Aalborg Stiftstidende, 1844-03-20
Det er bekjendt, at der ifjor i Hovedstaden oprettedes et technisk Jnstitut, hvor for Øieblikket over 400 Haandværkssvende af 14 Lærere erholde en passende Underviisning, saa at de kunne erholde de til Enhvers særskilte Fag nødvendige theoretiske Kundskaber. J Odense ere nu 5 Laugsmestre, sammentraadte i en Committee, for om muligt ogsaa der at begrunde en lignende Anstalt, naturligviis efter en mindre Maalestok. (Hemp. Av.) Aalborg, den 20de Marts. J Lille Brøndum heri Nærheden har i denne Tid tildraget sig en sørgelig Hændelse, idet en Kone, blot ved en paakommen Hoste, mistede Livet. Ved Hosten sprang nemlig hendes Skjold, og beklageligt er det, at Lægen ikke strax reqvireredes, især da der ikke langt fra Byen opholder sig en meget duelig Læge, Først Dagen efter at Ulykken var skeet blev Lægen hidkaldt, og erklærede nu, at hvis han strax var bleven kaldet til Hjælp, Konen maaskee kunde have været frelst, men nu var det for silde. Der blev imidlertid strax gjort Forberedelser, til at foretage en Operation, hvortil en Læge fra Aalborg blev hidkaldt, men inden han naaede Stedet, havde Konen, under de frygteligste Smerter, opgivet Aanden. Mærkeligt er det, at Bonden endnu ikke er kommen til den Erkjendelse, at ved slige vanskelige Tilfælde en Læge strax bør søges. - Af den i et foregaaende Nr. berørte Artikel af Fædrelandet, om Skrabningen paa Løgstørsgrundene hidsætte vi Følgende: Kaster man et Blik paa et Kaart over Nørrejylland og paa dette forfølger Liimfjordens Retning fra dens Jndløb fra Kattegattet imod Vest, saa finder man, at dens i forholdsviis ringe Afstand næsten paralelle Bredder, efter et Løb af omtrent 10 Mile, tæt vesten for Løgstør pludselig udvide sig imod Nordvest og Sydvest til den saakaldte Løgstor Bredning, der, i Forbindelse med den tilstødende Liv-Bredning, danner et stort Jndrevand af 89 Qvadratmiles Overflade. Det er en af de bekjendteste og almindeligste Erfaringer i Hydrotechniken, at en saadan Locale, tet næsten stedse fremkalder, og altid stærkt begunstiger, Afsættelsen af de faste Dele, som altid i større eller ringere Mængde holdes svømmende i Vandet, en Kjendsgierning, som gjentager sig ved Mundingen af næsten hver større eller mindre Flod, og som vi ogsaa gjenfinde paa et andet Punct i Liimfjorden, skjøndt i ringere Grad, nemlig ved dens Udløb i Kattegattet. Og af theoretiske Grunde kan det heller ikke være anderledes. Betragte vi nu Liimfjorden, i den Tilstand, hvori den indtil Februar Maaned 1825 har befundet sig, som en Fjord, der kun ved den smalle Munding imod Øst staaer i Forbindelse med Havet, saa sees det let, hvilken den forskjellige Jndflydelse maa være, som østlige og vestlige Vinde udøve her. Hine bringe Kattegattets, af kun faa Sænkstoffer forurenede, Vand ind i den smalle Munding, hvorfra det strømmer op ad Fjorden med en rivende Hastighed, som ved Enden af den smalle Fjord taber sig i en næsten umærkelig Strømning, der ved Stormens Opbør gaaer over i en modsat, hvorved Vandet atter langsomt løder af, og saaledes ikke kan udøve nogen synderlig Virkning paa Omgivelserne. De vestlige Vinde derimod drive vel Fjordens Vand ud i Kattegattet, men da de intet Tilløb have fra Vindens Side, vil Hovedvirkningen kun være en successivt aftagende Vanddybde. Derimod er deres Virkning paa anden Maade desto kjendeligere, idet de optaarne Vesterhavets uhyre Vandmasse mod Halvøens vestlige og nordlige Kyster, og der danne de bekjendte Rev og Flyvesandsbakker, der i en Strækning af over 30 Mile danne den jydske Halv øes sørgelige Jndfatning. En saadan mægtig Flyvesandsformation danner Løgstor Brednings nordlige Begrændsning, idet dens nordlige Fortsættelse, Hanveile, kun ved et knap en Fjerdingvei bredt Belte af høie Sandbakker, den saakaldte Vustertange, er adskilt fra Vesterhavet, som derved finder en Dæmning imod sine Bestræbelser efter paa dette Punct at bane sig en Vei til Liimfjorden. Men Stormen raser her imod sit eget Værk ved umiddelbart at virke til at ødelægge de Sandbjerge, som den selv har sammendynget, den afskræller de engang dannede Bjerges øvre Lag og opdynger dem paa et andet Sted til nye Bjerge, der danne ligesaa mange Angrebspunkter for den næste Storm. Saaledes flyttes Sandbakkerne frem og tilbage, eller, hvis Vindene ere overveiende, hyppige eller voldsomme fra en vis bestemt Kant, saa skride de stadig frem efter dens Retning indtil de finde en naturlig Hindring, eller det lykkes Kunsten ved Plantninger, næsten det eneste Middel herimod, at dæmpe det levende Sand ved at omskabe dets Overflade til et fast Plantedække, der formaaer at modstaae de fremtidige Stormes Paavirkning. Vel har man nu paa det omspurgte Sted for en stor Deel naaet den sidstnævnte Periode; Sandet paa Bustertange er for størstedelen fast, og finder desuden et kraftigt Ly bag den høie Liimstensklippe, Bolbjerget; men i Aarhundreder havde Stormen her frit Spil, og saaledes have Nordveststormene, der her rase med en Voldsomhed, som kun Jyllands Vesterhavskyster kjende, opfyldt den lange og brede Hanveile og Bygholmsveile, hvorved hin hænger sammen med Løgstør Bredning, og som maaskee engang have været et dybt og reent Farvand, med løs Sand i den Grad, at man paa de fleste Steder kan kjøre og vade tvers over Samme. Det er den sydlige Udløber af denne Sandmasse, der som en bred Barre har leiret sig foran Jndløbet til den østlige smalle Arm af Liimfjorden, og som man nu har bestræbt sig for at gjennembryde. Vel ere Forholdene i Limfjorden i det Hele taget blevne mærkeligt forandrede ved Aggercanalens Gjennembrud, der tilsteder en Tilstrømning af Vand vestenfra, men denne kan neppe udstrække sig til en væsentlig Jndflydelse paa Løg(Sluttes.) storgrundene. – Jsen i Limfjorden ligger nu overalt saa fast, at man kjører tvers over Samme paa det brede Punct fra Løgstør til Hannæs.