JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-06-10
Det hedder, at Keiseren af Rusland vil søge at mægle Fred imellem Preussen og Sverrig. Der arbeides i denne Tid meget paa at forskiønne Petersborg. Der avanceres dagligen med Børsens Bygning og den ny Granitkays Anlæg. J den store Newkiske Perspectiv bygges en Jernbro.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-06-10
Committeen for de Brandlidte i Gothenborg, har nu aflagt offentlig Regnskab for de indkomne Bidrag til Understøttelse for samme. Den hele indkomne Sum var 31,567 Rdlr. - Under Titel af Gothenborgs Brandhjelpscommitees Protocoller, Handlinger og Regnskaber for 1804 hav Committeen ladet Alt hvad der angaaer denne Sags Forhandling samle og indbinde i en Bog Den har leveret Magistraten den, med Begjering, at den maatte gjemmes i Stadsarchivet, og der altid ligge aaben for enhver, som vil eftersee den.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-06-10
Om Keiser Napoleons daglige Bolig og Levemaade fortæller en reisende Tydsker følgende: Værelser Keiserparret beboer i Tuillerierne ere, paa enkelte Meubler nær, endnu i Fortidens gammeldags Smag. Forgemakket udmærket stort med en collosalsk Ovn. J Dagligstuen bestaaer det hele Ameublement af Tapeter fra Gobelinsmanufacturens tidligere Alder, en gammeldags Comode med et stort Borduhr, Sopha og Lænestole i samme Smag, og nogle Skriveborde, behængte med grønt Tøi. J Plafonden seer man en Pallas, paa hvis Hjelm der i Revolutionstiden er malet en Nationalkokarde. J det Keiserlige Sovekammer hersker ligeledes en gammeldags Smag. Sengen staaer paa det flade Gulv, uden Forhøining, under en firkantet Himmel, med hvide Netteldugs Gardiner. Det eneste Nye i Værelset er et dybt Sølvvaskebækken, stort nok til deri at neddyppe og bade hele Hovedet, hvilket Keiseren gjør hver Morgen. Ved Siden af Sovekammeret er Keiserens Cabinet, hvor han altid er allene. J Midten deraf staaer et Mahogony Skriverbord, som kan forstørres ved Udtrækninger, og er en Geburtsdagsforæring af Keiserinden. De øvrige Borde og Boghylder ere af ganske simpel Form. Paa et Sidebord ligge en Mængde Bøger optaarnede paa hinanden, ligesom de ere lagte ud af Haanden. Under Skrivebordet er udbredt en Bjørnehud Ved Siden af dette er igjen et andet Værelse, behængt med Landkort, paa hvilke Keiseren stikker sine Armeers forskjellige Stillinger med Knappenaale, der ere couburte paa Hovederne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-06-10
De Foræringer, som den Tyrkiske Minister i Paris har medbragt, skulle ialt være 100,000 Pigstre værdt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-06-10
J de i Gaar ankomne Engelske Tidender, som gaae til den 30 Maji, findes vidtløftige Parlaments Debatter angaaende Marquis WelleslyMr. Paul anklagede ham for Majestætsforbrydelse, og slet Embedsførelse. Han leverer en heel Skildring af Naboben af Ond og hans anseelige Stat. Onde, sagde han, er en Landstrækning af Bengalen, der er lige saa stor som Engelland og Wales; Luknow, Hovedstaden, er saa stor som London og Westminster. Landets Befolkning udgjør omtrent 6 Mill. Naboben er en meget anseelig Souverain. Hans Armee bestaaer af 30,000 Fodfolk og 15,000 Heste, foruden en pragtfuld Sulte af Folk og Elephanter. J det Hele hersker her den største østerlandske Pragt. Onde havde, førend Wellesly begyndte sine Plyndringer, Manufacturer i Overflødighed. - J Aaret 1787, da Cornmallis var Gouverneur, blev der sluttet en Tractat med denne Stat, efter hvilken den forpligtede sig at