JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-12-11
Under 30te Novbr. d. A. har en Leietjener fra Hotel di Nord i Kjøbenhavn tilsendt en Mand her i Mariboe en Regning paa 6 Rbd., der, efter Foregivende, skal være hans Taxt for Opvartning. - Frie os, kjære Herre Gud J forrige Uge begav en Bonde fra Lungholms Gods, under Baroniet Sønderkarle, sig, tilligemed sin Karl og Dreng, udi en Baad til den saakaldte Hyllekrog, for at hente Sand. Paa Tilbageveien begyndte Stormen at rase paa det skrækkeligste. Da nu den gamle Bonde var den eneste af Mandskabet der kunde roe, blev han tilsidste saa afkræftet, at de maatte kaste Anker, hvorefter han blev saa forkjølet, at han inden kort Tid opgav sin Aand i Baaden.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-12-11
Den samme Skjæbne fristede ogsaa tilsidst Drengen; men Karlen, der maatte holde Søen i 3de samfulde Dage, blev endelig tilsidst reddet af nogle Menneskevenner, der vare roede ud for at stange Aal.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-12-11
Jfølge høiere Approbation maa Fiskeriet i Stadsgravene ved Kjøbenhavn, som en Mand her i Lolland har forpagtet, gjælde for 12 Aar.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-12-11
(Slutningen af Recensionen over Biskop Boisens Andagtsbog) J enkelte Bønner, der skulde være almindelige, og i andre, der skulde være for en vis Alder, har Forf. ikke betient sig af adaqvate Udtryk, f. Ex. S. 47. En Morgenbøn for Børn. Du har givet mig gode Forældre og Lærere. Ja, jeg har det godt. Kunne nu alle Børn bede denne Bøn, eller er Udtrykket, værdigt nok, S. 61. Jeg har været Barn, er bleven Yngling og mange Aar ere henvundne. Er denne Bøn for Manden og Oldingen: S. 75. "Har jeg væ tet troe i mit Kald, ikke som Øientjener, været mine Forældres Glæde i trange Kaar været nøisom - været og er kierlig trofast Ægtemage, S. 103. Har jeg, som Søn eller Datter, Mand eller Hustrue, Herre eller Tiener stedse vandret for dito Aasyn, S. 107. "Jeg kaster min Omsorg paa dig og frygter ei, om jeg i min Ungdom skal forlade min Fædrenebolig, - miste elskede Forældre – paa trang Vei erhverve mit Brød. S. 110. Sidder jeg som Fader og Moder i Kredsen af mange uforsørgede jeg ældes og maaskee kalder Døden mig snart fra mine Kjære. Da Fort. har bestemt sig til og at skrive specielle Bønner, burde den strengeste Præcision være lagttaget, og i de almindelige burde han mere holdt sig til hvad der maa være Gienstand for alles Ønsker og Bestræbelser, i hvilken Stand de end monne være, og have vi jo i Jesu Bøn det allerfuldkommeste Mønster. Et Yndlingsudtryk: Velsign paa mit Hjerte, har Forfatteren. vant sig til. S. 5658. Velsign dito Ord paa mit Hjerte. S. 63. Velsign paa mit Hjerte dit Kierligheds Alter, dito Fredens Alter, dit Trøstens Alter. S. 85. Velsign den hedengangne Vens Bortgang paa mit Hjerte. S. 124. Velsign din Dyrkelse paa mit Hjerte. Mon det ikke havde været rigtigere og forstaaeligere: Lad denne Dag o. s. v. røre mit Hjerte, stemme mit Sind til christelige Følelser og Forsætter.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-12-11
Efter Sigende skal i Sjælland paa et Par Gaarde findes Faareflokke, befængte med Skab. Ligeledes skal en smitsom Sygdom være udbrudt blandt Svinene, hvoraf de hobeviis døe. Denne Sygdom skal være den saakaldte Bagbrænde, der viser sig ved Lamhed i Bagdelen. Som Præservativ mod denne Sygdom anbefaler en Landmand, at give Sviin daglig hvert omtrent en Pot Urin, og som Helbredelsesmiddel i Sygdom: Antimonium og Svovl.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-12-11
