Københavns Adresseavis, 1822-07-15
De Debitorer ved Creditkassen for Huuseierne i Kjøbenhavn, som endnu staae tilbage med Renter for sidste og foregaaende Terminer, vilde see samme erlagte Onsdag, formiddag Kl. 9 til 12 inden indeværende Julii Maaneds Udgang. Tyven og Mordbrænderen Christian Jensens Levnetsbeskrivelse er udkommen (see Kundskabsvæsen). Da Mange vist gjerne ønskede at beholde de dem af deres Ven, Rebslageren, givne Formaninger i varig Erindring, var det ønskeligt, saavel for dem, som for Andre, der ville profitere deraf, om han vilde udgive samme i Trykken. Nogle Ord til R. - i Anledning af: jenseits, til Capit. Frie og den Anonyme (S. de foregaaende Numere.) Naar Prof. Heinsins bruger i sin Ordbog, jenselt, men i sine grammatikalske Værker, jenseits som Præposition, da er han overeensstemmende med Adelung, der ligeledes har begge Formergjensette eller, jensert som Præposition. Skjøndt man helst siger, jenseits der Elbe, o. s. v., saa siger man deg ofte for VellydsSkyld, jenselt des Rbeines. Ordets egentlige Form er ikke destomindre, jenseits. Diessets og jenfelts ere forkortede Formertistedet for de oprindelige: dieses Seits, jenes Seits, jevnf. des Nachts) Da det er nanalogisk at forandre Adverbernes Form, naar de forbindes som Præpositioner med et Substantiv (jevnf. de latinske, hue virinige, tune temporis, ubi terrarum, Fer), saa bruger jeg helst altid diessetts og jenseits, uden at tilregne Andre det som Feil, naar de bruge, jenselt, som Præposition; men alt det taler jo aldeles ikke for Capit. Fries, naar jeg paastaaer, at Capit. Fries med Uret dadler: diesseits, jenselts Vossens Werke: mann er komme, geheich zu Hause, gut alten Weine, er hat sich al ein erfahrner Mann gegeigt, einiger verdorbene Honnig, solche schöne Wetter, der Rock kleidet Jhnen gut, er stach ihr den Dol hins Herz, samt 10 andre upaaankelige, hos de bedste Grammatikere og andre Forfattere forekommende Udtryk, da kan Talen ikke være og hvad man ogsaa kan bruge istedet for mit Rigtige; men og det billige Ønske, at Capit. Fries maatte fremsætte Beviser foMits=Urigtighed. Udtrykkene, nach Hause gehen, jemanden einen Dolchins Herz stosten ere f. Er. meget rigtige Udtryk; men ulykkeligviis erindrer min Kritiker sig ikke, at man meget ved siger, zu Huuse gehen, istedetfor, nach Hause geheen; Jemanden einen Dolch in Herz stechen, istedetfor: Jemanden einen Dolch in Herz stossen. Capit. Fries paastaaer, at : 3: Hause gehen hedder: at gaae hjemme; men heri tager han Feil; dette Begreb udtrykkes ved: sich zu Hause Bewegungen machen, 3 Hause oder im Hause herum gehen, o. s. v. Havde han kun bare efterseet Adelungs Ordbøger, dersom han ikke vidste det af Sprogbrugen; da vilde han have fundet, neden for Ordet, HausuHaule gehen istedet for, nach Hause gehen, zu Hause kommen istedetfor, nach Hause kommen, zu Hause bringen, begleiten, m. fl. Disse ere ogsaa ganske analogiske med zu Bette gehen, zu Tische gehen, o. s. v. I Adelungs tydske Sproglære læses ligeledes: Zu Hause gehen, zu Huuse kommen, zu Bette ehen, m. fl. Scheller har (i sin deutschelat. Hdb.) Jch gehe zu Hause, domumer; endvidere læses i Splittegard (nenes vollst. d. Worterb.) Zu Hause gehen fur: zu seiner Wohnung gehen. Foruden disse Authoriteter kunde jeg, dersom det kom an derpaa citere 100, medens Capit. ikke har anført et eneste Beviis for sin Mening. Jeg paaanker endvidere ikke: Jemanden einen Dolch ins