JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-01-24
Jndenlandske Efterretninger. Hs. Majestæt Kongen har, under 11te d. M., behaget allernaadigst at resolvere: 1) at alle autoriserede Læger, Medier og Chirurger, som practisere i Danmark og Norge, for saavidt de ikke ere Embedsmænd, skulle af det kongelige Sundheds-Collegium i Kjøbenhavn opfordres til, at dorumentere deres lovlige Licentium og at angive deres Opholdsteder, og at den samme Pligt skal paaligge de subalterne militaire Chirurger, der have erholdt Dispensation for at tage den befalede Examen; 2) at det skal paaligge alle autoriserede Læger, som en ufravigelig Regel, at sætte deres Navn og Characteer under enhver Recept, som af dem udstedes, samt at de Amanuenser, der practisere under en autoriseret Læges Opsyn, tillige skulle, under deres Navn, paa Recepten anføre, hos hvem de ere Amanuensis; 3) at der skal forfattes en trykt alphabetisk Fortegnelse over alle autoriserede Læger og disses Amannenser, og at denne aarligen skal completteres med de nye examinerede Candidater fra Læreanstalterne; 4) at denne Fortegnelse skal tilstilles ethvert Apothek i Kjøbenhavn og stedse der forefindes, og at den uden for Kjøbenhavn skal tilsendes Stifts- og Landphysici, som igien have at underrette samtlige Apothekere i deres District om Antallet og Navnene paa de autoriserede Læger, som i Districtet eller i Nærheden af Samme opholde sig, og ere berettigede til at foreskrive Lægemidler til de Syge; 5) at det skal være forbudt Apothekerne i Kjøbenhavn, at udsælge Midlein efter andre Recepter end saadanne, der ere udstedte af dem, hvis Navne findes paa Fortegnelsen, samt at Apothekerne uden for Kjøbenhavn ei heller maae udsælge Midlein uden efter Recepter, der ere udstedte af dem, hvis Navne ere blevne opgivne af de vedkommende Stifts- og Landphysici; 6) at den Apotheker eller andre Vedkommende, som overtræder disse befalinger, skal idømmes en passende Mulct efter Sagens Omstændigheder; 7) at den Fortegnelse over antoriserede Læger, som bør forefindes paa ethvert Apothek i Kjøbenhavn, skal være forsynet med et Tillæg, paa hvilket de der practiserende Læger have at tegne deres Navne og Caracteer i alphabetisk Orden, samt 8) at det skal paaligge alle Amannenser hos practiserende Læger, at tage Examen efter 2 eller i det høieste 3 Aars Forløb fra den Tid de ere antagne som Amannenser. hvilken allerhøieste Resolution ved Placat fra det danske Cancellie, under 17de d. M., er bekjendtgjort.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-01-24
Man fortæller, at det Engelske Mandskab, som blev gjort til Krigsfanger paa den ved Bornholm strandede Brig Fama, var yderst rørt over den ligesaa menneskelige som uventede Behandling, der udvistes imod samme under dets Ophold i Dannemark. For at udtrykke deres Taknemmelighed saa godt som de formaaede, skulle disse Personer ved deres Transport igjennem Kjøbenhavn have bedet Kudsken at holde nogle Minuter ved Charlottenborg Slot, hvor de svingede Hattene og raabte 3 Gange Hurra, i den Tanke, at Hs. Maj. Kongen residerede der. Udentvivl ville de ikke glemme at fortælle deres Landsmænd den Danske Regjerings Ædelmodighed, hvormed Britternes Adfærd imod de fangne Danske Søemænd gjør en saa paafaldende Contrast.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-01-24
J Sverrig skal Dyrtiden have tiltaget betydeligen i de seneste Tider. Man vil vide, at en Tønde Rug betales med 18 a 20 Rdlr., og at en deel af Livets Fornødenheder næsten ikke ere at faae for Penge. Paa Brændeviin skal der især være aldeles Mangel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-01-24