Da Foderet mangesteds er høstet slet, kan og Sygdom blandt Qvæg befrygtes.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-12-11
Da det nu er bekjendt hvorlunde Urin ogsaa er et gavnligt Præservativ for Qvæget, end- og i den egentlige Qvægsyge, saa bør enhver Landmand samle dette Trebogstavers Vand i en Ballie, for deraf med en Kost at besprænge Foderet daglig. Salt og Tjære, fortyndet med lunkent Vand, bør stundom gives Qvæg og Faar.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-12-11
Ved den holsteenske Overkriminalret var Arbeidsmand Joachim Berends fra Stamedder, for Natten imellem den 15de og 16de Juli f. A. at have sat Jld paa en Lade i Neustadt, dømt til paa Rakkersluffen at udføres til Retterstedet og der halshugges med Øxe, samt hans Liig derefter at opbrændes, hvilken Dom Hs. Majestæt allernaadigst har formildet derhen, at han allene skal halshugges med Øxe, dog at denne Formildelse først skal forkyndes ham efter Dommens Publikation. Ved de anstillede Forhører er det oplyst, at Jnqvisiten een Gang før, og det kun 16 Aar gl., har gjort sig skyldig i samme Forbrydelse, hvorfor han blev dømt til 12 Aars Tugthuusarbeide, samt til at staae i Halsjernet og ved sin Ankomst i Straffeanstalten erholde en alvorlig Tugtelse, som hvert Aar skulde gientages paa den Dag, Forbryde sen var begaaet. Men i dette Tilfælde virkede Straffen saa liden Forbedring, at han endog siden er flere Gange bleven straffet for Qvægtyverie og flere Tyverier, indtil han nu som dobbelt Mordbrænder maa bøde med Livet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-12-11
Man erfarer efterhaanden alt mere og mere Søeskade, som den sidste Storm har anrettet. Vestfareren Meridian, Capitain Knudsen, der laae for Anker paa Helsingøers Rhed, mistede der sit Anker og drev ind til Gothenborg. - En Lübekker, ladet med Planker, mistede i Nordsøen begge sine Ankere, og drev, i det han brugte en Planke som Roer, ind til Skovshoved, hvor han kastede sit tredie Anker; men medens Skipperen var i Land, for at faae det Fornødne til sit Skibs Jstandsættelse, rev det sig løst og drev over til Sverrig. - En norsk Baad, der havde Østers ombord, havde ligeledes mistet sit Roer, men hialp sig at styre med en Aare, og kom lykkeligen til Kjøbenhavn. - Skipperne Ginge og N. Nissen, begge fra Aalborg, ere den 2den d. M. indkommen paa Kjøbenhavns Rhed, med Tab af Anker og Toug.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-12-11
Mandskabet fra Skibet Hoffnung, Capt. Raders, er, som urigtig anført i Handelstidenden No. 96, desværre, ikke reddet; men Cargadeuren, Capitainen og hele Mandskabet, 15 Personer, og en Deoler Loots have derved tilsat Livet; men en Dealer Loots er, drivende paa et Stykke Vrag, den følgende Dag bleven reddet af et svensk Skib.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-12-11
Skibet Amalia, Capt. C. Monrad, bestemt fra Kjøbenhavn til Porsgrund, er strandet ved Warberg.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-12-11
Skibet der Adler, Capt. J. C. Clausen, see Handelstidenden No. 97 og 98, er strandet i Nærheden af Malmøe, og kommet under Dykkeriet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-12-11
En Vestfarer, tilhørende Handelshuset, Donner og Comp. i Altona, og assureret for 100,000 Specier, er ganske nyeligen forliist med Mand og Muus i Canalen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-12-11
