JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1830-09-23
Løverdagen den 9de October førstkommende, Formiddagen 12 - 1818 a 19. Kl. 11, fremlægges den forfarede Repartition i at Henriette Wilhelmine Rans Boe, Den Kongelige Lands Over= samt Hof= og Stadsrets Skiftecommission Kiøbenhavn, den 20de September 1830.
Berlingske Tidende, 1830-09-23
Auctioner over grönlandske Producter, I Løbet af October Maaned agter den grönlandske Handel, paa ad vanligt Sted, at lade bortsælge ved tvende Auctioner, et Partie ly og brun Sæltran, samt Skindvare af forskiellig Slags tilligemed reen Edderduun m. m. Dagen naar Auctionerne afholdes saavel som Qvantiteterne og Sortementerne vise nærmere blive anmeldte.
Berlingske Tidende, 1830-09-23
Trykfeil i No. 153, anden Spalte Forandning læs Forandring: 4de Spalte: Aiclamationer læs: Acclamationer: 5te Spalie i læs ei, 5te Spalte under Stokholm gjøre læs giør, 6te Spalte Angouleme læs Angouleme.
Berlingske Tidende, 1830-09-27
udenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1830-09-27
Petersborg, den 15de September. Den pestilentialske Cholera morhus har nyelig raset i adskillige Distrikter i det sydlige Rusland. J Tiflis bleve i de først Dage af August 579 Personer haardt angrebne, af hvilke 23. døde. - J Astrachan var Mortaliteten endnu større, ikke mindre end 20 Personer døde paa een Dag. Gouverneuren i Astrachan og hans Søn vare blandt Sygdommens Offere. Denne Cholera morhus, som 1827 udbrød i Indien, er over Persien trængt ind i vore sydlige Provindser. Den grasserer Astrachan, ved Caucasus, i Elisabethpol, Saratof, Tscharizio, nogle Districter af Symbaks, og i Stanizzen Katschatinskaja ved Donfloden. J Astrachan ere foruden Gouverneuren, hans Søn de fleste Politieofficiantere blevne dens Offere. Et tilstrækkeligt Antal Læger er allerede sat i Virksomhed, for at standse dette Onde paa selve Stedet. De Karavaner, som ankomme til Oren burg, underkastes en stræng Qvarantaine, og to, fra Bucharie, og Khiwa, som vare bestemte til Nischnei=Novgorod, hvoraf den ene havde 1,000 Kammeler, den anden bestod af 3155 Kameler og 1200 Kjøbmænd med deres Tjenere, have overstaaer deres ved Bredderne af Søen Steboutschie og Jtelfloden, Første Gang benyttes de kirgisiske Kosaker, til at danne en Sundheds-Cordon.
Berlingske Tidende, 1830-09-27
Ægina, den 28de Juli. Siden den 14de d. M. fortærer en frygtelig Jldebrand for vore Øine Olivenskoven paa Athens Slette, dennes Rigdom og Prydelse. Beyen føier ingen Foranstaltninger, til at standse dette Onde, som han dog gjorde for 20 til 30 Dage siden, med da var Høsten endnu paa Marken, og alle Agrene vare tilsaaede for hans Regning. Denne store Jldebrand opkom paa den Side hvor Kamatera ligger, paa Veien til Theben. Vinden blæste at Nord og var meget heftig; Jlden udbredte sig hurtigt fra den ene Ende af Skoven til den anden. Vi betragte her med Bestyrtelse de store Røgstytter, der stige op mod Himmelen. Vinden driver dem ud over Havbugten, indtil de standse ved Trøge, nes Bjerge. Nok en Jldebrand er til samme Tid udbrudt i Dio nissi, norden for Kephissia; vi kunne see den herfra; man kan befrygte samme Ulykke i Olivenplantagerne ved Pelika, Marussi- og Kalandria, som for den store Skov. Vore Demogeronter hav indgivet en Beretning derom til Præsidenten Der er ingen Tvivl, om, at onde Mennesker ere Skyld i denne Ulykke. En stor Deel af Olivenskoven ligger i Aske, og man forsikkrer, at ingen af de foregaaende Jldebrande har været saa ødelæggende. Efter Forlydende har den Deel, som strækker sig fra Vonno til Phaler, lidt meget. Antallet paa de Olietræer, som paa Athenens Slette bleve et Rov for Luerne, angives til 50,000. Jlden begyndt paa Minidis Slette og udbredte sig gjennem Skoven forbi Academiet. Ved Hadschi Alis Huus standsede Branden. Megen Øde læggelse har ogsaa fundet Sted i Skovene paa Bjerget Parnette Berlin, den 9de September.
