JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-08-31
En anden Aften var Bosco tilstede i en munter Privatcirkel, som han var saa artig at underholde med Prøver af sit beundringsværdige Talent. J den dertil særdeles vel skikkede Selskabssal kunde aldeles ikke træffes nogen Forberedelse til at understøtte hans Spil. Paa Borde med Huller i, paa fine Hielpetraade osv., var naturligviis slet ikke at tænke, og intet Apparat var forhaanden, uden det, som Hr. Bosco førte med sig. Han stod ganske frit foran Bordet, gjorde sine høist interessante Kunststykker paa samme, og for det meste tæt foran Selskabets Herrer og Damer, af hvilke ingen var i Forstaaelse med ham. Hr. Boscos underfulde Hurtighed og næsten alle hans Præstationer forbleve Selskabet aldeles gaadefulde. Men den ægte dannede fine Tone, den behagelige Urbanitet, som aabenbarer sig endog i hans blandede Sprog, den mandige, aldrig til det lavkomiske nedstigende Holding, de indtagende Miner og Bevægelser, som charakterisere den virkelige Verdensmand, alle disse Egenskaber, som Hr. Bosco i høieste Grad besidder, maatte man ønske alle Professorer i Physik, Chemie etc. etc. paa alle Universiteter i Verden, for at de ogsaa i denne Henseende kunde være deres Disciple et Mønster. Hvor venligt end Boscos fulde Ansigt viser sig, hvor synligt det end fornøjer ham, at Tilskuerne gjerne see hans Spil, aldrig bemærker man noget Spor af selvtilfreds Smilen, aldrig en vis Triumph (som Pinetti røbede næsten ved hvert Kunststykke), over at det Spil, han driver, er Tilskuerne uforklarligt. Mange, som have havt Leilighed til, nøje, ogsaa i Privatcirkler, at iagttage den berømte Pinetti, forsikkre, at denne stod dybt under Bosco, der som en fiin Mand, som Gentleman, er alle dannede Mennesker kjærere, end som Tusindkunstner. Hvilket hjerteligt Bifald han indhøstede af alle Herrer og Damer behøver ingen Omtale. Efterat den egentlige Underholdning var forbi, fortsatte den gjerne Seete sine Kunster, spadserende i Salen, omgiven af Herrer og Damer, med megen Munterhed og ligesom paa staaende Fod, og her saae man enkelte Productioner, som i høi Grad vare frappante. Hvor nøje han blev iagttagen paa et Sted, hvor han paa alle Sider omgaves af opmærksomme Tilskuere, lader sig tænke. Ogsaa paa sin Kunst som Bugtaler gav han nogle Prøver. Men meest overraskede han Selskabet, efterat nogle Damer havde glædet de Tilstedeværende med deres Sang til Pianofortet, til Slutning ved sit Guitarspil, som han paa en høist indtagende Maade accompagnerede ved at fløite med Munden. Han veed at udlokke sande Harmonikatoner fra sine Læber.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-08-31
J Saphirs Morgenblad Berliner Courier fortæller en Mand følgende: Jeg kom tilfældigviis ind til Viinhandler Zadig i Leipzigergaden, forat drikke et Glas af den fortræffelige Viin, man hos ham pleier at faae. Et behageligt Tilfælde vilde, at jeg der skulde træffe Hr. Bosco. Adskillige Sorter ægte Viin, som vi der nøde, førte os i den Fristelse, at bede Hr. Bosco om et Privatforsøg i hans Kunst. Med elskværdig Føielighed tilfredsstillede han vort Ønske. Med tre Kaffekopper begyndte han sit Bægerspil, hvilket jeg aldrig har seet herligere eller meer overraskende. J Værtens Haand forvandlede rød Viin sig til hvid og hvid til rød. J en Beafsteak, som vi skar over, fandt vi Louisd'orer. Da vi lode os give Burgunder-Chambertin, forvandlede denne kostbare Drik sig til Rosenblade.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-08-31