Da det hedder, at Finske Bugten er tillagt, saa kan man maaskee med det første vente vigtige Efterretninger fra Krigstheatret i Finland, dersom den Russiske Armee, saaledes som det er sandsynligt, benytter sig af Øieblikkets Omstændigheder, for at forfølge de Fordele, som den allerede har have imod de Svenske.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-01-24
J den Kielske Litteratur-Tidende kan man snart vente en Gjendrivelse af den ligesaa usandfærdige som skammelige Skildring over Kjøbenhavns Bombardement og de Danske, som findes i den 6te Deel af de berygtede vertrante Briese aber die innern Verhaltnitze am Preussischen Hofe &c. Man veed, at denne Bogs Forfatter, efter den Preussiske Regjerings Befaling, nyligen er bleven arresteret.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-01-24
J Januar Heftet af Dr. O. Wolffs Kom nal findes nogle Dagerempler af Griffenfelds huuslige Udgivter, uddragne af hans egenhændigen vidi merte daglige Udgivtsbog, som findes i det Kongl. Cancelliearchiv. De ere fra Aarene 1672-1674, og vise, hvor nøiagtigen denne store Statsmand, endog var i sin Huusbestyrelse. Man seer aabenbar, at han bekymrede sig mere om Huusholdningen, end nu til Dags mangen en Madmøder. Alting hvad der blev kjøbt til Kjøkkenet og Huusholdningen, lige fra et Lammehoved indtil en Snørerem for Frøken Charlotte, findes her nøiagtig optegnet. Priserne paa Livets Fornødenheder vare den Gang, som man let indseer, meget tillige. Et Pd. Oxekjød kostede 4 s., en Tønde Øl 4 Mk., et Par Kyllinger 14 s., en Snees Æg 8 s., en Tønde Byg 7 Mk., en Bedefjerding 1 Mk. 12 s., en Tønde Æbler 7 Mk., en Høne 18 s., en Fjerding Smør 4 Rdlr. 1 Mk., en Favn Brænde 2 Rdlr., et Lispund Hvedemeel, 4 Mk. - Et Par Sko til Hs. Exc. 3 Mk. 4 s. Adskillige andre Ting vare forholdsviis allerede den Gang dyre. Saaledes kostede et Pund TopSukker 22 s. og et Pund Sirup 12 s. J Griffenfelds Huus brugtes allerede Caffe, thi under Sept. 1672 findes anført: Cassefad og Caffe potte 2 Mk. 4 s. Under Nov. s. A. nævnes Drabanter, som havde faaet 2 Rdlr., formodentlig i Drikkepenge, fordi de have været med at udblæse Herredagen. At der endog i fornemme Huse ikke forbrugtes saa meget Viin, som man omstunder bruger i mange Privathuse, sees deraf, at en Viincapperregning fra d. 27 Jan, til d. 29 Junii kun beløb sig til 23 Rdlr. 2 Mk.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-01-24
Den 5 Julii lader det til, at der har været Gjestebud, og paa den Dag medgik: en Kalve fjerding til Steg 1 Rdlr., nok en Forfjerding 1 Rdlr., 10 Pd. Groffenbrad 1 Mk. 14 s., 3 Par Duer a 13 s., 2 Mk. 7 s., 3 efjerdinger a 1 Mk. 4 s., 3 Mk. 12 s., en - 4 s., Lammetælg 4 s., Spenat 12 s., er og Laktuke 6 s., Persiller 4 s., Ærter 12 s., Jordbær 1 Mk., Sukkerbrød 3 Mk., 3 Gjedder 2 Mk., 20 Karudser 3 Mk., Krebs 3 Mk. 8 s., 1/2 Pot. Rosenvand 10 s., Bakkelser 1 Mk., Sylt-Lemon 6 s., en Muskat 2 Mk., Brød 2 Mk. 8 s. Stikkelsbær 9 s. Mælk 12 s. 6 Par Kyllinger 3 Mk. 12 s. Mere behøvedes ikke til et Tractement hos en Greve paa de Tider.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-01-24
Breve fra Fladstrand melde, at den Engelske Fyrfregat, som laae stationeret der, er afseilet for omtrent fjorten Dage siden, efter at den havde taget adskillige Danske og Norske Skibe. Førend den afseilede affyrede den adskillige Skud paa Diget. Man kunde gaae 1 1/2 Miil ud paa Jsen og sinede 20 Skibe.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-01-24
