JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1795-04-03
Directionen for det Konge octroyerede Danske asiatiske Compagnie, bekiendtgjør herved, at Onsdagen den 22 Licitation over diverse Materiatier og Vahre, saasom : Artil, bliver udi Compagniets Huus paa Christianshavn holden Pommerske Fyrre-Bielker, Norske Allinger, Dantziger Fyrre Planker, Rigaiske Meste-Træer, Dito Spirer, Vestervig Bræder, Fragbræder, Norske fiirskaarne Bræder eller Last dehler, Birke Haandspiger, Fege-Planker, barkede Huder, Finsk Tiære, Bourdeaux Harpix, Terpentin, Fiint Krudt Tælle Lys, Rigsisk Hamp, Hollandsk eller Kiöbenhavns Seylaux, Kiöbenhavns eller Petersborger Dito, Flamsk Linned, Ravning, Polsk eller Sække Lærred, Flagdug, Spansk Salt, fiint Salt, Baandjern, baarde Skibs-Pröd, Viin-Edike Byg, store Skotske Steenkull, smaae Dito, Böge-Brænde, röget Korn-Flesk, Smör, kyensk eller Langelands, Kiøltorede Svegryn, dito Banke-Byg, Svedsker, Fransk Brændeviin eller Rom, Kiöbenhavns Korn-Brændeviin. Eud videre til Cargeisen: Engelsk Klumpelye, Skibs-Ankere, Stang, Jern, nyt Kobder i Svenske myntede Plader, Petersborger Seyldug, Ravn dug, Flamsk Linned, Pompelæder, Fransk Brændeviin, Petersborger Hamp, og Finsk Tiære. Thi ville de Lysthavende og til bemelte Tid og Sted indfinde de Conditionerne tilligemed Vahrenes Qvantitet skal vorde bekiendtgjort.
Berlingske Tidende, 1795-04-03
Deres Kongel. Majests. virkelig Cancellieraad og Sorenskriver i Sundhorlehn. Her udi Bergstaden er for nogen Tid siden ved Dør en afgaaet: 1) Hutmand ved Sølvværket Jørgen Rasmussen, som skal have efterladt sig Sødskende i Danmark hvor han var født, men deres Navne eller Opholdsteder vides ikke. 2) Jomfrue Anne Maria Sølversted, skal ligeledes være født i Danmark, men vides ikke hvem hendes Arvinger ere, og da af disse Afdødes Efterladenskaber som strax ved offentlig Auction er alven bortsolgt, erfares Stervboernes Utilstrækkelige til at bekostrordentlige Proclamata, saa bliver bemelte Afdødes efterladte Arvinger, Debi og Creditorer herved med 12 Ugers Varsel 3de Gang udi de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser og ChristianiaJntelligentsblade, indkaldede for at indkomme med det fornødne, saavel deres Arveret angaaende som deres Tilgodehavende eller Fordrende, til mig som Skifteforvalter, Kongsberg, den 13de Martii 1795. F. Rested.
Berlingske Tidende, 1795-04-03
Efter høi Øvrigheds Tilladelse og Vedkommendes Forlangende, bliver i Bergen i Norge førstkommende 13de April Formiddag Kl. 10, udi Herberget Altona følgende Priis=Skibe med deres Jnventarium ved offentlig Auction bortsolgte: Den holl. Hukkert Annes Antomus kaldet, stor 60 hollandske Læster, af Eegetræe bygget, 10 Aar gammel. En Embder=Smakke le Vren Elske kaldet, 100 Tons stor, af Egetræe bygget, 2 Aar gammel.
Berlingske Tidende, 1795-04-03
En Engelsk Brig Efters Rettie kaldet, 150 Tons stor, bygget af Ege og Fyrretræe, 6 Aar gammel.
Berlingske Tidende, 1795-04-03
Ved Proclama som er læst i Kiøbenhavns Hof= og StadsRet den 2den og i Siellands Landsting den 4de Martii 1795. ere alle de som maatte have noget at fordre udi afgangne Fru Mette Christine Moths Stervboe, indkaldede med 12 Ugers Varsel at møde udi Kiøbenhavns Hof= og Stads=Rets SkifteCommission, for at anmelde og bevise deres Fordringer; ligeledes ere og indkaldede med lovlig Varsel den Afdødes Arvinger, for at anmelde og bevise deres Arveret, samt at iagttage deres Tarv under Skiftet.
