Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-11-10
af forrige Aargang leverede, blandede, Efterretninger om Staden Throndhjem. 1675 blev det befalet, at Byeskriveren skulde have 100 Rdlr. aarlig af Byen, hvilket Raadstueskriveren ogsaa havde Efter en Indretning, bifaldet af Kongen den 20de Martii 1686, deelte Borgerne Handelen imellem sig i 14 Klasser, undtagen udenlandske Varer, samt Salt, Tobak, Kornvarer, Meel fra Skotland, samt Jernvarer fra Hærdalen og Helsingland, i Sverrige, bleve tilfælles, samt Levnetsmidler for Berg værkerne. Alle Varer som man havde forsynet sig med, foruden de enhver tilladte at maatte være udsolgte forinden 2 Aar løbe til Ende, eller og at maatte overlades til Vedkommende. 1680 den 13 Nov. blev den Anordning givet, at mellem Raadstue- og Byeskriveren skulle føies den Foranstaltning, at begges Embeder, efter Stadens Privilegier af 6 Martii f. A., skulle forenes ved indtræffende Vakanser. 1688 var Veier- og Maaler ombedet i Throndhjem angivet for aarlig at indbringe 800 Rdlr. 1697 bevilgedes Thronhiems Bagere at opsætte en Mølle i Trolla, ved Staden, og paa samme alle tilladt at male mod samme Betaling som paa Jisens Mølle, derpaa kgl. Konfirmation. 1723 tilkjendegaves: at hvo som havde kgl. Obligationer kunde strax faae sine Penge derfor imod 1/4 Deels Afslag. 1738 bestemtes, for at vedligeholde det her oprettede Tobakspinderie, ved kgl. Ordre, at al fremmed Tobak skulde stemples og at Kisterne skulde brændes paa Toldboden. 1702 gjordes Forslag, om Stadens 12 Mænd, af Borgerskabet og dertil foreslaget eller opnævnt 24, hvoraf Magistraten kunde vælge, dog finder man at og 1689 have de 12 Mænd været og overværende ved Kjæmner Regnskabernes Gjennemsyn. Bemeldte Plan skede efter Magistratens Forslag og bleve da 16 udnævnte, saa at en Tid lang vare 16 Byens Mænd. Saadanne paa ny opnævnte 1712. 1719 findes kun 12 at være op nævnte til Byens Mænd. 1712 indgav Magistraten Klage over de 3 af de 12 eller 16 Mænd til Kongen for Opsærsighed mod Magistraten og Klage eller Angivelse over den, med Begjering at de med flere maatte afstraffes. De Anklagede vare: Brunbass, Hermand Høgtop og Claus Henr. Lorenz sen. 1739 indgave de 12 Mænd og Borgerskabet til Kongen en Besværing af Jndhold, at Stadens Regnskaber for mange Aar laae afgjorte og at de ei maatte komme for dem til Eftersyn og Underskrivelse. 1746 udgav Stiftamtmand Stochfler, den Resolution: at de 12 Mænd skulde faae Kjæmnerregnskaberne for Aar 1743 aarlig til Eftersyn og Antegnelser. 1752 udgav Stiftamtmanden Ordre til de 12 Mænd, at eftersee Kjæmnerregnskaberne fra 1742. De 12 Mænd antoge da og tillige en Fuldmægtig, F. C. Heide, med 80 Rd. aarlig Løn, med Stiftamtmandens Samtykke, men Magistraten negtede saadan Løn uden for eengang kunde vel noget saadant tilstaaes. De 12 Mænds Forretning bestaaer i at gjennemsee de aarlige Skatteberegninger og derpaa at give sit Samtykke; i at eftersee Kjæmnerregnskaberne; de paastode eengang endog at ville eftersee Magistratens Regnskaber. 1768 bragtes det i Forslag, at beskikke en OverBord-Vrager og Vrager-Jnspecteur, hvortil Sagfører Evensen blev foreslaaet og samme ansøgt Stiftamtmanden derom den 20 Jan. 1769. mod at nyde 1 Rdlr. af hver Stabel, derom an søgtes Kongen den 4 Aug. 1770. Der var allerede 1765 i Arbeide og 6 Febr. 1766 en Forholds befaling for Sang=Bord=Lauget forfattet; men det faldt hen. Magistraten beskikker Færgemand som boer nederst paa Bratøen ved Elvens Udløb. Færgemandsstuen og Consumtionscontoiret blev udflyttet (længer mod Nord, der stode og endeel Nøste) i lige Linie med Hemmings-Bryggen og derved aabnet Brater=Almindingen, som var bleven indkneden ved den ny Toldbodbygning 1738. Niels Raanæss blev 1729 beskikket til Favnesætter, imod at nyde 2 Sk. for Favnen; dette Embede ophævedes igien; dog blev 1746 atter en beskikket til at bruges, naar hans Tjeneste forlangtes, intet Favnemaal at maatte bruges uden hans; denne Jndretning ophørte atter 1749 ved Toldforpagtningens Begyndelse. Nu for Tiden er i Throndhjem ingen Favnesætter, da Bønderne fra Landet selv sætte i Favn). Steen Parelius Handler, søgte 1761. om at blive Over Favnesætter, fik dertil Stadens Bevilling, Jnstrux foreslaaet, kgl. Bekræftelse derpaa søgt; men det danske Cancellie afslog Ansøgningen. (Fortsættes.