JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1832-08-25
Ved Prorogationen af det engelske Parlament, som Kongen i Person udførte den 16de August, berørtes ogsaa de portugisiske Anliggender, men de berørtes ogsaa blot, thi Kongen sagde kun: "Striden i Portugal mellem Fyrsterne af Huset Braganza vedvarer desværre endnu, men Dagen iforveien yttrede Grev Grey sig noget udførligere derom i Overhuset, da Hertugen af Vellington i Anledning af en ikke gunstig Ballance imellem Statens Jndtægter og Udgifter dadlede Ministeriet, fordi det havde begunstiget D. Pedros Expedition og derved udsat England for Nødvendigheden af at holde en Flaade ved Lissabon, og for Muligheden, af en Krig. Hertil svarede nemlig Grev Grey blandt Andet, at allerede det forrige Ministerium havde betegnet D. Miguel som en Usurpator, og et Medlem af samme Grev Aberdeen) endnu sagt værre Ting om ham end dette. Fremdeles havde England aldrig anerkjendt D. Miguel, men oftere D. Maria som Portugals legitime Regent, hvilket offentlige Documenter bevidnede. Under disse Omstændigheder var det urigtigt at beskylde det nærværende Ministerium for en særdeles Partiskhed i denne Sag, især da de Lord Russell og Admiral Parker tildeelte Jnstructioner gik ud paa Neutralitetens Jagttagelse og kun tillod i visse Tilfælde at afvige derfra. Hvad Hertugens Paastand angik, at den ubetydelige Fremgang, som D. Pedro hidtil havde gjort, kunde ansees som et Beviis paa, at hele hans Foretagende ikke er nationalt, da meente Grev Grey, at dette ligesaavel kunde forklares af den Skræk, som D. Miguels Grusomhed havde indjaget Folket. Jøvrigt gjendrev han Hertugens Paastand, at Admiral Parker havde tilladt nogle af D. Pedros Krigskibe at føre engelsk Flag og indrømmede, at de engelske Transport= og Dampskibe, der ere engagerede af D. Pedro til dette Tog, ikke kunde gjøre Fordring paa Understøttelse af de brittiske Krigskibe, hvis de, - hvad iøvrigt vel ikke er at befrygte - skulde blive angrebne af D. Miguels. Det hedder iøvrigt, at D. Maria vil blive anerkjendt at den engelske Regjering strax efter Parlamentets Prorogation og at det blot er opsat saa længe, fordi Ministrene ønskede at undgaae nogle ubeleilige Spørgsmaal i begge Huse. At imidlertid Regjeringen skulde bestemme sig til offentlig at understøtte hende, betvivles endnu.
Aalborg Stiftstidende, 1832-08-25
Frankrig.
Aalborg Stiftstidende, 1832-08-25
Kongen er den 14de August atter kommen tilbage til St. Cloud fra Compiegne, det nygifte Kongepar agtede derimod ikke at indtræffe til deres Residents før den 19de Moniteuren indeholder Civilacten af denne Ægtepagt i al sin Udførlighed og nogle franske Blade gjøre sig ret lystige overde mangfoldige høitravende og burleske Titler, som her ere tillagte de høie Personer, der ved denne Leilighed forsamledes. Man skulde tro, siger National, at Moniteuren har laant disse Formularer af tyske Tidender, som - da Censuren stryger alt, Raisonnements, Facta, ja selv Censurhul lerne - nødes til at fylde deres Spalter med slige Ord som: allergrosmachtigster, allerdurchlauchtigster, allerangebetetster og slige for det franske Øre uforstaaelige Titulaturer. Selv den lille Hertug af Montpensier betegnes der som: le tres haut & tres puissant prince."
