JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-05-19
Befordringer og Afgang. Capt. og Ridder C. Fugl, Byfoged i Holstebroe, udnævnt til virkelig Justitsraad, Byfoged Valentin i Mariboe tillige til Birkedommer ved Grevskabet Christiansholms Birk. C. Stub beskikket til Overmaaler, Veier og Vrager i Kalundborg. Pr. Lieutn. v. Dicks, R. af D., til Branddirecteur i Flensborg. Kom Lohmann til Jnspecteur ved Straffeanstalten sammesteds, og den const. Jnsp. Lorenzen til Bogholder og Medhjelper ved samme. Regimentsqvarteermester og Auditeur Stephensen ved Husarregimentet, Regimentsqvm. og Aud. Tønder, ved det sjell. Jægercorps, og Auditeur Normann ved det 1ste Jyde Jnf. R. meddeelte Overauditeurs Caracteer. Cand. chirurg. J. Reiersen udnævnt til Regimentschirurg ved den holst. Artilleriebrigade, og Garnisonschirurgen paa St. Thomas, P. Barclay, til Regimentschirurg ved Livregimentet Curasserer. Cand. juris Berner til Regimentsqvarteermester ved Kronens Regiment. Den ved Kronens Regiment staaende Regimentsqvarteermester J. Schønberg afskediget efter Ansøgning i Naade af Krigstjenesten.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-05-19
Reisende med Dampskibet Dania. Fra Kjøbenhavn til Aarhuus ankomne i Morges Kl. 6. Hr. Pastor Jens Blicher med Kone og et Barn. Jfr. Mariane Stockholm. Hr. Lieutn. Joh. Carl v. Lichtenstein. Mad. Schjerning. Jomfruerne Thora og Fanny Schjerning. Fru C. Borch. Hr. Forligelsescommissair og Proprietair L. Lund. Kongl. Skibsbygger Hr. Svendsen, Sergeant J. Hansen. Strømpehandler P. P. Høyberg. Hr. Krigsraad og Toldcontrolleur G. S. F. Dreyer. Hr. Kammerjunker og Major de Bretteville. Skomagermester M. Hansen. Tjener S. I. Nottrup. Muursvend N. Langdahls Kone. Arbeidsmand R. Jensen. Hr. Proprietair Hastrup. Hr. Grosserer H. C. Christensen. Hr. Cand. chir. D. C. Høegh Guldberg. Fra Kjøbenhavn til Strib: Hr. Grosserer P. Mariboe. Værnepligtig J. H. Føns. Fra Kjøbenhavn til Fredericia. Hr. Pastor P. W. Stockholm med Kone samt Jfr. F. Wahl. Hr. Exam. jur. S. Schou. Hr Controlleur H. O. Winther. Hr. Major v. Michaelsen. Hr. Capitain v. Blad. Commandeersergeant R. G. Blicherolsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-05-19
Reisende fra Aarhuus til Calundborg, den 18de Mai Fru Busch. Frøken D. Krey. Mad. Birchedahl med Datter. Pastor Kierrumgaard. Exam. jur. Lind. Fra Callundborg til Aarhuus. den 17de Mai Politifuldmægtig Heiberg, Bat. Chirurg Christensen, Under mit herværende korte Ophold som Skuespiler var jeg saa lykkelig at erhverve mig det ærede Publikums Agtelse og Velville. Forlængst kjed af et reisende Selskabs precaire Existents, fattede jeg alt for mer end et Aar siden den Beslutning at gaae aldeles fra Theatret, og om muligt igjen at træde ind i en borgerlig Stilling. Hvor hellere end i mit Fædreland, (vel en indfødt Tydsker, men dog allerede siden 1810 saa lykkelig at være Hs. Majestæt Kongen af Danmarks Undersaat, kunde jeg ønske at give denne Forhaabning Plads: Tilfældet syntes her fortrinlig at ville byde mig sin Haand dertil, idet det aabnede mig en gunstig Udsigt til en saadan Existentse; og i fast Tillid til mine ærede Velynderes Velvillie greb jeg denne Leilighed, for om muligt at kunne realisere mit forehavende. At jeg ikke har seet mig skuffet i mine Forhaabninger, beviser mig de talrige Underskrivter paa den circulerende Sukskriptionsplan, hvorved jeg nu seer mig istand til at kunne tiltræde Beværtningen i Riisskovs saakaldte Salon den 19de Mai, og at