JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1833-01-16
Skifte-Jndkaldelse. Jorsdagen den 31te Januar førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, bliver paa min Boepæl i Stervboet efter afgangne Gaardfæster og Veiopsigtsfører Christen Rasmussen af Kongsted Bye, Nidløse Sogn, Holdeks Amt, paa Sorøe Academies nordre Godsdistrict afholdt en Samling, ved hvilken Skifterepartition vil blive fremlagt, og Skiftet, om mueligt, samme Dag sluttet. Dette bekiendtgiøres herved, i Overeensstemmelse med Forordningen af 15de Januar 1828, til samtlige Vedkommendes Efterretning. Tersløsegaard pr. Sorøe, den 12te Januar 1833. J. P. Enkebølle.
Berlingske Tidende, 1833-01-16
Auctioner. Den 18de Januar førstkommende, om Middagen Kl. 12, afholdes 3die og sidste Auction over den Landvæsenscommissair, Byefoged Rousing tilhørende Gaard No. 5, 6 og 7 i Stubbekiøbing. Vestergade med Jorder og Hauge. Gaarden, hvortil hører Korn magazin, Brænderie m.v., (vid. Statstidenden No. 282, 284 og 285), er særdeles skikket til Kiøbmandshandel. Det nærmere erfares hos Procurator Benzon, i Lavendelstrædet No. 88 i Kiøbenhavn, Procurator Dahlstrøm i Nyekiøbing paa Falster og Giæstgiver, Herz Wulff i Stubbekiøbing.
Berlingske Tidende, 1833-01-16
Proclama. følge Kongelig allernaadigst Bevilling, som den 7de dennes er læst i J den Kongelige Lands Overret samt Hof= og Stadsret, og er saa lydende i Frederik den Sjette, af Guds Naade Konge til Danmark, de B Venders og Gothers, Hertug til Slesvig, Holsten, Stormarn, Dito marsken, Lauenborg og Oldenborg; Giøre vitterligt: At Vi, efter Os Elskelig Major ved det borgerlige Infanterie og Viinhandler Peter Frieden, reich og Fuldmægtig under Vort Danske Cancellie, Johannes Lauren, tius Wilse, af Vor Kongelige Residentsstad Kiøbenhavn, deres som Executorer af afdøde deputeret Borger og Viinhandler Ole Frederik Hagens Testamente, herom allerunderdanigst giorte Ansøgning og Begiæring, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at bemeldte Executorer ved Proclama, sub poena præclusi & perpetui tilentii, med Aar og Dags Varsel i den Kiøbenhavnske Berlingske Tidende, Adresse-Contoirets Efterretninger samt den altonaiske Mercur, 3de Gange efter hinanden maae indkalde alle dem, som formene sig at have noget at fordre hos fornævnte afdøde deputeret Borger og Viinhandler Ol Frederik Hagen med deres Paastand at fremkomme og saadant deres havende Krav, inden foreskrevne Tids Forløb, for Executorerne at anmelde og beviisliggjøre, og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vor allernaadigste Bevilling læses for Vor Lands Overret samt Hof og Stadsret i Kiøbenhavn. Hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Givet i Vor Kongelige Residentsstad Kiøbenhavn, den 5te Januar 1833. Under Vort Kongelige Seigl. (L. S.) Efter Hs. Kongelige Majestæts allernaadigste Befaling. Stemann. Monrad. Lassen. Hansen. Bentzen. Wilse. Bevilling for Executorerne af afdøde deputeret Borger og Viinhandler Ole Frederik Haaens Testamente, Major ved det borgerlige Jnfanterie og Viinhandler Peter Frieden, reich og Fuldmægtig under det Kongelige Danske Cancellie Johannes Laurentius Wilse af Kiøbenhavn til, ved Proclama i Aviserne, at indkalde bemeldte Afdødes Creditorer. indkaldes herved, sub poena præclusi & perpetui silentii, med det Bevillingen nævnte Varsel, Alle de som maatte formene at have noget Krav paa bemeldte aldøde deputeret Borger og Viinhandler Ole Frederik Hagens Boe, med deres Paastand at fremkomme og deres havende Kra inden foreskrevne Tids Forløb for os, som Executorer af den Afdødes Testamente, at anmelde og beviisliggiøre. Jfølge Lovgivningen bemærkes den til Efterretning for Vedkommende, at der Fredagen den 1ste Februar først kommende, om Eftermiddagen Kl. 5, og saa fremdeles den første Fredag i hver paafølgende Maand, til samme Klokkeslet, afholdes Samlinger i Boen i dets Eiendom No. 90 i Nygaden. Kiøbenhavn, den 11te Januar 1833. Peter Friedenreich. Johannes Laurentius Wilse. Major ved det borgerlige Infanterie og Fuldmægtig under det Kongelige Viinhandler, boende paa Vestergade Danske Cancellie, boende i Studiestrædet No. 93. No. 42.
