JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-02-13
Aarhuus, den 13de Februar. J Tirsdags blev Pastor emeritus Aspach begravet. Han havde været Sognepræst til Veilby fra 1811 til 1840, da han formedelst Svaghed søgte sin Afskeed, og siden opholdt sig her i Byen. Liget blev først bragt til Domkirken, hvor Hs. H. Stiftsprovst Dahlerup forrettede Jordspaakastelsen, efter at have holdt Liigtalen over den Afdøde over Pauli Ord 2 Cor. 1, 12: "Denne er vor Roes, vor Samvittigheds Vidnesbyrd, at vi i Oprigtighed og Guds Retsindighed, ikke i kjødelig Viisdom, men i Guds Naade, have vandret i Verden, men meest hos Eder." Derefter ledsagede Sørgeskaren Liget til Kirkegaarden, hvor den Afdødes forhenværende Menighed, som i talrig Mængde af Hengivenhed havde indfundet sig, ved Graven bragte ham deres sidste Farvel, deels igjennem en Afskedshilsen ved deres nuværende Sognepræst Hr. Pastor Wagtmann, deels ved at afsynge følgende Sang: Farvel, Du gode, fromme Hyrde! Et glemme vi Din Trofasthed. Du villig har hver Embedsbyrde, Naar ikkun Hjorden vandt derved. Som Fader Du iblandt os stod, En Fredens Mand, saa eiegod. Du gik den Vei, Du Andre lærte, Og Sandhed fra Din Læbe lød; Du eiede et ærligt Hjerte, Og aldrig Falskhed Haanden bød. Med Rette derfor siges kan: er ligger en grunderlig Mand." See, derfor vi Din Grav omringe, Som Børn en elsket Faders Grav; Med rørte Hjerter vi Dig bringe. Den Tak, hvorpaa Du havde Krav. Saa tidt for os Du lyste Fred. Nu Fred med Dig i Evighed! Forlangte Jndrykkelser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-02-13
Med Hensyn til det i Horsens nærforestaaende Stændervalg læses Følgende i Aalborg Avis No. 28. Anonyme Jnserater i Aarhuus og Veile Aviser anbefale Valg af Procurator Cancelliraad Anchersen i Veile og Oliemøller Schytte til Stænderne. At den Førstnævnte vilde være en Tilvæxt for det bestandige frisindede Parti, er der vist Grund til at betvivle, og naar Talen er om Hr. Schyttes Valg, da maae vi meget fraraade frisindede vælgere i Veile &c.Districtet at vælge ham for dette District, da man derved aabner Valget i Horsens for en bureaukratisk Candidat, Justitsr. Ræder. At der i Horsens skulde, som i et af hine, maaskee herpaa beregnede Jnserater yttret, kunne danne sig en Valgconcurrence med en af Stændernes meest frisindede og prøvede Capaciteter, synes os, næsten maa være en fornærmelig Tanke mod Horsens Byes Vælgere, der vist ikke have givet Afkald paa det aabne Frisind, der ved tidligere Valg har hædret dem og vistnok lige saa lidet nu som for skulde ville foretrække at bade sig i Borgemestersolens, vel der som overalt hos selvstændige Borgere nuomstunder, stærkt afblegede Glands, allermindst efter at Bestræbelsen for dette Embeds Valg allerede er falden igjennem i et andet Kjøbstaddistrict, (Hjørring etc.). At Borgmester Ræder er en dygtig Embedsmand, er almindelig bekjendt og anerkjendt, men at de bureaukratiske Anskuelser ikke mindre have en stærk Repræsentant i ham, og at Stænderne saaledes ved hans Valg vilde lide et Skaar i deres frisindede Stræben fremad i de forskjellige Retninger, er ikke mindre vitterligt. Ræders Jver i sin Tid for at være Eneraader i Magistraten uden nogen borgerlig Raadmand ved Siden, er noksom Vidne herom, og den snæversindede Forfængelighed, hvormed han ved sidste Stændervalg frasagde sig Supplentposten og ved en offentliggjort Erklæring til Valbestyrelsen, der altsaa ikke kunde være nogen Overilelseshandling, styrkede denne Frasigelse med den, imod sande liberale Anskuelser hos ham noksom vidnende saavelsom