Berlingske Tidende, 1777-06-09
Ved Tal=Lotteriets 90 Trækning i Wandsbeck udkom: No. 41, 63, 46, 89, 75. Ved Døden ere afgangne: J Vestindien den 31te Mart. Børge Christophersen Birk, Planteur og Ober=Formynder, paa St. Thomas. J Aalborg den 3die Jun. afg. Henric Michelsens Enke, Mette Cathrine Hostrup, 60 Aar. Den 4de huj. Sr. Søren Lunge, 82 Aar. Den 5te huj. Niel Poulsen Greiberg, Undergraver ved Budolphi Kirke, 63 Aar. J Fyhn den 4de Jun. Frue General=Lieutenantinde Sophia Hedevig Juel til Ravnholdt, fød Comtesse af Friis 59 Aar. J Odense den 1ste huj Rasmus Christensen, Muurmester, 59 Aar. J Helsingøer Kobbersmed Sr. Hans WulGerdens Hustrue, 41 Aar. Svend Nielsen Hillemann, Loots ved Færgelauget, 35 Aar. J Roeskilde den 5te Junii Mad. Sophia Charlotta Amalia Rested, fød Fischer, Hr. Amtsforvaltet Rosteds Kiæreste, 33 Aar. Her i Staden den 5te hujus Mr. Johan Zwirff, Handels=Betient 24 Aar. Den 7de huj. Frue Lovise Sophia Bech, fød Hagen, Hr. Cancellie=Raad Bechs Kiæreste, 40 Aar gl. APhilos E. Tvende smaa Afhandlinger, 1) om Maaden, hvorpaa Naturen retter Udarter, 2) om Skiegaarder eller de Norske Trægiærder. Af Niels Tønder Lund; sælges i Sorøe hos Mad. Lindgreen, og i Kiøbenhavn hos Boghandler Gyldendal i Silkegaden Nr. 66 for 1 Mk. Hr. Fabre, Prevot der Wundarzte zu Paris vollstandig Abhandlung von der Erkennenis und Cur der Venerischen Krandheiten aus dem Franzosischen, mit Vorrede und Anmerkungen des Hen. D. und Professor Todens, har bey Rothe in No. 8 a der Børse die Presse verlassen, und kostet daselbst 8 Mk. danisch. P.M. Normedelst Forandring af Boepæl, agter Eyeren, at & bortsælge den ham udi Aarhuus Stift, Cailde Amt. beliggende og tilhörende store smakke og amelige Hovedgaard. Meigaaril kaldet, med underliggende Gods og øvrige Herligheder, der er af efterfulgende Beskaffenhed: 1) forbemelte Heil gaard staaer for Hartkornklevengaards Taxt Age og Eng 51 Tdr. 3 Skpr. 2 Fdkr. 2 Alb. og Skovskyld 11 Tdr. 2 Fdkr. 1 Alb., under Gaardens Avling bruges og desuden, nogle fra ældgammel Tid afbrudte Bøndergads Jorder, som ligger inde paa lovmat ken, og er god Jord, Hartkorn Ager og ling 17 Tdr. 7 Skpr. Alb., tvende Konge-Korn- og Qæg-Tiender, som er grabt Fyendom, Hartkorn 35 Tdr. 3 Skpr., trende Kirker med deres Korn- og Qvæg Tiende, samt Jus Patronatus & Vacandi, Hartstorn 46 Tdr. 3 Skpr. 2 Fdkr.: Böndergeds Hartkorn med ovenstaaende 17 Tdr. 7 Skp. og 1 Alb. iberegnet er efter Landmaalingens Matricul Ager og Eng 377 Tdr. 4 Skpr. 3 Fdkr. 2 Alb. og Mølleskyld 8 Tdr. 4 Skpr., Jordebogens Indtægt er aarlig Rug 8, Tdr. 4 Skpr. og Penge 656 Rdlr. 3 Mk. 2 Sk., og Hovedgaarden. der ligger saa godt lum trindt omkringgivet med sine Jorder, en Heylig Boepæl, af Grundmuur, 3de Floye og et Halvtag, gibsede, Værelser, og Gange rundt omtring fra det eene Hiörne til det andet uden for Værelserne, som ikke er ringeste fugtige, endskiønt Borgergaarden er rundt omringet med Vand, saa og Haver, Enge, Ployeland, Skov og en smuk og sufisant stor Ladegaard, synetrik anlagt for Borgegaarden og alt i en overmaade god Stand vedligeholdt, og Graverne der er omkring Borgegaarden var for nogle Aar siden ryndede, og der efter aarlig renqveret, hvilke ganske indhegner norgegaarden, saaledes: at naar der over blev gjort en liden Vindelbroe, kunde ingen enten Folk eller Kreature, passere ind eller ud, naar samme var optrunken. 