JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1843-05-09
Morning Chronicle af 20 April indeholder en Correspondensartikkel fra Hamborg, hvori der fremsættes slemme beskyldninger imod den Committee, som uddeler de milde Gaver, der ere indkomne til de brandlidte Hamborgere, blandt Andet, at Resultatet af Uddelingen for en Deel er, at Man tager den Fattiges Skjærv for at give til den Rige. J Hamborger Blade, yttrer Brevskriveren, kan skjøndt der tales meget derom, Jntet fremkomme, da Cenfor forbyder det. Fædrelandet" veed ikke, om Borttagelsen af det Ja stram-Snitgerske Skrift i Tønning af hamborgske Bolitibetjente skulde staae i Forbindelse hermed.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1843-05-09
Den 30te i forrige Maaned opkom der ifølg"Alt. Mere.", ved høi lys Dag Kl. 2 1/2 Jld paa den Eggerske Tømmerplads i Altona ved Enden af Palmaillens Nordside. Opflammet af den nordøstlige Vind, næret af det brændbare Materiale og begunstiget af det tørre Veir, fortærede den i saa Timer ikke blot Vaaningshuset og Eggers & Comps øvrige Bygninger, men ogsaa den i Nærheden boende Gartners Huus, samt Drivhuse o. s. v. En Lykke var det at Vinden stod fra de nærmeste Huse paa Palmaillen; ellers kunde Skaden være bleven meget stor, især da Hjælpen var temmelig fjern.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1843-05-09
J de sidste Dage af April Maaned, hedder det i Ringkjøbings Avis, er til Toldstedet frivilligen blevet indleveret fra Ulfborg og Hind Herred: 178 Sæt og fra Nørre- og Bolling Herred 204 Sæt Brændeviinsredskaber, hvilke af det Offentlige ere indkjøbte til en Priis fra 32 til 38 Rbs. pr. Pd. i Forhold til Redskabernes Godhed.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1843-05-09
Fra Rendsborg skrives under 24de April: "Det for det holsteen-lauenborgske Forbundscontingent bestemte Beleiringskyts, 10 Stkr. af sværeste Caliber, er i forrige Uge ankommet hertil ombord paa et kgl. Skib fra Kjøbenhavn. Det berværende kgl. Arsenal mister i denne Tid endeel af sine skjønneste Prydelser.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1843-05-09
De i Sammes indre Gaard liggende Metal-Kanoner og Mørsere af svær Caliber (saavelsom overhovedet alt Fæstningsskytset, der ere af Metal) blive samtlige transporterede til Kjøbenhavn og skulle, efter Forlydende, sælges til en fremmed Magt. Det Skyts, som kommer hertil igjen, er derimod af Jern, og støbt i Sverrig. Blandt de bortførte Fæstningskanoner vare nogle af ærværdig Alder, som havde historisk Jnteresse."
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1843-05-09
Anledningen til Corfarens" sidste Beslaglæggelse skal være en Artikel efter det franske Blad Charivari, hvori railleres over, at Kong Ludvig af Bayern har forbudet Valsen i sine Stater, samt at der læres Fransk i Pigeskolerne. (Rdr. Av.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1843-05-09
Fra Randers skrives: Efter Forlydende vil Hs. kgl. Høihed Kronprindsen kunne ventes hertil Byen den 16de De; men forbliver her ikke længere en til den 17de, da han begiver sig til Aarhuus. Det 5te Dragonregiment skal være beordret til at afgive en Ordonnants, der møder i Aalborg den 8de De og skal ledsage Hs. kgl. Høihed, der agter at gjøre Touren til best, over Buderupholm, Hobro, Viborg og Randers til Aarhuus. - Vor smukke Toldbodbygning, som forikke ret mange Aar siden blev opført, rigtignok paa en meget blød Grund (det gamle Slæbested) skal nu, efter General-Toldkammerets Ordre, aldeles nedrives og igjen bygges op lige fra Grunden, efterat denne er bleven bedre forsynet med nedrammede Pæle. Det er især de indvendige Skillerum, som have savnet en tilstrækkelig Forpæling og derfor bestandig løsnedes fra Loft og Ydermure, saa at Opholdet i Bygningen tilsidst blev faretruende og gjorde den nu paabudne bekostelige Ombygning til en reen Nødvendighed. Deruden er ogsaa Grunden i det Hele taget saa lav, at Bygningen ved lidt mere end almindeligt Høivand aldeles var omflydt; saa at Man ikke kunde komme fra eller til den uden i Baade. Formodentlig vil ogsaa ge denne slemme Ulempe saavidt muligt nu ive afhjula pen. Thisted.