JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1826-04-03
J den af Citanten under 3die December 1823 udtagne Høiesterets Stevning paaankes, ifølge allernaadigst under 19de November f. A. forundt Opreisning, deels til Confirmation, deels til Underkiendelse og Forandring, en inden Kiøbenhavns Politieret den 20de Marts f. A. afsagt Dom i en Sag, angaaende de Jndstævntes formeentlige uberettigede Vexeller=Handel m.v. Derom er ved fornævnte Dom saaledes kjendt for Met : Indklagede Hosekræmmer Gerson Philipsen bør bøde 5 Rbd. Sølv til Politiekassen, saa bør han og under en Mulct af 2 Rbd. Sølv til Kiøbenhavns Fattigvæsens Hovedkasse for hver Dag han sidder denne Dom overhørig, nedtage sit Skildt og forandre den paaklagede Paamaling ved Indgangen til hans Huus. Jndklagede Grosserer Ruden Henriques, junior, bør under en lignende daglig Mulct nedtage sit Skildt, med Paamaling : "Ruben Henriques junior Vexelcontoir, men forøvrigt bor saavel han, som de Jndklagede Silke= og Klædekræmmer Niels Christian Harre schou og Contoirist Levin Jacob Ballin for Klagerens Hofvexelleer Heilbuths Tiltale i denne Sag fri at være. At efterkommes inden 3de Solemærker efter denne Doms lovlige Forkyndelse under Adfærd efter Loven Dom: Politierettens Dom bør, forsaavidt paaanket er ved Magt at stande, Processens Omkostninger ophæves. Til Justitskassen betaler Citanten, som Tabende, 5 Rbd. Sølv. Dito Dito. No. 331.
Berlingske Tidende, 1826-04-03
Mødte. - Høiesterets-Advocat Henrich Dreier, efter Kongelig Befaling, contra Schaa. - Arrestanten Peder Christian Hubalich. Actor har ved Høiesterets Stævning, dateret 20de December 1825, til Confirmation og yderligere Paakiendelse, indantet en inden Lands Over= samt Hof= og Stadsretten den 12te November f. A. afsagt Dom i en Sag, anlagt af Justitien mod Arrestanten, der tiltales for anden Gang begaaet Tyverie. Ved hvilken Dom er kjendt for Ret: Arrestanten Peter Christian Hubalich bør hensættes til Arbeide i Kiøbenhavns Rasphuus i tre Aar ; hvorhos han bør udrede alle af denne Action lovlig flydende Omkostninger. At efterkommes under Adfærd efter Loven.
Berlingske Tidende, 1826-04-03
Dom: Peder Christian Hubalich bør hensættes i Fængsel paa Vand og Brød i fire Gange fem Dage. J Henseende til Actionens Omkostninger bør Lands Over samt Hof= og Stadsrettens Dom ved Magt at stande. Dito Dato Nr. 333.
Berlingske Tidende, 1826-04-03
Mødte. - Høiesterets-Advocat Henrich Dreier, efter Kongelig Befaling, contra Sca. - Arrestantinden Anne Cathrine Marenssen, Matros Stavangers Enke.
Berlingske Tidende, 1826-04-03
Ved Høiesterets=Stævning, dateret 3de December 1825, har Actor til Confirmation og yderligere Paakiendelse paaanket, en inden Kiøbenhavns Politiret den 19de November f. A. afsagt Dom i en Sag, anlagt af Justitien mod Arrestantinden, der tiltales for tredie Gang begaaet Betlerie. Ved hvilken Dom er kjendt for Ret : Arrestantinden Ane Cathrine Marcussen, Matros Stavangers Enke, bør hensættes til Arbeide i Kiøbenhavns Forbedringshuus i otte Maaneder, samt udrede de paa hendes Varetægt og Underholdning i Arresten medgaaede Omkostninger. At efterkommes under Adsærd efter . Loven. Dom: Politierettens Dom bør ved Magt at stande.
