JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-08-16
Paa Gaarden Garneset, i Wikhaugs Sogn og Wærdals Præstegield i Norge, er Natten imellem d. 29 og 30 Julii begaaet et afskyeligt Mord. Bonden Peter Garneset, to af hans Sønner og hans Datter bleve paa deres Senge myrdede med Knive. Manden og den mindste af Sønnerne, som først bleve dræbte, laae i Sengestuen. To af hans Sønner laae paa et Overværelse; den ene af dem blev dræbt, og den anden stukket med en Kniv, men han fandt Leilighed til at krybe imellem en Væg og skjule sig; han opholdt sig der til Dagen brød frem. Datteren laae i Dagligstuen og var den sidste, de dræbte. Det unge Menneske, som kun var 15 Aar gammel, og som, skjønt svag og haardt saaret, reddede sig, har berettet, at han har seet to Personer, men at han i Mørket ikke kunde kjende dem, og forsikkrer, at de vare sværtede i Ansigtet. Saasnart Mordet var begaaet bleve adskillige Laase opbrækkede, og Penge, Klæder og Madvarer borttagne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-08-16
Den 25 Julii er en Mand, Joel Olsen Hammer, i Størdalen, bleven ihjelslagen i sin 54de Aar af en Lynstraale, da han paa Veien gik og ledede sin Hest.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-08-16
I Gaar blev der solgt paa Børsen 100 almindelige Brandactier for 109, til 110 Rdlr. Stykket, foruden Auctionsomkostninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-08-16
Udenlandske Efterretninger. Den Engelske Nationalgield var d. 31 Jan. 1806, 507, 125,792 Pund St. Heraf bestaae næsten 100 Mill. af 4 a 5 pC. Den Sum, den oprindelig blev udsat til at afbetale een Mill. aarligen paa Gjelden, beløb sig, tilligemed Renterne af de Stocks, som Commissairerne have opkjøbt, tilsammen til 8,000,000 Pd. aarligen. Saadanne Facta og 20 Aars Erfaring have godtgjort, at den berømte D. Prices Plan var ene istand til at bøde paa det forrige Ministeriums Ødselhed. Fra 1786 af er der oplagt 1 Mill. aarligen, og derved har man, formedelst Renter og Renters Renter, tilveiebragt en Capital, som nu beløber sig til 8 Mill. om Aaret. Nationalcommissairerne have 113 Mill. i Hænde. Nationen har paa denne Maade, omtrent for 20 Aar siden, begyndt at afbetale sin Gield. For den bestemte Sum af en Mill. aarligen vilde man kjøbe saa mange Stocks, som Publicum kunde bringe til Torv. Siden have Commissairerne anvendt Renterne af de indkjøbte Stocks til Capitalens Forøgelse, og Nationen har paa denne Maade afbetalt 113 Mill. med Renterne deraf paa sin Gield. Paa Stockbørsen findes sædvanlig flere Kjøbere end Sælgere, og man mener endog, at Nationalcreditorerne, trods adskillige Politikeres evige Skraal om de Engelske Financers slette Tilstand, efter nogle Aars Forløb ville blive nødsagede til at tage deres Penge tilbage. Denne Beregning er meget simpel, naar man betænker, at Forholdet i Henseende til Albetalingen bestandig maa blive det samme. Da den synkende Fonds aarlige Jndkomster for Tiden ere 8 Millioner, saa maa de kunne være i : Aaret 1810 en Sum af 34, 480,000 Pd. St.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-08-16
En Capital, som langt overstiger den nuværende Nationalgield. - Ved en Parlamentsact blev det 1792 fastsat, at der ved alle paafølgende Laan skal af de Stocks, som tilveiebringes derved, henlægges PC. til deres Afbetaling. Nationalgielden kan derfor være nok saa stor, og den hele Gield vil alligevel inden 37 eller 42 Aars Forløb være afbetalt, naar der regelmæssig bestemmes 1 PC. til dette Øiemeed. Om end Engelland skulde laane 50 Mill. for at bestride Udgivterne for 1806, saa vilde dets Laan dog paa denne Maade være betalt i Aaret 1843.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-08-16