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1843-05-09
Kammerdirecteur Stiftamtmand Bluhme ankom i Forregaarsaftes hertil og afreiste næste Dag til Hansted, for at besee Fyrtaarnet, (der efter fleres Formening maaetrives ned i Grunden, og steensættes en 8 Fod dybere ned i Jorden, hvortil man antager at en 100,000 Muursteen mere ville medgaae.) Jgaaraftes ankom Hr. Kammerdirecteuren her tilbage. Under H. Høivelbaarenheds Ophold her i Byen indfandt en Deputation af Thisted Byes Repræsentantskab sig hos ham i med en skrivtlig Begjæring til det Høikongel. Generaltoldkammer, om at Regjeringen ville naadigst tage i den nærværende Tilstand af Løgstørs Grunde og den deraf opstaaende betydelige Hindringer for Skibsfarten, og Communicationen, i naadigst Overveielse.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1843-05-09
Udnævnelser. Under de dennes har Hs. Majestæt allernaadigst udnævnt Overkrigscommissair og Fuldm. ved Gouvernementsbureauet i Odense S. C. Klaumann til Amtsforvalter for Assens Amtstuedistrict, mod at han stiller den befalede Sikkerhed for Oppebørslerne. - Under 4de dennes har Hs. Majestæt i Naade og med Pension entlediget Assessor i den Kgl. Landsover- samt Hof og Stadsret, Justitsraad Dr. jur. W. H. Dreier.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1843-05-09
Under 5te d. M. har Hs. Majestæt allernaadigst beskikket Dr. med. C. E. Fenger til Lector i det læge videnskabelige Facultet ved Kjøbenhavns Universitet og constitueret Lærer ved Ribe Cathedralskole Cand. theol. C. F. Thorup til Adjunct ved bemeldte Skole.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1843-05-09
Ledige Embeder. Faareveile og Drarholm Sognekald i Sjælland, 395 Rd. (Opslaaet vacant den 3die Mai.) Schrydstrev Sognekald i Ribe Stift 210 Rd.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1843-05-09
Skibsklareringer ved Thisted Toldsted. Udg. Den 1ste Mai, C. Leerhøi fra Thisted til Aalborg med Ærter. Den 2den, A. K. Krogh fra dito til Skive med Stykgods. Den 3die, N. A. Petersen fra Thisted til Flensborg med Kornfrøe. Den 4de, J. Krogh af Klitmøller fra Thisted til Christiansand med Byg.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1843-05-09
Jndk. Den 3die Mai, J. M. Petersen af Trans ved Forbiseiling fra Altona med Stykgods. Den 5te Søren Nielsen af Wilsund til Thisted fra Aalborg m. Brændeviin. Den 6te, H. Stæhr af Blankenese til Thisted fra Altona med Ballast.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1843-05-09
Døde. Kjerteminde, Maren Jacobsen, f. Andersen. - Nibe. Niels Fred. Waldemar Svane Juel. Steensballe, Øllegaard Charlotte Knudsen, f. Vest Jfølge den med Posten i Dig ankomne Aalborg Avis, vil Hs. K. H. Kronprindsen foretage en Tour med Dampskibet op af Liimfjorden for at besee de forskjellige Egne ved samme. (Dampbaaden "Liimfjorden, ankom først. til Nyekjøbing den 8de de, Kl. 8 1/2, formedelst lav Vande paa Grunden og havde staaet paa den i 7 a 8 Timer.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1843-05-09
