Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-09-04
Nyheder fra Udlandet. Spanien. Revolutionen i Madrid har faaet et heel uventet Udfald. Dronningens Regjering har seiret ved Militairets Troskab, og Hovedstaden. er sat i Beleiringstilstand. Det var Borgervæbningen som havde begyndt Revolutionen, stolende paa Troppernes Bistand. Disse vare om Aftenen den 15de rykkede ud i Prado, hvor de roligt havde opstillet sig Hele den paafølgende Nat bleve Hovedstadens Gader, barrikaderede, og næste Morgen frembød et sælsomt Skue, thi alle Hovedgaderne vare spærrede med Vogne, Meubler, Pallisader a. Kl. 4 var der afsendt en Deputation til Dronningen i la Granja, hvor man erfoer hun befandt sig tilligemed nogle af sine Ministre, for at gjøre hende i Forslagsartikler. Endnu ved Middagstid var der ikke kommet noget Svar fra hende, dog hed det, at hun havde lovet, ufortøvet at komme tilbage til Madrid. Jmidlertid blev der fra Borgergarden udstædt en Proklamation til Folket og Soldaterne, hvori der forkyndtes, at Opstandens Hensigt var at styrte det Ministerium som omgiver Thronen og ved sine fordærvelige Raadslagninger fører til en Afgrund, da det ved sine Foranstaltninger opmuntrer den karlistiske Faction og giver Landet til Priis for det skrækkeligste Anarkie. Den sluttede saaledes: "Medborgere, Vi have svoret, ikke at nedlægge Vaabnene førend vore Ønsker ere opfyldte. Bort med Ministrene, Jsabella og Friheden leve!" Man forlangte Pressefrihed, at de Cortes skulde ufortøvet sammenkaldes, en ny Valglov, Klostrenes Ophævelse, Nationalgodsernes Salg, et nyt redeligtsindet Ministerium, Udrustning af en Armee paa 200,000 Md. imod Carlisterne, &c. General Quesada optraadte som Mægler, idet han, forklædt som Bonde, indfandt sig i Borgeropstandens Hovedqvarteer, med Forslag til, at naar den vilde stole paa Dronningen og tilintetgjøre Barrikaderne, da vilde han indestaae for, at den skulde faae de fleste af sine Ønsker opfyldte. Men hans Tilbud forkastedes, og der blev saagar skudt efter ham da han begav sig bort. Nu meente Borgerne, at der ikke meere var nogen Fare at befrygte, og begyndte at negligere deres Tjeneste, endeel vare gaaede hjem for at besøge deres Familie, andre have slaaet sig til Roe, o. s. v. Da rykkede pludseligt, den 16de August om Aftenen Kl. 10, Tropperne ud fra Prado, og gjorde i Stilhed en faa heldig Diversion, at Plazza Mayor, hvor Opstandens Hovedstyrke befandt sig, var paa eengang omringet og alle Tilgange spærrede med Kanoner. Pladsen blev opfordret til strax at overgive sig, de forskrækkede Borgere, bortkastede deres Geværer, og Kl. 2 om Morgenen, vare Gaderne igjen saa ryddelige som om der Jntet var passeret. Barrikaderne vare strax blevne nedrevne, og Tropperne havde taget alle Stadens vigtigste Punkter. i Besiddelse. Man gjorde ingen Fanger, men lod opsamle alle de bortkastede Vaaben og bringe hen i Arsenalet. Det øvrige Folk havde ikke taget ringeste Deel i Opstanden, og Borgervæbningen forhaanes nu saaledes af Pøbelen, at Jngen mere tør lade sig see i Mondering. Dronning-Regentinden og Ministrene kom strax tilbage igjen, og om Efterm. den 17de Aug. udkom der en overordentlig Hoftidende med det kgl. Dekret, hvorved Staden Madrid erklærtes i Beleiringstilstand, egentlig, som det hedder, fordi man nu udøvede skrækkelige Grusomheder; man myrdede hverandre ved høilys Dag, saa at over 40 Mord vare begaaede i een Dag. Det gaaer især ud over de Carlistisksindede; de Exalterede aande Hævn, og man frygtede meget for den næste Nat. (J Paris vidste man, at den spanske Regjering har befalet, at Hovedstadens hele Borgermilits skal afvæbnes, og en Krigsret oprettes for paa det strængeste at straffe alle Opstandens Hovedmænd. Den franske Gesandt i Madrid, Grev Rayneval, har forlangt at blive afløst. Rygtet siger, at han under Opstanden skal være bleven grovelig insulteret. J Sevilla skal være forefaldet skrækkelige Begivenheder. Jkke mindre end 36 Klostre vare blevne afbrændte. De franske Tropper ved Pyrenæerne havde faaet Ordre tilat rykke nærmere mod Grændsen.)