JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Almuevennen, 1843-03-22
Fra Skolelærer Poulsen i Lundby er modtaget et medfølgende Andragende om, at en Kaminskorsteen og en Kakkelovn maatte paa Skoledistrictets Regning anskaffes for ham i hans lille mod 2de Udsider beliggende og om Vinteren fugtige Sovekammer. J det Undertegnede henstillede denne Sag til Hammer og Lundby Sogneforstanderskabs Afgjørelse, mødte Forslaget Modstand blandt Sogneforstanderne, der meente, at Sognet ikke kunde bære denne Byrde, og da Consens ikke kunde tilveiebringes, enedes man om at henstille Sagen til Skoledirectionen for Tybjerg og Hammer Herreder. Ved saaledes herved at fyldestgjøre dette Hverv, tager jeg mig den Frihed tillige at andrage paa, at forsaavidt Skoledirectionen skulde henføre dette specielle Spørgsmaal, om Skolelæreren i Lundby bør forundes 2de Kakkelovne i sine Vaaningsværelser, til det almindeligere: "hvorvidt en Skolelærer kan gjøre Paastand, paa meere end een Kakkelovn til disse, og den skulde formene, at intet Bestemt herom kan udledes af Udtrykkene i Cancelliskrivelserne af 27de Januar 1827 og 1ste Septbr. 1835, at Bekostningerne til den fornødne Kakkelovns Anskaffelse i Skolelærerens Vaaningsstue bør udredes som de øvrige Udgivter til Skolernes anordnede Jndretning: Sagen da maa henstilles til det kgl. danske Cancellies Afgjørelse, hvorved en fast Bestemmelse vilde vindes til lignende Sagers Behandling i Fremtiden.
Almuevennen, 1843-03-22
Skoledirectionen for Tybjerg og Hammer Herreder, svarede under 30te Septbr., at det kgl. danske Cancelli under 17de f. M. havde resolveret: "At Skolelærer Poulsens ommeldte Begjæring bifaldes, og at de dertil medgaaende Omkostninger tilligemed de øvrige Skoleudgivter blive at udrede ved anordningsmæssig Ligning paa Communens Beboere "J Henhold hertil ville Hammer og Lundby Sogneforstanderskab behageligen foranstalte, at den saaledes Skolelærer Poulsen tilstaaede Kakkelovn med dertil fornødne Jndretning, anskaffes inden Vinterens Komme." Formanden meddelte Sogneforstanderne for Lundby denne Skrivelse, og overdrog dem med det snareste at lade Arbeidet udføre.
Almuevennen, 1843-03-22
Nu indkom Lundby Sogns Beboere med et Andragende, hvorved de gjorde Jndsigelse imod, at en Kakkelovn efter Cancelliets Resolution skulde opsættes i Skolelærerens Sovekammer i Lundby, og hvorpaa Sogneforstanderskabets Paategning forlangtes. Sogneforstanderne (Bønderne) erklærede: at naar ovennævnte Andragende fra Sognets Beboere blev indstillet først til Amtsraadet – og hvis det gjordes fornødent – da til det kgl. danske Cancelli, og Resolutionen blev alligevel som ovennævnte af 17de Septbr. f.A., da vare de villige til at indgaae paa, at opføre og bekoste fornævnte Skorsteen og Kakkelovn, men for ikke, da de ganske erkjendte de af Sognets Beboere fremsatte Besværinger for rigtige. Andragendet erholdt af Formanden følgende Paategning: "Skjøndt Sogneforstanderskabet ikke skjønner, at der kan gjøres nogen Forandring i den Skolelærer Poulsen, ved Cancelliets Skrivelse tilstaaede Begunstigelse, maae det dog formene, at efter Ovenstaaende, kan intet videre foretages, forinden Resolution fra høiere Steder er erholdt paa dette Andragende. Skolelærer Poulsens Soveværelse kan vel ikke skjønnes at være koldere eller fugtigere end Værelserne hos Bønderne, hvori de i Almindelighed kun have Kakkelovn i eet, men under alle Omstændigheder ansees det for klart, at Sognet ikke kan bebyrdes med mere Brændsel end det lovbestemte, selv om den omtalte Kakkelovn opføres for ham, Amtet svarede i en Skrivelse af 13de Decb. 1842. "Da Sagen er afgjort ved det kgl. danske Cancellies Resolution af 17de September sidstleden, kan man ikke videre indlade sig herpaa, men maa anmode Forstanderskabet om, uden Henstand at sørge for bemeldte Kakkelovns Anskaffelse, forsaavidt saadant ikke allerede er skeet, hvilket dog forventes, efterdi fornævnte Collegii Resolution udtrykkeligt bestemmer, at dette skulde være iværksat inden Vinterens Begyndelse. Provst Lautrup og Forvalter Gede underkastede sig Amtets Bestemmelse, men de 8 Sogneforstandere erklærede, at de ikke kunde underkaste sig denne Bestemmelse, forinden de paany havde forsøgt paa at andrage Sagen for det danske Cancelli, og dette tilmeldtes Amtet under 6te Januar d. A.