Berlingske Tidende, 1826-04-07
udenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1826-04-07
London, den 25de Marts. Den 21de blev der til Overhuset indbragt en Petition fra et af Londons største Sogne, om Ophævelse af Kornlovene. Lord King bad i denne Anledning de ædle Lorder vel at overlægge, hvorledes Landets Forfatning vilde blive, naar Kornpriserne skulde hæve sig betydeligt: At dette kunde indtræffe, var ikke nogen tom Frygt; han kunde tvert imod, som et bestemt Factum, paastaae, at der i denne Tid var mindre Korn end sædvanligt i Lendets Magaziner. Derfor maatte han for Alvor opkaste det Spørgsmaal, hvorledes Tingene vilde staae, naar Kornet endnu før Høsten skulde stige betydeligt, Landet vilde geraade i større Nød, end 1796, 1797 eller 1801, fordi Befolkningen nu var meget større, og fordi det ogsaa nu var længe siden, at der havde været nogen Jndførsel fra Udlandet. Han troede ikke, at det vilde være muligt, pludselig at erholde en betydelig Jndførsel fra Udlandet, thi - som han erklærede - var det oplys af de Papirer, som Ministrene havde lovet at forelægge Huset (Beretningen fra Hr. Jacob), at de fremmede Torves Stilling ikke lod forvente nogen pludselig Jndførsel af synderlig Betydenhed. Men især maatte det ikke oversees, at Havnene, efter vore nuværende Love, ikke kunne blive aabnede for Korntilførsel, førend Prisen her i Landet er steget til 80 s., en Priis, som under Tingenes nærværende Tilstand allerede vilde betegne Hungersnød. Han havde nylig, af en Beretning, som var tilstillet Ministeren for de indenlandske Anliggender i Frankrig, seet Forholdene af Kornpriserne i de forskjellige Europæiske Lande, beregnet til Franes for Hectolitren; derefter var Prisen i England 27 Fr. 32 C., d. c. høiere end i noget andet Land. J Amsterdam var den kuns 12 Fr. 32 C., i Frankrig nærved 16 Fr. Det eeneste Land i Europa, hvor Prisen nogenlunde nærmede sig den i England, var Spanien under dets nuværende Regjering. Lord Clisden haabede, at Sagen vilde blive forebragt tidlig i næste Session, og Indførsel imod moderate Afgifter derpaa tillades. Han havde erfaret, at de Herrer, som havde været udsendte paa Undersøgelse, ere af den Mening, at der ikke vilde kunne indføres saa stort Qvantum fremmed Korn, at det kunde gjøre vore Landmænd Skade. Denne Angivelse bestyrkes ved den Omstændighed, at Byg, siden den sidste Jndførselstilladelse for samme, har staaet paa 42 s. Vel er det siden efter faldet til 32, men ikke ved Jndførslerne, men ved Landbankernes Falitter.
Berlingske Tidende, 1826-04-07
Skatkammer=Cantsleren har andraget paa at kjøbe til National, Museumet tre fortræffelige Malerier, en Poussin, en Caracci og en Titian, for 9000 P. St., og beraabt sig paa store Kjenderes Dom, hvilke han nævnte. Sagen gik igjennem i Commissionen, endskiønt Hr. Hume havde Betænkeligheder med Hensyn til Værdien og Kjenderskabet.
Berlingske Tidende, 1826-04-07
Jfølge de med Fregatten Blonde hiembragte Efterretninger var det ganske roligt paa Sandwich Øerne, hvor nu den 1saarige KongeKankjouli regjerer. Da Lord Byron første Gang ankom i Palladset, fandt han denne haabefulde Arving beskjæftiget med, til sin Fornøielse at vælte sig frem og tilbage i en Tjæretønde. Han tilligemed flere af hans Store bleve begavede med Windsor=Regimentets Uniform, og han gjorde sig den Fornøielse strax at iføre sig den. Næsten alle Actier i Bjergværks=Compagnier staae nu under Værdien af de ydede Jndskud.
Berlingske Tidende, 1826-04-07
Mange Rhedere af Grønlandsfarere have, formedelst mange Aars ubetydelige Udbytte, ikke iaar sendt Skibe til Jishavet.
Berlingske Tidende, 1826-04-07
General Mina er for kort siden ankommen til Brighton, og vil boesætte sig i Grevskabet Kent i Nærheden af Seven OaksEgyptens Folkemængde regner man til 2,514,100 Jndvaanere, blandt hvilke ere omtrent 200,000 Kopter, 2,300,000 Fellads og 14,100 Udlændinger. Kopterne nedstamme fra de gamle Egyptere, og boe næsten alle i Stæderne, Fellads ere en Blanding af Arabere, Persere, Syrere og Egyptere, leve sædvanlig i Landsbyerne, og beskjæftige sig med Handel og Agerdyrkning. Antallet af Landsbyerne i Egypten beløber sig til 3,475, hvoraf omtrent Halvdelen kommer paa Neder=Egypten. Efter Hr. Langles Ansættelse, beløb Cairos Folkemængde sig i Aaret 1810 omtrent til 263,7000 Mennesker; men Hr. Mengin anslog den kun til 200,000, og regnede derhos for hvert Huus 8 Mennesker. Efter hans Angivelse har Alexandrien 12 til 13000 Jndvaanere. J Provindserne regner ommeldte Reisende fire Beboere paa hvert Huus.
