JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-12-01
En Borger af Kjøbenhavn tilbudet paa sin Regning at lade bygge en Canon Chaluppe; han har sluttet sit Tilbud saaledes: "at gjøre alt for at vedligeholde Nationens Hæder og vor værdige Regjerings Ære, bør hver Dansk Borgers Hjerte besiæles af, og da jeg anseer det jeg her tilbyder som en Pligt, saa ønskede jeg at mit Navn ei nævntes i de offentlige Blade."Hr. Kammerherre Lerche til Lerchenborg tilbudet 100 af de bedste og til Skibstømmer meest tjenlige Eeger i hans Skove, samt at bidrage efter yderste Evne til Tømmerets Transport.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-12-01
Frue Kammerherrende Leth til Steensgaard og Egelykke Gods paa Langeland tilbudet 20 gode og til Skibbyggerie tjenlige Eeger i sine Skove.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-12-01
Hr. Boghvider M. Sibbern tilbudet et Bidrag af 25 Rdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-12-01
(Af Christiania=Avisen.) Siden General-Com mandens Bekjendtgjørelse af 22de d. M., er bleven til samme indmeldt efterfølgende Bidrag, som ere givne til Armeen og Landets Defension. Af Beboerne og Almuen i Laurdals Præstegield efter Sognepræsten Hr. Gustav Klems Skrivelse til Commissariats-Commissionen, 11 Slagteqvæg og 100 Faar. - Af Kiøbmand Hr. Peder Andreas Heuch i Kragerøe, efter Hr. Justitsraad og Sorenskriver Kløckers Anmeldelse af 15de Septbr., 6 Tønder, gule Erter, 6 Tønder saltet Kjød, 2 Tønder hele Byggryn, 1 Tønde Smør. - Af Beboerne og Almuen i Eidanger, Bamble, Sannikedal og Drangedals Præstegielde, efter Hr. Justitsraad Kløckers Skrivelse under 21de Sept., 35 Køer og 135 Faar. - Fra Kiøbmand Hr. T. O. Bache paa Bragernæs, endeel Victualier. - Undertegnede griber atter med Fornøielse denne Leilighed, at bevidne disse sine Medborgere og fornemmelig Hr. Justitsraad Kløcker sin Taknemmelighed og udmærkede Høiagtelse. Christiania, d. 30te Sept. 1807. Christian, Prinds til Slesvig=Holsten, commanderende General Søndenfields.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-12-01
J Bladet Bellona af 16 Oct. meldes, at det Danske Orlogsskib paa 74 Canoner, som den 27 Sept. blev af den fiendtlige Capit. Stopford opfordret i Christiansands Havn til at overgive sig, er i god Behold ankommen til Frederiksstad, hvor Fienden sandsynligviis ligesaa meget vil betænke sig paa Udførelsen af sit Løvte, som det synes at vore med mere end magisk Kraft her daglig fremtryllede Forsvarsanstalter, aldeles berettige ham til at bringe hiint Ordsprog i Erindring: "ikke at sælge Huden førend Bjørnen er skudt,"J Christiania=Avisen læses et Hædersminde, over den for Fædrenelandet faldne Livjæger Lieutenant Bruun.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-12-01
Det i Christiania oprettede frivillige lette Artillerie, der har Hr. Ludvig Mariboe til Anfører, bestaaer nu af omtrent hundrede Frivillige. Til at anskaffe og befordre de under nærygrende Omstændigheder fornødne Levnetsmidler for de Søndenfields forsamlede Tropper og de i Fæstningerne forstærkede Garnisoner, er i Christiania nedsat en Commissariets Commission, bestaaende af const. Hr. Gen. Krigs=Commisse Birch, Hr. Oberst Lieuten. Bang og Capit. Vagtm. ved Aggersh. Fæstning Hr. Juell. Commissionen indbyder enhver Patriot til at yde et større eller mindre Of ser paa Fædrenelandets Alter ved at bidrage, uden Berling, Levnetsmidler til Armeen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-12-01
En i disse Dage her ankommen Coureer fra Paris skal have medbragt vigtige Depecher. Den Danske Legationssecrerger Hr. Guilloner ventes hertil fra Paris.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-12-01