Berlingske Tidende, 1833-01-16
Jfølge Kongelig allernaadigst Bevilling af 4de d. M., som vil blive læst ved den Kongelige Lands Over, samt Hof= og Stadsret i Kiøbenhavn, indkaldes herved med Aar og Dags Varsel, sub poena præclusi & perpetui tilentii, Alle og Enhver, som maatte formene at have nogetsomhelst Kra paa den i Nravel afdøde Kammerjunker Lucas Frederik Scaveniuses Stervboe, til med deres Paastand at fremkomme og saadant deres havende Krav inden forbemeldte Tids Forløb for os, som allernaadigst beskikkede SkifteCommissarier i bemeldte Boe, at anmelde og beviisliggiøre. Kiøbenhavn, den 12te Januar 1833. J. F. C. Schiern, F. W. Treschow,
Berlingske Tidende, 1833-01-16
Etatsraad og Generalfiskal, Justitsraad, Kasserer ved det almindelige Skolefond, Nye Kongensgade No. 236.
Berlingske Tidende, 1833-01-16
Holmens Canal No. 258.
Berlingske Tidende, 1833-01-16
Jfølge Kongelig allernaadigst Bevilling, saalydende: Vi Frederik den Siette, af Guds Naade Konge til Danmark, de Venders og Gothers, Hertug til Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dito marsken, Lanenborg og Oldenborg; giør vitterligt: at Vi, efter Bylogden, i Vor Kiøbstad Hiørring, Os elskelige Justitsraad Bye, og Herredsfoged Koefoed, hans derom allerunderdanigst gjorte Ansøgning og Begiæring, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at han, som Skifteforvalter i Dødsboet efter afgangne Kiøbmand Ole Tho af bemeldte Hiørring Kiøbstad, ved Proclama, sub poena præclusi 6 perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, i den Kiøbenhavnske Berlingske Tidende, i den Altonaiske Mercur, samt Aalborg Stifts Adresse-Avis, 3de Gange efter hinanden maae indkalde alle dem, som formene sig at have noget at fordre i fornævnte Boe, med deres Paastand at fremkomme, og saadant deres havende Krav, inden foreskrevne Tids Forløb, for den competente Skifteret at anmelde og beviisliggjøre, og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclamefter Loven; dog skal denne vor allernaadigste Bevilling læses for vedkommende Værneting, samt ved den Overret, hvorunder samme henhører. Hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Givet i Vor Kongelige Residentsstad Kiøbenhavn, den 5te Januar 1833. Under Vort Kongelige Segl. (L. S.) Efter Hans Kongelige Majestæts allernaadigste Befaling. Stemann. Monrad. Ørsted. Lassen. M. Lange. Bentzen. Hansen. Jacobsen. Bevilling for Justitsraad, Bye- og Herredsfoged Koefoed, til ved Proclama i Aviserne at indkalde Creditorerne i Stervboer, efter afgangne Kiøbmand Ole Thios af Hiørring Kiøbstad, indkaldes herved med det deri bestemte Varsel, sub poena præclusi & perpetui silentii, Alle og Enhver, som maatte formene at have nogen Fordring paa bemeldte Boe. Med samme Varsel indkaldes den Afdødes Arvinger, til at legitimere og paasee deres Arveret.
