JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1755-07-21
Genua, den 24 Junii. Fra St. Remo fornemmer man, at Republikens Commissarius, Hr. Sauli, strax efter sin Ankomst havde ladet Jndbyggerne vide, at alle Mandspersoner fra 25 til 70 Aar skulde den følgende Dag indfinde sig i Kirken til St. Garmano, for at høre Republikens Ordre; men den var ikke kommen meer end 22, hvoraf den halve Deel vare Fremmede. Disse havde maattet aflegge Troskabs Eed til Republiken, og derpaa udvælge 50 Personer til at oprette et Palement, hvorved Hr. Sauli forbeholdt sig, at udnævne de andre 50. Vallet havde næsten truffen paa de Ringeste af Folket og de fornemmeste Personer i Landet var der gaaet forbi. Den følgende Dag havde det nye Parlament maat svære paa Evangelium, at de vilde paa det nøyeste iagttage det nye Reglement, og erklærte derpaa den i Junio 1753 af det gamle Parlament til Hans Keiserlige Majestet tagne Recurs for nu og intet. Denne Parlaments=Slutning blev saa strax publiceret, og derpaa sendt et Detachement Soldater til Franciscaner=Klo ste et, for at hente derfra Patricierne Francisco Polamari, Carlo Laura, og Amolo Sanzio, hvilke derpaa med Jern paa Hænder og Been vare satte i Stadfængselet, uden at man keerte sig noget om Munkenes Protestation, i henseende til Kloster-Friheden.
Berlingske Tidende, 1755-07-21
Bologna, den 1 Julii. J nogle Egne af dette Hertugdom er efter en igientagen 3 Dages Bøn og adskillige Processioner endelig falden en forønsket Regn. Det samme er skeet til Mayland, efterat man havde udstillet en Torn af den Herres Christi Tornekrone for at blive venereret af Folket.
Berlingske Tidende, 1755-07-21
Gens, den 5 Julii. Det nu værende Contrebanderernes Overhoved har endnu oprettet en Fane, som er halv sort og halv graae, og paa hvilken man seer adskillige Dødningehoveder med disse Ord, Repressailles, sans Quartier; sans Misericorde, hvilket giver tilkiende, at Contrebandererne vil giøre ved Forpagterne, som de har gjort ved dem, nemlig ikke at give Qvarteer, ikke at bevise nogen Barmhiertighed.
Berlingske Tidende, 1755-07-21
Fra de Franske Grendser, den 27 Junii. Man hører, at mange Franske Tropper marchere af den Province Langvedoc hen imod Dauphine, ligesom ogsaa mange Piemontesiske Tropper marchere ud af det Hertugdom Piemont hen imod Savoyen. Vi vente Bekræftelse herpaa. Rygtet udbræder sig, at 2 vel bevæbnede Personer til Valence havde sneget sig ind i Hr. Levets Huus, og myrdet ham.
Berlingske Tidende, 1755-07-21
Dublin den 24 Jun. J disse Dage blev følgende Bekientgiørelse oplæst i alle Romerske Catholske Kapeller. Ligesom vi saa ofte og saa alHvorlig har formanet eder at holde eder fra de Forvirrelser og Uordener, som fortørre Gud og drager vores retmæssige Øvrighed retfærdige Straf efter sig, saa skulle vi være forsikret, ligesom vi det ogsaa er, at ingen retskaffen Romersk Katholsk befinder sig indviklet i saadanne høyst strafbare og afskyelige Practiker: Jmidlertid, da nogle elendige Skalke, som i Grunden ingen Religion have, og dog udgive sig for Romersk Katholske, befinde sig iblant disse Ulyksalige, saa igientage vi ved nærværendes, hvor stor Afskye vi have for disse uduelige Folk, erklære dem vores Forening uværdig, og følgelig for vores Kirkes aabenbare Fiender, befale ogsaa herved alle vore Troende paa det alvorligste, at holde dem som saadanne, og tractere dem paa samme Foed, Amsterdam, den 12 Julii.