betale det Engelske Compagnie aarligen 600,000 Pund St. J. Aaret 1797, paastod Compagniet, at de Udgivter, der udkrævedes til at forsvare Nabobens Territoir, vare stegne saa meget, og nu forpligtede han sig ved en ny Tractat, at betale det aarligen 950,000 Pund St. - Mr. Paul talde med megen Strenghed mod Wellesly, og skildrede hans Opførsel mod Naboben af Onde, som han endog næsten skal have gjort til Fange i hans egen Residence, med meget mørke Farver, Mr. W. Keene indvendte herimod, at man ikke maa betragte en Jndiansk Første med samme Øine som Kongen af Sardinien, hvis Lande guaranteres ham, for at vedligeholde den politiske Ligevægt i Europa, at der i Jndien derimod ikke gives nogen anden Magt end Sværdets a. - Hr. For var af andre Tanker, og paastod, at Tractater bør holdes, med hvem de end sluttes &c.J Engelske Aviser paastaaes, at Hannover nu maa betale 25,000 Rdlr. mere om Maaneden, end den Gang de Franske besad Churførstendommet, fordi Preussen skal have paataget sig at betale de Penge, som de Franske skylde Hansestæderne. Til Triest er der gaaet Ordre, ikke længere at spærre de Østerrigske Havne for Russiske og Engelske Skibe, da Tvistigheden angaaende Cattard nu er bilagt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-06-10
J Menageriet i Schönbrun findes en Han=Tiger, fra Bengalen, som sædvanlig fodres med raat Kjød af slagtede Dyr, og kun, naar hans sædvanlige Øiensygdom paakommer ham, giver man ham levende unge Dyr, for at curere ham med varmt Blod. For nogle Uger siden havde man kastet en Tævehund hen for ham; Hundens bestemte Morder laae just med Forlabberne paa Hovedet, og slikkede derfor hans daarlige Øine. Heri fandt Tigeren saa stort Velbehag, at den glemte sin Blodtørstighed, og besvarede denne Tjeneste med aabenbare Kjertegn; ved Hundens gjentagne Slikken blev Tigeren cureret inden nogle faa Dage. Nu leve begge disse Dyr paa en meget fortrolig Fod sammen, og Tigeren synes fornemmelig at bevidne sin Velgjører sin Taknemmelighed ved ikke at røre det mindste af den Føde, som begges Opvarter bringer dem, førend Hunden, har mættet sig med de bedste Skykker deraf, ja Tigerens Skaansel og den gjensidige Venskabelighed er saa stor, at Hundens groveste Skjemt kun besvares af Tigeren med Smigrerier.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-06-10
Hollands Skjebne er nu afgjort. Prinds Louis udnævnes til dets Regent, som det hedder med 2 Mill. Gylden aarlige Jndkomster. Der er i Statsraadet gjort et Udkast til den ny Constitution, som er sendt til Paris, og hvis Puncter blandt andet ere, at Kronen bliver arvelig i den mandlige Linie, at den qvindlige udelukkes for bestandig at Enkedronningen er Gouvernante for den mindreaarige Konge, at i Mangel af en mandlig Arving den Franske Keiser udnævner en Konge af det Napoleonske Huus, eller en indfødt Borger. Kronen faaer en Foræring af ubevægelige Eiendomme, der indbringe 1/2 Mill.; Haag bliver Residenen. Der ansættes ingen andre Embedsmænd end Jndfødte; dog undtages Hofetaten, som tildeels kan bestaae af Udlændinger. Sprog, Religion og Sæder vedblive imidlertid dog Kongen har i det Hele samme Magt som Raadspensionairen; ogsaa i Henseende til Embedsbesættelser. Det lovgivende Corps bestaaer af 38 Medlemmer, hvoraf Departementet Holland leverer 17, det har en fast Præsident. De nuværende Medlemmer af de Høimægtige vedblive, og de manglende udnævnes af Kongen efter en Liste, som Lovgivningsforsamlingen og Departemental-Regjeringen gjør Udkast til. Statsraadet bestaaer af 8 Medlemmer; foruden disse skulle Statsministerne have Sæde i samme. Statsgielden erkjendes og guaranteres. Jmellem Holland, og Frankrige sluttes en Handelstractat. - Raadspensionairen Schimmelpenninck har man tilbudet Præsidentpladsen i de Høimægtiges Forsamling, med en aarlig Jndkomst af 40,000 Gylden, men han har ikke villet modtage den. – Saaledes forsvinder atter een af Europas ældste Republiker.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-06-10