for Vælgernes selvstændige Handlemaade lidet smigrende Grund: at det var fordi nogle Jndivider af anden religiøs Troesbekjendelse skulde have modvirket hans Valg: ere selv som enkelte Træk saa tilstrækkelige til at maatte fraraade hver selvstændig frisindet vælger hans Valg til Stænderne, der behøve fordomsfrie, consequent liberaltsindede Mænd, ikke selvkjærlige Bureaukrater, som allerede tilstrækkeligen have viist, hvorledes de med en nok saa liberal Fernis let efterhaanden fremtræde som Regjeringsanskuelsernes udeelte Forfægtere, og det er dog vel ikke Folket, der skal søge at skaffe Commissarius - som selv aabenhiertig skjelner imellem sine Anskuelser som Commissarius og som tidligere Deputeret – Assistenter i Forsamlingen; derfor bliver uden dette tilstrækkeligen sørget. Horsens har desuden endnu en bekjendt frisindet Cavacitet i Kjøbmand Høyer, Overkrigscommissair Holst, som i Prøvevalget i Varde havde de fleste Stemmer, vil udentvivl blive gjenvalgt for det Landdistrict, han i forrige Sexennium med saa megen Hæder repræsenterede. Om Huusmændenes strænge Kaar i dette Aar.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-02-13
Da vi med fuld Overbeviisning have gjennemskuet strækkeligen sørget. Horsens har desuden endnu en bekjendt frisindet Cavacitet i Kjøbmand Høyer, Overkrigscommissair Holst, som i Prøvevalget i Varde havde de fleste Stemmer, vil udentvivl blive gjenvalgt for det Landdistrict, han i forrige Sexennium med saa megen Hæder repræsenterede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-02-13
Om anmændenog strænge Vaar i dette Aar Da vi med fuld Overbeviisning have gjennemskuet dette Aars Grøde, som rigelig haver forsynet Landet med Korn, saa bede vi ydmygst, at Landets Fader, vor allernaadigste Konge, vil ligesaa godt sørge for den Fattige som for den Rige, og vi bede ydmygst, at Hs. Majestæt vil antage Sig os, hans troe Undersaatter, da vi kunne forudsee, at det er umuligt for den Trængende, som skal fortjene sin Føde med sine Hænders Gierninger, at faae den, thi for det Første er Kornet saa dyrt at det umuligt kan forhverves med den Dagløn, som faaes paa Landet, og for det Andet taler Bonden om, endskjøndt han haver kornrige Lader, at han selv skal kjøbe Korn, det vi ogsaa tilstaae for han haver solgt saa meget Korn til den dyre Priis, men som han nok kan klare med Penge, ifald der bliver Noget at faae. Men vi Stakler, have hverken Penge eller Varer, vi maa sulte med vore Koner og Børn, hvis man ikke kommer os til Hjælp. Men hvorfra skulle vi vente den, undtagen fra vor allernaadigste Konge, som er vort eneste Haab. Mange af de rige Bønder sige til os Hjælp Dig selv; deres Samvittighed hænger paa Væggen, og den, der kunde hjælv, er ikke hjemme. Vi klage ikke uden Grund og frygte for at det bliver endnu værre til Foraaret, naar Resten af Kornet føres ud af Landet, og alle Lofter blive tomme.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-02-13
Det er vist vor allernaadigste Konges Villie, at Sogneforstander. Kongen see i Naade til Aaes pr. Horsens, den 28de Januar 1847. Niels Christensen, Huusmand og Tømmermand, tilligemed flere af Sognets Huusmænd. Pastor emeritus C. M. Aspach. Af Livet træt Du lukkede dit Øie, Din ædle Sjæl sig op til Himlen svang, Blandt gode Aander hisset i det Høie Forklaret Du istemmer Englesang. Paa Jord jeg aldrig nyde skal den Glæde At skue Dig, min Lærer og min Ven; Dog, jeg vil ikke sørge eller græde, J Fredens Bolig mødes vi igjen"J Fredens Bolig" – saa Du ofte talte Naar Du for os forkyndte Trøstens Ord "Vi salig leve skal