Berlingske Tidende, 1755-07-21
Da alle Magter formeere deres Tropper, saa bliver Republiken maaskee ikke heller den sidste, og naar samme Formeering først kommer i Stand, vil den bestaae af 12999 Mand. Saa anseelig denne Troppernes Formeering er, saa anseelig er den ogsaa i andre Riger Trommen bliver næsten allevegne rørt, og dersom Mars denne gang ikke opvaagner ved deres Allarm, maa han ret have en Sovesyge. Dersom Algiererne endnu elske hverandre lidet, maa de fornye Freden med Keiseren og Hollænderne, og i deres egne Øyne synes dem intet fordeelagtigere, end at have den med alle Christelige Magter. De Mesurer som de havde taget imod dem, som ligeledes befrygte, at de maatte bryde Freden med dem; de modige Anstalter, Spanien giør ikke allene for at beskytte sine egne Undersaatters Skibsfart, men ogsaa for at beskytte andre Europæiske Magter for disse Søerøveres Anfald; dens ResoIntion, ved bestandig Krydsen paa dens Kyster at holde dem af Havet; den Misfornøyelse Storsultanen lader see over Fredsbrydelsen med Toscana og Holland, alt dette maa giøre, at de af Algiererne som bevægede og tvang Deyen, og hans Raad at ophæve Freden, nu maa udbede sig dens Fornyelse; Thi hvad kan Krigen nytte dem ved saadanne Forfatninger, hvad kan de allerne giøre imod saa mange Fiender, som Porten ikke allene autoriserer, men ogsaa understytter. Saa mange Uleyligheder de maatte have, om de satte deres Røverier til Side, saa bliver de dog aldrig dem liig, som de vil faae, om de forblive derved.
Berlingske Tidende, 1755-07-21
Helsingøer den 21 Julii. Her i Sundet ere følgende Skippere ankomne. Den 18 hujus Cordt Kyper af Aalborg fra Bergen til Stokholm med Sild, Henning Smidt af Stavanger fra Danzig til Nantes med Bræder, Cornelis Black af Eggersund, fra Danzig til Bergen med Korn. Den 19 dito Jan, Palmsen af Dragøe fra Danzig til Bergen med Rug.
Berlingske Tidende, 1755-07-21
Kiøbenhavn, den 21 Julii. Den 7 May haver Hans Kongelige Majest. allernaadigst gratificeret Hr. Lieutenant Poul von Klingenberg, med Majors Caracter af Cavalleriet. Det er ikke allerne i Egnen omkring ved Rendsburg, at Torden og det dermed forenede onde Veyrligt har foraarsaget saa stor Skade: Man har fra adskillige Steder i Holsteen samme sørgelige Tidender, hvorledes ey alleene Lynilden paa adskillige Steder har tendt an, men at der ogsaa formedelst den hæftige Hagel og store Vande, i særdeleshed paa Sæden skal være skeet stor Skade. Ved Crempe i Grevenkop er den 13 huj. falden en stærk Hagel, hvis Størrelse var som Nødder, og hvorved ikke allene alle Ruderne i Vindverne bleve udslagne, men ogsaa Kornet i Marschen gandske nedslaaet og fordærvet. Hohenfelde ved Steenburg er det samme skeet, ja i gandske Sydre Ditmarsken er der skeet stor Skade paa Kornet, og derhos 6 Huuse lagt i Aske. Ved Glückstad er den 16 huj. formedelst et med Regn og Hagel beblandet Torden vær meget Korn bleven ruineret paa Marken, 3 Huuse opbrændt, og en Mand slaaet ihiel. J den Landsbye Jagel en Fierdingveis fra Slesvig er den 16 huj. 2 Huuse, og 2 Lader af Lynilden opbrændt og lagt i Aske, foruden andre saa vel der som andensteds paa Møller og andre Ting foraarsagede Skade, hvilken Gud naadelig herefter vilde afvende.
Berlingske Tidende, 1755-07-21
Paa Onsdag forventes Hans Høygrevelige Excellence Hr. Geheimeraad og Ober-Hofmarschall Maltke her til Byen, da høybemeldte Hans Excellence agter, som Præses ved det Asiatiske Compagnie at være tilstede ved den Auction, som paa Compagniet skal holdes over de med Skibet Sydermanland sidstleden hiemkomne Ostindiske Vare.