Det ny Regulativ, der istedet for det høist uhensigtsmæssigere ældre fra 1793, er foreslaaet den Franske reformeerte Kirke af dens Forstander, Hr. Pastor Mourier, skulde, i Følge to Anbefalingsskrivelser fra det Kongel. Danske Cancellie circulere blandt Menighedens Familier til nærmere Overveielse. Jmidlertid bestyres Gudstjenesten med samme Orden og Opbyggelse som hidtil af Hr. Pastor Mourier, og det synes ikke nødvendigt, at ile alt for meget med Valget af en Hielpepræst, saafremt iøvrigt en saadan skulde være fornøden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-01-24
Hr. Monod, forhen anden Præst ved den reformeerte Kirke i Kjøbenhavn, skulde d. 1 Jan. d. A. indsættes til Præst ved den Calvinske Kirke i Paris, hvor han med sin Familie var ankommen d. 1 Dec. f. A.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-01-24
Udenlandske Efterretninger. Paris den 29 December. Bomulden fra Bahia og Maragnan er stegen 1 Fr. i Prisen. Campecheholt gjelder 1775 a 180 Franker pr. 100 Kilogramm. Caracas Jndigo af bedste Sort 56 3 60 Franker, Dito ordinair 50 a 54 Fr. Bourdeaux den 20 December. Det herværende Handelshuus La Clotte Hamargne har erklæret sig insolvent for omtrent 1,500,000 Franker.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-01-24
Riga den 28 December. Den indtrufne stærke Frost lader formode at mange af de her liggende Skibe, der ere bestemte til endnu for Seiladsens Standsning at afgaae herfra med Ladninger, ei ville komme i Søen. Da Forbudet mod Udførsel af Kornvarer endnu vedvarer, skeer der for nærværende Tid en kun ringe Omsætning af bemeldte Artikler. Pisa den 10 December. J. Mands Minde har Vinteren aldrig været saa stræng, som i Aar.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-01-24
Vi har ei allene en overordentlig stærk Frost, men og en saa stor Mængde Snee, at den endog ligger 6 Fod høi her i Staden. Markerne og de omliggende Bjerge ere aldeles bedækkede med Snee. Arno-Floden er allerede belagt med Jis.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-01-24
Naturforskeren Michand er ankommen fra sin Reise i det Jndre af de forenede Stater til Paris. Han har medbragt mange nyttige eller sjeldne Frø arter, hvormed den derværende botaniske Have snart vil blive forskjønnet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-01-24
(Af Moniteuren.) London, d. 2 Dec. J Følge Efterretninger fra Cadix af 4 Nov. er Prinds Leopold af Neapel afreist paa et Engelsk Krigskib fra Gibralter til Sicilien. - Af 3 Dec. Man forsikkrer, at det sydlige Spanske America har vægret sig ved at erkjende Joseph Bonaparte, Ferdinand eller den høieste Junta, og have erklæret sig uafhængige. - Gen. Requelme, som er bleven saaret i Begyndelsen af en Action, er død paa Overfarten fra St. Ander til Corunna. - Af 6 Dec. Da de fornemste Kjøbmænd i Cite have taget den blottede Tilstand af de patriotiske Armeer og deres Bundsforvandte i Spanien i Overveielse, saa have de besluttet, at levere samme af de Engelske Manufacturer de nødvendigste Gjenstande. Der skal med det første holdes en Forsamling angaaende denne Gjenstand i Cite. Monit. Anm. Vi have allerede en Mængde Uniformer, Patrontasker, Flinter, Krudtkar og Munition af hvert Slags, som Engellænderne have medbragt. De første Herrer Kjøbmænd og de med dem forbundne fornemme Personer vilde gjøre Armeen en stor Glæde, dersom de vilde sende mere. Leverancerne ere skjønne, og Forbudet mod Engelske Varer strækker sig ikke didhen. – Breve fra Armeen under Gen. Baird ere fulde af Klager over Mangel paa Levnedsmidler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-01-24