Berlingske Tidende, 1833-01-16
En Skiftesamling holdes paa Raadstuen her i Byen, Tirsdagen den 26de Februar, Eftermiddag Kl. 2 Slet. Koefoed, Hiørring, den 5te Januar 1833.
Berlingske Tidende, 1833-01-16
Ved Proclama, som bliver læst i den Kongelige Lands 29 - 1832 a 33. Overret samt Hof= og Stadsret, ere alle De, som maatte have Noget at fordre i afg. Tienestekarl Claus Johansens Boe, indkaldte med 12 Ugers Varsel til der i Skifte=Commissionen at anmelde og beviisliggiøre saadant Krav, Ved samme Proclama ere den Afdødes Arvinger med lovligt Varsel indkaldte til at legitimere deres Arveret og iagttage deres Tarv under Boets Behandling; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Den Kongelige Landsoverrets samt Hof= og Stadsrets Skifte=Commission i Kiøbenhavn, den 12te Januar 1833. Buchwald. Mollerup. Alle De, som formene sig at have Noget at fordre i 43 - 1832 a 33. afgangne Tambour ved første Livregiments Grenadeer, Compagnie Christian Frederich Aalborgs Stervboe, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til for undertegnede Skifte=Commission at anmelde og beviisliggiøre saadant deres havende Krav. Ligesaa indkaldes med lovligt Varsel den Afdødes Arvinger for at legitimere deres Arveret og iagttage deres Tarv under Boets Behandling. Den Kongelige Landsoverrets, samt Hof= og Stadsrets Skifte=Commission i Kiøbenhavn, den 12te Januar 1833. Buchwald. Mollerup.
Berlingske Tidende, 1833-01-16
Ved Proclama, som er læst ved Møens Herredsting, og som snarest mueligt Ø vil blive læst i den Kongelige Lands Overret samt Hof= og Staderet i Kiøbenhavn, ere Alle og Enhver, som formene sig at have Noget at fordre i Dødsboet efter den i Hiertebierg Bye paa Møen, ved Døden afgangne Madame Mette Elisabeth Holm, fød Saabye, og forhen afdøde Mand, Pastor Christopher Holm, Sognepræst til Elmelunde Menighed, efter hvem hun ifølge allernaadigst Bevilling af 16de October 1819, har hensiddet i uskiftet Boe, indkaldte med 12 Ugers Varsel til for mig, som Skifteforvalter, at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Ligeledes indkaldes de Afdødes Arvinger, med lovbefalet Varsel, til at beviisliggiøre deres Arveret. Dette bliver herved endvidere bekiendtgjort. Stege paa Møen, den 7de Januar 1833. C. Meincke, Med Proclama, som Dags Dato er læst inden Holbeks Kiøbsteds Byetingsret, og som ligeledes vil vorde læst inden den Kongelige Lands Overret, samt Hof= og Stadsret, ere Creditorerne i Stervboet efter afdøde Lars Jbsens Enke, Johanne Espensdatter heraf Byen, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer, ligesom ogsaa vedkommende Arvinger med Aar og Dags Varsel ere indkaldte til at legitimere deres Arveret; hvilket herved bekiendtgiøres. Holbeks Kiøbsteds Skifteret, den 14de Januar 1833. Lynge vo, som maatte have Noget at fordre i forhenværende Urtekræmmer Kiøbenhavn, Balthasar Høeghs Dødsboe, af Englerup Mølle, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer for mig som Skifteforvalter i Boet. Ringsted, den 13de Januar 1833. Harhoff.
