JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1786-04-01
Den saaledes oplyste Mellemhandling i Braunan viser tillige, at efter samme, og efterat det Wienske Hof ved TeschnerFreden havde frasagt sig alle Fordringer paa Bayern, kunde Hs. Majestæt Kongen af Preussen vel vente, at det Wienske Hof ikke meere vilde tænke paa nogen anden Erhvervelse af Bayern. Alt hvad derimod siges i Undersøgelsen Sid. 4de, bestaaer i urigtige Slutninger og Overdrevenheder. Hs. Majestæt Kongen satte sig i Aaret 1778 ei allene imod det Wienske Hoffes Fordringer paa Bayern, men endog paa den Maade, som viist er, imod den af samme forlangte Tudsk ningshandel. Han gjorde det fornemmelig, og som han den Gang ofte erklærede det Wienske Hof, for at vedligeholde Ligevægten i Tydskland; han har altsaa tilvundet sig TeschnerFreden ei allene imod de Østerrigske Fordringer, men endog imod enhver Omtudskning. Skulde denne Sætning ikke gielde, stod det jo bestandig det Wienske Hof frit for at tilvende sig Bayern enten ved Omtudskninger eller andre kunstige Midler, efterat have forgiæves forsøgt det ved Fordringer, saa var Teschner=Freden til ingen Nytte, og dens Hensigt forsvandt tilligemed Ligevægten og Sikkerheden i Tydskland. Alle disse Grunde passe sig ingenlunde paa den i Undersøgelsen saa urettelig anførte Sammenligning med Omtudskningen af de 2de Margrevdømmer imod Lausitz. Den bliver og siden, (Sid. 17, 18 og 19) nærmere viist, at Forslaget til denne Omtudskning ikke har sit Udspring fra det Preussiske, men fra det Wienske Hof, som derved vilde befordre sine Hensigter paa Bayern; men at det første Hof ikke har sat samme i Udøvelse, ei heller forlangt det, og kan altsaa er heller bebreides for at have gjort ugyldige Fordringer.
Berlingske Tidende, 1786-04-01
Forfatteren af Undersøgelsen troer her at have gjort en stor Opdagelse for Afhændigelses=Friheden; men det er forunderligt, at han falder paa en Grund, som just beviser det Modsatte; thi da de her anførte Ord i Familie=Forbundet af 1771 udtrykkelig sige: "Men paa det de under Arve=Foreningen indbegrebne Lande og Folk kunne uafhændelig forblive tilsammen ved ethvert Huus, ligesom der er bleven meldt derom i det Paviske og andre Familie=Forbund og Fideicommis og Arveforenings Egenskaben af sig selv fører det med sig saa følger dog vel ustridig deraf, og kan ikke tydeligere siges at den i Aaret 1766 værende Pfalz Bayerske Linie har ved at fornye og lægge det Paviske Forbund til Grund, atter paa det kraftigste forbundet sig til, afhændelig at holde ved ethver i Huus tilsammen de under Arveforeningen indbegrebne Lande, som dog vel ere de Bayerske og Plalziske, og ingen andre, hvorom der her blev talet, og altsaa det hele Omfang af de Lande, som Huset Pfalz; Bayern i Aaret 1766 eiede, og at naar de i Nødsfald eller til en større Nyttes Forskaffelse tillode sig nogle Afhændigelser, kunde saadant kun forstaaes om enkelte Stykker, hvortil og den 18 Artikel i den Badenske Fred sigter, og at endog da maatte Afhændigelsen ikke skee til Fremmede; men at Forkiøbs= og Tiltrædelses Retten tilkom den anden Linie. Den Ret at afhændige til Fremmede kunde i det høieste kun da udledes deraf, naar den anden Liniikke vilde udøve Forkiøbs= og Tiltrædelses=Retten. Men man skulde giøre denne Artikel Overlast, og det vilde stride imod dens Begyndelses klare og tydelige Ord, dersom man deraf vilde udlede, at det var den ene eller anden af de PlalzBayerske Linier tilladt, efter eget Godtbefindende og Velbehag at kunne afhændige, pantsætte eller omtudske det hele Hertugdømme Bayern med dertil hørende Lande, eller det hele Chur=Pfalz. (Fortsættelsen følger.)
