JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1836-11-28
Fra Helsinger meldes under 18de D.: Et meget stort, for det meste ubudet følge af Mænd i forskjellig Stand, og Stilling ledsagede idag vor tidligt tabte Arnholts jordiske Levninger til deres Hvilested Efterat Garnisons præsten, Hs. H. Pastor Fischer, havde besørget Jordspaakastelsen og holdt Ligtalen, fremsagde den Afdødes Svøger, Hr. Pastor Gruner, nogle Afskedsord ved Graven, hvorpaa de militaire Salver bleve givne. Før og efter Talerne afsang endeel af det musikalske Selskabs Medlemmer, under Ledsagelse af blæsende Instrumenter, en Grav=Psalme af Hr. Pastor Boyesang. naar Hr. D. G. F. Bagge, Dandser, Declamator, Digter, er paa sin Kunstreise atter ankommen til Odense, og vil sikkert ikke undlade paany at glæde denne By, som han stedse har bevaret i saa kjærlig Erindring, med en offentlig Aftenunderholdning: Snemisse en paa (Jvers. Av.) inde For nogle Dage siden blev af nogle Fiskere i Blaavand, Vester Herred, fanget en Aal af ualmindelig Størrelse. Den holdt nemlig en Vægt af 3 Pd., var næsten 4 Alen lang og holdt, paa Midten, 15 Tom. i Omkreds. (Ribe Av.)
Aalborg Stiftstidende, 1836-11-28
Døde. H. Simmelkiær, f. Prositius; Ane Christine Elbke; Chr. M. Heining, f. Beeneck, Mechanicus A. Jensen, 66 A.; Overskjærermester J. J. Gravesen, 34 A. (samme Nat hans yngste Barn, 1/2 Al.; A. S. Weirum, f. Willumsdatter, 56 A.; Alle i Kbh. Brændeviinsbr. N. Simonsen, 53 A., i Odense. Kom. og eligeret Borger Peder Jørgensen, 54 A., i Svendborg. J. Jørgensen, Sognepræst for Hjørup og Vandrup Mbd., 23 1/2 A.
Aalborg Stiftstidende, 1836-11-28
Bekjendtgjørelser. Løverdagen d. 26de Febr. døde min elskede, trofaste Mand, Jens Nrarup, Stiftsprovst og Sognepræst til Budolphi Kirke i Aalborg, i hans Alders 34de Aar efter faa Dages Sygeleie. Jeegs staaer ene og forladt tilbage med 10 umyndige Smaae, der have tabt deres Forsörger og Leder. Han, Enker og Faderlöses Tröster lede Alt til det Bedste. Aalborg, d. 28de Novbr. 1836. Arnoldine Christine Krarup. södt Wormsler.
Aalborg Stiftstidende, 1836-11-28
Den 22de i denne Maaned, strax efter Midnat, berøvede Döden os vores inderlig elskede Datter, Susanne, Charlotte, Amalia 1 Aar og 7 Maaneder gammel, som herved sörgeligst bekjendtgjöres for deeltagende Slægt og Venner. Aalborg, den 23de November 1836. Den kjære Afdødes sörgende Forældre C. B. Griner, . C. F. Griner, föd Hornsyld. Oberst og Bataillons-Commandeur Hvor 100 Lispund Hs. og 200 Lispund frisk Rug- og Byghalm kan faaes, anvises fra Stiftsbogtrykkeriet.
Aalborg Stiftstidende, 1836-11-28
Formedelst anden Bestemmelse agter jeg Undertegnede underhaanden at sælge mit eiende Huus i gammel Hasse, riis, med sammes tilhørende Jordlod, af Hartkorn circa 1 1/2 s. Fjerdingkar, hvorpaa kan holdes 2 Køer. Bygningen er af Grundmuur og indrettet for en Familie udenfor Bondestanden. Ved samme er en smuk Frugthave med i forædlede Træer, ligesom og en Smedie, som kan følge i Kjøbet, om forlanges. Hvem, som maatte attraae denne smukke lille Eiendom til Kjøbs, eller i Mangel af Salg til Leie, ville henvende dem til Peder Christensen, Smed.
Aalborg Stiftstidende, 1836-11-28
For en duelig Avlsforvalter vil, til 1ste Mai 183. blive en Tjeneste at erholde paa en af Jyllands større Gaarde. De som attraae denne Tjeneste, ville behage henvende dem til Forpagter Hjort ved Lindenborg.