aabne samme næstk. Søndag den 24de. Min Taknemlighed for den mig allerede skjænkede Tillid vil jeg derved søge at lægge for Dagen, at jeg med Fornøielse vil gribe enhver Leilighed, forsaavidt det staaer til mig, at opfylde Selskabets Ønsker, og anmoder det derfor ærbødigst om, godhedsfuld at gjøre mig opmærksom paa hvad der i Et eller Andet ikke skulde være gandske saaledes som det maatte ønske det. Sluttelige maa jeg endnu bemærke, at det hele Lokale ene og allene er for Selskabets ærede Jnteressenter, og at Jngen udenfor samme kan tilstædes Adgang dertil, hvisaarsag jeg anmoder de som endnu maatte ønske at tiltræde denne venskabelige Forening, behageligst at ville melde sig hos mig. Carl Fr. Schlawitz.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-05-19
Da Aarhuus Stifts offentlige Bibliothek, i Overeensstemmelse med Fundatsen, med det første skal underkastes den aarlige Revision, saa anmodes herved Dhrr., som derfra have Bøger tillaans, om at tilbagelevere disse inden den 3die Juni næstkommende. Bøgerne modtages i Bibliothekets Locale i de sædvanligUdleveringstimmer, Tirsdag og Løverdag Middag Kl. 12 - 1; men udenbyes Boende kunne ogsaa fra 27de Mai til 2den Juni paa de øvrige Dage i Ugen til samme Tid aflevere dem paa Cathedralskolen til Aarhuus, den 18de Mai 1829. H. H. Blache.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-05-19
Efter Begjering af Aarhuus Fattigvæsen foretages Auction paa Raadstuen til Bortforpagtning af 6 Gaards Avl paa Byens Mark, tilhørende bemeldte Fattigvæsen: Hvilket herved dersendtgjøres. Conditionerne ere fori den til Eftersyn hos Hr. Kasserer Bjerget. Aarhuus, den 18de Mai 1829. Fleischer. Brændeviins Gradstokke og godt sort chinesisk Blæk er at faae hos Appelt paa Middelgade.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-05-19
Gode flamske Sild faaes hos C. F. W. Lemerkhuusen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-05-19
God dansk Soya, engelsk Sennep og russiske grønne Erter sælges til billig Priis af Christen Schmidts Enke.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-05-19
Gode Spegesild faaes hos H. C. Bursche.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-05-19
Rød og hvid Kløverfrøe, nye Vahre, kan faaes for billig Priis hos J. F. W. Røse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-05-19
Rød Kløverfrøe kan bekommes hos C. B. Frausing.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-05-19
Et Partie extra godt lollandsk Kløverfrøe er arriveret og sælges til de billigste Priser af Marcus G. Bech.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-05-19
Friske Appelsiner og Citroner faaes til billig Priis hos R. C. Lemmich. Friske Pommerantzer, Appelsiner og Citroner sælges til meget billige Priser hos J. F. W. Røse. Spisevært Møller er flyttet i Thyboes Sted ned i Revet ved Siden af Schultz, hvor han daglig opvarter med varm Spise saavel i Huset som udaf Huset for en efter Tiden billig Priis. Ligeledes som tilforn er Formelys tilkjøbs med Bomuldsveger for 18 s. Pundet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-05-19
Da jeg fra 1ste Juni førstk., hvis et tilstrækkelig Antal melder sig, agter at levere Middagsmad i hele og halve Portioner ud af Huset, saa beder jeg ærbødigst at de herpaa Reflecterende det snareste muligt vilde melde sig hos mig i min Bopæl paa Rosensgade. Betaling gen bliver efter Tiderne saa billig som mulig: Aarhuus, den 23de April 1829. Marie Petersen, Enke efter Slagtermester C. Ziegler.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-05-19