Berlingske Tidende, 1830-09-27
Efterretningerne om Folkegjæringer i Nederlandene, Tumulten i Aachen, og derpaa om Bevægelserne i Elberfeld, Hamborg, Cassel og Leipzig, opvakte her i det første Øjeblik et meget foruroligende Indtryk. Dog beroligedes Gemytterne atter, da man ved senere indløbne Efterretninger meer og meer blev overtydet om, at hin Optrin burde ansees som pøbelagtige Uordener, og at de i det mindste i Tydskland, ikke havde nogen politisk Tendents. En hver maa ansee det for meget hensigtsmæssigt, at Autoriteterne ved Rhinen skyndsomst have sendt en tilstrækkelig militair Magt til de vigtigste Punkter, da det ved saadanne Leiligheder kommer saa meget an paa, strax i Begyndelsen, at handle med Eftertryk Ligeledes kan det kun ansees som en viis Forsigtighed, som Conjuncturerne retfærdiggjøre, at Tropperne i vore westphalske og rhinske Provindser forstærkes. Tre af vore Armeecorps, dog ganske paa Fredsfod og kun med den sædvanlige Styrke, drage, derfor efterhaanden ind i nye Cantonnements mod Vesten. Det er ugrundet, at disse Tropper skulle opstilles som et Observations Corps mod den franske Grændse; de skulle fordeles i Provindserne De store politiske Forhold synes iøvrigt allevegne, at jævne sig saaledes, at Freden vedligeholdes. - Hs. Exc. Geheimeraad Alerander v. Humholdt besøger dennegang ikke Naturforskernes Møde i Hamborg, men foretager, efter Forlydende, en Reise til Paris.
Berlingske Tidende, 1830-09-27
Paris, den 16de September. J Frankrige ere efter den nyeste Census 1,098,847 Grundejere; af disse vare ifølge de samse Ordonnancers Bestemmelse kun 2,406, men efter den ny Valglov 9,615 berettigede til at vælge Deputerede.
Berlingske Tidende, 1830-09-27
Frankrige kan nu i paakommende Tilfælde reise en Armee paa 850,000 Mand, af 18 til 30 Aars Alder. Titelen 7de Franskes Konge, var den, under hvilken Ludvig XVI aflagde Eden til Nationen ved Foederationsfesten 1790. Derefter tog Lafayette Eden af Nationalgaden: "at være Nationen, Loven og de Franskes Konge troe.
Berlingske Tidende, 1830-09-27
Brussel, den 21de September. Almuen her kan ikke længere holdes i Tømme. Meget Blod er udgydt mellem Pøbelen og Borgergarden. Almuen vil ikke længere erkjende Regjeringscommissionen, fordi man har sat den Hovedet, at Kongens Tale ikke er gunstig for Belgien; det vi nu fortsætte Revolutionen, og foran selve Raadhuset oplæste Folkevennerne, en Protestation, som modtoges med et tusinde Gange, gjentaget Hurra. Commissionen skal hidkalde alle de sydlige Provindsers bevæbnede Patrioter, og den spørger paa sin Side; Hvorfra skulle vi tage Brødet fra til saa mange? Den 20de bekjendtgjorde Commissionen en Proclamation for at berolige Gemytterne, men forgiæves, neppe var den opslaaet, før den blev revet ned; derpaa brøde nogle Personer ind i Raadhuset, medens andre vilde afvæbne Borgerne; Allarmmarschen sloges, der blev skudt og Pøbelen joges ud af Portene, hvor den kan komme til Befindelse.