De oprindelige Bataver, som den egentlig er opkaldt efter, vare en Tydsk Folkestamme, som var bekjendt for sin udmærkede store Tapperhed, og beboede det nuværende Geldern, Utrecht og Holland. Batavernes Øe er berømt i den ældre Historie, og omtrent 70 Aar efter Christi Fødsel angrebe og overvandt de endog Romerne, som de stode i Forbund med. Omtrent midt i det 3die Aarhundrede nedsatte Frankerne sig paa denne Øe, og undertvang de samtlige Nederlande, Ved det Frankiske Riges Deling imellem Ludvig den Stores Sønner bleve Nederlandene deelte imellem Ludvig den Tydske og Keiser Lothar. J hos det 8de Aarhundrede bleve de lagte til Tydskland, J det 14de og 15de kom den største Deel af den under Hertugerne af Burgund. Carl den Femte, Husets Arving, bragte de nederlandske Provindser, under sit Herredømme; men hans Søn, Philip den Andens Grusomheder og Religionsforfølgelser gave Anledning til, at de 7 Provindser for nede sig, og med Eftertryk forsvarede deres Rentigheder. De valgte en Prinds af Oranien, af Huset Nassau, til deres Overhoved. Under den Franske Revolution blev det erobret af Franskmændene, under General Pichegru, og forsynet med en ny Statsforfatning. Næst Hollands Forvandling til et Kongerige er Cardinal Fesch's Udnævnelse til Churerkekantslerens Coadjutor og Efterfølger et af de mærkværdigste Særsyn paa Europas politiske Himmel. Ærkekantslerens Statsminister, Grev af Albini, har i en egen Skrivelse til Krigsdictaturen anført de Grunde, hvorfor hans Herre ikke kunde tøve længere med at vælge sig denne Efterfølger. De fornemste ere, at han, al anvendt Umage naa tet, ikke har kunne faae den Tydsk Catholske Kirke indrettet efter Rigs=Fundamentalloven, ja at han ikke engang har kunne constituere sit eget Metropolitan=Capitel, og at han nu er 63 Aar gammel, da derimod den Efterfølger, han har kaaret, besidder Aands- og Legemstyrke, personlig Anseelse, og heller ikke mangler mægtig Understøttelse til, at hielpe ham at forsvare sine lovlige Rettigheder og Churstatens Vedvaren. Cardinal Fesch, hvis Forfædre desuden allerede i det 15de og 16de Aarhundrede have udmærket sig i offentlige Tydske Embeder, er 43 Aar gammel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-06-10
Et lidet Skib, som var afseilet fra Corsica, blev nylig taget af en Engelsk Fregat, og Besætningen, som bestod af 9 Mand, sendt i en Chaloupe til Livorno. Underveis gjorde de 9 Fanger Opstand; der opkom en heftig Kamp imellem dem og deres Ledsagere, een af Engelskmændene blev dræbt, og de øvrige førte af de seirende Fanger til Livorno. D. 14de f. M. ankom en anden Chaloupe fra den Engelske Fregat, som Parlamentair og tilbagefordrede den første Chaloupe. Udfaldet er ubekjendt, men man befrygter, at det kan have ubehagelige Følger for Livorno's Neutralitet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-06-14
