JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-05-17
J Viborg Samler No. 56 læses følgende Forslag til Forbedring af de danske Almanakker. Foruden ethvert Huus, behøver og Bonden af Almanakken at vide endeel og, den er saa at sige hans daglige Haandbog og Lexikon. Vor Almanak betales allerdyrest af alle vore Bøger; thi den kan ikke engang langtfra Hovedstaden, sælges for 10 s. Tegn (i gamle Dage var det 2 s. den gjaldt); det var derfor saare ønskeligt: at den kunde nedsættes i Prisen, da mange Tusinde nu hverken ævne eller nænne at kjøbe den. Men, endskjøndt den er forøget istæden for de gudelige Salmer den før havde, med gode Lærdomme i Agerbruget, saa var det dog at ønske, baade at disse bleve flere, som og at endnu een og anden Almeenheden vigtig Efterretning fandtes. der, saasom: Børtdagene og Klokkeslettet naar Smakkerne afgaae imellem Aarhuus og Kallundborg, Store- og Lille Belt; Priserne for Personer og Gods, Kreature, Lidsenbroderpenge &c.; Taxt for Agepostbefordring for Personer og Gods, Reisendes og Vognmændenes gjensidige Reiligheder med Extraposter; Dagen naar Underretterne holdes og Stedet; Veilængden mellem Stæderne paa Landeveiene; Taxt for Færgeløbene, Drikkepenge o. s. v.; Amternes Jnddeeling, Herreder, Birker m.m. Blev end Almanakken et halvt Ark større derved, ville den igjen blive meget nyttigere, mere afsætlig, og burde dog kunne sælges heftet for 8 s.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-05-17
Den 14 d. M. solgtes ved Auction paa Børsen 112 Actier i det østersøiske Compagnie. Paa 110 Stykker var indskudt 20 PC. eller 180 Rbd. rede Sølv pr. Actie, og paa 2 dito 30 PC. eller 120 Rbd. hver. De første solgtes for 10 til 11 Rbd. r. S. Stykket og de to sidste for 63 r. S. hver, alt foruden 6 PC. Auctionsomkostninger. J Følge Conditionerne skal Kjøberen erlægge det manglende Tilskud af 30 PC. eller 120 Rbd. r. S. pr. Actie paa dem, hvorpaa ikkun 20 PC. ere erlagte og af 20 PC. eller 80 Rbd. r. S. pr. Actie paa de 2de, hvorpaa 30 pe, ere indskudte, saaledes, at der paa hver Actie vorder gjort det fulde Jndskud af 50 V. eller 200 Rbd. r. S. - Kjøberne vare Grosserne Duntzfeldt, Rønnekamp og Fiedler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-05-17
I Tirsdag fandt afdøde Prof. Lorenzens Jordefærd Sted. Følget var meget anseeligt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-05-17
Foruden af Academiets høje Præses og dets Professorer og Medlemmer ledsagedes den Hedengangne til sit Hvilested afalle Modelskolens Elever, 32 i Tallet. Lorentzen var født 1750 (ikke som i Nr. 38 anførtes 1755, ei heller, som hos Weinwich og paa andre Steder anføres, 1753. og opnaaede saaledes en Alder af 78 Aar. En sjelden Høitidelighed fandt nyligen Sted i Garnisons Kirke. Noi, en Søn af Noathai Davunna, Cabuseer i Byen, Ussu ved Fortet Christiansborg paa Kysten af Guinea, blev optagen i det christelige Samfund. Da Hans Majestæt Kongen for et Aar siden erfoer, at denne Yngling hertil var hidkommen, befalede Allerhøistsamme ham, som da var aldeles uvidende, optagen i de militaire Caserneskoler, hvor der tillige iøvrigt aldeles sørgedes for ham. Jndbyrdes Underviisning viste sin sædvanlige Virkning; i 10 Maaneder havde han lært at læse i Bog, at skrive baade med danske og latinske Bogstaver, at regne de 4 Specier, og faaet Begyndelsesgrundene af den geografiske Underviisning. Han oprykkedes da i den høiere Classe. Fra det Øieblik at han kunde læse gik Religionsunderviisningen naturligviis frem med forøget Held. Det bemærkes her, at ifølge allerhøieste befaling var det aldeles overladt til Noi selv, om han vilde blive Christen eller ikke; men alt som Bekjendtskabet med vor guddommelige Lære, steeg, forøgedes ogsaa Lysten til at modtage den hellige Daab. Han deeltog i Confirmationsforberedelsen (med Paaskeconfirmanderne) hos Hr. Prof. Brorson, som derefter ionsdags den 14de Mai foretog hans høitidelige Daab, i hvilken han fik Navnet Frederik, efter sin kongl. Velgiører.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-05-17