Berlingske Tidende, 1830-09-27
London, den 14de Sepæmber. Den berømte Huskisson, en af Englands værdigste Statsmænd, som ved en saa sørgelig Død nyelig omkom, begyndte sin politiske Bane under den franske Revolution, i hvilken har tog virksom Deel; en føje Stund efter hans Tilbagekomst til England kom han i et nøje Forhold til Statsminister Pitt og dennes Ven, Hr. Dundas (siden Lord Melville), hvis Privatser, cretær han siden blev. Denne Forbindelse bragte ham ind i Parlamentet, hvor han næsten uafbrudt beholdt sit Sæde først for Morpeth, siden for Lisleaard. J Aaret 1802 stred han med Dhrr. Spencer Smith og Trevanion ved Parlamentsvalget for Dover men faldt igjennem. J Aaret 1823 blev Huskisson Præsiden for Handelscommitteen og Marinens Skatmester, i Aaret 1825 Minister for Colonialanliggenderne, hvilken høje Post han resignerede i Mai 1828, da han traadte ud af Ministeriet. Da Englands udmærkede Statsminister Canning opgav sit Sæde i Parlamentet for Liverpool, valgtes Huskisson til hans Eftermand og vedblev at være Liverpools Repræsentant indtil hans Død. Med store Talenter forenede han den reeneste Villie til det Sandes og Rettes Fremme; han var en liberal Statsmand, af ustrømtet Fæderne, landskjerlighed, af usvigelig Retsindighed, af sand Gudsfrygt, som styrkede og trøstede ham i hans smertefulde Dødsstund. Jkke mange af Englands Statsmænd i den nyere Tid have efterlade et saa uplettet Rygte, et saa hæderligt Eftermæle, som Huuskisson. Velsignelse skal derfor være over hans Minde, Hannover, den 14de September. Ogsaa her har været nogen Bevægelse blandt Almuen, med som kun har indskrænket sig til blotte Pøbelexcesser, en Hob af omtrent 300 Mennesker havde samlet sig Løverdagen den 12te d. M., om Aftenen og truede med at opbryde Kornmagasinet, hvilket forhindredes ved vor agtværdige Stads-Directeur Rumanns Bestræbelser. Kl. 11 var Roligheden tilvejebragt og er siden ikke forstyrret.
Berlingske Tidende, 1830-09-27
Schwerin, den 21de September. En Pøbelhob havde faaet i Sinde, at storme Mynten og rande der værende Penge, omtrent 160,000 Rdlr. og satte til den Ende Jld paa et Baghuus. Ved de Militaires og Brandfolkenes forenede Bestræbelser dæmpedes Jlden. Commandanten opfordrede forgiæves til Rolighed; Pøbelen rev Brostenene op og kastede dem efter Soldaterne, medens den raabte: Leve Storhertugen. Tilsidst maatte man give Jld, hvorved Pøbelhober sprængtes. Da Garnisonen, formedelst de mange Permitteerte er meget svag, have 600 Borgere, og deriblandt Statens fornemste Mænd, meldt sig hos Commandanten til at gjøre Tjeneste i For ning med de Militaire, og ere blevne forsynede med Vaaben, Roligheden er vendt tilbage, saa at en hidcommanderet Gardebataillon fra Ludvigslust endog har faaet Contra-Ordre. Schwerin, den 22de September.
Berlingske Tidende, 1830-09-27
Roligheden, som her var bleven forstyrret af den laveste Pøbel er nu fuldkommen gjenoprettet. Flere af Hovedmændene for Oprørerne, som kun havde til Hensigt at plyndre Mynten, bragtet i Gaar i Arrest.
Berlingske Tidende, 1830-09-27
Sachsen, den 12te September. Efterretningen om Uroelighederne i Dres den har paa adskillige Steder avlet lignende Optrin. Saaledes sammenrottede Pøbelen i Chemnitz sig den 10de d. M. om Aftenen; henimod Kl. 8 brød den ind i en Kjøbmands Huus paa Torvet, hvor den ranede og molesterede under et græsseligt Hviin, udplyndrede aldeles et Bijouterie=Oplag, som tilhørte Handelshuset Rampano- og mishandlede Ejerne paa en oprørende Maade. Da intet Militair var i Byen, og Politiets Styrke kun er ringe, saa havde denne vilde Hob saameget friere Spillerum for sin Tøilesløshed, Nu er et Detachement Cavallerie og Infanterie fra Zwickau rykke ind i Byen, som i Forbindelse med de af de velsindede Borgere opganiserede Patrouiller, vedligeholder Orden og Rolighed. Lignende Optrin fandt Sted i Altenburg den 12te d. M. Mængden, som synes formeret betydeligt ved Tilkomne fra Landet, trængte sig sammen i Gaderne, ødelagde paa en gruelig Maade Alting i de fornemste Embedsmænds Huse, drog derpaa mod Slottet, hvorden tvang Hertugen til at begive sig til Raadhuset og love en Forandring i Regjerings-Systemmet og Ophævelsen af Kjød= og Formalings=Afgivten. Stormen lagde sig først, da Borgerne for enede sig for at beskytte Personer og Eiendom, efter at de i Begyndelsen havde maattet anstille sig som Oprørernes Venner, kaldet dem Befriere a. Tilsidst lykkedes det at faae fat paa nogle af Hovedmændene, som bragtes til Fæstningen Leuchtenburg.