2) Er den en stor og importable Sædegaard, hvor der kan holdes et Hollænderie at 160 Stkr. Köer, foruden 140 Stkr. andre Kreature, at Bæster, Stude og ungt Qvæg, hvor imellem findes et anseeligt Stutterie, som Sommeren igiennem græsses i Skoven, der er indhegnet, tilligemed unge Qvæg og Stude, og altsaa uden Vogters gaaer løse, fölgelig ikke til Hinder for Hollænderiet, der bestandig græsses paa Agerlandet. 2) Enge af god Bonite, hvor der alle aarlig næsten 300 Læs Høe, og Gaardens Korn Udsæd, af alle Slager over 200 Tdr. aarlig, og der iblant er afvigte Efter-Aa saaet Rug 120 Tdr., men Resten Byg og Havre, samt ganske lidet Boghvede. 4) Pleyeland og Engene, kan endnu ved Ryd ning, saa anseelig udvides og forbedres, at Gaardens Fyere deraf kan udbringe en utroelig stor Fordeel, til Indtægternes Forbedring, som öyensynlig kan forevises. 5) Til Gaarden er nogle og Fyrgetive Bonder til at gjöre Hovning, som alle gjör heel Gaards Hovning, og ligger næsten rundt om Gaarden. 6) Videre til Gaarden er og 2de Vand-Møller, og ved den eene der ligger ved Stranden kan indrettes en hollbar Grubbe-Mølle, hvilken aldrig kan seyle Vand, siden der er en utallig Mængde Kilde-Veld, som har sit Tilløb til det store Vand, der befordrer Möllens Drift. 7) Endnu er en 23 Stkr. Havningsfrie Bonder, der alle kal kjöre Korn-Reyser, lige med Havnings Bönderne, og er beliggende i en meget god og fruetbærende Korn-Egn. 8) Gaardens store og svare Skove, som ligger ved Stranden, hvorudi befindes en overflødigstor Mængde Træer, af Eeg, Bog, Elle, Birk og Alk, samt Hessel og andet Under-Skov, saaledes: at Fyeren aarlig kan sælge og udtage anseelig af Shoven, og endda være nok til Efterkommerne bestandig, hvilket tydelig kan forevises 9) En Fyen do Tørve Moese er til Gaarden, at den Storrelse, at et findes ikkun faae, som overgaaer samme, da der snart ikke findes andre end gode Torv, saa dybt de skiærer, og hvor ved det i Nærheden, kunde anlægges et kostbar Teglværk, hvis fabriqverede Steen, med Fordeel, i Henseende til Udskibning saa nær ved Stranden kunne afsættes. 10) Til Gaarden findes et Kalkbrænderie, hvis Kalk er saa hvid som Ciibs, og opbrækkes paa Godsets Fyendomme, samt en Katkovn til at brænde samme udi, hvor der kan brændes imod 600 Tdr. aarlig, og er anlagt ved Lidestedet Tree Aar Mølle. 11) Under Gaardens Skove findes tvende gode Losse- og Lade-Steder, til beqvemmelig Ind- og Udskibning for Eyerne, der er en liden halv Miil fra Meilgaard, da dens Skove paa den nordre Side findes indhegnet af Stranden, der indbringer. mange betydelige store Fordeele, saa vel for Gaard, som Gods; og Gaarden er beliggende 6 Miile fra Aarhuus, 5 Miile fra Randers og 2 Miile fra Greenaae, i en smuk Egn. 12) Paa Godser som findes vel bebygt og sælges uden Restantz, hvor ikke en ene ste Gaard eller Huus jo med gode Beboere er forsynet; der paa et i Mængde af velvoxen ungt Mandskab, og det mere end til Godsets Fornødenhed udfordres. 13) I Ladegaarden findes beqvemme og smukke Forpagter Værelser, saaledes: at Forpagteren ikke kan have ringeste Connexion med Herskabet, men enhver sit eget for sig selv, om Eyerne skulle blive til Sinds, at bortforpagte Gaardens Avling og Hollænderie. 14) Borge- og Ladegaarden findes asseureret i Kiøbstædernes Brand=Casse for Danmark, og Böndergodset i en her i Amtet oprettet brand=Casse. 