JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-08-16
Frankerig. Under 9de, skrives fra Paris, at Man i de sidste Dage har bemærket stor Bevægelse i det diplomatiske Korps. Alle Gesandter have afsendt Kourerer med Resultatet af de sidste Afstemninger i Kammeret. J det i Neuilly den 8 ds. afholdte Ministerconseil ere Regentskabslovens Bestemmelser definitivt blevne fastsatte. Rygtet siger, at Hoffet i St. Petersborg nu atter søger at tilnærme sig det franske Hof (som bekjendt, kunde den afdøde Hertug af Orleans ikke lide Czaren). Sørgegudstjenesten den 3ds. i Notredamekirken i Paris skal have været yderst imponerende: rystende skal især det Skue have været, da de 1 Prindser, den Ene efter den Anden, stege op paa Sørgestilladset for at tage den sidste Afsked med Kisten og besprænge den med Vievand, Efter dem kom den graabærdede Soult, den nu fast uundværlige, forhen saa tilsidesatte Laffitte, medens den østerrigske Gesandt, Grev Apponyi, repræsenterede det diplomatiske Korps. Under Festen var der kommen Jld i en Deel af Drapperiet omkring Katafalken; Voxkjerterne smeltede og faldt om, men de raske Brandfolk forhindrede itide en stor Ulykke. Medens det franske Folk beviste den for tidligt Afdøde den sidste Ære, laae Dronningen og Prindsesserne knælende i Kapellet i Neuilly. Tydskland. Den 2 ds., om Aftenen, bragte Studenterne i Heidelberg Hofraad Dahlmann, denne Forkæmper for det frie Folkeliv i Tydskland, (medens han i nogle Dage opholdt sig der i Byen, i Huset hos sin Ven, Professor Gervinus) et Fakkeltog. Dahlmann traadte ud blandt Forsamlingen og tiltalede den saaledes: "Modtager min hjerteligste Tak for dette skjønne Beviis paa deres Deeltagelse i den Begivenhed, der for 5 Aar siden afrev den Virksomheds-Traad, som knyttede mig til det offentlige Liv, og endnu seer jeg ikke den venlige Haand, som skal gjenknytte den. Mange mørke Skyer ere siden dragne over mit Hoved; men værer overbeviste om, at hverken jeg eller nogen af mine Collegaer (de andre 6 gottinger Professorer, som den hannoveranske Regjering afskedigede) nogensinde have fortrudt Hvad der er skeet. Vi havde ikke trængt os ind i det politiske Liv, det kom ind i Huset til os og blev os til Samvittighedssag. Det gjaldt ingen Partikamp; men vi maatte optræde for Ret og Sandhed. Og saa vist som de lysende Stjerner hist oppe skinne ned til os og med deres Lys gjennemtrænge Verdensrummets Dunster, saa vist vil der frembryde en Retfærdighedsdag over de jordiske Forhold. Jeg siger ikke Mere; men behold mig i kjærlig Erindring og forglem ikke mine Ord. Een af Dem række mig Haanden Rungende Vivatraab gjenløde nu for Dahlmann, for Gervinus og for dem alle Syv. Det Hele sluttede med Sangen: "Wo Muth und Kraft in deutscher Seele flammen, fehlt nie das blanke Schwert beym BecherklangFædrelandet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-08-16
Offentlige Foranstaltninger. J Anledning af, at Notarius Publicus i en Kjøbstad havde vægret sig ved at oversætte nogle tydske Documenter paa Dansk til Brug under en beneficeret Sag, havde vedkommende Amtmand hos Cancelliet anholdt om, at bemeldte Documenter ved Collegiets Foranstaltning maatte vorde oversatte og Betalingen derfor forskudsviis afholdes af Kæmnerkassen, idet han bemærkede, at den omhandlede Sag, som beneficeret, formeentlig maatte være at stille sammen med de i Sportelreglementet af 22 Marts 1811 § 141 omhandlede offentlige Sager. J denne Anledning svarede Cancellier ved Skrivelse af 21 April sidstl., at, da Slutningen af den citerede Paragraph af Sportelreglementet ikke er anvendelig paa beneficerede Sager, vil der være at accordere. med Notarius om den Betaling, der vil være at erlægge for Oversættelsen af de omhandlede Documenter, og som iøvrigt forskudsviis kan afholdes af Kæmnerkassen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-08-16