I et andet berlinsk Blad hedder det: Hr. Bartolomeo Bosco har nu allerede i flere Maaneder været her i Staden, og dog strømmer Publikum uafladeligen til, for at see hans underfulde Præstationer i den naturlige Magie. Han synes at være uudtømmelig; thi dagligen giver han Nyt, eller dog paa en ny Maade Arrangeret, dagligen blive hans Forestillinger interessantere. Det er allerede gjentagne Gange blevet offentligen sagt, at den fine Anstand hvormed Hr. Bosco viser sin Kunstfærdighed, hans elskværdige Personlighed og Letheden i hans Bevægelser væsentligen bidrage til at fængsle Publikum; men angaaende den eiendommelige Art af Arrangementet i hans Forestillinger bliver endnu noget at sige. Medens andre Kunstnere af hans Slags henstille deres Kunststykker ganske enkelt og kaste samme vilkaarligen iblandt hverandre, udvikler sig hos Bosco den ene Piece i Almindelighed af den anden; eet Kunststykke bestaaer hos ham ofte af en Række af ti til tolv med hverandre nøje sammenhængende Ubegribeligheder, een storartet Støbning gjennemstrømmer hans Forestillinger, og saaledes kunde man kalde hans Produktionsmaade dramatisk. Virkeligen er Bosco den første, som har forstaaet at bringe Poesie i sin Kunst. Man maa indrømme ham, at naar enhver Videnskab, enhver Kunst, enhver Kunstfærdighed har sin Repræsentant, saa maa Bosco kaldes Hovedet i den naturlige Magie. Til de meest overordentlige Forestillinger, som han har givet her i Circus, hører den i Gaar Publicums stormende Applaus vilde ikke faae Ende, thi han gav en Cyclus af det Forunderligste, som menneskelig Eftertanke formaaer at udfinde. Jsæer spillede han med fortryllede Ringe, som, sønderslagne, bortskudte eller bortkastede, dog stedse paa en ubegribelig Maade igjen kom til Syne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-08-31
Et forsvundet Lommetørklæde viste sig først i et undersøgt og frisk befundet Æg, men siden endog under en Tilskuers Halsbind. Et Tryllespeil gjættede Tanker. Døde Dyr af forskjellig Art levendegjordes, og Bægerspillet forsøgtes denne Gang med levende Dyr. En sort Kugle forvandlede sig ved denne Leilighed til en heel Hjord af Marsviin. Men den høieste Triumph blev Kunstneren til Deel, da nogle Personer – hvilket iøvrigt med Ret blev misbilliget af Publikum – uden Hensyn bestræbte sig for at føre ham paa Glatiis. De Ringe, som han havde udbedt sig af Tilskuerne, maatte en Person kaste over Skuepladsen, og Hr. Bosco tog dem øieblikligen frem igjen af en fornem Mands Jabot. Da raabte en Stemme da capo! Enhver anden i Boscos Sted, vilde nu have været til Ende med sin Kunst. Men venligt overgav Bosco Ringene til en anden Tilskuer, og denne havde næppe andengang kastet dem imod den bag ved Apparatet værende Væg, for Hexemesteren trak Ringene ud af en tilstedeværende Ordens ridders Decoration. Publikum klappede enthusiastisk. - Senere udbad Bosco sig forskjellige Slags Ting, som han lagde i en Kasse, for igjen at lade dem komme til Syne i en Dunk af Steen. En af Fredsforstyrrerne bød ham ved denne Leilighed en Rose. Bosco modtog den og lagde alle de modtagne Gjenstande i en Kasse, som en af Tilskuerne lukkede i Laas. Een Minut derefter viiste han Dunken, skjænkede Vand af den, hvilket forvandlede sig til Blomster, skjød derpaa Dunken itu, og trak samtlige Gjenstande, altsaa ogsaa Rosen, ud deraf. Nu aabnedes ogsaa Kassen igjen, og deri befandt sig en talløs Mængde af Rosen bouquets. – Saaledes havde Bosco ikke blot tilintetgjort Bestræbelsen for at sætte ham i Forlegenhed, men ogsaa benyttet Leiligheden til et nyt Kunststykke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-08-31