15) Foruden de ved Gaarden, med Kunst og Flid anlagde deylige og smukke Lyst- og importable Frugt= og Kiøkken-Haver, er og anlagt en fordeelagtig Humle-Have af Engelsk Sort. 16) Indretningen til Hollænderiet og dets Brug, er efter sin Holsteensk, og alle Ting saa comode, at det ikke kan findes bedre, og prægtig Kilde-Vand lige ved Dörren, hvilket og Hovedgaarden desuden er omkring givet med, og Vandningen til Kreaturerne ved Gaarden er indrettet saaledes: at det beste Kildevand löber i og af tvende store Truge, Aaret igiennem; og altsaa i den haardeste Vinter ikke behöves at ises eller velkes, til Drikke for Kreaturerne. 17) Alle Gaardens Marker og Enge findes ved Diige og Gierde for sig selv indlukket og indhegnet. 18) 1de 6 Byer, hvorudi HovningsBönderne ere boende, findes ingen Fælledskab; og Bönderne, ved Jorddeeling, gjort lige i Hartkorn. 19) Om der til Gaarden skulle komme en Eyere, som ville indrette samme til et Stamhuus, sees, at der kuns feyler nogle faa Tönder Hartkorn til sammes Completering, som mueligt kunde faaes til Kiöbs udi Egnen, hvor det Hovningefrie Golls er beliggende. 20) Et kosteligt Fiskerie er udi Gaardens ferske Vand, af Carper, Carusser, Gieder, Frasen, Aborrer, Aal og Skaller, og desuden i Stranden, som indhegner Skoven paa den nordre Side, fanges og silkes af Gaardens Huusmænd, Örter, Torsk, Sild, Mackreel, Hvillinger, Hummer, Ulynder, Reier, Muslinger og andre gode Sorter Fisk, ja Vinterenigiennem haves Torsk, naar Stranden ikke med tis tillægges saaledes : et Folk med Baade her fra Landet komme i Söen. 21) Eenemærks Jagt, som ingen andre maa komme paa, er halvanden Miiles Destance, hvor der findes bestandig en Mængdestaaende Kron=Vildt, som ellers nu ikkuns faa Steder er at finde her i Lander, desuden er her en stor Deel Raaedyr, Harer og Ager-Höns samt nogle faa Uhr=Höns i den store Torve-Moese, saa og i Overflødighed af andre gode Sorter Fugle-Vildt, som og en ikiön fælles Jagt. 22) Alle Gaardens tilhörende 3de Kirker ere holdte: en overmaade god Stand. Forbemelte Meilgaard, med mikrevne Herligheder, agter Eieren, der er boende paa Gaarden, om antagelig Bud skeer, enten under Haanden at bortsælge (der i Fal saa arriverer, betimelig skal lade samme avertere) eller og ved offentlig Auction her paa Meilgaard, Tirsdagen den 5te August förstkommende, om Formiddagen Kl. 10 Slet, og om fornøyeliBud skeer, da at lade den Høystbydende tilslaae, paa det onditioner som baade skal være og blive en Kiøbere til Nytte og Fordeel, hvorefter Sælgeren i alle Deele, saa vilt muelig, vil foye sig, hvad enten Kiöbet skeer under Haanden eller ved Auction da der iblant andet fölger med Gaarden, Hollænderiets Besætning og Redskab, samt alt der tilhörende Inventarium, tilligemedde derved indrettede skiønne Hæste Kiærne- og Mølle-Værk, og iblant den ved Gaardens Kiøb værende Hollænderie-Besætning er 70 Køer, der som Kalve har udstaaer den sidste her i Egnen grasserende Qvægsyge, og Resten er en Yngel og Tillæg af samme Sort Qvæg. Skulle nu nogen Liebhaber fra Kiøbenhavn have Lyst til at tilforhandle sig flig en Herligheds Eiendom, kan de enten ud Junii eller Julii Maaneder, ler finde Leylighed, til Söes at komme her til, med en Dragøes Skipper fra Nyehavn, af hvilke nogle Sommeren igiennem seyle enten her til Ladestedet Tree-Aae Holle, eller næstliggende Fiellerup og Ryegaards Strande, og er saadan en Seyllads, der desuden, rettelig, kan gives Navn af en Lyst-Reyse, paa saa beqvemmelig en Aarsens Tid ved ganskeringe Bekostning, med føyelig Vind fuldende paa een a to Dage. Meilgaard pr. Aarhuus, den 20de May 1777.