Berlingske Tidende, 1786-04-01
AVERTISSEMEN. Jos Hofbogtrykker Nicolans Møller, boende i Frederichsberggaden Nr. 230, ere følgende forhen i det Godichske Forlag værende Skrifter at bekomme: Pontoppidans Marmora Danica, 2 Tom. 4 Mk. Kong Frid. V. Søe=Krigs Artikels=Brev, 3 Rdlr. Anbang 1 Mk. 8 s. Ejusd. for Landtienesten ved Søe-Etaten, 3 Rdlr. Anhang 1 Mk. 8 s. Danmark og Norges Oeconomiske Magazin, 1ste til 8de Bind inel. 5 Rdlr. 5 Mk. 8 s. Lord An sons Reise omkring Verden, 2 Mk. Anviisning at finde de Steder i de gamle D. og N. Lov og Forordninger, hvoraf Kong Chistian V. Norske Lov for største Deelen er taget, i Mk. 8 s. Baumanns forøgede og forbedrede Geographie, 2 Mk. 8 s. Ejusd. udkast til alle Europæiske Rigers Statsforfatning, 2 Mk. 4 s. Muzelii compendium uniuersæ Latinitatis, 4 Mk. Fuldstændig Fruentimmer Farvebog, samt Plette og Kunstbog, 6 Mk. 8 s. Wernes Betragninger over Sæderne, Religionen og den offentlige Gudstieneste, 1 Mk. 4 s. Giellebol de 4 Evangelisters Christologie, eller Jesu Christi Levnetsbeskrivelse, 5 Mk. Mouries Præken om det Christelige Venskab, 6 s. Gellerts offentlige Taler og moralske Afhandlinger, 1 Mk. 8 s. Birchs berømte ældre og nyere Lærdes Levnets Beskrivelse, 1ste og 2den Samling, 4 Mk. 8 s. Bachstrøms Kunst at spomme, 12 sk. Arnolds Underviisning at lære Dove og Stumme at tale og skrive, 8 s. Weinwichs Efterretninger og Stedens Herred i Sielland, i Mk. Boesen, Herluf Trolles Liv og Levnet, 2 Mk. Nordlands Trompet, 12 s. Smaae Evangelii Bøger a 100de 2 Rdlr. 3 Mk. Lutheri Tydske Catechismus, a 100de 2 Rd.
Berlingske Tidende, 1786-04-01
Jos Hofbogtrykker Møller i Frederichsberggaden Nr. 230 er ) trykt: Den almindelige, og af Herren Selv os givne Bøn Fader vor a. betragtet i sin høie Værd, og findes sammesteds til Kiøbs, saavel som paa alle Børsens Boglader, hos Hr. Agent Gyldendal i Silkegaden og Hr. Boghandler Hegelund i Færgestræde, paa fiint Papiir for 1 Mk. 8 s. og Trykpapiir 1 Mk. 32 De til Forsendelse med Posten allene priHos Brødrene Berling i Pilestrædet Nr. 93 er trykt og til1) Kiøbs at bekomme: Admiral John Bings og Arthur Her berts, Græve af Torrington, Levnetsbeskrivelser, med en tilforladelig Efterretning om det Storbrittanniske Admiraliter, Admiralerne, Søevæsenet, og de tolv Dommere i Engeland, og faaes sammesteds til Kiøbs for 2 Mk. paa Tryk= og 2 Mk. 8 s. paa Skrivpapiir. - Sammestæds faaes: Hr. Biskop Ramus's Tale ved Hr. Biskop Balles Jndvielse til Bispe-Embe, det i Siellands Stift, holden i Frue Kirke i Kiøbenhavn den 21de April, for 9 s.
