Den Vest-Sjællandske Avis, 1830-10-05
De Anverpenske Efterretninger af 25de fortælle, at efterat Overstaden af Brüssel var indtaget, saa havde Rebellerne dog med Haardnakkenhed forsvaret sig i Nederstaden. Man havde i Vilvorde seet en stærk Jldebrand og man troede at det var i Nederstaden. Denne Morgen, nemlig den 25de, havde der været en Pause og Kanonerne havde tiet; men siden op paa Dagen hørte man igien deres Torden, uden bestemt at kunne sige om Lyden kom fra Brüssel eller fra Løwen. Ud paa Aftenen fik man Efterretning om, at Hertugen af Sachsen-Veimar var med 4000 Mand rykket indi Nederstaden igiennem den Flamske Port, saa at Rebellerne vare blevne indsluttede og komne imellem to Jld, fri oven og fra neden af. 400 Fanger (nien hvis Antal siden blev kun angivet til 90) vare blevne indbragte til Antverpen. De vare usselt klædte, uden Skoe og uden Hatte, og der vare Børn imellem paa 10 til 12 Aar. Jmidlertid ankom en anden Beretning, som indeholdt, at Lütticherne og Pøbelen havde paa nye raset, hvorved Militairen havde lidt meget. Tropperne havde vel besat Paladserne, Militairposterne og Portene; men Pøbelen havde endnu spillet Mester hist og her, var baade rasende og tillige bedragerisk. (Det seer derfor virkelig ud som Jndvaanerne have sluttet en Vaabenstilstand, og derpaa pludselig brudt den og overfaldet Militairen). Man vilde vide at de Hollandske Tropper havde tre Gang angrebet Nederstaden; men være blevne nødsagede til at trække sig tilbage paa Høiden; dog troede man endnu bestandig dengang at Tropperne vild faae Overhaand. Efterretningerne fra Lüttich, men ogsaa kun af 25de, indeholde, at hver Gade Brüssel var barrikaderet og at der bestandig ankom Overløbere; man saae endog 40 Dragoner ankomme paa engang. - J Lüttich seer det ligesaa desperat ud; hele Staden er under Vaaben da Jndvaanerne befrygtede et Angreb fra Fæstningen. Der blev den 24de om Morgenen ringer med Stormklokken og slaget Generalmarschen man oprev Broestenene og i faae Øieblikke bleve talrige og faste Barrikader opførte. Heftige Fægtninger ere forefaldne ved Løwen. Et Hollandsk Corps var marscheret imod denne Stad, men blev ved en Skov, som ligger enhalv Miil derfra, angrebet af Jndvaanerne i Løwen, Tirlemont og af Bønder i Omegnen, og aldeles slaget og adspredt. 1000 Soldater laae paa Valpladsen, deels dræbte og deels saarede; 18 Vogne med Saarede vare komne til St. Trond paa Veien til Mastricht. J denne Stad i Marseyk og Venlo have Borgerne fægtet med Garnisonerne og i den første skulde de have faaet Overhaand, fordi næsten alle Tropperne vare marscherede imod Brussel. Lütticherne forefandt 39 Kanoner i Fæstningen Chartreuse og meget Munition. (Man vil af disse Efterretninger erkiende hvor forvirret og skrækkelig Tilstanden, er i Belgien, og man kan være i Forveien belavet paa med de følgende Poster at erholde de rædselfuldeste og tillige de vigtigste Efterretninger. River Belgien sig los fra Holland, som det nu tegner til, saa har den politiske Ligevægt faaet et Banesaar, og saa er den Formuur, som den hellige Alliance opstillede imod Frankerigs Overmagt brudt; men denne synes allerede for længe siden at have lagt sig til Hvile, og det tegner til at Forvirringen i Europas politiske Forhold vil stige til det høieste og uoverseeligste.)Man har allerede fortalt nok om Ulykker og dog skal man