Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-09-04
Blandede Efterretninger. Jelstad i Sillejord, den 20 August. Her er en saadan Velsignelse af Korn, Høe og jeg troer Potatos, at især med Kornet og Høet, sige gamle Folk, de aldrig kan mindes Lige dertil. Fra den Tid Leensmand Herman Triset paa Gaarden Triset i Laurdals Præstegield saaede sit Korn – Byg og til han havde det skaaret og jeg troer tilligeindkjørt, vare kun 9 Uger og 3 Dage. – J Dag Kl. 3 Eftermiddag var her paa Gaarden, efter Reaumurs Thermometer, 46 Graders Varme, og Solen faldt dog noget fra Siden ind paa Thermometret, som hang paa Husets Furu-VægEr interessant Skrift er i Aar udkommet under Titel, Kunst und Natur, Blatter aus meinem Reisetagebuche, von August Klingemann, 1ster B., 474 S., st. 800. Bogen er skrevet med digterisk Aand, og overalt viser Forfatteren sig som en upartisk, fordomsfri og sandhedelskende Jagttager. Den indeholder mange høist læseværdige bemærkninger over Poeste, Konst og berømte tydske Skribenter. Vi meddele her adskillige deraf, der især forekomme os mærkelige. J Wittenberg besøgte Forf. Slotskirken, hvori Luther ligger begraven. Man løftede en Træ plade op, og nu læstes paa en Metaltavle følgende Jndskrift: Martini Anteri a. TheoloGiæ D. Corpus H. L. S. E. Qui An. Christ. M. D. XLVI. XII. Cal. Martii Eislebii In PaTIA S. M. O. C. V. ANN. LXIII. M. II. D. X. Ligeoverfor betegner en lignende Plade Melanchtons Grav. Bogges Kister ere af Tin, og man skal have den Plan, at aabne Gravene og omgive dem med et Gallerie, saa man kan see frit ned i samme. Jkke langt fra Luthers Grav var den forrige Prækestol, hvorpaa han prækede, den nuværende er anbragt i Baggrunden over det høie Alter. Ligeledes er den gamle Dør forsvunden, hvorpaa Luther fæstede sine Theses; dog vidste Graveren at betegne Stedet paa den ny, hvor han havde befæstet dem. J det høie Chor knæler til venstre, i Nærheden af sin med en Metalplade belagte Grav, paa en Piedestal, Churfyrste Friedrich den Vise. Han har et Harnisk og en Vaabenkjortel paa, og Hielmen ligger ved Siden af ham. Til høire seer man hans Broder Johann den Bestandige, paa lignende Maade. Begge Statuer vare i den sidste Krigs periode, da de Franske havde anlagt en Hestemølle i Kirken, blevne noget beskadigede, men ved den sidste Secularfest forbarmede en konstelskende Lieutenant sig over dem, og lod dem restaurere og paa ny bemale. Tilforn har Johann den Bestandige en sort med gyldne Blomster virket Vaabenkjortel, men nu har hiin Lieutenant forsand let begge Sachsiske Fyrster til Preussere, og ladet dem give en blaa Uniform paa; ogsaa ere deres Kaarder blevne paa ny forgyldte og dertil passende Læderremmer anskaffede, saavel Oldsagyndere som nyere Politikere, maa hjerteligen glæde sig over den bidende satiriske Travestie. Ogsaa Hertug Rudolf med begge hans Gemalinder bag Høialtret i det af den sachsiske Hertug i det 13de Aarhundrede opbygte, og af Friedrich den Vise udvidede Capel, har benævnte Lieutenant behandlet Preussisk. Jkke langt fra Gravene hænge to fortræffelige Portræter af Luther og Melanchton, malede af Lucas Cranach. J Friedericianum er Luthers fordums store Høresahl forvandlet til en Exerceerstue for Militairet. Augustinerklosteret (det nuværende Augusteum ligge nær ved Elsterporten, for hvilken Luther brændte den pavelige Bulle. Jgiennem det af Seminarister beboede Forhuus, i en stor skummel gothisk Gaard, gaaer man, af en klosteragtig Trappe, igjennem en Forgaard, op til Luthers Værelse, hvor Væggen lige for endnu fra Festens Tid var prydet med en Seiersbue af friske Grannegrene; men for Døren selv laae en Jernstang. De Franske havde, da de sidst vare her, forvandlet det hele Augusteum til et Lazareth. Jmidlertid gjør det den vilde Kriger Ære, at han lod det Sted, som en hellig Plads, urørt, og ved Vagt beskytte mod enhver befrygtelig Misbrug. Luthers stille fredelige Værelse er endnu ganske saaledes, som om han nyligen havde forladt det. Paa Venstre staaer i Hjørnet en høi Kakkelovn, med fire Opsatse, som han varmede sig paa, paa høire et gammelt massivt Bord, som han skrev ved og i en med et Trægallerie og et Fadbrædforsynet Stoel, ved det hvælvede Vindue med runde Ruder og smaae Skodder til at trække op pleiede han at sidde og læse. Væggen er forsynet med gjennembrukne Malerier, Bænkene staae endnu paa deres gamle Plads og over Døren sees Træknager til at hænge Huer, Klæder a. paa Paa Væggen hænger Luthers Malerie i Legemsstørrelse, af Cranach, Melanchtons, Friedrich den Vises og Johann den Bestandiges Billed. De ere alle bekranste med Egeløv. Friedrich har en paafaldende Lighed med Jfland. Endnu sees paa Væggen Peter den Stores Navnetræk, som han med Kridt havde skrevet under sit Ophold her 1712. For at bevare det for Udsletning har man sat et Glas derover. Overhoved have mange betydelige og ubetydelige Mennesker efterladt her deres Navn til Erindring, og Luthers Bord ligner virkeligen en tæt beskreven Proscriptionsliste, hvor gamle Navne forsvinde og nye fremkomme.