Berlingske Tidende, 1810-04-16
Degne og Skolehvidere som ved Havers Anlæg foregaae andre lid et godt Exempel, ville ogsaa vorde belønnede. Det maae ved Attesterne bevises, at Træerne ere i god Vært og Grøde, og at Haven er vel indhegnet; det maae oplyses, hvor gammelt Anlægget er, og hvad Fremgang Hovedyrkningen har i den Bye eller det Sogn. De, som ved Bekiendtgjørelsen af dette, opmuntres til 1 Aar, at anlægge haver, kunne melde sig om Præmie i Aaret 1816 19. For at opmuntre til visse nyttige Plantninger udsættes følgende Premier: a. For den største Mængde af seie og gode Pile, Vidie, eller Elletræer, ei som levende Gierder, men til Gavntømmer, saasom: til Kurvemager=Arbeide, Kar= og Tøndebaand, Humlestænger m. m., plantede i Aaret 1810, ikke mindre end 1000 Stykker ; eller Løn, Valnødde. Birke=, Elme Aske. Rønne og Aspetræer, af den sorte Asp, ikke mindre end 500 Stykker, Selskabets første Sølvmedaille eller 20 Rdlr. For næst største Mængde af første Slags ikke mindre end 500 Træer, eller af andet Slags, ikke mindre end 250 Stykker, den anden Sølvmedaille eller 10 Rdlr. Disse Premier udsættes særskilt: 1) for Sielland, (Amager undtagen, som faaer sine egne Premier herefter) Mørn og Bornholm; 2) for Jylland, og 3) for Lolland, Falster og de øvrige Øer. De vindes allene af Bondestanden, Mand imod Mand, og askes inden December Maaneds Udgang 1814. Synet, hvorpaa Attesterne grunde sig, maae være taget i Juni, Juli eller August Maaneder bemeldte Aar 1814, og Attesterne endeligen bevidne, at Træerne alle ere friske og i god Vext, samt at de ere plantede i Aaret 1810, og hvilke Steder. Huusmænd kunne vinde disse Premier for halve Mængder mod Gaardmænd. For Træer, som flyttes fra et Sted til et andet, kunne de ingenlunde vindes, men alene for dem, som beviisliggenere oppelskede af Frøe eller Qviste. b. For norske Bønder og Huusmænd udsættes stiftaviis for de største Mængder af Piil, Alm, Ask, Asp. Selle, Løn og Rogn; plantede i Aaret 1810, for ikke mindre end 500 Stykker, Selskabets første Sølvmedaille eller 20 Rdlr. For næst største Mængde, ikke mindre end 250 Stykker, den anden Sølvmedaille eller 10 Rdlr. c. Og da det er bekiendt, at den canadiske Poppel anbefaler sig ved sig skiønne og hastig Vext, og ved den Nytte, maa kan have af Trære selv til Hegning, Skygge, Læe og Gavnsømmer, saa udsætter Selskabet : For den største Mængde, ei mindre end 500 Stykker, canadisk eller americansk Poppel, plantede 1810, og som i Juni, Juli eller August Maaneder 1814 bevises at være i god Væxt, den første Sølvmedaille eller 20 Rdlr. For næste Mængde, ikke mindre end 250 Stykker, den anden Sølvmedaille eller 10 Rdlr. Til disse Primier kan enhver indfinde sig, og forbeholder Sal skabet sig ved Belønninger efter Omstændighederne ydermeere at opmuntre dem, som i denne nyttige Plantning have udmarket sig, endskiønt de ved Plantningens Mængde ere overtrufne af deres Meddeilere. a. End videre. Da Amager især er, efter sin Beliggenhed, særdeles beqvem til Vidie= og Pileplantning; saa udsætter og Selskabet for Amager alene følgende Premier: For den største Mængde af Vidier og Pile, ei mindre end 2000 Stykker, plantede paa Amager 1810, og som udi Juni eller Julii Maaned 1814 bevises at være udi god Væxt, den første Sølvmedaille eller 20 Rdlr. For den næste Mængde, et mindre end 500 Stykker, den anden Sølvmedaille eller 10 Rdlr. Jngen kan vinde nogen af disse Premier for de Slags Plantninger, som kunne bruges enten til Kurvemager=Arbeid, Kor= eller Tøndebaand, eller Humlestænger m.v., med mindre han beviser, at de virkeligen ere afsatte og have været tienlige til saadant Brug, Humlestængerne maae være i det mindste 6 Alen lange. Æskningerne indsendes inden sidste December 1814. 