Man har hidtil ikke kjendt Negerkeiseren, Dessalines's Caracteer uden af Franske Blade, der skildrede ham som et reent Uhyre. En Engelskmand navnlig M. Rainsford, forhen Capitain i Vestindien, har nu udgivet en Bog om St. Domingo, hvori han skildrer Dessalines med ganske andre Farver, og endog beviser, at han er en retskaffen Mand. Den Franske General Rochambean, som ene skyldte Leclerks Død sin Udnævnelse til Overgeneral, skal ikke have været sit Kald voxen. Han begyndte at angribe Negerrepubliken, uden at udkaste en rigtig Plan. Negrene under Dessalines havde daglig faaet Forstærkning fra alle Kanter, og deres Overgeneral havde bestemt foresat sig, at ende Krigen med Eftertryk. Han samlede en betydelig Magt paa en Slætte ved Cap Francois, Rochambeau, som mærkede dette, sammentrak sine Tropper fra alle andre Puncter; efterat der i Nærheden af Akul var forefaldet adskillige Smaatræfninger, besluttede han at levere et Slag, hvorved Lykken var ham noget gunstig. Tropperne vare posterede med beundringsværdig Konst. Den første Bevægelse var temmelig uheldig for de Franske, thi et Forstærkningscorps blev omringet, drevet indi Negrenes Leir og taget til Fanger. Rochambeau gjorde et heftigt Angreb; Negrene vege et Øieblik, men dreve ham henimod Aften med Tab tilbage. Men da de Franske havde gjennembrudt Negrenes Linie og taget en Deel af dem til Fanger, besluttede de at hevne sig paa disse. Man ombragte dem uden at tænke paa de ulykkelige Franske Krigsfanger, som vare i Negrenes Hænder. Lemlæstede bleve endog mange af dem liggende paa Marken, og deres Jammerskrig udbredte Forfærdelse over hele Landet. Dessalines lod i Øieblikket oprette en Deel Galger, lod blandt Krigsfangerne udlede Officerene, og da disse ikke vare tilstrækkelige, endeel Gemene, og befalede at hænge dem i de Franskes Paasyn. De forbittrede Negre styrtede nu løs paa den Franske Leir, bragte dens Linie i Uorden og dreve de Franske tilbage til Cap Francois. Dessalines betjente sig her kun af den strængeste Giengieldelsesret. - Medens Rochambeau havde valgt sit Hovedqvarteer i Cap Francois, havde Dessalines saaledes besat hele Landet, at de Franske ikke kunde udbrede sig længere end 2 Mile; men jo svagere de bleve, demere tiltog deres Haardhed. De lode sig efter den Engelske Forfatters temmelig usandsynlige Beretning - ikke nøie med at hedse et betydeligt Antal Blodhunde, som de havde ladet komme fra Cuba paa recognoserende Smaacommander Negre, men de kastede endog disse levende hen for Hundene, og lod dem sønderslides. (Fortsættes.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-08-16
J den sidste Jldebrand i Uddewalla ere 5000 Mennesker blevne huusvilde; de befinde sig i en sørgelig Forfatning. De af Jndbyggerne, som have Gaarde paa Landet eller Sildsalterier i nogen Frastand fra Byen, ere flygtede did.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-08-16
J Lloyd's Evening-Post siges, at Frankrige har anmodet Spanien om, at modtage en Ambassadeur fra Keiserens Broder, Kongen af Neapel, og forlangt, at det skal afstaae adskillige Provindser, saasom Arragonien, Biscaia a.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-08-16