Aalborg Stiftstidende, 1832-08-25
Jmidlertid vil man dog vide at ved Mødet i Comptegneikke blot det Ceremonielle er iagttaget, men at ogsaa vigtigere Underhandlinger har fundet Sted. J det Mindste sluttes dette deels af den hyppige Coureergang, som bemærkedes imellem London, Paris og Compiegne, medens begge Kongerne vare forsamlede paa sidste Sted, deels af at saavel Lord Granville som den østerrigske og preussiske Gesandt havde indfundet sig ved Festen. At disse Underhandlingers Gienstand har været de belgiske Anliggender, formodes med Rimelighed, men Resultatet af samme er endnu ubekjendt. Den engelske Courier vil vide, at der egentlig kun er eet Punkt, men rigtignok ogsaa et Hovedpunkt, hvorom Striden for Øieblikket dreier sig, nemlig Skibsfarten paa Schelde. Kongen af Holland skal have erklæret sig villig til at antage Tractatens øvrige Punkter, naar Belgien vil give efter i dette. Ogsaa indenlandske Affairer skal have været Gjenstand for Underhandlinger i Compiegne, navnlig Dannelsen af et nyt Ministerium. Der skal atter være gjort Hr. Dupin Forslag om at overtage en Conseilpræsidents Post, men da han ogsaa denne Gang gjorde Fordringer, som Kongen ikke vilde indrømme, er man nærved at tro, at Marschall Soult dog bliver Førsteminister. Adskillige Franskmænd tage sig nær, at Hertugen af Reichstadts Død er bleven i Paris saa at sige ubemærket, Naar, siger Temps, en Ætling af en Sidelinie af det souveraine Lichtensteinske eller Reussiske Huus omskifter Tiden med Evigheden, saa indhyller vort Hof sig de første 8 Dage i sort og de næste 8 Dage i hvidt Flor, men naar Sønnen af den store Mand afgaaer ved Døden, da sees intet Tegn til Sorg, og selv den østerrigske Gesandt faaer et venskabeligt Raad om at lade sit Requiem" fare. - Fader og Søn, siger samme Blad, ere nu borte, og det Partii, der kunde conspirere med dem, ligeledes, da det nu mangler den Chef, under hvis Fane det kunde forsamle sig, men Elementerne af dette Parti ere endnu tilbage og kræve en Bonaparte for Julirevolutionen, der, ligesom den Gamle, kan blive for Frankrig paa eengang det krigerske, organiserende og i borgerlig Henseende virksomme Princip.
Aalborg Stiftstidende, 1832-08-25
Cholera. Dampskibet, som den 19de ankom til Hamborg fra Amsterdam, medbringer den Efterretning, at Epidemien nu ogsaa har yttret sig paa sidstnævnte Sted. Jndtil den 17de vare 25 Personer angrebne, 13 døde. Den spores iøvrigt nu næsten i alle hollandske Provindser: Geldern, Zeeland, Over-Yssel o. s. v.
Aalborg Stiftstidende, 1832-08-25
I Paris er Tallet paa dem, der daglig døe, endnu nogle og 20. J Rostock ere indtil den 16de 170 angrebne 103 døde. Fra England erfares Jntet om Sygdommens Gang.
Aalborg Stiftstidende, 1832-08-25
J Schevenningen, Rotterdam, Haag og Leyden vedbliver Cholera at rase. Nu er den ogsaa i Harlem og Dortrecht, ogsaa i Brussel og Antverpen døe Cholerapatienter. Saasnart Sygdommen yttrede sig i Dobberan reiste Dronningen af Bayern og de øvrige Badegjester bort derfra, men Landsfaderen, Storhertugen, blev der. Choleras Udbrud i Fæstningen Luxemburg er nu officielt bekjendtgjort, fra 1ste til 8de Dennes døde 12 Patienter.
