Viborger Samler, 1844-09-19
Med den mørke Tid, hedder det i Frederiksborg-Amts tidende", lader det til, at Mørkets Gierninger atter ville begynde her i Egnen. Natten imellem den 8de og 9de d. M. er et eenligt liggende Huus i Sigerslevøster blevet overfaldet af en Bande af 4 Personer, Manden ved Mishandling sat ud af Stand til Forsvar, hans Penge og nogle andre Effecter røvede, og hans Huus stukket i Brand. Kun dette sidste mislykkedes for Røverne, der, saavidt vi vide, hidtil ikke ere opdagede. Kort iforveien blev en Voldtægtsforbrydelse begaaet paa Landeveien ei langt herfra under Omstændigheder, der maae vække den høieste Afsky. Saaledes gaaer det nu, men hvorledes vil det gaae til Vinter, Ogsaa den slesvigske Stænderforsamling har eenstemmig fraraadet Lovforslaget om almindelig Værnepligt. Følgende Amendement af Hertugen af Augustenborg: "Stænderforsamlingen beslutter paa det indstændigste at fraraade Lovudkastet og derimod at andrage paa, at Hs. Maist. Kongen allernaadigst vil behage at lade udarbeide og forelægge den næste Stænderforsamling er Lovforslag, der gaaer ud fra det Princip, at den staaende Hær bestaaer af indfødte Frivillige, som engaaeres og besoldes af Regjeringen, og at desuden hele det vaabendygtige 22aarige Mandskab indkaldes til at lære Brugen af Vaaben, i muligst kort Tid, men dog kun anvendes til effectiv Tjeneste i Krigstider, blev antaget med 22 Stemmer mod 18. Gramm (ved Haderslev), 14de Septbr. 1844. Her har i de sidste fire Dage været et Liv som vi aldrig for have kjendt Mage til; vor elskede Konge og Dronning have i denne Tid dvælet i vor Midte, og ere idag afreiste herfra til Boller. Ved Godsets Grændse modtoges D. Majestæter af Godsets Administrator Hs. H. Kammerherre v. Krogh samt dets Justitiarius og 20 af Godsets Underhørige tilhest, der udbade sig Tilladelse til at ride foran D. Ms. Vogn til Gramm, og hilsede ved ofte gientaget Hurraraab. J Thisset, den første By fra denne Side, var opreist en smuk Æreport, hvor Gramm Præst, Hr. Müller, sagde nogle hjertelige Ord til DD. M. og en Sang blev afsungen af Skolens Ungdom, et Digt fremsagt af en lille Pige, og af tvende andre overrakt D. M. hver en Blomsterkurv. Ved Gramm modtoges D. M. af en talrig Folkemængde under vedvarende Hurraraab. De Ridende svingede ind i den rummelige Slotsgaard, og da D. M. passerede forbi, istemtes et 9 Gange gientaget Hurra, hvorpaa de, paa Forlangende af Hs. Majestæt, der stod paa Slotstrappen, defilerede forbi, modtagende Monarkens hjerteligste Tak for deres Ledsagelse. Om Aftenen vare samtlige Bygninger illuminerede, nogle decorerede med Lamper og Transparenter. Efter endt Taffel, der tildeels var aabnet for Tilskuerne, viste D. M. sig i det aabne Vindue, hvorpaa en uendelig Jubel fulgte af den i Slotsgaarden forsamlede Menneskemængde. Torsdag Form. behagede det Hs. M. Kongen, at besøge Gramm Byes Kirke og Skole, og derefter at deeltage i et lille Jagtparti. Hs. M. Dronningen behagede imidlertid at gjøre en Kjøretour i Omegnen. En talrig Menneskemasse, flere Tusinde, bevægede sig uafladeligt frem og tilbage, Enhver glædede sig over DD. MMs. venlige Nedladenhed og over den Tilfredshed de viste. Efter Taflet udbad en Deputation af Bønderne sig Tilladelse hos D. M. til et Fakkeltog, hvilket gik for sig under den største Orden, med et Musikkorps i Spidsen; Sangen, der var smuk og hjertelig, var forfattet af en af Godsets Skolelærere. Derefter fulgte et nidobbelt Hurraraab. J de hjerteligste Ord tolkede Hs. M. den Glæde som Fyrsteparret følte ved at befinde Sig blandt dets kjære og tro Slesvigere, en Glæde, der ikke var mindre hos Folket, og yttrede sig i den reeneste, umiskjendeligste Hengivenhed for den elskede Konge og Dronning. Fredag Form. begave D. M. sig til Ribe. Ved Jndkjørselen til Seem By som og ved Sognets Grændse var der anbragt Ærebuer. Tæt udenfor Ribe var en overordentlig smuk Æreport, der om Aftenen var brillant illumineret. D. M. behagede der at træde af hos Stiftamtmanden, Grev Sponneck. Efter at DD. MM. havde beseet Domkirken, Slotsbanken a., behagede Kongen at mønstre Borgervæbningen. Om Aftenen var Byen illumineret, og udenfor samme brændte der en Mængde Blus. Da DD. M. om Aftenen kom tilbage igjen til Gramm, modtoges Allerhøists, der med en sørgelig Efterretning, som forstyrrede al videre Glæde, nemlig: at Hs. Majestæts Kabinetssecretair, Kammerherre, v. Tillisch, var død paa Slottet en halv Time iforveien af et apoplectisk Tilfælde, efter at han lige til det sidste Øieblik havde været munter og fornøiet. Hvad Jndtryk dette Dødsfald maatte gjøre saavel paa Deres Majestæter, som paa Enhver der erfarede det, kan Den begribe som veed hvad den Afdøde var for Kongen og Landet. Saasnart D. M. vare passerede ind paa Slottet slukkedes al Belysningen under den største Taushed, og alt Folket skiltes ad, idet Enhver ærede og deelte Landsfaderens Smerte. Om Løverdag Morgen havde en Mængde Bønder tilhest atter forsamlet sig i Slotsgaarden, for ved Afreisen at ledsage D. M. til Godsets Grændse. Hilsende venligt til Enhver især, holdt Hs. Maj. stille foran dem, og takkede dem, synlig rørt, for enhver Glæde, de havde beredt ham og hans Gemalinde, for enhver Ære de havde beviist dem Begge. Stille og tause skiltes man fra det elskede Fyrstevar, da man ikke ved lydelig Yttring vilde forstyrre den stille Sorg der afprægede sig i Deres Majestæters Aasyn. - Godsets Bønder have udbedt sig Tilladelse til Nat og Dag at holde Vagt ved den afdøde Kammerherre v. Tillisch's Liig, ligesom og til at bære samme til den en Fjerdingvei herfra beliggende Kirkegaard, hvor det næstk. Torsdag den 19de De, skal bisættes i en muret Grav. (Ah. Av.)