En skikkelig Karl, som snarest melder sig, kan blive antaget til Opvarter ved Badeanstalten i Sommer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-05-19
Ved Afdandsningsballet sidstafvigte Søndag paa Raadstuen er bortkommet en Silkehat. Den som maatte være kommen i Besiddelse af samme, bedes at henvende sig til Adressekontoiret, der anviser Eieren. . Hermed et Følgeblad.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-05-19
Asien og Europa. En politisk Parallele. Menneskeslægtens Ophold paa Jorden har altid været og vil formodentlig altid blive en Kampens Tilstand, imellem Nationerne eller deres Herskere. Jalousie og modstræbende Jnteresser, Lyst til Bytte og Erobringer, men fornemmelig Ærgierrighed og Lidenskaber have uafladelig styrtet Menneskene ind i Krigens Rædsler. Den mægtigste Nation, saaledes Romerne, og den mægtigste Regent, saaledes som Napoleon, have Alle frygtet og hadet; og det universelle Herredømme har bestandig varet det Phantom, som har bedaaret saamange Nationers og Regenters Phantasie, og været en Skræk foralle de mindre Nationer, mod hvis Realisering de have anvendt alle deres Anstrængelser. Oldtidens store Monarkier ere bekjendte: Alexander den Store uddøer aldrig af Menneskenes Minde. Romerne realiserede Jdealet af et universalt Herredømme til den største Høide, som nogen menneskelig Magt har opnaaet paa Jorden, indtil denne uhøre Magt tilsidst sank under sin egen Byrde. Napoleon var nærved at have bragt det til den samme Storhed, da han pludseligt blev truffen af Skjebnens Slag. J den nærværende Tidsalder ligger Spiren til Overmagten paa Jorden fordeelt i fire Stater: Rusland, Storbrittanien, de nordamerikanske Fristater, og maaskee Brasilien. At denne Spire er fordeelt saaledes, og paa begge Jordens Halvkugler, gjør det universelle Herredømmes Phantom ikke meere frygteligt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-05-19
Det er netop vor Tidsalders Hovedmærkværdighed, at den politiske Skueplads er bleven fordoblet, at den er udbredt saavel over den nye som over den gamle Verden. For 50, men især for 300 Aar siden var det anderledes: da var den gamle Verden allene Politikens Skueplads; Asien og Europa afvexlede med hinanden i Kampen om Herredømmet. De store Monarkier opstode først i Asien og bleve frygtelige for Europa, men Persernes Angreb paa Europa mislykkes, nu vendte Blade, sig, og Europa fik Overhaand over Asien. Alexander den Store endte sin Løbebane 324 Aar før Christus, efter at have kuldkastet det mægtigste Rige i denne Verdensdeel. Jngen Dødelig har marscheret saa langt med en Armee som han, Jngen har forskaffet sig saa berømt et Navn som han, (af Jordbeboere staaer Jngen nærmere ved ham i Heltedaad og Heltenavn end Napoleon); Jngen synes at have været nærmere ved at oprette et Universalmonarkie end han; alt det som dengang var Stort paa Jorden, hensvandt aldeles for hans Glands, og havde han levet noget længere, var det formodentlig Alt vorden hans. Men de store Slag i Menneskelivets Begivenheder, synes ligesom de store Revolutioner i Naturen kun at have til Formaal at befordre nye Udviklinger. Alexanders Erobringer var det første store Slag hvorved den europæiske Cultur udgjød sig over Asien; Britternes og Russernes er, i vor Tid, det andet. At vi nærme os den Tidsalder, hvori Europas Cultur vil seile over Asiens Barbarie, kan ikke omtvivles: Britterne have længe plantet deres Faner ved Ganges og