Aalborg Stiftstidende, 1832-08-25
Blandede Efterretninger. Den 9de D. behagede det Kongen af Sverrig at deeltage i et af Christiania Byes Jndvaanere foranstaltet Middagsmaaltid i det musicalske Lyceums Locale. - Den 10de tog Hs. Mjestæt i Øiesyn det her i Havnen liggende smukke og nye Fregatskib Freya. Skibet var fra øverst til nederste af Masterne decoreret med en Mængde Flag af alle Farver, Kongebaaden blev roet af festligklædte Sluproere, ud til Fregatten, som var omgiven af en talrig Mængde Baade og Smaafartøier, alle fulde af Mennesker. Spadseregangens paa Fæstningen, hvorfra Fregatten kunde sees, vare bedækkede med Tilskuere. Mandskabet paa Fregatten hilsede med et 9 Gange gientaget Hurraraab fra Raaerne; Fregatten og Fæstningen saluterede, og Tusinder af Mennesker jublede i eenstemmigt Hurra da Monarken besteg Skibet. En Musik=Corps spillede. Da Hs. Majestæt forlod Skibet, saluteredes paa samme Maade. Tilsidst sluttedes denne skjønne Scene med et Fyrværkeri.
Aalborg Stiftstidende, 1832-08-25
Petersborg har 3 Dage efter hverandre været hjemsøgt at Jldløs. Første Gang udbrød den i det fjerde Admiralitets Locale, i et gammelt, med Hamp, Straa og Hø opfyldt Skuur, og lagde flere Bygninger, tilhørende en Kjøbmand, en Apotheker og det phillantropinske Selskab, i Aste; deg bleve Hovedbygningerne, paa endeel Beskadigelser nær, reddede. Næste Dag udbrød Jlden om Middagen paa Vassili Ostrovi nogle en Kjøbmand Matthissen tilhørende Bygninger, og Natten til den 1ste August brændte det atter sammesteds med slig Heftighed, at flere Huse, forsaavidt man ikke fik dem nedrevne, bleve et Rov for Luerne. Af alle Omstændigheder at slutte, har Jlden været paasat, hvorover anstilles stræng Undersøgelse.
Aalborg Stiftstidende, 1832-08-25
Toldvæsenet i Helsingborg har nyligen opdaget og confiskeret Smuglergods ved at lade drage Garn paa Strandbunden ved Jndløbet til Havnen hvor Varer vare nedsænkede. Menagerie-Eier Martins skrækkelige Død i Løndon. (Denne Begivenhed har voldet megen Forfærdelse endog i det uhyre London, hvor saa let ikke lægges Mærke til almindelige Menneskers Vee og Vel.)Med sin Løvinde Henriette foreviiste Martin meget interessante Kunststykker, han lod hende affyre en Pistol, og efterat havde ladet Dyret sulte i 24 Timer indespærrede han et levende Lam til det, men som det kun turde fortære efter hans givne Tilladelse o. s. v., og stedse adlød Dyret hans befalinger. Men pludselig fandt Hr. Martin paa, igjen at frarive Løvinden det allerede til Fortæring bestemte Lam. Nu lod han Løvinden give en spansk Vædder, som med sine Horn forsvarede sig imod den blodtørstige Fjende. En Dame som ikke kunde taale at see Vædderens Pinsler raabte: "Jeg giver 6 Pund Sterling naar den stakkels Vædder kan reddes!" Martin svarede strax. For 6 Pund er den til Deres Tjeneste, og med et Spring var han inde i Buret hos Løvinden. Da hun saa sin Herre, studsede hun, udstrakte dog en Fod efter Vædderen, hvorpaa Martin vovede at prygle hende dygtigt med en Ridegjord. Dette var Løvinden for meget; brølende slog hun frygtelig om sig med Halen. Mad. Martin tilraabte Manden: "For Guds Skyld spring over Gitterværket!" Men det forvovne Menneske brød sig ikke herom, slog meget mere det glubske Dyr med Gjorden i Øinene, og nu begyndte et Skuespil, hvorved mange Tilskuere faldt i Afmagt. Løvinden slængte nemlig Martin med den ene Fod mod Jorden og med den anden rev hun formelig Hovedet af ham. At synderrive hans hele Legeme var et Øiebliks Sag. Alting skeete i saadan Fart, at Tilskuernes Jammerskrig og den Ulykkeliges Død traf sammen i et og samme Nu. Efterat Løvinden havde kjølet sin Hævn tog hun ganske koldblodig fat paa Vædderen. Martins Folk dræbte Løvinden, som man havde budet Besidderen 5000 Pd. Strig. for, med 20 Flinteskud. Mad. Martin blev baaren halvdød fra Pladsen. Damen, der var uskyldig Aarsag i denne græsselige Historie, er bleven vanvittig.