Moniteuren leverer under Artikelen London d. 23 Nov. følgende Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-01-24
Prinds Leopold skal ufortøvet afreise fra Gibralter til Palermo. Han var for 2 Maaneder den kommen til Spanien i den Overbeviisning, at Spanierne, under deres Konges Fangenskab ville være skinsyge over at have en Prinds af Blodet i Spidsen for Regentskabet; men de have handlet langt klogere ved at danne Provindsialjuntaer af den øverste Junta.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-01-24
Efterretninger fra Salamanka af 12 Nov. sige, at Spaniernes Armee bestaaer af 511,779 M.; nemlig Navarras og Biscaias Armee 195,000 M.; Cataloniens Armee 94,670, Engelske Tropper 40,000; Tropper, som vare færdige at gaae i Feldten ved Aarets Udgang: 329,779, Reserve 182,000, ialt 841,549.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-01-24
Moniteurens Anmærkning. Engellænderne synes at have Spanske Armee som Banknoter. Mill. koste dem intet. Men ogsaa i de Dage, hvor de Franske Tropper gik i Feldten, har man fundet Regningen af 800,000 M. formindsket til 30,000 og disse 30,000 har man endnu ingen steds kunne finde. Men naar end Engelland Finance-Afgjørelse maatte komme, ville alle dets Millioner ikke være andet end Papirstrimler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-01-24
Af 26 Nov.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-01-24
Udtog af et Brev fra en Officier i Sir David Bards Armee. Min Mening om den Umuelighed, hvori de Spanske Recruteringer befinder sig, til at udholde de Franske Troppers Angreb, har fuldkommen stadfæstet sig. Vi høre intet uden Nederlag. Det er meget overordentligt, at S. John Moores Armee er nødt til, at marchere i Smaadetachementer og at den omkommer af Sult, medens de Franske rykke frem med Stormskridt, og ikke synes at lide Mangel. Engellænderne ere meget taalmodige, men de ere hjemme alt for vante til Livets Beqvemmeligheder, til at gjøre et Feldttog i dette Land, uden at lide meget. De Franske kunne bedre taale Mangel end vi, og desuden har deres Regjering været langt forsigtigere i at sørge for alle Fornødenheder. - Monit. Anm. Man kunde tilføie, at sætte nogle tusinde Mand i Land er ikke at sætte en Armee i Land; Rustvogne, Bagagevogne, Sygevogne og saa mange andre Ting høre dertil som nødvendige Elementer og udkræve, at fordobble Transporternes Tal tre Gange. Jøvrigt er Konsten at kunne ernære sig i alle Lande en Deel af Krigskonsten.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-01-24
(Jndsendt.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-01-24
Jndbydelse til Rigernes Præster. Da undertegnede have besluttet at udgive en ganske fuldstændig Dansk Ordbog, som skal indeholde ikke allene alle de Ord, som ere brugelige i Skrivter, men ogsaa de, som ikkun bruges i daglig Tale, og det efter alle Egnes forskjellige Mundart og Udtale, og vi ligesaalidet kunne, som ville paatage os det uhyre Arbeide, selv at samle Materialierne til saa vidtløftigt et Værk, saa indbyde vi D. V. til at forsyne os med de fornødne Materialier og det paa følgende meget billige Vilkaar. 1) Bidragene tilsendes os tydeligt og vel skrevne portofrie, med den Kongel. Ager eller Ridepost. 2) Honorariet tilfalder os ganske uddeelt, da vi ikke allene skulle aabne alle de indkommende Breve, og gjennemlæse dem, men vi endog skulle sætte Ordene i alphabetisk Orden, tilføie vore vist nok høist nødvendige Anmærkninger og selv besørge Correcturen. 3) Æren ville vi derimod deele med D. Bydr. dog saaledes, at vi aldeles ikke nævne Nogen, som har tilsendt os brugbare Bidrag, men ikkun i Almindelighed i Fortalen erindre, at nogle faa af deres Stand have nydt den Ære, at være Samlere for os af de raae Materialier.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-01-24
