Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-12-13
23. Sogneforstanderskabet for Utterslev Sogn havde forespurgt, om der af en udstykket Gaards Hovedparcel endnu skal forrettes Sognereiser for de mindre Parceller, eller al Forpligtelse for disse til at deeltage i Kjørslerne bortfalder efter Bestemmelserne i Forordningen af 26de Juni d. A. § 26, saa at alene Forpligtelse til at afgive Befordring paa hviler den enkelte Eiendom for sig betragtet. J Anledning heraf besluttedes det at henvise Forstanderskabet til Bestemmelserne i 5 47 sammenholdt med § 27 af den nævnte Forordning, som iøvrigt først træder i Kraft den 1ste Januar 1846, hvorefter de hidtil fulgte Regler vedblive at gjælde for Sognereiserne, som fremdeles indtil videre skulle afgives in natura uden Betaling, med mindre vedkommende Sogneforstanderskab finder det tilraadeligt, at der indføres nogen Forandring i den hidtil fulgte Omgangstour. 24. Et Sogneforstanderskab havde for Amtsraadet ført Anke over en Skik, som finder Sted paa et for en Deel i dets District beliggende Gods, nemlig at det paalægges en Jndsidder for Meddelelsen af Tilladelse til, at en Fæster paa Godset maa tage ham tilhuse, aarlig at forrette, paa egen Kost og med egne Redskaber, 8 saakaldte Jndsidderdage, naar og paa hvilket Sted af Godset det forlanges, eller, om Dagene ikke affordres in natura, at betale hver af dem med 1 Mk. Sølv, ligesom at Herskabet forpligter Jndsidderne til at forlade deres Leiligheder efter 14 Dages Opsigelse, hvorved Fattigvæsenet udsættes for at maatte forskaffe dem Huusly paa Tider, da dette falder vanskeligt, samt anholdt om Raadets Medvirkning til at denne Skik, som formeentlig ikke finder Medhold i Lovgivningen, og hvorved den fattige Klasse uretfærdig bebyrdes i Erhvervelsen af en af Livets første Fornødenheder, kan blive afskaffet. Med Hensyn hertil havde Forvalteren ved det paagjældende Gods, hvem der var givet Leilighed til at yttre sig, bemærket, at han maatte ansee det for afgjort, at Godseieren er berettiget til at forbinde den Tilladelse, han meddeler Fæsterne til at tage Jndsiddere tilhuse, med et Paalæg paa Jndsidderne af Arbeide eller Penge, hvilket dog i Almindelighed ikke kræves fyldestgjort, og at han antager dette for grundet i en lovgyldig Contract mellem Vedkommende. Jmod denne Anskuelse fandt imidlertid Amtsraadet at meget kan være at indvende: Den Jndskrænkning i Fæsterens Brugsret, som ligger i at han, tvertimod hvad der ellers gjælder og Fremleie af enkelte Værelser i et leiet Huus, ei maa tage Jnd siddere tilhuse uden Godseierens Tilladelse, maa nemlig alene ansees som et Middel til at forhindre Jndtagelsen af Personer, som ønskes fjernede fra Godset, men kan ikke betragtes som en Reservation for Godseieren af en Deel af den Fæsteren mod en bestemt aarlig Afgift overladte Brug af Fæstestedet, over hvilken har skulde kunne disponere til sin Fordeel og saaledes skaffe sig en Jndtægt paa Fæsterens Bekostning, idet denne ikke erholder den Betaling for Jndsidder=Leiligheden, naar samme betynges af en Afgift til Godseieren, som naar Jndsidderen alene vederlægger sin Bopæl til ham, og den omhandlede Jndsidderafgift maa derfor ogsaa antages at være stridende mod Lovens 313 - 14, som en indirecte Forøgelse af Fæsteafgifterne. Aff den samme Grundsætning, nemlig at Godseieren ikke selv har nogen Deel i Brugsretten men alene er berettiget til at nægte eller tillade dens Anvendelse i Henseende til Jndsiddere, følger ogsaa, at han, naar han giver sit Samtykke til at et Leieforhold stiftes imellem Fæsteren og Jndsidderen, ikke kan indgribe i dettes Forhold med en saa usædvanlig og haard Bestemmelse, som den ovenanførte angaaende Opsigelsen af Jndsidderen, hvorhos det maa bemærkes, at ifølge Cancelli-Skrivelse af 18de Juni 1831 er en Jorddrot ikke berettiget til at nægte sine Fæstere at tage Jndsiddere tilhuse, naar Fattigvæsenet skal skaffe en Familie Bolig. Hvad endelig den af Forvalteren paaberaabte frivillige Contract angaaer, da kan der vel være Spørgsmaal om, hvorvidt en saadan her kan bestaae med den i Lovens 5-1 indeholdte Grundsætning. Da saaledes meget taler imod Lovligheden af den omhandlede Skik, der baade er trykkende for Jndsidderklassen og præjudicerende for Fattigvæsenet, besluttede Amtsraadet at indgaae til Cancelliet med Forespørgsel om, hvorvidt den kan bestaae med den gjældende Lovgivning. 