Berlingske Tidende, 1795-04-03
Ved Proclama, som er læst i Kiøbenhavns Hof= og StadsRet den 2den og ved Siellands Landsting den 4de Martii 1795. ere alle de som maatte have noget at fordre udi afgangne Bog linder Enke Helene Liebes Stervboe, indkaldede med 12 Ugers Varsel at møde udi Kiøbenhavns Hof= og Stads=Rets SkifteCommission, for at anmelde og bevise deres Fordringer; ligeledes ere og inekaldede med lovlig Varsel den Afdødes Arvinger for at anmelde og bevise deres Arveret, samt at iagttage deres Tarv under Skiftet.
Berlingske Tidende, 1795-04-03
(5806) Ved Proclama, læst i Siellandsfars Landsting, den 4de Martii sidstleden og i Hof og Stads Retten den 9de Dito, ere Creditorerne udi afdøde Grovbrødbager Mads Pedersens og ligeledes afdøde Hustrue Anne Thidemans felleds Stervboe, indkaldede med 12 Ugers Varsel, at melde sig med deres Fordringer i Hof= og Stads=Rettens SkifteCommission; ligesaa ere og de Afdødes Arvinger indkaldede til samme Tid og Sted at legitimere deres Arveret, (1/32) Ved Proclama, som er læst i Hof og Stads=Retten den 23de Februarii og i Siellands Landsting den 4de Martii dette Aar, ere Creditorerne efter afg. Revisor ved det Kongel. Lotto, Emanuel Balling og hans forhen afdøde Hustrue Mette Marie Enghaven, indkaldede med Tolv Ugers Varsel, at møde i Hof og Stads Rettens Skifte=Commission, for atanmelde og beviisliggjøre deres Fordringer; saa ere og de Afdødes Arvinger indkaldede inden sen i Loven bestemte Tid for at legitimere deres Arve Ret og iagttage deres Tarv under Skiltet.
Berlingske Tidende, 1795-04-03
3382) Ved Proclama, som er læst udi Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret den 2den og i Siellands Landsting den 4de Martii 1795 ere alle de, som maatte have noget at fordre udi afgangne Ober Styrman Unders Ohmsen, der haver fahret med Skibene Mette Margarethe og Fregatten vor Hemmert, hans Stervboe indkaldede med 12 Ugers Varsel, at møde udi Kiøbenhavns Hof= og Stads=Rets Skifte=Commission, for at anmelde og bevise deres Fordringer: ligeledes ere og indkaldede med lovlig Varsel den Afdødes Arvinger, for at anmelde og bevise deres Arve=Ret, samt at lagttage deres Tarv under Skiftet.
Berlingske Tidende, 1795-04-03
(12) Ved Proclama, som er læst i Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret den 2den og i Siellands Landsting den 4de Martii 1795, ere gunde, som maatte have noget at fordre udi afgangne Baadsmand Ole Johansen Bakke, der haver faret men det Østersøiske Compagnies Skib, Hertug Ferdinand, huus Stervboe, indkaldes med 12 Ugers Varsel at mode udi Kiøbenhavns Hof= og Stads=Rets Skifte Commission for at anmelde og bevise deres Fordringer; ligeledes ere og inkalde de med lovlig Varsel den Afdødes Arvinger for at anmelde deres Arveret, samt iagttage deres Tarv under Skiftet.
Berlingske Tidende, 1795-04-03
Ved Proclama, som er læst i Kiøbenhavns Hof= og satte, Stats=Ret den 2den og i Siellands Landsting den 3de Martii 179, ere alle de, som maatte have noget at fordre udi afgiforrige Skibs apitain Terke. Bendsen Rønnes Stervboe, indkald de med 12 Ugers Varsel at møde udi Kiøbenhavns Hof og Stads=Rets Skifte=Commission, for at anmelde og bevise deres Fordringer; ligeledes ere og in kaldede med lovlig Varsel, den Afdødes Broderion Tirkel Hansen Snedkersvend, som ved den Afdødes opretted og allernaadigst confirmeret Testamente, med store er indsat til Arvinger, for at anmelde og bevise deres Arveret, samt at lagttage deres Tarv under Skiftet.