Berlingske Tidende, 1786-04-01
Følgende Bøger har jeg Undertegnede tilkiøbt mig efter min I sal. Moder, afg. Mad. Godiche, med Forlags=Rettighed, som findes til Kiøbs i det Berlingske Contoir i Pilestrædet for hossatte Priser: Kong Christian den III. Historie 1ste og 2den Deel, samt Supplementet til samme, paa Trykp. for 5 Rdlr. 5 Mk. 8 Sk. Skriv=Papiir 7 Rdlr. 4 Mk. Møllers Huus=Postill 7 Mk. Collegium Pastorale 1 Rdlr. Udvaldes Krone 2 Mk. 4 s. Statii aandelige Skatkammer 2 Mk. 8 s. il. Kiøbh. Maanedl. Stats=Tider &c. Borchs bibelske Synge=Chor 1 Mk. 8 s. Michael Saxens gudelige Spørsmaals Bog eller Præste=Pin 1 Mk. 4 s. And. Hoffs Laas for Munden og Tømme paa Tungen 1 Mk. 2 s. Dorthe Engelbrets Datters Sielens Sangoffer 1 Mk. 4 s.D. Johan Lassen bibelske Kierne 1 Mk. 4 s. Peder Dasses Catechismi=Sange 14 s. Peder Dasses Epistel= og Evangeli=Sange 14 s.
Berlingske Tidende, 1786-04-01
Kiøbenhavns Jldebrands aarlige Erindring 4 s.
Berlingske Tidende, 1786-04-01
Holbergs Heltinde Historie 1 Rdlr. Coldings blodige Brudgom 18 s. Voglvartz Sielens Luth eller aandelige Sange 12 s. Zions Sukke ved Babylons Floder 1 Mk. En Christens Tanke=Tøyle eller aandelige Sange 5 s. Peder Dasses bibelske Vise=Bog 5 s. Rachlows Taare=Perse 5 s. Bruns syngende Tidsfordriv 5 s. Udtog af Psalmebogen 9 s.D. Erik Pontoppidans Troens=Speyl 1 Mk. 8 s. B. Sivers Salligheds=Midler 1 Mk. 4 s. Thomas Kingos aandelige Siunge=Kors 1 Mk. 4 s. E. Christ. Godiche, sal. Berlings. Korn. Rug, Holsteensk, Td. 4 Rd. 3 a 4 Mk. - s. Dansk, 4 Rd. 2 Mk. - s. Hvede, Holsteensk, Td. 5 Rd. 2 Mk. - s. Lollandsk Td. 4 Rd. 4 Mk. a 5 Rd. 1 Mk. Siellandsk, Td. . . - Rd. - Mk. - s. Byg Td. = 3 Rd. 4 a 5 Mk. - s. Byg=Gryn Td. . . 7 Rd. - Mk. - s. Malt Td., 4 Rd. - Mk. - s. Havre Td. 2 Rd. 3 a 4 Mk. - s. Havre=Gryn Td. - 8 a 9 Rd. - Mk. - s. Boghvede=Gryn Td. - 8 Rd. - Mk. - s. Erter Td. . . Rd. - Mk. - s.
Berlingske Tidende, 1786-04-01
Fede=Vahre. Jsl. salted Lammekjød Td. Rd. - Mk. - s. Flesk, røget, Lispd. - 1 Rd. 4 Mk. - s. grønsalted, Lpd. 1 Rd. 3 Mk. 12 s. Oste, Fyenske, Skpd. Rd. - Mk. - s. Holsteenske, = 16 Rd. - Mk. - s. Smør, Fyensk, Td. 36 a 40 Rd. -Mk. - s. Siellandsk, Td. - - Rd. - Mk. - s. . Holsteensk, Td. 40042 Rd. - Mk. - s. Tælle, Lispd. = = 2 Rd. 4 Mk. - s. Grøn Sæbe, en Otting, 2 Rd. 3 Mk. - s. Fisk. Bergens Fisk, Skpd. 18 a 20 Rd. - Mk. - s. Graasey, salted, Td. 3 Rd. a 3 Rd. 2 Mk. - s. . tør, Skpd. 8 a 9 Rd. - Mk. - s. Klipfisk Skpd. 16 Rd. - Mk. - s. Norsk Torsk, salted, Td. 4 Rd. 3 Mk. - s. Jslandsk dito, Td. 8 a 9 Rd. - Mk. - s. dito tør Fisk Skpd. = 22 Rd. - Mk. - s. Klipfisk, Skpd. = 22 a 24 Rd. - Mk. - s.