blandt Guds Udvalgte, Naar vi hans Bud adlyde her paa Jord. Det gjorde Du; derfor din Aand i Himlen Nu nyder Løn for dydig Vandel her, Hvergang jeg skuer op mod Stiernevrimlen, Jeg mindes Dig; thi Du var mig saa kjær. Dit Liv en Kjæde var af Christenbyder, Du Christen var i Tanke, Ord og Daad, Retskaffenhed og Kjærlighed Dig prydede, Oprigtig var din Tale og dit Raad. Derfor hengled din Aften blid og rolig, Guds Ords Forkynder redelig og brav; Med Længsel talte Du og Himlens Bolig, Frimodig talte Du om Død og Grav. Ja, Du gik bort, men visselig Dit Minde Med Kjærlighed skal leve blandt os her, Naar Dine Efterladtes Taarer rinde, skal trøste dem, at Du var os saa kjær. Fred med dit Støvl sov trygt i Gravens Gjemme; For trætte Vandrer fød er Nattens No. Sov trygt til eengang Herrens Almagtsstemme, Fremkalder os af Gravens tause Bo.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-02-13
Jndsendt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-02-13
Jndsendt. Valgene af Stænderdeputerede for de næste 6 Aar, have givet Anledning til et Slags politisk Bevægelse, der hidtil har været saa godt som kjendt heri Provindsen, men hvis Nytte ikke kan miskjendes, naar den kun rigtig opfattes. Det synes imidlertid, som man, i det Mindste i daglig Tale, stiller de saakaldte Liberale og de saakaldte Conservative aldeles i Modsætning til hinanden, hvilket neppe er rigtigt, da disse Partiers Anskuelser visselig ikke ere hinanden modsatte. At der gives Enkelte, der ansee den absolut monarkiske Regjeringsform som den eneste heldbringende, er unægteligt, men disses Antal er neppe stort, og deres Anskuelser finde saa liden Sympathi hos Nationen, at det ansees overflødigt at berøre dem videre, men blandt disse tør man ingenlunde regne de saakaldte Conservative.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-02-13
Det fra en Gaardmand i Gjerrild modtagne Jnferat om en navngiven Præst der havde solgt Havre, men ikke opfyldt sin Arcord, kan ikke indrykkes uden Navns Underskrift.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-02-13
Redact.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-02-13
Bekjendtgjørelser. At min kjære Kone, mine to smaa Børns omhyggelige Moder, Karen Marie, f. Nielsen, den 6te de indgik til det bedre, efter kun 3 Aars Ægteskab, og 2 1/2 Aars tiltagende Svaghed, bekjendtgjøres herved sørgeligst for fraværende Slægt og Venner. Aarhuus, d. 13de Febr. 1837. N. Borregaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-02-13
At min elskede Kone, Abelone Marie lödt Nicolaisen, efter langvarige Lidelser idag bortkaldtes herfra, 53 Aar gammel, bekjendtgjöres sörgeligst for deeltagende Slægt og Venner. Horsens, den 4de Februar 1847. J. G. Hildach, Regimentsdyrlæge.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-02-13
At Fortegnelserne over de Valgbare til Stænderforsamlingen for Nørre-Jylland i Kjøbstædernes 2det Valgdistrict – der ere os tilstillede fra Stiftamtet til videre Besørgelse til denne Byes Valgberettigede, ere udleverede de autoriserede Rodemænd, bekjendtgjøres herved, med bemærkning: at dersom nogen Valgberettiget muligen skulde være forbigaaet, vil de, ved at henvende dem enten paa Byfogedcontoiret eller til vedkommende Rode mand, der kunne erholde Fortegnelsen. Aarhuus Raadstue, den 10de Februar 1847. Magistraten.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-02-13