Berlingske Tidende, 1830-09-27
Algier, den 8de September. Vi ankom hertil efter 6 Dages Reise, General Clauzel begarsig først ombord til Admiral Duperre og derpaa til Hr. Bourmont, der overdrog ham Commandoen, som han i 3 Uger havde ført i Henrik V. Navn. Vi have funden Hæren i den værste Tilstand. Man forestille sig, at Soldaten ikke har anden Seng, end den hede Jord, og lever af Brød, som vore Tiggere ikke vilde tage imod ; dertil kommer, at Ordenen i Hæren er tilintetgjort, thi Bourmont har ikke seet den siden hans Indtog i Kassauba. Der var dog et uhyre Forraad af Uld og Linned, som man havde kunnet gjøre Madratser af, og Landets Korn er fortræffeligt; men enhver har kun tænkt paa sin private Fordeel. En almindelig Promotion vil finde Sted, for at udfylde Hullerne. Alle Officerer antage, at Skatkammeret hemmeligt en plyndret; Overgeneralen opretter en Undersøgelses-Commission. Cantonnements skulle indrettes for Tropperne, og Høiderne omkring Algier forsynes med Blokhuse til Soldatens Bedækning; da Regntiden nu nærmer sig og Barbarerne myrde vore Folk (for nyligt en Oberst) tæt udenfor Portene. Bourmont har ladet rømme Bona, hvor Folket var stemt for os, og ladet Forterne sprænge i Luften, uagtet Jndvaanerne firede vore Grenaderer ned af Vol denne i Touge, for at redde dem fra Kabylerne, som forfulgte dem lige ud i Vandet og havde den Kjækhed, at lade sig støde ned paa vore Kanoner. Alle Officerer have med Enthusiasme svoret de Franskes Konge Troskab (med Undtagelse af nogle af de Fornemste, som have taget deres Afskeed) og denne lykkelige Stemning, samt Overgeneralens Berømthed, har havt megen Jndflydelse paa Maurerne: de synes nu, at ville træde over paa vor Side og at fatte Tillid til, at vi nok ville vide, at beskytte dem imod Beduinerne og Kabylerne. Vi have faaet Breve fra to Stammehøvdinger, som have jaget Tyrkerne ud af Metijah, en lille Bye hiinsides Atlas, saa Mile fra Belida, (hvilken sidste de havde besat, Jmidlertid fatte vi ingen Tiltroe, før vi have modtaget Gidsler, Generalen forbereder en Recognoscering imod Bona og Oran Vi organisere 2,000 Maurer i Egnen heromkring, som kunne blive os meget nyttige, til at observere Kabylerne og tjene som Linie imellem dem og os.
Berlingske Tidende, 1830-09-27
Admiral Duperre har taget Afskeed med General Clauzel; Flaaden er under Seil i Dag og i Morgen er Armeen overladt til dens egen Kraft. Var dette skeet 10 Dage før, kan man ikke vide hvad Følgen vilde være bleven. Nu er Sagen ganske naturlig. Vi faae Flaaden at see igjen til Foraaret; i ethvert Tilfælde blive fire Fregatter og nogle Brigger tilbage til Krydsning; flere ere ikke heller nødvendige.
Berlingske Tidende, 1830-09-27
General Bourmont seilede fra Algier den 3die Septbr. ombord paa et Coffardieskib; Admiral Duperre havde afslaaet ham et af Statens Skibe, til at føre ham andetsteds hen, end til Frankrige.