Udenlandske Efterretninger. Man forsikkrer, at General Carkaart skal anføre den ny Engelske Expedition, som skal bestaae af 5000 Mand. Sidney Smith skal anføre Escadren, der kommer til at bestaae af 10 Linieskibe. Bestemmelsen er endnu en Hemmelighed, De Hamborgske Lister over ankomne og afseilede Skibe, see i denne Tid snurrig ud. Man finder næsten ingen andre Havne nævnte deri end Russiske.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-12-01
Kongen af Spanien har tilgivet Prindsen af Asturien, da denne har angret den Forbrydelse, han agtede at begaae, bedet om Forladelse og tillige angivet sine Medskyldige.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-12-01
General=Consulen i Livorno har under d. 2. d. M. befalet, at man inden 24 Timer skulde opgive alle de i Magazinerne liggende Varer, der hidrøre fra Øerne Maltha og Sicilien, under Straf af Godsets Confiscation og en tredobbelt Betaline. af dets Værdie. Patten imellem d. 31 Det, og 1 Mon, begav General-Capitainen af Madrid sig med et Detachement Jnfanterie til Jnfantado Palaiet og forlangte at tale med Hertugen; men der blev svaret, at Hertugen var reist. Hans Papirer bleve derpaa forseglede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-12-01
Den Engelske Oberst Wilson er ankommen som Coureer i Petersborg. - Hr. v. Novosilzow er indflyttet i det Kuschelerske Hotel; han boede hidtil i det Keiserl. Vinterpalais.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-12-01
Gothenborg d. 6 Nov. Gothenborgs Skad har undergaaet en Forandring ligesaa mærkværdig som den i Fremtiden lover at blive Staden paa fere Maader gavnlig. Kongen har fundet Gothenborg Fæstning utjenlig til sit Øiemed, og desaarsag forordnet, at denne Fæstning for største Deelen bør raseres. Da Jværksættelsen heraf bliver Staden overladt, har H. M. tilladt, at den ved Raseringen blivende Tomte, maa anvendes til Stadens Udvidelse og ny Anlæg paa den Maade og de Vilkaar, som den paa Kongens Vegne imellem Landshøvdingen og Overcommandanten, Frih. J. F. Carpellan, med Staden afsluttede og d. 19de undertegnede Contract foreskriver. Da i Følge heraf alle de Fæstningsværker, som skulle raseres, d. 27 Oct. bleve af Commandanten overleverede Staden, lod Magistraten og Borgerskabet anrette et Middagsmaaltid paa Raadhuuset, hvor man drak de Kongel. Skaaler under Canonernes Løsen samt Musik af Panker og Trompeter. - Ogsaa Kongens Fødselsdag høitideligholdtes d. 1 Nov. med Canonskud og Musik fra Kirketaarnet, og Bal paa Raadhuset. - En Eiendomsherre i Skaane har den 1ste Nov. høitideligholdt sin Konges Fødselsdag paa en værdig Maade. Han indbød alle Fattige i sit Sogn til et Maaltid. Over 30 Trængende indfandt sig. En Præst oplæste en aandelig Tale, om Pligterne mod Gud og Øvrigheden, hvilken sluttedes med en Psalme, som alle Tilstedeværende stemte. Under Maaltidet uddeelte den ædle Godseier Penge blandt de Fattige.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-12-01
Hamborg, d. 2 Nov. Den Nød, som Dannemark befinder sig i, føle vi hundredefold. At Communication i Handel er standset, Skibsfarten og alle Handelsforretninger ligge ganske, og under alle disse Gjenvordigheder trykkes vi endnu af byrdefulde Contributioner og Jndqvarteringer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-12-01
Jmellem Sverrig og Jylland lade nu en Mængde Sild sig see. Den store Hob Søfugle, der vise sig imellem Skjærene, er et gammelt Tegn paa at der kan ventes mange Sild.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-12-01
Den Efterretning, at de til Luthers Mindesmærke indkomne Penge ere blevne brugte til Krigs skattens Afbetaling, gjendrives nu offentlig som aldeles folsk.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-12-01