Almuevennen, 1843-03-22
Da Beboerne i Skoledistrictet bleve underrettede om fornævnte Amtsresolution af 13de December f. A., indsendte de under 7de Januar d. A. til Amtet en skriftlig Begjæring om at erholde Andragendet – som de havde stillet til Amtsraadet – tilbageleveret, for at indstille det til det kgl. danske Cancelli, men uagtet det i Slutningen af Andragendet hedder: "disse vore bemærkninger indstille vi herved ærbødigst til det ærede Sogneraads Overveielse, og udbeder os dets skrivtlige Betænkninger herpaategnet, for siden at tilstille dem til Amtsraadets og om fornødent gjøres, til Cancelliets Afgjørelse. blev denne Begjæring om Udlevering af Andragendet, den nægtet af Amtet; de besluttede derfor at forfatte et andet Andragende til Cancelliet, og med dette Andragende at lade medfølge en lovlig foretaget Synsforretning over deres Skolebygnings Vedligeholdelse og Jndretninger.
Almuevennen, 1843-03-22
At vi have foretaget denne Forretning efter vores Samvittighed, bedste Skjøn og Overbeviisning, det vil vi inden Retten edelig bekræfte.
Almuevennen, 1843-03-22
Den 24de Januar communiceredes Sogneforstanderne i Lundby følgende Skrivelse fra Provst Lautrup: "Præsts Amtmandskab har under 17de Januar d. A. tilskrevet Hammer og Lundby Sogneforstanderskab Da Amtet aldeles ingen Anledning finder til, fordet kongelige danske Cancelli paany at andrage den allerede af Collegiet afgjorte Sag angaaende hvorvidt en Kakkelovn bør anskaffes til Skolelærer i Lundby Poulsens Soveværelse, saa skulde jeg i Henhold til hvad der forhen er passeret, have Forstanderskabet paalagt at foranstalte det kongelige danske Cancellies i saa Henseende afgivne Resolution af 17de Septbr. f. A. uden Henstand efterkommet, da Amtet i modsat Fald seer sig nødsaget til at maatte overeensstemmende med Anordningen 29de Juli 1814 840 anvende Mulcter for denne gjentagne Tilsidesættelse af en tillagt Ordre. Det meddeles herved i Gjensvar paa Forstanderskabets Skrivelse af 6te d. M.
