JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-09-19
Ethvert Bidrag til dette Værks Fremmelse af vore Lærde, vil ikke allene være mig kierkommen, men udbedes og ærbødigst herved, og modtages med Taknemmelighed. Jkkun maajeg tillige bede, at Breve og Pakker, som fra Provindserne i denne Anledning mig tilsendes. maatte af Afsenderen være frankeret. Nødvendigheden og billigheden i denne Anmodning vil enhver let indsee. At tilstaae Honorarium er jeg derimod villig, om nogen det maatte forlange. Jsær beder jeg de Herrer Geistlige, eller andre Skolevæsenets Yndere, at meddele mig Efterretning om de Skolers Tilstand og Fremgang, og om de Planer, som i samme følges, hvilke de Tilsyn ere betroede. Mine meget ærværdige Embedsbrødre ville paa denne Maade finde en beqvem Leilighed til at fra velte dem en i vor Tid yttret Tvivl, at Skole= og Underviisningsvæsenet ikke lykkedes ved Geistlig Mands Bestyrelse. Løvte om nogle Bidrag i denne Materie har jeg allerede af nogle agtværdige Mænd imodtaget. Det staaer ene til hver Forfatter og Jndsender, om han vil have sit Navn eller et Mærke sin Afhandling tilføiet; men Afhandlinger, som intet Navn eller Mærke medføre, indrykkes med den Tilføielse: Jndsendt. Alle andre Stykker, hvorved slige Bestemmelser og Mærker ikke findes, have dette Værks Udgiver til Forfatter. Mine Meeninger paanødes ingen, som om een eller anden kunde tænke anderledes end jeg. Jkkun christelig Bedømmelse fra hines, som christelig Frihed fra min Side, udbeder jeg mig. Jkke heller staaer jeg som Borgen forandre Forfatteres Meninger, hvis Arbeide i mit Repertorio indføres. Dette maa man derimod altid fordre og vente af mig som en hellig Pligt, den jeg under ingen Omstændigheder lader mig friste til at overtræde, og giøre Brug af Publicitet inden de Grændser, den mit Kald som godmodig Borger og Christen foreskriver. Aarlig skulle 4 Hefter udkomme, hvoraf hvert formodentlig vil udgjøre et Alphabet. Om noget større eller mindre kan ikke saa bestemt forudsiges, da ingen Afhandling i et Hefte afbrydes: men over 3 s. skal Arket ikke koste Sulscribenterne. Paa Skrivpapiir trykkes ikke fler re Exemplarer, end saa mange, som ved Subscription maatte forlanges, som koste 4 s. Arket. At forbinde mig til et Heftes Udgivelse ved hvert Qvartals Begyndelse eller Slutning. kan jeg ikke. Mit Embede negter mig det at binde mig til saadan bestemt Tid; men i hvad Tid end et eller flere Hefter udkomme, skal ved Aarets Slutning 4 være udgivne. De Herrer, Amannenses i begge Rigers Stifter ombedes, for at svare Brevvexlings Udgivter, ved denne offentlige Indbydelse at bidrage til Værkets Afsettelse mod sædvanlig Provision. J Januarii Maaned 1795 udkommer det første Hefte. Subskription modtages indtil September Maaned Udgang. P. Hansen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-09-19
Dr. Prof Theol og Sognepræst ved Helliggeistes Kirke, Medlem af den Hertuglig Veimarske Latinske Selskab i Jena.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-09-19
Bekiendtgiørelser. Til fraværende Paarørendes og Venners Ef& terretning bekiendtgiøres herved, at det har behaget det Guddommelige Forsyn, ved Døden at bortkalde Kammerraad Søren Foghd. 31 August afvigte i sin Alders 74 Aar. De som kiendte denne Mands redelige Hierte og ustraffelige Vandel, ville vist ofte hans Støren kierlig Erindring. Veile den 2den September 1794. Som Executores Testamenti. J. R. Schiøth. J. Meden. Provst og Sognepræst. Birkedommer.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-09-19