Keiser Mapoleon er reist til Malland og Venedig, hvor han agter at opholde sig nogle Dage, Rusland har igjen frigivet Seiladsen paa det sorte Hav.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-12-01
En lignende Krigserklæring mod Syvøernes Republik og Toscana er samme Dag bleven udstedt i den Londonske Hoftidende.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-12-01
J Hamborg havde man d. 27 d. M. Breve, fra Memel af d. 17de hvori det hedte, at Rusland har erklæret Engelland Krig, men da man hverken fra Riga, Kønigsberg &c. havde nogen Stadfæstelse desangaaende, saa formodede man at den i Russiske Havne befalede Embargo er bleven antagen for en Krigserklæring mod Engelland.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-12-01
Det hedder at et fra Calais til Dover nylig afgaaet Parlementairskib har havt en Østerrigsk Con reer ombord, som har taget Veien fra Wien over Paris. at
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-12-03
Alt hvad der foretages paa Holmene skeer inden for lukte Døre, og vi lade med Flid ingen Dansk Undersaat, paa nogle faa nær, komme derind, for er at fornærme den Danske Delicatesse, ja vore Officerer have endog faaet den udtrykkelige Ordre, at afstumpe Halen paa deres hos Bønderne erobrede Heste, for ikke at give Hovedstadens Jndbyggere Anledning til at troe, at de ere af Sjællandsk Extraction. Hvor ydmygen ride disse Helte ikke igjennem Kjøbenhavns Gader, De trave afsted, ikke som Seierherrer, men snarere som Overvundne. Mangle deres Klepperter vel andet end lange Øren, for at være Ydmyghedens udtrykte billede, Strax efter Stadens Erobring tilbøde vore kjekke Krigere sig, at skyde Penge sammen for de Brandlidte; selv vore gemene Artillerister vilde læge her med den ene Haand hvad de havde saaret med den anden. Hvilken Høimodighed, Hvilken Gavmildhed. - For at vedligeholde den gode Stemning, lade vore Commanderende hver Eftermiddag opføre Tyrkisk Musik og spille Rulle Bitain, Kort, vi gjøre alt for at vise Folket, at vi ere komne som Venner. Det tredie og sidste, som vi af vor Seier med Grund kunne tilregne og selv, ere fore Heltedaad ved Kjøge, da Anføreren, stod paa Kirkemuren allene udi to Timer og sloges med den hele Garnison. Kjøge er en frygtelig Fæstning, m. v. T. men for Herrens Tjenere er ingen Porte stærke, ingen Sabel hvas, ingen Hær mægtig. Han gjør sine Engle til Storm og sine Tjenere til flammende Jld Lader os aldrig glemme disse Ord. Da en gunstig Storm førte os fra Yarmouth til vor hæderfulde Bestemmelse, da var denne Storm Guds Engel, og da vore Bomber, Raquetter, og Grangter tændte Jld paa Kirker, Fattighuse, og Hospitaler, qvæstede og dræbte Værgelse, da vare vi blot hans Tienere. A. T. Lader, og aldrig tilkegne og mere af vor Seier end der virkelig tilkommer og Britanniens Gud vil da fremdeles høre vore varme Bønner. Somen flammende Jld vil vor Medtjener i Troen Sir Sidney Smith, udbrede Luerne fra Lissabon til Constantinopel og fra Memel til Vardshuus; Englene ville forvandle sig til Storm og oppuste denne undslukkelige Jldmasse, Con greves Genie vil som en anden Archimedes opfinde et Brandspeil til at ødelægge alle Sømagters Flaader, og blive lovprist i alle Blade; vore Helvedsmachiners Virkninger ville lykkes, Britannien vil vorde den eneste Handels- og Manufactueslat i Verden, og hele Jordklodens Nationer ville blive nødsagede til at hente alle deres Fornødenheder hos os, vore Skibe ville bloquere alle Havne lige fra Sukkertoppen i Grønland til det grønne Forbierg. Velsignet være vort Ministerium, dets Jldstøtte Sidner Smith, dets Bombe Catheart, dets Tunge Canning og dets Svøbe Popham. Amen!