At Fæsteren af Haurum Kro, her i Birket, ifølge Høiesteretsdom af 28de Jan. 1847 har forbrudt sin Ret til Kro eller Værtshuushold, og at der paa Grund heraf for Tiden ei er nogen Kro i Haurum, bliver herved til Underretning for Veifarende bekjendtgjort. Frysenborg Birkecontoir, den 10de Febr. 1847. Kampmann.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-02-13
Aarhuus Amts landoeconomiske Selskab. J følge den af Generalforsamlingen i Aarhuus den 10de dennes tagne Bestemmelse, opfordres herved dHrr. Medlemmer, der maatte være til Restance med Bidrag for 1846 og foregaaende Aar, behageligst snarest muligt, og i det seneste inden 1ste April næstkommende, at indbetale samme til undertegnede Selskabets Kasserer i Gaarden Na 271 og 72 ved Aaen. Det bemærkes derhos, at Mangel af Betaling inden anførte Tid medfører, at Restancedragerne ophøre at være Medlemmer. Aarhuus, den 11te Februar 1847. H. Breich.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-02-13
Efter Begjæring af Commissionen for Aarhuus Fattigvæsen foretages Licitation i Fattiganstalten Tirsdagen den 23 Febr. førstkommende om Formiddagen Kl. 11. over Kjørsler, som forefalde i Fattigvæsenets Anliggender. Conditionerne ere forinden til Eftersyn hos Regnskabsforeren. – Hvilket herved bekjendtgjøres. Aarhuus, den 10de Februar 1847. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-02-13
Theatret i Aarhuus. Torsdagen den 18de Februar 1847. bliver af et Antal Damer og Herrer til et velgjørende Øiemed opført: Den fortrædelige Formiddag, Lystspil i 1 Act. Derefter: Den første Kjærlighed, Lystspil i 1 Act.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-02-13
Til Slutning: En Comoedie i det Grønne, Vaudeville i 1 Act. Billetter til de 8 forreste Bænke paa hver Side a 4. og til de øvrige Bænke a 3 8, samt billetter for Staaende, som ikkun kunne afbenyttes af Herrer, a 3 , erholdes fra Onsdag Morgen Kl. 9 hos Hr. Kjøbmand Bursche, samt ved Indgangen, som aabnes Kl. 5 1/2. Begyndelsen skeer Kl. 6 1/2. Det bemærkes, at billetter til Bænkene, som kunne afbenyttes saavel af Damer som Herrer, lyde paa den Bænks Rumer hvortil de ere tagne, og at der ikkun uddeles 8 billetter til hver Bænk. Billetter til Bænkene forevises ved Indgangen, og afleveres til de ved Bænkene værende Controlleurer, hvorimod billetter for Staaende, afleveres ved Indgangen. J den midterste Gang tilstædes det Jngen at opholde sig, og Adgangen til denne er alene for dem, der skulle til eller fra de siddende Pladser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-02-13
Til Generalprøven, som afholdes Onsdagen den 17de Februar 1836, Kl. 6 ½, kunne Tjenestefolk og Børn erholde Adgang, hvortil billetter a 24 erholdes fra Tirsdag Morgen Kl. 9 hos Hr. Kjøbmand Bursche, og ved Indgangen, som aabnes Kl. 5 1/2. De 4 forreste Bænke, samt Pladsen fra 4de Bænk til Orchestret, kunne ikkun afbenyttes af Børn, for hvilke der maa forlanges særskilte billetter, som forevises ved Indgangen, og afleveret til de ved den 4de Bænk værende Controlleurer. Cirque equestre og Theater. I ARIUS.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-02-13
Søndagen den 14de Februar, Aften Kl. 7, opføres. paa det nyopbyggede Theater: plastisk mimiske Grupperinger, efter antike Modeller af berømte Mestre, og derefter: "Den anatommerede Harlequin, eller: "PierrotsForskrækkelse." Komisk Pantomime af Cassorti. Jforveien: Præstationer i den høiere Ride kunst Det nærmere erfares af Placaten. Fastelavns Mandag gives en stor Forestilling, indeholdende flere comiske Scener i Kunstridning. Paa Theatret opføres: "Jacob Skomager og hans Kone, kommisk Stylte Pas de deux af F. Wolf og Mancinii. Til Slutning: "Harlequins Skabelse af Troldqvinden Gurmalke, Directionen tillader