- Cand. phil. Northensen, hidtilværende Redacteur af Corfaren, er i Torsdags bleven belagt med personlig Arrest. Grunden dertil er, at Hr. Morthensen havde forladt sit Logis og foretaget en lille Reise, hvorved Criminelkammeret en kort Tid blev forhindret fra at fremme en af de mod ham anlagte Sager ved at optage Forhør og Forklaringer, og da Man til dette Øiemed ikke strax kunde finde Hr. Morthensen, vaktes formodentlig Mistanke om, at han vilde unddrage sig Retten.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-08-16
Videnskabelighed. J Berl. Tid, læses følgende Anmeldelse om Biskop Fabers: "Om de anabaptistiske Bevægelser i Danmark af Dr. Biskop Faber, Odense 1812. Ved dette Skrift har Forf. opfyldt et af Mange næret Ønske og udført det en Biskop værdige Arbeide, at bekjæmpe de anabaptistiske Vildfarelser med aandelige Vaaben. Med Benyttelse af deels ældre, deels nyere Skrifter om samme Materie, saasom navnligen af Chee, Heins, Hoffmann, Weist ac. har han paa en selvstændig Maade søgt at bearbeide Stoffet, havende for Øie de vigtige Fordringer: Grundighed, Klarhed og Selvstændighed." den Overbeviisning, at Mange med os ville yde Forf. Tak, at han ikke har ladet sig afskrække fra Udgivelsen af sit Skrift, ved de Betænkeligheder, som den stundom bittre, endog nædle Polemik er vel egnet til at nære og forstærke, anbefale vi dette Skrift til Enhver, der interesserer sig for religiøse og kirkelige Gienstande. Forf. meddeler først i en kort Jndledning historiske Oplysninger om Anabaptismen i ældre og i nyere Tider, i og udenfor vort Fædredreland. Skriftet selv deeler sig i trende Hovedafsnit. J det første Afsnit fremsætter han de væsentligste Lærepunkter, som Anabaptisterne vedkjende sig, navnligen deres Lære om Daaben, Confirmationen, Nadveren, Kirketugt Guds Ord, Lærere og Præster, Gudsdyrkelse, og om Forholdet til de borgerlige Love, dog bemærker han udtrykkeligt, at det har sin store Vanskelighed at angive Ana Net baptisternes Hovedlærdomme, da de ere deelte i mangfoldige Partier, der i flere Anskuelser afvige fra hverandre, og selv Formændene for de nyeste danske Anabaptister ikke have viist fuldkommen Eenhed i deres Angivelser." J andet Afsnit betragter Forf. Anabaptisternes Lærdomme især fra det christelige (dogmatiske), og i tredie Afsnit især fra det kirkelige (irkeretlige) Standpunkt. Det er glædeligt at see, hvorledes i den senere Tid flere Geistlige, navnlig iblandt de meest anseete, have udtalt sig om denne Materie, og endnu glædeligere er den Overeensstemmelse hos disse, der viser sig i Hodedpunkterne. En grundig videnskabelig Discussion, ført med værdigt Alvor, vil upaatvivlelig opklare og gjendrive Vildfarelserne, og efterhaanden bringe dem til at forstumme, der uden Jnteresse for Sagen selv og uden Jndsigt til at trænge ind i dens egentlige Væsen finde en Fornøielse i at vække Sympathi for Secterne; saaledes godtgjøres – som Forf. siger - factisk det Falske og Uretfærdige i det Slags Jnsinuationer, som gaae ud paa at stille Geistligheden i et Lys, som var den en Corporation, der uden selv med Alvor at arbeide for christelig Oplysning ved Evangeliets Kraft, helst opfordrede Statens Arm mod det religiøst christelige Livi dets friere Bevægelser, og som var der ingen oprigtig Agtelse og alvorlig Jver for Guds Ord uden hos Secter, og i deres Forsamlinger."