Berlingske Tidende, 1786-04-01
Priis=Courant. Kliplanger Skpd. 20 a 21 Rd. - Mk. - s. Dansk Vaar=Sild Td. 4 Rd. - Mk. - s. . Høst=Sild Td. - 6 Rd. - Mk. - s. Norsk Vaar=Sild Td. Rd. - Mk. - s. = Høst=Sild Td. 6 a 7 Rd. - Mk. - s. Tran Td. = = 19 a 200 Rd. - Mk. - s. Salt. Norsk Td. = = 3 Rd. a 3 Rd. 2 Mk. Lyneborsk Td. . 6 Rd. a 6 Rd. 3 Mk. Spansk Td. 2 Rd. 3 Mk. a 3 Rd. - Mk. Engelsk Td. . . - Rd. - Mk. Fransk Td... 4 Rd. - Mk. Vine. En Ahme Rhinsk Viin = 60 a 65 Rd. Udenrigs = 40 a 45 Rd. Et Oxehoved rød Viin = 56 a 70 Rd. Udenrigs = 38 a 50 Rd. Et Oxehoved Fransk Viin = 43 a 45 Rd. Udenrigs = 23 a 24 Rd. Et Oxeh. Fransk Brændeviin 76 a 78 Rd. Udenrigs = 36 a 40 Rd. Humle. Brunsviger) = 65 a 700 Rd. - Mk. - s. Garleber ) Skpd 56 a 600 Rd. - Mk. - s. Brabandsk, . . . - Rd. - Mk. - s. Norsk Jern Skpd. = 12 a 13 Rd. - Mk. Tiære Td. = 4 Rd. 3 Mk. a 5 Rd. Hør Skpd. = 38 a 44 Rd.) efter dens i Reen Hamp Skpd. 26 a 28 Rd.) Bonitet. Brænde. Favnen. Pommersk Fyr, 4 Rd. 1 Mk. - s. Pommersk Ell = = 4 Rd. 1 a 2 Mk. - s. Pommersk Bøg . . . -Rd. - Mk. - s. Holsteensk Bøg = = =Rd. - Mk. - s. Jydskenkelt, 6 Rd. 1 Mk. - s. Fyensk Rd. 142 Mk. - s. Birk, 2 Rd. - Mk. - s.
Berlingske Tidende, 1786-04-01
Kiøbenhavns Torve=Kiøb for Jndvaanerne. Brænde. Et Bonde=Læs = 1 Rd. 2 a 3 Mk. - s. Et Læs Tørv = 1 Rd. a 1 Rd. 4 Mk. - s. Kul Td. . - Rd. 2 Mk. 8 s. Forring. Høe et stort Læs = 4 Rd. 3 Mk. - s. et mindre dito = = 3 Rd. 1 Mk. - s. Halm et Læs, 2 Rd. 4 Mk. - s. Høns og Fiederværk. Calkunske gamle Parret 3 Rd. 1 Mk. - s. = = unge Parret 2 Rd. 2 Mk. - s. Capuner fede et Par 1 Rd. 4 a 5 Mk. - s. = = mavre et Par =Rd. - Mk. - s. Høns gamle Parret = = 4 Mk. - s. unge Parret = = 3 Mk. - s. Kyllinger et Par, 2 Mk. 4 s. Giæs levende Stk., Rd. Mk. - s. Slagtede Stk. . Mk. - s. Ænder et Par = = Rd. - Mk. - s. Duer et Par =- Mk. - s. . Æg en Snees = Mk. 15 s.