Ribe, d. 4 Decbr. Efter flere Dages Storm af S. V. og V. S. V., der tillige holdt Floden her ved Byen temmelig høi, reiste sig, Løverdagen den 1ste Decbr., om Eftermiddagen omtrent Kl. 3. Slet, en endnu sværere af S. V. og senere N. V. Denne tiltog indtil henimod Kl. 6, og var da virkelig en Orcan, der, i Forening med Havet, som nu var steget til saa frygtelig en Høide, at det stod alen høit i flere Huse, anrettede skrækkelig Ødelæggelse. Baade, Tømmer, afbrækkede Stolper af sønderbrudte Huse, Huusgeraad, alt flød omkring paa de oversvømmede Gader. Langs Aaen og i den nordre Deel af Byen, findes intet Huus, der jo har lidt meer eller mindre, ja nogle ere saaledes medtagne, at de vanskelig vil kunne istandsættes forinden Sommeren. Møllerne have taget mere eller mindre Skade. Rækværkerne paa Broerne i Byen, ere enten ganske afbrækkede eller beskadigede, og den saakaldte Nyebroe uden for den nordre Port, er næsten ganske omkastet. – Kl. 6 begyndte Vandet at falde og det meget hurtigt. Heraf befrygter Man, at et Dige i Kogerne er gjennembrudt. Viborg, d. 1 Decbr. Fra Kl. 9 om Aftenen saae man her Lynglimt i det Fjerne; men fra Kl. 11 til 12 hørtes et meget stærkt Tordenveir med Lynild, der blev endnu rædsommere ved orkanagtige svære Stød, hvormed fulgte Hagelbyger. - Den følgende Nat stormede og tordnede det atter. J Torsdags og Fredags Aftes saaes paa den stjerneklare Himmel en stor hvid Bue i Form af en Regnbue.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-12-11
(Jndsendt.) Synderligt kan det gaae til i Verden. Neppe har General Blücher, Helten fra Vaterlo, tænkt paa, at han nær skulde omkommet paa Grønsunds Sandrev. Med et udsøgt Selskab af Frederik den Store, General Ziethen og flere Fyrster og Herrer, maatte han tilligemed disse udsættes for at faae sin Garderobe fordærvet og Ansigtet, forstødt. Jført var han endog, skjøndt uden at den var en Talismand mod Neptuns og Æols Vrede, den Støvle, han havde paa, da han laae under Hesten i Slaget ved Vaterio, og paa hvis af Stigbøilen gnavede Hul nu er sat en Bod. Disse og flere Underretninger og Frederiks Snuustobak og Kaarde - den samme som blev bragt til Paris. - har Anmelderen den bjergede Passageer, Eieren af det paa Vesterbroe, foreviste Voxlabinet, at takke for. Nu drager disse Medlemmer af den europæiske Ligevægts Skaal til Hamborg, hvor de, indførte i sædvanlig Qvindekreds, skulle forlyste Tilskuerne som Statister ved de Bugter og Krøller, en i England kjøbt levende Slange behager at kaste sig i. Denne Slange fra Java har kostet 150 Pd. St. (800 Specier, er 25 Alen lang, 3 Qvarteer i Omkreds, æder 32 Pund Kjød paa een Gang, men kan da sulte i 3 Uger; den drikker lunkent Vand, som tylles i den ved et særeget dertil opfundet Jnstrument. Til dette Selskab ventes snart den tyrkiske Keiser og Forfatteren af den østerrigske Jagttager.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-12-11
Den 7de December solgtes Specier paa Kjøbenhavns Børs til 15 Mk. 2 1/2 s. Obligationer (med Renter fra 11 Juni 1821) 75. Nationalbank-Obligationer (af Laanet, den 4 Febr. f. A.) 93 1/2 Rbdlr. r. S. (uden Renter) eller 118 1/2 Rbdlr. Sedler pr. 100 Rbd. r. S. Norske Rigsbanksedler 12 3/4. Svenske Sedler 59 1/2 s. - Disconto 6 Proc.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-12-11
Ved Tallotteriets 1182 Trækning i Kbh. udkom: No. 24. 28. 45. 34. 38.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-12-11
