Adresseavis for Børn, 1780-06-07
Avis. Aargang. Onsdagen. den 7. Junii. Børn. Skjødesløs bør ikke Junkeren være. Gjemme hans Sager, det gjør hannem Ære. Om Lettroenhed. Lettroenhed, kjere Børn, er saadan sædvanlig Feyl, som den Alder, i hvilken J nu ere, staaer meget blottet for. Naar man vil lykkelig undgaae denne Feyl, saa maae man kunne bruge sin Forstand ret, saa at man er i Stand til at fælde rigtige Domme, og behørig adskille det Sande fra det Falske. Saadan en øvet Dømmekraft kan vist nok ikke ventes i Børneaarene; thi Forstanden udvikler sig først efterhaanden, og med Aarene lærer man at tænke bedre og anderledes, Men Børneaarene maae dog allerede være en Forberedelse til Ungdoms-Aarene. J maae troe mig, J kjere Børn, at der er næsten intet, der meere styrter den bedste unge Person i Fordervelse, end Lettroenhed. Følger derfor mit Raad, og lærer at tænke rigtigt om alle Ting, som forekomme eder; det er: Søger at gjøre eder, saa vidt mueligt er, et rigtigt Begreb om enhver Ting. Betragter nøye alt det, som J faae at see. Der maae ikke noget undgaae eders Øyesyn. Værer opmerksomme paa det, som J læse, og høre at andre. Værer lærrelystende, og spørger flittigt de Ældre om alle de Ting, som J ikke kjende. Eders Forældre og Lærere maae fornemmelig være de som J skal have fuldkommen Tillid til. Til dem skal J først henvende eder med eders lærelystende Spørgsmaale. Men de kunne selv heller ikke give eder tilstrekkelig Oplysning om alle Ting. Det er eder derfor heller ingen Skam, at spørge andre forstandige Folk, som er ringere end J. J Haugen, skal Urtegaardsmanden være eders Lærer. Han maae lære eder at kjende de forskjellige Slags Træer, Vexter, Blomster o. d. 1. J Landhuusholdingen skal J lade eder undervise af en eller anden klog Forvalter. J maae selv besøge Professionisternes og Haandverksfolkenes Verksteder. Kobberstykker, og Tegninger ere gode; men det er dog langt bedre at betragte Tingene selv. Herved forskaffe Jeders Hukommelse og Bedømmelses Kraft den bedste Næring, og faae derved et fortreffeligt Middel imod Lettroenhed. Thi naar nogen vil vove at give eder urigtige Begreber om visse Ting, for derved at bedrage og firere eder, saa kan J holde saadan en for en Bedrager eller for en Uvidende, naar i har selv en rigtig Kundskab om Sagen eller Tingene. Dette bliver efterhaanden bekjendt, og saa undseer man sig ved, at sætte Prøve paa eder, i Henseende til eders Lettroenhed. Men J har endda en langt større Fordeel, om J følge mit Raad 179 Avis thi naar man siden engang i eders Ungdoms favre Aar vil sætte eders Lettroenhed paa Prøve i saadanne Sager, som angaae eders virkelige Lykke og Vel, saa har J allerede i eders Barndoms Aar lært at vænne eder til, nøye at prøve og rigtig at bedømme alle Ting. Derved ville J lykkelig kunne undgaae mange Farer, Udskeyelser og Forførelser. Disse Midler, som jeg har raadet eder imod Let troenhed, ere gode; men aldrig maae dette Raad forlede eder til den farlige Stolthed, at J nu ere sterke nok. Ney, denne Tanke er den første Anledning til at kunne falde i denne Feyl. J maa endnu stedse sætte en vis Mistroe til eder selv, og fornemmelig anbefale eder til ham, som allene har Hjerterne og sammes Bøyelse i sin Magt, det er: J maae ikke forsømme eller forglemme at bede til Gud, og tilbede ham allen Nyeheder.