. N. Høec. blandt alle de Dumdristigheder som öves af ondskabs i fulde og forverne Mennesker, kan vel ingen være större, end at belyve en Mand offentlig i Trykken for Publicum, denne Uforskammenhed har Engelbrecht, Maria Stokkenbech havt, ved at udgive sine saa kaldede mærkværdige Begivenheder som forklædt Skrædersvend under Navn af Gottfried Jacob Fichsted, naar hun fortæller: 1. At jeg havde seet hende paa Paraden i Horsens og givet een af Serritzlefgaards Godses unge Mandskab for hende til Regimentet der. 2. At have eene oppasset 12 Heste og 1 Hingst i 4 Uger. 3: At have lidt meget Ondt, og faaet mange Hug forat lære at ride. 4. At have tient mig som Löber i 3 Fierdingaar, og ei at have kunde faaet sin Afskeed, men Prygl dets Sted. At jeg skulde have tilbudet ham et Huus paa mit Gods, og lovet at skaffe ham en smuk Pige til Kone. At jeg skulde have forlangt og modtaget 24 Rdlr. for hans Pas. 7. At han havde maattet sælge et Tombaks Uhr for Rdlr. til min Kudsk for at faae de 24 Rdlr. fuld samlet. Og 8. At jeg har givet ham Afskeed som Løber paa stemplet Papiir. Alt dette er den aabenbareste Usandhed og groreste ligt, som nogen Sinde har været fremsat; hvilket jeg kan som jeg agtede denne ublue Person det værdig) berile med lovlig Tingsvidne. Serritzlevgaard den 28 Decembr. 1784. Beenfeldt.
Jyske Efterretninger, 1785-01-14
Ja jeg nu i nogen Tid har havt adskillige honette og brave Folkes Børn i mit Huus under Jnformation og nogle tillige i Kost, saa har jeg, paa det de kunde giøre desbedre Fremgang og lære hvad der henhører til alle Slags Fruentimmer Pynt og Prydelse efter Moden og den nyeste Facon, antaget et Fruentimmer i mit Huus for derudi at være mig behielpelig. Vil derfor fremdeles have mig recommenderet til det Beste. Jeg boer paa Vester=Gade Nr. 31. Aalborg den 12. Januar. 1785. Edel Christina Lange, salig Winthers. Ja det er besluttet at den Mængde af gode og velbrændte 1 Tag= og Muursteene, som findes ved Baggesvogns Tegl verk maae bortsælges paa følgende Vilkaar, at hvem som behager at antegne dem for et vidst Tal inden Februar. Maaneds Udgang og siden efter lade dem afhente til April Maaneds Udgang kan faae hver 100 Tagsteene for 8 Mark 8 s. De som tager 5000 heelbrændte Muursteene faae i Kiøbet 500 stk., og de som tager 10000 faae 1000 i Kiøbet, og halvbrændte Muursteene a 1000 sikk. for 5 Rdlr., dog betales de sædvanlige Talpenge aparte. Baggesvogn den 13 Januar. 1785.
Jyske Efterretninger, 1785-01-14
Efter Vedkommendes Forlangende bliver ved Hirtzhal paa offentlig Auction bortsolgt Onsdagen den 19. Januarii den, fra det ved bemældte Hirtzhals indstrandede Brig, SkilVolfhart kaldet i landbiergede Taqvelagie, bestaaende af Aukere, Ankertouge samt videre løbende Redskaber tilligemed 2 stil Seil, hvilket alt findes meest nydt og ubeskadiget. Saa snart ovenmældte er bortsolgt bliver, ligeledes strax derefter bortsolgt omtrent 250 Tdr. Rug, som fra samme Skib er i landbierget og oplagt paa Asdahl og Horne Kirke=Lofter. Hiøring den 1. Januarii 1785. H. J. Høyer. Commissionair.
Jyske Efterretninger, 1785-01-14
hos Klokker Milling kan endnu faaes Lodseddeler af det