JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-10-10
Fra Engelland haves Efterretninger, der gaae til d. 22 Sept. og blandt andet bekræfte hvad der allerede i forrige No. af dette Blad har været sagt angaaende en imellem Canning og Castlereagh opkommen heftig Uenighed. Aarsagen er endnu ikke bekiendt; man veed blot, at Striden, mellem begge opkom ved et Middagsmaaltid. Nogle søge Grunden dertil deri, at Canning skal have bebreidet Castlereagh for Lord Cathams Ansættelse til Anfører for Toget til Schelde, andre i Besættelsen af Hertugen af Portlands nedlagde Post. Om Udfaldet af Duellen vides kun saa meget, at Canning skjød først, og at Kuglen gik Castlereagh paa den venstre Side igjennem Kjolen. Derpaa skjød Castlereagh og saarede Canning i Hoften. Begge have den 21 indleveret en Ansøg II ning om at nedlægge deres Post, men begge vedblive dog, ligesom Hertugen af Portland, at beklæde den indtil deres Eftermænd ere udnævnte Kongen skal især tage sig den sidstes Afgang meget nær. J Londoner man overbevist om, at denne Begivenhed vil afføde store Forandringer og Forflyttelser i Ministeriet. Men enhver, der kjender de Farcer, som kaldes Ministerielforandringer i Engelland, kan ikke spaae sig just saa meget Godt af en Scene Forandring, hvor kun Coulisserne omskiftes og Skuespillerne blive de samme. Som Medlemmer af det ny Ministerium nævnes Lord Melville for Admiralitetet, Lord Gower for de udenlandske Anliggender, Marquis Wellesley (for Tiden Gesandt i Spanien) for Krigsdepartementet. Perceval troer man ikke vil blive ved Skatkammeret, og Sidmouth, Kongensndling, nævnes som Hertugen af Portlands Eftermand. - Medens det Engelske Ministerium saaledes indvortes sønderslides af Tvedragtsaand, nedslaae de fra Walcheren indløbende Efterretninger alt mere og mere det Engelske Folks Mod. J Vlissingen tiltage de Syges Tal blandt de brittiske Tropper endnu bestandigen. Det 38de Regiment allene skal have 10 syge Officierer og 449 syge Soldater, i det Hele ligge af de 15,000 Mand, der befinde sig paa Walcheren, 10,000 i Sygehusene, og dagligen døe 26 til 30. Den Forstærkning, som den Hollandsk Franske Armee har faaet i Brabant, lader formode, at Øieblikket er kommet, da den vil gaae angribende frem, og man tvivlede ikke mere paa, at der endnu i Sept. vilde foretages en Landgang paa Malcheren.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-10-10
Franske Blade af 29 Sept. indeholde den Efterretning fra London af 24de, at alle Medlemmer af den hidtilværende Administration have faaet deres Afsked, og Morning Chronicle lader sig forstaae med, at Kongen vil nu sammensætte et Ministerium af Oppositionens Medlemmer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-10-10
Fra Wien haves Efterretninger, der gaae til d. 24de Sept., men de tale intet bestemt om Krig eller Fred. De Sachsiske Hielpe Tropper ere ankomne did d. 21de. Rustningerne fortsættes endnu med Jver. Til Spitz, (en Flekke med et forfaldet Slot ved Donau, i Nedre=Østerrige, 2 Mile fra Crems) er henbragt endnu mere Artillerie, og i den derværende forskandsede Leir var den 24de en stor Mønstring. J Forstaden Leopoldstadt ved Taborbroen, nedriver man adskillige store Bygninger, for, at anlægge Broskandser. Men uagtet det endnu seer saa krigersk ud, skrives dog fra Mähren under d. 30 Sept., at man anseer Freden saa godt som sluttet, og grunder denne Formodning paa den Omstændighed, at Gener. Buban atter er ankommen til Schønbruun. Som man siger var tilsidst Talen kun om den Punct, hvorvidt Triest og Fiume indtil en alminkelig Fred skal forblive i Franske Hænder. - Hvor magtpaaliggende det er Keiser Napoleon, at give Engelland sit Banesaar ved at afskiære det al Handelsforbindelse med Fastlandet, sees deraf, at nogle Kjøbmænds Varehuse i Wien ere blevne forseglede, paa det det kan blive undersøgt, om der findes Engelske Varer deri.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-10-10