Statssecretairen For er endnu bestandig syg af Vattersot, og dette gjør ham udygtig til at fortsætte sine Embedsforretninger. Lord Holland, som forelæser ham Depecherne, besørger dem til Lord Greenville og faaer Svar og Forskrivter af ham. Lægernes Konst synes endnu at vedligeholde For's Liv. Hans Mave kan aldeles ikke taale andet end noget Chocolade og Tvebak. Dersom han kunde ende sin jordiske Bane med at bidrage til en Fred, som hans Fædreneland saalænge har trængt til, saa har han i den korte Tid han har været ved Roret, i det mindste for Menneskeheden, udrettet mere end Pitt i sit lange Ministerium.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-08-16
Den bekjendte Franske General Santerre, som før Revolutionen var Brygger, og ved Ludvig XVI. Henrettelse havde øverste Commando i Paris, er nu saaledes paa Knæerne, at hans Ereditorer lade bortsælge hans Huus og Gaard. Prindsen af Hessen Philipsthal beskrives som en smækker Mand, 5 Fod og 8 Tommer høi. Han seer meget mørkladen ud, og klæder sig næsten som Friedrich den Store. Han har lange Handsker paa, der naae ham op til Armen, og store Støvler, der naae op til Laarene. Han bærer en stor Preussisk Hat. Han var under Beleiringen bestandig lystig, og spøgede med sine Undergivne. Hans Bolig var paa eet af de farligste Steder, hvor han stedse var udsat for fiendtlige Kugler, men han agtede aldeles ingen Fare. - Det var d. 11 Julii Prindsen blev saaret ved et Stykke af en Muur, som en fiendtlig Bombe omstyrtede. Han faldt ligesom død hen paa Jorden. Hans Saar skulle være farlige. Oberst Hot paatog sig efter ham Commanden over Fæstningen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-08-16
J Calabrien seer det noget uroligt ud; de landede Engellændere ere blevne forstærkede med adskillige tusinde Jnsurgenter. Gaetas Erobring kunde altsaa aldrig være beleiligere for de Franske end i dette Øieblik, og der er neppe nogen Tvivl om, at ogsaa denne Deel af begge Sicilierne inden en føie Tid vil være erobret. Calabrien er den sydligste Provinds i Neapel. Det grændser i N. til Basilicata, og er paa de øvrige Sider omgivet af Middelhavet. Floden Necto deeler det i Calabr. citra (det nordlige) og Calabr. oltro (det sydlige). Begge Deele udgjøre omtrent 450 Qvadratmile, og skjønt Naturen har velsignet dette Land med den frugtbareste Jordbund og den mildeste Luft, leve dog kun 1700 Menneskeer paa hver Qvadratmiil, og Jndbyggernes Tal befandtes 1788 kun at være 753,335, hvilket Tal endog skal have aftaget ved Krigen. Den 5 Febr. 1783 indtraf her et frygtelig Jordskjelv, hvorved den sydlige Deel af Landet især leed meget. Kun en eneste Bi undgik Ødelæggelsen og næsten 17,000 Mennesker mistede Livet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-08-16
J Neapel oprettes nu, paa Indbyggernes Bekostning, en Nationalgarde paa 6 Regimenter, hvert paa 2 Batailloner; hver Bataillon bestaaer af 6 Compagnier, og hvert Compagnie af 80 Mand. Kun bosatte Folk optages deri. Den skal vaage over den indre Orden, og staae umiddelbar under General Jourdans befaling. Den, som ikke hører til dette Corps og dog lader sig see i Vaaben, anholdes og straffes militairisk.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-08-16
Det hedder, at Marchal Davoust vil formæle sig med Enkegrevinden af Oetting Wallenstein, hvis Grevskab ligger i den Schwabiske Kreds. Hendes Mands Familie er i Aaret 1674 bleven ophøiet til Rigsførstestanden. - Det hedder ogsaa at den ny Første af Leyen, i det forrige Trierske ved Mosel, skal have Staden Regensburg, og at Hertugen af Neuschatel vil ægte hans Datter. Man har Efterretninger fra den bekjendte Mungo Park, som ere senere daterede end Beretningen om hans Død, som nu ansees for falsk Jmellem Neapel og Portici ankom d. 15de f. M. om Natten 12 Vogne med Krudt, hvoraf de første kjørte et godt Stykke i Forveien. Af een af Tønderne spildtes en Mængde Krudt, som tændtes ved en Guist af Hesteskoen. J Øieblikket sprang alle 6 Vogne med de Heste og Stude, som vare spændte for samme, samt 9 Kudske i Luften. Alle Nabohusene styrtede sammen, og 22 Mennesker bleve begravede under deres Ruiner.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-08-16