J en stor tydsk Stad, hvis Navn intet gjør til Sagen, satte Bosco en Dag, eller rettere lagt en Aften, et ualmindeligen talrigt Publikum i glad Forhavselse. Et overraskende Stykke skulde nu slutte Dagens Forestilling. Den behændige Magier lader sig af en af Selskabets Herrer række et Uhr, lagde dette paa en Tallerken og ilede dermed, for at begynde Kunststykket, til sit Bord, der stod paa en tre til fire Fod ophøjet Skueplads, hvortil nogle Trappetrin førte. Men i det nu Boscomed et raskt Spring vilde sætte over disse, gled han med Foden, styrtede baglænds ned af Trinnene. Tallerken og Uhr laae sønderslagne ved Siden af ham, og den ene Haand, paa hvilken han var falden, blødte stærkt. Han sprang imidlertid hurtigt op igien, gav, for at udfylde den Standsning, som af denne Forstyrrelse var opstaaen, Orchestret et Tegn til at spille, forsikkrede dem, der bekymrede nærmede sig ham, at det havde intet at betyde, og slog, da man trængte ind paa ham, at han skulde lade sit Saar undersøge, muntert et Snip med Haanden, hvorpaa med Lynets Hurtighed ethvert Spor af Blod var forsvundet fra hans Haand og Uhr og Tallerken befandt sig hele og holdne i samme. - Denne overordentlige Piece fremkaldte almindeligt Bifald, og under Forsamlingens lydelige Jubel vilde Bosco nu ende sin Forestilling for den Dag. Da traadte nogle af hine unge Herrer frem, hos hvilke ikkun Kjolens fine moderne Snit forkynder, at de gjerne vilde høre med til den fine Verden, og forlangte det sidste Stykkes Gjentagelse. "Min Forestilling for i Dag er til Ende, svarede Kunstneren beskedent, i Morgen, skal jeg med Fornøielse opfylde Deres Ønske." Nei, nei, endnu idag, nu strax, raabte den meest høirøstede af de unge Personer, hvortil saa mange Omstændigheder for saadan en Bagatels Skyld det er Publikums Ønske, jeg beder!" Og med disse Ord rakte den Paatrængende sit Uhr hen til Kunstneren. Forgiæves blev den Sidste ved sin Vægring, forgiæves forestillede han den ubeskedne unge Mand, at dette Kunststykke behøvede Forberedelse, at han ikke kunde indestaae ham for hans Uhr Bevarelse, naar han uden de nødvendige og dog i denne Hast umulige Forholdsregler kastede det til Jorden; den unge Mand blev haardnakket ved sit Forlangende, talte om Udflugter, Uføyelighed osv., og blev tilsidst saa uforskammet at Kunstneren endelig uvillig greb Uhret: "Velan!" raabte han, Og med Deres Forlangende skal blive opfyldt." disse Ord slyngede han Uhret imod Sidevæggen, saa at det faldt sønderslaaet i tusinde Stykker paa Gulvet. - J Morgen tidlig vil de finde Uhret under deres Hovedpude, sagde han derpaa i en alvorlig Tone til den bestyrtede unge Mand, bukkede sig for Forsamlingen og forsvandt. - Næste Morgen fandt den unge Mand under sin Hovedpude vel ikke Uhret, men en Tut med tyve Louisdorer tilligemed en Skrivelse fra Bosco, saaledes lydende: "Min Herre!