Bekjendtgjörelser. Brødrene Böckmann fra Kjöbenhavn har herved den Ære at bekjendtgjöre, at de agte förstkommende Torsdag den 13de, Fredag den 14de og Söndag den 16de Decbr., om Aftenen, at forevise hos Hr. Bogb. Elgstrøm i Mariboe. Verdens malerisk levende Metamorfor-Theater, m.m. Forestillingen begynder Kl. 6. Lodsedler til det 69de Kjöbenhavn ske Classelotterie, förste Trækning, kan daglig bekommes hos Giegengack i Mariboe.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-12-11
Mandagen den 17de December förstkommende, om Formiddagen Kl. 10, bliver Inventariet af et strandet Slupskib og deriblandt 2 Ankere og 2 Ankertouge, hvis antageligt Bud skeer, bortsolgt ved Giedser Lodshuus, tilligemed circa 34 Favne Bøgebrænde. Conditionerne erfares paa Auctionsstedet. Over et afdøde Kjöbmand Hans Staals Stervboe tilhörende Huus, beliggende i denne Byes saakaldte Møllegade, og bestaaende af 4 Fag Forhuus til Gaden og 3 Fag Baghuus, med tilliggende Grund og Hauge, bliver afholdt 3de offentlige Auctioner, nemlig: Mandagen d. 7de Januari 1822 1ste Auction, Mandagen d. 14de f. M. 2den Auction, og Mandagen d. 21de Dito 3die Auction, hver Dags Formiddag Kl. 11 præcise; de 2de förste paa Byefoged Contoiret her i Byen, og den sidste i ovennævnte Huus; hvilket herved til Panthaveres Efterretning bekjendtgjöres, og hvortil Lysthavende indbydes. Stubbekjøbing Byefoged-Contoir, den 5te December 1821. Höver, constit. Byefoged.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-12-11
Torsdagen den 13de December næstkommende, om Formiddagen Kl. 11, foretages. en 4de og sidste offentlig Auction over de Muurmester Jacobsens Opbudsboe her i Byen tilhörende faste Eiendomme, nemlig: Et Forhuus paa 7 Fag Grundmuur til Gaden, med fornödne Dørre og Vinduer samt en Jern Bielægger Kakkelovn. En til bemeldte Forhuus hörende Gaards og Haugeplads. Et Halvtaghuus paa 3 Fag, samt Plankeværk og Stakit omkring Gaarden.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-12-11
Et Forhuus paa 5 Fag Muur- og Bindingsværk, med fornödne Dørre og Vinduer samt en Jern Bielægger Kakkelovn, Et lidet Huus i Gaarden paa 2 Fag. Gaardspladsen med Pomperedskab. En Byggeplads ved Landeveien med lagt Steengrund til en Bygning, saavelsom Pladsen omkring Samme. 3 Fag Sidehuus med Straatag. i Sviinigel.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-12-11
En Hauge beliggende ved Landeveien med endeel Frugttræer. Til enhver af disse Bygninger og Grunde. tillægges en Jordlod af forholdsmæssig Areal paa Byens Overdrev, som findes udskiftet, hvis Størrelse, med øvrige Bestemmelser Auctionen vedkommende, nærmere vil erfares af de paa Auctionsstedet bekjendtgjörende Conditioner. Auctionen afholdes paa Stederne selv den foranbenævnte Tid, da Liebhavere og andre Vedkommende herved indbydes til at give Møde. Saxkjöbing Byefoged-Contoir, den 24de November 1821. Hartmann.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-12-11