Da jeg underskrevne Jochim Ditleff Wit mack, fød i Holsteen, fra Ungdom af har lagt mig efter Landhuusholdningen, samt ogsaa i adskillige Aar har været paa adelige Godser som Forvalter eller Over=Jnspecteur, og i nogle Aar som Pagter, og derfor ganske nøie kiender den Holsteenske Landhuusholdning, og her til kan give enhver den bedste Anviisning, hvorledes den med bedste Nytte kan drives; Saa giør jeg herved bekiendt for alle respective Herskaber, og i Særdeleshed for Besiddere af adelige Godser, at jeg er villig, for Betaling at give alle og enhver, som forlanger det af mig, den bedste Anviisning, hvorledes man kan indrette og forbedre sine Jordegodser, og Hollænderier, Besvarelse af Brændsel, tilligemed flere nyttige og meget fordeelagtige Jndretninger, især paa adelige Godser. Hvem som dehager at forlange saadanne Anviisninger af mig, og vil indrette og lære den holsteenske Deconomie, for anseelig at formeere sine Godsers Jndkomster, den vilde behagelig beære mig med Skrivelse, som maa være Tydsk og porto frie, og er jeg paa Forlangende villig til, naar frie Befordring bliver givet mig, at komme til Herskaber, saavel i Jylland, Fyen og Sielland, for at give den til deres Godsers Forbedring. forlangende Anviisning. Hos mig er ogsaa at faae et ganske fortreffeligt Krop=Pulver for Heste, og har dette Pulver den meget gode Egenskab, at om ogsaa en Hest nok saa stærk er befængt med Krop, og dette Pulver allene bliver brugt efter den trykte Forskrivt, som uden Betaling følger med ethvert Pund deraf, da fordrives Kroppen meget snart og paa en lemfældig Maade. Ja den der bruger dette Pulver efter den trykte Seddels Forskrift, hans Heste bliver endog næsten aldrig af Krop angrebne. Ogsaa har dette Pulver den meget gode Nytte, at en Hest endog ved stærkt Arbeide og maadelig Foder befinder sig ved dets Brug frisk og munter, og haver god Lyst at Æde. Et Pund af dette Pulver koster een Rigsdaler. Breve og Penge udbeder jeg mig Franco, og forsikkrer derimod den prompteste Afsenden. Dette Pulver kan forsendes langt bort, efterdi det er frie for at blive bedervet. Ogsaa skal jeg, naar det forlanges, afsende dette gode Pulver i stærke Blik=Daaser, men da koster hvert Pund otte Mark Dansk. Dette Pulver er under min Forsegling bestandig at faae hos mig, saavel i Qvantiteter, som i heele, halve og Fierdings=Pund. Fridericia i Jylland, den 13de Septbr. 1794. Jochim Detlev Wittmark, boende i Danmarkes=Gade.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-09-19
De som maatte have noget at fordre i afgangne Told= og Consumtions=Jnspecteur.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-09-19
Lauriz Nylands Stervboe her i Ribe, eller dertil maatte være noget skyldig, bliver i Følge Forordningen af 26de October 1792 herved indkaldede med 12 Ugers Varsel. Ribe, den 6te September 1794. J. Lund, Skifteforvalter.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-09-19
Hvor 2de Bilægger=Kakkelovne ere at bekomme til Leie, anvises fra Adresse=Contoiret.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-09-19
J Ringriøbing er død forhen afgangne Borger Lauge Nissens Enke Mette Leene Enrod, og hendes Boe af Skifte Retten lovlig beskreven. Enhver som efter hende maatte have noget at fordre, enten Arv eller Gield, indkaldes herved i Kraft af den Kongelige Plakat dateret 26de October 1792, at melde dem inden 12 Uger, med lovlige Beviser for deres Paastande, hos mig som SkifteForvalter. Ringkiøbing den 24de August 1794. Bork. Byefoged.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-09-19
Mandagen den 22de September næstkommende, om Formiddagen Kl. 9, bliver paa Fridericia Raadstue ved offentlig Auction bortsolgt endeel nye og gode Sengeklæder, Linnet, Chatoller, Porcelain, Bøger og andre Effecter, hvorover trykte Cataloger ere at bekomme paa Bogtrykkeriet her i Byen. De Lysthavende ville behage at møde bemeldte Tid og Sted, hvor Conditionerne bekiendtgiøres. Fridericia den 30 August 1794. H. Buhl. ) Formedelst Alder og maadelig Helbred, N. B. agter jeg underskrevne, under Haanden at bortsælge min i Wester Nebel Bye, Brusk Herred, Coldinghuus Amt, en Miil fra Colding Kiøbstæd i en god og frugthar Eng beliggende