Aalborg Stiftstidende, 1832-08-25
Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1832-08-25
Kjøbenhavn. Den 19de anlagdes Hofsorg for den afdøde Enkemarkgrevinde af Baden, født Landgrevinde af Hessen-Darmstadt, som bæres i 8 Dage.
Aalborg Stiftstidende, 1832-08-25
Vor Gesandt ved det hollandske Hof, Baron Selby, ventes om nogen Tid hertil med sin Familie, ifølge Kongel. Permission paa et Aar. Hr. v. Morgenstjerne skal imidlertid bestride Forretningerne i Haag som Charges d'Affaires.
Aalborg Stiftstidende, 1832-08-25
Lieutn. Jrminger af Sø=Etaten, som har været Hs. K. H. Prinds Frederik Carl Christians Lærer i Sømandsvidenskaberne, er bleven Adjutant hos Høisamme istedetfor Kammerj. v. Schestedt-Juel, som efter Forlydende vil for en Tid opholde sig paa sine Godser.
Aalborg Stiftstidende, 1832-08-25
De for Danmark angaaende Udkast til en Anordning om raadgivende Stænder sammenkaldte erfarne Mænd have nu sluttet deres Forhandlinger. J Fredags vare de stedte til Audients hos Hs. M. Dronningen, og spiste, efter Tilsigelse, ved det Kgl. Taffel. Til det Hesteveddeløb, som skal holdes paa Stadens N. Fælled i Septbr. Maaned, skulle indrettes Tribuner saavel for Kongehuset som for Subskribenterne. Hofbygmester, Ridder Koch har gjort Tegningen dertil, og uagtet Overslaget skal være 5000 Rbd, vil det dog hverken falde det Offentlige eller Subskribenterne til Byrde, da det skal være overtaget af 2 Entrepreneurer, der efter Forlydende have betinget sig at maatte indrette en Tilskuerplads og tage. Mk. pro persona. Der vil desuden foruden Rendebanen og de staaende Tilskuere blive Plads baade for Kjørende og Ridende. Hofdame hos Hs. K. H. Prindsesse Caroline, Comtes. Schmettau, er bleven gift med Kammerjunker v. Føns i Garden tilhest. Den 17de folgtes ved 4de Auction for 4710 Rbd. Søl Huset Nr. 45 i Møntergaden, tilhørende afg. Kobbersme M. C. Møllers og Hustrues Stervbo.
Aalborg Stiftstidende, 1832-08-25
Kjøbenhavns Havnepriser, den 18de August. Holst. Hvede, 7 Rbd. 1 Mk. - s. a 10 Rbd. 3 Mk. - s. Sjell. Hvede 7 Rbd. 2 Mk. - s. a 9 Rbd. 2 Mk. - s. Dansk Rug 4 Rbd. 1 Mk. - s. a 5 Rbd. 1 Mk. - s. Østers. Rug, 6 Rbd. - Mk. - s. a 6 Rbd. 3 Mk. - s. Byg, 2rad. 4 Rbd. 2 Mk. 8 s. a 4 Rbd. 3 Mk. - s. Byg, brad. 3 Rbd. 4 Mk. - s. a 4 Rbd. - Mk. - s. Havre 2 Rbd. 1 Mk. - s. a 2 Rbd. 2 Mk. 8 sk. Holst. Smør 52 Rbd. - Mk. - s. a 56 Rbd. - Mk. - s. Fyensk Ditto 48 Rbd. - Mk. - s. a 52 Rbd. - Mk. - s. Sjell. Ditto 50 Rbd. - Mk. - s. a 56 Rbd. - Mk. - s. Alt i Sedler og Tegn pr. Tde.