Reisende med Dampskibet "Liimfjorden, den 8de Mai. Fra Aalborg til Løgstør, Consul Berthelsen og Madame Brandt. Til Nyekjøbing; Boghandler OphoCand. Lakjer Farver Holm, Handelsbetjent Larsen, Fra Legstor til Nyekjøbing: Hansdelsbetient Teilmann, Fra Aalborg til Skive: En Betjent med Kone og 3 Børn. Fra Nyekjøbing til Skive: Tømmersvend Gerner Svenningsen. - Retour. Fra Nyekjøbing til Løgstør, Kobbersmedmester Tim. Til Aalborg: Brænderiebestyrer Madsen, Krigsassessor og PostmesterNordberg, Jfr. Petersen, Hr. F. Sørensen, Madame Dahl med Datter, Cand. Sommerlund, Hr. Betty Begtrup, Justitsraad og Fru Rummelhoff, Frøken Th. Rummelhoff, Madame Nyrup, Pastor Aabye og Doctor Dessauer.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1843-05-09
Skjøndt Undertegnede ikke attraae eller finde videre Grund til at indlade sig i nogen Avisfeide med den sig, som Cenfor af vore Forhandlings-Udtrykopkastende, Amtsforvalter Hr. Etatsraad Brink-Seidelin, saa mene vi dog nu, efter det bittre og uforskyldte Udfald Etatsraaden har gjort mod een af Thisted Amtsraads Medlemmer, Hr. Provst Michelsen, ikke at burde tilbageholde den Bevidnelse: at det Udtryk i Amtsraadets Erklæring angaaende Amtsforvalterens Lønning for Aflæggelse af Amtsrepartitionsfondsregnskaberne, over hvilket Hr. Brink-Seidelin især dog lerer nemlig: "at det er vitterligt, at ingen Embedsmænd ere saa rigeligen aflagte i Forhold til deres Arbeide som netop Amtsforvalterne" – er en af Amtsraadet in plene valgt Yttring af dets Mening i denne Sag, hvilken Yttring ansaaes og fremdeles af os ansees at være vel afpasset som Svar paa det Kgl. Rentekammers - paa Grund af indkomne Andragender fra flere Amtsforvaltere – udfærdigede Circulair skrivelse af 25de Decbr. f. A. i hvilken det blandt Andet hedder: "at Amtsforvalternes Jndtægter i Almindelighed, i Forhold til deres Forretninger og Ansvar ei ere betydelige; ligesom det endnu er Amtsraadets, tildeels i local Kundskab og erhvervede Oplysninger, grundet Mening, at Amtsforvalterne er den Classe af Embedsmænd, der er rigeligt aflagst i Forhold til deres Arbeide, hvilken Paastands Rigtighed ogsaa synes at vise sig i saa mangfoldige Amtsforvalteres hurtige og øiensynlig voxende Velstand. Der gives naturligviis Undtagelser i enhver Regel (vi have heller ikke ubetinget sagt alle Amtsforvaltere), og at endeel andre Amtsforvalteres Jndtægter skjøndt efter almindeligt Begreb rigelige maaskee kan forekomme Hr. Etatsraaden knappe i Forhold til de i hans egen Lod faldende kuldkaster ikke vores Mening: at ingen Amtsforvalter er knapt aflagt i Forhold til sit Arbeide; hvilken vor Mening vi naturligviis vedblive indtil Hr. Etatsraaden godtgjør sit Fremførte, at de fleste Amtsforvaltere paa Øerne og nogle i Jylland have knapt Udkomme, hvormed da vel maatte siges, at deres netto Jndtægter kuns ere ligemed hvad f. Ex. en Præst i et lille Landsbykald, eller andre videnskabelig dannede, men smaat aflagte Embedsmænd have at leve af. Slige Beviser ville vist falde ligesaa vanskelige at tilveiebringe, som det vilde være let at godtgjøre, at der gives Amtsforvaltere der have flere 1000 Rbd. for at modtage Skatter og Afgifter og aflægge Regnskab for Samme, hvilket Arbeide dog virkelig ikke er forbundet med større Risico end saa mangen anden Embedshandling; for det meeste kan udrettes i Amtsforvalterens egen Stue, og tildeels efter hans egen Beqvemmelighed. Hr. Etatsraad Brink-Seidelins Routine og Duelighed som Forretningsmand have vi ikke af Erfaring den Ære at kjende, dog tvivle vi ingenlunde paa Rigtigheden af hans egen Dom i saa Henseende, og antage gjerne, at hans Embedsbestyrelse kan skaffe ham Arbeide hele Dagen; men vi antage ogsaa, at det Arbeide, der lønnes saavel (for ikke at sige saa overdrevent vel) ikke letteligen falder suurt, og at Hr. Etatsraadens Embedsindtægter i alt Fald nok tillader ham at skaffe sig fornøden Arbeidsassistence.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1843-05-09