Berlingske Tidende, 1826-04-07
Paris, den 26de Marts. Drapeau bland forsikrer, at det ikke kan troe den Angivelse, at der af 200 anseete Jndvaanere skal være indgivet et Bønskrivt til Hs. Maj. om at opløse de Deputeredes Kammer. (Det er allerede for nogle Dage siden virkelig skeet). Quotidienne derimod finder deri let i det Fjerne truende Uveir, og J. de Paris, uagtet det er det underdanigt Bønskrivt fra retsindige Undersaatter, anseer det som et Oprør af lavere Lidenskaber imod høiere Magter, en Jnvasion af de Regjerede i Regjeringen, og bruger tusende lignende Udtryk imod den constitutionsmæssige Petitionsret.
Berlingske Tidende, 1826-04-07
Jgaar var der Petitionsberetning hos de Deputereds, hvorved det kom til heftige Debatter med Ministrene, i Anledning af den vedvarende Negerhandel, saavelsom med Hensyn til, om Neutraliteten i Krigen imellem Tyrkerne og Grækerne kunde vedligeholdes eller ikke. Kammeret udsatte sine Møder til ubestemt Tid. Der opholder sig en af Paschaen af Egyptens Officerer her, for at hverve Officerer til ham. Et Blad fører store Besværinger over denne Hverving, der drives meget offentlig, og et andet leverer Details derover.
Berlingske Tidende, 1826-04-07
Fra Toulouse meldes, at flere Officerer og Under-Officerer af den derværende Garnisons Skyts=Train belave sig paa at afgaae til Marseille, for at indskibes til en ubekjendt Bestemmelse.
Berlingske Tidende, 1826-04-07
Lissabon, den 16de Marts. Efterat det K. K. Decret og Regentskabet var meddeelt, gjorde de fremmede Gesandter, Ministre og Charge d'Affaires Infantinde=Regentinden deres Opvartning den 8de i Paladset Bembosta, og bevidnede tillige deres Smerte over hendes Durchl. Faders Sygdom. Den 12te, om Morgenen Kl. 5, fyrede Castellerne og Krigskibene, i Anledning af Hs. Maj. Død, hvorover den almindelige Smerte er saa meget større, da ogsaa Dronningen og Jnfantinderne ere af svagtlig Helbred. Statsraadet forordnede en almindelig Landsorg paa et Aar. Det høie Lig er indbalsammeret og bliver stillet til Skue i Paladset Bembosta med stor Pragt. Ringning med Klokkerne og Salver fra Batterierne vedvare. Nuntius og Medlemmerne af Regjeringen have gjort Sørgebesøg hos Dronningen og Prindsessen af Brasilien i Queluz, ligesom og hos Regentinden. Talrige Patrouiller gjennemstreife vore Gader, og bringe hver Nati Tilhængere af Dronningen til Fængslerne. En Curreer er afsendt til Jnfant Miguel i Wien.
Berlingske Tidende, 1826-04-07
Krigens Udbrud imellem Brasilien og Buenos=Aires foraarsaget her megen Foruroligelse, da Kaperne fra sidstnævnte Sted nu, da begge Kroner igjen ere forenede, muligen kunde ansee sig berettigede til, ikke at skaane vore Skibe.
Berlingske Tidende, 1826-04-07
Madrid, den 18de Marts. Jfølge Efterretninger fra Gibraltar, skulle de Columbiske Corsarskibe, drage fra denne Egn til Farvandene ved Puertorico, da vor Marine foraarsager denne Republiks Skibsfart megen Skade der. Adskillige Munke, især i de Baskiske Provindser, have valgt til Thema for deres Fasteprækener: Nødvendigheden at fordrive de Franske med Sværd og Dolk, for at vedligeholde Gudfrygtighed og gode Sæder. Ovrighederne have ikke givet dem videre Jrettesættelse, end for det første forbudt dem at præke.