Berlingske Tidende, 1755-07-21
J forrige Uge fra den 12 Julii til den 19 dito, ere her i Staden copulerede 5 Par, føde 16 Drenge- og 18 Pige=Børn, tilsammen 34; døde; 11 Mænd, 7 Qvinder, 28 Drenge, 27 Pige=Børn, tilsammen 73, ere altsaa 39 fleere døde end føde. De døde ere bortrykkede paa følgende Maader: Alderdom 1, Barselseng 1, Brystsyge 5, Durchløb 1, Druknet 1, Feber 6, Frisler 1, hidsig Feber 3, Kopper, 29, Slag 19, Svindsoet 2, Tærende Syge. Ved Kiøbenhavns Told=Kammer ere følgende Skippere indkommen: Den 18 Julii. P. Jensen fra Ebeltoft med brende, H. Hansen, fra Faaborg og H. Hermandsen fra ibid. med korn og fedevahre, A. Chler fra Christiansund med sild, Mads Aarøe fra Dramen med træekast og blye, H. Christiansen fra Bandholm med hvede, Frid. Maiman fra Prestøe med brende, Christoph. Kølner og M. Tarnou fra Frederichshald med træelast, Jac. Babbe, J. Sorterup og H. Grube fra hartkrog med ege bark, Th. Yonger fra Baresiones med steenkull, 3 Pommerinker med brende. Den 19. Eibert Andersen, P. Jørgensen, P. Sørensen, Th. Thomassen og Nis Madsen a Sønderborg med muur= og tagsteen, P. Qvist og R. Gommesen fra Svendborg med korn og fedevahre, Andr. Wulff fra Nyekiøbing med rug og hvede, P. Hammer og D. Janien fra Grenaae med brende, P. Hammer fra Nachschau med rug og hver de, Ped. Petersen fra Colding med rug og potter, Ped Hansen fra Faaborg med rug og havre, A. Jsaachsen fra Ebeltoft med magaz. rug, J. Knudsen fra Hadsund med brende, R. Andersen fra Kønigsberg med hør og hamp, Dan Bodenhoff, And. Bodenhoff, Ped. Rasmussen og Rasm. Andersen fra Stettin med klopholdt og brende, 12 Pommerinker og Dasser med tømmer og brende. Deres Lore London, 5 Rdlr. 6 s. a 5 Rdlr. 5 sk. et Pd. Sterl. Amsterdam, 12 1/4 a 12 1/2 pro Cento. Hamborger Banco, 1886. pro CemLands ingene for Aug Maaned blive holdne: Siællands den 27de. Fyens den 27de. Jyllands den 6de. Lollands den 27de.
Berlingske Tidende, 1755-07-21
NOTIIICATION Af det 2det Kongel. allerne privilegerede Kiøbenhavn skee Lotteries 3die Classe, som den 23 og 25 passati blev trokken, udbetales Gevinsterne den 9de hujus og følgende Søgnedage imod de Originale Lodsedlers Tilbagelevering. Samme Tiid begyndes ogsaa Fornyelsen til 4de Classe af de øvrige Lodder med 2 og en halv Rdlr. per Lod, og maae, under Loddernes Forliis, saa betids skee, at de sluttede Appellations-Regninger fra alle Collecteurerne d. 16 August. a. c. til mig undertegnede kunde være indkomne, eftersom 4de Classes Trækning den 25 Aug, gandske tilforladeligen skal foretages. Alt i følge Planen og Conditionerne. Kiøbenhavn den 4de Julii 1755. Jonas Collin, Kongel. Lotterie Jnspecteur. Saasom formedelst een udi General-Post-Amtets Gaard behøvende Reparation, det Norske Post=Contoir fra den 21 huj. af, og indtil videre maae forflyttes til Post-Inspecteur Pet. Bechs iboende Gaard ved gammel Strand; Saa bliver sligt til de Corresponderendes Efterretning herved bekiendtgjordt, paa det de kunde vide i værende Tid, deres gaaende og kommende Norske Breve, sammesteds at lade levere og afhente. Kiøbenhavn General-PostAmtet den 18 Julii 155.
Berlingske Tidende, 1755-07-21
Under det Kongel. General-Post-Amts Segl. (L. S.)