Hvorledes Etatsraaden forøvrigt i sit første Jnserat kan yttre, at Amtsraadet i et og alt har været uheldigt ved Affattelsen af dets Erklæring, begribes ikke da Raadet jo dog i Hovedsagen er kommet til det samme Resultat som Etatsraaden, nemlig: at Amts forvalterne uden særskilt Godtgjørelse bør aflægge de omqvæstionerede Regnskaber. Hvorvidt Hr. Etatsraad, Brink-Seidelin forøvrigt er blandt de Amtsforvaltere, der have gjort Jndstilling angaaende den omventilerede Forbedring i Amtsforvalternes Kaar, kunde vi gjerne ønske at vide, Vi kunne dog ikke godt antage det, da han jo selv har erkjendt det Ugrundede i dette Forlangende. Den 1ste Mai 1843. Valeur. Lychegaard. Borberg. Neergaard. Schou.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1843-05-09
AVERTISSEMENTS.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1843-05-09
Skuespil i Thisted. Onsdagen den 10de Mai, opføres: Et Glas Vand, eller: Liden Tue kan vælte stort Læs, Lystspil i 3 Acter af Eugene Scribe oversat af Th. Overskou. P. J. Titchen.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1843-05-09
3 a 4 confirmerede Drenge der har Lyst til at lære Bomulds= og Linned=Væveriet kan strax blive antaget hos W. Werner.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1843-05-09
Capt. Neumülh af Mandahl ønsker underhaanden at sælge sin førende Skonnert "Zephyr fortiden beliggende her i Havnen, Fartøiet er 2 Aar gammel, dybtgaaende med fuld Last 6 1/4 a 7 Fod, alt i complet og udmærket Stand, drægtig 20 Commercelæster, samt en fortrinlig Seiler. Conditionerne kan blive favorable for Kjøberen. Nærmere Underretning meddeles af A. S. Sørensen. Nykjøbing den 4de Mai 1843. Et Guldkors" med Christi Billede er tabt paa Commedien sidstafvigte Fredag, og bedes mod en passende Douceur tilbageleveret til Redactionen.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1843-05-11
No. 55. Ao. 1843. Thisted, Kongelig allernaadigst privilegerede Avertissementstidende, Amtsavis. og eller Den nordcimbriske Tilskuer. Forsendes med Brevposten overalt i Danmark og Hertugdømmerne. Torsdagen den 11te Mai. Redigeres, trykkes og udgives i Thisted af Joh. S. Lund.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1843-05-11
Politiske Nyeheder. Der skrives nu fra den tyrkiske Grændse, under 24de April, at Kara Georgewitsch i Serwien skal fra Constantinopel allerede have faaet Ordre til at abdicere; imidlertid hørte man intet desangaaende fra Belgrad, da man endnu ikke har bundet Hænderne paa det nærværende Bevægelsespartie. Det heed, at Wuesitsch skulle have i Sinde at drage sig tilbage til det Jndre af Landet, og forsøge en Modstand, men man troer, at dette Rygte er bleven udbredt, for bedre at kunne træffe de Foranstaltninger der tages til Flugten. Hvad der er mærkeligst af det Hele, er hvad der skrives fra den tyrkiske Hovedstad, at den engelske Minister Sir Stratford Canning skal have været den der har foranlediget Portens Haardnakkenhed. Da Sir Canning senere fik fra sin Regjering Ordre til at slutte sig til Østerrigs Anskuelser med Hensyn til den serwiske Qvæstion, indsaae Porten, at den var bleven ført bag Lyset, og tilkjendegav Gesandten dette i de bittreste Udtrykke.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1843-05-11