Hans Majestæt Kongen (repræsenteret ved Hr. Kammerjunker Divisionsadjutant v. Abrahamson) behagede Selv at være Daabsvidne. - Hans Majestæts Overhofmarskalk, Kjøbenhavns Commandant, Kjøbenhavns Overpræsident, Biskoppen, Garnisonens Provst, Garnisonsskoledirectionens Medlemmer, Missionscollegiets Medlemmer, Kirkens Værger og Ynglingens Lærere, samt flere Hædersmænd vare de øvrige Vidner ved denne høitidelige Act, der foregik i Nærværelse af Deres Kongelige Høiheder Kronprindsessen og Prindsesse Wilhelmine, samt et desforuden over or dentligt stort Antal Tilhørere. Frederik Davunna havde den Lykke Dagen derpaa at stædes til Audients for Hans Majestæt Kongen, og af Allerhøistsamme at modtage et udmærket Guldrepeteeruhr. Om to Maaneder afgaaaer den unge Mand til sit Hjem, besjælet af de bedste Forsætter, til med Alt hvad der staaer i hans Magt, at virke til Oplysningens Fremme blandt sine Landsmænd.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-05-17
Forfatteren af Lystspillet Hr. Buchhardt, og hans Familie er, efter hans egen offentlige Erklæring, tillige Forfatter af det nye Lystspil Flyttedagen, men ikke af Lystspillet Tre Maaneder efter Brylluppet, som man nyligen forudsatte i en Anmeldelse i Skilderie, Nr. 37. Denne Feiltagelse glæder Anmelderen; thi han seer nu, at vor Literatur eier endnu et Talent for Lystspillet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-05-17
Blandede Efterretninger. Et Forslag til en Normal-Jndustrieskole for unge Fruentimre af alle Classer, er udgivet af Capitain Ludvig Maribo i Norge, i et Tillæg til den i Christiania udkommende Patrouille. Man kan ikke, heder det, uden med sand Tilfredshed besøge den Jndustrieskole, som er oprettet og forestaaes af den ved Vindskibelighed saa udmærkede Madame Bjørk i Stokholm, Hr. Lærredshandler Bjørks Hustrue. Henimod 20 unge Fruentimre, saavel af de høiere Stænder som af Middelstanden, seer man hos hende sysselsatte med at lære at væve Bomuldstøier, af de skjønneste Mønstre. Denne Lære-Anstalt er Planteskolen fra hvilken Husfliden udbreder sig i Byerne og paa Landet; hvert Aar forøges, Antallet af Husslidens Væverstole, hvert Aar formindskes saaledes Forbrugen af udenlandske Tøier." Capitainen tilbyder at ville i Christiania indrette en saadan Skole, naar en Kapital af 2000 norske Specier engang for alle ved frivillige Jndskud tilvejebringes. Han vilde da sørge for at skaffe en ærbar og kyndig Lærerinde, med sine tvende Døttre, som hos benævnte Madame Bjørk havde lært Vævningen, og Alt hvad dertil Bomuldstøiers Tilvirkning udfordres. Sex in Væverstole skulle blive opsatte, og saaledes kunde aarligen i det mindste 24 Fruentimre bliver underviste, thi kun 6 Maaneders Undervisning udfordres, for siden at kunne hielpe sig selv frem.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-05-17