Berlingske Tidende, 1830-09-27
Efterretninger af blandet Jndhold. (Slutningen af det i sidste No. afbrudte Stykke.)J Aaret 1792 kom Talleyrand til England i en hemmelig Mission. Det er vanskeligt at gjette hvad dens Hensigt har været, eller hvem der anledigede den. Hos det jacobinske Partie i Frankrige var han mistænkt for at være en Royalist, og Royalisterne i England erklærede ham lydeligen for en Jacobiner Sandsynligviis havde han ikke synderlig Jnteresse for noget at begge Partier, men, ifølge hans sædvanlige Beregnings-System, havde han besluttet at iagttage Begivenhedernes Fremskriden, og erklære sig for det Partii, der omsider seitede; dersom han imidlertid har havt nogen Prædilection for nogetsomhelst Partie, saa har dette ufeilbarligen været det demokratiske. Efter Ludvig Kl. Henrettelse blev han i England som Republikens Agent og havde det Hverv at underhandle mellem de Kongemordere, hvis Repræsentant han var, og de Misfornøiede i England. Han beklagede at de engelske "Liberale" vare meget egennyttige, og at Jngen vilde gjøre et Skridt til Fordeel for det almene Anliggende inden han havde faaet Penge forud; den brittiske Nation plejede Talleyrand derfor at kalde "mercenaire." De franske Emigran, ter, der opholdt sig i England og havde bevogtet hvert af hans Skridt, denoncerede ham omsider for den engelske Regjering, og udvirkede af denne en befaling, at han skulde forlade England inden 24 Timer. Nu indskibede han sig til de nordamerikanske Fristater, og undgik saaledes Robespierres blodtørstige Raserie, J Nordamerika blev han Handelsmand og aabnede en Boutique; da Rædselsdagen i Frankrige vare til Ende, længtes han efter at ombytte Disken med Tribunen, og erholdt dog, med nogen Vanskelighed, Tilladelse til at vende tilbage til Frankrige. Denne Tilladelse skyldte han især sin Veninde, den ved fine Skrifter berømte Baronesse Stael, der havde stor Jndflydelse paa Directoriet. Det Decret, som var udstædt 1794, og landforviste ham for bestandigt, blev i Septbr. 1795 erklæret for ugyldigt. Efterat have faaet Underretning herom, begav han sig til Europa med et Skib, der var bestemt til Hamborg. J denne Bye opholdt han sig nogen Tid, og her ægtede han en fransk Dame, Frue Grandt. J Aaret 1796 udnævnte Directoriet ham til Minister for de udenlandske Anliggender; en Udnævnelse, der opvakte stor Sensation. Man frygtede, at han snart vilde vorde Medlem af Directoriet, og derefter hvadsomhelst han lystede. "Han vil skaffe Bourbonerne herind igjen, eller sætte sig selv i deres Sted!" skreg Jacobinerne. "Han vil blive vor bitterste Fjende!" raabte Rojalisterne. Napoleon frygtede ham, og Revolutionen den 18de Brumaire skyldtes ligesaameget Talleyrands frugtbare Aand, som Bud, napartes Diærvhed. Som Minister for de udenlandske Anliggender, blev denne overordentlige Mand Sjælen i Consular=Regjeringen, og sluttede en Fred med Østerrig i Lüneville og med England i Amiens.
Berlingske Tidende, 1830-09-27
J Aaret 1807 mistede Talleyrand (nu Fyrste af Benevento) uformodentlig sit Ministerium, og erholdt en lucratioHæderspost. Aarsagen til denne Ungade, der gjør Talleyrand Ære, var at han bestemt misbilligede Spaniens Usurpation, som Napoleon pønsede paa. Høist mærkelig er Talleyrands Magt over sine Miner, selv naar hans Sind er i det største Oprør, Napoleon anfører i de Memoirer, som Las Cases har udgivet, en Yttring af Murat, Neapels henrettede Erkonge, der er ligesaa plump, som Murat selv var. "Giv Talleyrand et Spark - og see ham da i Ansigtet, dette skal ikke røbe den mindste Ærgrelse, Talleyrand interesserede sig med megen Varme for Bourboner, nes Restauration; da de Allierede holdt deres Jndtog i Paris blev han udnævnt til Præsident for den provisoriske Regjering, Den 12te Mai 1814 indsatte Ludvig VIII ham i hans fordums ministerielle Functioner. Den 4de Juni f. A. blev han udnævnt til Pair af Frankrige med Titelen af Fyrst Talleyrand, og mod Slutningen af f. A. sendt til Congressen i Wien som fransk Befuldmægtiget. Efter Bourbonernes anden Restauration i 1815 blev han atter udnævnt til Minister for det udenlandske Departement; dette Embede nedlagde han kort Tid efter, da han kom i Tvist med sine Colleger; derpaa blev han Kongelig Overkammerherre. J nogle Aar havde han ikke viist sig offentligen for de berømte Begivenheder i Frankrige den 27de, 28de og 29de Juli d. A. bragte Ludvig Philip paa Thronen, som denne gamle Politiker hyldede med den bekjendte Yttring: "det er nu den trettende Eed, jeg har aflagt, Gud lade den blive den sidste - Talleyrand holdes, formedelst fine overordentlige Talenter som Statsmand og sin Dygtighed til at spille enhver Rolle i Livets store Drama, for en af de dueligste Diplomatikere, der kunde vælges til at være Ambassadeur i England. At han er bleven udnævnt til denne Post og modtaget den, er høist fyldestgiørende for hans Souverain og for hans Fæderneland, og forvisser om at de venskabeligste Forhold herefter ville finde Sted mellem England og Frankrige.