Efterlysning. Udskrevne Rekrut Hans Hendrick Christensen Skowlenge af Mariboe Anits 92 der afgik herfre den 10de September sidst, for at møde ved Regimentet i Kjöbenhavn den 18de f. M., er derfra udebleven og ved de skete Undersøgelser ikke været at finde. Ved hans Bortgang herfra til Nyekjøbing, paa Falster, hvor han i den senere Tid med Amtspas har opholdt sig som Skrædersvend, og hvorfra han, efter sit Udsagn her, ville afgaae til Regimentet, var han iklædt en nye Haskegrön Frakke, en hvid stribet Vest, Lintøi og et sort Silketørklæde om Halsen, en nye rund Filthat paa Hovedet, paa Benene nye blaae Klædes Pantalongs og Støvler. Den Undvegne var 62 Tommer höi, 22 1/2 Aar gammel, klein af Vext, af et smukt Udseende, mørkt Haar og blaae af Öine, Bemeldte bortrømte Rekrut efterlyses herved, med tjenstlig Anmodning til alle Vedkommende, at han, hvor han maatte antreffes, maae vorde anholdt og mig underrettet om hans Paagribelse, da derefter det Fornødne herfra skal blive foranstaltet. Söllestedgaard pr. Nakskov, den 21 Novbr. P. T. Priergaard, Lægdsbestyrer. Tilkjöbe.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-12-11
Paa Addresse-Contoiret kan nu atter bekommes fiint hollandsk Conceptpapiir a 20 Skill. Bogen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-12-14
15de Aargang. Lollands Falsters Stifts No. 98. Kongelig privilegerede. Addresse-Contoirs Efterretninger, som forsendes. med Ride-Posten. Fredagen. den 14de Decbr. 1821. Redigeret, trykt og forlagt af Pastor omoritus C. C. Schultz, privilegeret Bogtrykker.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-12-14
Udenlandsk.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-12-14
(Af Børsenhalle.) Spanien. vedbliver endnu hist og her at omtumles af Revolutionens Storme. En Borgerkrig befrygtes. Den 17 November afreiste mangfoldige Deputerede til Escurial med Addresse fra deres Provindser om Ministrenes Afsættelse. Hs. Majestæt imodtog dem naadigt; men imidlertid blive dog alle de offentlige Embedsmænd, der have undertegnet Addresserne, afsatte, hvoriblandt Skjøntaleren Galiano og Landshøvdingen af Cordova.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-12-14
Den 17de November blev der gjort Forsøg paa at myrde den nuværende Præsident for Stænderne, Hr. Martinez de la Rasa. J Cadix er et Opraab offentlig bekjendtgjort angaaende en ny Addresse til Kongen om den ny forlangte Ministervexel. Cadixanerne ere beredte paa alt. J Tilfælde at Tropper rykker frem, skal Broen for Suazo afbrydes. Landeværnet over sig daglig i Vaabenbrag. Kjøbmændene have forpligtet sig til at anskaffe Krigsforraad fra Gibraltar. Mundforraad og Alt hvad der behøves til Forsvar anskaffes.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-12-14
Tyrkiet. De russiske Skibe gaae endnu frit. Da Janitscharernes Sold den 23de Octbr. blev udbetalt, gik Alt roligt og stille af. Storme imod Grækerne synes at have lagt sig noget. J en Tid af 14 Dage have ingen offentlige Henrettelser funden Sted. Jnsurgenterne i Candien holde dem endnu. Persernes Jndfald i de Asiatiske Provindser, bekræftes. Bagdad tilligemed Fæstningerne Wan og Topratkale i Armenien skal være erobrede. Kars og Erzerum beleires. Maroniterne ere opbragte over Klosterets Forstyrrelse paa Karmel. Man siger, at Wechabiterne ere i fuld Bevægelse. Persernes Jndfald i de Tyrkiske Stater bliver en haard Nød at knække for Tyrkerne. Persernes Hær skal være 150,000 Mand stærk. Man troer ikke at Erzerum kan holde sig længe.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-12-14
De Persiske Kjøbmænd i Constantinopel ere allerede fatte ved Vingebenet og Beslag lagt paa deres Eiendomme. Den hele Tyrkiske Flaade er atter løbet ind i Dardanellerne.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-12-14