nyligen og ga ved Jrravads Bredder. Rusland er et Rige, hvori den asiatiske Cultur gaaer i Skole, og naar ders 60 Millioner Jndbyggere blive til et 3 og 4dobbelt Antal, saa vil en kultiverende Folkevandring udgyde sig derfra over Asien. Dette vil og maa skee. Vistaae ved Indgangen til en ny Udviklings=Periode af Menneskeslægtens Begivenheder. Ved denne Leilighed kunde det maaskee ikke være unteressant at høre hvorledes Fortidens Diplomater raisonnerede om Fremtidens Begivenheder: Saaledes sagde den polske Grev Oginske i Aaret 1794 til Portens Dragoman Fyrste Moruzzi, at det var Keiserinder, af Ruslands Plan at sætte sin Sønnesøn paa Constantinopels Throne, og at det vilde være for sildigt at forhindre det, naar først Rusland havde bemægtiget sig Moldau og Wallakiet, bragt Grækerne i Oprør og udbredt Skrækken lige til Constantinopels Porte. - Diderot har engang sagt: at Rusland er en Kolos med Fødder af Leer." Dertil har Grev Segur bemærket: at man har ladet dette Leer blive haardt, og at det er forvandlet til Metal. Keiser Joseph II sagde engang Jeg tillader ikke, at Russerne sætte sig fast i Constantinopel; Hattenes Naboskab vilde blive os farligere end Turbanernes.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-05-19
Den magnetiske Pol er funden. Fra den norske Prof. Hansteen og Følge er kommet Breve som naae til den 19de Februar. Paa Reisen fra Tobolsk til Jrkutsk, som ligger 4000 norske Mile, fra førstnævnte Stad, havde de havt en 40 Graders Kulde, saa det frosne Qviksølv kunde skiæres med Knive. Det var i Decbr. og Januar f. A. Senere havde de Reisende besøgt Kiackta, og været inde over den chinesiske Grændse. Lieutenant Due skulde nu foretage Reisen allene til Jakutsk, 300 norske Mile nordost for Jrkursk, og muligen længere op imod Jishavet. J Septbr. eller Octbr. Maaned skulde han igjen træffe sammen med Hansteen i Jeniseisk. Det glædeligste er, at Reisens forønskede Maal er opnaaet, da Observationerne give det meest tilfredsstillende Resultat, og den magnetiske Pol er funden. Raad til Heste Eiere.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-05-19
For at forebygge den Smitte af en ondartet Sygdom, man i ureenlige Stalde har at befrygte, hvor man paa Reiser ofte er nødt til at sætte sine Heste ind i, raader Professor Naumann, at bestryge alle ydre Dele af Hestens Næse og det Jndre af Næseboerne med Lin, eller Bomolie. Ved dette ligesom fedtagtige Overtræk skal den ydre Hud af disse Dele være sikkret for Smittestoffets Jndtrængen; det er netop disse Dele, i hvilke de skarpe Partikler ved Smittens Virkning indpodes. Vaaren. Høit tone du min Sang til Vaarens Priis, Og om dens Glæder lydt Du sjunge Thi smeltet er nu Nordens Snee og Jis, Den muntre Lærke mon sin Trille slaae Og svæver glad med Himlens milde Blaae. Høit hæver sig den blide Foraarsol Og sender Varme ned til Jorden; Ved Aaen staaer den lille blye Viol Som Vaarens Budskab her i Norden; Og snarlig her paa Danas grønne Eng Vor Flora rede vil sin Blomsterseng. Hvad Sneens Tæppe skjulte, spirer fremOg fryder brave Bondes Øie; Han efter Dagens Arbeid, i sit Hjem Lovpriser Herren i det Høie.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-05-19
Fra Kornets Spire i den milde Vaar Han venter et velsignet Sædeaar. Hist gjennem Engen Bækken slynger sig, Smaasiske legge under Vove; See! Lundens Stamme nu paa Knopper rig, Sangfugle flokke sig i Skove.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-05-19