sig herved at gjøre det ærede Publikum opmærksom paa, at Forestillingerne herefter ville bestaae af Ridekonster, plastisk miniske Fremstillinger, theatralske Dandse og Pantomimer, hvergang med Afvexlinger. Theatrer er blevet forsynet med nye Decorationer og Costumer, og Jntet er svaret, for at gjøre Forestillingerne saa brillante og morende som muligt, hvisaarsag vi ærbødigst forvente os et talrigt Besøg. F. Mancini. Første Qvartals-Auction i 1847. vil begynde Onsdagen den 24. Februar, om Formiddagen Kl. 9, paa Fægtesalen, og fortsættes indtil Løverdag, Aften den 27. Februar, med Bortsalg af: Meubler, Kakkelovne, Skilderier, Speile, Kobber, Messing- og Jerntøi, Linned, Gang= og Sengeklæder, Stue- og Lommeuhre, Post- og Arbeids-Vogne, Heste Seletøi, Kornensnings, Maskiner etc., samt en betydelig Deel forskjellige Handelsvare m. m. m., hvortil Lysthavende indbydes. NB. Auctionsgods fra Uden- og Jndenbyes modtages. P. Rosenstand. indtil den 20de dennes hos Horsens, den 10de Februar 1847. Fredagen den 19de dennes, om Formiddagen Kl. 10, bliver efter Begjæring af Enken Kirsten Sørensdatter i Spørring, ved en eneste Auction, som afholdes paa selve Stedet, bortsolgt det hende tilhørende, i Spørring By beliggende Huus, med Haveplads, samt desuden en Kakkelovn og noget mere Indbo. Lysthavende indbydes. Hasle &c. Herredscontoir, den 6te Februar 1847. John Finsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-02-13
Skov-Auction. Løverdagen den 20de Februar førstkommende afholdes Auction i Sophiendals Skove over endeel gode BøgeUdhugstbunker, samt over Bogetræer paa Roden, tildeels tjenlige til Gavnings- og Træskotræ. Mødestedet er paa Sophiendal, Formiddag Kl. 10. Sophiendal, den 5te Februar 1847. Rosenkrang.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-02-13
Onsdagen den 17de Februar førstkommende, Formiddag Kl. 10, afholdes offentlig Auction i Moesgaard Skov over endeel større og mindre Bøgendluftningsbunker. Modestedet er paa Gaarden, hvor Lysthavende indbydes at mode.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-02-13
Torsdagen den 18de Februar førstkommende, Formiddag Kl. 10, afholdes offentlig Auction over endeel Udluftningsbunker i Krekjær Skov. Mødestedet er ved Skovfogedhuset, hvor Lysthavende indbydes at møde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-02-13
Ved Proclama af Dags Dato, som snarest muligt læses i vedkommende Under- og Overret, ere Alle og Enhver, som maatte have Noget at fordre i Stervboet efter forhenværende Proprietair Niels Glud og senere afdøde Hustrue Christiane Glud, født Birch, paa Julianelyst i Østbirk Sogn, Woer Herred, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til for mig, som Skifteforvalter i Boet, inden foreskrevne Tids Forløb, at anmelde og beviisliggjøre saadant deres havende Krav, hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Woer og Rim Herreders Contoir i Horsens, den 6te Februar 1847. Bernth.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-02-13
Paa Transitoplaget er i det Kongelige Toldbodpakhuus, henliggende følgende Collis, hvortil ingen Eier eller Commissionair har meldt sig, nemlig: Mrk. H. Meyer, 1 Pakke Seglgarn, vog Br. 15 T. 1 Bundt Staal, vog Br. 25 s. indført den 4de Febr. 1835 M 343 med Skpr. Brasch; Hvidt, uden Mrk., 1 Pakke v. 20 Lod, 6 1/4, 3 3/4, 1 1/2 indført den 8de Februar 1845 N 373 med Pakkeposten; 1 Kasse, 814, 3 1/2, 3, indført. Mrk. M. M. den 26de Mai 1845 N 1587. med Skpr. B. Tancke; Addr. Jahnsen, 1 Pakke vog 7 Lod. 6, 3 1/44, 3, indført den 29de Novbr. 1845 a 4937 med Pakkeposten; Ordre, mrk. N. S., 1 Pakke i Lærred, 104, 3 1/4, 3 1/4, indført den 17de December 1845 N 5220, med Skipper N. Anchersen. Saafremt ingen Eier eller Commissionair inden 3 Maaneder fra Dato melder sig her paa Toldkammeret for at klarere Oplagsafgivten af bemeldte Collis, blive de, i Overeensstemmelse med Frd. af 1ste Febr. 1797 § 64, som forladte Varer bortsolgte ved offentlig Auction, og Beløbet derfor beregnet til Jndtægt i Toldkassen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-02-13