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-12-03
Inden og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-12-03
Jndenlandske Efterretninger. Den 3die d. M. holdtes General Forsamling, i det Asiatiske Compagnie, hvor Jnteressenterne bleve underrettede om følgende: at General-Forsamlingens Udsættelse var bleven foraarsaget ved den Standsning, som var en Følge af Bombardementet, Accepters Udeblivelse &c., at Directionen har anseet det for Pligt mod Fædrenelandet, at tilbyde Kongen til Søetatens Tjeneste sit Forraad af Tømmer, sine Pramme og Baade, og at saane Hs. Maj. sin Mudderpram til Kalleboes Op rensning; at den har tilbudet sig at laane tre Skibe til Landets Forsvar, men at den i forbindtlige Udtryk har faaet til Svar, at Regjeringen for det første ikke kan benytte sig af dette Tilbud, at den har tilbudet at lade bygge en Canonchalonpe paa Compagniets og 3 paa Kongelig Regning, og aflevere disse, uden Armatur, i seilfærdig Stand. Jnteressenterne bifaldt ikke allene enstemmigen det Tilbud, men samtykkede endog i, at disse under Bygning tagne Chalouper skulle alle fire bygges paa Compagniets Bekostning og saaledes for Compagniets Regning tilbydes H. M. Kongen. Den som man især bør takke for, at denne Gave blev saa anseelig, er Hr. Comm. Capit. Krieger ved Søectaten. Det var allerede afgjort, at der kun skulde bygges en paa Compagniets og 3 paa Kongel. Bekostning, da Hr. Capitainen, medens Valgstemmerne for en ny Revisor samledes, forestillede endeel af Jnteressenterne med Nidkierhed og Varme, for Fædrenelandets Sag, hvor overeensstemmende det vilde være med Compagniets Værdighed, at tilbyde Kongen Canonchalouper. General-Forsamlingen bifaldt ligeledes Directionens Beslutning, at anvende 3000 Rdlr. af Compagniets Midler til lige Deeling mellem 1) de under Beleiringen, saavel til Søes som til Lands i Aug, og Sept. Faldnes Enker og Børn; 2) de, som ved Fiendens Vaaben have faaet Meen paa Forlighed; 3) dem, som ved den i Bombardementet opkomne Jldebrand have mistet deres Eiendom. - Udbyttet for hver Actie er bestemt til 30 Rdlr. - Hr. Grosserer, Lapang valgtes til Revisor.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-12-03
Et sendeligt tremastet Skib, som ligger ved Fladstrand, sendte d. 27de f. M. 5 Mand i Land.Da man bemægtigede sig disse, truede Fienden at ville beskyde Staden, dersom de ikke bleve udleverede igjen. Han gav os kun 5 Dages Betænkningstik Alle Lods, og andre Mærker fangs Kyster i Christiansands District ere blevne borttagne og Fyrrene paa Lindenes og Marke slukkede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-12-03
Efter Breve fra Mallaga er det blevet Spanierne under Livsstraf forbudet, at correspondere med Gibralter, og saaledes er da al Communication ophævet. Af Livjægercorpset, som ialt havde 30 Saarede, ere 12 døde. De øvrige ere paa nogle faa nær fuldkommen helbredte igjen. Kun en eneste af disse Helbredede har mistet noget Lem. Den store Strabads, som disse brave unge Mænd udholdt næsten under hele Beleiringen, har bidraget meget til at de Saaredes Constitution var svag, og at Dødeligheden blev forholdsmæssig saa stor Kongens Livjægere have nu besluttet at tilbyde Hs. Maj. en Canonbaad, som de ville lade bygge paa deres egen Regning. En Subskriptionsplan, ligger til Paategning i Corpsets Vagtstue paa Rosenborg. Saaledes agter dette af Fædrenelandet saa høilig fortjente Corps, at gjøre sig end mere værdigt til den Hæder, det med saa stor Føie kan giøre Fordring paa