Aalborg Stiftstidende, 1836-11-28
Af den saakaldte Skræddermestersvend, som forestaa Skræddermester Braschs Enkes Værksted, er jeg blev saaledes behandlet, at jeg troer at burde raade Enhver i tage sig iagt. Kalstrup Mølle, den 28de Novbr. 1836. N. C. Møller.
Aalborg Stiftstidende, 1836-11-28
De bekjendte, smukke Aftrakan til Krave c. ere nu igjen arriverede og faaes tilligemealle andre til min Profession henhørende Af stikler til saa billige Priser, som Nutidens Conejuncturer kunne tillade. C. W. Hermann, Bundtmager. NB. Vildtskind kjøbes.
Aalborg Stiftstidende, 1836-11-28
Fjerde Classe, Nr. 2
Aalborg Stiftstidende, 1836-11-28
til Documenter efter Stempletpapirs Forordningens 8 5 Litra b. 10 Rigsbankskilling Sølv. Schifter, 1836. Falkenskjold. Johan Christian Heiberg, kongelig Majestæts Byfoged og Byskriver i Sæby Kjøbstad og Herredsfoged og Herredsskriver i Dronninglund Herred, Gjør vitterligt: at efter Begjæring af Huusmand Rasmus Pedersen af Sønderkjer, i Ulster Sogn, i Kjær Herred, Aalborg Amt, og i Medfør af en ham, under 30 Juli d. A., allernaadigst meddeelt Bevilling, indstævnes herved, med Aar og Dags Varsel, Ihændehaveren af en af bemeldte Rasmus Pedersen, til Viinhandler Simoni i Aalborg, under 16de September, 1824 udstedt, og den 17de Marts 1825, inden forrige Børglum Jerslev Herreders Ret, tinglæst Panteobligation, stor 200 Rbd. Sedler, med første Prioritets Pateret i Debitors dengang eiende, i Dronninglund Sogn, Hjørring Amt, paa Asbekholt, beliggende Sted, med Bygninger og tilhørende Eiendomme, Parcellerne Nr. 41, 55 og 56, af Dronninglund ufri Hovedgaardstaxt, alle af Partkorn 1 Tønde 1 Skjeppe 1 Album, samt Stedets høstede og uhøstede Avl og Afgrøde - hvilket Pantebrevaf Debitor forlængst skal være indfriet, men, uden at være udslettet af Pantebogen, hvor det er aabenstaaende, for ham forkommet - til at møde inden Dronninglund Herreds Ret, som holdes paa Raadstuen i Sæby Kjøbstad, den første Torsdag i April Maaned 1838, om Formiddagen Klokken 10, for der og da, naar Sagen foretages, med ovenbenævnte Panteobligation at fremkomme og sin Adkomst til samme at beviisliggjøre, da Citanten ellers, i Mangel heraf, overeensstemmende med forberørte Bevilling, vil paastaae og forvente indbemeldte Panteobligation ved Rettens Dom mortificeret. Forelæggelse og Lav dag er afskaffet ved Forordningen af 3die Juni 1796. Til Bekræftelse under min Haand og Embedssegl. Sæby, den 11te November 1836. Heiberg.