20. Ligeledes udsættes efterfølgende Premier, især for Sildefiskeriernes Skyld i Liimfjorden, for dem, som plante de fleste Pile i Nærheden af denne Fiord, nemlig : For den største Mængde Seipile=Træer, eller andre Pile, tienlige til Tøndebaand plantede i Aaret 1810, ikke mindre end 500 Stykker, 30 Rdlr. eller Selskabets første Sølvmedaille og 10 Rdlr. For den næst største Mængde, ikke mindre end 300 Stykker, 20 Rdlr. eller den første Sølvmedaille. For den næst derefter, ikke under 150 Stykker, den anden Sølvmedaille eller 10 Rdlr. Disse Premier kunne ikke allene, som næst forrige, vindes af Bonden, men ogsaa af andre uden for Bondestanden; dog imod at plante dobbelte Mængøer, nemlig: mod 1000, 600 og 300 Piles Plantning. I Henseende til Synet og Attesterne forholdes som under for bePremiematerie er bestemt : ligeledes bliver Æskningstiden at regne inden December Maaners Udgang 1814. 21. Uagtet Selskabet har bevirket, at Pileplantningen er bleven mere almindelig i Dannemark, end den har været tilforn, saa har dette dog ikke kunne giøre Jndførselen af fremmede afbarkede Baand og af udenansk Kurvemager Arbeide undræste. Selskadet anseer det desaarsag, som et Formaal for dets Bestræbe ser, at opmuntre Kurvemagerne til Forbrugen af dette indenlandske Produkt, og udsætter til den Ende følgende Primis Den Anevemager i Dannemark, som beviser, at han høi i Aaret 1810 forbrugt 300 Bunder af indenlandsk afbrkede Baand til Kurve=Arbeide, kan vente at blive belønnet med 50 Rdlr. eller Selskabets tredie Guldmedaille. Skulde Forbrugen af 300 Bundter ikke vorde opnaaet, saa vil Selskabet forholdsviis belønne den af et mindre Antal, dog maae den ikke være under 1000 Bundter. Den Premie Æskende maae ved Beriser fra Arbeiderne i hans Verksted, og ved Qviteringer fra Sælgeren af de forbrugte Pilevaand bevise, at han af indenlandsk Vaand har forarbeidet det anførte Antal af Bundter. Et hvert af disse maae holde i den tykke Ende 2 Alen i Omkreds Selskabet vil tage den Kurvemagers Arbeide i fortrinlig Betragtning, som har frembragt det fineste Arbeide i sit Fag, 22. Dannemark eier flere Pilevaand end dette Lands Kurvemagere kunne forbruge, og dog forskrive disse endnu aarligen en stor Mængde af afvarkede Vaand fra Tydskland, fordi de ei kunne blive forsynede med denne Nødvendighed fra Fædrenelandet selv. Aarsagen hertil synes at ligge deri at den danske Lausmand ikke kiender den lette Albarkningsmaade, hvoraf man betiener sig i Tydskland, og at han ei heller øiner den Fordeel, han kan drage af sine med Piil beplantede Diger ved at giøre deres Vaand til et Handels=Produkt, formedelst Afbarkningen. For at opmuntre Landmanden til længe Vind paa Pilevaandenes Afdarkning udsættet Selskabet følgende Premier: Den danske Landmand, som beviser, at han har afbarket eller ladet afbørke Pilevaand voxende i Dannemark, og solgt dem til Kurvemagere kan vente sig. For ikke under 1000 Bundter en Belønning af 50 Rdlr. Bundterne maae holde 2 Alen i Omkreds i den tykke Ende og være tæt sammenbundne. Anester om, at han har frembragt dem selv, og fra Kurvemageren at han har solgt dem, maatte følge med Æskningen. 