Hvad nyligt vissent stod om Egens Rod, Nu spirer frem og grønnes om vor Fod. Ved sived Kjær man hører Frøens Qvæk, Og Vibens Sang fra Mosens Tue Smaaglutter lege bag den lille Hæk, De stille frem et lystigt Skue. Ned Solen gider bag den stille Søe Og farver Hytters Tag paa Dana-Øe. Stolt glider Snekken over blanke Speil, Den kommer hid fra fjerne Lande; Rask lufter Vinden i de hvide Seil, Et herligt Syn paa Codans Vande: Fra Chinas Kyst til Østersøens Strand, End seiler kjækt den danske Bølgemand, Alt vaagner atter nu til Liv og Fryd: Det muntre Lam paa Marken springer; Det barske Nord er bleven milde Syd, Høit Storken sig i Luften svinger. Ja, der er intet Land saa yndigt, skjønt, Som elskte Danmark i sit Foraarsgrønt, Og Den har aldrig nogen Glæde smagt, Har aldrig følt sit Hjerte gløde, Som ei saae Vaaren i sin grønne Pragt Bestraalt af Solens Morgenrøde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-05-19
Skue Duggens Perleslør i Morgenglands Og Fryd vil gjennemhæve hver en Sands Den skjønne unge Vaar vi hilse glad, Om egen Vaar end længst forsvunden; Thi er os ei det grønne Bøgeblad, En Mindekjær fra Barndoms-Lunden? Og eengang jo en evig Blomstervaar Udsletter hvert et jordisk Vinteraar, F. Martensen. Til Efterretning for dem, som maatte ønske Sikker, hed imod Tab ved Jldsvaade af deres rørlige Eiendomme, bekjendtgiøres herved af undertegnede Direction. Præmierne, hvorfor Meubler og Effecter samt Vare og Kreature forsikkres, ere, efter Bygningernes Beskaffenhed den mindre eller større Fare af Antændelse som det Forsikkrede er underkastet, og den forsikkrede Sums Størrelse, fra 3 indtil 13 pCto. aarlig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-05-19
Hos Compagniets Commissionairer, der ere forsynede med Policer og authoriserede til at antage de Forsikkringer, som maatte begieres, findes tillige Tabeller, der nøiere udvise hvilken Præmie der efter forberørte Omstændigheder er at erlægge.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-05-19
De i Jyllands Stifter, til hvem Commissions Forretningerne for nærværende Tid ere overdragne, ere Aalborg, Hr. Kammerraad Lund. Aarhuus, Hr. Agent Røgind. Fredericia, Hr. Brandinspecteur Brosbøll. Frederikshavn, Hr. Chirurg Hollmann. Grenaae, Hr. Kiøbmand Schmidt. Hjørring, Hr. N. Christensen. Holstebroe, Hr. Kæmner=Casserer Wang. Horsens, Hr. Overkrigscommissair Holst. Kolding, Hr. Contoirist Wisbech. Nibe, Hr. Krigsassessor Arntzen. Randers, Hr. Cancellieraad Stabel. Ribe, Hr. Contoirist Andersen. Ringkiøbing, Hr. Kammerassessor Thorlacius. Skagen, Hr. Strandingscommissair Nørgaard. Skive, Hr. Procurator Thorup. Thisted, Hr. Postmester Carstensen. Varde, Hr. Borgercapitain Varthoe. Veile, Hr. Capitain Hoffmann. Viborg, Hr. Boghandler Dous.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-05-19
Efter den for Compagniets Repræsentanter og Tilforordnede afgivne Forklaring var Beholdningen ved det 30te Assurance-Aars Slutning i Activer, efter Udbyttets Fradrag, rede Sølv, Sølv, Sedler og Tegn 1,195,247 Rbd. 88 s.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-05-19
De fra 1ste Jan. til 31te Marts d. A. indkomne Præmier og Policepenge have andraget i rede Sølv 12,581 Rbd. 52 s.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-05-19
For Brandskaber er udbetalt i samme Qvartal i rede Sølv. 1,285 Rbd. 83 s.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-05-19