Løverdagen den 14 Junii, 1806. Blinde. Reppe gives der nogen Sands, hvis Mangel sætter Mennesket i en bedrøveligere Forfatning end Synet. Hvad kan tænkes skrækkeligere end at vandre i et evigt Mørke? Den Blinde er levende død; hele Naturen og alle dens Skjønheder ere tabte for ham, intet kan adsprede hans Sorg, intet medlidende Øie trøste ham. Dobbelt ulykkelig er han, naar han tilforn har kunnet see, hver Gjenstand han da hører tale om, erindrer ham med Smerte om hans store Tab.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-06-14
Vor Regjering har tænkt paa at formilde de ulykkelige Døvstummes Kaar, men de Blinde have hidtil undgaaet dens Opmærksomhed. De overlades ganske til deres egen Skjebne, hvor høiligen de end fortjente vor Medlidenhed. Hvor meget burde man ikke ønske, at der maatte blive oprettet et eget Jnstitut for denne Classe af vore ulykkelige Medmennesker, Saavel i Hovedstaden som paa Landet findes der nok af dem. Mange have mistet Synet i Børnekopperne Paa Landet vandre de for det meste omkring som Tiggere, og kun saare sjelden har nogen af dem lært at spille paa et Jnstrument. Dyrehaugen indfinde hvert Aar i det mindste tre, fire blinde Tiggere sig, og midt i Tumlen af de vildeste Forlystelser seer man disse levende Døde, disse sørgelige billeder paa menneskelig Elendighed. Paris have saadanne Ulykkelige fundet en sand Fader i den ædle Hauy, som med utrættelig Jver bestræbte sig for, nogenlunde at formilde deres Forfatning. Han opfandt endog et nyt Trykkerie for Blinde. Indretningen er simpel, let og skjøn, og man har endog seet et Maanedskrivt udgaae fra dette Trykkerie. Følelsen er her de Blindes tryggeste Veileder. Mange af dem har Hauy endog lært at spille paa forskjellige musicalske Jnstrumenter, og for ikke længe siden opførtes i Paris en heel Concert af bare Blinde. Det er naturligt, at der, hvor Synet mangler, maa Hørelsens og Følelsens Organ blive des stærkere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-06-14
Siden den Tid har jeg seet dette nysselige Menneske næsten gaae hver Dag forbi mit Vindue, men da han nylig kom op til Papa, for at gjøre nøiere Bekjendtskab med mig, saa var Papa saa ubehøvlet, at støde ham ned af den lange Trappe. Om det skjar mig i mit Hjerte og jeg var færdig at falde i Besvimmelse, da jeg hørte ham falde saa bardus. Papa er uskyldig deri, det er sandt; ondskabsfulde Folk have sat ham i Hovedet, at det stakkels Menneske, som har opført sig saa artig imod mig, og interesserer sig saameget for mig, var en - hvad er det nu de kalde det - Damemægler, som mod visse PC. giver rige og fornemme Folk Anviisning paa unge Fruentimmer, der ikke ere ældre end omtrent 16 til 20 Aar. Men det er den pure Ondskab og Bagvaskelse. - det vil jeg døe paa Han seer alt for skikkelig ud til det. Jeg kan kun ikke indsee, hvor Papa, som ellers er en meget fornuftig Mand, kan være saa enfoldig. - Men det kan være lige meget, – jeg skal nok faae min Ven i Tale igjen, - det skal jeg Deres urimelige Præken har imidlertid bidraget meget til dette Uheld. Papa havde neppe læst den, førend han svor paa, at jeg aldrig skulde komme der mere. Men dersom det ikke var, at jeg saa nødig vilde gjøre Papa til en Meeneder, saa skulde jeg være en Evig nok komme der. For han kommer saa ingen Aften os, hjem fra Klubben førend Kl. 1, og det vilde da være en smal Sag for mig, at liste mig udtil Vesterbro. Men jeg ærer mine Forældres befaling. Havde jeg imidlertid noget at sige, skulde jeg vise Dem, min Herre, noget ganske andet. Hvor kan De paastaae, at et Vauxhalt er en skadelig Forlystelse? At Beværtningen er for dyr, Skal Manden da ikke leve? Kan har have mindre for et Stykke Smørrebrød end 6 s., naar han af et Fireskillingsbrød ikke kan skjære flere end 14 Stykker, Forstaaer De det bedre end jeg, der maaskee om et Aar skal forestaae en heel Huusholdning? Deres forbundne. Lovise ***