Paa de paa Toldkamret som Gjennemfarts-Transito) Gods liggende Varer er bleven lagt Beslag. - J Følge Efterretninger fra Bøhmen have saavel Linie troppernes som Landværnets Officierer faaet befaling. at holde sig færdige til at bryde op inden 24 Timer. De Østerrigske Tropper i Bøhmen anslaaes til 25,000 Mand, og lægges hertil Landværnet af første Udskrivning, saa udgjøre de ialt 45,000 Mand. - Marchal Massen og adskillige andre Marchaller og Generaler ere afreiste til Armeen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-10-10
Efterretninger fra Leipzig af 3 Oct. sige, at Vaabenstilstanden atter er forlænget.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-10-10
J Spanien er nu udkommet et Kgl. Deeret, efter hvilket alle de, der eie Sølvbarrer, skulle aflevere samme i Banken. Herfra undtages dog Tallerkener, store Skeer og Knive. Den fjerde Deel af Værdien betales strax; det øvrige om 4 Maaneder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-10-10
J Paris ere to Commissioner udnævnte, hvoraf den ene skal undersøge Admiral Villares Joyeuses Fremfærd paa Martinique og den anden Victor Huques's i Cayenne. - Af de Søcapitainer, som have været anklagede i Anledning af Fægtningen ved Basques, er Capit. Lafort bleven dømt til at skydes og en anden til Degradation. Hertugen af Jstrien (Bessieres) er bleven Overgeneral over Nordarmeen, og Hertugen af Connegliano (Moncey) Anfører for Reserven, hvis Hovedqvarteer er i Lille.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-10-10
J Tyrol er alting endnu i største Gjæring. Oprørerne have siden nogle Maaneder oprettet et Corps af alle Slags Overløbere, Østerrigere, Jtalienere &c., som allerede skal være nogle tredive Tusinde Mand stærk. De selv synes at ville gjøre af deres af Naturen desuden saa befæstede Land en heel Fæstning. De forskandse alle Passe paa det ivrigste, og lade Klippevæggene med Krudt, for ved et Angreb at kunne slænge hele Fieldstykker ned i Dalene. Alt dette uagtet hedder det dog, at Storhertugen af Würzburg skal have Tyrol og at Kongen af Bayern derimod skal skadesløsholdes med det Würzburgske, men da dette Land maa betragtes som en vigtig Militairpost mellem Jtalien og Tydskland, saa finder man dette Rygte ikke sandsynligt. Siden d. 18de f. M. vare alle vaabendygtige Folk i Tyrol afdeelte i Batailloner og Landstormen i Bevægelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-10-10
Petersborg d. 6 Sept. Hs. Majestæt Keiseren har udstedt følgende Skrivelse til den tjenstgjørende Krigsgouverneur i St. Petersborg, Generallieutenat og Generaladjutant Balaschow: Den 5te i denne Maaned er af den af Os befuldmægtigede Minister og paa Svensk Side af Baron Stedingk, i Frederikshamn sluttet og undertegnet en Tractat om en evig Fred imellem Rusland og Sverrig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-10-10