Berlingske Tidende, 1795-04-03
(5063) Ved Proclama, som er læst i Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret den 2den og i Siellands Landsting den 4de Martii 1795, ere alle de, som maatte have noget at fordre udi Jens Hansens og Hustrue Elisabeth Sørensdatters Separationsboe, indkaldede med 12 Ugers Varsel at møde ud Kiøbenhavns Hof og Stads=Rets Skifte=Commission, for at anmelde og bevise deres Fordringer.
Berlingske Tidende, 1795-04-03
De som maatte have noget at fordre udi Stervboerne efter følgende: (758 Anden Tømmermand Christopher Olsen, 7619 Baadsmandsmath Andreas Borch, 7713 Matros Christian Høyberg, 15 dito Ole Johansen, 16 dito Søren Christensen Flinch, 17 dito Hans Olsen Beenfeldt, 18 dito Peter Torgrussen, 19 dito Erich Nielsen Busch, 20 dito Johan Fridrich Christian Malling, 2. Johan Pedersen Halling, 22 Johan David Pedersen, som alle have fahret med det Østersøiske Compagnies Skib Hertug Ferrigand, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, at møde udi Kiøbenhavns Hof= og Stads Rets Skifte=Commission for at anmelde og bevise deres Fordringer; ligeledes indkaldes med lovlig Varsel de Afdødes Arvinger, for at anmelde og bevise deres Arveret, samt at iagttage deres Tarv under Skiftet. De som maatte have noget at fordre udi Stervboerne efter følgelse: 7846) Matros Mads Poulsen, 45 Bødker Jørgen Larsen, som haver faret med Skibet Margarethe & Elisabeth, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, at møde udi Kiøbenhavns Hof og Stads=Rets Skifte=Commission, for at anmelde og bevise deres Fordringer: ligeledes indkaldes med lovlig Varsel de Afdødes Arvinger, for at anmelde og bevise deres Arve=Ret, samt at iagttage deres Tarv under Skiftet.
Berlingske Tidende, 1795-04-03
1 De som maatte have noget at fordre udi afg. Baadsmandsmath Andreas Meyers Stervboe, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, at møde udi Kiøbenhavns Hof= og Stads=Rets Skifte=Commission, for at anmelde og bevise deres Fordringer; ligeledes indkaldes med lovlig Va sel den Afdødes Arvinger for at anmelde og bevise deres Arv Ret, samt at iagttage deres Tarv under Stiftet. De som maatte have noget at fordre udi Stervboerne i ter følgende: (7646) Matros Rasmus Larson, 47 dito Johan Henrich Johannesen, som haver faret med Skibet de fire Søstre, indkaldes herved me 12 Ugers Varsel at møde udi Kiøbenhavns Hof= og Stad Rets Skifte=Commission, for at anmelde og bevise der Fordringer; ligeledes indkaldes med lovlig Varsel de Ad des Arvinger, for at anmelde og bevise deres Arve=Ret, saa at iagttage deres Tarv under Skiftet. De som maatte have noget at fordre udi Stervboerne er ter følgende: (7768) Jungmand Wolfgang Sigusmundus Friis, 9 Tømmermand Niels Hansen Klinge, og 10 dito Poul Olsen Lynge; som alle have sa et med Skibet Trovianerne, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel at møde udi Kiøbenhavns Hof= og StadsRets Skifte=Commission, for at anmelde og bevise deres Fordringer; ligeledes indkaldes med lovlig Varsel de Afdødes Arvinger, for at anmelde og bevise deres Arveret, samt at iagt ge deres Tarv under Skiftet. (7843) De som maatte have noget at fordre udi afgangne Skibs Bødkermester Ernst August Tideman, der haver faret med Skibet von Hemmert, hans Stervboe, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, at møde udi Kiøbenhavns Hof= og Stads=Rets Skifte=Commission, for at anmelde og bevise deres Fordringer; ligeledes indkaldes med lovlig Varsel den Afdødes Arvinger, for at anmelde og bevise deres Arve=Ret, samt at lagttage deres Tarv under Skiftet. (5885) De som maatte have noget at fordre udi afgangne Matros af 1ste Division 7de Comp. No. 54. Johan Gotlib Bendix's Stervboe, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, at møde udi Kiøbenhavns Hof= og Stade Rets Skifte=Commission, for at anmelde og bevise deres Fordringer ligeledes indkaldes med lovlig Varsel den Afdødes Arvinger forat anmelde og bevise deres Arveret, samt at lagttage deres Tarv under Skiftet. de Herrer Jnteressentere udi det Kongelige Kiøbenhavnske T Classe=Lotterie, som ey endnu have fornyet deres Lodsedler til 2den Classe, ombedes herved desangaaende at indfinde dem hos vedkommende Collecteurer i Tide, inden 8te Dage for Trækningen, som foretages den 13de April. Jmidlertid er endnu disse Dage nogle saa Lodder saavel hos Collecteurerne som hos mig at bekomme a 3 Rdlr. Stk. N. Collin, Kongel. Lotterier inspecteur.