Fra Lissabon skrives, at den 14de April om Aftenen var endelig den med saa stor Længsel forventede engelske Pakketbaad, som bringer det engelske Cabinets Svar paa det portugisiske Ministeriums Forslag, om den ny Tarif, indtruffen dertil. Det brittiske Ministerium har forkastet disse Forslag, og den engelske Gesandt og Lord Howard de Walden er bleven paalagt at afbryde Underhandlingerne. Fra det portugisiske Ministerium er i en Note tilkjendegivet Gesandten, hvormeget Hendes allertroeste Majestæt beklager, at Underhandlingerne og de sidste gjorte Forslag have havt et saadant Udfald. Jmidlertid ere de, hvem den indenlandske Jndustrie ligger paa Hjerte, særdeles tilfredse med den Vending Tingene have taget; og i Hovedstaden er det samme Tilfældet, da man meget vel indseer, at Regjeringen maatte handle saaledes, for ikke at opoffre Fædrelands Jnteresse for Fremmedes og for Concessioner, som maatte bringe Fordærvelse med sig.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1843-05-11
J Følge de sidste Efterretninger fra Algier af 22 April var Emiren Abdel Kader igjen i Jilmarscher, rykket frem til Stammen Jacobia, sydvest for Mascara. Han havde paa Veien ladet afhugge Hovedet af 40 Fangne, og slæbt 400 Arabere frem med sig. Omringet af 1000 Ryttere, havde han den Dristighed, at lade sig see for Mascara. General Lamorciere er draget mod Sydvest, og har ogsaa givet General Beden befaling til at operere saaledes, at Emiren bliver sat mellem tvende Jlde.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1843-05-11
J Frankfurt om Main udbrød den anden Mai i en Tømmermands Værksted, en Jldebrand, som ogsaa udbredte sig til de paa Pladsen liggende Breddestabler og Brænde, og anrettede en betydelig Skade, der anslaaes til 30,000 Gylden. Paa Torvet i Troes, hvor en Trop Gøglere foreviste deres Kunster, var en Bondekone henrykt i den syvende Himmel over Bajazens moersomme Jndfald. Hun kunde derfor slet ikke begribe, hvad det skulde beyde, at Tilskuerne pludseligt begyndte at hviske, at lee og at gloe paa hende. En Stemme raabte end- ogsaa "Lad os smide hende ud!" - Den gode Kone vidste paa ingen Maade, hvad Forargelse hun havde givet. Hun slog Øinene ned, og hvad saae hun Hun troede, hun skulde synke i Jorden af Skamfuldhed, Hun stod - i den bare Chemise. Hendes Kjole laa ved hendes Fødder. Hun tog den op og søgte at komme i Orden igjen, men Dragbaandene vare overskaarne, og Lommen, hvori hun havde sine Penge, var borte. Endeel Præster i Preussen have til Regjeringen. indgivet et Andragende, som de liberale Blade omtale, med stor Bitterhed. Det gaaer ud paa, at Statsmagten ikke maae tilholde dem, at vie Nogen, som har ladet sig skille fra sin forrige Ægtefælle, men overlade de conerette Tilfælde til deres egen Bedømmelse, samt at det maa tillades dem, paa alle mulige Maader at indvirke paa Familielivet, at besøge og formane alle Menighedsmedlemmer, for at styrke Troen, bilægge Stridigheder og modarbeide vrange Lærdomme. Den yngste og mindste Huusfader paa hele Jorden er Prindsen af Wales. Han er, som bekjendt, kun fom Fjerdingaar, ligger endnu i Vuggen, bæres endnu paa Armen, men har dog allerede sin egen Huusholdning, der er gandske adskilt fra Dronningens.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1843-05-11