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-06-14
Inden og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-06-14
Udenlandske Efterretninger. J Kjøbenhavn betjene visse Actiespeculanter sig nu af alle muelige Streger, for at faae Actier til at falde og stige. Ganske nylig lod en saadan Person bekjendtgjøre i Adresseavisen, at man i Larsleistræde kunde faae 50 almindelige Brandassurance, Actier, der vare indsendte fra Landet, for 115 Rdlr. Stykket. Da det kom til Sagen, fandtes der i hele Gaden ikke et saadant Numer, som der var opgivet i Avertissementet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-06-14
Foruden de bestemte 20 Forestillinger, som de Franske Skuespillere agte at give, kan man nu ogsaa vente et Appendix af Beneficer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-06-14
Capitain Haberbier, som nylig hjemkom fra Batavien, blev underveis anholdt af en Engelsk Fregat, som beholdt ham ombord hos sig i hele otte Timer, for at undersøge hans Papirer. Men tilsidst lod den ham dog passere. Det eneste, som den Engelske Commandeur anførte til Grund herfor var, at Capitain Haberbier havde nogle Hollandske Passagerer ombord, som Ladningen mueligen kunde tilhøre. - Dødeligheden paa Batavien er endnu bestandig saa stor, at de 36 Ligvogne, som findes der, ere dagligen i Gang. Capitainen mi skede her 6 Mand.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-06-14
Fra Danzig meldes under den 23 Maji, at to Danske Skibe d. 22 s. M. ere afseilede derfra, uden at den der stationerede Svenske Fregat lagde den mindste Hindring i Veien.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-06-14
Hvor meget stærkere Skibsfarten i Sundet har været i afvigte Aar end i indeværende, sees deraf, at der i de fem første Maaneder af forrige Aar er passeret 2620 Skibe igjennem Sundet, og i dette derimod i lige saa langt et Tidsrum kun 1683, altsaa 937 færre.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-06-14
Vor Landsmand Thorvaldsen i Rom arbeider nu paa en collossalsk Statue, forestillende Friheden, som den Americanske Regjering har overdraget ham at forfærdige. Han kappes nu med den store Canova om Forrangen, og nogle paastaae, at Forskjellen imellem begges Arbeider kun bestaaer deri, at Thorvaldsens Figurer overgaae Canovas ligesaameget i Majestæt, som dennes overgaae Thorvaldsens i Ynde. J "der Freimüthige" fortælles den grove Usandhed, at Thorvaldsen har maattet tigge sig frem paa sin Reise fra Kjøbenhavn til Rom Hele Verden veed, at vor Konstacademie, som han skylder saa stor en Deel af sin Udvikling, forundte ham et klækkeligt Reisestipendium.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-06-14
Man finder og i Domhusets Arkive gamle Pergamentbreve med Underskrivt Snapslandsting, fordi der oftere holdtes Landsting om Aaret; men kun een Gang læstes Skjøder, Obligationer og Pantebreve, og dette skede paa Snapstinget.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-06-14
Den i Odensee for nylig seete Taage har rigtig nok havt sin Grund i Jordbrand, da en betydelig Deel af Præsten Jørgensens Marker i Ringevig ere ved denne ulykkelige Tildragelse ødelagte, ikke allene for dette, men endog for mange af de følgende Aar. Branden strakte sig igjennem ad skillige Sogne og brændte adskillige Dage, men saaes ikke her førend Vinden om Eftermiddagen gik vestlig, og tabtes efter nogle Timer, da den igjen gik til Østen. Denne Brand opkom, da en Bonde vilde afbrænde en liden Jordlod, og formedelst den stærke Blæst tog saa stor overhaand, at man ikke formaaede at standse den.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-06-14