Engelske Avisskrivere paastaae, at den Russiske Fredsmægler Oubriel har overtraadt sine Forskrivter, og at Keiser Alexander aldrig vil ratificere Freden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-08-16
Natten til Mandags henimod Morgenstunden, rasede over og omkring Odensee et forfærdelig stærkt Tordenveir, med en øsende Regn. Som man siden erfarer, har Lynilden slaaet ned i en Udflyttergaard under Veirup Gods, og ved den deraf opkomne Jld er Gaarden reent afbrændt, da den laae for langt borte fra andre beboede Steder til at kunne faae hastig Hielp. Bondens Kone, som havde trængt sig ind i Huset, for at bjerge Noget, kunde ikke for Røg finde Veien ud af Døren, man maatte derfor slaae Hul paa Væggen og trække hende derud af meget ilde tilredt. Hun blev ført hen til Landsbyen Birkum, for der at nyde bistand af Stadschirurgen, men hendes Tilstand skal være meget betænkelig, og naturligviis tillige høist pinefuld.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-08-16
I det sidste Hefte af det Skandinaviske Litteraturselskabs Skrivter findes bemærkninger over nogle imod smittende Sygdomme nødvendige Foranstaltninger, af D. Scheel. Som smitsomme Sygdomme, Europa nu med Rette frygter for, anfører Forfatteren: 1) den Orientalske Pest; 2) den gule Feber, som kommer den nærmest; 3)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-08-16
den saakaldte Forraadnelsesseber. J Kjøbenhavn er den ikke sjelden sporadisk adspredt, fordeelt),men naar den formedelst sin Smitte er gaaet igjennem nogle Jndividuer, ophører den sædvanlig af sig selv. Det var f. Ex. Tilfældet med den Feber, som bortrev vor fortjente Aasheim, der var det 3die Jndividum, den angreb og dræbte, fra ham gik den over til tre andre, hvoriblandt Dr. Castberg, som imidlertid, uden at forplante Sygdommen, blev helbredet paa Frederiks Hospital. 5) Skarlagensfeber bliver i enkelte Spidemier saa ondartet, at den fortjener at kaldes pestartet. 6) Mes ringer, en Feber, som er bleven saa almindelig hos os, at dens Standsning ved de Syges Afsondring kun vilde være muelig i de mindre beboede Deele af de Danske Stater, f. Ex. Jsland og Finmarken. 6) Børnekopper. 7) Den ofte od artede Blodgang. - De farligste af de anførte Sygdomme truer vor udbredte Handel og udenlands fra, og man synes, efter Forf. Mening, allevegne at stole for meget paa Qvarantaineindretning. Giftfængende Smaating kunne let undgaae Qvarantainebetjenternes Opmærksomhed; Uld eller Bomuld kan, om den end luftes nok saa meget, indeholde en sammenfildtet Klump med Pestmiasma, som kan undgaae Luftens, ja selv de mineral sure Dampes Jndvirkning. Desuden maa Qvarantainelovene kjæmpe mod Kjøbmænds Snuhed, som Vindesygen har skjærpet, og det hedder her: ventaler inventa fraus. Som hensigtsmæssige Midler til at standse smitsomme Sygdomme foreslaaer Forfatteren: 1) At Bestyrerne for saadan en Foranstaltning til Smittens Standsning maatte saa hastig og ordentlig som mueligt faae deres Befalinger udførte, uden langvarig Correspondence med Collegierne og andre Omveie; 2) smitsomme Sygdommes Tilværelse maatte strax kunne erfares, og ethvert Liig maatte i Epidemier, førend det begraves, eftersees, for at erfare