25. Andragendt fra Ole Larsen Kylling i Karleby om at hans Søn, som formedelst Døvhed ikke har kunnet modtage den til hans Confirmation fornødne Underviisning i Hjemmet, maa bevirkes anbragt paa Døvstumme-Jnstitutet for der at undervises og confirmeres. Denne Sag blev, som Amtsraadet uvedkommende, henviist til Amtets Foranstaltning. 26. Et Medlem af Sogneforstanderskabet for Herredskirke og Lille Løitofte Sogn, samt flere af disse Sognes Beboere havde ført Anke over, at en formeentlig unødvendig Tilbygning opføres ved Jordemoderboligen i Branderslev paa Districtets Bekostning og modsat sig, at den dermed forbundne Udgift lignes paa Districtets Beboere. Da det af den indhentede Erklæring sees, at den omhandlede Tilbygning opføres med Samtykke af de til Jordemoderdistrictet hørende Sognefor standerskaber og Politimesteren samt efter Stiftamtets Approbation, og at Arbeidet, der ikke, som antaget af Klagerne, behøvede at være stillet til Licitation, udføres forsvarligt, kunde Amtsraadet ikke indlade sig paa denne Sag. 27. Formanden meddeelte Underretning om, at da den for Amtets Regning paa Bidstrupgaard indlagte Afsindige Ane Lisbeth Jensdatter af Taars var erklæret uhelbredelig og, som saadan, ikke længer kunde forblive der paa Hospitalet, havde han truffet Foranstaltning til at hun kan blive indlagt paa PræstøAmts Sygehuus i Nestved for en Betaling af 2 Mk. daglig. 28. Efterat de, ifølge Amtsraadets Beslutning i forrige Møde, fra Sogneforstanderskaberne indhentede Oplysninger om de Amtsreiser, som præsteres, m.v., ere modtagne, fremlagde Formanden en Oversigt over de Reiser, der saaledes, efter et Middeltal af 3 Aar ere præsterede samt det Vederlag der, efter allerede oprettede Foreninger, ydes for Fribefordring in natura til enkelte Embedsmænd, tillige med en Fremstilling af Kjørslernes Værdi, beregnet efter Vognmangstaxten for de mindre Postvogne, saavel for de enkelte Kjørselsberettigede som for hele Amtet. Det sees heraf, at samtlige præsterede Amtsreisers Værdi for 1 Aar udgjør 1384 Rbd. 24 s., og at det Vederlag som aarlig ydes for saadanne Reiser, udgjør 303 Tdr. 5 Skpr. Havre, som beregnede til 2 Rbd. pr. Tde., have en Værdi af 607 Rbd. 24 s. Tatalværdien er altsaa 1991 Rbd. 48 s., og denne Sum, fordeelt paa alt Amtets Hartkorn, som contribuerer til Amtsrepartitionsfonden (Sognefogders og Budfogders nemlig undtaget), Skov- og Mølleskyld regnet halvt mod Ager og Engs Hartkorn, 29,226 Tdr., udgjør 6 1/4 sk. pr. Tde. Førend videre foretages med Hensyn til Frikjørselsvæsenets fremtidige Ordning, besluttede Amtsraadet, i Henhold til Forordningen af 26de Juni d. A. § 14, nu at indhente Erklæring fra samtlige Sogneforstanderskaber angaaende, hvorvidt de ønske, at nogle af de omhandlede Amtsreiser fremdeles skulle afgives in natura uden Betaling, og til den Ende i et Circulaire fremsætte de fornødne Oplysninger. 29. Formanden meddeelte, at efterat Erklæring overeensstemmende med det i forrige Møde Vedtagne er bleven afgivet til Cancelliet med Hensyn til den projecterede Opførelse af en ny Sygehuus=Bygning i Nakskov eller Sygehusets Flytning til Maribo, har Collegiet under 20de September d. A. resolveret, at denne Plan skal stilles i Bero og det nuværende Sygehuus alene gives den nødvendigste sædvanlige Vedligeholdelse, indtil Sagen angaaende de paatænkte særskilte Sygehuse i Maribo og Nykjøbing er afgjort. Hvad denne Sag, angaaer oplystes det, at de indledede Underhandlinger med vedkommende Communalbestyrelser endnu ikke ere tilendebragte.