Berlingske Tidende, 1826-04-07
Barcelona, den 19de Marts. En fra Algier kommende Fransk Krigsbrig, Alchon, paa 16 Kano, ner, er nylig gaaet tilankers i vor Havn. Den har bragt vor Consuhertil med Deien af Algiers Ultimatum. Jfølge en imellem Consulen. og Deien afsluttet Overeenskomst, skal Spanien betale sidstnævnte 6 Mill. Realer, dog med den Betingelse, at gjøre det saasnart som muligt, da Fiendtlighederne imod Spanien ellers vilde blive fortsatte med største Eftertryk.
Berlingske Tidende, 1826-04-07
Hamborg, den 4de April. De med Dampbaaden ankomne nyeste Efterretninger fra London, melde, at Hertugen af Wellington vilde forlade Petersborg den 25de eller 26de Marts. J Fredags Aftes blev en Curreer afsendt med Depescher til Corfu. Paa Trindad herskede stor Glæde, fordi, paa en Befaling fra England, alle Gebyhrer paa Skibsfarten bleve ophævede, en Fordeel der, som man troede, tilligemed andre kun vilde blive de Colonier til Deel, som føiede sig efter Regjeringens Ønsker med Hensyn til Slavernes Behandling. Den til Gesandt i Columbien udnævnte A. Cockhurn Esar. var afseilet med den Kongl. Fregat Galaten fra Plymouth til Cartagena.
Berlingske Tidende, 1826-04-07
Petersborg, den 14de Marts. (See No. 26 af dette Blad.)
Berlingske Tidende, 1826-04-07
Den 11te ankom de Keiserlige Regaller fra Vinterpaladset i Tschesme. Keiserkronen blev baaren af Fyrst Lapuchin, Rigsscepteret af Admiral Mordwinoff, Kasans Krone af Overjægermester Narischlin, Rigsæblet af Grev Romanzow, Astrakans Krone af Viceadmiral Møller (i Grev Aracktschejeffs Fraværelse), Siberiens Krone af FyrstLobanoff Rostoffsky, Cauriens Krone af Fyrst Soltikoff, Andreas Ordenen af Geheimeraad Lobanoff Rostoffsky, Alexander=NewskiOrdenen af Geheimeraad Lanskol, Georg-Ordenen af Generallieutenant Nikitin (i General, Grev Tolstoys Fraværelse), WladimirOrdenen af Geheimeraad Tutoimin, St. Anna-Ordenen af AdmaaKartsoff, Sølvmedaillen af Aaret 1812 af Generallieutenant Kastonets i (i General Wassilischikoffs Fraværelse), den polske Orden af den hvide Ørn af Grev Nesselrode, Stanislaus=Ordenen af Geheimeraad Speranski. Disse Herrer havde 30 Assistenter. Keiser krone, Scepter og Rigsæble bleve af Keiseren selv leverede de Personer som skulde bære dem. Gardekavallerie ledsagede Toget.
Berlingske Tidende, 1826-04-07
Den 22de Marts. Den 16de dennes, om Morgenen Kl. 6, forkyndte Keis. Herolder, ledsagede af to Secretairer i det dirigerende Senat, Chevalier=Gardister og 4 Trompetere, ved Proclamation, af den festlige Jndbringelse af den høisalige Keiser Alexanders Lig fra Tschesme til den Kasanske Cathedralkirke vilde finde Sted den 18de dennes. Den 17de dennes blev det Keis. Lig bragt fra Zarskojeselstil Lystslottet Eschesme, stillet paa en Estrade i Slotscapellet, og om Aftenen lagt af Geistligheden i en ny pragtfuld Kiste. Den følgende Morgen (den 18de) Kl. 7 satte Ligtoget sig i Bevægelse. Kl. 10 begav Hs. Majestæt sig til Hest, ledsaget af Storfyrst Michael, de herværende fremmede Prindser og en talrig Generalstab, til Slagdom, men; noget sildigere fulgte ogsaa Deres Majestæter Keiserinde Alexandrine og Maria i en Sørgevogn med 8 Heste for, og i denne befandt sig ogsaa Tronfølgeren, Storfyrst Alexander og Prindsesse Marie af Würtemberg. Herpaa kom 7 med sex Heste forspændte Sørgevogne, hvori D. Majestæters Statsdamer og Hoffrøkener befandt sig. Fra Cathedralkirken til den Moskaniske Barriere dannede den herværende Garnison Spalier. Alle Huse, paa det meest passende smykkede til Sørgefesten, vare opfyldte med talløse Tilskuere, som ogsaa havde stillet sig paa Tage og Plankeværker, hvor der var Plads at finde, for at være