Aarhuus Toldkammer, den 10de Febr. 1847. Schierbeck. Levetz om.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-02-13
Regnskab for 1836. for den i Randers Amts østre District, med kongl. Garanti af 12te Marts 1828, oprettede Skolelærer Enkekasse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-02-13
Udgift. Jndtægt. Beholdn, fra forr. Aar 169 Rbd. 60 s. J Kongens Kasse 406 Rbd. 21 Jnteress, hver 1 Rbd. 21 – – – J Ebbeltoft Sparekasse 82 – 51 s. til 5 Enker, hver 5 Rd. 23 – . – 1 ny Do., over 31 Aar. for For et Avertissement 1 – . dette Aar Hos Bestyreren . . . - 68 – og ligeledes næste Aar 3 Rd. 1 Do. Do. blot for dette Aar 3 – - 1 Do. meget ung, ugivt 1 – Renter af den i Kongens Kasse indestaaende Kapital 15 - 87. Renter af Jndsindet i 88.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-02-13
Sparekassen Balaner 16 Rbd. 20 s. Er 515 Rbd. 236 Ebbeltoft, den 31te Januar 1847. Thaarum, Kassens Beurer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-02-13
Da dette Amts 6te Jordemoderdistrict, bestaaende af Aardestrup, Buderup og Gravlev Sogne, for Tiden er vacant, saa kunne Ansøgninger derom, ledsagede af de fornødne Legitimationer, i Løbet af 6 Uger indgives til Undertegnede. Aalborg Stiftamthuus, den 2den Februar 1847. Heltzen, const. Skaaphuusgaarden, beliggende i Sunds Sogn, hammerum Herred, agter Eieren underhaanden at afhænde. Jorderne ere skyldsatte til circa 8 Tdr. Hartkorn (ny Matricul) ufri Hovedgaardstaxt, med et Areal af Ager, Eng, Mose og dyrk bar Hedejord, 2,675 Tdr. Land, er frie for alle Tiender, Veiarbeide m.m., og egner sig helst til Bebyggelse af flere Gaarde, Boelsteder og Huse, hvortil ikke vil savnes Fæstere eller Leiere, ligesom den dertil anbragte ikke betydelige Capital vil svare gode Renter. Paa Heden er opført 3 Huse, der aarlig svare 40 Rbd., men hvilken Sum vil kunne faaes af det ene ved den nuværende Leie res Afgang. Jorden er sandmuldet, der egner sig til enhver Slags Sæd, især Rug og Kartofler, ligesom de betydelige Strækninger Mosejorder give rige Havre- og Boghvede=Afgrøder. Paa Gaarden holdes 30 a 40 Fækreaturer, 150 Stkr. Faar og de fornødne Heste, om Sommeren græsses over hundrede Stk. Hornqvæg og 5 a 600 Stk. Faar. Bygningerne ere gode og tildeels nye. Der haves Bevilling til at anlægge et Brændevinsbrænderi paa Gaarden, der ikke alene vil blive lønnende ved Productionens Afsætning, men især ved Dyrkning af Kartofler, der paa disse Jorder give et sjeldent godt Udbytte, ligesom et større Kreaturhold vil bidrage saameget mere dertil. Prisen paa denne Eiendom er 10,000 F. Af Kjøbesummen kan, om ønskes, de 8000 staae uopsagte i nogle Aar. Tiltrædelsen kan skee til 1. April. Breve desangaaende bedes adresserede pr. Viborg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-02-13
