JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1747-03-01
Den 20 Martii haver det behaget Hans Kongel. Majestæt Allern, at lade ved Trykken udgaae en Forordning i det Tydske Sprog, angaaende et Liv Rente-Societet at oprette.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1747-03-01
Den 24 Martii haver Hans Kongel. Majestæt Allern beskikket Provsten Hr. Oluf Gislesen til at være Superintendent over Skalholts Stift paa Island. Samme Dag er Mag. Peder Clod, Rector Scholæ i Helsingøer, Allern, bevilget at have Rang og Sæde med Rector Scholæ i Kiøbenhavn. Iligemaade er Hr. Christian Grave Allern, beskikket til at være Sogne Præsttil Eeger Præstegield i Aggershuus Stift. Hr. Niels Monrad. ligesaa Allern, beskikket at være 3die Præst i Christiania. Den For Martii Maaned Aar 1747.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1747-03-01
Den 27 Martii haver det behaget Hans Kongel. Majestæt Allern, at lade ved Trykken udgaae en Forordning, hvorved Placaten af 25 April 1735, i visse Poster forandres Den 31 Martii blev det Høy Kongel. Arve=Huus og alle Troe Undersaatter høyligen glædet og frydet, da paa samme Dag Hans Kongel. Majestæt vor Allern. Arve-Konge og Herre, Kong FRIDERICH den Femte, udi all selv ønskelig Høy-Kongel. Velgaaende som Konge i Danmark og Norge, &c. &c. indtraadde udi sin lyksalige Alders 25 Aar. Til en glædelig Jhukommelse af denne Hans Kongel. Majestæts Høye Fødsels=Fæst ere efterfølgende faa Linier udi allerunderdanigste Ydmyghed sammensatte.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1747-03-01
en var ey Undersaat i Dannemark, som glemte, Hvad han er skyldig til Kong FRIDERICH den Femte Vi derfor løbe vil til den allmægtig GUD, Og bede, hvo som kand, til Hannem Gaver ud. GUD cron du vor Monarch med Lykke af det Høye Til Hans Regiering, og hav du paa Ham dit Øye, Og lad dit Engle Chor Ham vogte med all Fliid, At ingen Uheld Ham maa ramme nogen Tiid. Byd Viisdom, Velstand, Fred, og hvad som Himlen haver Udaf Velsignelser og af fuldkomne Gaver At overstrømme Ham, at Tvilling-Riget maa Sin Deel med Glæde af Velsignelserne faae. Lad, gode Gl vor Bøn dig ogsaa vel behage For Kongens heele Huus, at du der vil antage J din Beskyttelse, at denne Høye Slægt Sig altid seer udi din naadig Varetægt Udi denne Maaned er ved Trykken bleven publiceret haa udi det Danske og Tydske Sprog de Freds-Articuler imellem Kongen af Dannemark og Norge, &c. Og DENa Republiqven Algier, Sluttet Aaret 1159, paa den 22de Dag udi Maaneden Regib, stemmende overeens med den 10de Aug Aaret 1746. efter Christi Fødsel.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1747-04-01
Danmark.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1747-04-01
Den 7 Octobr. 1746. haver Hans Kongel. Majestæt Allern. beskikket Oberst=Lieutenant Niels Juel til at være tilligemed Cammer-Herre. Doctor og Liv Medicus Hieronymus Laub er Allern. beskikket at være tilligemed virkelig Etatz-Raad.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1747-04-01
Den 3 Januarii 1747. haver Hans Kongel. Majestæt Allern. bestilt Hans Semp til at være Tolder ved Schagens Tolsted. For April Maaned.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1747-04-01
Den 27 Februarii haver Hans Kongel. Majestæt Allern bestilt Cancellie Raad Schreber i Oldenborg til at være Justit Raad. Samme Dag er Borgmester Brun i Delmenhorst Allern. bestilt til at være Cancellie-Assessor.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1747-04-01
Den 28 Februarii haver Hans Kongel. Majestæt Allern, bestilt Laurs Johansen Weisher til at være Mahler ved Frederichs borg og Fredensborg Slotter.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1747-04-01