Berlingske Tidende, 1833-01-16
ved Proclama, som læses inden vedkommende Retter, indkaldes herved I Creditorene i Stervboet efter afdøde Huusmand Jens Thomsen i Tudse, at anmelde og beviisliggjøre deres havende Krav for undertegnede Skifteforvalter. Baroniet Løvenborgs Skifteret, den 12te Januar 1833. Torst. vo, som maatte have noget at fordre i Stervboet efter afgangne Tieneste, Hal Christian Kiøbenhavn af Herrested, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, til at anmelde og bevise saadanne deres Fordringer for undertegnede Skifteforvalter i Boet Ligeledes indkaldes benævnte Afdødes Arvinger med lovligt Varsel, for at anmelde og bevise deres Arveret. Slagelse, den 10de Januar 1833. Birch.
Berlingske Tidende, 1833-01-16
Med Proclama, som læses inden vedkommende Overret og Underret, ere I Creditorerne i afdøde Gaardmand Hans Mortensens og efterlevende Enke Ane Nielsdatters fælleds Boe i Stokkemarke, under Grevskabet Knuthenborg, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til for mig, som committere Skifteforvalter, at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer. Hvilket end videre herved bekiendtgiøres. Knuthenborg, den 5te Januar 1833. Gram. reditorerne i Boet efter den under 7de November 1832 i Gaaser Bye T Østerhassing Sogn i Kiær Herred, afdøde Maren Jensdatter, Eulefter forhen afdøde Huusmand Anders Pedersen ibid., indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, til at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer for undertegnede Skifteforvalter i Boet. Kiær og Hvetboe Herreders Contoir i Nørre Sundbye, den 5te Januar, Lange.
Berlingske Tidende, 1833-01-16
følge Proclama, som bliver at tinglæse saavel ved Hiemtinget som ved den Kongelige Landsoverret i Wiborg, indkaldes herved Creditorerne Boet efter afdøde Lars Kier til Mølgaard i Lundbye Sogn, Aars Herred, og efterlevende Enke Ane Kier, født Møller, med 12 Ugers Varsel til at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer for undertegnede Skiftes, vater i Boet. Aars og Sleth Herreders Contoir i Næsborg, den 3die Januar 1833. Müller. vo, som maatte have noget at fordre i efternævnte Stervboer undHdenne Kiøbstads Skiltejurisdiction. a) efter afgangne Vagtmester af siellandske Landseneerregiments 1ste Escedron Niels Høyer; b) efter afgangne Landseneer af samme Escadron Christen Hansen Østerstillinge; indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, til at anmelde og bevise saadan deres Fordringer for undertegnede Skifteret. Slagelse Kiøbstads Skifteret, den 10de Januar 1833. Birch. Splow.
Berlingske Tidende, 1833-01-16
Ved Proclama, som bliver læst i den Kongeli362. - 1832 J 1833. Lands Overret samt Hof= og Stadsret, ere alDe, som maatte have noget at fordre i afgangne Øltapper og Værtshuus holder Jver Strandgaard der ogsaa kaldes Jver Knudsen Strandgaard som ifølge Bevilling af 8de November 1830, har det siddet i uskiftet Boe efter hans forhen afdøde Hustrue Sopote Cathrin Strandgaard, født Salling, deres fælleds Boe her i Staden, in kaldte med 12 Ugers Varsel, til for undertegnede Skifte=Commission i anmelde og beviisliggiøre saadant Krav. Ved samme Proclama ere de Afdødes Arvinger indkaldte til at legitimere deres Arveret og iagttage de res Tarv under Boets Behandling; hvilket herved endvidere bekiengiøres. Den Kongelige Lands=Overret samt Hof= og Stadsrets Skifte=Commis i Kiøbenhavn, den 4de Januar 1833. Buchwald. Nollerup.
Berlingske Tidende, 1833-01-17
udenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1833-01-17
Antverpen, den 8de Januar. De Hollandske Kanonbaade have anholdt og hertil tilbageviis, i Ofterrigsk Skib. Denne Begivenhed er saa vigtig, at alle herværende Consuler ved Courerer have sendt Efterretning gerom til deres respective Hoffer. Adskillige Privatpersoner sendte samme Anledning Estafetter til Berlin, Wien og Frankfurt. Et Privatbrev fra Vliessingen bekræfter Scheldens Spær ling. Gjennemfarten nægtes alle Autoriteter, af Marinen, at Coldvæsenet og af Lodsvæsenet. Fire Skibe, som i 22 Dage vare holdte tilbage i Lillo, bleve ledsagede til Viiessingen, og fik Tilladelse igjen at stikke i Søen. Arbeiderne ere allerede i Færd med at sætte Antverpens Ci deel i Forsvarsstand.