Berlingske Tidende, 1755-07-21
AVERTISSEMENS. Præses og Directeurer for det kongelige octroyerede danske Asiatiske Compagnie lader herved bekientgiøre, at onsdagen d. 23 Jul. om formiddagen ved 9 slet bliver udi Compagniets huus paa Christianshavn foretaget auction paa de sidst med skibet Sydermanland fra Tranqvebar i Ostindien hiembragte ostindiske vahre, til hvilken tid den forhen publicerede auction som skulde holdes den 15 denne maaned, udsættes at skal skee ovenmelte 23 Jul. og efterfølgende dage; Thi ville de lysthavende behage til bemelte tild og sted sig at indfinde, og kand vahrene tages udi øyesyn fra den 14 til den 21. Skifte forvalterne udi den sidstleden 22 Jan. h. a. ved døden afgangne og ved det 3die Trondhiemske nationale infanterie regimente standene Capitain Christen Buls stervboe, lader herved 3de poffedage efter hinanden indvarsle, bem. stervboes debi= og creditorer, at møde for skifteretten her i Trondhiem udi mit Cancellieraad Wilhelm Arenzis huus, inden den i loven foreskrevne tild, fra understaaende dato at regne; De første deres gield at tilsvare og betale, de sidste deres fordringer at indgive og legitimere, hvorefter enhver i følge loven skal nyde rigtighed. Trondhiem den 22 Junii 1755. Knud v. Hadelen. W. Arenn.
Berlingske Tidende, 1755-07-21
Det bliver herved bekientgjort, at for viste Aarsagers skyld, den efter placaten af 21 Junith. a. til den 23 Jul, fastsatte Licitation over endeel behøvende uld til det kongel, nulitaire uldmanufactur, er nu bleven udsat paa 8dage, og bliver altsaa først foretagen den 30 Jul. h. a. Liebhaberne ville derfor paa samme dag om formiddagen kl. 10 indfinde sig i General-Commissariatet. Kiøbenhavn Landretatens General-Commissariat den 12 Jul. 1755. G. C. Styrup. J. G. Linck. G. A. Braem. C. D. Wodroff. Sl. Jens Schmit, som boede og de de i Fladstrand, hans enke Anne Marie Schmit, og søn Jens Smit, lader herved 3de postdage efter hinanden bekiendtgiøre, at de siden de nu begge ere myndige, selv agter at skifte og deele, efter bemelte Sl. Jen Smit, samt at de haver libereret skifte forvatteren Sr. Peder Hansen Hoyer, fra all ansvar, i henseende til den af ham udstæde og publicerte proclama og indkaldelse udi de danske gaaetter thi ville samtlige bemelte Sl. Jens Smits stervboets debi= og ere ditorer inden og til den i loven determinerede tid, hos meerbemelte Sl. Jens Schmits enke og søn i Fladstrand behage at indfinde sig, til rigtigheds giørelse, og i mangel deraf tilregne sig selv hvad uleylighed og skade, dennem formedelst deris udeblivelse kunde tilføyes. Fladstrand b. 30 Jun. 1755.
Berlingske Tidende, 1755-07-21
Kongel. Majest landfoged gaa besee Søren Mürnfeld giør hermed bekiendt at han har berammet endelig skiftesamling efter hans Formand afg landfoged Søren Møller, at holdes udi foged gaarden paa bemelte bessøe den 5te Aug førstkommende; thi indkaldes alle og enhver, som noget ved samme skifte maatte have at erindre bemeldte tid og sted at møde lade, da skiftet uden videre henstand vorder sluttet og tilendebragt. Klitgaard paa Lessøe d. 28 Jun. S. Würnfeld. Brygger Sr. Christen Christensen Borups tilhørende og paa vestergade næst ved hans rygger gaard beliggende leye=vaaning, om tilforn har været beboet af Hr. Professor Friis er til førstkomMichaeli flyttetid til leye at bekomme, enten til een eller tvende familier; thi ville de lysthavende derom addressere sig til eyeren selv. J den gaard bag børsen imellem Hr. Etatsraad Wever og det saakaldede Saltcompagnie er for en fornemme samilie for og sidehuus med stalderum og vogn remiser til leye, hvorom liebhaberne vilde behage at adressere sig til hørboen No. 12 under børsen. Torsdagen da ul om eftermiddagen imellem 1 og 3 slet, kal ved offentlig auction AN Den gang opbydes, og efter conditioner som paa auctionstedet vorder kundgjort, til den høistbydende bortsælges Peder Nielsen Tries brøggergaard i strandgaden paa Christianshavn beliggende. Huusets beskaffenhed kand sees af de derover opslagne placater.