Den 13 Martii haver Hans Kongel. Majestæt Allern bestilt Justitz-Raad og Agent Sachs i Worms til at være tillige Resident sammesteds. med Den 28 Martii haver Hans Kongel. Majestæt Allern, beskikket Rasmus Pau til at være Rente Skriver ved Fyens Stifts Contoir. Samme Dag er og Christian Wichman Allern, beskikket til at være Rente-Skriver ved Rytter Districternes Contoir paa Rente-Cammeret. Iligemaade er forrige Hoff-Skiøtte Christopher Petersen Allern, bestilt til herefter at være SkovRider paa Tryggevelde Amt. Daniel Danielsen er Allern bestilt til at være Proviant-Ammunition, og Material=Forvalter, ved Aggershuus Fæstning udi Norge.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1747-04-01
Den 31 Martii haver Hans Kongel. Majestæt Allern beskikket Johan Christopher Weyse til at være Hoff Junker.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1747-04-01
Den 1 April behagede det Hans Kongel. Majestæt Allern. at lade ved Trykken udgaae en Confirmation paa en videre Ertension og Forbedring til en udi Bergen oprettet Stiftelse for Enker og u-myndige Pige=Børn udi Norge og andre Stæder. Samme Dag er Doctor Juris Jsaac Andreas Cold Allern. beskikket til at være Borgemester i Scheen. Thomas Nielsen Ud sing at være Bye= og RaadstueSkriver samt Birkeskriver ved Riberhuus-Birk. Hr. Frederich Caspar Struch er Allern. confirmeret at være Sogne-Præst for Dreise Meenighed i Fyen Heino Gerhard Brolund er Allern, beskikket at være Catecheved St. Nicolai Meenighed i Kiøbenhavn.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1747-04-01
Den 3 April haver Hans Kongel. Majestæt Allern, bestil Johan Schrever til at være Raadmand i Wilsker. Aar 1747.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1747-04-01
Den 4 April udgav Rector Regiæ Universitatis Hafniensis HRISTIANUS LUDOVICUS SCHEIDIUS. S. R. M. a Contillis Justitiæ, J. U. ac Philos. D. Juris Naturæ, Gentium athver Publici P. P. O. Facultatis Juridica Decanus, Adsessor Consistorii, et Programma, hvorudi han inviterede alle Lærde Patrioter til at høre den Oration, som Dagen efter skulde holdes paa det øverste Auditorio, til en allerunderdanigst Erindring om Hans Kongel. Majestæts Høystglædelige Fødsels-Fæst.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1747-04-01
Samme Dag haver Hans Kongel. Majestæt Allern, bestilt Conferentz-Raad Christian August, Fri Herre af Schlitz, von Gortz kaldet til at være Cammer Herre. Samme Dag er Hans Christian Krøyer, Færgemand ved det halve Færgeløb ved Rudkiøbing paa Langeland, Allern, bestilt til at være tilligemed Færgemand ved det andet halve Færgeløb sammesteds.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1747-04-01
Den 5 April blev Hans Kongel. Majestæts glædelige Fødsels Fæst med stor Solennitet celebreret paa det Kongel. Universitet her i Kiøbenhavn, hvor Universitatis Rector Magnificus CHRISTIANUS LUDOVICUS SCHEDIUS udi Overværelse af Hans Excellence Hr. Geheime Conferenz-Raad Johan Ludvivon Host-IN, og mange Høye og Fornemme, saa og andre Tilhørere holdt nomme Universitatis en grundig og ziirlig Oration, som blev paahørt af alle Nærværende med største Fornøyelse.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1747-04-01
Den 6 April blev af det Musicalske Societet, paa den sædvanlige Concert Dag, over Hans Kongel. Majestæts, vores Allernaadigste Konges Høye Fødsels-Fæst, en, af Societets Concert-Mester J. E. Iværen vel componeret allerunderdanigst Gratulations=Cantate, med alle tilstede værende Høye Herrers og Damers særdeles bifald, opført. Samme Dag behagede det Hans Kongel. Majestæt Allernaadigst at forunde det Musicalske Societet Frihed til herefter at opføre deres Concerter paa det Kongel. Slot Charlottenborg.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1747-04-01