Berlingske Tidende, 1795-04-03
Tos Brødrene Berling i Pilestræde ere, foruden endeel andre følgende Bøger til Kiøbs for hossatte Priser: Nachers Religions Artikler 6 Mk. Deelincourts en troende Siels forret imod Dødens Stræk 4 Mk. 8 Sk. Joseph Jødiste Histor, oversat af Andreas Reversen, 3 Dele, 4 Rdlr. 3 Mk. Luther Christendom, ved Martinum Statium 4 Mk. 8 Sk. Dudtendelige Lærdom og gode Gierninger og Sæder 1 Rdlr. 8 mk. Lægen at D. Unger, 14 Dele, 8 Rdlr. Tillæg til samme der. J. A. Unzers medicinse Haandbog 1 Rdlr. Fordyces Konditener for unge Fruentimmer, Deele, Mk. 8 Sk. Der indkildte Syge, en Comoedie, i Mk. Stedmoderen, en Comoedie af P. T. Wandal, 1 Mk. Mohren, en Comoedie, 12 Sk.
Berlingske Tidende, 1795-04-06
Amsterdam, den 25de Februarii. (Slutningen af de provisoriske Repræsentanteres Proclamation i No. 27)."Skrækkesystemmet, som nu ganske er forviist den franske Republik kan i de Lande, som vi beboe, intet Øieblik blive taalt, uden ganske at ødelægge os. Vor politiske Constitution, vor locale Beliggenhed, vore Handels Forhold, ere alt for svage til at kunne udholde igientagne Scener af Grusomheder og afvexlende Statsrystelser. - Kaster Eders Øine, Borgere, paa Finantsernes Tilstand i eders Fædreneland og eders Stad. Vil ikke en handeldrivende Nations største Jver og største Anstrængelse være nødvendig, for igien at fylde det ganske udtømmede Skatkammer, Men, hvorledes kan denne Jver, denne Anstrængelse bestaae med et Skrækkesystem, Nei, Kun en Art af Skræk kunne vil taale ved denne Revolution; nemlig Skræk for dem som torde have den ondskabsfulde Forvovenhed, at foretage det ringeste imod denne Revolution. En stræng Straf for saadanne bliver desto billigere, jo høimodigere og ædlere vor Opførsel er i Henseende til det forbigangne. - "Man begaaer en stor Vildfarelse, Borgere, naar man vil sammenligne Frankriges Omstændigheder under deres Revolution med vores. Det var i Frankrige ikke Havngierrighed over Forbrydelserne under den gamle Regiering, som sammesteds har frembragt igientagne afskyelige Scener. Det var en voldsom Modstand mod Revolutionen selv, som gjorde en proportioneret Modvirkning nødvendig, for at dæmpe alle Sammensværgelser. Men, hvilken Modstand, Borgere, haver at vente i vort Fædreneland, naar en viis Administration vil betrygge denne Revolution, Er den Lær om Frihed og Lighed ikke saa elskværdig, at den snart skal trænge ind i alle Hierter med umodstaaelig Kraft, Vil ikke alle Forførte vende tilbage fra deres Vildfarelse? Man vise dog i Gierningen, at et velindrettet democratisk Gouvernement er ikke allene mueligt, men endog overeenstemmende med den menneskelige Naturs Værdighed; saa vil denne Tingenes Ordning snart ved et almindeligt bifald blive oprettet paa de fasteste Grundvolde. Man giendrive i Gierningen de Bedragerier, som man paa en skammelig Maade har udspredt iblant Folket, og snart skal dette Folk foragte sine Forførere. Bagtalelsen afskildrer Læren om Frihed og Lighed, som den umiddelbare Kilde til Uordener, og som en Grav for Religionen; men hvorhen skal nu Bagtalelse tage sin Tilflugt, da enhver Borger har Sikkerhed for sin Person og sin Eiendom, og da Dørene til Kirkerne staae aabne for enhver, for i samme at kunne tilbede vor fælles Fader, paa en Maade, som Samvittighedens Stemme foreskriver enhver. - "Disse talende Virkninger af en viis Politik, er det, som kunne og maae giøre denne Revolution varig.