Indenlands. Ved Trykkefrihedensselskabets Repræsentantforsamling den 28 April indfandt sig af de 1800 kjøbenhavnske Medlemmer kun yderst saa, og da selv det fornødne Antal Repræsentanter ikke mødte, kunde der ingen gyldig Forsamling blive afholdt; Overlærer Olsen som constitueret Dirigent erklærede derfor ogsaa, at Forsamlingen var at hæve. Cand. juris Hoth. Hage anmeldte imidlertid, at han til Selskabets Bestyrelse havde indleveret et Forslag om at tage Pressens nærværende Tilstand under Overveielse, men at Bestyrelsen, har fundet Betænkeligheder ved at forelægge det nærværende Repræsentantforsamling. Han vilde da opfordre Selskabets Medlemmer til at forlange en Er tra-Generalforsamling, som efter Lovene kan finde Sted naar 50 Medlemmer udtrykkeligen begjære det. Dog, Forslaget kunde i selve Forsamlingen ikke blive understøttet af dette Antal Medlemmer.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1843-05-11
Hovedstadens Publicum, der lang Tid ikke har hørt Noget til de Underhandlinger, som Communalbestyrelsen igjennem et kjøbenhavnsk Handelshuus staaer i med et fransk Compagni, om at oplyse Staden med Gas, vil vistnok glæde sig ved at erfare, at Udsigten til, at dette Foretagende endelig vil komme istand, begynder at bedre sig, og for en stor Deel vil komme til at beroe paa Publicum selv. Vel ere næmlig de Vilkaar, som Communen seer sig istand til at byde for Gasbelysning i Gaderne, ikke af den Natur, at Entrepreneuren derved kan see sig sikkret for Tal; men hvad der fra denne Side mangler, kan erstattes ved en desto større Afsætning til Private, og det vil saaledes afhænge af den Deeltagelse, Sagen møder i Publicum, hvorvidt Kjøbenhavn skal blive deelagtig i et Gode, som de fleste store Stæder alt i længere Tid har været i Besiddelse af.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1843-05-11
Til mundtlig Examen for Ustuderende i Foraaret 1848 indstillede sig 8 Jurister, af hvilke C. W. Riise, H. J. Mønsted, F. W. Rosenvinge, C. A. G. Saug mann, J. W. Stabell, P. L. Nielsen og D. L. Grandjean erholdt Characteren: Beqvem og J. E. Krogh. Ei Ubeqvem. Til den skriftlige Deel havde 9 indstillet Hr. J. S. von Qvandt har under Titel Rippes von einer Reise nach Schweden" udgivet nogle Reisebemærkninger, hvori han paa tvende Steder vidtløftig omtaler Kjøbenhavn, især Konstgjenstande, som Billedgalleriet (S. 198221), Christiansborg Slot, hvor Conferentsraad Hansen kaldes en Ulykke for Danmark og dadles i de stærkeste Udtryk, Frue Kirke og Thordvaldsens Værker; om den første yttres: Denne Bygning kan betragtes som et Mønster paa alle Feil af en fuldkommen tankeløs Architectur, som tilfældig sammensanker og uorganisk hober ovenpaa hinanden de meest fremmede Former, uden at tage Hensyn til deres Hensigt og Bestemmelse, og deraf fremgaaede Betingelser og Betydning. Et andet Sted siger Forfatteren. Hvad kun en aldeles udannet Tømmermand vilde tillade sig, det har Overbygningsdirecteuren (Hmpl. Av.) ladet komme sig til Last.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1843-05-11
En scandalens Begivenhed er i forrige Uge foregaaet i Deligencen, der gaaer imellem Helsingøer og Kjøbenhavn, idet en ung Pige paa Grund af en Passageers uforskammede paatrængenhed var tvungen til at skrige om Hjælp. Nævnte Passageer er paa Grund af sin Stilling som Embedsmand bleven meget compromitteret ved Sagen.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1843-05-11
Oehlenschlager arbe der i denne Tid paa et nyt Sørgespil, hvortil han har taget Æmnet af Fædrelandets Historie.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1843-05-11
Kjøbenhavnerne gaae dagligen meere frem i Jndustri. En Mand har saaledes gjort sig en Fortjeneste ved at sende Vand fra Kirsten Piils Kilde, der dagligen indkommer paa en Vogn om i Husene.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1843-05-11