Berlingske Tidende, 1755-07-21
For en honet samlie er hos seilmager Jacob Oderichsen i Nye bør, værelser i første og anden etage til Micheli støttetid til leye, som nu beboes af Madam Hollmann.
Berlingske Tidende, 1755-07-21
Løverdagen den 26 Jul, om formiddagen kl. 9 slet, skal paa Sr. Peder Nielsen Tries boes tilhørende plads beliggende i overgaden over vandet paa Christianshavn, ved offentlig auction bortsælges følgende : en gl. arbeyds vogn, en dito, omtrent 2 favne bogekunder, 10 klodser af pommerske spær, en slomp legter, 25 Stkr. pommerske bielker, 16 Stkr. dito, 7 halve dito, 21 Stkr. bokholter, 20 Stkr. livestene, omtrent 10 dr. muursand. Thi ville de lysthavende begagelig sig herefter rette, og til benævnte tid og sted indfinde.
Berlingske Tidende, 1755-07-21
For nogen ud siden er fra eitadellet Frederichshavn undvigt en bonde karl ved navn Peder Jensen, som formedelst begangne tyverie paa Kiøbenhavns Rytter district var kagstrøget og brændemærket i panden samt til arbeyde sin livstid udi bemelte Citadelle condemmeret; samme person er omtrent 28 aar gammel, temmelig høy og rank af statur, langagtig og glat af ansigt har et gulagtig langt haar og seer temmelig vel ud, har ellers hugget den halve pegesinger af sig paa den høyre gaand, men hvad klædedragt han nu bærer, kand ikke meldes saasom han ventelig snart forandrer samme; thi bliver sligt herved udi de danske aviser besiendtgjort til den ende, at om nogen maatte forekomme denne Deserteur, hand da straxen maatte anholdes og bringes i forvaring, samt derom med posten hertil gives efterretning, da den eller de som hannem kand paagribe, ikke allene loves en raisonabel recompence for deres umage men endog de paagaaende omkostninger erstattet. Regiment skriverstuen for Kiøbenhavns Rytter-District i Kollekolle den 21. Jul. 1755. H. J. Dahl. Frist selver brønd vand og spaavand er til kjøbs at bekomme hos theehandler Zacharias Zedeler boende i vimmelskaftet.
Berlingske Tidende, 1755-07-21
Deutsche, Copenhagener, Henungen. Vor Nærmere No. 58. Anno 1755. er Montags, den 21 Julii.
Berlingske Tidende, 1755-07-21
Kingston auf Jamaica, vom 23ten April. Auf dieser Jnsel befindet sich eine gute Anzahl Kaper, die im Fall eines Krieges beret sind, ausgulausen. Die Negres hatten wider die Europaischen Einwohner einen Complot formiret, der aber glücklich endecket worden ist.
Berlingske Tidende, 1755-07-21
Man har die argsten Aumiegler beym Kopfegenommen und augehenkt. Noch in dem Augenblick endecket man, das ein Regre und Bedienter des Admirals Knowles, unsers Gouverneurs Willens gewesen sey, denselden zu vergiften. Der Zucker ist hier sehr thener. Unter den Colonisten herrschet eine Krankheit die viel Menschen wegreisset; daher die Nachrichten, die man von hieraus zu melden har, nicht sønderlich angenehm sind.