Den 14 April haver Hans Kongel. Majestæt Allern. confirmeret Hr. Jens Christian Fabricius at være Sogne Præst til Schium og Giver Meenighed i Wiborg Stift. Samme Dag er For April Maaned. er Hr. Johan Dajon ligesaa Allerne confirmeret at være SognePræst til Hyllested og Rosmus Sogner i Aarhuus=Stift. Hr. Cornelius Kempe er Allern, beskikket at være Missionarius Ordinarius i Saltens District i Nordlandene.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1747-04-01
Den 17 April haver Hans Kongel. Majestæt Allern, bestilt Advocat Ægidi til at være Herreds=Fogeden i Frøs= og Calslund Herreder udi Hadersleb Amt adjungeret og hannem udi Embedet at succedere.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1747-04-01
Den 18 April behagede det Hans Kongel. Majestæt Allern. at lade ved Trykken udgaae en Placat om visse Poster, det den 13 Februarii Allernaadigst oprettede Liv-Rente=Societet vedkommende. Iligemaade behagede det Hans Kongel. Majestæt Allern. at lade udgaae en Placat angaaende Forbud paa fremmed Kobher-Victriols Indførsel i Dannemark og Norge.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1747-04-01
Den 21 April haver Hans Kongel. Majestæt Allern. beskikket Cammer-Junker Theodorus von Finecke til at være Assessor udi Hoff-Retten.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1747-04-01
Den 23 April blev Hr. Ole Gislesen i vor Frue-Kirke creeret til Biskop over Skalholts Stift paa Island, og var Hans Kongel. Majestæt vor Allern. Konge i egen Høye Person i Kirken nærværende for at see og høre paa denne Høytidelig Creation.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1747-04-01
Den 29 April haver Hans Kongel. Majestæt Allern, beskikket Justitz-Raad Brædde Munthe at være Committeret i General Landets Oeconomie- og Commerce-Collegio udi Land Oeconomiets Departement. Samme Dag er Marcus Pahl, Bogholder ved Land-Etatens General Commissariat og Archiv Registrator sammesteds, Allern beskikket til at være tilligemed virkelig Cancellie Raad. Iligemaade er Hr. Peder Schmit Capellan pro Persona til Falsler og Kiærbye Meenigheder i Aarhuus Stift, Allern, beskikket til at være Sogne Præst sammesteds. Hr. Laurentius Jæger hidindtil Missionarius i Findmarken, er Allern, beskikket at være Sogne-Præst til WallensbechSogn i Sielland. Hr. Sveen Gudløgsen er Allern, beskikket at være Sogne-Præst til H. imm. end udi Norder Aar Aar 1747. den, paa Jsland, naar samme Kald lovlig ledig vorder. Hr. Christopher Woldike hidtil Collega Scholæ i Wiborg er Allern. confirmeret at være Sogne-Præst til Wive, Ove og Waldsgaard Sogner i Wiborg-Stift.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1747-04-01
Staden Louisborg er bygt paa en Høy udi Syd-Ost paa Øen Capo Breton. Gaderne ere brede og regulaire. Huusene ere opførte af Steene. Jkke langt fra Citadellet er en stor Plads, midt paa den same er ogsaa en skiøn fiirkantet Plads. paa Aar 1747. Paa den Tid, da de Franske vare Mester af Staden, vare Gouverneurens Huus og Kirken ved den Nordre Side, og ved de 3 andre Sider befandt sig Bombe fri Caserner, hvorhen de Franske bragte deres Qvinder og Børn i Sikkerhed, imedens Beleyringen varede. Stadens største Vide, nemlig fra Citadellet indtil Steen Porten, (hvilken haver sit Navn af Hertugen af Penthievre, og, efter Voldene at regne, haver en halv Engelsk Miil i Omkreds) udgiør i det mindste 2 