J Kraft af samme blive alle de Grundlæg antagne, som ere af Os bleven foreslagne til Fred og Storfyrstendømmet Finlands Forening med det Russiske Rige bliver bekræftet, Staden og Floden Tornega er fastsat til Grændse imellem begge Magter. – Saaledes er denne Krig tilendebragt, som under adskillige Begivenheder har forhvervet den Russiske Krigshær uforglemmelig Hæder og ved at forene med Rigetet, ved sine arbeidsomme og i Agerdyrkning meget kyndige Beboere, ved sine Handelshavne, vigtige Fæstningsværket og Sveaborgs Fæstning berømt Land, har udvidet vort Fædrenelands Grændser og tillige for bestandig gjort det sikkert fra den Side. J det vi takke Gud, som udøser sine Velgierninger over Rusland og velsigner vore Vaaben, ile vi med at underrette dem om denne glædelige Begivenhed, overbeviist om, at alle Vore troe Undersaatter, vil forene deres Taktil den Allerhøieste med Os for Fredens lykkelige Afslutning. Forresten skal denne Fredstractat, efter Ratificationernes Udvexling, blive offentlig bekjendtgjort ved et særdeles Manifest, forblivende Deres velvillige.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-10-10
St. Petersborg d. 6 Sept. 1809. Originalen er af Hs. Keiserl. Majestæt høistegenhændig undertegnet. Alerander.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-10-10
Banquiererne Broxham & Comp. i London, have falleret med mere end 1/2 Million Pd. Sterl.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-10-10
Over 20 Banquierer i Provindserne ere indviklede deri, og Boets Eiendom skal være høist ubetydelig. Liebau, d. 21 Sept. J de sidste 3 Uger er der ankommet hertil kun 6 Skibe. Jblandt disse, som alle ere ankomne i de sidste Dage, befinde sig 2 med Salt. Foruden disse to ligge her adskillige andre med bemeldte Artikel ladte Skibe. Da de endnu ikke har erholdt Tilladelse til at losse deres indehavende Ladninger, har deres Ankomst ei havt nogen Jndflydelse paa Saltpriserne. Fiint Salt holdes i 130 Rdlr. Alb. pr. Læst og grovt Dito i 140 Rdlr. Alb. pr. Dito. Naar bemeldte Tilladelse erholdes, og de Ladninger, der ere i Vente, ankomme, ville maaskee Priserne falde. J denne Forventning gjøre vore Kjøbmænd endnu ikke Jndkjøb i det Store, de kjøbe kun saa meget, som de strax kunne faae afsat til Landmanden. Hele Ladninger kunne for nærværende Tid ei afsættes til en høiere Priis end 100 Rdlr. Alb. pr. Læst. Denne Priis er i Sammenligning med Salt-Priserne i Riga og Memel endog at ansee for høi. Med Colonial=Varernere vi vel forsynede. J disse Dage er her bleven holdt adskillige Auctioner over Sukker og andre Colonial=Artikler. For Melis blev der givet 19 til 24 Ferdings pr. Pund, og for Caffe 28 til 32 Rdlr. Alb. pr. 100 Pund.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-10-10
Da Søgningen efter vore Udførsels-Artikler, er standset, ere Priserne paa samme merkelig faldne. Abd. Hør frembydes for 36 Rdlr. Alb. pr. Skpd., 3bd. Dito, for 34 Rdlr. Alb. pr. Dito, Pas Hamp for 20 Rdlr. Alb. pr. Dito og Linfrøe for 3 3/4 Rdlr. Alb. pr. Tønde. Vi har i Aar havt en riig Høst. Snart kunne vi vente Tilførsel af den nye Afgrøde. Ved Ankomsten af denne ville sandsynlig vore Produkter falde endnu mere i Prisen, hvis ellers ingen Søgning skulde indtraffe.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-10-10