Berlingske Tidende, 1786-04-03
Jtalien, den 8de Martii. Fra Turin har man faaet at vide, at Kongen af Sardinien har befalet at sætte med mueligste Jver alle sine Grændsestæder, besynderlig de imod Jtalien liggende, saasom Cortona, Walenza og Citadellet i Alexandria, i den beste Forsvarsstand. Overhovedet mærker man i bemeldte Kongel. Residensstad mange Bevægelser, hvortil man hverken kan angive Aarsagerne eller Hensigten.
Berlingske Tidende, 1786-04-03
Warschau, den 8de Martii. Efter Breve fra Petersborg har den der værende Franske Gesandt sendt en Coureer til Paris, der, som man siger, overbringer Projectet til den imellem Rusland og Frankrig, sluttende Commerce=Tractat. Den sammesteds residerende Portugisiske Minister venter og paa nærmere Jnstructioner fra sit Hof, for ligeledes at bringe en Commerce=Tractat imellem Rusland og Portugal i Stand.
Berlingske Tidende, 1786-04-03
J Petersborg fornyes det Rygte, at den Russiske Keiser, indes Reise til Cherson, som man troede at være udsat til Aaret 1787, skal endnu i dette Foraar gaae for sig. Den forsikres tillige, at den Rommerske Keiser vil ogsaa paa samme Tiid ankomme til Cherson, og siden paa Tilbagereisen, ledsage Hs. Russisk Keiserl. Majestæt lige til Petersborg.
Berlingske Tidende, 1786-04-03
Man føier til, at Monarchen skal logere i Marmor Palladset, saa længe han opholder sig i Petersborg.
Berlingske Tidende, 1786-04-03
Efter Forlydende ere de uroelige Bevægelser med Tartarer, ne i Gouvernementet af Orenborg endnu ikke fuldkommen stillede. Jmidlertid befinder sig General=Lieutenant, Baron von Jngelstrøm sammesteds, hvis Corps endnu skal blive forstærket med 2 til 3 Regimenter.
Berlingske Tidende, 1786-04-03
Om Sagernes Forfatning ved de Persiske Grændser hører man intet videre, siden Oberste Tamara ankom til Peters borg. Samme har medbragt en Deputeret fra Chanen af Derbent.
Berlingske Tidende, 1786-04-03
Hvad Underhandlingerne imellem Rusland og China angaaer, saa kan man derom endnu ikke give nogen tilforladelig Efterretning; imidlertid heder det, at en af de fornemste Punkter i samme skal bestaae deri, at bekomme af Chineserne, Besiddelsen af et vist Eyland, tet ved Bugten af Amour, tilligemed en frie Skibsfart og Handel fra de nordlig Deele af Siberien til og fra Grændserne af China langs ved denne Bugt. Herved vilde den Siberiske Handel paa China bekomme en væsentlig Fordeel formedelst Egnens Beliggenhed, fordi der gives Tømmer nok til at bygge Skibe, og altsaa kunde Oplagstedet for den Siberiske og Chinesiske Handel, som hidindtil har været i Oschotska, blive der med større Fordeel anlagt.
Berlingske Tidende, 1786-04-03
Østerrige, den 11te Martii. Den Russisk Keiserl. Ambassadeur i Wien venter daglig nærmere Efterretninger fra Petersborg angaaende Keiserindens Reise til Cherson.
Berlingske Tidende, 1786-04-03
En i Triest værende Venetiansk Commissair har efter Anmodning fra Senatet af Venedig faaet Tilladelse til at maae opkiøbe nogle Centner Krudt, som skulle udleveres ham fra Magazinerne i Grætz.
Berlingske Tidende, 1786-04-03
Det heder, at de til Banatet ankomne Cosakker skulle blive brugte til at formere en Cordon, som skal bestaae af nogle 1000 Mand, langs ved Theisse og de Tyrkiske Grændser.