Aalborg Stiftstidende, 1832-08-25
Vexel=Cours. Kjøbenhavn, den 21de August. Hamborg 2 M. - a vista 214. Species 211. Species solgtes til 12 Rbmk. 10 1/2 s. Bank-Disconto 4 pCt. Norske Speciessedler pr. 100 Specier 152 a 152 1/2 R. i Sedler Svenske Sedler pr. Rd. Rigsgjeld 45 a 45 1/2 Rbs. Tegn. 4 pCt. Kgl. Oblig. (u. R.) 90 3491 Rbd. Sedler. Ditto over 2000 pr. Stk. - i Sedler. Ditto Ditto 81 3/4 i Banco. Natuld-Obl. (af Laanet 4de Fr. 1820) 101 1/2 a 102 Rbd. r. 6. Ditto Ditto 107a 107 1/2 i Sedler. 4 pCt. uops. Rigsb. Obl. 100 1/2 a 101 Rbd. r. S. 6 pCt. norsk Laan ved Hambro & Søn 100 i Banco. 4 pCt. Ditto Ditto 97 i Banco. 4 pCt. nye norske Obl. lyd. paa r. S. ved Ditto 98 i r. S. 4 pCt. uops. norske Statsolg. 60 i Banco. 3 pCt. nye danske Obl. 66 1/2 a 67 L. St. Hamborg, den 21de August. Bourdeaux 188 3/8. Petersborg 9 1/2. London 2 M. 13 Mk. 12 1/2 s., k. S. 13 Mk. 14 s. Madrid 45 1/2. Cadix 45 1/2. Lissabon 44 1/2. Amsterdam 2 M. 35, 60, k. S. 35, 45. Kjøbenhavn 212. Species 3 danno. Disconto ikke noteret.
Aalborg Stiftstidende, 1832-08-25
Odense, den 7de August. Paa sin Fodselsdag, sidstafvigte Tirsdag, modtog Her Agent Andrup et glædeligt Beviis paa Borgervæbningen Agtelse og Kjærlighed, idet samme til hans Ære havde foranstaltet en Souper i Næsbyhovedskov og overleveret ham en Sølvpokal med Jndskrift: "Til vor fortjente og høitagtede Aalborg Hans Majestæt Kongen har allernaadigst behaget at udnævne Herr Postmester Sørensen heri Byen til Cancellieraad.
Aalborg Stiftstidende, 1832-08-25
Blandede Efterretninger. J Allg. Zeit, findes indrykket en Skrivelse fra det Holsteenske, hvoraf Morgenposten meddeler følgende Brudstykke: Kongen er, i Følge med Prinds Frederik Carl Christian, atter ankommen til Kjøbenhavn. Veirliget under Overfarten fra Jylland var temmelig stormende, saa at Kongens hele Følge leed af Søsyge, kun Kongen selv og Prinds Frederik bleve forskaanede. Den unge Prinds har under sit hele Krydstog med Fregatten Havfruen i de nordlige Farvande, der varede i flere Uger under et stedsevarende uroligt og flere Gange heftigt stormende Veirligt, viist en gammel Sømands Uforfærdethed og Udholdenhed, og endogsaa i det haardeste Veir ikke ladet sig afholde fra, ligesaa fuldt som Officererne, at gjøre Vagttjeneste. Da han engang befandt sig paa Dækket, sønderslog en stærk Bølge endeel af Rælingen og kastede ham tilligemed en Officeer fra Dækket ned i Skibs rummet; Prindsen slap uden Skade derfra, men Officeren blev saa forslaaet, at han i nogen Tid maatte holde Sengen."