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-08-16
Blandinger. J Jtzehoe have et stort Antal Vælgere overrakt den holsteenske Stænderforsamling en Høi agtelses- og Taksigelsesadresse; Præsidenten har oplæst Adressen, der gjorde et godt Jndtryk paa Forsamlingen. Det Hoffmannske Kunstberiderselskab er ankommen til Aalborg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-08-16
J det sidste Hefte af Prof. Ottos Bibliothek for Læger har Forstanderen for Bidstrupgaards Hospital, Dr. Göricke leveret nogle interessante statistiske bemærkninger over de sammesteds i de sidste 5 Aar behandlede Syge. Fra 1 Januar 1837 til 31 Decbr. 1811 ere indkomne 259 Personer, nemlig 120 Mandfolk og 139 Fruentimmer, hvilket Antal omtrent er 100 mindre end i forAarsagen. rige Qvinqvennium, næsten alene Mandfolk. dertil er, at tidligere flere Mandspersoner indkom for delirium tremens, samt at fra fremmede Communer og Af Patienfra Norge og Sverrig Færre ere optagne. terne vare 169 fritliggende; fra Fyen var kun een, fra Jylland kun nogle saa. De fleste Mandfolk, der indkomme, ere mellem 30 og 30 Aar, men Fruentimmerne mellem 30 og 10 Aar; fra det 50de Aar tager Prædispositionen til psochiske Sygdomme rask af, men raskere dog hos Mandfolkene end hos Fruentimmerne; efter det 10de Aar er Prædispositionen endnu større end for det 20de Aar. Blandt Aarsagerne til Afsindighed anføres: Drik hos 28. 123 M. 5 F.), Hysteri, Barselseng m. m. 25 F., Næringssorger 21 (15 M. 9 F.), Sorg og Familienenighed, 21 (6 M. 15 F.), ulykkelig Kjærlighed og Jalousie 22. (5 M. 17 F.), Skræk 14 (7 M. 7 F.), Samvittighedsstrupler 3 (2 M. 1 F.), Stolthed 2 F., politiske Grublerier 1 M., Arvelighed 5 F., som eneste Aarsag, og til J samme ligemed andre Aarsager 24 (11 M. 13 F.). Qvinqvennium ere udskrevne 279 Personer (140 M. 439 F.), hvoraf 99 i en fuldkommen helbredet eller betydelig forbedret Tilstand, altsaa over 1/2 Deel af de Optagne, tager Man herfra endnu 63 Personer, som i de sidste 5 Aar ere blevne indlagte som bestemt incurable, faaes 99 Helbredede af 213 Syge, altsaa det særdeles gunstige Resultat af næsten Halvdelen. J samme Tidsrum ere 51 Personer døde.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-08-16
Ringkjøbing Amts landsekonomiske Selskab dref tede i sit sidste Møde Midlerne til at lette Fodertrang. Kartoffeltoppes Saltning blev af Nogle anbefalet, og Behandlingsmaaden fremstillet; men Man fandt den almindelig noget kostbar, formedelst det dertil gaaende Salt. Et Medlem anmeldte, at han i et fødertrangt Aar havde bjerget to Læs Høeller Efterslet i meget grøn Tilstand, blandet det lagviis mellem fire Læs tørt Lyng og derved erholdt et meget godt Foder, som med Begierlighed fortæredes saavel af Faarene som af Fækreaturene. Sildig Giær, Boghvede, Vikker o. s. v. blev tilraadet at blande imellem Sæderugshalmen til Efteraaret. Bønderne i Veirum, Naur, Siir og flere Sogne have saaledes brugt at indbjerge sildige Foderurter to Dage efterat de vare slaaede, blande dem som anført lagviis med Halm, og deraf erholdt et særdeles godt Foder. Kun maa det grønne Foder være tørt for Dug og Regn, naar det indbjerges, den indvendige Vædske skader det ikke. Man har ved denne Behandling tillige den Fordeel, at Hø og Foderurter, som sildigt bjerges og ellers letteligen fordærves, derved næsten stedse komme i Huus i god Tilstand. Paa samme Maade kan overgjemt Byghalm (hvoraf der iaar paa flere Steder haves Forraad) anvendes, og bruger Man gjerne eet Læs Halm til eet Læs grønt Foder eller Ho. Ved Jndbjergningen trædes Lagene godt sammen. Massen, tager dygtig Varme til sig og bliver ofte heelt skimlet udenpaa, men Foderet er ligefuldt fortrinligt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-08-16