Af det nye Korn erholde vi allerede Tilførsel i smaae Partier. Disse afsættes til meget lave Priser, der maae tilskrives deels den meget velsignede Høst, deels Forbudet mod Udførsel af alle Sorter Kornvare med Undtagelse af Hvede. Da endnu ingen Jndkjøb i det Store have fundet Sted, kunne de virkelige Priser ei anføres. Vi har i Aar ogsaa havt en meget god Høeslet. Skibe søges tilBefragtning til Nordsøen. - Vexelcoursen var senest paa Hamborg 5 Procent Avance, og paa Amsterdam 1 Procent Damne. Sold. Den 8de October 1809. Du, som din blide Skiønhed beskeden i Dalen mon dølge, Liig den blufærdige Mo, sløret i uskyld og Dyd Du, som fordum var Fromheds det stille, ærværdige Sæde, Fremmedt for konstlede Pragt, helliget høiere Sands: Du, som Tiderne røvede alt, hvad Mennesker bygged, Men som i Evighed har det, som ei Tiden dig gav, Venlige Øl omsnoet af Goernes bølgende Bælte, Hvilende fredelig tryg midt i den krandsende Skov. Langt fra din stille Bo, dit speilklare Vand, dine Lunde, Vanker jeg eensom og taus her i den støiende Sværm. Sygelig koldt er det Liv, hvis Skygger her mig omsvæve, Konstige Former uddrev Kiærnen, at Skallen kun blev. Kløgtige Paasund for og den fromme, enfoldige Frihed Under den ængstende Tvang sukker fortrængte Natur. Svag er den himmelske Lue, som ene Livet kan nære, At kun i enkelte Glimt flammer dens evige Jld. Aldrig finder jeg her hvad ene paa Jorden jeg søger, Aldrig den glimrende Stad bliver den Fremmede Hjem. Der, h., jeg viedes først til den lange, vildsomme Vandring; Der, hvor af tagede Sky sildige Morgen oprandt; der, hvor den evige Skiønhed sig prægede dybt i mit Hierte; Øer, hvor i Livet jeg først offred til Gud og Natur, Hvor giennem, natlige Mulm frembrød den hellige Straale, Som ved sin himmelske Glands vakte mig atter til Liv. -Der jeg aander og lever, did flygter urolige Længsel, Naar den i evige Strid kun maa hentære sig selv. Der jeg dvæler med Lyst i Drømmenes gyldene Rige, Naar over endelig Tid Anelse hæver min Aand. - Du mit eneste Hiem, mit Ønskes evige Bolig! Dig jeg i natlige Stund sender et inderligt Suk. Flygtig og fiernet fra dig, en Tid jeg end skal omvanke, Til du mig kiærlig og huld favner i moderligt Skiød, Til du med aaben Arm din værdige Søn kan modtage, Og du hans oprørte Sind skienke den salige Ro. Da skal jeg leve blandt Oldtids de høie, alvorlige Skygger, Midt i den smilende Vaar, blomstrende evig og skiøn, Leve nær Holbergs og Absalons Grav for Dannemarks Hæder; Engang vaagner jo dog længe slumrende Kraft. Da skal jeg hist i Marias de hellige Hvælvinger knæle; Himlenes Dronning vil da høre min giødende Bøn Skienke mit Hierte den Fred, som Livets Storme mig røved, Lofte min luttrede Aand op mod den evige Glands Naar jeg da vandrer herfra til Kiærligheds lysere Egne Hvile mit modige Støv roligt i Fædrenejord, Chr. Molbech.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-10-14
J det sidste Capitel sysselsætter jeg mig ene med offentlige Jndretninger til Livets Forkortelse. Dette Capitel er blot bestemt for de Herrer, som flikke paa det almindelige Bedste, vore Dages Bremenfelder. Blandt de vigtigste Jdeer, som fremsættes her, forekomme Forslag til et Medicinalpolitie, der bedst kan befordre Dødeligheden og Livets Forkortelse; Plan til et Theater, hvor Folk kunne kjedes nogle Gange om Ugen, og som ved sin Kiedsomhed kan blive et Middel til Livets Forkortelse, og endelig en Tractat om at indrette Skuespil saaledes, at de blive et vigtigt Bidrag til Aands kraftens hastige Støvelse og langsomme Fortærelse. Vincentius Caspari, Dr. med.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-10-14
Jnden- og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-10-14
Indenlandske Efterretninger. J Aalborg Avis læses følgende: "Formedelst Prisens Forhøielse ved de Kjøbenhavnske Sukkerraffinaderier, bliver Sukkerne her ligeledes forhøiet. til følgende Priser, fiin Topsukker a Pd. 8 Mk., fiin Melig 7 Mk. 4 s., guul Candi 7 Mk. 4 s., hvid Puddersukker 6 Mk., guul dito 5 Mk. 8 s., bruun dito 5 Mk., Pandsukker 7 Mk., Candi Sy rup 6 Mk. 8 s., bruun dito 2 Mk. 8 1/2 s., dito i Partie 40 Rdlr. 100 Pd. - Aalborg Sukkerraffinaderie d. 6 Oct. 1809. - Soetman.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-10-14