Berlingske Tidende, 1795-04-06
Alle politiske Uenigheder, alle Revolutioner, som have havt Sted i denne Republik, siden dens Stiftelse, forsvinde for den nærværende Revolution. Det var kuns Stridigheder, imellem Cabale og Cabale, mellem Ondskabsfulde og Ondskabsfulde, og sokket spilte derved ingen Rolle, eller dets Rolle var - at det blev bedraget. Nu er det Folkets store Sag selv, paa hvilken vi arbeide, og paa hvilken J alle maa arbeide, Nu er det ingen Cabale der triumpherer, det er Nationen selv, som seirer; det er nu ikke nogle Despoters Lykke, men hele Nationens Lykke, som man nu maa have for Øine. Lader os altsaa, Borgere, bestandig betragte vor Revolution fra denne store Synspunkt, lader os give samme en saadan Forfatning, at man snart i denne Republik forgiæves maa søge efter Spor af politiske Uenigheder. Vore hidtil havte Beherskeres Exempel maa tiene os til nyttig Lærdom, for at undgaae deres Feil. Naar de, ved deres Forfølgelser have været Aarsag til, at Fængslerne i vort Fædreneland have skreget og Hævn; at de forviste Batavers Klageraab blev hørt i alle Verdens Vraaer, saa lader os sætte vor Roes deri, at vi overbevise hele Europa om, at det bataviske Folk - og ikke en Cabale - nu triumpherer, at Friheds og Ligheds Sagen, og ikke Havnens og Forstyrrelsens Mand er seirende, og at en sund Politik regierer, for paa den ene Side at række vildfarende Brødre broderlige Hænder, og ikke for at bringe dem til Fortvivlelse, og paa den anden Side for at holde Retfærdighedens Sværd i Veiret, bereedt til at ramme den første Forræder, der for Eftertiden vil understaae sig, at sætte sig imod Folkets Frihed, og Souverainitet." - Disse, Borgere, ere vore Grundsætninger, som have foraarsaget den Opførsel, som af os en bleven brugt. Dette er Reglen for vor Fremgangsmaade Vi holde for, at en urokkelig Anhængenhed ved dette System, er det eneste Middel til at fuldende vor Revolution, og endelig, til at indrette en vedvarende Boelig paa den bataviske Grund for den almindelige Nationallykke.
Berlingske Tidende, 1795-04-06
Livorno, den 13de Martii. I Dag Morges er der forefaldet en hidsig Træfning imellem den franske og engelske Flaade, hvilken varede fra om Morgenen Kl. 7 indtil Kl. 2 om Eftermiddagen, og kunde tydelig sees fra det herværende Fyrtaarn. Udfaldet paa denne Træfning er endnu ikke bekiendt, saasom Gouvernementet ikke tillod nogen at komme op paa Fyrtaarnet, og Rapporten fra dets Officianter holdes hemmelig.
Berlingske Tidende, 1795-04-06
Jtalien, den 14de Martii. Den 1ste afseilede den franske Flaade fra Toulon. 200 Transportskibe med Landingstropper bleve tilbage indtil videre Ordre. Bemeldte franske Flaade bestaaer af 16 Linieskibe, 9 Fregatter og nogle Tartaner &c., tilsammen af 27 Skibe.