Odense. Atter har Etatsraad Ridder Vedel Simonsen til Elvedgaard frelst fra Forglemmelsen et høist interessant Manuskript og dernæst paa egen Bekostning udgivet det her i Odense fra det Thomsenske Officin. Det er nemlig Rigsraad og Lehnsmand Eske Brocksegenhændige Dagbøger af 1608 og 1612, af hvilke den første er Etatsraaden meddeelt af Eieren af Dalum Mølle, Hr. Orgelbygger Demant, hvis Jnteresse for Fædrelandets Historie Læseverdenen har at takke for dens Redning fra en nær forestaaende Undergang. Det er især af denne Dagbog at Man faaer et dybt Jndblik i den mægtige Adels Rigdom, specielle Levemaade, Sysselsættelser, Anmasselser og Sæder; Red, skal ved en anden Leilighed nærmere omtale dette mærkelige Aftstykke.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-08-16
Jfølge Berl. Tid. har Odels Diligencepost) thinget i det norske Storthing fattet den Beslutning, at Brændeviinsbrænden efter 10 Aars Forløb, skal være forbudt overalt i Norge.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-08-16
J Kjøbenhavn har Hef- og Stadsretten fældet Dom i Sagen: Huusfæster Niels Jensens Enke, Anne Cathrine Hansdatter af Gulfeldt, contra Hofjægermester Fønss til Søebyesøegaard. Underretsdommen (Salling Herredsting, havde frakjendt Citantinden Fæstet paa et af hende beboet Huus med Jordlod, samt stadfæstet en passeret Udsættelsesforretning. Ved Overretten er Citantinden frifunden for Jndstevntes Tiltale, Udsættelsesforretningen ophævet og Jndstevnte paalagt at betale Processens Omkostninger for Overretten, med 20 Rbd. Sølv samt til Citantindens befalede Sagfører ved Underretten 1 Rbd. Sølv.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-08-16
Reisende over Storebelt, fra 11 til 15 Aug. Fra Fyen til Sielland, Kjøbmand Borch, Cand. phil Hvalsøe; Justitsraad Krøyer med Familie; Cand. theol. Tog; Handelsfuld m. Brøchner; Kammerraad Trolle: Student Bar ford; Jfr. Buhl, Frøken Linstow med Jfr. Cand. theol. Petersen; Studerende Worm; Kammerraad Kjærulff med Frue, Datter og 2 Pleiebørn; Student Aarestrup: Jfrr. A. og F. Aarestrup, Kammerherre Monrad med Frue, 2 Svigerinder og Tjener: Jfr. Friis, Propriet. v. Gersdorff Fra Sielland til Fyen; Capit d'Origne: Jfr. Pontorridan, Adjunct Wittrup, Kongel. Fuldmægtig Corfitzen; Lieutenant v. Benzon: Jfr Eiers, Premierlieuten. v. Sperling: Jfr. Valentin, Oberstlieuten. v. Schöller; Jfr. Heilmann, Premierlieuten. v. Lützen, Pastor Hald.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-08-16
Jnd- og udklarerede Skibe ved Odense Toldkammer. Jndgaaede, den 15 Aug., G. Jensen af og fra Tvedestrand, Skonnerten Juno med Trælast.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-08-16
Udgaaede, den 15 Aug., H. Andresen af Odense, til Flensborg, Jagten Haabet med Smør: A. M. Fischer af Odense, til Faxøe, Sluppen Caroline Mathilde, ballastet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-08-16