Berlingske Tidende, 1786-04-03
Ogsaa i Ungern er den 27de Febr. fornummet et Jordskiælv. J Grevskabet Liptau, i Okoliesna og de omliggende Egne, har man bemærket trende Jordstod. J Szmercan, faldt Bøger ned af Bordene, hvorpaa de laae, og i Poturnyda bekom Murene Rifter. For Jordrystelserne reiste sig en heftig Storm, og i Skyerne hørte man en skrækkelig Brusen. Efter nogle Beretninger har der allerede den 15de Febr. været i Clausenburg et frygteligt Jordskjælv, hvorved 3 Bastioner og 4 Kirker ere styrtede ind, og de fleste Huse i Staden blevne beskadigede; dog maae man endnu vente nærmere Efterretning herom.
Berlingske Tidende, 1786-04-03
Paris, den 13de Martii. J Torsdags ankom hertil en Coureer fra Petersborg, hvis medbragte Depecher skulle have angaaet den Commerce Tractat, som er paa Tapetet imellem Frankrige og Rusland.
Berlingske Tidende, 1786-04-03
J Løverdags fik den her residerende Spanske Ambassadeur Depecher, som en overordentlig Coureer fra London overbragte ham. Det heder, at samme angaae den HandelsTractat, som skal blive sluttet imellem Spanien og Engeland. Coureren har underveis truffet saa megen Snee, at han fra London til Dover har maattet lade Veien bryde for sig, og tilbragt 48 Timer paa den Vei, som ellers en Coureer pleier i 18 Timer at lægge tilbage. Hr. Eden ventes hver Time hertil fra London, for at bringe Commerce=Tractaten imellem Frankrige og Engeland i Stand. Vidne-Forhøret med de i Bastillen værende Fanger vedvarer endnu. Madame de la Motte er allerede med 8 Vidner bleven confronteret Cardinal Rohan har faaet en svullen Fod, men befinder sig ellers gandske vel. Man veed endnu ikke vist, om det pavelige Decret allerede er bleven ham til stillet, i det mindste har den pavelige Nuntius endnu ikke været hos ham i Bastillen.
Berlingske Tidende, 1786-04-03
London, den 14de Martii. Efter de seneste Breve fra Lissabon har man sammesteds faaet den Efterretning, at Stridighederne imellem Hollænderne og Portugiserne bestandig tage meere til, og at der alle rede er begyndt med virkelige Fiendtligheder paa Kysterne af Mallabar, fordi Batavierne have dræbt 4 Portugisiske Missionairer, under det Paaskud, at de vare Spioner.
Berlingske Tidende, 1786-04-03
Fra Amerika meldes, at Kongressen har ladet præge er Kobbermyndt, 1/2 Penny af Værdie, som nu er i almindelig Circulation. Paa den ene Side af samme staaer den Jndskrift: Libertas & Justitia (Frihed og Retfærdighed), om Bogstaverne U. S. (United States : Forenede Stater) og paa Bagsiden er at see en opgaaende Soel imellem 13 Stier, ner med den Jndskrift: Constellatio nora (en nye Stierne Classe).
Berlingske Tidende, 1786-04-03
Den 8de hujus ankom en Coureer fra vor Kongelige Gesandt i Haag, Ridder Harris, og blev den 10de igien affærdiget tilbage. Ministeriummet er blevet meget opmærksomt paa Jndholden af sammes medbragte Depecher, og man troer, at en anden Coureers Ankomst, som efter den 17de skal afgaae fra Haag, skulde medbringe endnu vigtigere Ting.
Berlingske Tidende, 1786-04-03
J de seeneste Efterretninger fra Bombay meldes, at Hollænderne have lagt paa Saltværkerne i Tutocuryn, Jawa Ceylon, Mallucca a. et fuldkomment Monopolium. De have og for kort Tiid siden anlagt nye Forter omkring den storste Deel af Ceylon. J det indre af Øen har Compagniet ladet anlægge mange Volde og Udenværker, og overhovedet meget udvidet sit Gebet, siden den sidste Fred blev sluttet.