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-12-03
Adskillige Skibstømmermænd i Kiel have forpligtet sig til at levere 12 Canonbaade færdige indtil Martii Maaneds Udgang. Vi kunne altsaa haabe, til næste Foraar at faae et tilstrækkeligt Antal af disse smaa Fartøier til vore Kysters Forsvar.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-12-03
Et fra London ankommet Skib, som havde en rig Ladning inde, er for nogen Tid siden strandet ved Den Amrum og blevet bjerget tilligemed Ladningen. Mandskabet er gjort til Fange, og det formodes, at Ladningen bliver prisdømt, siden Skipperen siges at have været forsynet med falske Papirer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-12-03
De tvende Orlogsskibe, som hidindtil have ligget i Norge, ere nu lykkelig ankomne paa Kjøbenhavns Rhed. Vigtigheden af disse Krigskibe i et saa critisk Øieblik er let at indsee. Der skal nu noget mere end en Brig eller Cutter til at bloquere vor Havn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-12-03
Kjøbmændene have ansøgt om Tilladelse til at tilbagekjøbe de af Fienden opbragte Skibe, men deres Begjering er ikke bleven bevilget. De Danske Skibe, der ere blevne brugte af Engellænderne til at bortføre Tyvekosterne fra Holmen, indbefattes ikke under de confisquerede Danske Skibe.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-12-03
For otte Dage siden toge Dragøerne en Portugisisk tomastet Brig, hvis Besætning ikke bestod af andre end Matroser. Der fandtes hverken Capitain eller Skibspapirer. Skibet er nu bleven bragt herind, og Folkene arresterede. Sagen skal nu undersøges ved Retten, for at erfare hvor Capitainen og Papirerne ere blevne af
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-12-03
Vore hjemkomne to Orlogsskibe ere igjen afgaaede til Stege, hvor der ligger en Engelsk Convoy af 50 Handelskibe, under 1 Fregats og 1 Cutters Beskyttelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-12-03
Ved Con. Pl. af 14 d. M. er indeværende Aars 11 Dec. Termin forlænget en Maaned, dog saaledes at 1 Jan. 1808 ansees som den sidste Dag, og at Skyldnere, som til den Tid udbetale Capitalerne bør erlægge de paaløbne Renter for en Maaned.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-12-03
Udenlandske Efterretninger. Admiralitets=Collegiet d. 31 Oct. 1807. Gjenpart af et Brev fra Adm. Gamber, dat. ombord paa Skibet Prince of Wales paa Kjøbenhavns Rhed d. 20 Oct. 1807. Jeg har den Ære at melde Dem til Efterretning for Admiralitetets Lord Commissionairer, at, eftersom den hele Danske Flaade (paa 2 ubrugbare Linieskibe og 2 Fregatter, der ere blevne ødelagde nær, er tiltaklet, og Arsenalets Forraad udtømt, Armeen igjen har indskibet sig, og jeg med første gunstige Vind vil efterkomme de Jnstructioner, jeg har faaet af L. Castlereagh. Efterat jeg nu for saavidt har forrettet den mig paalagde Tjeneste, anseer jeg det for min Skyldighed at bevidne den store Vielsomhed og Jver, som Vice=Adm. Stanhope og Contre-Adm. Sir S. Hvod har lagt for Dagen ved de Danske Skibes Tiltalling, og Jndskibningen af Arsenalets Forraad; (her følger en Lovtale over Røvernes Plyndrings Nidkierhed. 