Berlingske Tidende, 1755-07-21
London, vom 11 Julii. Gestern ist zu Whitehal wieder ein grosser Rath uder wichtige Sachen gehalten worden. Man verlangt ausserstermassen nach Zeitung aus Nordamerica, weil noch immer vorgegeben wird, das eine Action am Ohio vorgefallen sey, ob gleich die Regierung noch keine Nachricht davon hat. Man har gewisse Nachricht, das die Truppen, welche den 3 May mit der Flotte von Brest abgegangen, zu Louisburg auf dem Vorgebürge ovn Breton angekommen sind; da die Admirals Boscawen, Mostyn und Keppel sich mit ihrer vereinigten Escadre vor der Mündung des Flusses St. Laurent postiret, so hatte die von Frankreich sich genthiget gesehen, ihr Volk auf selbiger Jnsel aussusetzen, indem diese entweder sich mit einer starkern Macht in ein Gefecht nicht einlassen mollen, over auch keine Ordre dazugehabt haben mag, menn ste sich uber legen sehen solte. Die Franzosische Truppen sollen schlecht zugewohnet und auf der Reise sehr, aufruhrischigewesen seyn, das man sie unten im Schiffe har verwahren mussen, wodurch eine Seuche unter ihnen verursachet worden, welches dann auch eine Ursach seyn kan, das sie zu Louisburg haben ausgeschiffet werden mussen.
Berlingske Tidende, 1755-07-21
Der Herzog von Mirepoix har bey der lesterne Conferenz mit unsern Ministern ein Memoire in der Gestalt eines Manifestes von seinem Hofe uber das urechtmæssige Anhalten einer franzosischen Brigantine, so mit Mehl nach Capo Breton gegangen, und zu Hallifax in Neuschottland für Prise erkläret worden, sehr geklaget wird. Gedachter Minister fordert folche im Nahmen seines Königs zurück. Auch har sich der franzosische Hof uber die Rücksendung, verschiedener franzosischer Officiers, die sich seit der Action des Obersten Washington im Julio 1754 in Virginien befunden haben, beschweret. Sonsten versichert man, das Frankreich bey den lesten Vorschlagen sich erbothen hatte, das Fort Couronne zu schleifen. Die Escadre, welchebestimt ist, die von Brest ausgelauffene Franzosische zu beobachten, wird unter Commando des Admirals Byng ehestens in See stechen. Es wird mit aller Macht an Ausrustung der 15 Kriegsfregatten gearbeitet, welche die Regierung mit Particuliers bedungen hat.
Berlingske Tidende, 1755-07-21
Paris, vom 10 Julii. Alle Staatsministri sind gegenwartig zu Compiegne. Man weis noch nicht recht, wie die Sachen zwischen unserm und dem Turin schen Hofe steen. Es gehet das Gerücht, das der Herzog von Nivernis als ausserer dentlicher Gesandter sich nach Turin begeben werde, um alles beyzulegen. Die Mariage des Grafen de la Marche, einzigen Sohnes des Prinzen von Conti, mit einer Prinzessin von Modena, wird für gewis gehalten. Der Modenesische Minister, Graf von Monzone, ste her in Begrif, die Reise nach seinem Hofe anzutreten, alwo der Vermahlungstractat während der Zeit seines Aufenthalt wird reguliret. werden. Da man hier die Erhaltung des Konigs von Pohlen, Herzogs von Lothringen und Baar wünschet, so verlangt man sehr nachBriefen von Lüneville um den egentlichen u stand der Gesundheit dieses Fürsten zu ver nehmen, wovon sich ein Gerücht ausgebreitet, welches beym Publico viel Unrube erwecket hat.
Berlingske Tidende, 1755-07-21
Aus Tannhausen overhalb Schweidnitz, vom 7 Julii. Vorige Woche haben wir alhier fast ein Gewitter nach dem andern gehabt, welches aber Freytags endlich mit heftigen Regen und darauf erfolgten Wolkenbruche uber Griesdorf und Glasehatte ansbrach, und ans diesen Gegenden so viel Wasser ergos, dasses auf einmal hie sige Gegend uberschmemmet, den Bleichernetliche hundert Klaftern Holz, Bretklotzer undBauholz weggeführet, und hierdurch viele Hauser und Felder ruiniret; es fiel die Nacht ein, das niemand den Nachbaaren zu Hülfe kommen konte, auch wegen der grosen Fluth war es unmoglich, wodurch viel Elend entstund, solches daurete bis Sontags, da das Wasser zu fallen begonte, wodurch besonders die Strassen foruiniret worden, das zur Noth kaum ein Fusganger bis Griesdorf passiren kan, welches eine Reparatur erfordern und viel Arbeit kosten wird. Die Schenke, (oder der Kretscham) war in grosser Gefahr, umgesturget zu werden, mit keinem Pierde konte man denen Leuten nicht zu Hulse kommen, sondern sie musten sich in die Hohe der Hauser retiriren, die Fuhrleute som retiriren, die Fuhrleute foreben alda ange pan net, und ihre Perde in die Stube geflüchtet hatten, musten auf den Perden sitzen, um nicht von dem durchlauffenden Wasser zu ersauffen. Der eine Bleicher har allem 160 Klaftern Holz verlohren, auch weis man noch nicht was von Leinwandten weggeführet worden. Es gedenken die altesten Leute keine dergleichen grosse Wasserflut erlebet zu haben.