J. Viborg Avis læses følgende: "Til nøiere at oplyse den af Hr. Jversen i sin Avis No. 130 af Dato 24de August, angaaende Klude hand lens Opkomst i Jylland, kan en Mand, som kjender noget til det Locale, ikke undlade at berigtige, for at erindre en gammel Vens Aske, som havde saa stor Anpart i samme. For rum Tid siden har afgangne Etatsraad Lichtenberg i Horsens, den Tid Eier af Engelsholm, bygget en Papiirs mølle. Denne var hans Lyst at see i Fuldkommenhed. Da hans Arvinger solgte bemeldte Engelsholm, antog hans Enkefrue sig Papiirsmøllen, da det havde været hendes afdøde Mands Yndlingsplan. Efter flere Aars Forsøg, deels for egen Regning, deels som til Forpagtning, hvorved hun altid satte Penge til, og Fabriken var sin Undergang nær, overlod hun bemeldte Engelsholms Papiirmølle først i Forpagtning paa 6 Aar og siden til Eiendom til Hr. Papiirs=Fabriqueur H. N. Schmidt, hvilken som Eier besad den i 24 Aar, begyndte med sin egen Haand, og lidet gjorde Værket til Rette, uden offentlig Understøttelse fordoblede Manufacturen og leverede saavel Tryk, som Skrivpapirer til de fleste Bogtrykkerier i Jylland, Fyen a., forbedrede sin Tilstand saaledes, at han efterlod Værket til sin eneste Søn, som i Forveien maatte i nogle Aar besee udenlands eller fremmede Værker, – som nu for eet Aars Tid siden har tiltraadt Fabriken, og leverer, som bekjendt, godt Skriv- og Trykpapiir, endog i temmelige Qvantiteter. - Dette var i mine Tanker, den første Grund til Kludehandelens Opkomst, at han modtog Kluden hos Kjøbmændene i Betaling for Papiir, hvorpaa han endnu gav Procenter til, og for nærværende Tid forskaffer bemeldte Fabriqve en temmelig Deel Mennesker deres Næringsvei.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-10-14
Udenlandske Efterretninger. Fra Wien haves Efterretninger indtil d. 28. Sept. Fredsforventningerne vedblive at vedligeholde sig, men de Omstændigheder, hvorpaa man grunder dem, synes ikke at fortjene den Vigtighed, som de i offentlige Tidender tillægges. Saaledes søger man nu den svage Fredstrøst i Førsten af Lichtensteins Ankomst til Wien d. 27 Sept., ledsaget af Generalerne Buban og Meyer v. Hohen feld, samt et talrigt Følge af Militair= og Civil personer, og det Jagtparties Opsættelse, som Keiser Napoleon var i Begreb med at gjøre. Men man vil dog vide, at Førsten af Lichtenstein virkelig skal være forsynet med de fornødne Fuldmagter til fuldkommen at slutte Fred. Jmidlertid. var Efterretningen om Fredens Afslutning endnu ikke ankommen til Prag d. 2 Oct., men man paastod der almindelig, at man siden d. 23de var enig om Hovedbetingelserne; at der ikke skulde foretages nogen Forandring med Bøhmen, men at det er Over Østerrige og Galizien, som skulle bringe de krævede Offere. - Keiser Napoleon, som sjelden lader noget Øieblik af sit Liv forbigaae, uden at udmærke det ved store Handlinger, benytter sig af Vaabenstilstanden, til at belønne og hædre sine udmærkede Hærføreres Fortjenester. Saaledes er Førsten af Neuschatel, Vice=Connetable, nu ophøiet til Første af Wagram, Marchal, Hert, af Auerstadt til Første af Schmuhl, Marchal, Hert. af Rivoli til Første af Eslingen. - Ved et i Leiren ved Schønbruun udstedt Decret har Keiseren stiftet en ny Orden, under Navn af de tre gyldne Vliesses Orden, som