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-08-31
De har i Gaar ved Deres Ubeskedenhed nødet mig til, virkeligen at sønderslaae Deres Uhr Men da jeg ikke veed, hvorvidt Deres pecuniære Forholde kunne taale saadant Tab, og jeg heller ikke gjerne vilde straffe Deres ungdommelige Ubesindighed for haardt, saa følger hermed Uhrets omtrentlige Værdie i M. Louisdorer. Bosco.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-08-31
Denne Begivenhed blev allerede næste Dag overalt bekjendt i Staden og bidrog meget til, at forhøie den Beundring og Agtelse, som man allerede i Forveien nærede for den vakkre Kunstner.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-08-31
Flere norske Læsefrugter. (Fortsatte. Af Chr. J.) Reenlighed. Det Hovedthema, jeg gik ud fra (hedder det i H. Steffens, die vier Nor weger), var, at Mennesket bør vaske sig. Havde jeg ikke virkelig holdt fast ved denne første nødvendige Betingelse, vilde Intet være lykkets for mig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-08-31
Jndenlandske Efterretninger. Hs. Majestæt Kongen har behaget, ved Hr. Etatsraad og Professor Schumacher, at lade den berømte Alexander v. Humboldt, som et Tegn paa Erkjendelse af denne Reisendes Fortjenester af Amerikas og det nordlige Asiens astronomiske Geographie, tilstille et Chronometer eller Længdeuhr af Kessels i Altona. Det mesterligen udførte Værk fører den Jndskrift: "Friedrich der Sechste an Alexander von Hum holdt. (A. M. 14.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-08-31
J begge de fyenske Aviser af 27 Aug. gives den Efterretning, at den højtfortjente og hædrede Sognepræst til St. Knuds Menighed, Hs. Højærv. Hr. Stiftsprovst, Ridder og Dannebrogsmand J. Paludan Müller, allernaadigst er udnævnt til Biskop over Aarhuus Stift. Hr. F. W. Bruun i Aarhuus indbyder Musikkyndige og Yndere af Mekanik, til hos ham at tage i Øiesyn Tegningen til et nyt Instrument, som han har opfundet og agter at lade udarbeide under Navn af Psalmodicon Klaveer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-08-31
J Mariboe Avis bemærkes, at man endnu ligesaa lidet veed, hvo der skal være Fuglekonge i Saxkjøbing, som hvo der bliver Konge i Grækenland, og at det Første formodentligt nu vil blive afgjort ved Domstolene.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-08-31
Kjøbenhavns Børs d. 31 August 1830. Hamburg 2 M. - a vista 210, Species 209 1/2 Specier solgtes til 12 Rbmk. 9 s. Bank-Disconto 4 pCt. Norske Speciessedler. 153 1/2 Rbd. Sal. pr. 100 Specier. Svenske Sedler. 48 Rbs. Tegn. pr. Rdlr. Rigsgjeld. 94 Rbd. Sedl. 4 pCt. Kgl. Oblig. (u. R.) Dito over 2000 Rbd. Stk. Rbd. Sedler. 80 i Banco. Dito Dito. ........ Nationalbank-Obligationer (af Laanet 4 Febr. 1820) 198 Rbd. r. S. Dito Dito. i Sedler. 4 pCt. uopsigel. Rigsbkobl. 108 r. S.) Renter pr. 6 Januar 6 pCt. norsk Laan, ved Hambro & Søn, 100 i Banco. 4 pCt. nye norske Obligat. ved Dito lydende paa r. S. r. S. 4 pCt. Dito Dito. . . 100 1/2 i Banco. 4 pCt. uopsig, norske Statsobligat. 66 Rd. Bauco. 3 pCt. nye danske Obligationer L. Sterl. Asiatiske Compagnies Actier 87 i Sedler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-09-01
En betydningsfuld Drøm. (Af alle. Mod. 8. 68.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-09-01
Da nu nogle offentlige Blade erklære det Tilfælde for betydningsfuldt, at Hatten faldt Karl den tiende af Hovedet ved Kamrenes Aabning, at Hertugen af Orleans tog den op igien, saa vil det være os tilladt, at anføre en mærkværdig Drøm af Napoleon. Beretningen læses i de Memoirer, som Constant, Keiserens Kammertjener, i 15 Aar, har udgivet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-09-01