Berlingske Tidende, 1833-01-17
Brüssel, den 10de Januar. Krigsministeren er indkaldt for det herværende Civil=Tribunal, for at høre den Dom, hvorved han tilpligtes at erstatte Ejerne En Skade, som den Franske Armee har foraarsaget.
Berlingske Tidende, 1833-01-17
Den Engelske Commissair Oberst Cradock afreiste i Gaar Paris.
Berlingske Tidende, 1833-01-17
Paris, den 8de Januar. Hertugen af Broglie har efter Forlydende erholdt en Note da den Preussiske Gesandt, i Anledning af Frankriges og Enginds Forslag. Jfølge denne Note forlanger Kongen af Holland, en ny Opsættelse, for at erklære sig.
Berlingske Tidende, 1833-01-17
For nogle Dage siden er givet befaling til at armere de sine Pladser St. Omer og Calais. De Hollandske Fanger vare lerede ankomne til førstnævnte Sted.
Berlingske Tidende, 1833-01-17
Jfølge en Conseilbefaling afskediges alle fremmede Søeoffter, for største Deelen Svenske og Danske. Hr. Dupin har ikke, som man ventede, taget Ordet i An ning af Debatterne om Hertuginden af Berry Den ny Bank i Havanna aabnedes den 15de October. gjeringen havde i samme nedlagt et Fond af een Million Vastre i rede Penge. Sammenligner man Frankriges Stilling, og Udsigter ved Beandelsen af det svundne Aar med Landets Tilstand ved Jndtræsen i det ny Aar, saa kan man ikke nægte, at en Forbedring, indtruffen, som neppe lod sig haabe eller forudsee. Frygt for indenlandsk Krig, som tillige vilde have fremkaldt en dobbelt Hvortes Kamp, opfyldte dengang Frankrige med bange Forvent og af alle Statsamfunds=Baands totale Oplysning, i hvilken Enseende man vilde have seet sig nødt til at gribe til de vold ste Forholdsregler. Man frygtede en ny Velfærdscommittemit du salut public) og alle de Ulykker, som ramme en tion, naar et af de extreme Partier gaaer af med Seieren. en Krigen med Udlandet har indskrænket sig til en tre Ugers Credition, og Partierne i Landets Jndre have ved deres egen Daarskab tabt deres Spil. Skulde en Krig mod Europa være uundgaaelig, saa kunde nu i det mindste alle Nationens Kræfter anvendes derpaa. Handel og Vandel komme tildeels atter til Kræfter, og man behøver ikke at frygte, at Næringsløshed, og Armed skal stille store Masser til Partiernes Disposition. Republikens ophører at være vigtig, saasnart Fabrikerne igjen kunne beskjeftige Arbeiderne. Hvad man end tænker om Frankriges Fremtid, hvorlidet man end kan vente de bestaaende Jnstitutioners Varighed, med hvor megen Uroe man end betragter den vedvarende Oplysningsprocess, som tilintetgjør alle Levninger af det ældre sociale System, - saa kan man dog ikke nægte, at der er virket uendelig Meget i det henrundne Aar. En fuldkommen Omvæltning truer ikke længere Staten, og skjønt det Gjeldende ikke fyldestgiør Nationens Trang, saa har det dog fæstet saa dybe Rødder, at Begivenhederne kunne udvikle sig paa en regelmæssig og lovlig Maade.