være nødsaget til at fortælle og flere; følge private Efterretninger, som man har faaet i Hamborg, skal der i de sidste Dage være udbrudt i Prag et saa alvorligt Slagsmaal imellem Lutheranerne og Katholikerne, at den Lutherske Kirke skal være bleven ødelagt. – J Frankfort har man den 25de Septbr. faaet Efterretninger med Dampskibet om at Pøbeleng i Mamz har sat Jld paa Toldhuset. En Postillon, som nylig var ankommen dertil, har fortalt at Pøbelen havde angrebet Mainkur, det bessencasselske Toldhuus som ligger 1 1/2 Miil fra Frankfort. J denne Stad selv er man meget foruroliget; Borgergaarden tilligemed Liniertilitairen maae hver Nat patrouillere omkring i Byens Qvartere. – J den Hessiske Stad Harau er om Natten imellem den 24de og og 25de Septbr. forefaldet tumultuariske Optrin. Lieentbygningerne i Staden og ved Maincanalen ere blevne ødelagte og alle Acter og Papirer opdyngede i en Stabel og opbrændte; men der er ikke blevet stiaalet noget. Det lykkedes imidlertid Militairen at forebygge videre Ulykker. - En Deputation fra Jndvaanerne i Cassel har med Borgemesteren Hr. Schomberg i Spidsen overleveret Churfyrsten den 15de Septbr. en Petition, der var underskrevet af 13 til 1400 Borgere, hvori de ansøge om en Formindskelse i de offentlige Byrder. - J Carlsruhe er det vel igien blevet roligt; men Borgerne have indgivet en Begiæring til Storhertugen om at Politiedirecteuren Gen. Brückhaus maatte blive afsat; denne Petition er blevet bevilget og en nye Politiedirecteur og Over borgermester er blevet udnævnet. – J det Reuziske og især i Staden Gera og i det Schwartzenburgske ere ligeledes Uroligheder udbrudte. flere Steder og Egne af Sachsen, saaledes i Staden Kahla og i Bantzen, ere Tumulter forefaldne; man kan see, at der mange Stæder i Tydskland, klages over de regierende Herrers Dyrehauger, hvorfra Vildtet løber ud i Bondernes Marker og som disse da ikke tør nedskyde. Man siger at der udenlands fra er gjort Forslag til at lade fremmede Tropper rykke ind i Sachsen, men at den Sachsiske Regiering har bestemt vægret sig for at modtage dette Tilbud. Borgerne i Dresden have nu indgivet en meget vidtløftig Forestilling til den Commission, som er nedsat for at vedligeholde den offentlige Rolighed, og som indeholder alle de Poster hvorover Borgerne besvære sig. Commissionen har nu under 18de Septbr. tilligemed Prins Johan, Hertug af Sachsen, som præsiderer i den, meddeelt en udførlig Besvarelse derpaa som indeholder: at Jndvaanernes Ønsker skulle deels blive efterkommede, deels blive nøiere undersøgte, og at de deels ere grundede i en Mangel paa Kundskab om det rigtige Sammenhæng med Statsbestyrelsen. Der forsikkres at Regieringen aldrig har tænkt paa at tillade Jesuiterne at faae Indgang i Landet; den 23de Septbr. blev en glimrende Folkefest holdet i Dresden da Communalgarden blev mønstret. Selv til det fredelige München, som udmærket sig ved sin Regierings Fortrinlighed, har Uroesaanden udbredet sig; den 19de saae man sig der nødsaget til at forstærke Vagterne, da nogle Pasqviller vare blevne opslagne og nogle Vinduer slagne ind. - Og i Posen saa nær paa Ruslands Grændse har Overpræsidiet under 24de Septbr. bekiendtgjort, at man ikke skal lade sig forurolige ved de Rygter, som ere udbredte iblandt Publicum om Sammenrottelser, af den nederste Folkeklasse og om andre Excesser.