Almuevennen, 1843-03-22
Om de Foranstaltninger, som nu forventes trufne, imødesees nærmere Jndberetning".J Anledning af denne Skrivelse, der jo udtrykkeligt var til det samlede Forstanderskab, tillod Formanden sig den aabenbar lovstridige Fremgangsmaade, at skille Forstanderskabet ad, og tog paa forskjellige Dage Sogneforstanderne for sig, een a to af Gangen, skjøndt Communalanordningen § 13 siger, at ingen Beslutning kan tages af et Forstanderskab, naar ikke i det Mindste Halvdelen af dets Medlemmer er tilstede; ved denne ulovlige Fremgangsmaade opnaaede han kun sin Hensigt med 2 Forstandere, nemlig de 2 han først kaldte til sig, og det er neppe at betvivle, at han ikke engang vilde have opnaaet dette, naar han havde gaaet lovlig tilværk. Sogneforstanderne Niels Andersen og Rasmus Andersen lode den 23 Januar føre følgende til Protocols: Efterat ovenstaaende Amtets Skrivelse af 17de Januar 1843 er af os seet og gjennemlæst, og dens Jndhold saaledes kommen til vor Kundskab, erklære vi ikke at ville modsætte os Amtets Ordre, Derimod forlangte Sogneforstanderne Peder Sørensen og Hans Pedersen den 24de, Hans Mortensen den 25de, Hans Nielsen og Niels Pedersen een af de følgende Dage og Hans Hansen den 3die Februar Følgende ført til Forhandlingsprotocollen: "Jmod den af Amtet under 17de dennes gjentagne bestemte Ordre, at vi uopholdelig skal opføre en Skorsteen og Kakkelovn i Skolelærer Poulsens Sovekammer, da maae vi herved bemærke: at da der nu idag efter Udmeldelse fra Vordingborg søndre Birks Ret af 18de d. M. bliver foretaget et lovligt Syn over Skolebygningens Jndretninger, hvilken Synsforretning vi vil vedlægge en underdanigst Besværing, som vi vil indgive til det kongelige danske Cancelli, saa kan vi ikke indgaae paa at efterkomme den af Amtet givne Ordre, førend vi erholder Cancelliets Resolution paa ovennævnte vores Besværing, hvilken skal blive afsendt til Cancelliet, saasnart vi erholder Afskrivt af Synsforretningen fra Retten, og saasnart som vi erholder Cancelliets Resolution paa vores Besværing, og den ikke skulde falde ud til vores Fordeel, da ere vi villige til uden Ophold at opføre fornævnte Skorsteen og Kakkelovn. Men skulde Skolepatronen eller en af de Medlemmer der underkaster sig Amtets Resolution, være villige til at begynde paa at opføre Skorstenen og Kakkelovnen, da har vi intet imod at det bliver paabegyndt, og dersom Cancelliets Resolution paalægger os, at vi skal bekoste samme, da ere vi villige til strax at betale det; thi vi maae dog være berettiget til at fremføre vore Besværinger til Cancelliet ligesaavel som Skolelærer Poulsen, Jfølge § 13 i Frong af 13de Aug. 1841 er alt dette imidlertid uden forbindende Kraft for de Paagieldende, og maae af de vedkommende Autoriteter erklæres for ugyldigt. (Sluttes.)
Almuevennen, 1843-03-22
Landboforening for Øster- og Vester Flakkebjerg Herreder.
Almuevennen, 1843-03-22
Onsdagen den 1ste Marts d. A. holdt endeel Sogneforstandere et Møde i Olstrup pr. Holsteinborg for at oprette en Landboforening for Øster- og Vester-Flakkebjerg Herreder, som efter de tilstædeværende Medlemmers Formening alene bør bestaae af Landboere, som eie eller bruge ufrit Hartkorn. Et Møde, hvori Sagen vil blive endelig forhandlet, er berammet til at afholdes Løverdagen den 1ste April, om Formiddagen Kl. 10 hos J. Johansen i Olstrup pr. Holsteinborg. Jdet jeg herved bringer ovenstaaende til almindelig Kundskab, tillader jeg mig at anmode Enhver som interesserer sig for Culturens Udvikling og det Almenes Vel, at give Møde, eller i det mindste at overdrage deres Mening til een eller to Mænd af hvert Sogn. Tre forskjellige Lovudkast bliver til den Tid affattet, og vil det blive stillet til Afstemning paa Mødestedet, hvilke Bestemmelser der af ovenstaaende Udkast for Fremtiden skal bestaae som Lov for Foreningen. Ende, den 5te Marts 1843. Lars Hansen.
Almuevennen, 1843-03-22
Berigtigelse. J vort Nr. 6 for indeværende Aar. have vi udtalt os imod en i "Lollands-Falsters StiftsTidende, Nr. 147 f. A. leveret Artikel, om en paatænkt Communalforening af Medlemmer fra Falsters Sogneforstanderskaber. Denne Artikel var anonym (uden Navn), men efter at Prokurator Madsen, som den angrebne Jndbydelses Forfatter, havde i Nr. 150 taget til Gjenmæle, læstes i et følgende Nr. atter et Tilsvar, som enhver uindviet Læser maatte antage at hidrøre fra den første Artikels Forfatter; dette Tilsvar var underskrevet af Forvalter S. L. Müller paa Henriksdal, hvorfor vi ogsaa troede os berettigede til at holde os til Hr. Müller angaaende hiin Artikel. Han har imidlertid nu oplyst os om, at han ikke er den anonyme Artikels Forfatter, at han vel i Hovedsagen er enig med denne Forfatter, men at dette ikke hidrører fra nogen eensidig Jnteresse for Godseierstanden, efterdi han selv er Eier af ufrit Hartkorn, og staaer i flere andre Tillids-Forhold til Bondestanden. Vore Læsere maae altsaa overføre, hvad der i Nr. 6 er sagt om og til Hr. Müller, til den paaankede Artikels ubekjendte Forfatter.