Berlingske Tidende, 1833-01-17
Wien, den 5te Januar. Den Tyrkiske Post medbringer ingen beroligende Efterretninger, der bebude Porten en lykkeligere Fremtid. Den Tyrkiske Armee trækker sig tilbage for den Ægyptiske, og Stemningen i Landet forøger Sultanens Forlegenhed. Jfølge alle Efterretninger modtages de ægyptiske Tropper overalt af Jndvaanerne med en vis Enthusiasme. Man veed ikke, om dette skal tilskrives Tyrkernes Degeneration, eller om det er en Følge af gamle Erindringer og af Prædilection for de ældre Sæder og Jnstitutioner, hvis Gjenoprettelse Jbrahim Pascha lover. J ethvert Tilfælde maa det snart afgjøres, om Tilhængerne af det gamle eller af det ny System skulle faae Overhaand. Kun fra udenlandske Magter kan Sultanen vente Hjelp. Denne maa imidlertid snart komme, dersom den skal være af nogen Virkning. Uden denne vil det Tyrkiske Rige snart omstyrtes, imidlertid synes det Russiske Cabinets Stemning ikke at ville tilstede denne Catastrophe, som ogsaa føleligt vilde virke paa den øvrige Verden. Nye og vigtige Spørgsmaal vilde opstaae, som vel kun middelbart kunde berøre Staternes politiske Ligevægt, men dog med Hensyn til den hele civiliserede Verdens Handel vilde være af største Vigtighed.
Berlingske Tidende, 1833-01-17
H. M. den unge Konge af Ungern, hvis Constitution er sund og kraftig, er nu næsten aldeles helbredet, og vil snart vise sig offentligen.
Berlingske Tidende, 1833-01-17
I dette Øjeblik faae vi ved overordentlig Leilighed Efterretninger fra Constantinopel, der ere otte Dage sildigere end de oven anførte. Storvezieren var med sin hele Armee, 60,000 Mand stærk, marscheret imod Konich, medens et tyrkiskt Corps paa 20,00 Mand irregulære Tropper fra en anden Kant gjorde en Diversion imod Ægypterne. Følgen heraf var, at Jbrahim trak sig tilbage paa alle Punkter, for at concentrere sig og kunne modtage et Slag. - Dette synes, at være det Visse i disse Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1833-01-17
Alexandria, den 25de November. J Begyndelsen af denne Maaned er et Russisk Krigskib ankom met hertil, som der siges, for at fordre Erstatning for den Skade, der er tilføjet den Russiske Handel af den Ægyptiske Flaade ved Alexandrettes Jndtagelse, og erklære, at Repressalier uden videre Underhandlinger skulle skee i Tilfælde af Vægring. Man forsikkrer, at Vicekongen i Ægypten, Mehemed Ali har erklærer sig tilbøielig til at opfylde Fordringen, saasnart man tilstiller ham en detailleret Regning paa det lidte Tab. Med dette Svar er den Russiske Brig atter vendt tilbage til sit Admiralskib Nogle Dage efter løb en Ottomannisk Brig, dog under Russisk Flag, ind i vor Havn. Den overbragte Depescher til Mehemmed Ali, som skulle være af fredelig Art og ved hvilke Paschaen indbydes til at sende en Befuldmægtiget til Constantinopel. Fra Jbrahims Armee har man ingen nyere Efterretninger end de fra Koniah.