Om et Par Aar kunde fra denne Normalskole, udgaae Fruentimre med tilstrækkelig Færdighed og Kyndighed, for i de øvrige Stiftstæder at kunne forestaae lignende Indretninger, og paa denne Maade vilde nyttig Husflid komme til at fæste varige Rødder. Den indskudte Kapital bliver Jnteressentskabets Eiendom, for samme anskaffes de fornødne Redskaber, og et Forraad af engelsk Bomuldsgarn; i Førstningen betales ogsaa deraf Lærerinden, Huusleien, Ved og Lys. De Vævestole, som hos Madame Bjørk bruges til Bomuldstøiers Tilvirkning ere af den Beskaffenhed, at endog unge Piger paa 14 til 18 Aar kunne arbeide deri, uden at deres Helbred paa nogensomhelst Maade lider derved. Saadan Vævestol er en sand Prydelse i hver Mands Huus, og om Forældre ei have andet Udstyr at give med deres Døttre end et skyldfrit Hjerte og gavnlig Huusflid, da vil Næringssorg aldrig torde titte ind af Døren. Capitainen fordrer intet Honorar for at indrette denne Normal skole Bestyrelsen og Regnskabsvæsen kunde over lads til nogle agtede Huusfædre og Huusmødre, der frivilligen maatte ville paatage sig samme.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-05-17
J det sidste Nummer af vor kjøbenhavnske Patrouille No. 19 gjøres opmærksomt paa dette Forslag, for at en saadan Normal-Jndustrieskoles Oprettelse hos os kunde komme under Overveielse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-05-17
Den Dag idag d. 17 Mai omtales meget i norske Blade. Det er nemlig en Festdag, som Nordmændene i nogle Aar over det hele Rige har høitideligholdt. Det var den Dag Norge fik den Grundlov, hvorved Rigets Constitution blev bestemt af Rigsforsamlingen paa Eidsvold. Der har været skrevet adskilligt baade i norske Blade, og i svenske (saasom Argus 1827 No. 70) samt i andre udenlandske Blade, til Forsvar for denne Fest, imod de enkelte Stemmer, som paa den anden Side har yttret sig imod at Festen holdes net op paa den Dag. Nylig har man læst (i N. Morgenbl. d. A. No. 100) Norges nuværende Statholder Greve v. Platens ogsaa yttrede Tanker om denne Fest, (i Morgenbl. No. 100). Han mener, at d. 14 Aug. 1814, da Convention mellem Norge og Sverrig blev indgaaet, er den skjønneste Dag i Skandinaviens Historie: - at den 20 Oct. 1814, da Norges og Sverrigs Forening blev besluttet var den nyttigste, og den 4 Nov. - (som er nemlig den Dag, da de faa Tillæg eller nærmere Bestemmelser, som Norges og Sverrigs Forening under en Konge gjorde nødvendige, bleve vedtagne, den lykkeligste. Der er siden skrevet meget, som det synes grundigt, især i N. Morgenblad No. 124, imod Statholderens yttrede Meninger. Ligesom det han fortæller, at den Skandinaviske Halvøes begge Broderfolk have samme Sprog og Religion, er saavidt Sproget angaaer aabenbar feilagtigt, saa synes hans Anskuelser i det hele om denne Sag ogsaa at være det. – Jblandt de Skrifter der behandle den nyere norske Historie hører Lettres d'un Norvegien de la vieille roche, á Paris 1822, af P. A. Heiberg, til de interessante. Forfatteren siger, at Norge er une pette con tree, geleguée par la nature vers la Zone glaciale, & qui, a raison de sa pauvrete & de lafaiblesse de sa population, nest que d'un poids extremement leger dans la balance de la politique europeenne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-05-17
Om det extraordinaire Storthing, som nu holdes, maa vore Læsere intet her vente, fordi det kan ansees at høre under Politikens Gebeet, hvilket ikke er Tilfældet med hine forskjellige Yttringer om en til en Høitidelighed, valgt Dag er den rigtige eller ikke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-05-17