Berlingske Tidende, 1795-04-06
Da Admiral Horham fik Efterretning om, at den var løbet ud, afseilede han den 9de i største Hast fra Livorno med den engelske Flaade, som bestaaer af 13 Linieskibe, 5 Fregatten og 1 Brander, til hvilke 1 neapolitansk Linieskib og 2 Fregatter ere stødte. Efter Beretning af en Skipper, som den 11te er ankommen fra Corfica til Livorno, var det engeiske Linieskib Berwick paa 74 Kanoner den 6te afseilet fra St. Fiorenzo for at forene sig med den engelske Flaade i Livorno; men den følgende Morgen stødte det omtrent 18 italienske Mile fra Capo Corso paa den franske Flaade. To store franske Fregatter indhentede det. Det kom til en heftig Træfning, den ene af de franske Fregatter mistede sine Master, og den anden blev meget beskadiget; men da 4 franske Linieskibe kom dem til Hielp, saae Berwick sig endelig nødt til at overgive sig, efterat det var bleven meget beskadiget. - Efter en anden fra Livorno ankommen Skippers Beretning, vare den engelske og franske Flaade den 10de kun 20 italienske Mile fra hverandre. Den første skal allerede have giver Signal til at giøre Jagt paa den sidste, saa man nu hvert Øiebliventer Efterretning om et Søeslag imellem begge Flaaderne. E. Sk. Fra Livorno bliver allerede meldt, at man fra Fyrtaarnet sammestæds har seet et Søeslag, som varede fra om Morgenen Kl. 7 til om Eftermiddagen Kl. 2, og var endda ikke afgjort. Bekræftelse og nærmere Efterretninger ventes.
Berlingske Tidende, 1795-04-06
Paris, den 14de Martii. Boisse d'Anglas holdte i Forgaars en Tale i Conventen, i hvilken han gik løs paa den Daarlighed, at forlange en almindelig Lighed. Alle Borgere, sagde han, ere hinanden lige i Rettigheder, men ikke i Talenter, Dyder og Formue. Lighed i Formue skulde foraarsage Statens Ruin, og opvække en Krig imellem Fattige og Rige. Vi have allerede derom en skrækkelig Erfaring ved Tildragelserne i Lyon, Nantes og Marseille. Herpaa forlangte han en evig Fred imellem Eiere og Daglønnere, imellem Rige og Fattige. Dernæst foreslog han, at arrestere alle dem, som mundtlig eller skrivtlig vilde forlange en Konge, og endelig en Adresse til Folket, for at oplyse det og Revolutionens ægte Grundsætninger. Legendre sagde herpaa, at den beste Adresse til Folket var, om viglemte vort gamle Had. Naar vi ere enige i Conventen, saa vil og Folket blive det. Fra Brussel bliver meldt, et Fienden ved Nederthinen giøre store Bevægelser. Vor Generaler føie derimod Anstalter til at tilintetgiøre de Alliertes Hensigter. De ved Rhinens Oversvømmelse fordærvede Batterier ere igien oprettede, Vort Jnfanterie, som cantonerte ved Mastricht, Lüttic&c., har faaet Ordre at marchere til Rhinen; Cavalleriet skal ligeledes holde sig færdig paa første Vink. Sambre= og Maas=Armeens Hovedqvarteer bliver forflyttet fra Crefeld til Cölln. Alle disse Anstalter bevise, at det 4de Feldtogs Aabning ikke er meget langt borte.