Aalborg Stiftstidende, 1832-08-25
Hamb. Correspondent meddeler fra Kbhvn, at den Committe, der er nedsat for at redigere de erfarne Mænds Jndberetning til Kongen, bestaaer af Kammerherre Benzon, Etatsraad Treschov og Justitsraad Schønning.
Aalborg Stiftstidende, 1832-08-25
Hs. M. Kongen har allern, udnævnt den berømte Orientalist og Skribent Keiserl. østerrigsk Hofraad og Ridder af Dorg., Joseph von Hemmer, til Commandeur af Dorg. Hs. M. Kongen har allern, tilladt Prem. Lt. F. Scholten og Sec. Lt. S. Mørck, begge i Sø-Etaten, at bære den hver især af Hs. M. Kongen af Frankrig tildeelte Decoration som Riddere af Æreslegionen.
Aalborg Stiftstidende, 1832-08-25
J den Hempelske Avis læses følgende Avertissement: J Anledning af den i Danmark saa ofte gjentagne Paastand, at de ved Fuldblodet forædlede Heste ikke skulde være istand til, paa en lang Distance at kunne løbe med Heste af den saakaldte ægte gamle danske Race, proponerer jeg alle Forsvarere af de gamle danske Heste følgende Væddemaal. Jeg udsætter 1000 Rbd., hvilken Sum ogsaa den har at deponere, der agter at antage mit Væddemaal. Disse 20000 Rbd. tilfalde Eieren af den seirende Hest. Jeg bestemmer til Afgjørelsen af dette Veddemaal min Skimmel-Hoppe Mirza, som er falden efter Hingsten Wellesley og en Al singer Bondehoppe. Min Modstander stiller en Hest af den ægte danske Race, som beviisligen nedstammer hverken af nogen Kongelig Hingst eller af en fremmed Race. - Begge Hestene have, med en Vægt af 125 Pd., at tilbagelægge paa den Haderslebener Rendebane en Distance af to danske Miil. Tilligen bliver fastsat, at hvis en af Hestene under Løbet skulde bryde ud af Banen paa den indre Side, bør den paa samme Sted igjen bringes ind paa Banen. - Dagen, paa hvilken dette Væddemaal skulde afholdes, fastsættes til den 12te Septbr. d. A. i Hadersleben. Hvem at underrette mig herom indtil den 6te Septbr. om Aftenen hos Gjæstgiver Petersen i Hadersleben. Skulde indtil den Tid ingen skriftlig Anmeldelse være skeet, saa anseer jeg dette for et Beviis paa, at ingen af de mange Forsvarere af de danske Heste har vovet ved Gierningen at documentere Rigtigheden af deres Paastand, og Publicum vil da vide, hvad det har at dømme om de mangfoldige Skrigere, der, uden at besidde de fornødne Sagkundskaber, ligesom med Basunens Røst udraabe: at den danske Hesterace fordærves ved Fuldblodets Anvendelse, og som blot med tomme Ord, men ikke i Gierningen, vove at forsvare deres Principer i Hesteavlen. Augustenborg, den 14de August 1832. Fischer. Afdøde Stiftamtmand over Trondhjems Stift, Greve af Trampe, Comm. af Nordstjernen, Ridder af Dbr., var født i Jylland, men kom som Barn til Logismose i Fyen. Fra 1804 til 1810 var han Siftamtmand paa Jsland.
Aalborg Stiftstidende, 1832-08-25
Da Caperføreren Jørgen Jørgensen vilde gjøre sig til Regent over hele Jsland (Juni 1809), og førte som bekjendt et galt og forvildet Regimente paa Landet i 9 Uger, holdte han Greven i al den Tid fangen og under streng Bevogtning paa et engelsk Fregatskib. Da denne Periode ophørte reiste Greven til England. Senere kom han i det Embede, hvori han nu døde. Han har været gift 3 Gange og hans efterlevende Enke er en Comtesse Schmettov, Datter af den afdøde General Grev Schmettov i Trondhjem.