Vidner til Toget. J selve Gaderne, hvor Militairet var opstillet til Spa lier, turde der, ifølge Politiets strænge befaling intet Menneske lade sig see. Kl. 11 1/2 ankom det Keisl. Lig til Slagdommen, hvor det blev modtaget af alle Medlemmer at det Keiserlige Huus den høieste Geistlighed, de store Embedsmænd af Riget o. s. v. Efter Afholdelsen af en Lig Messe satte det uoverskuelige lange Tog, som vel indtog en godt Russisk Miil, sig i Bevægelse til Cathedralkirken, efter Sørge=Ceremoniellets Forskrift, i 13 forskjellige Sectioner. Under hele Processionen tonede Klokkelyd fra alle Residenzens Kirker, og hvert Minublev der affyret et Kanonskud. Den Keiserlige Ligkiste stod paa en overordentlig pragtfuld Ligvogn, trukken af otte Heste. Denne Vogn skal have kostet over 50,000 Rubler. Fire General=Majorer havde fattet Stangene; otte andre Generaler bare Snorene og Qvasterne af Tronhimmelen og to de forreste Qvaster af Ligklædet; otte Embedsmænd af Stabsofficeer=Rang førte Hestene; den forevigede Monarks General=Adjutanter gik foran Ligvognen, og paa begge Sider deraf 60 Pager med Fakler. J Processionen bemærkede man alle herværende Dicasteriers og Jurisdictioners Embedsmænd, en Deputation af Adelen, Handelstanden, de forskjellige Corporationer af Borgerskabet og Haandværkslaugene med deres Fahner. Toget aabnedes af den høisalige Keisers Livcompagnie af det Preobrajenskiske Garde=Regiment, og Livcompagniet af det Semenowskyske Garde-Regiment sluttede det. Høist imponerende var Synet af den, umiddelbar foran Lig vognen fremskridende talrige Græske Geistlighed i festligt Ornat.
Berlingske Tidende, 1826-04-07
Hs. Majestæt Keiseren, Storfyrst Michael, Prindserne af Oranien, og Preusen fulgte umiddelbar efter den høisalige Monarks Lig, fra Slagdommen til Cathedralkirken, tilfods, i dyb Sorg. I deres Følge befandt sig Hertugen af Wellington og Generalerne Grev Tolstor og Emmanuel, Chefen for Generalstaben, Baron Diebitsch, Krigsministeren Tatitschew, General Oppermann, Generalqvarteermesteren Baron Toll o. s. v. Til Hs. Majestæts Følge sluttede Kei om Morgenen tidlig til om Aftenen sildig strømmet til, for at bringe de jordiske Levninger af den saa tidlig bortrevne, af alle elskede Monark den sidste Hylding. Den 25de dennes, skal det Keiserl. Lig begraves i St. Peter=Pauls=Cathedralkirken i denne Fæstning. Deres Majestæter Keiseren og Keiserinden bivaane stedse de daglige Sjæle, messer i Cathedralkirken, som Metropolit=Seraphimmen selv fulde byrder.
Berlingske Tidende, 1826-04-07
Triest, den 19de Marts. Observatore af 18de beretter følgende fra Corfu den 22de Februar Jmellem Capudan=Paschals Flaade og den Græske Escadre er det forefaldet en ny Fægtning. Capitainen paa den Engelske Fregat Najade, Hr. Spencer, som var i Nærheden af samme, forsikrer, at Tyrkernes sædvanlige Uerfarenhed, hvilke dog have været fire Gange stærkere end Grækerne, hindrede dem fra at erholde nogen Fordeel ja de lede endog et lidet Tab, og trak sig tilbage. Efter denne Begivenhed skal Overcommanden over Flaaden være frataget Capudan, Pascha; han selv synes at ville begive sig over Land til Constantinopel, da han allerede er reist igjennem Janina. Mesolongi opfordret af Jbrahim Pascha til at overgive sig, har afviist alle Forslag, og ruster sig til en levende Modstand, saa meget meere, som det ved sidste Leilighed blev forsynet med Krigsfornødenheder og Levnetsmidler. Angaaende alle de foregivne, paa Moren af Grækerne opnaaede Fordeele er ikke andet sandt, end at den Egyptiske Armee, hjemsøgt at de Sygdomme, som Aarstiden og Klimaet fører med sig, endnu stedse holder sig i en fuldstændig Uvirtsomhed.