Aalborg Stiftstidende, 1836-11-29
Portugal. Den mislykkede Contrarevolution, om hvilken Begivenhed, man i Frankrig saa gjerne vilde opkaste Tvivl, er da nu ogsaa bleven Gienstanden for de franske Blades Critik. Fremstillingen af det Passerede laane de vel af de engelske, Journaler, men hvert Blad afpasser den dog saa omtrent efter den særegne Farve, det helst vil bære. De Følelser, som de affectere, ved at meddele hiin feilslagne Plan, ere naturlig af heel forskjellig Art. Saaledes formaaer Journal des Debats neppe at skjule sit Mismod. Efter en stemmelig utro Beretning om Begivenheden selv, i hvilken, ogsaa forekommer den falske Paastand, at Constitutionens Tilhængere, efterat Dronningen havde bortfjernet Englænderne, ikke have holdt hende de betingelser, under hvilke hun var bleven formaaet dertil, slutter Bladet saaledes: "For Dronningen er nu intet andet tilbage, end at adlyde. Hun vendte tilbage til Lissabon den 5te. Det om Natten iforveien oprettede Ministerium forsvandt som en Raquet i Luften. Constitutionen af 1822 synes (?) igjen gjort gjælden de og dette uheldige Forsøg vil vist drage de sørgeligste Folger efter sig. National" fremsætter andre Anskuelser. Den Plan, som Lord Palmerston, i Forening med Portugals aristocratiske Faction, havde lagt, er strandet paa Lissabons National- gardes og Jndvaaneres Fasthed. Dronningen, der først for nogle Maaneder siden saae sig nødt til at beedige Constitutionen, har nu, efterat hendes Brud paa den første Seder bleven frugtesløs, seet sig bevæget til at fornye den. Slige troløse Forsøg ere forsaavidt nyttige, som de oplyse de Regjerede om Magthavernes Moralitet, naar de strande, faaer Folkets Sag en forøget Vægt, og den Ringeagt, som slige Forsøg maae vække, kan ikke andet end tiltage. Den unge Kone, som er Portugals Dronning, har nu, i korter, Mellemrum, 3 Gange gjort Eed og hendes Gemaal, den tyske Prinds, som Portugal har overøst med Velgierninger, har ikke undseet sig ved at deeltage i disse Rænker, ved hvilke Statens Velfærd sattes paa Spil. J Sandhed! det er et lærerigt Skuespil, som Kongedømmet har opført ved Tajos Bredder.
Aalborg Stiftstidende, 1836-11-29
Storbrittannien. Imedens Alt, baade med Hensyn til den indvortes og udvortes Politik i England, styres med sædvanlig Klogskab og Sindighed, trækker der et Uveir op paa den pecuniaire Himmel, som let kan have betænkelige Følger: For kort Tid siden har Agerdyrkningsbanken i Dublin erklæret sig for insolvent og draget endeel andre Banker med sig, hvilket allerede vakte megen Opsigt og Bekymring, som maa tiltage, da man, over Holland, erfarer, at ogsaa betydelige Banker i det nordlige England have maattet følge hiint Exempel. En ugunstig Menning og Overbeviisningen om, at man har begaaet det ulyksalige Misgreb, at udstede et hoverdrevet Antal Banknoter, griber meer og meer om sig. Kappelysten mellem Bankerne var saa stor, at man tog lidet Hensyn paa den Miscredit, i hvilken Banknoterne derved vilde komme. Da Nationalbanken, under OConnells (hans Død har kun været et falsk Rygte) Direction, vægrede sig ved at udgive flere Noter, benyttede Agerdyrkningsbanken denne Leilighed til at bringe sine i større Masse i Omløb, hvilket ogsaa var Tilfældet med andre Bankinstituter. Følgerne af disse Misgreb ere da en umiddelbar Forhøielse af Priserne paa alle Fornødenheder, til stor Skade for de Fattige. Nationalbanken synes iøvrigt at see sig istand til at gjennemgaae denne Crisis uden Fare.
Aalborg Stiftstidende, 1836-11-29
Stockholm, den 18de Novbr. Nr. 269, det sidste her ankomne Nr. af den svenske Stats=Tidende, indeholder følgende officielle Artikel: "Under 110de D. har Hs. Kgl. Majestæt, i Anledning af derom indgivne underdanige Ansøgninger, bevilget Afsked til Chefen for Finants-, Handels- og Told=Departementet, Statsraad, Ridder og Commandeur af Hs. Majestæts Ordener, Hr. Jonas Collet, samt til Chefen for Kirke= og Underviisnings=Departementet, Statsraad, Under=Cantsler for Hs. Majestæts Ordener, Commandeur af Nordstjerne=Ordenen, Christian Adolf Diriks, den Førstnævnte med 3000 Spdlr. og den Sidstnævnte med 25000 Spdlr. i aarlig Pension. For at overtage Forvaltningen af Finants-, Handels- og Told=Departementet, har Statsraad og Commandeur J. H. Vogt faaet befaling til atter at indtræde i den kgl. norske Regjering. Til Statsraader ere udnævnte Høiesterets=Asses for, Ridder af Nordstjerne og Vasa=Ordenen, Andreas Arntzen, samt Stiftamtmand i Christianssand Stift, Commandeur af Nordstjerne-Ordenen og R. af D., Ole Borch de Schouboe, i hvilken Anledning det er dem paa lagt at indtræde som Medlemmer af den norske Regiering, indtil Hs. Kgl. Majestæt i Naade har behaget at bestemme, til hvilket Medlem af Statsraadet Forvaltningen af Kirke- og Underviisnings=Departementet indtil videre skal anbetroesJgaar, Foreningsdagen (hedder det i det stockholmske Aftonblad af 5te Novbr.) var det her tyst og stille. Fordum feiredes den med en Opera, bestemt for Dagen, og den norske Statsminister gav sædvanlig en glimrende Fete Jgaar var Statsministerens Hotel mørkt som Graven, og paa Theatret gaves - Duellen. Naar man undtager Gardens hvide Fjer og Kanonskuddene, hvilket, ligesom Tolvring, ningen ved notable Dødsfald, hører til det Officielle og staaer paa Ordrerne, var der saaledes Intet, hvormed denne Høitid, feiredes, med mindre vi hertil ville regne en igaar udkommen Brochure. Om en ny Foreningstractat mellem Sverrig og Norge."