J et eller et andet offentlig Blad ville vi til desto større Hæder og Ære for vore flittigste og kyndigste Medhielpere anføre nogle af de og tilsendte, brugbare Ord, og derhos høitideligen forkynde, at langt fra ikke alle Præster have havt Duelighed til at gaae os til Haande. Fremdeles love vi, offentlig at giengielde Deres Flid og Omhyggelighed for os, med lystige og morsomme Historier om den Præst, der maatte fremsætte noget upassende Ord – og skulde der end fattes Anledning til sligt, saa skal et lystige Hoved iblandt os vist udtænke noget og fortælle det, som Jndfald af en Præst, hvilken vi dog naturligviis ikke kunne nævne, paa det man hverken skal controllere Sandheden af vort Foregivende, ei heller fritage nogen geistlig Mand, fra at kunne have været den, der havde givet Anledning til Fortællingen. Kort sagt: Dersom Deres Vydr. ville, ved den natlige Lampe, arbeide for os, og skrive ret meget, saa ville vil udgive det, som vort Arbeide, og endda bevise Dem al den Ære, som Præster nogensinde tør vente eller fordre hos Folk af vores Tænkemaade. Endelig saa gjentage vi høitideligen den Forpligtelse, ikke at navngive Nogen, om han endog fornærmede os, da det ikke kan være vor Agt at haane enkelt Mand, men ikkun Standen, hvori han er, og Embedet, han beklæder, efterdi ikkun hans Jndflydelse hos menig Mand ved dette sidste forringes, hans Levebrød derimod bliver temmelig ubeskaaret. A. Honorio. B. Superbo. F. P. Chrioso. St. V. Vulpecula. P. S. Da vi, for at gjøre det lidt tydeligere end som skeet er i Dagbladet No. 10 for inder. A., kun ile med at bekjendtgjøre vor patriotiske Hensigt, førend det endnu er bestemt, hvor vi ville aabne vort Comtoir, saa forbeholde vi os nærmere at opgive vor Addresse. Saa behagelig en Anledning for Præsteskabet til at gavne det Offentlige, kunde vi ei tillade os at lade være de Herrer Geistlige ubekjendt, indtil vi fik ordnet vor Samlingsplads. - Mueligt at mangen virksom Mand allerede kunde samle nogle Ark, inden vi, for Dagens Anliggender, faae Tid til at organisere os.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-01-24
Rettelser paa første Side i forrige No 1ste Pille, Lin. 12: af fjerde Frederiks Haand læs: af femte Christians Haand, 2den Pille, Lin 6 : dens læst dets.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-01-28
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Hoskov kassen. a. Sjette Aargang. No. 32. Udgivet og forlagt af J. Werfel, trykt i Kjøbenhavn, hos P. H. Höeckes Enke. Løverdagen den 28 Januarii, 1809. Saga om Nor og hans Æt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-01-28