6 Uger ere 16 Linieskibe, 9 Fregatter, 14 Krigschalouper og mindre Fartoler, foruden Canonbaadene, gjorte seilbare, og alle de store Skibe blevne ladede med Master, Bygningstømmer og andre Forraad fra Arsenalet, hvoraf ogsaa 92 Ladninger ere blevne indtagne af Transportskibe og andre dertil bestemte Fartøier, hvis Last udgjør tilsammen over 20,000 Tønder. Et betydeligt Antal Master og Tømmer ere blevne bragte paa Skibene, Leyden og Inslexible, der ere meget skikkede til dette Brug; jeg kan heller ikke undlade at anmærke, at der iblandt de Søfolk, der skulle tiltakle de Danske Skibe, herskede en saadan Kappestrid, at 14 Linieskibe inden 9 Dages Forløb vare bragte ud af Havnen, uagtet adskillige af dem undergik betydelige Forbedringer i vore Hænder. Af 3 paa Stabelen værende Skibe ere to tagne fra hinanden og de nyttige Træstykker deraf bortførte; det tredie, som allerede var temmelig nær færdigt, blev paa forskjellige Steder gjennemsanget og derpaa God man det falde. (Her følger atter en Lovtale over Officiererne, Matroserne s.; dernæst over Adm. Essington, der har havt den almindelige Opsigt over de mange Transportskibe og Armeens Gjenindskibning te. Contreadmiral Kegte, der har bevogtet Beel tet, Home Popham, og Capit. Mackengte, J Cambrer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-12-03
Det Kongel. Svenske Commerce-Collegium har ved Circulairbrev til vedkommende Magistrater, af 2 Oct. ladet underrette de Handlende i Rigets Stapelsteder, at, paa det Svensk Ladning, som under Dansk Flag allerede var eller kunde blive opbragt af Engelske Krydsere, maatte unddrages Confiscation, edelige Vidnesbyrd bør aflægges hos den Engelske Consul eller der, hvor en saadan ei findes hos Magistraten i den Stad, hvor Varene losses, at samme Varer virkelig ere Svensk Eiendom, samt førend Kundskaben om Fredsbrudet imellem Dannemark og Engelland bleve indtagne, dernæst at alle disse Vidnesbyrd paa det hastigste skulle tilstilles den Engelske Consul i Gothenborg, for af bemeldte Consul behørigen at legaliseres og videre forsendes. Commercecollegiet har under d. 18 Nov. gjentaget denne Erindring.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-12-03
Den afdøde Hertug af York efterlader en stor Formue, men den vilde have været endnu større, dersom han ikke i Aaret 1796 havde hengivet en stor Deel af sine Klenodier, og deriblandt en overordentlig smuk Rubin, der vurderedes for 60,000 Gylden, for at betale den Contribution, der paalagdes Pave Pius den Sjette.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-12-03
Fra Paris meldes, at den Audience, som Hr. Gener, Adjutant Lindholm havde hos Keiser Napoleon, varede længe og holdtes meget hemmelig, da ingen var tilstede derved. Man formoder, at de Engelske Overfald paa Kjøbenhavn har været Aarsag til at Keiserens Reise til Jtalien blev opsat, da han først agtede at føie de fornødne Anstalter til snart at hevne den mod Dannemark udøvede Vold. De Franske Tropper havde allerede i September Maaned faaet Ordre, at møde i Neapel, førend Keiserens Ankomst, Det gamle Ostindiske Compagnie i Sorhenborg lader d. 14 Dec. holde Auction over en Deel Ostindiske Vare, hvoriblandt endeel Theer, Rhabarber, 285 Stykker sort Atlas og Taft af 27 og 45 Alens Længde, 3104 Stkr. Nankiner a. J Carlscrona holdes d. 9 Dec. Auction over 2000 Kuhl (hver Kuhl 14 til 17 Lisp.) Russisk Rugmeel, som sælges for den Kgl. Preusse combinerede Immedent Commission i Memel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-12-03