Aalborg Stiftstidende, 1836-11-29
Blandede Efterretninger. J Pittsfield i de forenede nordamerikanske Fristater er en Geistlig af Fredsdommeren dømt til 3 Maaneders Tugthuusstraf, fordi han havde prædiket imod - Slaveriet, Jfølge den nyeste Folketælling har Paris 899,000 Jndvaanere, altsaa 113,000 flere end for 5 Aar siden. De Fattiges Antal er siden den Tid bleven 8000 mindre.
Aalborg Stiftstidende, 1836-11-29
Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1836-11-29
Kjøbenhavn, den 26de Novbr. J Tirsdags stededes til Graven de jordiske Levninger af Grosserer S. M. Trier, Chef for det forhenværende Handelshuus Meyer & Trier, et Huus, hvis Anseelse ingensinde er overgaaet af noget her paa Pladsen. Hans Ligfølge bestod af en usædvanlig talrig Skare af hans Troesforvandte, og det var ikke her en tom Compliment, der ydedes den Afdødes Familie, hans Rigdom eller andre ligesaa intetsigende Hensyn men det var en oprigtig Hyldest af den Afdødes Værd i allede forskjellige Forhold, hvori han har virket, stræbt og lidt. Den Redebonhed, hvormed han i sine Velmagtsdage fremhialp og understøttede ethvert offentligt Foretagende, er bekjendt. Den Beredvillighed, hvormed han gav Credit til vore Kjøbmænd, vil ikke letteligen forsvinde af deres Erindring og vil være en skjønt Exempel for dem at efterligne. Den Gavmildhed, han viste mod alle Troesbekjendere, gjør det overflødigt at sætte ham en Mindesteen, og Mange ville i Stilhed fælde en Taare over deres Velgjørers Død. Underligt var det, at af vore ældre ikke mosaiske Handlende, der havde staaet i mange Slags Berørelser med det Meyerske Huus, kun saa saa viste den Afdøde den sidste Hyldest, som man havde saa gyldig Grund til at vente. Med Inderlighed og Varme viste Dr. Wolff i en Tale ved Baaren: Aarsagen til den forsamlede Mængdes Komme: har var en Fredens Mand. Med Sandhed og Styrke udviklede han, at det var den Afdødes sande religiøse Sindelag, som havde givet ham Kraft til ikke at blive stolt i sin Lykke og til med Ydmyghed at bære sine sidste Aars mange og tunge Lidelser, og endte med at give de sørgende Efterladte den Fortrøst ning, at Abraham alt havde aabnet Himmelens Porte for ham og bedet ham tage Plads ved sin Side. (Kbhvnspst.)