Odense Kirkenyt. Frue Sogn. Døbte: den 31 Juli, Snedkersv. H. C. J. Jbsens Søn: Hans Sophus Amaldus Jbsen; Fadd. Jfrr. C. Malling og M. Heilmann, Snedkerm. Haugsted, Fuldm. Kongstad og Rebslager Jantzen. Den 11 Aug., Skomagerm. P. Petersens Datter: Hansine Petrine Petersen; Fadd.; Mad. Wiingaard, Pigen H. Clausen, Skomagerm. H. Larsen, Bødkerm. C. Basse og Avlsmand N. Hansen. S. D., Skræder N. Nielsens Datter: Anne Kirstine Nielsen: Fadd.: Pigerne K. Hansen og S. Nielsen, Huusmand N. Hansen, Tjeneste karlene A. Jacobsen og A. Nielsen. - Ægteviede: Ungkarl Anders Christian Hansen af Lunde Sogn og Enken efter Selveiergaardmand J. H. Rasmussen, Maren Rasmusdatter, til Hunderuplund.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-08-16
St. Hans Sogn. Døbte: den 11 August, Spækhøker V. Ne Martens Søn. Emil Frederik Martens; Fadd. Frue Kammerherreinde v. Holsten, Frøken Knutzen, Stadshauptmand, Brodersen, Raadmand C. Jürgensen og Borgerrepræsentant Kjøbmand H. Teisen. S. D., Kjøbmand P. J. Richardts Datter: Elise Sophie Richardt; Fadd. Frue Torværdt, Jfr. L. Luders, Kammerraad C. Trolle, Propriet. Luders, Borgerrepræsentant Kjøbmand P. Rasmussen, Overformynder Kjøbmand H. C. Nielsen og Kjøbmand P. Petersen jun. Den 14de, Dreiermester A. H. Thorvaldsens Datter: Caroline Mathilde Thorvaldsen; Fadd. Mad. Gamst, Jfr. V. Jørgensen, Rebslagerm. C. Jørgensen, Pottemagerm. J. Nielsen og Dreierm. Milling.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-08-16
AVERTISSEMENTS. At min inderligt elskede Mand, Skolelærer Constantin Christian Brohm, den 14d ved Døden blev mig og min eneste Datter berøvet i sit 60de Aar, er det Sørgens Budskab jeg herved bringer fraværende Slægtninge og Venner. Frederikke Maria Brohm, Odense d. 15 Aug. 1812. fød Olsen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-08-16
Efter et Par Aars tiltagende Svagelighed og faa Dages Sygeleie, afgik ved en rolig Død den 16 ds. Enke efter afdøde Proprietair R. Winther, Anne Kathrine Winther fød Juul. Dette bekjendtgjøres herved sørgeligst paa fraværende Søns Vegne af den Afdødes Svigerdatter. K. Winther, fød Thorning.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-08-16
At min kjære Datter, Lovise Frederikke, efter 16 Ugers Lidelser af Brystsyge, er indgaaet til en bedre Verden, hvor hun modtages af sin Fader og 5 Sødskende, be A. sal. adsen. kjendtgjøres sørgeligst af Til Efterretning for dem, som ved undertegnede Con pagnie maatte ønske at erholde Sikkerhed imod Tab ved Jldsvaade af deres rørlige Eiendomme, bekjendtgjøres herved: Compagniet forsikkrer for Tidsrum fra tre til tolv Maaneder af Gangen alle rørlige Ting (med nogle enkelte Undtagelser), navnligen alle Slags Kjøbmandsgods, alle Slags Fabrikers, Manufacturers og Værkers Varer, alle Slags Sæd, Foder og Kreature, saavelsom Meubler og andre Effecter, som ikke kunne forsikkres under Bygnings Assurance, Med Hensyn til den større eller mindre Fare, som Forsikkringerne medføre, ere de inddeelte i 3 Klasser, og den ordinaire Præmie bestemt af hvert 100 Rbd. r. S., som forsikkres: for første Klasse til 24 s. aarlig. anden. tredie Hos Compagniets Commissionairer, der ere forsynede med Police-Blanketter, og autoriserede til at antage Forsikkringer, erholdes uden Betaling trykte Efterretninger om de nærmere Vilkaar.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-08-16
Compagniets Commissionairer i Fyens Stift ere i Assens. Hr. Fuldmægtig Friis. Toldkasserer Truelsen. Vogense..... a Faaborg. Prokurator Holm. Kjøbmand Trolle.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-08-16
Kjerteminde. Postmester Achen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-08-16
Middelfart. Bogholder Jespersen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-08-16
Nyborg. - Overkrigscommissair Købke. Odense. - Rudkjøbing. Kjøbmand v. d. Pahlen. Justitsraad Theill.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-08-16