og iboende Selveiergaard, hvorpaa intet hæfter til Hs. Maj. Kasse, men skylder af Ager, og Engs Hartkorn 8 Tdr. 6 Skp. Gaardens Jorder og Eiendomme er udskiftet af Fælledsskab og inddeelt i 4 Lodder, som hver for sig er indhegnet, for største Deelen med levende Hegn; J disse Eiendomme kan aarlig saaes 18 til 20 Tdr. Rug, 3 a 4 Tdr. Byg, 16 a 18 Tdr. Havre og 10 a 12 Tdr. Boghvede, græsses og foeres 32 Qvægs=Høveder, 8 Bester, 24 til 30 Stkr. Faar, Gaarden haver fornøden Skov, men god Tørvejord i Overflødighed, samt Fiske Rettighed efter Hartkorn, i Dons og Wester nebel Byers bekiendte store Søer, hvorfra kan haves overflødig Fisk, af Gieder, Brasen, Aborer, Aal og videre. Gaardens Bygninger, hvoraf Vaaningshuset 17 Fag, for 8te Aar siden af Grundmuur, nye er opført og til Beboelse for en honet Familie vel indrettet, og de øvrige 3de Længder Bygning, som til Lade, Stald, Vognremisser m. m. er indrettet af Muur og Bindingsværks Bygning, i god Stand, er i Brandkassen forsikkret for 1160 Rdlr. Denne Gaard med sine Eiendomme og Herligheder kan i Accordt sluttende Tilfælde antages og tiltrædes 1ste Mai 1795, og maatte det forlanges, kan den halve Kiøbe=Summa mod første Prioritet i Gaarden og dens Jorder, samt Lov tilladelige aarlig Rente, derudi blive staaende.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-09-19
De som til forestaaende gode Selveier=Gaard maatte blive Liebhabere, vilde behagelig tage Eiendommene i Øiesyn og derom accordere med Wester Nebel; Peder Hansen. den 11te August 1794.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-09-26
Forordninger. Da Coursen af danske Courant Sedler nu saaledes har forbedret sig, at disse Sedler ere lige med rede Sølv=Mynt, og altsaa forholde sig til Species, som 125 til 100; saa er nu efter Kongelig befaling den Foranstaltning føiet igiennem det Kongelig Rentekammer og det Kongelige General Toldkammer, at saavel Species=Sedler og Species Mynt, som CourantSedler og Courant Mynt kunne i alle Betalinger af offentlige Afgivter blive imodtagne ved samtlige Kongelige Kasser i Danmark og Norge til Pari-Coursen 125. Den er saaledes: at 100 Species der antages for 125 Rdlr. Courant eller 1 Rdlr. Species for 1 Rdlr. 24 s. Courant.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-09-26
Da der, efterat Posternes Befordring til Frankerig igiennem den sædvanlige Vei er bleven standset, nu er truffen den Jndretning med den schveitzerske Post, at de til Frankerig bestemte Breve blive ved det Keiserlige Rigs-Ober=Postamt i Hamborg besørgede, naar de imod 138. frankeres til Basel, over hvilket Sted, de til hele Frankerige kunne blive forsendte; ligesom og Breve fra Frankerig igiennem bemeldte Sted igien blive til Hamborg befordre, de, saa bekientgiøres saadant herved til de Corresponderendes Efterretning. General=Postamtet, den 15de September 1794. Vel viser den under 15de denne Maaned skeete Bekiendtgiørelse, at de deri benævnte 132 s. for et Brev til Frankerig, er den Betaling, hvorfor samme af det Keiserlige Rigs Ober=Postamt i Hamborg bliver besørget. derfra til Basel; men da der desuagtet skal være opkommen Tvivl, om ikke derunder tillige er indbefattet den sædvanlige Betaling fra Afsendelsesstedet i de Kongelige Stater til Hamborg, saa igientages herved, at benævnte 13 s. ikkun er det, hvorfor et enkelt Brev bliver af benævnte Keiserlige Rigs Ober=Postamt befordret fra Hamborg til Basel.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-09-26
General=Postamtet, den 19de Septemb. 1794. Tilleg til General Actons Svar i Hs. fleilianske Majestæts Navn paa det svenske Hofs Erklæring.)(See Nr. 38.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-09-26