Eiendoms-Salg. Følgende Eiendomme ere underhaanden at erholde til Kjøbs: 1) Bredvads-Mølle, beliggende neppe 2 Miil fra Horsens. Til Møllen haves overflødig Vandkratt, saa at der med samme kan forbindes hvilketsomhelst Fabrik anlæg. Samtlige til Eiendommen hørende Bygninger ere nye og 5 af disse ere opførte i afvigte Aar af hvilke de 4 ere grundmurede og teglhængte. Møllebygningen er 2 Etager, grundmuret, og i Møllen, der for kort Tid siden er opført efter nyerre Construction, findes 5 Qværne og 2 Sigter, der drives ved 2 dobbelte Underfalds Vandhjul. Til Eiendommen hører circa 100 Td. Land geom. Maal med endeel Eng, overflødig Tørveskiær, samt en Skoveparcel; Ligeledes hører til samme et godt Fiskeri af Aal, Ørreder m. m. 2) Seestgaarden, beliggende omtrent 1/4 Miil fra Colding. Til Gaarden hører et Areal af 212 Td. Land geom. Maal, hvoraf omtrent 180 Td. Pløieland, Resten Eng og Skov. Engen afgiver aarlig 130 til 150 Læs, Ho. Skov og Torv haves til Gaardens Fornødenhed. Eiendommen er skyldsat i den nye Matr. for Hartkorn 14 Td. 4 Sk. 3 Fdk. 1 1/2 Alb. Gaardens Besætning er fortiden 56 Køer, 8 Heste og 14 Faar. 3) En Avlsgaard beliggende 2 Miil fra Colding. Miil fra Christiansfeldt og 4 Miil fra Haderslev, Til Gaarden hører et Areal af 235 Td. Land geom. Maal, hvoraf 189 Td. Agerland, Resten Skov og Eng. Af Enghavles aarlig imellem 50 og 20 Læs. Eiendom men er skyldsat i den nye Matr. for 13 Td. 3 Sk. Hartkorn. Besætningen udgjør fortiden 44 Køer, 2 Tyre, 10 Stk. Ungevæg og 11 Heste. Af Kjøbesummen for de anførte Eiendomme kan en betydelig Deel forblive indestaaende i samme. Nærmere Oplysning om disse Eiendomme vil kunne erholdes hos Procurator Seidelin i Fredericia.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-02-13
Landeiendoms-Salg. Omtrent 2 Mile fra Hobroe er en Landeiendom at erholde tilkjøbs paa billige Vilkaar. Hartkornet er 15 Tdr. 5 Skp., med et Areal af 180 Tdr. Agerland, samt meget betydelig Eng, Kjær og Hede, Alt af god Beskaffenhed, og Kjæret især fortrinlig skikket til Opdyrkning. Besætningen er for Tiden 50 Kreature, 8 Heste og 80 Faar. Bygningerne, som for faa Aar siden ere opførte af Grundmuur, afgive en beqvem Beboelse for en Familie udenfor Bondestanden. Engene yde aarlig fra 80 til 90 Læs Ho, og Mærgel haves beqvemt paa Marken, hvoraf 40 Td. Land er bemærglet. Jldebrændsel haves i Overflødighed. Eiendommen, hvori omtrent den halve Deel af Kjøbesummen kan blive indestaaende, kan tiltrædes 1ste Mai 1847, og en Deel af Besætningen kan medfølge. Man behager at henvende sig til Hr. Kjøbmand Hansen, i Hobroe, som giver nærmere Underretning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-02-13
Forpagtning for en Handlende. En i en af Jyllands Kjøbstæder, i en særdeles frugtbar Omegn, for Handel og Søfart meget fordeelagtigt beliggende Kjøbmandsgaard, hvor i en Række af Aar er dreven betydelig Bondehandel, kan formedelst anden Bestemmelse paa gode og billige Vilkaar, paa kortere eller længere Tid, erholdes i Forpagtning. Til denne Eiendom haves stor Gaardsplads, Tømmerplads, Bygninger til Tømmer og Fjel, Pakhuse, Lofter, Kieldere, Stalde, godt Pumpevand m.v. - Boutik og Beboelsesleilighed kan vedkommende Liebhaver erholde indrettet, svarende til Nutidens Fordringer. Uden at see sig for og nærmere Aftale, om Alt eller en Deel deraf ønskes, kan Forpagtningsafgivten ikke bestemmes. Nærmere Underretning desangaaende kan erholdes hos Hr. Gjæstgiver Jacobsen i Veile, Hr. Gjæstgiver Mønster i Horsens, og paa Commissions Forhandlingscontoiret i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-02-13
En Mølleiendom i Nærheden af Aalborg, bestaaende af en Vandmølle og en Veirmølle, samt et Jordareal af omtrent 60 Tdr. Land g. M., anvises til Salg paa billige Vilkaar af Fuldmægtig Bentzen i Aalborg, der herom modtager frankerede Breve.