J Hofraad Politz's Jahrbücher der Geschichte und Staatskunst for 1828 læses interessante Noticer og Boghandelens Vigtighed, især i Leipzig. Denne Stad har 22 Bogtrykkerier, med 424 Svende og 125 Lærlinger. 128 Presser og en Trykkemaskine ere bestandigen i Virksomhed. Man regner, at der aarligen tryktes her 8087 Baller Papir, eller 40,435,000 Ark. Desuden leve i Leipzig i det mindste 200 Skriftstøbere, Kobbertrykkere og Steentrykkere. Det har 60 Boghandlinger, og over 450 udenlandske Boghandlinger have der deres Commissionairer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-05-17
De fleste af disse udenlandske Boghandlere besøge Paaske=Messen, paa hvilken Bogomsætningen sikkert maa anslaaes til 3 Mill. Thaler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-05-17
De to Leipziger Messecataloger levere aarligen, i Gjennemsnit 5000 i Tyskland ny udkommende eller ny oplagte Værker.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-05-17
Confessionarius Liebenbergs Minde helliget. oversdag. Mens al Naturen hvisker Haab og Trøst, J nyfødt Liv os viser Vaarens Komme, Som straalende naar Mørkets Tid er omme Til Hjertet taler med en elsket Røst. Forlader os en Ven - Dødsklokken lyder, Og skjælvende vi lytte til dens Slag; Endt Natten er - og Evighedens Dag En bedre Vaar den fromme Sanger byder. Den Sandhed, som Du søgte, straaler klar, Dig brænder evig hisset Viisdoms Lampe; Endt er dit Hjertes smertelige Kampe. Og hver en Kummer, Du i Løndom bar. Endt hver en Strid, som Livet føder, Nu seirende Du love tør din Gud; Dit Hjerte var et Tempel for hans Bud, Derfor med Tillid Du hans Aasyn møder. Fra Fædrehuset glimter os et Haab J Stjernerne, som speile sig i Tiden, Held os de slukkes ud, og endt er Striden, Forstummet hvert et Smertens Raab; Kun Lyset selv, det evige, det sande Staaer seirende paa Nattens Grav Midt i Barmhiertighedens Hav, Med Straalerne omkring den Frelstes Pande. Ot lad den Trøst: Han lider ikke længer Med Taalmod mildne eders Savn; Den Fred han søgte var i Himlens Favn, Til ingen Taarer den Forklarte trænger; Derfra med Faderømhed seer han ned, Og frydes naar J vandre ham imøde; Bag Nattens Mulm - staaer Livets Morgenrøde Som ogsaa Eder, skjænker Himlens Fred. a vista 217.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-05-17
Specier solgtes til Bank-Disconto 4 pCt. pr. 100 Specier, Svenske Sedler. pr. Rdlr. Rigsgjeld. Dito Dito. . . . . . .J. P. Miller.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-05-17
Kjøbenhavns Børs, d. 16 Mai 1828. Hamburg 2 M. Species 220. 13 Rbmk. 3 1/4 s. Norske Speciessedler. pC. Kgl. Oblig. (u. R.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-05-17
Nationalbank Obligationer. Dito Dito. . . . . . 4 pC. uopsigel. Rigsbkobl. Renter pr. 6 Januar 6 pC. norsk Laan, ved Hambro & Søn. 4 pC. Dito nye . . . . Asiatiske Comp. Actier 3 pC. nye danske Oblig. 156 1/2 157 Rbd. Sedl. 51 3/4 62 Rbs. Tegn. 82 1/2 83 Rbd. Sedl. 76 76 1/4 i Banco. (af Laanet 4 Febr. 1820) 102. - Rbd. r. S. 112 1/4 112 1/2 Sedler. 98 1/2 - Rbd. r. S. - i Banco. 98 98 1/2 i Banco.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-05-17
Jndsendte Bemærkninger ved Lector P. Hjorths Erklæring i Skilderiet No. 38 kan ikke førend i næste Nummer tages. i Sedler. - L. Sterl.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-05-20