Den neapolitanske Gesandt i Wien, Marqvis de Gallo har i Anledning af Baron Arm feldts Sag tilstillet de fremmede Ministre en officiel Nore, der er affattet i følgende Udtryk. Det Rygte, som man har udbredt i Enropa, og som har kundet finde saa megen Troeværdighed, at det er blevet en Bevæggrund til det svenske Hofs Besværinger imod det neapolitanske, nemlig, at Hr. Baron von Armfeldt, forhen Hs. svenske Majestæts Minister i Jtalien, har, i det han unddrog sig fra de Eftersættelser, hvormed han blev forfulgt, en Tid lang 7) Taget af historisch, politisches Magazin for An gust 1794. kundet skiule sig i Staden Wien, og sammesteds være bleven antaget i den neapolitanske Gesandts Hotel, og hemmelig have boet der, sætter forbemeldte Gesandt i den Nødvendighed, at underrette Publikum om dette Rygtes Sandhed, der da først blev af Vigtighed, da man benyttede sig deraf, som et medvirkende Middel, til at forstyrre den gode Forstaaelse, der herskede imellem begge venskabelige Hoffer. Af Kierlighed til den reeneste Sandhed, og efter udtrykkelig befaling af sin Konge, giør underskrevne Gesandt sig det til Pligt, at forsikkre ved sin Ære, at det Tilflugtsted, som han skal have tilstaaet Baron Armfeldt i sit Huus, er aldeeles opdigtet, og at han, saavidt han har kundet faae at vide, endog til dette Øieblik er overbeviist om, at benævnte Minister, fra den Tid han faldt i Unaade, ikke har sat sin Fod ind i denne Stad. Underskrevne Gesandt ønsker, at den formelige Benægtelse, som han strax har ilet med at giøre, af dette falske og aldeles grundløse Rygte, maa være for heele Europa et utvetydigt Beviis paa den Møie, som Kongen, hans Herre, giør sig, for at tilintetgiøre fra sin Side alle ubillige Jndtryk og al Misforstaaelse, som man har søgt at opvække imod hans frimodige og redelige Forhold Wien, den 18de Julii 1794. Marguis de Gallo.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-09-26
Brev fra den neapolitanske Gesandt i Wien til Hr. Friderich Brandt (Baron von Armeldt) til Lemberg. Det er mig hiertelig kiert, Hr. Baron, at see, at De, uagtet den slemme Vei, er kommen lykkelig frem paa Deres Reise til Galicien; men især erfarer jeg med inderligste Glæde af Deres Brev af 12te d. M., at De ikke har lidt noget paa Deres Sundhed, og at De er istand til at fortsætte Reisen lykkelig og roelig. Jeg haaber, at De fremdeles vil give mig gode Efterretninger, imedens de, som have det Ærende, at forfølge Dem her, ikke ophøre med at anstille Eftersættelser, og giøre Jndberetninger og Besværinger over den slette Fremgang af deres Bestræbelser. Saaledes har Hr. N., efterat have erfaret, at man her i Deres Navn har optaget Penge hos Banqvieren, Hr. Brentano, og at Vexler for Deres Regning vare endosseerte paa St. Petersburg, anstillet Eftersøgelser, og efterat han havde udfundet, at Dehar vær et i Wien, og logeret i Vertshuset de tre Øxer, tilligemed Hr. Major Brandstrøm, der paa adskillige Steder har arbeidet for dem, og besøgt adskillige Personer, paa Grund heraf ført Besværing over at man ikke har foranstaltet nogen Heftelse, og har gjort alt hvad han kunde, for at sende Emissarier efter Dem paa Veien igiennem Ungarn til Tydskland. Man har gjort ham Factum stridig, og sagt ham, at man vilde sende hans Nota til Souverainen, som befinder sig i Nederlandene. Jeg har seet det Stykke af det Svar, som De ønsker at see indført i adskillige offentlige Tidender. Jeg skal føie Anstalt til, at dette Deres Ønske bliver opfyldt, da jeg ivrigst ønsker, Hr. Baron, Alt hvad der kan bidrage, til Deres Retfærdiggiørelse. De Breve, som De har adresseret til mig, har jeg ligeledes besørget, og har den Ære at indslutte herudi et til Dem, som Hr. Olton har tilsendt mig. Eperies vil De have fundet det andet Brev, som jeg har havt den Ære at tilsende Dem. Jeg haaber, at De rigtig skal erholde det nærværende ved P. G. Scheibell, til hvem jeg levere det, og jeg venter med Utaalmodighed at høre, at De har forladt Galizien, da jeg har ønsket, at De havde kundet undgaae samme Midlertid modtage De, min Herre, Forsikkringen om min oprigtigste Deeltagelse og den største Høiagtelse, hvormed jeg har den Ære at være o. s. v.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-09-26