Berlingske Tidende, 1786-04-03
Haag, den 14de Martii. Raadet i Staden Amsterdam har med 20 imod 15 Stemmer taget den Beslutning: "At Commanden over Garnisonen i Haag skal udøves af Arvestatholderen, naar "Staterne af Holland ikke ere forsamlede." Man føier til, at Hs. Durchlauchtighed er tilfreds med denne Bestemmelse, og at Høistsamme vil igjen med sin Hofstat ankomme hertil den 15de hujus. Men da denne Sag først vil blive afgjort den 15de hujus i Staterne af Hollands Forsamling, saa kan Dagen, paa hvilken Arvestatholderens saa meget forønskte Tilbagekomst vil indtreffe, endnu ikke saa ganske sikkert fastsættes, men vist er det, at i det Statholderske Qvarteer sættes alting i Beredskab til Hoffets Jmodtagelse. Den Engelske Gesandt, Ridder Harris, har, som man siger, sendt er Expresser med dette Anliggende i en Fiskerpinke fra Schwenningen til London.
Berlingske Tidende, 1786-04-03
Folket, som vist troer, at Staterne af Holland ville i Morgen give Prindsen Commandoen over vor Garnison tilbage igien, vedbliver endnu at glæde sig derover. Jmidlertid forsikrer man, at ved Staden Amsterdams Adviis i dette Anliggende findes endnu nogle Betingelser og Jndskrænkninger, efter hvilke det staaer Staterne frit for, igien at fratagHs. Durchlauchtighed den anbetroede Magt over den her værende Garnisons Tropper. Om Hs. Durchlauchtighed vil være fornøiet med denne Jndskrænkning, det er endnu et Spørgsmaal. J Morgen Aften er maaskee alting allerede afgjort.
Berlingske Tidende, 1786-04-03
Den 20de hujus vil blive en mærkværdig Dag for Utrecht, Man frygter for, at Borgerskabet vil tvinge Magistraten til at igienkalde Reglementet af 1674.
Berlingske Tidende, 1786-04-03
I Gaar affærdigede den Franske Ambassadeur en overordentlig Coureer til Versailles, hvis Depecher angaae Commandosagen. Det heder, at det Franske Hof ligeledes ønsker en mindelig Bilæggelse imellem Staterne og Prindsen, dog uden Skade for den lovmæssige Autoritet, som tilkommer de første.
Berlingske Tidende, 1786-04-03
Neder=Elben, den 15de Martii. Med Tilforladelighed vide vi, at Hs. Durchlauchtighed, Hertugen af Würtemberg, har udkaaret Frue Rigsgrevinder, af Hohenheim ei allene til Sin Gemahlinde, men ogsaa til regierende Hertuginde. Ved Hans Nærværelse for kort Tiid siden ved det Hertugelige Schverinske Hof, har Høistsamme erklæret dette, og Hendes Durchlauchtighed Frue Hertugin, den er derpaa bleven bevist alle de Hendes høie Rang tilkommende Æresbeviisninger.
Berlingske Tidende, 1786-04-03
Haag, den 18de Martii. De Hollandske Staters Forsamling den 15de hujus varede ikke længe, og i samme blev blot Ceremoniellet reguleret, som for Fremtiden skal have Sted ihenseende til det Udvortes ved deres Forsamlinger, og som den 16de tog sin Begyndelse, Garnisonen havde sin store Uniform paa, Hovedvagten blev fordoblet, og paraderte for Forsamlingssahlen, hvorherLemmerne i høitidelig Pomp begave sig. Præsidenten blev geleidet af et Compagnie af Garden til Hest. Saa snart Forsamlingen var complet, gav Storpensionairen Ordre til at aabne Statholder=Porten, og at lade den staae aaben indtil Forsamlingen var til Ende. J Øieblikket, da Porten blev aabnet, mærkede man iblant de forsamlede Tilskuere en oprørisk Murken; men Cavalleriet, med Sabelen i Haanden, holdte dem i Respet og Orden. Sessionen blev roelig endt, og enhver reiste hiem; men ingen af Lemmerne vilde paa den Dag vove, at