Almuevennen, 1843-03-22
Kjøbenhavns Torvepriser. Løverdagen d. 18de Marts. Hvede, pr. Td. 5 Rbd. 2 Mk. - s. a 6 Rbd. 3 Mk. - s. Rug. . . . . . . . 4 – 5 – 5 – 3 – Byg, 2radet, . . . . 3 – 1 – 12 - - 3 – 3 – bradet, . . . . 3 – 1 – – - 3 – 2 – 4. Havre. . . . . . . - 2 - 4 - 12 - - 3 – 1 – Ærter, gule 4 – 1 - 8 - - 4 - 3 - 8 - graae. Kartofler, . . . . . . 1 – 1 – – - 2 – 2 – – Smør, . . . . . Fdg. 13 – 3 – – 14 – 4 – 8 -. . . . . pr. A - - 1 – 9 - - - - 1 – 11 - Flesk, røget... pr. La 1 – 5 – – - 2 – - - grønsaltet. Æg pr. Snees - - 1 – 4. - - 1 - Bøgebrænde, et Bondelæs 3 - 3 – – - 4 – Terv . . . . dito Talg, . . . . . . pr. La 2 – 4 – 8 2 – 5 - Hermed et Følgeblad Af dette Blad udgaaer eet Nummer om Ugen, og som Følgeblad dertil udgaaer Kjøbenhavns Amts LandcommunalTidende", med omtrent 6 Nummere i Qvartalet. Prisen er 3 Mark hvert Qvartal. Man tegner sig for Bladet hos samtlige Boghandlere i Provindserne, og i Kjøbenhavn hos Redacteuren, Klædeboderne Nr. 101, 2den Sal i Sidehuset, hvor Bidrag i Bladet ogsaa indsendes. Trykt i det Brünnichske Bogtrykkeri.
Almuevennen, 1843-03-29
2den Aarg. Nr. 13. Almuevennen. Udgiver og ansvarlig Redacteur J. A. Hansen, forhen Borger i Fredericia.
Almuevennen, 1843-03-29
Onsdagen den 29. Marts 1843. Den slesvigske Sprog Kamp. (Fortsat.)¬
Almuevennen, 1843-03-29
De slesvigske Deputerede som gjøre den naturlige, retfærdige og billige Fordring, at de to Sprog der tales af omtrent lige mange af Landets Beboere, ogsaa bor nyde lige Ret i Landets Stænderforsamling, dem kalder Comiteen "et Parti af Mennesker, som forsætlig udsaae Tvedragtens Sæd og saameget desto kjækkere optræde i deres Bestræbelser, fordi de underskyde Paaskudet om en Forbaanelse af det danske Sprog og dansk Nationalitet, for at fremkalde en opirret Stemning og benytte denne til deres Øiemed Den siger, at den har den faste Overbeviisning, at det ikke just er for Sprogets Skyld og for at blive forstaaet, at hiint Parti biger efter slige Forholdsregler, men fordi Hertugdømmets politiske Stilling. derved skal angribes og rystes, og den slutter det Hele med den Trudsel, at der af en Lovbestemmelse om det danske Sprogs Berettigelse i Stænderne kunde opstaae Følger for hvilke Jngen vilde være beredvillig til at paatage sig Ansvaret;
Almuevennen, 1843-03-29
Den 10de Decbr. reiste Hertugen af Augustenborg sig i Anledning af Justitsraad Withs Proposition i de jydske Stænder, og protesterede først imod de Motiver, paa hvilke hiin Proposition beroer, og fordet andet imod selve Propositionen, fordi hverken Viborger eller nogen anden Stænderforsamling kan være competent til at befatte sig med Gjenstande som høre til den slesvigske Stænderforsamlings indre Anliggender. Han ikke alene nærer den største Agtelse for den danske Nation og dens Nationalitet, men han elsker ogsaa det danske Sprog, han er det fuldkommen mægtig, han betjener sig i sin Familiekreds ligesaa meget, om ikke meere af det end af det tydske, han har tilbragt en stor Deel af sin Ungdom i Danmark, og han er ved de dyrebareste Venskabsbaand forbunden med Danske, saa at det altsaa ikke har kunnet falde ham ind at krænke den danske Nationalitet, det danske Sprog og sine nordslesvigske Landsmænd. Skulde Viborg Stænder antage Withs Proposition, saa udtalte han herved, i fast Tillid til KongensRetfærdighedskjærlighed, den sikkre Forventning, at Allerhøistsamme ikke vil fremme et saadant Andragende, men tvertimod vide