Aalborg Stiftstidende, 1836-11-29
Under 12te d. M. blev ved Hof= og Stadsretten afsagt Dom i den Sag, der efter det danske Cancellies Ordre af 27de Sept. 1832 var anlagt mod forhenv. Eskadronschirurg, nu afdøde Mathias Winther, i Anledning af en i Raketten indrykket Artikel, med Overskrift: Tyrkisk Behandling af et fattigt Barn, i Danmarks Hovedstad i Aaret 1832, og som antoges at imelledeholde fornærmelige Yttringer mod Bestyrelsen af Kjøbenhavn Fattigvæsen, med Hensyn til at samme, ved at beordre Drengen Wistoft afstraffet, havde givet Anledning til den har tilføiede Mishandling. Forsaavidt det i hiin Artikel af Tiltalt, Winther var anført, at han, selv efter de haardeste Executioner af Bøddelen ikke nogensinde har seet Nogens Ryg saa hudflettet, som han den 27de Juli 1832 saae paa bemeldte Dreng med Tillæg, at det var en Umulighed at finde et eneste Ste paa Ryggen og Armene fri for hovne, blaae og underløbne Pletter, skjønnede Retten ikke rettere, end at Sandheden af denne Fremstilling af Drengens Tilstand maatte ansees godtgjort ved de af 8 Personer afgivne Vidneforklaringer, idet disse Vidne, om Udseendet af Drengens Ryg og Skuldre havde givet en Beskrivelse, lignende den af Tiltalte meddeelte, og, forsaavidt de havde overværet Spidsrodsstraf, Kagstrygning og lignende Erecutioner, havde erklæret, at de dermed Straffede ikke have see værre ud end Drengen Wistoft efter den forommeldte Revselse, hvilke Vidnesbyrd, som grundede paa Drengens Undersøgelse den samme Dag, han var bleven straffet, ikke kunde ansee svækkede ved de af vedkommende Læger afgivne Erklæringer, der først angik hans Tilstand 8 Dage senere, paa hvilken Tid har iøvrigt endnu befandtes at have Pletter og Striber paa Ryggen og Armene. Det fandtes ligeledes, at Tiltaltes Angivende, at Drengen, som en følge af hiin Mishandling, fra det Øiebliaf spyttede Blod, efter Omstændighederne maatte ansees tilstrækkelig beviisliggjort. Ligesom det saaledes antoges, at Tiltalte i det Væsentlige havde godtgjort Rigtigheden af hans Beretning om bemeldte Drengs Mishandling, saaledes fandt Retten, at Directionen for Kjøbenhavns Fattigvæsen ikke kunde frifindes for at have foranlediget en, ikke under Sagen retfærdiggjort, Strenghed i hiin Revselse ved den derom udfærdigede Ordre, som lyder paa, at han skulde straffes meget alvorligt. Paa Grund heraf skjønnede Retten ikke, at Tiltaltes brugte Yttringer angaaende bemeldte Drengs Behandling, saalidet som den dertil sigtende Overskrift over den nævnte Artikel, eller den Udladelse, at neppe en tyrkisk Pascha, en Aly eller Achmed Diezar vilde dictere eller udføre en værre arbittair Straf, efter Actors derom nedlagte Paastand, kunde blive at mortificere, hvorimod Tiltalte for saavidt blev frifunden for Actors Tiltale. Derimod bleve nogle i hiin Artikel imod Fattigdirectionens Medlem, Major Mangor, brugte fornærmelige Udladelser mortificerede, og erklærede, ikke at skulle komme denne til Skade paa Ære, Embede eller gode Navn og Rygte. Da Tiltalte under Sagens Drift ved Døden var afgaaet, kunde der ikke blive Spørgsmaal om at ansee ham med nogen Straf, hvorimod hans Bo blev paalagt at udrede Actionens Omkostninger. (S. Bl.)
Aalborg Stiftstidende, 1836-11-29
For nogle Uger siden er den for sin Raskhed og Jver i at efterspøre Smuglere bekjendte svenske Toldopsynsmand Westergreen, der i Udførelsen af dette sit Hverv flere Gange har været underkastet Livsfare, bleven tagen her paa Rheden og, tilligemed Besætningen paa sin Patrolbaad, ført her til Staden, som Arrestanter, fordi han havde forfulgt en Baad, han havde mistænkt for Smugleri, indtil i Nærheden af Batteriet Trekroner. Som bekjendt maa nemlig intet Fartøi nærme sig Batteriet eller komme indenfor samme, som har Krudt ombord, og da der ved den stedfundne Undersøgelse fandtes skarpe Patroner i Baaden, var der saaledes fuldkommen beføielse til Anholdelsen. Westergreen og hans Folk ere siden blevne frigivne imod Caution. (S. Bl.)