Kunstudstillingen i Kjøbenhavn, der staaer aaben. til 15de Mai, har allerede været besøgt af over 15000 Personer. Hofmann Bang klager i sin Beskrivelse over Odense Amt over Qvægets slette Behandling af Bonden Der sørges hverken for luftige og rene Stalde, eller for godt Foder, eller for gode Tillægsdyr, eller for Vanding i Skaldene. Den Brig. Tid, finder disse Yttringer mærkelige; men, efter det Kjendskab vi have til Bonden - hedder det i Lollands-Falsters Stiftstidende – kunne vi forsikkre, at denne Ligegyldighed og Skjødesløshed i Qvægets Behandling er ganske almindelig i det mindste i Sjælland. Slesvig=Holstenerne ere tilvisse et hovent Folkefærd; men det lader sig ikke nægte, at den slesvigske og holsteenske Bonde staaer langt over den danske Der er den største Reenlighed og frisk Luft i deres Stalde, Qvæget trækkes aldrig ud om Vinteren for at vandes, men Vandet føres ved Render i Stalden, Foderet er godt, og der sørges for de bedste Tillægsdyr, Man kan faae, og hvad selve Dyrets Reenlighed angaaer, da undlader Man hverken Strigling eller noget Andet. Aabenraaer Ugeblad vil vide, at der paatænkes en schlesvigholsteensk Folkefest den 13de Juni paa de romantiske beliggende Bakker ved Landsbyen Søens, en Miilsvei vesten for Aabenraa. Der tales om store Forberedelser hertil, og Jndbydelser skulle være sendte til alle dem, der ved Schleswig=Holsteinisme have vundet Navnkundighed. Paa de baade i Aabenraa og Omegn circulerende Subscriptionsplaner til den projecterede schleswig-holsteinische Landesbank, ville Underskrivterne derimod ikke rigtig komme.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1843-05-11
J Natten til 2den Mai afbrændte 6 Bygninger i Landsbyen Wellsee, i Amtet Kiel, hvorved 2 Mennesker, en Olding og en ung Pige satte Livet til i Luerne. Den der i Egnen endnu bestandig brugelige Bygningsmaade af Bønderhuse, hvis Straatage, saasnart de, løsnede af Jlden, styrter sammen, gjøre enhver Uvei fra det Jndre af Bygningen umulig, var ogsaa her Skyld i Tabet af disse to Menneskeliv. Derskal ikke være liden Mistanke om Brandstiftelse. (Rd. Av.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1843-05-11
Natten imellem sidste Torsdag og Fredag allarmeredes man i Horsens ved Stormklokkens Klimten og Brandtrommens Larm. Jlden var udbrudt i Byg holms Mølle, neppe en Fjerdingvei fra Byen, mellem Kl. 11 og 12, og havde grebet saa voldsomt om sig, at alle Udhusene, der vare straatækte, i et Øieblik vare omspændte af en frygtelig Jld. Sprøiterne fra Byen kom saa hurttig som muligt til Brandstedet; men paa Udhusenes Redning var ikke at tænke. Paa Forhuset, i hvis vestre Ende Mølleværket var, begyndte Brandcorpset med Sprøiterne at anvende al sin Kraft; men hele Mølleværket var saa angrebet af Jlden, at Sprøiterne umuligt kunde redde det; derimod reddedes med den yderste Anstrængelse de trende Vandhjul, Bolværket og Broen, samt omtrent den halve Deel af Forhuset. Næsten alt Jndboet, som var i Forhuset, reddedes; hvorimod en heel Deel Korn, Gryn, og, hvad der var det Ankeligste, circa 18 Køer, nogle Sviin og andre Smaakreaturer forbleve i Luerne; kun Hestene og et Par af Køerne reddedes. Til al Lykke havde Mølleforpagteren Hr. Møller, en ung, dristig Mand, som kun i faa Aar har været i Møllen, assureret sine eiende Ting. At ogsaa Eieren, Hr. Schutte, har assureret Møllen er udenfor al Tvivl. Hvorledes Jlden er opkommen, vides vel næppe endnu med Be(Rd. Av.) stemthed.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1843-05-11
(Hamborg Cours var den 5te Mai paa London 13 Mk. 12 s. pr. L. Sterl. og paa Kjøbenhavn for 300 Mk. Banco 200 Rbd. Hamb. Cour. 24s dansk grov Cour. 258 og Schillinge 26 1/2 a 26 1/2 v. C. slettere end Banco.