fuldkomment at hævde og opretholde den slesvigske Stænderforsamlings Rettigheder. Det er vanskeligt at bringe Samklang tilveie mellem denne den høie Hertugs Tale og flere af hans Handlinger i Stændersalen; man lægge Mærke til at han rolig børte paa de mange bittre og krænkende Udtryk mod de Danske, at han hverken traadte mæglende eller beskyttende op, da den danske Tale underkuedes og selv ikke hos Commissarius fandt Beskyttelse. Hvilken Selvovervindelse maa det ikke have kostet Hs. Durchlauchtighed saaledes at undertrykke sine personlige ømme Følelser for det danske Sprog.
Almuevennen, 1843-03-29
J denne Anledning skriver Adjunct Nis Hanssen i "Fædrelandet: "J Augustenborg er Tydsk Kirke- og Skolesprog, men Befolkningen, med faa Undtagelser, af dansk Byrd og Blod. At Tydsk alligevel er saa eneherskende, staaer i en besynderlig Modstrid til den Kjærlighed og Agtelse, Hertugen efter sin nylig nedlagte Protest nærer mod det danske Sprog og den danske Nation. Man kan vel nu vente, at en Forandring her forestaaer, og det desto snarere, da Hertugen i denne Henseende er saa godt som enevældig, efterdi vaade Præst og Skolelærere ikke staae under noget andet geistligt Opsyn. Hofpræsten er unddragen enhver anden Myndig bed, end Hertugens, hvilket jeg først har erfaret af det statistiske Tabelværk, altsaa af en authentisk Kilde. Graasteen, som ogsaa tilhører Hertugen som Godseier, prækes afvexlende Tydsk og Dansk, men naar Hertugen, er tilstede, bestandig Tydsk. J Skolen er en dansk og en tydsk Afdeling. Dette vilde være saa temmelig i sin Orden, naar Børnene først gjennemgik den danske Afdeling og senere rykkede op i den tydske, men saa naturlig en Fremgangsmaade venter man her forgiæves. Hs. Durchlauchtighed kan ikke fortænke Folk i, at de ikke ret fæste Lid til de ovenomtalte venskabelige Yttringer, saalænge det danske Sprog saaledes tilsidesættes, netop paa de hertugelige Godser. Og det kan dog ikke være Hs. Durchlauchtighed, der er saa nær beslægtet med det danske Kongehuus, ligegyldigt, med hvilke Øine det danske Folk stuer hen til ham og hans Færd(Fortsættes.)
Almuevennen, 1843-03-29
Landcommunalforening for gamle Roeskilde Amt.
Almuevennen, 1843-03-29
Den Landcommunalforening, som man efter det Falsterske Exempel, men i en liberalere Form, nylig har stiftet i Kjøbenhavns Amt, under Kammerraad Drewsen som Præsident og Etatsraad Povelsen, som Vicepræsident, har fremkaldt en lignende Forening for Roeskilde Amt. Følgende Jndbydelse udstedtes: "Da vist Mange med os have følt Trang til en nærmere Forbindelse imellem de enkelte Sogneforstanderskabers Virksomhed, navnlig i Henseende til større for hele Amtet sigtende Foretagender, og det har viist sig, at endskjøndt man har forsøgt at erstatte den hidtil værende Jsolering, ved Offentliggjørelse af Forhandlingerne i de offentlige Blade, og ved særskilt trykte Comitee-Betænkninger, saa er det alligevel klart, hvor ufuldstændig og mangelfuld denne Meddelelse er, og hvor langsomme og ofte hverandre modsigende Betænkninger over almene Foretagender have været. Undertegnede indbyde derfor Alle, som maatte have Jnteresse for en saadan nærmere Forbindelse, at give Møde i Roeskilde paa Gjæstgivergaarden Prindsen, Tirsdagen den 14de Marts Eftermiddag Kl. 2, ved hvilket Møde vi ville forsøge at stifte en Communalforening for forrige Roeskilde Amt. A. Valentiner. C. H. Sandholdt. P. Kornerup. Lorck. A. Petersen, Sognefoged i Carlslunde.