En Aften i Erfurt, ved Kongressen sammesteds i October 1808, da Keiser Alexander i Theatret ved det Sted af Dedix; amstie Tun grand homme est an biensaft, de Dien. med megen Venlighed havde rakt Napoleon Haanden, og alle tilstedeværende Fyrster havde tilklappet deres Bifald, kom Napoleon meget fornøjet hjem; jeg afklædte ham og bragte ham, som sædvanligt, til Sengs. Alle Døre, som førte til Soveværelset, vare tillukkede, alle indvendige og udvendige Vinduesskodder omhyggeligen slaaede for- og man kunde paa ingen anden Maade komme til Keiseres Sovekammer, end igjennem den Sal, hvori jeg og Rustan sov. Nedenfor ved Trappen stod en Skildvagt. Hidtil havde jeg hver Nat sovet ubekymret og roligt, i den Tanke, at ingen kunde komme til Keiseren, uden at vække mig. Men denne Nat, efterat jeg var fast indsovet vækkedes jeg pludselig af en Larm. Jeg aned mine Øine og lyttede efter med al Opmærksomhed; men da jeg intet videre fornam, troede jeg, at en Drøm havde skuffet mig. Jeg søgte derfor igjen at sove ind, men paa een Gang hørte jeg atter et dumpt, klagende Skrig, som om nogen myrdedes. Dette hørte jeg to Gange; jeg sad i min Seng ganske ubevægelig, Haarene reiste sig paa mit Hoved, en kold Sved overløb mig. Paa een Gang forekom det mig, som om nogen vilde myrde Keiseren. Jeg sprang ud af Sengen og vækkede Rustan. Skriget blev nu skrækkeligere. Da aabnede jeg med al mulig Varsomhed det keiserlige Sovekammer. Jeg gjennemforskede hele Værelset med Øinene og overbevistes om at ingen Fremmed befandt sig samme, nu nærmede jeg mig til Keiserens Seng, fandt ham liggende overtværs, Sengetæppe og Hovedpude udkastede, og ham selv i en convulsivisk Stilling. Hele hans Udseende var skrækkeligt; hans Lemmer vare krampagtigt sammentrukne, hans Mund stod aaben og lod ubestemte Toner høre; hans Bryst syntes at være trykket. Hans ene Haand, fast sammenknyttet, laae paa Hjertegruben. Det gysede i mig, at see ham ligge saaledes; jeg kaldte paa ham, han svarede ikke, jeg gjentog min Kalden endnu to Gange, men endnu stedse intet Svar, endelig rystede jeg ham ganske sagte; da vaagnede han med et højt Skrig og spurgte, hvad der var paa Færde. Herpaa reiste han sig op i Sengen og gjorde store Øine. Jeg sagde ham, at jeg havde vækket ham, fordi jeg havde mærket, at han trykkedes af Marerid. "Der har Du gjort vel, kjære Constant, svarede han Ak, hvilken frygtelig Drøm har piint mig. En Bjørn aabnede mit Bryst og aad af mit Hjerte. Herpaa steg Keiseren ud af Sengen; jeg maatte bringe den i Orden igjen, og da han dryppede af Sved, skiftede han Linned, og lagde sig derpaa atter. Længe kunde Keiseren ikke glemme dette Drømmebillede, og gjorde sig megen Umage for at skaffe sig Oplysning om Anledningen dertil.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-09-01
Brasilianske Sæder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-09-01
En stor Deel af de herskende Brasilianske Folkesæder og Skikke er af maurisk Oprindelse. Med Undtagelse af de høiere Stænder nyde alle Brasilianere deres Maaltider ligesom Tyrkerne, siddende med korslagte Been paa Tæpper, der udbredes paa Gulvet. Jmod Fremmede iagttages ved disse Maaltider en ganske særegen Skik. Værten, eller den Person, som tilfældigviis sidder ved Siden af en Fremmed, tager af dennes Tallerken et eller andet lækkert Stykke, og giver ham derimod igjen noget Udvalgt af sin egen. Da man ved disse Leiligheder ikke betiener sig af Knive og Gafler, saa har denne Skik naturligviis noget Modbydeligt for en dannet Europæer, men herer dette Bytte af Spiser et Tegn paa Gjæsteven skab, ligesom Saltet hos de vandrende Arabere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-09-01
Skipper Hans Larsen, som den 29de Juni d. A. med sit eiende Fartøi Admiralen afgik fra Kjøbenhavn til Nysted paa Laaland, har man siden aldeles Jntet hørt fra, saa at han efter al Sandsynlighed er total forliist.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-09-01