Herstosen; men, naar Capit. troer, at det er det eneste Rigtige, og paa Grund heraf dadler mit : "Er stach ihr einen Dolch ins Herz." da feiler han ligesaa grovt som ihenseende til: Zu (nach Hause gehen. Adelung har (S. stechen) Einem einen Dolch ins Herstechen; Bauer har, i sin tydskelatinske Ordbog: Einem ein Messer in den Leib stechen; Portviin, i sin tydsk franske Ordbog, har : Er stach ihm den Degen in den Unterleib, og saaledes kunde jeg anføre Capit. saa mange Authoriteter, som han vil Capit. feiler endvidere, naar han troer, at Udtrykket: Er fiel uber diesem Steine, f.Er hedder: Han faldt paa anden Sal, idet Stenen lage lige under ham, paa første Sal. Bauer har i sin tydskelatinske Ordbog, uber dem Studiren etwas versaumen (d. er durchs Studirenzi, Versaumnissen verleitet werden) prae discendi amore negligere aliquid. Dette praa viser aabenbart, at Bauer her tager uber, som Grund til. Hermed er det velbekjendte: uber dir bin ich unglücklich geworden, ganske analogisk. Saaledes har Scheller: Der Stret kam uber den Kindern her. Med de foregaaende Udtryk ere de adelingske Exempler analogiske: Sich uber dem Heben ein Bein verrenken; uber dem Lesen Essen und Trinken vergessen; es wird mir sehr leicht seyn uber ihrem Herteg(formedelst hendes Hjerte) "das Glück zu vergessen, Gellert; som lacherlich sie uber, (formedelst, dieser Bemühung vird, Gellert, o. s. fl. Analogisk hermed er: Er siel uber diesem Steine (dre. er vurde durch diesen Stein zum Fallen gebracht.) Vilde man i de foregaaende Exempler bruge et Akkusativ, da vilde det være ganske uanalogisk med, vor Vor grosem Schrecken konne ich nicht ant worten. Sich vor groser Angst nicht zu lassen wissen. Hier ist vor den vilen Ranbern nicht sicher zu reisen (S. Adelung). Her svarer vor, til det latinske, praa Prae magno tertore non potui respondere o. s. v., og det er ganske synonymt med, uber, i det først anførste Exempel: Ueber dem Studiren etwas versaummen, prae discendi amore negligere aliquid. Paa Grund heraf forbinde de største Philologer, uber, med et Dativ, saasnart Bevæggrunden skal betegnes derved. At Capitainen er af en anden Mening, er ikke Sproggrandskerens Skyld. Af det foregaaende er det tillige indlysende, at den anonyme Ven, (sikkert den samme Spøgefugl, som, i Nr. 159, lod Heinsius skrive; Nominatiw istedetfor Nominativ, Werba istedet for Verba, o. s. v.) tager Feil, naar han paastaaer, at jeg ikke har Adelung, paa min Side. Kun i faa Tilfælde har jeg troet at burde forlade Adelung, for at følge Heinsius eller andre vigtige Anthoriteter. Det er f. E. Tilfældet med: kleiden, som Neutrum; er hat sich als ein rechtschaffener Mann gezeigt, solches - sononymt med dieses - schöne Wetter. Adelung har, Alles duserliche Anseben, aller grose und ville Reichthum; hermed analogisk og ifølge Heinsius: einiger werdorbene Honig einiges gode Wasser o. s.v. Til at være en grundig Kritiker, udfordres langt meere, end den gode Capt. troer; det er ikke nok at kunne eftersaakke een eller anden vedantisk, mod Analogie og Sprogbrugen stridende Grammatiker, eller et komme frem med nogle eensidige, hist og her opsnappede Raisonnements. Tifoldt feiler forresten en Kritiker, der dadler en Forfatters rigtige Udtryk. Naar Capt. vil uleilige sig hjem til mig, da skal jeg med Fornøielse gjøre ham opmærksom paa flere andre Tilfælde, hvor Capt. farer vild ; Mangel paa Rum tillader mig ikke at gjøre det her i dette Blad.