23. Mange Overdreve og Heder ere, især i Jylland, formedelst Jordbundens sand, gruus, og stærnagtige Beskaffenhed, aldeles uskikkede til Agerland, og giøre til Græsgangen saa meget ringere Nytte som der lidet fremvoxende Græs er blottet for Læe og Skygge, og hastigen bortspies af Solens Hene. Med meget større Fororekunde disse Overdrede og Heder nyttes til saadanne Træer, som voxe villigen i skarp Grund. Selskabet udsæt er erfor: For den, som udmærker sig ved et betydeligt Foretagende til slige Overdreves og Heders Besaaning med Fyr, Gran Lærketræer eller Birk, den anden Guldmedaille, det største Bæger eller 100 Rdlr. Premien udsættes for Dannemark. Den kan ei æskes forinden Plantningen er 5 Aar gammel, og indsendes Æskningerne i December Maaned 1815. Attesterne maae bevise, hvor stort et Stykke Land der er beplantet, Træernes Antal, deres frodige Væxt, Høibe og Førlighed ved et paalideligt Syn, taget over Plantagen ud Juni eller Julii Maaned 1812, hvorved tillige Træernes Arter og omtrent lige Mængde af hvert Slags anføres. En af Skovrider Wiinholt skreven Afhandling, indfort i Lunds Nædiske Landræsens Magasin for October 1802, giver Underretning om hvad der ved Besaasningen m.v. er at iagttage. Selskabet beder sig underrettet om denne eller hvad anden Besaarningsmaade der er bleven brugt. 24. Da betydelige Summer hidtil gik ud af Landet for Lægemidler af Planter, der deels kunne dyrkes, deels findes i tilstræktelig Mængde vildexende hos os selv, og da Priserne paa disse Varer i de sildigere Tider ere fordoblede og Transporten forbunden med Vanskeligheder, saa attraaer Selskabet ved Premier at opmuntre, saavel til visse Medicial=Planters Dyrkning som til Jdsamtra af de vildvoxende som hidtil bleve forskrevne fra Udlandet Det udsætter derfor stiftsviis forskiellige Premier af 10 til 100 Rdlr. for den største Mængde dyrkede Rødder, Urter, Frøe o. sov af følgende Planter. Læge Anber (Althaa officinalis). Florentinsk Jres (lris florentina). Almindelig Alant (nula Helenium). Have=Hiertensfry (Malissa officinalis). Løgagtig Kortlæde (Teucrium Scordium). Romersk Kommille (Anthemis nobilis). Rosen Alther eller den saa kaldte Bondersse (Althaa rosea). Opiat Bilmus (Papaver somniferum. Og den saa kaldt Fona Grek (Trigonella Fornum græcum, Jligemaade vil Selskabet opmuntre ved mindre Premier til Dyrkningen af følgende mindre vertige Læg panter: Plettet Arum (Arum maculatum. Europæisk Tveblad (Asarum enroprun). Giftig Galvebe (Atropa Belladonna). Høst Tiels (Colchicum autumale, Læge Tvebør (Gratiola officinalis). Almindelig Loestil (Ligusticum Levisticum. Læge Sæbeurt (Saponaria officinalis). Stor Balartan (Valeriana Phu. Ægte Stormhat (Aconitum Napellus). Rød Fingerbølle (Digitalis Purpurea). Have Matrem (Matricaria Parthenium. Amindelig Rude (Ruta graveolene). Almindelig Petersille (Agium Petroselinum Almindelig Koriander (Coriandrum fativum. Selskabet udsætter lig bedes skifte viis store Premier fra re til 100 Rdlr. for Indemangen af den største Mængde Rødder, Urter, Blomster Frø a. af følgende vildvarende Planter, Nyse Rønsk (Achillra Frarmica).at Hvidsismeret Svarte Aselepias Vinertoricum, Enkes Galdekær (Bryonia albadRar Entian (Gentiana purpuren. Amindelig Kraa klo (Ononis spinosa) Storfinnet Enke sød (Polypedium Filix Mac). Almindelse Eng sad (Polypodium vulgare). Almindelig Pimpinille (kimpinella Saxifrage).