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Femogtyvende Aargang. No. 41. Udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Forsendes, ifølge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. en Tirsdagen den 20 Mai 1828. Etymologiens Nytte. Man laster meget ofte Etymologien, og betragter den, som et unyttigt Studium. Men intet hevner sig mere selv end Forsømmelsen af dette ilde lidte Studium. De Tydske have mange Ord, hvis rigtige Betydning de selv ikke vide, blot fordi de efterlade at studere de med deres Sprog nærmest beslægtede Tungemaal. Saaledes er f. Ex. Bohnhase et Ord, som, især i denne Tid, da Laugsaand allevegne hævdes saa meget, hver tydsk Haandværksdreng kjender. Men spørger man en tydsk Professor hvoraf det Ord egentligen har sin Oprindelse, saa maa han tage sin Adelung frem. Denne siger ham da Ordet lader sig udlede af det nedersachsiske Bøhn, Lost, eller Rummet i et Huus nærmest Taget, fordi de, der hemmeligen drive et Haandværk, pleie, for ikke at opdages, at arbeide, som frygtsomme Harer, paa de øverste Lofter." Denne Forklaring er ikke tilfredsstillende Hr. Professor Hvorfor just et Loft, Man kan jo ogsaa skjule sig i en Kielder." - Den lærde Herre, gaaer videre og efterslaaer den store Frankfurter Encyclopædie. Her findes Adelungs Udledningsmaade anført, men med det Tillæg, Os tykkes det sandsynligere, at Ordet oprindeligen blev skrevet Pönhasse og betyder et Menneske, der opsøges, for at lide en Laugsstraf, i det mindste er Ordet Pen, penen, istedetfor straffe, meget almindeligt i gamle tydske Documenter. Havde disse Lærde kjendt noget til det gamle nordiske Sprog, saa havde deres Forlegenhed ikke været saa stor. Paa Islandsk hedder Baun gun, Kluderie, Fuskerie, Vaungunarsmidt, en Kludrer, Fusker; Bannhofer, Bønhas. Has eller Haser er en i Dansk endnu meget brugelig Benævnelse paa en naragtig og taabelig Person, oprindeligen taget af det Tydske, hvori man har Hasenfus &c. Hvo indseer nu ikke let hvad Bønhas eller Bønhase betyder, saavel i vort, som i det tydske Sprog, saavel i Videnskaberne, som i Haandværk – Men man kan nu eengang for alle ikke lide Etymologien; den er næsten ligesaa foragtet som Guldmager konsten, Astrologien og Chiromantiken. Man vil heller snakke som en Papegøie, udtale Ord, om hvis Betydning man kun har et meget dunkelt Begreb, gjøre sig latterlig ved at fremsætte eenfoldige og Uvidenhed røbende Forklaringer, end give sig Umage for, at udlede Ordenes sandsynligste Oprindelse. At fordybe sig i oversandelige Æmner, der aldrig kunne udgrandskes, det agter man for noget særdeles vigtigt, men at undersøge det, der ligger os saa nær, der er det Baand, som forener fornuftige og tænkende Væsener, Sproget, det anseer man for Pedanterie og Tidsspilde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-05-20
J det følgende No. har en anden Jndsender herved bemærket dette: "Jndsenderen formoder, at vedkommende Jurisdictioner og Præster, hvor de gamle, saakaldte Natmændsfolk, boede, levede og havde Tilhold, maa sande: at denne Menneskeklasse, kan den end ikke rangere med Taterne, hvis gamle Qvinder spaae af Hænderne. og hvis Mænd og Børn, muligt er et Slags fornemmere Kieltringer end Natmændene, dog nu tildags mærkeligen har aftaget. - Den allerførste Embedmand i Jylland, (der, skjønt ufortjent, i Hovedstadens Sladdermundekunstsprog hedder dum og ja vel erkedum imod de superkloge Hovedstadsindbyggere - Ja, Gud see i Naade til hver Siellænder og Jyde, der dog ere de gamle Gother), var Amtmanden over Ringkjøbing Amt, Etatsraad Hansen, der forlængst er død. Denne fordomsfri Mand og Natmændpakket ud af sit Amt - satte Børnene til Bønder som Tjenestefolk (der paa den Tid var som en Malurtstilk paa Almeenhedens Tunge.) - og han rensede sit Amt for disse Øglereder i Menneskesamfundet. - Andre, enkelte Steder, hvor Over- og Underøvrighed ikke brød sig om denne Embedsiver (og