Berlingske Tidende, 1830-09-27
Udenlandske Efterretninger. Kjøbenhavns Børs-Cours, den 24de September 1830. Hamborg 2 M. - a vista 210. - Species 210. Disconto 4 Procent. - Species solgtes til 12 Mk. 9 1/2 s. Kongelige Obligationer uden Renter i Bemk. 85 3/4 a 86 1/2. Dito uden Renter i Sedler 90 a 90 1/2 Rbd. Sedler. Nationalbank=Obligationer(af Laanet den 2den Februar 1820) uden Renter i rede Sølv 102 1/2 Rbd. Dito i Sedler 107 1/2 Rbd. 4 pC. Rigsbanks=Obligationer, Renten pr. 6te Januar, 102 1/2 Rbd. rede Sølv. Norske Laan til 6 pCt. 101 1/2. Dito dito til 4 pCt. 99 i 99 1/2. Nye dito dito i rede Sølv til 4 pC. 99 1/2. 4 pC. uopsigelige Norske Stats=Obligationer, lydende paa Norske Species 64 1/2 Rdlr. Bc. 3 pC. Engelske Laan ved Wilson er Comp. 64 1/2 a 65 Rbdlr. Norske Speciessedler 154 1/2 a 155. Rbdlr. Svenske Sedler 3 Mk. 11 s. pr. Rdlr. Rigsgjeld.
Berlingske Tidende, 1830-09-27
Kjøbenhavn, den 27de September. Den 14de September har forhenværende Apotheker i Nyekjøbing, paa Morsøe, H. S. Lund, faaet Bevilling til at nedsætte sig som Apotheker i Skive, og forhenværende Apotheker i Nysted paa I Lolland, S. M. Trier, Bevilling til at nedsætte sig som Apotheker i Lyngbye under Kjøbenhavns Amt.
Berlingske Tidende, 1830-09-27
Ledige Embeder. Under det danske Cancellie: Skjelbye og Gjeddesbye Sognekald paa Falster, 250 Rdlr. - Bregninge og Bjergsted, Sognekald i Sjællands Stift, 440 Rdlr. (begge Embeder efter den gamle Angivelse til Embedsskat.
Berlingske Tidende, 1830-09-27
Befordringer. Under det danske Cancellie. Den 15de September er Procurator ved Retterne i Fyens Stift, M. J. Pasbjerg, beskikket til Birkedommer og Birkeskriver ved Thorseng Lands Birk Told- og Consumtions=Jnspecteur i Sæbye, J. P. Thulstrop, til Kornskriver i Kjøbenhavn. Den 17de, Sognepræst for Dahler, Menighed i Ribe Stift, P. S. Fønss, til Sognepræst for Ballum Menighed i samme Stift.