Med et Kvad til mit Fædreland den 28 Jan. 1809. Jorden byder hver haand Holle fra Hverdagens Syssel, Vinteren driver os ind, Trindkomkring Amen og sanker; Ret er at lytte til Sagn, Sagn om de fremfarne Tider. Saa lytted Fædre i Nord. Nordboer, lytter til mig. Jeg vil en Sag fortælle Medens i Skjoldungens Han Holdes den herlige Fest. Saa er sagt af saankyndige Mænd, at i meget gammel Tid, end for Asamænd indkom i Nord, da var en Kæmpe af Gudernes Æt, rig og mægtig og dertil begavet med allehaande Kløgt, men mest med den, som Spaaklogt heder, og som af al en først at nævne; thi vel er det Noget, at kende Tiden, som han nu er, og end Mere, ret at vide, hvordan hun været haver, men Mester, det at se og forstaa, hvad hun skal vorde. No var Kæmpens Navn, og ham fødtes tvende Sønner, hed En Noreg, og Gautur den Anden, men kun een Datter aatte han, og er hun nævnet Dang. Han skiftede Nordurlande udi tvende Parter, og fik Noreg den Part, som efter ham er nævnet Norrige, og er det et haardt Land, og fuldt med Elv og Fjelde, men dog faaert i sin Maade, og rigt paa Malm og Stene. Dana fik de Øer, som svømme udi Østersaltet, lystelige at bygge paa, med Korn, med Eg og Bøg og med blommede Enge, saa fik hun og Jotland og Alt hvad som Mænd nævne Danmark. Gautur fik Gautland, som nu nævnes Svithjod, og er det sandt at sige, at ligerviis som han byggede mellem baade Sødskende, saa havde og hans Odel i mange Maader Ligning med Begges, aldenskund han ligesom kunde række den ene Haand til sin Broder paa det høie Field, og den anden til Søsteren i Dal Saa var Landeskifte, men et kommer Gantur med ved denne Sag. Saa er det sagt, at Nor skulde aldrig dø men der han ældedes, drog han til det grønne Godheim, at være med Guderne, og før han drog did, da tog han til sig alle sine Børn, og gav dennem kostelige Raad, bød dem leve endrægtelig tilhobe og varede dem af deres Skade, om de ei vilde gøre derefter. Saa tog han og Noreg og Dan til Enetale hos sig, og sagde dem forud, at der vilde komme megen Ufred mellem de Sødskende, men at de dog, som Ret var, skulde enes paa det Sidste. Som han var vel øvet i Skialdskab, da kvad han for dennem om at deres Landes Leilighed, og hvorledes de bedst kunde hielpe og tjene hinanden, og var det et langt Kvæde, det Jngen nuomtide ved at sjunge fuldelig, dog Mænd sige for Sanden, at en Part var saa, som end kvædes i Normal hiint gamle: Malmet vorser Dybt i Fjelde, Kornet vokser Høit paa Sletten.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-01-28
Odin skifted. Hvi han skifted Saa, det vide Taaber ikke; Mon J veed det: Jorden bærer Hør, men Faaret Uld paa Heden. Deri Datter, Klæd dig, Smyk dig Med din Broders Maard og Sobel! Staa i Nord, som Nordens Mod. Kag ei Silke, Tag ei Smykker, Tag et Perter, Som dig Sakslands. Som dig Vallands Sønner byde! Naar de beile, Naar de byde: Skuffes du Sakslands Døttre, Vallands Døttre, Vil dig lokke Søn, til Leslen; Høit i Bægret Bruser Eddren Sødt de kvæde: Der er Kraften, Tro dem ei.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-01-28
Elven fraader Ud af Fjeldet, Der er Kraften. Øs af Elven, Ved din Søster. Øl at brvage. Mjød at blande, Staa som Nordens Son i Nord! Og end kvad han: Norner styre, Aser aarke. Vaner vide. Tro paa Norner! Blot til Aser! Ved til Vaner, Saa har forne Skialde kvædet. Saa sige gamle Mænd, de som bedst mindes Fædres Frasagn, at Nor mælde, og er det vel troligt det var udi denne Mening, dog det et var saa læmpet med Rimskave og anden Konst, thi det vid Alle som nogen Kløgt eie, at ret Skialdskab er at agte som Asamænds Skænk til dem som bo i Norderlande, saa som Odin siger i Havamal: Gunlod paa gyldne Stol har mig skænket. Drik af den dyre Mjød. Og endLettøbte Vædske Vel har jeg nydt, Skialdskabet vokser Frem nu paa Jord. Nu er det at sige, at i mange Aldre ihukommede Børnene vel deres Faders Ord, og, som det pleier at ske, at de som mest gøre efter de Gamles og Kløgtiges Raad, dem gange og alle Ting bedst tilhaande, saa bleve og de Sødskende stærke og mandelige og deres Ætmænd spredtes vide om Lande, og Jngen mægtede at modstaa dem, der som de fore frem. Men som de Sødskende ældedes, saa argedes de, og troede paa deres egen Styrke og tyktes sig klogere at være end dens Fader, thi sloge de hans Tale mestendeels hen i Veir og Vind.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-01-28