og en fierdedeel Miile. Paa Voldene og Verkerne, som omgive Pladsen, tæller man 164 Canoner, af hvilke ikkun 12 ere af Metall, endnu befinde sig sammesteds 3 Jern-Mørsere og 20 smaa Metal-Mørsere til Grenater. Den Vestre Port, hvorved befindes en Broe til at trække op, gaaer ud til Marken; Ved denne Sted er et rundt Batterie, hvorpaa ere plantede 16 Canoner, som skyde 24 Pund. Staden, haver ved den Nordre Side 3 Porte til Havnen, hvorved ere smaa Broer ud i Vandet, saa at man alle Tider med største Beqvemmelighed kand indskibe og udskibe alle Slags Vahre. Øens Batterie er imellem Staden og Indgangen af Havnen, hvilken det fuldkommen kand bestryge, og ved den høyre Haand er paa en høy Klippe et Vagt Taarn med en Lygte, hvilken man om Natten, naar det er klart i Veyret, kand see 5 Mile ud i Søen. Ved dette Vagt-Taarn ere 2 Batterier, paa det eene befinde sig 6, og paa det andet 12 Canoner, hvilke alle skyde 18 Pund. Havnen er fra den Side af Nord Vest til Syd-Vest meere end en halv Engelsk Miil breed, hvor den er allersmalest og fra Nord Vest til Syd-Vest er den nesten 6 Engelske Mile lang, hvor allevegne er 6 til 8 Favne Vand og got at ankre. J Nord Vest i Havnen, er et meget beqvemt Sted for Kriigs-Skibe, hvor de kand ligge sikkre for alle Vinde og blive reparerede. Lige over for dette Sted ere 2 Pladser, som ere meget beqvemme for Fiskerne, og saa store, at 2000 Barqver have tilstrækkeligt Rom til at omgaaes med deres Fiske. Med et Ord: Det er et meget sikker Sted til et stort og riigt Fiskerie, eftersom Barqverne daglig 2 gange kand gaae tilbage til Havnens Indgang og tage Fiske, da de For April Maaned Aar 1747. de alle Tider blive under den bevæbnede Barqve, hvilken Øens Batterie og Lygten giver Signal. J det øvrige er omtrænt Mille Norden for Havnen en Mængde af Brænde og SteenKull. Sidst udi Julii Maaned 1746, haver jeg selv talt overalt 266 store Canoner paa Voldene og Udenverkerne, saasom man nu meget haver forbedret Festnings-Værkerne og til Pladsens større Sikkerhed forsynet samme med fleere Canoner.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1747-04-01
Wien, den 15 April. Fra Nizza haver man en Skrivelse fra en god Haand, som melder følgende Ting. Den 17 Martii udløb den Franske Flode, som skulde ledsage Transporten til Genua, fra Marseilles; Den 18 ankom den til Toulon, hvor den trækkede Galleerne, som hørte til Escorten, og de øvrige Transport-Skibe til sig. Den 19 gik de i Søen omtrænt 12 Galeer og 100 Transport-Skibe stærke, hvorpaa, efter de Fangnes, Deserteurers, Kiøbmænds og Spioners Udsigende, befandt sig henimod 10000 Mænd. De maatte, eftersom vi endnu have Øen St. Margaretha i Hænderne, vende sig til høyre Haand og søge rom Søe, og de seglede den 19 og 20 gandske lykkelig, men den 20 om Aftenen bleve de formedelst Modvind skildte ad. Et Engelsk Krigs-Skib, Leopard kaldet, kom just fra Sardinien og convoyerede nogle Piemontesiske Fartøyer, som vare ladte med Korn; dette Krigs-Skib stødte af en hendelse paa 27 Franske Skibe, hvilke det strax angreb og erobrede 9 deraf. Jmedens dette gik for sig, og da disse Skibe tumlede sig omkring med hinanden kom uformodentlig et andet Engelsk Krigs-Skib, a Revange kaldet, dertil, som kom fra Porto Mahon og vilde gaae til Savona; dette Krigs-Skib drev de øvrige Transport-Skibe indtil imod Capo-Mela, hvor det borttog 8 af dem, 3 af dem bleve tvungne til at salvere sig til Monco, de øvrige bleve adspredte. Af de erobrede Skibe ere 16 bragte til Savona, hvorpaa vare deels 300, deels 150, deels 100, deels 50 Mænd, det mindste af dem blev bragt til Villa-Franca, derpaa vare 