Berlingske Tidende, 1755-07-21
Landeshut, vom 4 Julii. Unter denen vom 10ten April angemerkten virklich gewesenen 40 Gewittern, ist das hen tige wohl das allerschwerste und fürchterlichste geween; je weniger man folches bey der kulen truben und regenhaften Witterung vermuthet hatte, je enseslicher vurde solches bey dem ganz verfinsterten Horizont. Es entstund das selve Nachmittags um halb 4 Uhr, und daurete unter bestandigen Blitzen und Donnerschlagen bis nach Mitternacht. Denen bis hieher eingelausenen Nachrichten zufølge, har en stebenmal an unterschiedenen Orten, und in dem der Stadtgehørigen und nahen gelegenen Dorfe Vogels dorf, in eine Schenne eingeschlagen, welche auch ganzlich abgebrant, und wobey Gott dem Allerhochsten zu danken, das es durch die wenig dazugekommene Leute und Nachbarn (indem sowol vom Lande als der Stadt wegen des grossen Gewassers weder Mannschaft noch Spritzen zu Hule kommen konnen, sochergestalt noch gedampset, das das daran stossende Bauergut, nebst denen angranjenden, noch errettet worden ist. Der bey unserer Stadt af Ober-und Nieder thore vorbeygehende Boder und Ziederstrohm, ist nicht nu ans semmen gewohnlichen Ufern ge treten, sondernes sind auch die Stadgraben bey dem Niederthøre von dem Ueberlauf des Ziderslusses, eben jo wie Anno 1736 angefullet worden. Und wenn der Regen noch etwa ein paar Stunden angehalten, so wurde das Gewasser bis an den 1736 daselbstzum Anden ken eingemanerten Stein, und durch die Stubenfenster des Flottemannischen Hauses eingedrungen seyn. Alle Stege und Wege in allenbenachbarten Dorfern sind weggerissen, und undefahrlich gemacht worden. Jn der Nachbars haft besonders im Friedlandischen und Braunauischen soll die Wasserslut een so gros als 1756 gewesen seyn. Wie dann uber 20 Menschen vermisset worden, wovon sichern Nachrichten nach 8 ertrunken, und worunter ein eingewickeltes Kind befindlich, aus dem Wasser gezogen und gefunden worden. Der verursachte Schaden ist betrachtlich undes lauft noch dato immer betrubte Nachricht, theils von den Schaden, theils von ertrunkenen Menschen ein.
Berlingske Tidende, 1755-07-21
NOTIFICATION. Von der dritteen Classe der 2ten Kongl. alleinprivilegieten Kopenhagner Lotteren, welche den 23 und 25ten passati gezogen worden, werden die Gewinne den 9ten hujus und følgende Werkeltage, gegen Zurücklieferung der originalen Lozzettun ausbezahlet. Jugleich wird auch die Vernenerung der ubrigen Lootzen zur 4ten Classe mit zwey undein halden Rthlr. per Loos angefangen, und muss unter Verlust der Loose, som zeitlich vollendet werden, das die geschlossene Appellations Rechnungen der samtlichen Herren Collecteurs den 16 Aug. a. c. bey mir unterschriebenem eingelanget seyn konen, massen die Ziehung der 4ten Classe ohnfehlbar den 25ten August vorgenommen werden soll. Alles ver moge des Plans und der Conditionen. Copenhagen, den 4 Jul. 1755. Jonas Collin, Kongl. Lotteren-Jnspecteur.