Aalborg Stiftstidende, 1836-11-29
Ledige Embeder. Det kgl. Overinspectorat ved Saltværket i Oldeslo. - og den 5te Novbr., Bygningsinspecteur for Hertugdommen, Holsteen, F. C. Heylmann, efter Ansøgning, i Naade og med Pension entlediget fra deres Embeder. Under sidst, nævnte Dato Voluntair F. H. Albers beskikket til Copiist i de under Rentekammerets tyske Fag henhørende Contoirer; den 8de Nybr. er Exam jur. og Voluntair i Generalpostdirectionens Secretariat for Landbefordrings= og Vandtransportvæsenets Sager, W. D. C. N. Herholdt, beskikket til Copiist i Directionens danske Secretariat, og Voluntair i sidstnævnte Secretariat, Exam. juris D. Bojesen, til Copiist i Revisionscontoiret under Generalpostdir rectionen, samt Voluntairerne ved Directionen, C. T. Bruun, og N. C. Petersen, forundt Prædicat af Copiist, den 10de, Licent. theol. og Lærer ved Landcadetacademiet, AfF. Silsverberg, til ordineret Catechet og første Lærer ved Borgerskolen i Skanderborg; personel Capellan for ØrbeiMenighed i Fyen, B. Lindhardt, til ordineret Catechet og første Lærer ved Borgerskolen i Ribe, Cand. juris F.C. Frederiksen til Copiist i Justitscontoiret under Landsloverretten samt Hof= og Stadsretten.
Aalborg Stiftstidende, 1836-11-29
Kiel. Dampskibsfarten for i Aar herfra til Kjøbenhavn og de danske Øer er nu tilende. Med Dampskibet Frederik den 16te, befordredes fra Kiel til Kbhvn., ikke iberegnet Passagererne til Mellemstationerne, 3164 Personer og med Dampskibet "Løven" fra og til de danske Øer 1938. Desuden have begge Dampskibe, saavelsom de endnu i Fart værende Paquetbaade, i Aar befordret en langt betydeligere Qvantilet Varer, end nogensinde før. Det kunde ikke feile, at Chanseen mellem Hamborg og Kiel maatte yttre en meget gunstig Indflydelse paa den sidste Stads Speditionshandel, for hvis end yderligere Opkomst nu kun Transittolden er m væsentlig hindring. Fragterne fra Hamborg til Kielvare tidligere 6 Mk. Courant pr. Skpd. nu kun 2 til 5 Mk.; herfra til Hamborg tidligere 4 til 5 Mk. nu 1 Mk. 18 s. til 1 Mk. 12 s. Dette maatte begribelig bevirke, at isærdeleshed Transithandelen til og fra Danmark og Slesvig, som ikke er underkastet nogen Afgift, maatte tiltag, betydeligt. En nøie Beregning herover kan ventes ved Aarets Udgang. Frederikshavn, den 27de Novbr.
Aalborg Stiftstidende, 1836-11-29
J denne Byes Havn er i Løbet af nogle Dage indkommen i beskadiget Tilstand: Galeasen Auroral, Capt. Ewers af Stralsund, fra Dundre bestemt ballastet til Østersøen, og Skonnerten Christine, Capt. Mads Jensen Brandt af og fra Neustadt bestemt til Glocester med Kornvarer. J Torsdags indstrandede udenfor Havnen Briggen En genie Bernhardinet af Arendal, paa Reisen fra Kallundborg. til Christiania med en Ladning Hvede, Rug og Byg paa lover 20000 Tdr. Skibet var saa lækt, at det havde tabt Styringen og staaer under Vandet, saa at hele Lasten er vaad; ogsaa staaer Skibet neppe til at redde.
Aalborg Stiftstidende, 1836-11-29
Blandede Efterretninger. Den 13de Nybr. ere Vagtmester N. J. Sønderbye af det slesvigske Curasseer-Regiment og Stabstrompeter J. bartnach af det holstenske Landseneer-Regiment benaade med Dannebrogsmændenes Hæderstegn.
Aalborg Stiftstidende, 1836-11-29
Den 22de Novbr. er Kjøbmand P. Johnson i Røn paa Bornholm anerkjendt som kgl. portugisisk Vice-Consul sammesteds.
Aalborg Stiftstidende, 1836-11-29
Hr. Prof. Sibbern har i Daara ladet indrykke et, Svar, paa de yttringer, som i Nr. 32 af Kjøbenhavnsposten læses angaaende Placaten om Grosserernes Handelsret." Hr.