Aalborg Stiftstidende, 1832-08-25
Den 18de Dennes er foretaget offentlig Trækning af følgende Nr. af Bankens Laan Febr. 1820, hvilke altsaa ere forfaldne til Udbetaling 11te Decbr. d. A., til hvilken Tid Jhændehaverne af disse Obligationer, eller deres med Bogstaver betegnede Underafdelinger, have at indlevere samme tilligmed deres Coupons og modtage Capital og Renter, da ellers disse Coupons for senere Terminer ingen Værdi have og ei udbetales: Nr. 13, 67, 89, 92, 120, 123, 133, 147, 209, 233, 249, 250, Den meddeelte Efterretning, at et Menneske havde nedstyrtet sig fra Rundetaarn i Kbhvn., var optaget i denne Avis af Politivennen. Nu læses i Dagen følgende Avertissement: "Da et falsk Rygte er kommet i Omløb heri Staden, at jeg Undertegnede af Fortvivlelse skulde have styrtet mig ned fra Rundetaarn og paa denne Maade endt min jordiske Bane, seer jeg mig beføiet til at anmærke, at det er en Usandfærdighed. Vel er det sandt, at jeg, over et Aar, ikke har havt noget Humeur som i Fortiden; men Himmelens naadige Gud, beder jeg, vil bevare mig fra saadan en ynkværdig Tanke, og i dette Haab vil jeg bede, at Gud vil styrke mig til min Død. - Jeg vover tillige ved denne Leilighed at anmelde for mine Venner og Bekjendtere, saavel som og til enhver Anden, at min Bopæl er paa Christianshavn, lille Amagergade Nr. 318, hvor jeg nu som før forfærdiger alle Slags Skomagerarbeide efter Maal, og modtager til Reparation Alt til muligst billige Priser. Ærbødigst Hans Hendrik Hoff.
Aalborg Stiftstidende, 1832-08-25
Thorvaldsens Levnet og Værker ved Professor Thiele er nu udkommen paa tydsk hos Brockhaus i Leipzig og koster 20 Rdlr. Cour.
Aalborg Stiftstidende, 1832-08-25
Af en allerunderdanigst Beretning fra det Kgl. Landhuusholdningsselskab til Hs. Majestæt Kongen om den ifjor paa nogle Steder i Sjælland udbrudte Koppesygdom blandt Faar erfares, at denne Sygdom havde udbredt sig imellem Sjællands nordligste Spidse indtil Faxø, altsaa paa en Strækning af 10 Mile. Som det rette og eneste Middel til at modarbeide Sygdommen er nu Jndpodning bleven næsten almindelig erkjendt. I Ditmarsken vil man paa adskillige Kornmarker have bemærket, at det saa høist farlige Moderkorn er i Sommer igjen kommet tilsyne. Det seer ud som et langt enkelt sortebruunt Korn, der voxer ud af et Ax og viser sig paa Straaet, som om der sad en Flue derpaa. Alle Korn paa et saadant Ax ere meere eller mindre fordærvede, og kommer af dette Moderkorn i Brødet, kunne deraf opstaae de værste Sygdomme, der næsten ligne en Forgiftelse. 1771 rev en deraf opkommen Sygdom mange Mennesker bort i Holsteen, navnlig i det Pinnebergske, ved Segeberg og Plden &c.
Aalborg Stiftstidende, 1832-08-25
Paa Hovedgaarden Skafsgaard indtraf i forrige Uge følgende Naturmærkværdighed. En Ko, som allerede skulde have kalvet for 3 Maaneder siden, gav nu først Tegn dertil, men kunde ikke, endogsaa ved Dyrlægens Hielp, hvorfor der besluttedes at stikke Dyret, for at befri det fra videre Mishandling. I Koen fandtes nu en Kalv, der var 2 Alen 1 T. lang, 1 Al. 2 1/2 Qv. høi, og rundt om den fandtes omtrent 70 Stykker Haarpecer af Form som store Rødløg. Kalven var ligesaa stor som en Aaring, og uagtet dens Størrelse var Koen dog i en fortrinlig Stand, men havde ikke synderlig Talg. Der formodes, at Kalven, som har været 3 Maaneder over Tiden i Moderens Liv, har suget paa disse Haarpjecer, som var tagne af dens eget Skind.