Fra Petersborg ere vigtige Efterretninger indløbne til Constantinopel, der ere af den Beskaffenhed, at en Udsoning haabes imellem Porten og Rusland, imidlertid vedbliver den ædle Port at yttre sit Overmod imod alle christelige Magter. Man taler om et Oprør i Servien. - Den 1ste November blev Ministeren for de udenlandske Anliggender afsat og afsendt i Convolut til Asien. Maroniterne have afsluttet et Forbund med Druserne. Wechabiterne have atter begyndt paa deres Streiserier. Den største Deel af Arabien og Syrien er i Gjæring; saa det seer heelt maadeligt ud med den gamle Mahomeds Sønner. Den gamle Ali-Pascha holder sig endnu i Janina. Paschaen af Skutari foretager sig intet imod ham. Ynglingen Haled-Effendi er den ene almægtige Minister i Portens Statsraad; efter hans Pibe maa alle dandse; men han er opblæst, stivfindet, fantisk, grusom og gjerrig. - Alle de udenlandske Ministre have eenstemmig ladet Porten betyde, at den i Et og Alt maatte føje sig efter Rusland, da han i modsat Fald ikke kunde vente nogen Understøttelse af de udenlandske Magter.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-12-14
Adskilligt. J Neapel er udkommen en: "Natur= og Folke=Ret, efter den apostoliske Stols Mening.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-12-14
Alle Efterretninger fra Jrland omtale den der herskende Rov- og Mordsyge som værre end nogensinde før. Oprørshøvdingen Kong Rock har 20,000 Landstrygere under sin Commando, og truer med dem alle Told og Politiebetjente og Tiendetagere. En Forpagter, som havde kastet nogle af sine Huusmænd ud, fik Huset afbrændt over Hovedet paa sig, sin Kone og 7 Børn, og blev selv skudt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-12-14
Da Paven har faaet 2 Fregatter til Foræring fra Kongen af Spanien (?) har nogle unge Mænd ønsket, at besætte dem, for at krydse mod Christendommens Fiender men Hs. Hellighed som er syggelig i denne Tid, har svaret: de unge Krigere maatte tæmme deres Mod, indtil hele Christenheden griber til Vaaben mod de Vantroende; og saa faae de længe at bie! Man venter Grev Bertrand til Rom.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-12-14
J Bryssel og Bologne er saa mange forgjældede Engelskmænd, at man kalder Gjældsfængslet paa sidstnævnte Sted. Hotel d'Angleterre.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-12-14
J Paris er opstaaet et Selskab for at fremme Selvmord; det skal bestaae af 12 Medlemmer, af hvilke En hvert Aar skal efter Lodtrækning tage Livet af sig i de Andres Nærværelse,
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-12-14
J flere russiske Provindser ere Kornpriserne stegne, formedelst den ved hyppigt Regnveir mislykkede Høst.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-12-14
Forleden gjordes i Paris Forsøg paa at jage Menigheden ud af St. Stephanskirken, ved den afskyelige Lugt af opløst Svovellever; da Luften var renset igjen, anmærkede Præsten: at dette var just et Beviis paa de apostoliske Arbeiders Fremskridt, at Religionens Fiender maatte tage Tilflugten til slige Midler, der endog ere for lave for selve Fanden.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-12-14
Natten imellem den 19 og 20 Novbr. blev en Kjøbmand ved Perlachberg overfaldet, saaret og frarøvet 200 Fl. Forbryderen er paagreben, tilligemed adskillige andre gemene Tingester og Kieltringer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-12-14