1 Officier og 48 Gemeene. Galleerne haver man ikke seet. Engellænderne forsikkre, at de øvrige Transport-Skibe ikke skulle undgaae deres Flode, som formerer en Cordon fra Savona indtil Livorno. Jmidlertid have vore Tropper paa Øen St. Margaretha endnu intet udstaaet, eftersom Fienden, i hvor gjerne han vilde, ikke kand afskiære Communicationen med os u Til dette føyer man en Skrivelse fra Marseilles af 29 passato, som berettet, at de Franske ved Engellændernes Overfald mistede 3000 Mænd af den Sue curs, som var destineret til Genua, Man var strax i Begyndelsen, da man havde faaet Tidende derom, betænkt paa at udruste endnu en anden Convoy, men nu finder man det ikke for got at vove meere.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1747-05-01
Danmark.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1747-05-01
Den 24 Februarii haver Hans Kongel. Majestæt Allern, beskikket Mag. Clemen Schade, Rector Scholæ i Kiøbenhavn, til at være tilligemed Professor Philosophiæ ved Universitetet bemeldte Kiøbenhavn.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1747-05-01
Den 31 Martii haver Hans Kongel. Majestæt Allern, beskikket Christian Frederich Holch Frie-Herre til Holchenhavn til at være Cammer-Junker. For Maji Maaned.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1747-05-01
Den 4 April haver Hans Kongel. Majestæt Allern, beskitret forrige Liv-Tiener Anthon Frederich Schæffer til at være Ober Førster udi Lolland og Falster samt Skov-Ridder i Nørre Herret udi Nyekiøbing Amt paa Falster.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1747-05-01
Den 1 Maji behagede det Hans Kongel. Majestæt Allern. at lade ved Trykken udgaae saavel i det Danske som Tydske Sprog en Forordning eller Reglement angaaende de Algieriske Søe-Passe Den 2 Maji behagede det Hans Kongel Majestæt Allern, at lade ved Trykken udgaae en Forordning om April og Julii Qvartals Skatters Eftergivelse af det contribuerende Hartkorn udi Danmark, hvor Qvæg-Sygen førend den 1 Maji haver været.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1747-05-01
Den 5 Maji haver Hans Kongel. Majestæt Allern, beskilket Ober Førster Anthon Frederich Schæffer til at være tilligemed virkelig Cancellie-Raad. Samme Dag er Hr. Hans Friderich Thams Allern, beskikket til at være herefter Sogne-Præst Frederichsstad i Norge.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1747-05-01
Den 12 Maji haver Hans Kongel. Majestæt Allern, beskikket Hr. Anders Hanssen Klem til at være Sogne-Præst til Winding, Wradtz og Bryrup Meenigheder i Aarhuus=Stift. Samme Dag er Hr. Gerhard Heiberg ligesaa kaldet til Sognedals Præstegield Bergens Stift. Hr. Hans Nathangel Kirchsteen ligesaa til Pedersborg og Kindertofte Meenigheder i Sielland. Gisle Snorressen ligesaa til Odde Præste Kald paa Island. Hr. Friderich Christensen er Allern confirmeret at være Sogne Præst til Landet Ryde og Aagebye Meenigheder i Lolland.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1747-05-01
Den 19 Maji behagede det Hans Kongel. Majestæt Allern at lade ved Trykken udgaae en Forordning saavel om Forbud paa at indføre levende eller slagtede Kalve i Kiøbstæderne, som og om Forbudets Ophævelse paa Sviins Udførsel af Danmark. Samme Dag er Justitz-Raad Johan Christian Schrøder Allern, beskikket til at være tilligemed Directeur i General-Post Amtet. Fligemaade er forrige Skibs-Præst Hr. Johan Bendsen Allern beskikket til at være Sogne-Præst til Strøms Præstegield Aggershuus Stift.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1747-05-01
Aar 1747.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1747-05-01