skal bestaae af 100 Stor-Riddere, 400 Commandeurer og 1000 Niddere. J Fredstider skal ingen Udnævnelse finde Sted, indtil det nærværende Tal er formindsket til Halvdelen. Keiseren er Stormester. De Keiserl. Prindser allene faae Ordenen ved Fødselen. Prindserne af Keiserligt Blod faae den ikke, uden at de have deeltaget i et Feldttog eller tjent 2 Aar i Keiserens Leire eller Garnisoner. Fremdeles kunne optages i denne Orden; de Ministere, der forestaae et Departement og have havt Portesenillen i 10 Aar uafbrudt; Statsministere efter 20 Aars Tjeneste, naar i den Tid i det mindste have været en Gang om Aaret Geheimeraad; Senatets Præsidenter, naar de i 3 Aar have havt Forsædet; de Marchallers directe Efterkommere, som have anført i det sidste Feldttog, naar de have opnaaet Majoritet og udmærket sig paa deres Løbebane. Jngen uden Ovennævnte kan optages i Ordenen, naar han ikke har været i Krig og faaet 3 Saar i forskjellige Fægtninger. Men Keiseren forbeholder sig ogsaa at optage i Ordenen andre Militairpersoner, som ikke have faaet 3 Saar, men som have udmærket sig, enten ved at forsvare deres Ørn, eller at ankomme først paa Brechen eller gaae først over en Bro eller, ved at udføre nogen anden glimrende Daad. For at blive Storridder maa man have commanderet som Chef enten i en ordentlig Bataille eller i et Corps af en Keiserl. Storarmee.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-10-14
Ethvert Regiment, der har været med i Storarmeens store Slag, skal bestandig have Ret til at have en Capitain, Lieutenant eller Underlientenant som Commandant, og i hver Bataillon, der har været ved Armeen, en Underofficier eller Soldat som Ridder. Hvert Aar d. 15 Aug, skal være Ordensdag. Commandeurernes Pension ved Negimenterne skal være 4000 Fr. og Riddernes 1000 Fr. - Krigsrustningerne forsættes endnu bestandig fra Fransk Side. Over 1000 Mennesker arbeide dagligen paa Forskandsningerne ved Wien, og paa alle Kanter bereder man sig paa Krigens muelige Gjenudbrydelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-10-14
J Tyrol spiller Sandwirth Hofer endnu bestandig en vigtig Rolle. Han opholder sig i Jnspruck, hvor han kjører med fire Skimler. Passet Lofer have Tyrolerne indtaget med Storm. De marchere, efter adskillige Efterretninger, modReichenthal, og Hoffer har opfordret Staden Salg burg til at overgive sig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-10-14
Fra Stockholm haves Efterretninger der gaae til d. 19 Sept., men de tale endnu intet om Fredsunderhandlingerne mellem Dannemark og Sverrig. J Stockholm glæder man sig imidlertid over den Efterretning, at alle Svenske Skibe ikke allene kunne uforhindrede beseile alle Danske Farvande, men endog besøge alle Danske Havne, naar de ere forsynede med Leidebreve fra det Kgl. Danske Cancellie. - Carl XIII. søger paa adskillige Maader at vinde Folkets Hengivenhed. Saaledes har han overladt Slotteene Drotningholm, SwartsiøWentholm, Gripsholm, Strømsholm, Kungsør, Flyinge og Dalby, med alle tilhørende Jorder, Bøndergaarde, Parker og Hauger, saavelsom alle Kgl. Hof= og Staldenge Rigstænderne til fri Raadighed, og kun forbeholdt sig Tilladelse for sig og sin Familie at benytte sig om Sommeren af disse Slotte. Rosersberg, som den nuværende Konge allerede beboede og forskjønnede som Hertug, Ulricksdal, Enkedronningens Sommerresidence, og Tull gen, Prindsessens Sommerslot, forblive i deres nærværende Eieres Besiddelse saalænge de leve, men tilfalde siden, ligesom hine, Rigstænderne. Forordningen af 26 Jan. 1802, at enhver Adelsmand, der frivillig frasiger sig sin Adel, skal have forbrudt sine borgerlige Rettigheder og landsforvises, er som upassende, bleven ophævet. – Rigsdagen har tilstaaet Kong Carl 280,000 Rdl. Bco. til sit Hofhold, og Prinds Christian af Augustenborg, som Kronprinds af Sverrig, 24,000 Rdlr. Bco. aarligen. Kongen har foreslaaet Rigstænderne, at forunde Medlemmerne af den saa tappre skjønt ulykkelige Armee, der har fegtet mod den langt overlegne Russiske i Finland, et aarligt Underhold.