Wien den 19de April 1794. Marquis de Gallo. Man spørger maaskee, hvorledes foranstaaende Skrivelse af Marquis de Gallo er kommen i det svenske Hofs Hænder, Herpaa svares: at den er bleven opsnappet af de polske Jnsurgentere, og af disse sendt til Sverrig, Hoffet i Stokholm har og allerede communiceret den til det neapolitanske Hoff, og desan, gaaende forlangt Fyldestgiørelse af samme. Den Afskrivt, som findes indført i forommeldte Stykke af historisch politisches Magazin, er meddeelt Udgiveren af Hr. Carl Friderich von Nordenskiold, kongelig svensk Gesandtskabs Secretair i Hamburg.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-09-26
Om de polske Confoederationer. Det Navn Confoederation bliver brugt af Polakerne i en anden Meening, end hos andre Nationer. Republiken Holland og NordAmerica betegne derved Forbindelsen imellem deres Provintser til Enhed i Regierings=Forfatning og fælleds Forsvar. Hos dem er altsaa Confoederation intet andet end Bestemmelse af en Constitution, hvorved frie Selskaber for ene sig til een Republik, men derhos forbeholde sig ved særdeles Betingelser deres egen adskildte Forfatning, ethvert i sit Distrikt. En ganske anden Beskaffenhed har det med de polske 3) Taget af Skriftet: von dem Entstehen und Untergange der polischen Constitution vom 3ten Mai. Conforderationer. Endskiønt det videløftige, Kongerige Polen indbefatter mange Slaviske Nationer; saa har det dog ikkun een Repræsentation, een Konge, een Regieringsform under Navn af en Republik. J Polen betyder altsaa en Confoederation hverken Regieringsforfatningen, eller et giensidigt Forbund til indbyrdes Forsvar; men man har snarere at betragte den, som en Opstand af Jndvaanerne, der forbinde sig med hinanden til eet Legeme, for enten at afhielpe Statens trængende Fornødenheder, eller standse Regieringens Overmagt, eller understytte sammes Afmagt, eller af andre Aarsager, som gaae ud paa det almindelige Vel; men ofte ligge og derunder skiulte private Hensigter. Da Opstand er en voldsom Tilstand, saa har den ikke nogen Grund i skrevne Love; men den kommer af Naturretten, der tillader ethvert Menneske at sætte sig imod Voldsomheder. Aldrig have Mennesker, under hvilken Regieringsform de end stode, forglemt denne Rettighed. Der findes ingen Nation, i hvis Historie man ikke skal kunde finde Opstande af Folket imod Regieringen. Men lidet er dog Tallet paa de Exempler, at det i Opstand værende Folk, som derved udsatte sig for den heele Byrde af en gruesom Skiebne, har igien erlanget sin sande Friehed i dens heele Omfang. J de fleste Tilfælde ombyttede det ikkun et Onde med et andet, og styrtede sig selv ved egen Magt til Grunde. Det arbeidede sig frem under en Tyran, og bøiede sig meget ofte, af Mangel paa egen Jndsigt, og besværet ved sin Anførers Trædskhed, under et nyt Ang.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-09-26
J den polske Historie har man ikke mange Exempler paa Opstand af Folket; Slaveriet, berøvede det aldeles Følelsen af sine Rettigheder. Omendskiønt Folket nogle Gange, fornemmelig i Ukraine, greb til Vaaben, saa kunde det dog aldrig vinde sine væsentlige Frie heder tilbage. Adelen holdt ikke de Vilkaar, som den, tvungen af Nød, havde maattet bevilge. Dette gik saa vidt, at den polske Regierings Uret færdighed blev høist forhadt af Folket, at det søgde sig andre Regentere, og underkastede sig snart det tyrkiske, snart det russiske Herredom. Alle andre Jnsurrectioner i Polen, angik Adelen indbyrdes. I et Land, hvor man intet Begreb havde og Regierieringens væsentlige Grundsætninger, hvor der hverken var en fast Constitution, eller almindelig Friehed, hvor lumpne Privilegier classificerede