Den 26 Maji haver Hans Kongel. Majestæt Allern beskik at Hr. Peder von Hauen til at være Professor Theologiæ ved Sorøe Academie og Sogne-Præst i Sorøe. Samme Dag er Andreas Mølleschow Allern, confirmeret at være Sogne-Præst til Kornerup og Capellan til Svogerslev Meenighed i Sielland, pr. Japher Hegelund er Allern, kaldet at være residerende Capellan til Hougs Præstegield i Bergens-Stift. Johan Joachim Anchersen er Allern, bevilget at være Procurator saavel for Høyeste Ret som alle andre Retter i Danmark og Norge.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1747-05-01
Den 31 Maji udgav Rector Regiæ Universitatis Hafniensis CHRISTIANUS LUDOVICUS SCHRIDIUS. S. R. M. a Consiliis Justitie, J. U. ac Philos. D. Juris Naturæ, Gentium at qve Publici. P. P. O., Facultatis Juridicæ Decanus, & Consistorii Adsessor, et lærd og syndigt Programma, hvorudi han inviterede alle lærde Patrioter til at høre en Oration, som skulde holdes udi Consistorio Dagen derefter, da velbemeldte Hr. JustitzRaad og Professor SCHRID skulde nedlegge Academiets Rectorat, og med de sædvanlige Ceremonier overlevere samme Embede til Hr. Professor PERES HORREBOV, Philos. & Med. D. Mathem super. L. P. O. in Collegio Cons. Adsess. Paris, & Berolinæ Societatum Regiarum Membrum. Beskrivelse over de Solenniteter ogmerkværdige Ting, som ved Printzens af Oranien Udvælgelse og Erklæring til Stadtholder ere forefaldne.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1747-05-01
J Onsdags den 3 Maji, da Printzens af Oranien offentlige Proclamation til Stadtholder over de forenede Nederlande var berammet at skee, blev ogsaa denne Ceremonie forrettet med al muelig Pragt, og en almindelig Fornøyelse iblant Folket. De merkværdigste Omstændigheder, som derved forefaldt, ere følgende: Om Morgenen Kl. 3, begav det heele Cavallerie og Infanterie, som ligger her udi Guarnison, sig udi Gevær, 3 Detachementer udaf Borger-Compagnierne, nemlig de af den Oranie, hvide og blaae Fahne gjorde det samme, og En beFor Maji Maaned. Nette Slots Portene, hvilke man ogsaa derforuden tilsværrede med Slag Bomme. Man satte derforuden ved enhver Jndgang en stærk Cavallerie og Jnfanterie-Vagt med den Befalning, at ingen uden Lemmerne af de Herrer General-Staters Forsamling og de Officiers, som nødvendig maatte indfinde sig til Hove, skulde passere igiennem. Kl. 8 om Morgenen stak man Oranie Fahnen ud af Taarnet paa den store Kirke, og Kl. 9. begav sig alle Herrerne af Staternes Forsamling til Hove, for at udvælge Printzen af Oranien og Nassau udi den behørige Form til Stadtholder, hvilket Vall skeede Kl. 10; og imidlertid stode Trompeterne, som vare iførte røde Skarlagens og med Guld riigelig broderede Klæder, udi Slottes Vinduer, og blæste Nationens Liv Marche, Kl. halvgaaen 11. fremstillede sig de Herrer, Stater udi Slottets Vinduer, og Baronen af Wassenger, som et Lem af denne Provintzes Adel, stillede sig udi det Vindue, som var lige over Slots Porten. Han holdt derpaa en liden ziirlig Tale til de nærværende Tilskuere, og efterat den var til Ende, oplæste Hr. Secretair Buys med en høy og tydelig Røst følgende: Staterne af Holland og West-Friesland hilse alle dem, som see nærværende eller høre det læse. Herved giøres alle vitterligt, at i Betragtning af de nærværende farlige Omstændigheder, og paa det Staterne udi disse Provinzer kunde finde et beqvemt og hastigt Middel til at redde sig, næst Guds Hielp, udaf den farlige Tilstand, i hvilken de nu befinde sig, have vi med eenstemmig Samtykke af alle de Lemmer, som høre til vor Forsamling, i Dag udi bemeldte vor Forsamling udvaldt og beskikket Hans Durchleuchtighed Wilhelm Carl Henrich Friso, Printz af Oranien og Nassau til Stadtholder, Capitain General og Amiral over disse Provinzers Krigs-Magt baade til Lands og Vands. Vi befale til den Ende vores Secretair, at han giør dette først udaf et af vores Slots Vinduer her i Haag bekiendt for Folket, og siden forkynder Magistraten i Haag, at de ogsaa skal udraabe dette paa Raad Huusets Altan. Skrevet i Haag, den 3 Maji 1747.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1747-05-01