man kunde vel nævne dem, hvis de Døde ikke bør hvile) gik det anderledes til. Jmidlertid bør Man og ikke nægte: At denne farlige Menneskerace endnu mere i de senere Aar har aftaget; deels A. fordi Almuen nu ikke anseer det for uærligt, at tage Skindet af Heste, hvis Kjød, nu endog giver Kraftsupper og Menneskeføde; ikke at tale om, at visse Smaahuses Renovation og Skor stenes Rensninger enten forrettes af Gaardens egne Folk, eller, hvad det sidste angaaer, gjerne forrettes af Kjøbstædskorsteensfeieren eller hans Folk og deels B) fordi slige omtalte Polygamier, og Svinegamier ikke lettelig finde Sted, uden hvor vedkommende Præster tage slige Beklaschiter til Alters, døbe deres Børn, vie dem (som for 40 til 50 Aar jævnlig fandt Sted) og hvor Øvrighederne agte det under Deres Værdighed at befrie Landet fra sligt Kieltringpak - og skille Samfundet ved denne Pestbyld i Menneskelivet."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-05-20
om Sagen er fordomsfuld og indskrænket. Maaskee. I det Mindste tilstaaer jeg, at jeg endnu ikke har kunnet hæve mig til det Standpunkt, at jeg kan fatte det Høie eller Dybe i f. Ex. følgende Sætning (P. 40). "Der er Maade med Alt, ogsaa med Jver for Grundighed og Nøiagtighed, der i Grammatiken undertiden kan forbunkle istedetfor oplyse." Heller ikke kan jeg fatte, at det er Forstudier nok for en Latinsk Grammatiker at have læst de første Bøger i Livius (P. 131) og i Vatikanet at have efterskrevet Jndskriften paa Scipio Barbatus's, Sarcophag (P. 114) og uden Tanke om Kritik at have gjennemløbet nogle Latinske Forfattere, fordi Hovedtanken i hans Fremstilling afgiver, saavidt han skjønner, et saa fast Middelpunkt, at nogle Aars Læsning let kan samle de fleste Beviser omkring det (P. 4). Heraf kan man da see, at man først skal opstille Reglerne i en Grammatik a priori og derpaa tvinge Forfatterne til at bevise dem. Jeg indbildte mig, at den modsatte Fremgangsmaade var den rigtige. 8) Min hele Recension er i Stort som i Smagt uefterrettelig. Det kommer dog vel an paa, hvorledes de foregaaende syv Punkter bedømmes, Til Slutning anfører Lect. H., at han nu med Tryghed vil fuldføre det egentlige Skrift. Til Lykke, Men bliver dette ikke bedre end Udkastet, vilde jeg raade ham at bruge som Motto dertil følgende Ord af Lichtenberg: "Darf man Schauspiele schreiben, die nicht zum Schauen, sind, so mochte ich sehen, wer mir wehren vollte, ein Buch zu schreiben, das nicht zum Lesen ist. Kjøbenhavn d. 16 Mai 1828. Carl Wilh. Elberling.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-05-20
Blandede Efterretninger. Norges Bank. Extrakter af Regnskaberne for Aar 1827. for Banken, og for den efter §. 13 i Loven af 13 Aug. 1818 annecterede Laane=Indretning ere nu fra Directionen under 31 Dec. 1827 udstædte, og trykte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-05-20
Nogle af Resultaterne meddeles her: smaa Summer nær ved Bank Afdelingerne i Christiania og Spd. - s. Banken har en Sølvfond 2145943.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-05-20