Fra Randers skrives under 2den Seytember: Veiret har siden i Løverdags taget en særdeles gunstig Vending. Paa sjette Dag have vi nu Tørvejr, og maa dette vedvare fremdeles, vil Kornet iaar komme ypperligt i Huus.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-09-01
Den hæderlige Olding Pastor N. Blicher har til Randers Avisen indsendt følgende: Ad Magistrum I. C. Lindberg. Agregium uostratem. Quod librum edideris veri lucisque refertum. Lando Te, Lindberg, adstipulorque Tibi. Quippe gregis domini pretioso sanguine parti Disturbans pacem non tolerandus erit. Fortiter ausus eras vastum prensare gigantem: Defensor sidst – nempe merere – SlesN. Blicher, p. c. a. . 83.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-09-01
Blandede Efterretninger. Ei blot den gamle Semiramis havde hængende Haver, der endog regnedes til Verdens Underværker, ogsaa vort Aarhundrede har saadanne og ikke mindre mærkværdige, nemlig i Limerik i Jrland. En Ager Land er bedækket med forskjellige Buer, som have forskjellig Høide, fra 25 til 40 Fod. Paa disse Buer befinder sig et 5 Fod høit Lag Jord, hvor Frugttræer og Blomster ere plantede. Hvælvingerne bruges til Kieldere for spiritueuse Drikke og rumme henimod 2000 Oxhoveder. Bygningen begyndtes i Aaret 1808, fuldendtes efter 56 Aar og kostede 1500 Pd. Sterl.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-09-01
J en By i Polen var 2 Gjæstgiversteder, hvoraf den ene heed, det graae Esel og den anden den gyldne Høne. Det graae Esel var det berømteste, hvor alle fornemme Herskaber tog ind, blandt andre ogsaa engang General Suwarow med stort Følge. Jstedetfor at præsentere Regningen, udbad Verten sig den Naade af Generalen, efter ham at turde kalde Gjæstgiverstedet for Fremtiden. General Suwarow. Dette blev ham bevilliget. Hvad gjorde nu Høneværten. Han lod male et graat Esel, tog Hønen ned, som havde lagt ham ikkun faa gyldne Æg, og hang det nye Skildt op med Paaskrift: "Det graae Esel." Da det graae Esel var vidt og bredt bekjendt, strømmede alle Reisende derhen og General Suwarow. stod tom. Hvad gjorde Værten for at oprette Tabet: Han lod paa sit Skildt endnu gjøre den Tilsætning: "Dette er det egentlige gamle graae Esel!" (Sk. Av. 70)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-09-01
J det forrige Aarhundrede existerede i London flere Klubber af en særegen og besynderlig Bestemmelse, blandt flere ogsaa En, hvis Medlemmer blot bestod af tykke Personer. Værelset, hvori Selskabet kom sammen, var meget rummeligt og havde 2 Indgange, hvoraf den ene var af middelmaadig Størrelse, den anden derimod meget bred og bestod af 2 Flødørre. Kunde en Candidat til denne corpulente Club komme ind af den første Dør, faldt han igjennem; men blev han siddende fast i den og ikke kunde komme igjennem, saa aabnedes Fløidørrene til hans Modtagelse og han hilsedes som Medlem.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-09-01
J Aaret 1819 bragtes til London maaskee den største Amethyst, som nogensinde er seet. Dens Længde udgjør to Fod, Breden fjorten Tommer, dens Vægt 150 Pund, den er af den skjønneste violette Farve og indeholder de prægtigste Chrystallisationer. Da dens Eier, for at spare sig en Deel af Jndførselstolden, kun angav dens Værdi til 65 Pd. Sterl., saa tog Toldvæsenet den i Beslag og lod den sælge til den Høistbydende. Paa den Tid, da de uhyre høie Hovedtøier vare i Moden i Paris, udkom en Carricatur, forestillende en Dame, paa hvem Friseuren anbragte en Stige, for at naae op til de øverste Etager.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-09-01