Den løbende Risqve var d. 31te Marts d. A. i rede Sølv 8,911,950 Rbd. - s. Kiøbenhavn, i Directionen for det almindelige Brand=Assurance, Compagnie paa Vare og Effecter, den 9de Mai 1829. Engelhart. Hammerich. Lassen. Unter diesem Titel erscheint in Apenrade seit 1825 eine Zeitung, die vornamlich dem allgemeinen Verkehegewidmet ist, dreimal wochentlich herauskomme, und von emem Blüttchen for die Jugend begleitet ist. Der Jnhalt des Blattes, das sich mit politischen, Nachrichten nicht befatt, theilt sich in følgende Hauptabschnitte ab: 1) Vermischte einheimische Nachrichten aus Dannemarck und den Herzogthumern. 2) Schifsahrt Nachrichten uder die vaterlandischeSchiffahrt, unter andern: regelmasig posttaglich de Listen uber die Schiffahrt durch den Schlew. Holst. Kanal, den Sund, den Grossen, und den Kleinen Belt. 3) Handel mit Landesproducten. Berichte und Preise von den un hauptsachlich interessirenden Getraidemarkten, als: London, Amsterdam, Hamburg, Kopenhagen, Kiel, Flensburg a.; som wie alle 14 Tage de Preise der samtlichen Landsproduckte in Altona. 4) Benachrichtigungen. Auser den gewohnlichen Bekanntmachungen, ein postragliches Verzeichnist aller Proclamata, die im Altonaer Merkur, alt dem for die Herzogthumer in dieser Hinsicht gesehlichen Blatte, enthalten sind. 5) Miscellen oder Aufsatze gemeinnitigen over unterhaltenden Jnhalts.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-05-19
Das Allgemeine Wochenblatt har sich in den Herzogthumern einer ziemlich allgemeinen Verbreitung zu erfreuen gehabt, und anch aus die Danischen Provinzen sind zum oftern Bestellungen darauf eingegangen, die aber bisher, wegen mangelnder Versendungsfretheit nicht ausgeführt werden konnten. Zusolge allerhöchster Genehmigung vom 13ten April d. J. kann das Allgem. Wochenblatt jedoch nun imehr auch in Danemark, so wie bisher in den Herzogehumern mit der Briespost versandt werden; und ditrsp. Königl. Postcomtoire werden erfucht, vom 1sten Mai an Bestellungen darauf anzunehmen. Der jahre lohe Abonnementspreis d. B. ist 4 Rbd. 78 s. Sag.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-05-19
Efter Begjering af Skifteforvalteren i Dødsboet efter Capitain Müller til Møllerup, bliver 33 Stkr., samme Boe tilhørende, af Beboere i Grønbek, Roe og Braarup Byer, samt af Jller Huusmænd udstædte Panteobligationer, ialt til Beløb 5,200 Rbd. Sølv, stillede til Bortsalg ved Auction som holdes paa denne Jurisdictions Tingsted Onsdagen den førstk. 17de Juni om Formiddagen Kl. 10, iblandt andre paa det Vilkaar: at Kjøbesummerne betales i 11te December Termin d. A. Lysgaard og Hids Herreders Contoir paa Dalsgaard, den 14de April 1829. H. H. Holm.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-05-19
Hovedgaarden Palstrup i Viborg Amt, i Jylland, matriculeret for Hartkorn frie Hovedgaardstaxt 23 Tdr. 6 Skpr. 2 Fkr. 2 Alb. Jordskyld og 7 Skpr. 3 Fdkr. Skovskyld og ufrie Hartkorn 3 Skpr. 1 Fkr. 2 Alb. Skovskyld, bliver Torsdagen den førstkommende 4de Juni om Formiddagen Kl. 11, stillet til Bortsalg ved Auction som afholdes paa selve Gaarden og vil, om antageligt Bud skeer, Approbation strax vorde meddeelt. Gaarden er beliggende i en behagelig Egn, 1/4 Mii fra Landeveien imellem Wiborg og Aarhuus, og en halvMiil fra den senbare Gudenaae, dens Jorder har er Areal af omtrent 680 Tdr. Land, og til Gaarden hører betydelig og god Skov. Aggerlandet, hvoraf omtrent 100 Tdr. er mærget, er god Middeljord. Bygningerne ere gode og rummelige, og i Landette almindelige Brandkasse assureret for 21,720 Rbd. Sølv. Den nærmere Beskrivning af Gaarden samt Salgsvilkaarene er, fire Uger før Auctionen til Eftersyn, i Wiborg hos Dhrr. Boghandlere Roersted & Dons, i Randers hos Hr. Overauditeur Oxenbøll, i Aarhuus hos Hr. Politicassistent Nielsen, i Kiel hos Hr. Advokat Bolemann, og paa Palstrup hos Hr. Forvalter Kelter, som foreviser Eiendommen. Lysgaard og Hids Herreders Contoir, d. 28 April 1829. H. H. Holm.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-05-19