Nu er Normat kvædet Og fremtalt er Sagnet, Gavnlig for Askurs Æt, Jkke for Jetters. Vel ham, som kvad! Vel ham, som kan Han nyde som nemmed Vel dem som hørte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-01-28
Det herlige svinder i løbende Tid, En Konning uddrog med saa faaer en Skare, Han agted at kæmpe saa syndig en Strid, Dog hellige Banner for Hæren de bare. Ei længer det værged om Kæmper fra Nord De sjunke, de segned paa blodige Jord Det Banner var svundet, man aldrig det fandt, Fra Riddernes Bryst da og Korset forsvandt, Og nygted til Snekken paa Havet. Tregange skjulte sig Seklet i Tid. Britter uddroge, saa talrig en Skare Røvede Korset i syndige Strid, Venskabets Banner til Skændsel de bare, Dannemarks Brøde udsonedes brat, Tabt var for evig hin herlige Skat, Dog sig de Riddere, mandige, stærke, Reiste med Korsets det hellige Mærke, Rørte af Sværdet i Frederiks Haand Skialden, hvis Øie er fængslet i Nord Som ikkun mægter om Norden at kvæde, Som, naar han skuer et Oldtidens Syn Skandser og stierer, beruset af Glæde, Stirker paa Kord og paa løftede Sværd. Herlige Minder om Heltenes Færd, Sværdet nedsynker paa Dannemands Skulder, Vier til Daad og til Sværdenes Bulder, Ridderen stander for Nordurlands Drot. Noreg og Danal i Skjoldungens Hal Rinde nu Festens ophøiede Timer. Nærmere træde J Nordurlands Drot! Skuer i Korset det genfødte Banner! Vover at bryde det festlige Stille! Sværger for Guds og hans Salvedes Aasyn. Dem og hinanden i Liv og i Død Trolig at elske og trolig at tjene, Korset at følge og Korset at bære. Aldrig at glemme J stamme fra Nor!! Nik. Fred. Sev. Grundtvig. Sang paa Dannerkongens Fødselsdag den 28de Januar 1809. Sat i Musik af Hr. H. F. Scheel, og stungen efter Talen paa Sorøe Academies øverste Høresal. Hvor Kraft og Diærvhed bygge Paa Fieldets høie Hald, Hvor Mod og Troskab trygge Fandt Ly i lave Dal, Hvor Havet tæt ombælter. Den blomsterklædte Strand, Hvor Bølgen vildt sig vælter Mod Klippers stolte Land Der sad fra Arilds Dage Et herligt Broderfolk, Saa dybt i Tid tilbage. Dets Navn er Friheds Tolk, Og da paa hele Jorden. Dens Skygge selv forsvandt, Den end i gamle Norden, Saa tryg en Bolig fandt. Der længe fra den hvilke J Fredens milde Skiød, Men rolig selv den smile. Da nys til Kamp det lød; Thi paa det gamle Sæde, Som gik i Arv fra Skjold, Til Dannerfolkets Glæde. Der sad en Konning holdEn fredsel Drot, han under hos Folket Fredens RoMen ægget Han forkynder Sig arvet Manddom tro. Med erken Arm Han hæver Det gode, danske Sværd; For ingen Vold Han hæver Juliig Vaabenfærd. Thi aldrig Nordens Sønner. J Hiders haarde Leg Som blodigt Helten lønne Den gamle Hæder sveg Og derfor styrer rolig J Fred og Friderik, Den Drot sit Folk, saa trolig maa lad Som mandig i sin Jd ak os. Ja i det gamle Rig Han er hver Borgers Trøst, J Fredriks hele Rig Hans Navn er alles LystOg Tiderne, som rinde J Fred, i Vaabendands, Omstraale skal Hans Minde Med Evighedens Glands. til Dig paa Fædres Kongesæde. Vor elske Fredrik, Danmarks Glæde! Dit Nordens Haab, Og Du, som gode Konger lønner, Hør, o Alfader, Folkets Bønner, Dets Jubelraab, Dør Chr. Molbech.