Sommerheden i Rom. J Juni, Juli og August Maaneder er Heden i Rom allerede Kl. 6 om Morgenen saa trykkende, at man sveder, naar man blot gaaer over Gaden. Om Middagen vover slet ingen sig ud af Huset. J alle Gader er næppe et Menneske at see, alle Boder ere lukkede. Endog ethvert Klædningsstykke bliver til Besvær, og blæser oven i Kjøbet Siroccovinden, saa er baade Sjæls og Legems Kræfter aldeles sløve. Men desuden kan man ikke noksom tage sig i Agt for, at gaae fra Solskinnet i Skyggen, naar man ikke vil have Feberen, som næsten i ethvert Huus søger sit Offer. Stadens Omegn (la Campagna) er i Sandhed et forpestet Hav af Støv, thi ofte regner det ikke een eneste Gang i hele Sommertiden. Blot Aftenerne kunne nydes, især i August, da der paa den herlige Navonaplads ere opdyngede Pyramider af saftige Vandmeloner, og enhver for billig Priis nyder de kjølige Frugter i Mængde, medens Gondoler gynge frem og tilbage i det store Bassin. Opbevarelse af Vildt. Efter Journal des Connaissances usuelles skal man udtage Jndvoldene af Vildtet og i deres Sted ifylde Hvede, og en Hare, Fugl o. s. v. skal man lægge i en Hob Hvede, saa at den ganske tildækkes deraf. Saaledes skal Vildtet kunne holde sig i een, ja endog i to Maaneder. Men Skindet eller Fiærene maae ikke tages af.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-09-01
En Hr. Wallace i Whigton har viist, at hvor Steenkullene ere dyre, kan man brænde Kalk med Tørv og Riis paa følgende Maade: Kalken opstables med Riis og Tørv lagviis Form af en Kegle og bedækkes oventil med Leer. Keglen kan holde 15 til 18 Fod i Gjennemsnit og danner i Midten en Tragt af 2 Fods Gjennemsnit, hvilken er fyldt med tørt Riis og Tørv. Denne Mile antændes i Tragtens Spidse, brænder derpaa igjennem lige til Jorden, og udbrænder al Kalken.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-09-01
En Mand i Augerville i Frankrig har opfundet en Dykkerklokke, med hvilket et Menneske kan blive længere end en Time under Vandet og derved foretage sig det haardeste Arbejde. Men han overgaaes dobbelt i Bordeaux, thi der lader en vis Chino sig offentligen see, som ved Hjælp af en Dampmaskine nedlader sig i Vandet til en Dybde af 40 Fod, og under samme foretager sig alle Slags Bevægelser og Operationer, hvis Varighed han kan udstrække til to Timer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-09-01
J Tiflis er et Læsebibliothek og en Boghandling bleven oprettet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-09-01
Om Witt Dørring læses under Indsendt nogle bemærkninger i Apenrade Wochen blatt, hvori han skildres som en ung Mand af Aand og naturlig Godmodighed, men uden fast Karakter. J Diplomatiken, mener Indsenderen, torde han være paa sin rette Hylde, hvortil han besidder saavel den fornødne Verdens og Menneske Kundskab, som et indtagende Væsen, udstyret med den største Veltalenhed. Hr. de Ribeaupierre, den russiske Gesandt i Constantinopel, har af Storherren erholdt Tilladelse til at besøge alle Moscheer, endog Sophiemoscheen. Ribeaupierre er den første Europæer, hvem dette er blevet tilladt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-09-01
J Brussel befinder sig for Tiden en chinesisk Kjøbmand, som for at lære Fransk vil gaae til Frankrig, og siden til England for ogsaa at gjøre sig fortrolig med det engelske Sprog. Han gaaer ganske i Nationaldragt og opvækker saaledes almindelig Nysgierrighed. Man siger ogsaa, at endnu fire andre meget rige chinesiske Kjøbmænd ville følge hans Exempel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-09-01
For kort siden fængsledes i Hamburg et Menneske, som har været forfulgt med Stikbreve, i næsten hele Europa formedelst Fabrikation af falske østerrigske Bancosedler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-09-01
J Fruekirke i Diest (Nederlandene) nedstyrtede nylig Kuppelhvælvingen, der havde staaet i 700 Aar.