Svendborg. - Jøvrigt bemærkes, at Compagniets Beholdning ved det 13de Assurance=Aars Slutning, den 30 Septbr. 1811, efter Udbyttets Fradrag, var i r. Sølv, Sølv, samt Sedler 1,206,139 Rbd. 72 s. Compagniets Risico var den 30 Juni 1812: 17,361,290 Rbd. Kjøbenhavn, i Directionen for det almindelige Brand=Assurance-Compagnie for Varer og Effecter, den 9 August 1812. Engelhart. Lassen. Hvidt. Møller.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-08-16
Portraitmaler Peters er ankommen hertil for at udføre nogle ham overdragne, Bestillinger, og anbefaler sig fremdeles til dem, som endnu maatte ønske at blive portraiteret. Han logerer paa Odense Postgaard, hvor Prøver af hans Arbeider ere til behageligt Eftersyn. Skipper Mathias Fischer. ligger under Ladning i Kjøbenhavn med Gods til Odense, og bliver færdig om 8 a 10 Dage.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-08-16
En middelaldrende Jomfrue, som kan paalage sig at be store Huusholdningen i en Præstegaard paa Landet, ønskes til Novbr. Billet bedes aflagt paa Adressecontoiret, mærket F. W. Neger Spe
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-08-16
Natten imellem Løverdag og Søndag sidstafvigte er ved Jndbrud igjennem et Vindue, i et Krogskab i min Stue bortstiaalen: en stor Sølv=Potageskee uden Navn, men Stempel, forfærdiget i Nyborg, en mindre Sølv=Potageskee, Provesolv, ogsaa uden Navn, men Stempel; 1 Sølv-Spiseskeer med Navnene S. J. M. J. M. M. 1809, 2 Theeskeer, ligeledes med samme Navne og Aarstal som Spiseskeerne, samt 2 Spiseskeer, af nyt Sølv. Skulde disse bortstiaalne Sager faldbydes, da bedes godhedsfuld derom at gjøre Anmeldelse, for om mulig Tyveriet kunde blive opdaget til vedbørlig Afstraffelse. Allested Degnebolig den 11 August 1812. S. J. Møller.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-08-16
Udsalg, af Blomster, Hatte, Kapper og Alt til Modepynt henhøA. Meinicke. rende til betydelig billige Priser hos let Parti frisk Randers Lax af udmærket Qvalitet bekommes til nedsat billig Priis hos P. Petersen junior, Odense Vestergade.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-08-16
Damp Chocolade, udarbeidet til den fuldkomneste Fiinhed i den Deichmannske Handels Chocolade=Fabrik ved Kjøbenhavn, erholdes til Fabrikpriserne, 2 Mk. 1 s. a 8 Mk. pr. Pd., hos: Hr. P. H. Petersen i Odense, V. B. Koppel i Nyborg, J. C. Riisbrich i Svendborg, J. Svitzer i Kjerteminde. J. P. Tiedemand i Rudkjøbing, A. W. Andrup i Lemvig. Th. Classon i Faaborg, M. J. Brandt i Assens, J. K. Behrendt i Middelfart, D. J. Wagner i Bogense, C. F. Müller i Colding, Broesbølls Enke & Co. i Fredericia, Oliemøllen i Eibye, indkjøbes til enhver TidEfterraps til værdiefulde Priser og behage Sælgere dermed at henvende sig i Overgadens Sæbesyderie i Odense.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-08-16
En Borgerfamilie ønsker en eller to Skoledisciple i Kost og Logis. Adressecontoiret modtager Billetter, mærkede A. Hvor et velbygget Huus, med 10 Tdr. Land god Jord, beliggende 1 1/2 Miil fra Odense, er tilkjøbs anviser P. N. Henneberg udenfor Vesterport.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-08-16
Undertegnede agter underhaanden at bortsælge sit iboende Huus, beliggende i Ullerslev Bye pr. Nyborg, bestaaende af soy Fag Bindingsværks Bygning med tilliggende Hauge paa omtrent 2 Skpr. Land. Huset er meget beqvemt indrettet, især til en lille Familie udenfor Bondestanden. Liebhavere ville behageligst henvende dem til Eieren paa Stedet, Snedker Petersen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-08-16