Almuevennen, 1843-03-29
Efterat Amtets Landhuusholdningsselskab, eller saakaldte Landboforening, paa den bestemte Dag, under Præsidium af Hr. Valentiner til Gjeddesdal havde tilende bragt sine Forhandlinger, og efterat man derpaa havde spist til Middag og derunder tømt Togster for Bestyrelsen", for "Kongen", for "Agerbruget", for "dets høitfortjente Veteran, Kammerraad Drewsen, for, frie, dygtige og selvstændige Statsborgere, m. fl., udbad Sognefoged, Stænderdeputeret Petersen sig Ordet for, i Henhold til den derom bekjendtgjorte Jndbydelse, at proponere Oprettelsen af en Landcommunalforening for Roeskilde Amt, aldeles efter Mønsteret af den for Kjøbenhavns Amt allerede organiserede. Efter nogen Discussion og adskillige Betænkeligheder, navnlig fra Pastor Tillisch, dels med Hensyn til Spørgsmaalet om, hvorvidt Selskabets Virkekreds strængere og skarpere maatte være at betegne end med Udtrykket "almeninteressanteSager, og deels med Hensyn til hvorvidt Adgangen til samme burde aabnes for Alle af uplettet Rygte, eller kun for Sogneforstandere og Amtsraader, eller i alt Fald Amtets egne Landboere alene, vedtoges samtlige den nævnte Kjøbenhavnske Forenings Bestemmelser og Selskabet constituerede sig under Hr. Sognefoged og Stænderdeputeret Petersen fra Carlslunde som Formand og Hr. Capitain Sandholdt til Vedbygaard som Viceformand, Edelgave Spare- og Laanekasse.
Almuevennen, 1843-03-29
Da Flere af Omegnens Beboere troede, at en Spare og Laanekasse kunde være nyttig, besluttede man at oprette en saadan og tog de foreløbige Forholdsregler til dette Øiemeds Fremme. Paa Ansøgning til det kongl. Rentekammer blev det ved Bevilling af 4de Febr. 1835. tilladt, at Kassen maatte gjøre Udlaan paa ustemplet Papir, hvilket Udlaan dog ei maatte overstige 1000 Rbd., og Forskrivninger ei gjelde for længere end 6 Maaneder. Jndbydelsen, dateret Edelgave den 14de April 1835, blev derpaa af den antagne Direction: Sognepræsterne Johnsen, Zable og Plesneer, samt Proprietairerne Thalbitzer, Kornerup og W. Tutein, udstedt til Omegnen for at opmuntre til at benytte den oprettede Spare- og Laanekasse, hvis nærmeste Bestyrelse overdroges til Proprietair W. Tutein. Denne Kasse havde i de første Aar ei stor Søgning, men siden steg dens Afbenyttelse aarlig, som vedføiede Status udviser; hvilken Tiltagen ei er ubetydelig, naar bemærkes, at Kassens Virksomhed indskrænker sig til disse fire Sogne: Lids, Smørum, Sengeløse og Hvedstrup, der kun har en Folkemængde af 2867 Personer. Da denne Jndretning har den dobbelte Hensigt, deels at frugtbargjøre Jndskuddene og deels at understøtte med Smaalaan, tør man smigre sig med, at den i sin Bestaaen ei har været uden væsentlig Nytte deels for mangen Jndskydende, der saaledes har faaet sine Smaa summer opbevarede, ja forøgede, deels for mangen Huusmand, der ved Laan fra 10 til 30 Rbd. har faaet en øieblikkelig Forlegenhed afhjulpen. Endvidere bemærkes, at denne Kasse ei er falden det Offentlige til Byrde ved at anlægge dets Capitaler i kongelige Obligationer.