Berlingske Tidende, 1833-01-17
Vor Handel med denne Nation har gradviis antaget en gjensidigen gunstig Charakteer, og Afgjørelsen af vore Borgere, Fordringer har bortryddet den sidste Hindring for en Forbindelse, der er vigtig ei allene med Hensyn til den Vinding, som det med er forbunden, men ogsaa i literair og videnskabelig Henseende. Hvad Storbritannien angaaer, da er det mig en Glæde at kunne underrette Dem om, at jeg ofte har modtaget Forsikkringer om det venskabeligste Sindelag, hvilket jeg paa min Side ved enhver Leilighed, med Jver og Oprigtighed, har gjengjeldt Hiin Regjerings Opmærksomhed har i den senere Tid været saa meget beskjeftiget med høist vigtige indenlandske Anliggender, at vi ikke have kunnet fremskynde Fornyelse af de Underhandlinger, som allerede vare begyndte med Udsigter til et heldigt Resultat, men som desværre bleve afbrudte ved vor Gesandts uventede Tilbagekaldelse. Min store Plan var at udvirke Afgjørelse af saadanne Spørgsmaal, som vel for Øjeblikket hvile, men under andre Omstændigheder lettelig kunne igjen bringes paa Bane og maaskee vorde farlige for den gode Forstaaelse, som det er begge Partiers Jnteresse, at vedligeholde i urokkelig Fasthed, og som desuden maa være en Følge af fælleds Sprog, Sæder og selskabelige Forhold, og de hellige Forpligtelser, som vi ere von Britiske Forfædre skyldige for mange af vore ypperligste Jnstitutioner og for det repræsentative Regjeringsystem, hvorved til ere i Stand til at bevare og forbedre dem. "Spørgsmaalet angaaende Bestemmelsen af vort nordoslige Grændseskiel er endnu uafgjort. J min Adresse af forrige Aar fremstillede jeg den Tilstand, hvori jeg fandt dette Anliggende ved mit Embeds Tiltrædelse, saavel som de Forholdsregler, hvilke jeg troede at burde tage, for at gjøre de Forenede Staters Rettigheder gieldende hos den Souverain, (Kongen af Holland, som min Forgænger havde valgt til Voldgiftsmand i dette An liggendes Afgjørelse, og endelig den Maade, hvorpaa samme var bleven afgjort. En særskilt Adresse til Senatet, i dets Egenskasom fuldbyrdende Magt, forelagde samme endnu engang det Spørgsmaal, om det var hensigtsmæssigt, at underkaste sig den til Voldgiftsmand valgte Souverains Anskuelse? Da Senater ikke ansaae Afgjørelsen for at være forpligtende, og raadte mig til at indlede nye Underhandlinger, saa blev et Forslag i denne Henseende ufortøvet forelagt den britiske Regjering, men de ovenanførte Omstændigheder have hidtil forhalet Svar paa denne Meddelelse. Jmidlertid blev det Løfte givet, at man, saasnart mueligt, vilde beskjeftige sig med denne Gjenstand, og jeg ve paa min Side gjøre mig al muelig Umage for at kunne paa en fyldestgjørende Maade løse dette Spørgsmaal, som har saa meget Jnteresse for Unionen i Almindelighed og for een af dens Stater, i Særdeleshed.
Berlingske Tidende, 1833-01-17
Vore Borgeres Fordringer paa Spanien ere endnu ikke erkjendte. En nøiere Undersøgelse af disse Fordringer, som ikke forhen synes at have fundet Sted, beviste, at nogle af den endskiønt hiin Regjering vilde tage billigt Hensyn til dem, dog ikke var af den Beskaffenhed, at de kunde indeholde skjellig Grund for Nationerne til Intervention. Den Grundsætning tro, ikke at forlange andet, end hvad der er aabenbar Ret, sendtes nu Jnstructioner, ifølge hvilke vore Fordringer bleve saaledes mod ficerede, at kun de af dem skulde gjøres gieldende, som vi efter Folkeretten ere fuldkommen berettigede til at gjøre. Tilvejebrigelsen af de Documenter, der vare nødvendige ved Undersøgelse af Spørgsmaalet, hvilke Fordringer, vare de gyldigste, foraa sagede en uundgaaelig Opsættelse, som frembragte en Stand, ning i denne Sag, indtil endelig en ulykkelig Sygdom, der af greb Hs. Catholske Majestæt, fuldkommen hindrede dette Aukgendes Afgjørelse. Men da disse Fordringer nu ere affattede en Form, imod hvilken ingen Jndsigelse kan gjøres, saa tør med Vished haabe et gunstigt Resultat. Det er mig ogsaa behageligt, at kunne underrette Dem om at Begjering om Udleveringen af en Deel af Archiverne i Flotida, som man havde bragt til Havanna, har udvirket en Kongelig Ordre angaaende sammes Udlevering, og Forholdsregler re føiede til at fuldbyrde denne befaling.