kjøre tilbage igien igjennem Porten. J Gaar blev denne Scene alvorligere. Det saa kaldte Oranien-Corps, 5 til 600 Mand stærkt havde overlagt imellem sig, at sætte sig imod om ikke Portens Aabnelse saa dog i det mindste Staternes Jgiennemfart. Det havde fornemmelig valgt Fredagen dertil, eftersom Schweitzerne, der ere Prindsen meget hengivne, paa den Dag havde Vagt. Staternes Forsamling gik for sig, som Dagen forhen, og med samme Pomp; tillige blev besluttet, at de Herrer Stadernes Pensionairer skulde med deres Kareter kjøre igjennem Porten. J Nærheden stode adskillige Pelotons af Oranie Corpset, og et stort Antal ventede i Gaarden selv paa at Ka retterne skulle kiøre bort. Endeligen kom de Herrer Gyselaar og Gevaerts først, og kiørte til bemeldte Port. Strax styrtede 15 til 16 af Oranie-Corpset ind paa Vognen, holdte den an, skrege og raabte paa deres Kammerater. Tvende af dem, en Parykmager og en Urtekræmmer, begyndte at lage Hestene i Tømmen, søgte at vende dem om, og udstødte græsselige Forbandelser imod begge Pensionairerne. Man ventede allerede paa det Øieblik, at Nedsablingen skulde tage sin Begyndelse. Men Tropperne opfyldte vel sin Pligt. Cavalleriet ilede til med Sabelen i Haanden, og Jnfanteriet rykte frem. Denne hastige Maneuvre adspredte Hovedanførerne i 1 Minut, saa at ogsaa de øvrige, som stode uden for, søgte at redde sig med Flugten. Parykmageren allene blev arresteret. Det heder, at han i Morgen skal blive hængt. Denne Ulykkelige er Friseur hos Prindsens Pager. Sex andre af Oranien-Corpset ere strax i Begyndelsen forsvundne, og torde vel for det første ikke komme for Lyset. I deres Huse ere lagte Soldatre. Man har Haal om, at der nu ikke meere her skal blive tænkt paa noget Oprør Hvad Følger denne Allarm vil have, ihenseende til Commandosagen, maae Tiden lære. J Dag ere Staterne igien forsamlede, og alting er roeligt og stille.
Berlingske Tidende, 1786-04-03
Amsterdam, den 18de Martii. Man taler om en Revolution i China, som skal være foraarsaget ved Keiserens Død. Et Engelskt Skib, som laa ved Øen Formosa, siges at have ført sig samme til Nytte og være kommen overeens med Gouverneuren om at anlægge et Handels-Establissement sammesteds.
Berlingske Tidende, 1786-04-03
Corsøer, den 30te Martii. Jndkomne: Den 28de Martii 2de Danske og 2de Svenske Brevsække, samt en Fransk Coureer; den 29de hujus 2de Kongelige agende Poster, Kammerjunker Fabritius, Kiøbmand William Moje og Kiæreste.
Berlingske Tidende, 1786-04-03
Udgaaede: Den 28de Martii en Kongelig Dansk og en Svensk Brevsæk, Kongel agende Post 2 Læs, 3de Passagerer og Styrmand Thronsen, den 29de hujus Svensk Kammerherre Thun, nogle Rekrytter; den 30te hujus en Dansk og en Svensk Brevsæk, nogle Rekrytter, samt 6 Haandværksfolk og 3 Matroser, som havde forliist. Det meget ustadige og haarde Veir med vestlig Vind, stærk Strøm og stor Mængde Jis overalt i Beltet, har foraarsaget, at ingen Jisbaade fra den 24de til 28de hujus har kunnet komme herimellem og Fyhn.
Berlingske Tidende, 1786-04-03
Helsingøer, den 3die April. Den 1ste hujus var Vinden S. med meget godt og stille Veir. Samme Dag mod Aften ankom Cancellieraad Tybring med den Norske agende Post, og Dagen derpaa fortsatte sin Reise til Kiøbenhavn. J Dag er Vinden S. O. med stille Veir. Jsen er endnu ganske fast imellem Hveen og Humlebek. Efter Rygte skal 4 a 5 Skibe ligge til Ankers i Hornbeks Bugt.