Menneskerne, og lagde den ene Deel under den andens grændseløse Magt, der maatte Confoederationerne være hyppige, men ogsaa frug resløse og meget meere skadelige; thi de bleve stedse knyttede ikkun af de privilegeerte Personer selv. Adelmanden allene var frie i Polen, og han allene var den, som oprettede Conforderationer, for enten paa denne eneste muelige Maade, efterdi ingen fast Regiering gaves, at afhielpe Landets trykkende Mangler; eller blendet af mægtige Anførere, opofre sig med Fornøielse for disses Stolthed, Egennytte og Hevngierrighed. Ethvert Jnterregnum drog en Confoederation efter sig; jo meere Anarchiet altsaa tog Overhaand, desto fleere gaves der af saadanne Forbindelser. De begyndte fra private Sammenkomster, hvor de forsamlede sig, som tænkde at oprette en Confoederation; derpaa nyttede man den i Woywodskaberne, Kredsene og Provintserne; tilsidst forenede disse Forbindelser i Woywodskaberne, Kredsene og Provintserne sig ved en besynderlig Act ligesom til en Generalconforderation, og under dette Navn fremkom den paa Rigsdagen. Næsten enhver Confoederation haade sin besynderlige Forfatning, ligesom den selv vilde give sig samme; men heri bestod altid den væsentlige Forskiel imellem en Confoederation og Raadslutningernes sedvanlige Indretning, at i hiin fulgde Lovene ikke af en almindelig Overeenstemmelse, men af Stemmernes Mængde.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-09-26
Efter denne Theorie har jeg gjort følgende Forsøg med Espalier=Træer, der stode langs med en Muur. Jeg borttog al Jorden, som de havde omkring dem, og paa deres Rødder i en Dybde af een Fod paa nogle Steder, og kun af ni eller til Tommer paa andre, eftersom Rødderne laae meere eller mindre dybt. Denne Operation foretog jeg i en Afstand af tolv Fod omkring Træet til alle Sider. J Stedet forden borttagne Jord lagde jeg anden god Jord, der havde hvilet over et Aar. De Træer, omkring hvilke jeg saaledes havde ladet legge nye Jord, befandt sig meget vel derved, og have givet mig fortreffelige Frugter. Samme Maade har jeg brugt hvert Aar i October Maaned, og Træerne have aldrig slaaet feil i at frembringe Frugt i samme Overflødighed.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-09-26
Dødsfald. Nyborg den 2den September Frue Oberstlieutenantinde Karen Waltersdorff, fød Jørgensen. 7) Af L esprit de journaux 1793. Septemb. Pag. 380. Gusdals Præstegaard i Aggershuus.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-09-26
Stift den 6te September Hr. Provst Peder Maar, Sognepræst til Gusdals Menigheder, 68 Aar.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-09-26
Repertorium. til Moerskabs og nyttig Publicitets Befordring, især for danske og norske Geistlige.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-09-26
Under denne Titel agter jeg paa Hr. A. gent Gyldendals Forlag at udgive et QvartalSkrift, hvortil ved Subskription indbydes, og som skal indeholde følgende Afdelinger: Afhandlinger, som egentlig vedrøre Religions Læreren i Henseende til hans Stand og EmbedsFørelse, og alle derhen hørende Materier. Om Fattig=Væsenet, baade saavidt samme vedkommer de danske Stater, som og hvad til dets Fremmelse i andre Stater er foretaget. Om Skolevæsenet i Dannemark og Norge, og de derhen hørende Indretninger til Almuens og Borgerstandens Oplysning. - Smaae exeget i ske Afhandlinger over enkelte Skriftens Steder, ogsaa Oversættelser i Udtog af indenlandske Lærdes exegetiske Arbeider, hvilke ere gaaede i Forglemmelse. - Afhandlinger henhørende til Literatur Historien, hvorved jeg ønskede at udbrede et og andet til almindelig Nytte og Moerskab, som jeg i tvende Vinter=Forelæsninger over denne Videnskab har fremsat. - Skriveters Bedømmelse, hvilke egentligen vedrør Skole= og Fattigvæsenet. Endelig og alle slige Stykker, som kunne svare til det Øiemed, som Værkets Titel benævner.