J Nørrebindslev i Vensyssel er død en 82 Aars gammel Kone Mette Svendsdatter, der efter lod sig 47 Børn og Børnebørn, hvilke hun tjente til Mønster ved sin Retskaffenhed, Flid og Arbeidsomhed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-06-14
Hos. D. Prindsesse Juliane af Hessen ankom til Kiel d. 2den d. M. om Eftermiddagen, og agter at forblive der nogen Tid. H. K. H. Kronprindser, var redet hende imøde. Den 1ste var Apartement ved Hoffet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-06-14
Samtlige i Kiel tilstedeværende Personer, der have hørt Prof. Guldbergs Forelæsninger over det danske Sprog i afvigte Vinter, gav ham en Souper den 2den d. M., hvori de Deputerede og endeel Underbetjente i Feldkommissariatet samt adskillige andre af Hovedqvarterets Personale ligeledes deeltog. Selskabet var meget talrigt, Den forhen omtalte saa kaldede Landessetung, som Hr. Etatsraad von Eggers agter at udgive, udkommer nu efter hans Tilbagekomst fra Wien fra den 1ste Julii næstkommende. Præsidenten, Kherre v. Misting er i disse Dage reist fra Kiel til Tønningen og ventedes til Hovedstaden den 19de.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-06-14
Det forhen omtalte Mord, som nylig blev forøvet i Odense Tugthuus, var især mærkeligt for Tænkeren, ved den Omstændighed, at Gjerningsmanden slet intet havde imod Drengen, men skal i adskillige Dage have stræbt en anden Medfange efter Livet; da det ikke kunde lykkes ham at fuldbringe denne Udaad, fattede han den gyselige Beslutning at lade Drengen undgielde, og tog i dette Øiemeed en Steen og en Kniv Aftenen forud med sig i Sengen, hvor han laae tilligemed Drengen. Hvorledes enkelte Mennesker kunne have en ligesom indgroet Tilbøielighed til at stifte Ondt, fortjente nok en nærmere Undersøgelse, da Erfaringen ofte synes at stadfæste det. Saaledes skal en Dreng paa 9 a 10 Aar paa Landet i Fyen for et Aars Tid siden have sneget sig ind i et Huus i Nabobyen, og efter at have lagt hemmelig Jld i Sengen, være løbet hjem og gjort Anskrig, at Huset stod i lys Lue, som dog ei var Tilfældet, da man lykkeligviis fik Jlden qvalt i Fødselen Samme Dreng har atter for kort siden lokket to smaae Børn ud i et Vandsted, hvor han stødte dem omkuld og derefter kastede Jordklumper efter dem. Børnene vare ufeilbarlig druknede, ifald ikke just en Forbikjørende, som i Førstningen troede at Drengen var ifærd med at drukne Killinger, var bleven Sammenhængen vaer, og fik de uskyldige Smaaestakler i Land.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-06-14
Hr. B. Prahl indbyder nu til Supskription paa et Værk under Titel: Skygger af Romerske Mænd, som kjæmpede for og imod Frihed og Magt. Den vil blive omtrent 1 1/2 Alphabeter. Af denne Jndbydelse erfares, at Hr. Agent Duntzfeld har i Aaret 1803 befordret Udgaven af Forfatterens Bog om Nicobarøerne ved at tegne sig for 100 Exemplarer. Hr. Prahl klager over, at den hidtil ikke er blevet recenseret, uagtet Mænd, som ere langt ophøiede over at smigre eller smigres, have tilkjendegivet ham deres bifald. Hans Arbeide indbragte ham langtfra ikke saa meget som han kunde fortjene ved Reenskrivning imod at faae 8 s. for Arket. Men det bifald, hans Bog om Nicobarøerne havde vundet, opmuntrede ham til at udgive et periodisk Skrivt under Tiret af Morgenposten, hvortil der ingen Subskribent eller Medhielper indfandt sig. Det blev altsaa hans Bestemmelse paa en mene mekanisk Maade at opholde Livet ved Skrivning, og han blev derfor, efter Ansøgning, Byskriver. Han bliver nu ved sine Protocoller, men da hans Øine og Haand ere uvante til Copiering, holder han sig som en Mand paa 60 Aar - Skrivere, og anvender sine ledige Timer hellere til at skrive for det læsende Publicum end for Christiania By.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-06-14