Endskjøndt det ikke formodes, at min i Gamme, Mølle, ved Grenaae, nu afdøde Moder, Frue Ane Cathrine Jespersen født Esmarch, Enke efter forhen afdøde Capitain, Birkedommer og Forvalter L. Jes persen ved Grevskabet Scheel, efterlader sig anden Gjæld, end den, der er mig bekjendt, indkaldes dog herved Enhver, som maatte have noget i Boet efter foranmeldte Afdøde at fordre, til inden 12 Ugers Forløb at anmelde og beviisliggjøre samme for Undertegnede, paa egne og mine myndige Medarvingers Vegne. - Randers, den 15de April 1829. J. C. Jespersen, Fuldmægtig i 2det jydske National-District.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-05-19
Ved Proclama af Dags Dato, der tinglæses ved Underretten og Provindsens Overret, ere Selveiergaardmand i Holme Bye, Draaby Sogn, Niels Nielsen Rings Creditorer med 12 Ugers Varsel indkaldte til at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer for undertegnede Skifteforvalter i Debitors Opbudsboe, hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Ebeltoft den 30te April 1829. Stofleth.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-05-19
Hørfrøe og Bygfrøe kjøbes til de høieste Priser. C. F. W. Leverkhuusen. hvis Godh. J. H. Schmidt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-05-19
Extra godt rødt Kløverfrøe bekommes hos Peder Larsen Schmidts Enke.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-05-19
Jndbydelse til Subscription. paa en danske Tidende for Heste Elskere og Landmænd.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-05-19
De offentlige Tidender have anmeldt et i Hamborg udkommende Ugeblad: "Zeitung for Pferdeliebhabere, som særdeles nyttigt. Over dette Ugeblad, udgivet af forrige svensk Cavallerimajor v. Wachenhusen, er ikke udstrøet for megen offentlig Roes. Jmidlertid kan dette Blad, der koster ikke saa lidt aarlig, der især i videnskabelige Sprog neppe forstaaes af dem, der ei ere det tydske Sprog aldeles mægtige, og hvilket Blad ogsaa indeholder adskillige Ting, der ikke synes for danske Læsere at bringe Udbytte, ikke vente Afsætning til Almeenlæsning. Dog agte Undertegnede at dette interessante Ugeblad, efterhaanden, som det udkommer og af dets tre forrige Aargange at uddrage og i Oversættelse eller Udtog levere en egentlig Tidende for Heste-Elskere og Landmænd, som vi haabe skal blive behagelig og nyttig for Jordegodsejerre, menige Landmænd, Cavallerister, Hestehandlere, og levere Bidrag til det ædle Huusdyrs Pleie, Opdragelse, Dressering; til Hesteraters Forædling og meest fordeelagtige Anvendelse; til Hestesygdommes Helbredelse; til Kundskal om vort eget og fremmede Landes Hesteavl; kort til Alt hvad der angaaer denne for Danmarks Landbovelstand og Krigs forfatning saa vigtige Gienstand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-05-19
Forsaavidt vore egne Kundskaber og Gienstandenes særskildte Dele ikke monne række, have vi af kyndige Mænd modtaget Løvte om velvillig Understøttelse, og vi have Føje til ikke at tvivle om at vor Hensigt jo vil vorde fremmet af Adskillige, som Danmarks Velstandssag ligger paa Hjerte.