Aalborg Stiftstidende, 1832-08-25
En Kasketmager i Veile siger i en Annonce, at Kasketter af Haardug bevirker Gigt i Hovedet. Lise sal. Husted i Ringkjøbing agter under Haanden at bortsælge hendes Gjestgivergaard paa 94 Fag Grundmuur med Pakhuse til Handel, Brænderi eller Fabrik=Anlæg, Største Delen af Kjøbesummen kan blive indestaaende. Dampskibet Dania var i Tirsdags Efterm. Kl. 2 endnu ikke ankommen til Aarhuus.
Aalborg Stiftstidende, 1832-08-25
Den 11te Dennes er Skipper Dam, med sit førende Fartøi, Frederik og Marie, ankommen til Bolderaa.
Aalborg Stiftstidende, 1832-08-25
Skib under Ladning i Kjøbenhavn, bestemt til Aalborg Jacob Christensens.
Aalborg Stiftstidende, 1832-08-25
Døde. Jfr. G. A. Lunding, 40 Aar; Capt. C. G. v. Schmidt, Kammer. L. F. Scavenius; Jfr. J. T. Tofte, 16 Aar. Fuldm. J. S. Kjergaard, 52 Aar; Friskomagerm. P. C. Petersen, 57 Aar; Kgl. Staffet S. Nielsen; alle i Kjøbenhavn. Enken B. Agerskov, f. Thygesen, 79 Aar, i Viborg. - A. D. C. Müller, f. Vollertsen, 42 Aar, ved Eckernforde.
Aalborg Stiftstidende, 1832-08-25
Hals Skibsliste. Den 21de August indkom: S. M. Sørensen af og fra Aarhuus med Papiir m.m. N. Eduardsen af og fra Drammen med Trælast. - Afseilet: A. K. Krog af Thisted til Kbhvn. med Havre. C. Evensen af og til Kragers med Kornvarer. C. Olsen af og til Østerriisøer med Kornvarer. Den 22de indkom: J. Soelberg af og fra Drammen, med Trælast. J. Hansen af Odense fra Frederikshavn, med Fløttegods. P. Callermann af Aarhuus fra Randers, med Ballast. J. Petersen af og fra Østerriisøer med Trælast. - Afseilet: J. Jensen af Aalborg til Østerriisver med Kornvarer. Den 23de afseilet: E. Werge af og til Porsgrund med Kornvarer. J. Brodersen af Myllenberg til Berwick med Kreaturbeen.
Aalborg Stiftstidende, 1832-08-25
Vinden. Den 21de August V.; den 22de V., Frid. Kl. 9 SD., mod Aften S.; den 23de S.
Aalborg Stiftstidende, 1832-08-25
Aalborg Torvepriser, den 25de August. Oxekjød 5 a 6 s.; Lammekjød 7 a 8 s.; Herregaardssmør 18 s.; Bøndersmør 14 s. Pundet. - Kartofler 4 s. Fjerdingkarret. - Ny Rug 4 Mk. Skjeppen. - Æg 18 a 20 s. Snesen.
Aalborg Stiftstidende, 1832-08-25
Aalborg Kirker. Tiende Søndag efter Trinitatis prædiker til Høimesse i Budolphi Kirke Hs. H. Hr. Stiftsprovst Ridder Stochholm; i Frue Kirke Hr. Pastor Fogh. - Til Aftensang i Budolphi Kirke Hr. Pastor Boesen; i Fru Kirke Hr. Pastor Krarup.