Et Brev, som Hans Høyhed Prinzen af Oranien haver skrevet, da De Herrer Stater ved en Coureer havde ladet Ham vilde, at Han var bleven udvaldt til Stadtholder over Provincen Zeeland. Jeg haver i Dag ved een fra Eders Høymægtigheder 2 afsendt Coureer erholdet Eders Resolution og Skrivelse af 28 April, For Maji Maaned Aar 1747. April horudi Eders Høymægtigheder behager at give mig Underretning om, at det udi Eders Forsamling med Eenstemmig Samtykke af alle Raadets Lemmer er bleven besluttet at udvælge og beskikke mig til Stadtholder, Capitain og Amiral over Provinzen Zeeland. Ædle og Mægtige Herrer. Hvor farlige og besvær ligge end Tiderne ere og hvor tung ogsaa denne Byrde er, saa haver dog alligevel min Nidkierhed for det almindelige Beste, min Kierlighed for Fædernelandet, den Stamme, af hvilken jeg udspirer og det Navn, som jeg bær, ey tillade mig at afslaae dette Eders Høymægtigheders Forlangende. Jeg antager derfore disse vigtige Embeder med et Hierte, som er opfyldt med Taknemmelighed for den Fortroelighed som Eders Høymægtigheder haver til mig; og udi det Haab og Tillid, at det i Naade skal behage den Almægtige GUD, hvis Forsyn jeg udi alt dette kiender og ærer, at give mig de fornødne Sinds og Legems Kræfter, paa det at jeg understøttet saavel af Eders Høymægtigheders forsigtige og En drægtige Raad, som af alle Troe Undersaatters Nidkierhed for Deres Fæderne Lands Beste, kunde blive et Middel til at skaffe Landet Rolighed til at afvende den overhængende Fare, og forsvare de forenede Nederlandes dyrebareste Klenodier, nemlig Religion og Frihed. Saasnart Deres Høymægtigheders Deputerede ere komne herover, skal det være mig en stor Fornøyelse at overlegge med Eders Høymægtigheder, hvorledes og paa hvad Maade og paa det hastigste kand antræde min Reyse til Provincen Zeeland for at raadslaae med Eders Høymægtigheder, og siden udfør alt det, som kand tiene til Nytte og Fordeel, saavel for den heele Republiqve i Almindelighed, som Provinzen Zeeland, Særdeleshed. J det øvrige takker jeg Deres Høymægtigheder for Deres kierlige Lyk=Ønskning, og forbliver med største Høy agtelse og oprigtige Affection.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1747-05-01
Høymægtige Herrer Deres ydmyge og Troe Tienck Leuvearden, den 1 Maji 1747.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1747-05-01
Oranien og WC. Prins
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1747-06-01
Danmark.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1747-06-01
Den 24 Octobr. 1746, haver Hans Kongel. Majestæt Allern. beskikket Tham Masman, til at være Hoff Ober Jæger, og derved at nyde Rang og Sæde nest efter Jagt-Junkere.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1747-06-01
Den 18 Decembr. haver Hans Kongel. Majestæt Allern. bestilt Greve Christian Raben og Conferentz-Raad og Amtmand Frederich Ludvig von Woyde, til at være Cammer-Herrer. For Junii Maaned
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1747-06-01
Den 1 Febr. 1747, er Major Frantz Rantzow de Bentzon til Heinedgaard benaadet med Oberst-Lieutenants Bestalling af Cavalleriet.