Berlingske Tidende, 1795-04-06
London, den 17de Martii. J Jrland seer det endnu meget uroligt ud. Efter den sidste Hoftidende er vel den nye Vicekonge Grev Camden bleven confirmeret af Kongen, og Hr. Thomas Pelham til hans Geheimeraad, og de skulle med det første afreise; men GrevFitzwilliam, som ved nok en befaling er kaldt tilbage, har derved, at han ikke ganske har handlet efter den brittiske Regierings Sind, men vel været det irlandske Folkepartie hengiven, gjort sig der saa meget elsket, at man har halv forgudet ham og vil ikke lade ham reise bort. Der skal over 20000 Mennesker have forenet sig i dette Øiemeed, og alle Tilgange til Slottet blive bevogtede. J det hele Land blive holdte Forsamlinger som paa den brittiske Regierings Bekostning ophøie Grev Fitzwilliams Opførsel til Himmelen. Men uden Tvivl vil dog Ministerialpartier seille, og Grev Fitzwilliam komme tilbage med det første. Den Kongelige Storkammerherre har offentlig bekiendtgjort: at Prindsen af Wallis Formæling med Princesse Caroline af Brunsvig, skal blive fuldbyrdet i det Kongelige Capelle i St. James, og at alle Pairs og deres Gemalinder, Sønner og Døttre, Geheimeraader, Biskopper. Riddere og udenlandske Gesandtere tilligemed deres Gemalinder, skulle være tilstæde derved paa den Tid, som nærmere skal blive bekiendtgjort. Ridderne skulle møde i deres Ordensdragt, og ingen befinde sig i Processionen, undtagende Personer, som høre til den Kongelige Families Ledsagning og Opvartning. Der blive fønde store Anstalter til den Kongelige Bruds Modtagelse; det nysgierrige Publikums Opmærksomhed er overordentlig spændt.
Berlingske Tidende, 1795-04-06
London, den 20de Martii. Man siger, at Prindsen af Wallies Formæling skal blive fuldbyrdet i det kongel. Hofkapelle, selvsamme Aften paa den Dag, som Hs. kongel. Høihed ankommer. Carlton=Palaiet er fuldkommen sat i Stand til Hendes Modtagelse. Hvert af Prindsens Domestikers Liberie, som kun ellers kom paa 50 Pd. Sterl., koster nu 100 Pd. Sterl. Prindsens Gield stallet beløbe sig til mere, end man har troet; nogle sige over 1 Million Pd. Sterl.; men der er ingen Tvivl om, at jo Parlementet vil, paa en for Tronarvingen passende Maade, sørge for dens Betaling og for hans tilkommende Huus Stat.
Berlingske Tidende, 1795-04-06
Arvestalholderen med sin Familie bivaaner nu hver Søndag Gudstienesten i Hampton=Court, men gandske hemmelig, og saaledes, at alle nysgierrige Tilskuere blive ved en aparte befaling udelukte. - J Mandags ankom en hollandsk Commissair igien til Harwich med videre Jnstruxer, som angaa Udleveringen af de i Engeland tilbageholdte hollandske Krigs- og Koffardieskibe. - Et spansk Postskib fra Corunna, som for 3 Dage siden kom til Falmouth, bringer Efterretning om en Trefning imellem Spanierne og de Franske i Roussillon, i hvilken de sidste skulle være slagne og have mistet 20 Kanoner, 1800 Fangne og 1000 Mand Døde. Den spanske General Grev d'Urutia blev forstærket af et Corps Frivillige fra Catalonien. J Barcellona troede man, at Fienden skulde være bleven fordreven fra alle sidst indtagne Poster. Den nyeste Hoftidende i Madrid taler med megen Moderation omden nu værende franske Regiering, og roser endog det nærværende lemfældige Partie. - Den 17de er Admiral Colpoysmed en Escadre af 5 Linieskibe og 3 Fregatter gaaet under Seil fra Plymouth til Canalen paa et Krydstog. - Til Bermuda er et fransk Skib bleven bragt op som havde for 25000 Pd. Sterl. i rede Penge om Bord. Overhovedet skal over 25 Millioner rede Penge være afsendte af Frankrig til America, til at kiøbe Levnetsmidler &c. for. - Vore Blade anføre, at Banken i Amsterdam er nu saa got som hanqveret; thi, omendskiønt den har Sikkerhed nok, saa befinde sig dog nu ikke en Skilling i rede Penge deri. Denne Omstændighed er høist gunstig for Banken i Engeland, som nu ved sine rede Skatte byder over Crediten i den hele Verden. - Det bekræftes, at de Franske have indtaget Cap Tiburon paa St. Domingo. - Ved Øen St. Thomas i Vestindien ligge allene 10 franske Kapere. - De forskiællige Leire, som blive oprettede ved vore Kyster, skuste bestaae af 150000 Mand.