opbevaret ved Bankens Hovedsæde i Tronhiem, paa nogle Bergen, og ved Mynten paa Kongsberg. En udestaaende Kapital 4817467. hvoraf 4536445 Spd. 93 1/2 s. ere rentebærende. Værdie af Eiendomme nemlig: Bankens Gaard i Tronhjem 3500 Spd. Gaarden i Bergen, 1600 Spd. og til den paabegyndte Gaard i Christiania 5854. Spd. 16 s. . . . . . . . . . . . 10954 - 16 Et ifølge Lov af 24 Juli 1827 oprettet Reservefond. 176432. Banken skylder derimod. I. For de i Omløb værende Tilsammen 715079730 1/2 Sedler. . . . . . . . . . 4081277-100 2. Til Statskassen; hvoraf svares 2 pC. i Rente. . . . . . . 283333-40 3. Til Foliohavere etc. . . . . 43274336 4. Til Aktie=Eiere. Aarets Spd. s. rene Fortjeneste. . . . . . . . . 129719-16 5. Fremdeles 51086 - 64 1/2 Er 497816020. Altsaa Bankens beholdne Formue. . . . . . . . . . . . 2172637 - 6 Seddelmassens Beløb var 500340548 nemlig: a. i Omløb som ovenanført. 4081277-109. b. Kassebeholdninger ved Bankens Hovedsæde og Afdelinger, 917246-77 c. Ved den annecterede Laane Indretning . . . . . . . . . . . . 4880 102 Er ovenstaaende 500340548 Af den i Aaret 1827 indvundne Sum i Renter, Disconto Præmie, Gebyr for Folier, Anvisninger m. m. i alt . . . . have Udgivterne været afholdte til Lønninger for Bankens Embedsmænd og Betjente (14200 Spd.); til Contoirforretninger, Extrabetjente, Brevporto, nye Speciessedlers Forfærdigelse, Reparationer paa Bankens Gaarde. etc. samt til Renter af Statskassens Tilgodehavende, i alt . . . . . . . . 36867 - 63 hvortil kommer fra 1826 et Overskud. af . . . . . . . . 6514 45 1232049 Paa Gevinst og Tabs Conto Overskud. . . . . . . . . 129719-16 Bank-Indskuddet har udgjort: a. Det paalignede Jndskud. For Agershuus Stift . . . . . 1000050 64 Christiansands . . . . . . . . 287003-40 Bergens . . . . . . . . . . . 362004 - 13 Tronhiems . . . . . . . . . 296000 - 69 Nordlands . . . . . . . . . . 65015 16 b. For at complettere paalignede Jndskud til de for Actiebreve bestemte Summer er ind Af hvilken Sum var ved Aarets Udgang uindkommen, elSpd. s. betalt . . . . . . . 30 c. Frivillig Indskud ifølge Lov, 24 Juli 1827 §. 2. . . . . . . . . 200 Er 20000575 - 73, ler Restance..... 4370 112.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-05-20
Det betalte Udbytte af de erlagte Bank Indskud har i de sidste Aar været bestemt saaledes: For 1825 - 7 Procent.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-05-20
Beboerne paa Øen St. Lucias have opdaget en dyrisk Blomst eller et blomstrende Dyr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-05-20
J en Hulle, nær ved Havet, findes et bredt Bassin, af 12 til 15 Fods Dybde, hvis Vander meget salt. Dette Bassins Jndfatning be slaaer af Klipper, paa hvilke der altid kommer noget tilsyne, der ved første Øiekast ligner en smuk Blomst med glimrende Farvemalerie. Denne tilsyneladende Blomst trækker sig, ved Berørrelrelsen med Haanden tilbage, som en Snegls Følehorn. Ved nøiere Undersøgelse fremkomme i Midten af Blomsterskeden fire brune Støvtraade, der ligne Edderkopsfødder, og omkring disse Blomsterblade, der udmærke sig ved en levende vilkaarlig Bevægelse. Disse Støvtraade forene sig, lig en Taage, for at gribe deres Bytte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-05-20
De gule Blomsterblade lukke sig umiddelbart derpaa og det Grebne kan ikke undkomme. Det er sandsynligt, at dette besynderlige Dyr lever af Fiskelig og smaa Insecter, som Havet kaster i Bassinet. Denne Dyreplante eller dette Plantedyr skal, efter Dr. Pinktons Bemærkning, være bekjendt paa Barbadoes.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-05-20
Paa Udstillingen af det nederlandske Selskab for Agerdyrkning og Botanik, i Gent, i Februar 1828, saaes en rig Samling af Blomsler, alle i saa fuld Flor, som man ellers ikke seer dem samlede, hverken om Sommeren eller om Vinteren. Den store Sal paa Raadhuset var forvandlet til et Floras Tempel. De skjønneste Blomster fra Japan, China, Ostindien, Mexico, Peru &c. udfoldede sig her i deres Værts fulde Kraft og deres hele Farvepragt.