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-10-14
Efterretningerne fra London gaae til d. 22. Sept., men tale for det meste kun om Kjævleriet imellem Canning og Castlereagh: to politiske Snoge, som i adskillige Aar have undergravet Europas Ro og Lykke. Ordsproget, den ene Ravn hugger ikke gjerne Øinene ud paa den anden, synes at være giendreven her ved begge Stridsheltes Opførsel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-10-14
Striden er foranlediget fra Cannings Side, som efter nogles Paastand, vilde skyde al den Skjændsel, som Toget til Zeeland medførte, paa Castlereagh. og, efter andres Sigende, tvinge ham til at nedlægge sin Post. Aarsagen være hvad den være vil, saa er det altid at beklage, at et heelt Riges Skjebne skal være i Menneskers Haand, som ere saalidenskabelige, at endog blotte Ord i et Vennelag kan lægge dem til en ligesaa blodig som taabelig Hevn. - Om den forestaaende Forandring, i Ministeriet vides endnu intet bestemt. - Ligesaa lidet vides noget om Engellands Forhold med de Americanske Stater. Jmidlertid troer man i America, at Jackson ikke vil blive antaget. – Paa Walcheren vil den Engelske Regjering endnu høist ugjerne give Slip, for ikke aldeles at blive til Latter i Europas Øine. Kong Georg har derfor befalet alle de Officierer, der høre til de paa Walcheren liggende Regimenter, ufortøvet at begive sig did. Ogsaa sendes endnu bestandig Forraad og Levnetsmidler derhen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-10-14
Bekjendtgjørelse. Fra General=Commandoen i Holsteen er til Hs. Majestæt Kongen indsendt en Rapport fra Søe=Capitain Mossin i Glückstadt, saaledes lydende: "Den 2 Oct, seilede jeg med Canoneerbaaden Vardøehuus, 5. Canonchalouper og 4 Skjøtbaade samt en Convotaf 70 Fartøier ned af Elben. Da Floden om Eftermiddagen kom, ankrede vi ved Brunsbüttel og saae at ved Cuxhaven laae 2 Brigger. – Kl. 7 om Aftenen gav jeg Maaneds=Lieutenant Wriedt Ordre til med de 4 Skjotbaade at geleide Convoien og bringe den over Watterne til Eideren; Maaneds-Lieutenant Jordt forblev, efter min befaling, ved Brunsbuttel med Canoneerbaaden Vardøehuus, for at dække Retiraden og selv gik jeg med de 8 Canonchalouper til Cuxhaven, for at angribe Fienden. Om Morgenen, i Dagningen, skimtede vi Briggerne noget uden for Cuxhaven, roede til paa Skud og begyndte Attaquen. Fienden gjorde strax Seil og flygtede. Da det blev lysere, observerede vi, at den ene var en Coffardiebrig, og den anden en Brig paa 20 Canoner. Jeg roede med al Kraft ind paa den sidste og beskjød ham med velrettede Skud. Kl. 5 1/2 tiltog Kulingen af S. V. til stiv Bramseils Kulling; dette hialp Briggen i at flygte; vi forfulgte den endnu i en Time, men da Kulingen stedse blev stærkere, kom den os ud af Skud. - Jeg befalede derfor at jage Coffardie briggen, som seilede efter; da vi havde givet den nogle Skud, brasede den op og vi besatte den. Briggen, der udgives for at være en Hamborger, er indbragt til Glückstadt, til Rettens Behandling. -