Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-03-18
Fra Berlin meldes i denne Anledning under 11te Marts: "Franskmændenes Landgang i Ancona og endnu mere de pavelige Officianters Modstand, have igjen givet det krigerigske Partie vores Residents nyt Haab, men Regjeringen synes ikke at tage nogen Notits af den hele Sag, hvorfor ogsaa Hjempermitteringerne af Linietropperne vedblive. I det franske Deputeredeskammer er allerede Expeditionen kommen til Ventilation den 6te Marts, da General La marque angreb Ministrenes Opførsel i denne Anledning; Hr. Thiers antog sig da disses Forsvar, og siger deri blandt Andet: "Det demokratiske Bologna lader sig ikke forene med det arstokratiske Neapel; men det maa overlades til Tiden at forene saa beterogne Bestanddele til et Heelt. Alt hvad man nu kan gjøre, er at man gjør en lille Begyndelse med Jndførelsen af Frihed i Jtalien. Regjeringen vil eenes med de øvrige Magter om, at forlange Forbedringer, af Paven for Legationerne, og disse ere for største delen bevilgede og lovede; men førend de kunne blive promulgerede, har Bolognesernes meget begribelige Utaalmodighed, foraarsaget nye Uroligheder, Østerrigernes Hielp blev igjen fordret, og da vi denne Gang ogsaa allerede havde en Armee paa Benene, taalte vi ikke at disse alene marscherede derind, og paa denne Maade, fik formegen Jndflydelse i Jtalien. For at forhindre dette, og forat tvinge Paven til virkelig at bringe sine tilstaaede Bevilgelser i Udførelse, blev vores Expedition foretaget; det er tillige umulig at Expeditionen kan drage en Krig efter sig, da Europa kjender vore Hensigter, og er overbeviist om, at vi ligesaalidet tragte efter at erobre Provindser i Jtalien, som at forstyrre andre Staters Rolighed." Den pavelige Protestation var den 5te Marts indløben. til Paris, dens Jndhold bliver forskjellig angivet; men det hedder temmelig almindelig, at Paven i samme fremstiller Landgangen som en Krænkelse af hans Gebet. Den glade Modtagelse, som Jtalienerne yde de franske Soldater, synes at forurolige den hellige Stoel. Man er nysgjerrig for at erfare, hvorledes vores Regjering vil besvare denne Protestation; det hedder imidlertid at en Troppe-Forstærkning skal afgaae til Ancona. Der skrives fra Paris, at Regjeringen desavouerer Oberst Combes og den af Eskadrechefen Gallois udviste Voldsomhed ved Anconas Jndtagelse, den egentlige Chef for hele Expeditionen General Cubieres var taget over Land; men formedelst Eskadrens hurtige Seillads, var Sidste ankommen fortidlig. General Cubieres var arriveret 2 Timer forsildig til Rom, for at melde de franske Troppers Udskibning, og den hellige Fader havde reent ud afslaaet den franske Gesandts Anmodning, om at bevilge General Cubieres en Audients, denne var derpaa strax afreist til Ancona. Fra Rom spørges under 25de Febr., hvad Hensigten er med Expeditionen; imidlertid tilstaaes der dog, at at Frankerig er iblandt de i Noten af 12te Januar omtalte Magter, som ville yde Paven Hjelp. J Augsburger allgem. Zeitung skrives der under 29de Febr. fra den italienske Grændse, at 3000 Md. Østerrigere og 3000 Md. Franskmænd conventionel ville som Occupationstropper, for det Første forblive i de pavelige Stater; man kan heraf see, at det franske Cabinet ikke har eene været vidende om Expeditionen.