Almuevennen, 1843-03-29
det sidste Møde, der holdtes den 16de Marts d. A. af Kassens nuværende Directeurer, Præsterne Johnsen, Wohnsen, Lorck, og Proprietairerne Thalbitzer og W. Tutein, blev det besluttet at vedblive med bemeldte Kasses Virken, samt at trykte Sparekassebøger skulde anskaffes, hvorved de hidtil brugte Jnterims-Qvitteringer bortfalde.
Almuevennen, 1843-03-29
Den under 1ste Mai 1835 oprettede Edelgave, Spare- og Laanekasses Status: Aar. Creditorer Rbd. 184243 til 1ste Marts 24. Aar. Debitorer Rbd. 184243 til 1ste Marts ) Edelgave den 21de Marts 1843. Lundbye Sognebeboere og deres Skolelærer. (Sluttet.)
Almuevennen, 1843-03-29
Det Andragende som af Beboerne indstilledes til det kongelige danske Cancelli, lyder saaledes: Til det bøie kongelige danske Cancellie: Skolelærer Poulsen i Lundby bar, i et til det kongelige danske Cancellie indgivet Andragende af 14de Mai f. A., forsynet med Amtets Betænkning af 25de August f. A., ansøgt om at der paa Grund af hans Sovekammers Fugtighed og Kulde om Vinteren, maae anskaffes og anbringes en Kakkelovn i bemeldte Kammer, og den dertil fornødne Jndretning med Skorsteen i Bygningen, maa blive paalagt Sognets Beboere at bekoste og udrede, og Cancelliet har ved Resolution af 17de Septbr. f. A. bifaldet: "at de dertil medgaaende Omkostninger, tilligemed de øvrige Skoleudgifter, bliver at udrede ved anordningsmæssig Ligning paa Communens Beboere."
Almuevennen, 1843-03-29
J Henhold til vores heri fremførte Grunde og til de Bilage vi herved underdanigst vedlægger dette vores Andragende, forventer vi Cancelliets høigunstige Resolution.
Almuevennen, 1843-03-29
Lundby Sogn i Præsts Amt den 6 Febr. 1843 Underdanigst 53 Underskrivter.
Almuevennen, 1843-03-29
Dette Andragende, der er forfattet af Huusmand, Peder Hansen i Lundby, blev ogsaa af ham personligen indleveret i Cancelliet den 10de f. M.
Almuevennen, 1843-03-29
Saasnart Cancelliets Resolution indløber herpaa, skal den komme til offentlig Kundskab.
Almuevennen, 1843-03-29
Kjøbenhavns Torvepriser. Løverdagen d. 25de Marts. Hvede, .... pr. Td. 5 Rbd. 2 Mk. - s. a 6 Rbd. 3 Mk. - s. Rug. . . . . . . . 4 – 5 – - 5 – 3 Byg, 2radet, . . . . 3 – 2 – 4 - 3 – 3 – Fradet, . . . . 3 – 1 – 4 - 3 – 2 – 8. Havre, . . . . . . . Ærter, gule 4 – 1 - 8 - - 4 - 3 - 8 - graae Kartofler, . . . . . . 1 – 1 – – - 2 – 2 – . Smør . . . . . Fag. 13 – 4 – 8 - 15 – – –.... pr. A - - 1 – 9. - - - 1 – 12. Flesk, røget pr. La 1 – 5 – 4 – 2 – - - grønsaltet. Æg.... pr. Snees - - 1 – 4. - - 1 - Bøgebrænde, et Bondelæs 3 – 3 – – - 4 – 3 – - Torv . . . . dito Talg, . . . . . . pr. La 2 – 4 – 8 2 – 5 – – . Hermed et Følgeblad. Af dette Blad udgaaer eet Nummer om Ugen, og som Følgeblad dertil udgaaer Kjøbenhavns Amts LandcommunalTidende", med omtrent 6 Nummere i Qvartalet. Prisen er 3 Mark hvert Qvartal. Man tegner sig for Bladet hos samtlige Boghandlere i Provindserne, og i Kjøbenhavn hos Redacteuren, Klædeboderne Nr. 101, 2den Sal i Sidehuset, hvor Bidrag til Bladet ogsaa indsendes. Trykt i det Brünnichske Bogtrykkeri.