Natten imellem den 9 og 10 November rasede en frygtelig Orkan paa St. Barthelem. Nogle store Huse i Gustavia bleve omstyrtede, hvoriblandt Auctionsbygningen og Methodistkirken, saavelsom 3040 Negerhytter. J Havnen forliste over 11 americanske, nogle smaa indenlandske og engelske Fartøier og over 30 Mennesker satte Livet Fra Tanger berettes, at Krigen imellem Soliman og hans Brodersøn er endnu i fuld Gang. Den 22 October ophævede Soliman Beleiringen og holdt med 1000 Md. et høitideligt Jndtog i Tanger. Bonapartes sidste Øieblikke.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-12-14
Af en Skrivelse fra Sir John Monckouse, Esq. Officier paa den Kongelige Engelske Flaade. St. Helena den 16de Mai 1821.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-12-14
Napoleon Bonapartes Død havde man allerede i en saa lang Tid ventet, at ingen forundrede sig derover paa St. Helena, da den indtraf. Det var falden i min Lod at betragte ham meere i Nærheden end mange Jndvaanere paa Øen, hvis Stand og Anseelse skulde fortrinligen have aabnet dem Adgang til Longtvood; men Bonaparte var overordentlig i alle Ting, og jeg maae meere tilskrive hans Characteers Besynderlighed, end nogen anden Bevæggrund, den Forekommenhed, hvormed han modtog mig. Allerede i lang Tid stod han i den Tanke, at han var angrebet af et indvortes Onde, som truede ham med en nær forestaaende Død. Han talte ofte derom; men ingen var tilbøielig til at have samme Mening som han, og man forklarede hvad han desangaaende sagde, som Virkningen af en ubeskjæftiget Jndbildningskrafts Uorden, der søger en Adspredelse i de mindste Ting og gjerne vil frembringe en Effect. – Nogle Maaneder før sin Død fordrev han sin Tid med at grave i sin Have. Han arbeidede derved ofte med en saa overdreven Jver, at han var nær ved at falde om af Mathed, naar man forestillede ham, at hans Helbred kunde lide ved et saa overdrevent Arbeide, svarede han: Neil Nei, det kan vel fremskynde min Dødstime; men ikke skade min Helbred; thi den er uden Redning forloren. Han skrev ikke saameget, som man har formodet. Hvad hans Memoirer angaaer, saa er jeg i den Henseende meget vantroe; og uagtet alt det, hvad de Personer, som vare i Nærheden af ham, have derover fortalt, saa tvivler jeg dog paa at han nogen finde har begyndt derpaa. Jeg har engang hørt ham svare General Bertrand, som bad ham meget om, at han dog skulde arbeide derpaa: Det er under min Værdighed at skrive mit Levnets Historie, ligesom Alexander bor jeg have en Qvintus Curtius, som betjener sig af mit Navn, for at bringe sin egen Historie til Efterslægten; desuden er mine Handlinger tilstrækkelige for min Berømmelse. – Faa Uger førend hans Sygdom blev alvorlig gav han Slip paa sit tilbageholdende Væsen og blev næsten samliair med alle Mennesker. Han havde altid gjort meget af Bertrand; men jeg troer ikke, at han elskede ham. Eengang sagde han, da De frivillig ledsagede mig søgte De Deres egen Berømmelse; De har villet gjøre Deres Navn udødeligt, og lade Dem sammenligne med Virgils troe Achates. Dersom det ikke havde været Deres Bevæggrund, saa havde De gjort Reisen til Europa med Las Cases. Hvorfor er Deikke ogsaa gaaet derhen, Fordi det ikke behagede mig, svarede Bertrand. Jkke Deres Ophold paa St. Helene mishager mig, svarede Bonaparte i en streng Tone; men Deres Nærværelse i dette Øieblik. Bertrand stod og fra Bordet, bukkede og gik bort. – Bonaparte forstod, som Keiser at forskaffe sig Lydighed, selv der, hvor han ikke havde den mindste politiske Magt; og fra Gouerneuren over Øen indtil den tjenstgjørende Capitain har jeg ikke seet nogen, som, naar han nærmede sig ham, har forsømt at iagttage den udvortes Ærefrygt, som man skylder en Fornemmere.