Aalborg Stiftstidende, 1836-11-29
Professoren havde først tilstillet Kjøbenhavnspostens Reaction denne Jndrykkelse, men Redactionen havde negte: sat optage den, fordi den stred imod dens Anskuelser Altsaa siger Prof., hvad der strider mod Redactionens Anskuelser, det ønsker denne Redaction (som er en Person, eller vel snarere en Fleerhed af Personer, der er forskjellig fra Hr. Liunge, hvilket jeg ogsaa altid har antaget, og hvilket hans Brev til mig ogsaa klarlig viser) ikke at dens Blads Læsere maa faae at læse i Bladet. Kan man tydeligere vise, hvor lidet man practisk under Publicitet og frie yttringer, Altsaa fordi Det, jeg under mit Navn vil have indrykket i Kjøbenhavnsposten, stridet mod disse i Skjul siddende ubekjendte Herrers Anskuelser, maa jeg ei faae det trykket - - - Kjøbenhavnspostens Anonymer have paa flere Maader viist, hvor lidet de practisk ynde Publiciteten, saa meget de end raabe paa den. Vil nu endda Kjøbenhavnsposten mere og meere gjøre sig til et Oppositionsblad paa den Maade, som slige Artikler, som den angaaende Placaten om Grosserernes Handelsret, og flere vise, at dens Medarbeidere ere saa villige til at jage hen paa Papiret, og føier den nu endda til, at den udtrykkelig vil forholde sine Læsere Mod=Artikler, selv omen Mand i min Stilling, med sit Navn derunder, leverer dem, saa vil den snart have sin Rolle udspilt. Den Samling af Forordninger, Rescripter &c. vedkommende Læger, Apothekere og Jordemødre, som Overauditeur, C. P. N. Petersen udgiver, under Titel: "Den danske Medicinal=Lovgivning, er nu endelig sluttet med det i disse Dage udkomne 2den Deels 2det Binds 2det Hæfte. Bogen er bleven Subscribenterne betydeligt større, end de fra først havde ventet, idet den fra 2 Dele er voxet til 4, hvoraf de 3 indeholdes i 2den Deel, der er deelt i 2de Bind, og det sidste Bind igjen i 2 Hæfter. Vi ønske, at Subscribenterne iøvrigt maae finde sig tilfredse med dette Værk, der, ved det Omfang, det har faaet, er kommet dem til at staae i en meget høi Priis, men, hvad de i intet Fald kunne være tilfredse med, er, hvad allerede en Recensent i Maanedsskrift for Literatur 13de Bind Side 264 har udhævet som en Hovedanke imod Forfatteren, at han har ladet mange Lovbestemmelser aftrykke med en storre Vidtløftighed, end nødvendigt, hvilket i Forbindelse med den Mangel paa Oeconomi med Hensyn til Plads, som Forf. fornemmelig har viist ved at lade sit Skrift trykke med saa store Typer, let kan vække den Tanke hos Læserne, at det mere har interesseret Forfatteren at gjøre sin Bog stor, end at gjøre den godt. (Kbhpstn.)
Aalborg Stiftstidende, 1836-11-29
Af Statistisk topographisk Beskrivelse over Kjøbenhavns Amt, tildeels efter meddeelte Efterretninger fra vedkommende Embedsmænd og Eiere, ved S. Sterm, forhen Eier af Hannevanggaard er 2den Deel udkommen, indeholdende Smørum og Thune Herreder. Kjøbenhavn. 354 S. 8vo. Forf. beklager i Fortalen, at der er forløben en længere Tid, end han havde ønsket og haabet, imellem Udgivelsen af denne og den første Deel, men bemærker til Undskyldning herfor, at denne Forsinkelse især er bevirket ved de uforudset: Vanskeligheder, der have været forbundne med den Maade, hvorpaa de nødvendige Dato ere indsamlede og maatte indsamles, og troer derfor at kunne erklære, at Bogens Jndhold har vundet ikke ubetydelig ved dette Ophold. Han tilføier den Forsikkring, at Fortsættelsen og føie Tid kan ventes. (S. Bl.)
Aalborg Stiftstidende, 1836-11-29
Af et privat Brev fra Kbhvn. erfares, at Fædrelandets fra Nytaar af vil udkomme som Dagblad, forsynet med Nyhedspost og redigeres af derr. Hage, David, Ussing og Lehmann.