J Aftes høitideligholdte Johanne Montfaucons og Octavias Beundrere en sand Fest. De Franske Skuespillere gave Raoul Barbeblev (Raoul Blaaskjæg), og Diable couleur de rose (den rosenfarvede Diævel). Raoul, en Tyran, som har dræbt tre Koner, er i Begreb med at ægte en Fjerde, som han overleverer Nøglerne til alle sine Skatte, men paalægger hende, for at sætte hendes Nysgjerrighed paa Prøve, ikke at aabne et vist Cabinet. Hun aabner det alligevel, og finder her Ligene af hans dræbte tre Koner. Hvad her følger paa kan enhver let forestille sig. Men i det Tyrannen er i Færd med at myrde hende, trænge hendes Brødre, underrettet om hvad der er forefaldet, ind i Slottet, befrie hende og dræbe Tyrannen. - J det andet Stykke kommer hans sataniske Majestæt selv op af en Afgrund, som spier Jld og Flammer, og foretager sig, under Skikkelse af et smukt ungt Fruentimmer og under Gaveaux's fortryllende Musique, at frelse en stakkels Bonde fra en haard Creditors Kløer. For at udføre dette Experiment faaer han Creditorens dumme Dreng til at klavre op i et forheret Frugttræe, hvor han bliver siddende ligesom fastnaalet, og faaer med eet en uhyre lang Næse. De, som siden komme for at befrie ham, have samme Skjebne. Bonden, som er i Forstaaelse med Fanden, affyrer et Gevær paa dem, og de falde alle ned fra Træet. Alting jevnes og Fanden synger nu et smukt Partie med de øvrige Personer. - J det første Stykke spillede Mad. Fou res og Hr. Bernard fortræffelig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-06-14
Paa Farøe opkom i disse Dage en Jldebrand, som lagde Præstegaarden, Kroen og nogle Huse i Aske.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-06-14
Udenlandske Efterretninger. I der Freimüthige læses følgende fra Kjøbenhavn: et nyt Stykke af den meget agtede Sander som vi have erobret fra den Tydske Litteratur, og allerede har beriget vor med mange fortræffelige Værker - har i forrige Maaned opvaki vor Skuespilverden stor Bevægelse og Allarm. Det hedder Hospitalet, og er en aandrig Persislage over den nyæsthetiske Jnstuence, som i Tydskland allerede hører blandt de forglemte Ting, men som her - Tak skee Prof. St. Ophold her paa Stedet – er i fuld Flor. Allerede nogle Maaneder førend Opførelsen skjendte og støiede de smittede Ynglinger imod det, og da det endelig d. 8 April blev givet, søgte de ved alle Slags Usømmeligheder at berede dets Fald; men de retfærdiggjorde kun derved det Veltrufne i Satiren over dem selv. Den sunde Deel af Publicum tog sig af Stykket og Urolighedsstifterne bleve tvungne til at tie og tildeels kastede paa Døren. Ligesaa uheldige vare deres Bestræbelser ved Forestillingerne den 12 og 16de April. Stykket seirede ved sit eget Værd, Publicum, endog i Logerne, toge sig af det med en her usædvanlig Varme, og hvor taknemmelig det viste sig mod Digteren beviste den tredie Forestillings Jndtægt, som tilfaldt ham. Den beløb sig til 700 Rdlr. De stakkels Syges Rasen skal have gaaet saavidt, at mange endog medbragte Piber, uagtet det er forbudet under Tugthuusstraf.