Berlingske Tidende, 1830-09-27
Under Generaltoldkammer- og Commerce-Collegiet: Den 27de Juli er C. H. Bay beskikket til Mægler i Randers. Den 28de, afskediget Premierlieutenant H. C. F. Benzon-Buchwald, og Guidecorporal J. F. N. Cassuben til Told- og Consumtions-Underbetjente i Kjøbenhavn. Den 31te, Grosserer J.de Coninck til surnummerair Kæmmereer ved Øresunds Toldkammer. Den 7de August, P. de Nully Brown til Mægler i Odense. Den 18de, Toldforvalter i Burg paa Fehmern, C. F. Lange, til Toldforvalter i Jtzehoe. Den 24de, Grændsecontrolleur og constitueret Toldkasserer i Foldingbroe, M. M. Bülow, til Told= og Consumtions=Jnspecteur i Thisted. Den 5te September, Underbetjent i Skielskjør, P. T. Bang, til Told- og Consumtions Underbetjent i Kjøbenhavn. Den 7de, Copiist og constitueret Fuldmægtig P. G. Mariager og Copiist C. F. Obsten til Fuldmægtige i det danske Fag under Collegiet. Den 15de, Told= og Consumtions=Kasserer i Ebbeltoft, Hofjunker H. D. Grove, til Told- og Consumtions=Kasserer i Præstøe.
Berlingske Tidende, 1830-09-27
Under Directionen for den almindelige Pensionskasse. Den 28de August er anden Fuldmægtig i Directionens Secretariat, Secretair C. C. Claussen, beskikket til Registrator og første Fuldmægtig; Copiist i samme Secretariat, Secretair H. Th. Monrad, til anden Fuldmægtig, og Exam. juris G. A. Krag, til Copiist i bemeldte Contoir.
Berlingske Tidende, 1830-09-27
Dampskibet Dania ankom den 24de September fra Jylland med følgende Passagerer. 1) Fra Aarhuus: Cand. pharmacia Secher, Kammerherre, Grev Juel Wind-Frys, Grev H. Holck, Cancellieraad Lang, Cand. juris Scholten, Frue Henningsen, Jfr. Myhre, Baronesse Pechlin, Frøken Løvenstern, Mad. Jensen, Mad. Jørgensen, Komd. Bohm, Kammerjunker, Ritmester Moltke Cand. Reimer, Handelsbetient Schmidt, Exam. juris Copmann, Cand. Theol. Boggild, Magister Lindberg, Frøken Fontenay, Vagtmester Larsen, Fyrværker Wærthums Enke. 2) Fra Fridericia, Kammerjunker Berregaard, Grev Rantzau, Bud ved Rentekammeret Petersen, Proprietair Hoffmann, Frøken Hornemann, Dhrr. Steenberg, P. O. Bloch, F. C. Bloch, P. W. Bloch, Kattrup, Bierring, Thorup og Billeschou Hjort, Bryggerkarl Boyesen, Tienestekarl Jensen, Pigen Maren Christensen, Gre na deer Eistrup, Mad. Soll.
Berlingske Tidende, 1830-09-27
Kjøbenhavns Torvepriser, den 24de September 1830. Rug, Td. 5 Rbd. 5 Mk. - s. a 6 Rbd. 3 Mk. - s. Hvede, Td. 7 Rbd. 4 Mk. - s. a 9 Rbd. - Mk. - s. Byg 2radet, Td. 3 Rbd. 1 Mk. - s. a 3 Rbd. 2 Mk. - s. Byg Gradet, Td. 2 Rbd. 4 Mk. - s. a 3 Rbd. - Mk. - s. Havre, Td. 2 Rbd. 1 Mk. 8 s. a 2 Rbd. 3 Mk. - s. Ærter, Td. 5 Rbd. - Mk. - s. a 6 Rbd. 3 Mk. - s. Røget Flesk, Lpd. 2 Rbd. 2 Mk. - s. a 2 Rbd. 3 Mk. 8 s. Grøns. Flesk, Lpd. 1 Rbd. 3 Mk. 8 s. a 1 Rbd. 4 Mk. 8 s. Smør, Pundet : Rbd. 1 Mk. 7 s. a 2 Rbd. 1 Mk. 9 s. Giær, Pundet : Rbd. 2 Mk. - s. a 2 Rbd. 2 Mk. 4 s. Æg, Snesen - Rbd. 1 Mk. 8 s. a 2 Rbd. 1 Mk. 10 s. Gjellandsk Smør, Td. 50 Rbd. a 56 Rbd.
Berlingske Tidende, 1830-09-27
Fra Pressen er udkommen: Idea tidei fratrum, eller kort Begreb af den christelige Lærdom i de evangeliske Brødremenigheder, fremlagt af A. G. Spangenberg og i nye dansk Oversættelse udgiven. Jnheftet i stift couleurt Omslag 2 Rbd.
Berlingske Tidende, 1830-09-27
J. H. Schubothes Boghandling,