Berlingske Tidende, 1833-10-29
London, den 4de Octbr. - De politiske Forandringer, der foregaae i Orienten, have hidtil ikkun sjeldent tildragetusig det Europæiske Publikums Opmærksomhed; i det Høieste have de Revolutioner, der rystede Landene, som ligge ved Middelhavets Bassin, opvakt Jnteresse, fordi de kunne yttre en umiddelbar Jndflydelse paa Europas Handel og Politik, men de største og vigtigste Begivenheder i det fjernere Østen ere udemærkt hen kiede. Den større Frastand, den ufuldstændige Kundskab, som Publikums talløse Pluralitet har om disse Lande, Vanskeligheen ved at beregne Følgerne af de indtræffende Forandringer, og fremfor Alt den ældgamle Overtroe i Henseende til Oriendens Uforanderlighed, have frembragt og næret denne Ligegyldighed. Det vilde være let at bevise, at Europa under alle de Storme, hvilke det i et halvt Aarhundrede fristede, ikke har lidt større eller dybere indgribende Modificationer, end Orienten i samme Tidsrum, og at disse Forandringer havde en uberegnelig Jndflydelse paa de store Europæiske Staters Rigdom, Vælde og politiske Tendents. Hidtil har denne Indflydelse ikkun viist sig indirecte, fordi de Europæiske Colonier laae adskilte, fra hinanden ved store Masser af uafhængige Stater, og ikkun faa Jndividuer havde Kundskab og Stildhed nok til at tage Deel i disses Skjebne. Men denne Tilstand har nu naaet sin Ende. De isolerede Staters store Masse er enten efter haanden undertvungen af Europæiske Vaaben, eller af Europæisk Politik dragen ind i denne Kreds, nuomstunder existere ikkun re store politiske Middelpunkter, der middelbart eller umiddelbart beherske alle Orientalske Anliggender. Disse tre Centralspunkter ere det Britiske Jndien, China og Rusland et have disse Magter indbyrdes hidtil deels aldeles ingen, deels bittun en middelbar Berørelse. Men deres Jndflydelse udstrækker sig til alle mellemliggende Stater, og hver Dag skeer et Skrid til meer, og meer at drage disse ind i den enes, eller den andens Jnteresse. England og Chinariberøre hinanden hidtil ikkun paa faa Punkter, og paa Grændsen af et utilgængeligt Bjergland, men den forestaaende Forandring i den Engelske HandelsForhold i China kan lettelig føre til ligesaa store Begivenheder, som den umiddelbare Berørelse paa en meer udstrakt Grændse vilde fremvirke. J samtlige Stater paa Halvøen hiinsides Ganges Flodenstride ligeledes Chinesiske og Engelske Jnteresser, mod hinanden, og Staterne paa Jndiens nordøstlige Grændse tre aabne for Chinesisk Jndflydelse. Persien, Lahore, Buchatiet og Afganistan, ere neutrale Lande, i hvilke Rusland og England føre diplomatiske Krige med hinanden, og Persiens udlevede Konges nærforestaaende Død vil uden Tvivl have betydelige Følger. Tyrkiets Forfald giver Rusland daglig et stærkere Fodfæste i Armenien og i Lilleasen. Ægypten forbereder en Expedition, for at undertvinge det sydlige Arabien. England udvider sin Jndflydelse paa denne Halvøes østlige Kyst; Syrien saa paabne. naalle da saades : og det røde Hav aabne sig for den gamle Communication, som fordum gjorde hiint og dette til Landeveie for den almene Verdenshandel. Jndus vorder atter en stor militair og commerciel Vei. Resten af de molukkiske Øer falder meer og meer i Hollands Hænder. Allesteds forsvinde de Skranker, som afhængige Stater hidtil have modsat denne almindelige Bevægelse. Jnteresserne vorde færre, men vigtigere, Handelen gjennemtrænger hele Fastlandet, og Politiken følger den med hurtige Skridt. Dertil kommer den uhyre Udvidelse, som Englænderne give deres Besiddelser i Sydhavet, hvilke de allevegne opfylde med en Europæisk Befolkning. Handelens Jnteresser og Missionærernes energiske Omvendelsesiver lægge overalt Grund til nye Establissements. Englands overflødige Folkemængde udgyder sig i disse Canaler, og danner et nyt Element af Riigdom og Magt for Moderstaten. Alle disse Forhold fortjene en opmærksom Overveielse, og de kommende Begivenheders Symptomer en vedvarende Opmærksomhed. naand. men