Landeiendomme til Salg. En Gaard, 3/4 Miil østen for Colding, der har en meget behagelig Beliggenhed, gode og solide Bygninger, der afgive en herskabelig Bopæl, med en smuk og stor Hauge, samt Jorder af omtrent 100 Tdr. Land, af en god Bonitet, hvorpaa kan holdes 25 Køer, 6 Heste og 10 Faar, er underhaanden at erholde tilkjøbs, og kan tiltrædes enten strax eller til Foraaret, ligesom Kjøberen ønsker, og kan endeel af Kjøbesummen blive staaende paa 1ste Prioritet. Nærmere Underretning og Paaviisning skeer af Procurator Schwensen i Colding. En Gaard, 1 1/2 Miil vesten for Colding, hvortil et Areal af omtrent 100 Tdr. Pløieland, 60 Tdr. Land med god indhegnet, og sluttet Skov, omtrent 100 Tdr. Eng og Tofter, der alt staaer for Hartkorn omtrent 16 Tdr., hvorpaa holdes 100 Malkekoer, foruden Opdræt 20 Stkr., 18 Heste og 20 Faar. Udsæden er for Tiden 30 Tdr. Rug og Hvede, 36 Tdr. Byg, 80 Tdr. Havre, foruden Boghvede, Ærter, Hør, Kartofler &c. Bygningerne ere særdeles gode og meget godt vedligeholdte, samt afgive en anstændig Bopæl for en Familie udenfor Bondestanden: har en stor og smuk Hauge. Af Gaardens Jorder, ere mere end 100 Tdr. Land endnu uopdrevne. Mærgel haves i alle Marker. Gaarden kan faaes med og uden Besætning, og tiltrædes enten til Foraaret eller for om ønskes. Endeel af Kjøbesummen kan blive staaende paa 1ste Prioritet, Eiendommen paavises af Procurator Schwensen i Colding, der tillige meddeler nærmere Oplysning.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-08-16
En Gaard, 1 1/2 Miil vesten for Colding, der staaer for Hartkorn omtrent 11 Tdr., hvortil et Areal af omtrent 300 Tdr. Land, hvoraf omtrent 30 Tdr. med god Skov og 50 Tdr. Land, Eng. Jorderne ere gode muldede og en betydelig Deel endnu uopdrevne. Mærgel haves i Overflødighed i alle Marker. Udsæden er for Tiden 25 Tdr. Rug og Hvede, 35 Tdr. Byg, 50 Tdr. Havre, 4 Tdr. Boghvede. Der kan holdes 70 a 80 Køer, foruden Opdræt, 12 Heste, 20 Faar. Tienderne ere akkorderede. Gaarden kan modtages strax eller til Foraaret, med eller uden Besætning, ligesom Kjøberen maatte ønske, saa kan og endeel af Kjøbesummen blive staaende paa 1ste Prioritet, i endeel Aar. Bygningerne ere for størstedelen Bindingsværk. Paaviisning og nærmere Handelskeer ved Procurator Schwensen i Colding. En Gaard, ligeledes 1 1/2 Miil resten for Colding, af Hartkorn omtrent 10 Tdr., med næsten aldeles lignende Areal Jorder, samt Skov og Eng som ovenanført, hvoraf en betydelig Deel er uopdreven, ere muldede og gode Jorder, overflødig Mærgel. Bygningerne nye og af Grundmuur, og afgive Bopæl for en Familie udenfor Bondestanden. Gaarden kan erholdes med og uden Besætning, og anvises af Procurator Schwensen i Colding.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-08-16
Forpagtning kan faaes: En Gaard, omtrent 3 Miil nordvest for Colding, hvortil foruden Kroholds Privilegium er og drives et Landbrænderie, som er og kan blive særdeles indbringende formedelst dets Beliggenhed. Til Gaarden er betydelige Jorder, foruden Eng og overflødig Tørvejord. Disse Eiendomme og Privilegier, kan erholdes i Forpagtning paa flere Aar, enten strax eller til næste Maidag, ligesom ønskes, med og uden Besætning og Jnventarium. Anviisning skeer ved Procurator Schwensen, i Colding. Flere Gaarde af lignende og mindre Størrelse anvises til Salg af Procurator Schwensen i Colding.