Berlingske Tidende, 1826-04-07
Et fra Corfu den 8de dennes afseilet Skib bringer den Efterretning: at Jbrahim Pascha den 2den Marts havde foretaget en almindelig Storm mod Mesolongi fra Land= og Søsiden, og blev slaaet tilbage med et Tab af flere Tusinde. Den 7de Marts var en Engelsk Brig, fra Farvandene ved Mesolongi løbet ind til Corfu, og havde overbragt Lord=Over=Commissionairen foreløbig officiel Kundskab om denne Begivenhed. Glæden iblandt Grækerne paa de Joniske Øer skal være overordentlig stor. Med den hver Time ventede Paketbaad fra Corfu haabe vi at erholde de nærmere Beretninger. Den 20de Marts. Egypterne ere ved en ny Storm imod Mesolongi, den 2den Marts, blevne saa eftertrykkeligen drevne tilbage, at de, deels ved de Beleiredes Miner, deels ved deres paafølgende Udfald, skulle have tabt 6000, Nogle sige 4000 Mand. Jbrahim Pascha har ikke alene maattet opgive Beleringen, men endog flygte til de Albanesiske Bjerge, da Oberst Fabrier havde afskaaret ham Tilbagetoget til Kysten. Saaledes lyde i det mindste Beretningerne. Tillige med Stadfæstelsen af Begivenheden den 2den dennes ved Mesolongierfare vi følgende Omstændigheder. Jbrahim Pascha havde, førend han foretog den store Storm, opfordret Besætningen til at overgive sig imod fri Afmarsch, Grækernes Svar var afslaaende. Alle Jndvaanere i Mesolongi modtoge herpaa den 28de Februar af deres Præster, den hellige Nadvere, og deres Begeistring steg til det høieste. Den 2den Marts begyndte Stormen tilsøs og tillands, hvorved imidlertid Capudan=Pascha ikke meere medvirkede, da han allerede efter sin Modstanders Tilskyndelse havde overgivet Commanden, og var reis til Constantinopel tillands over Janina. Grækerne sloge standhaftigen ethvert Angreb tilbage, og Jbrahim Pascha leed et Tab som nogle Breve anslaae til 4 eller 5000 Mand. Efter dette Uheld opløste de halv disciplinerte Egyptiske Tropper sig for største Delen, og Jbrahim Pascha, begav sig til Patra, efterat han havde sendt sin Klaya Bei til Albanien, for der at indlede nye Troppehvervinger. Disse mærke værdige Seire af Besætningen i Mesolongi opvakte en ubeskrivelig Glæde paa de Joniske Øer. En anden under de nærværende Omstændigheder næsten ikke mindre vigtig Efterretning meldes fra Corfu. Flere fra Alexandrien til Egypternes Hærfører afsendte Engelske Skibe bleve visiterede af Grækerne, og, da der befandtes Tyrkisk Eiendom derpaa, confiskerede. De Engelske Capitainer førte Besværinger i Corfu, men de erholdt til Svar, at de maatte tilskrive dem selv deres Ulykke, og deres Begiæring om Beskyttelse blev afslaaet. Det er klart, at England, fuldkommen overeensstemmende med sin Søret, anerkjender Grækernes Visitationsret.
Berlingske Tidende, 1826-04-07
Ny-York, den 25de Februar. Billen angaaende Tilladelse for Hr. Jesserson at bortspille sine Besiddelser, passerede i det Virginiske Forsamlingshuus med 125 Stemmer imod 62.
Berlingske Tidende, 1826-04-07
Med et Skib fra Havanna erfare vi, at der blev truffet de virksomste Forsvars=Anstalter, for at forebygge et ventet Angreb af Syd=Amerikanerne. Ser Fregatter og nogle andre Skibe skulde den 15de dennes løbe ud, for at have Øie med den Columbiske Escadre.
Berlingske Tidende, 1826-04-07
Et Skib fra Philladelphia er fragtet af den Mexikanske Regjering, for at transportere Tropper til Campeche, der er bestemt til Samlingspladsen for Expeditionen imod Cuba, og flere Skibe ventede at afgaadertil. Man siger, at der ialt marscherede 7,500 Mand fra alle Siden dertil, og 12,500 Columbier samlede sig i Cartagena; begge Corps skulde støde sammen midt i Januar, for henimod den 1ste April at være ved Cuba.