J Kongeriget Neapel indførtes tilforn hvert Aar for et Par Million udenlandsk Klæde, endskjønt Ulden paa adskillige Steder i Provindserne næsten er saa god som den Spanske. Engellænderne opkjøbte Ulden, og de Neapolitanske Klædemanufacturer kom i Staa. Kongen understøtter nu disse Manufacturer saa kraftigen, at Neapel i nogle Aar ikke behøver udenlandsk Klæde. Ved de af Douglas opfundne Spindemachiner gjøre Klædemanufacturerne i Frankrige stor Fremgang. J en Tid af to Aar ere 400 saadanne Stole kommen i Gang. Med denne Spindemachine kan man spinde to Gange saa meget om Dagen som med en Rok. Naar alle Engellands Fiender saaledes ville bestræbe sig for at ophielpe deres egne Fabriker, saa vilde denne for hele Eurora saa skadelige Fabrikstat snart falde sammen af sig selv.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-12-03
J Frankrige tiltager Faareavlen, som er bleven forbedret ved Spanske Vædere, med hvert Aar. Det fornemste Skjæferie af dette Slags er i Rambouillet, og tilhører Keiserinden. J Aaret 9 anlagdes et Nationalskjæferie i Perpignan, 1803. tre i Arles, Trier og Nantes, 1806 er i Mont a Marsan og 1807 et i Clermont og et andet i Ville Franche. Der gives endnu andre Skjæserier i Malmaison, Chambor og andre Steder, tilhørende Privatpersoner. Fra Regjeringens Skjæferier kunne allerede nu sælges aarligen 1200 forbedrede Faar, og Landmanden begynder nu at indsee, hvor vigtig Faareavlen er, saavel for Uldens som Agerens Skyld.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-12-03
Da man for fire Aar siden foreslog i det Engelske Parlament at udbetale Kokoppernes Opfinder Dr. Jenner en Belønning af 20,000 Pd., modsatte adskillige sig Forslaget, og tilsidst enedes man om at betale ham 10,000 Pd. Men da Sagen. nyligen bragtes paa Bane igjen, blev man igjen enig om, at tilstaae ham endnu 10,000 Pd. paa Grund af, at en Belønning af 10,000 Pd. aabenbar er for ringe for en Opdagelse, der er saa velgjørende for hele Menneskeslægten.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-12-03
Portugals Trone skal nu være reddet, efterdi dette Hof ikke allene har frasagt sig al Forbindelse med Engelland og opgivet den foresatte Reise til Brasilien, men endog alvorlig har besluttet at tage Fransk Partie. Kongen af Spanien skal i en Skrivelse have bedet Keiser Napoleon om, at det Portugisiske Kongehuus maatte vedblive. Keiserens Beslutning vides endnu ikke. Den Junotske Armee vedbliver imidlertid at rykke frem i Spanien. Tre Expeditioner, hvis Bestemmelse ei vides, ere hidtil blevne udrustede i Engelland. Den ene skal have 12 Linieskibe til Ledsagning og Medvirkning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-12-03
Den Americanske Gesandt Monroe er virkelig afreist fra London d. 30 Oct.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-12-03
Man formoder, at Keiser Napoleons Reise har en politisk Hensigt. Mange Tropper ere siden en rum Tid efterhaanden rykkede ind i Jtalien, og trække sig for det meste til det Neapolitanske, hvoraf man slutter, at der vil skee en Landgang paa Sicilien. Til Bajonne marchere mange Tropper og i det indre Frankrige samles anseelige Corpser.