dets Dødsmaade; 3) over de Fremmede, som omgaaes giftfængende Varer, burde strengt vaages, naar man sporede det mindste til Sygdomme. Ved de Personer, som handle med Uld, kunne Pesten muelig vedhænge, og endog den i Magaziner oplagte Uld kan ved sine Uddunstninger blive farlig. J Fredericia herskede for et Aar siden en Forraadnelsesseber, hvis første 7 Offere paa eengang bleve angrebne deraf, efterat de havde danseet i en Sal, der længe havde været brugt som Uldmagazin, og var gjennemtrængt af Uldens Dunster; 4) Afdødes gamle Gang= og Sengeklæder burde til alle Tider undergaae den fornødne Rensning, og Handelen med gamle Klæder burde ogsaa i Henseende til andre chroniske Sygdomme, være underkastet stræng Opsigt; 5) der burde bæres største Omsorg for reenlige og luftige Gader og Boliger; Frederiks Hospital burde udvides, da det ikke staaer i noget rigtigt Forhold til de Trængendes Tal. 6) Over Indgangen til de Huse, hvor der er smitsomme Sygdomme, burde det tilkjendegives med store Bogstaver, 7) Staten maatte sørge for Lægens Efterladte, naar han i sin Praxis var bleven et Offer for Smitten.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-08-16
Courantbanquen i Kjøbenhavn har d. 9 f. M. ladet offentlig brænde 800,000 Rdlr. i Bancosedler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-08-16
J Dannemark, Norge og de Vestindiske Øer ere i afvigte Aar ialt 204 Forbryders blevne paalagte Livsstraf og større eller mindre Legemsstraffe. Deriblandt vare 25, altsaa næsten 1/5, Udlændinger; i Forhold til Folkemængden var der følgelig blandt 10,000 Menneskeer kun een Forbryder, Blandt 7 Mordere vare 3, blandt 7 Falskuere 2, og blandt 3 Drabsmænd 1 Udlænding. J Norge begik ingen Jndfødt noget Mord, men 7 Fruentimmere bleve straffede for Fødsel i Dølgsmaal. De 3 Drabsmænd vare ikke ved deres fulde Sandser. Det samme var Tilfældet med En, som var anklaget for Mordbrand, og med 2 blandt 6, som anklagedes for tilsigtet Mord. De bleve kun dømte til strængere Forvaring og taaleligt Arbeide.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-08-16
Jndtil d. 15 April d. A. ere, efter de for afvigte Aar til Sundhedscollegiet indsendte Lister, 4397 Mennesker blevne vaccinerede i Hertugdommene, hvor der fra 1801 til 1804 ialt er vaccineret 6483, altsaa i det Hele 10, 880. Den anden Afdeling af det borgerlige Militair i Svendborg indviede d. 3 Aug. høitideligen sin Fane. Aftenen forud blev det bekjendtgjort ved Tappenstreg, om Morgenen ved Reveillen, og derpaa Kl. 8 ved 9 Canonskud. Kl. 3 om Eftermiddagen forsamlede Mandskabet sig paa Torvet; Hr. Chirurg Finks Kone havde uden Vederlag meget skjønt broderet Fanen, som blev nedhentet fra Raadstuen, og Hr. Major v. Bülow indslog det første Søm i Kongens Navn. Da Fanen, var indviet, blev der løsnet 9 Skud, og den blev derpaa bragt til Capitainens Huus. Kl. 8 bebude atter 9 Canonskud, at Ballet paa Raadstuen, aabnedes. Man danseede til Kl. 7 om Morgenen. Hr. Zoega, Kongel. Dansk Agent i Rom, er bleven optaget til det Berlinske Academies udenlandske Medlem.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-08-16
Den 21 Junii opkom, under en stærk Tørke og Nordvind, Jldløs paa Sørmarks Gaard, Øst marks Sogn, i Wermeland, og lagde inden to Timer hele Gaarden, som lignede en liden Stad, og tilhørende 146 større og mindre Huse, i Aske. 100 Personer ere huusvilde og næsten berøvede alderes Eiendom, paa Kreature nær. Jlden synes nu at have trukket sig fra Dannemark til Sverrig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-08-16
Prindsen af Wales besøgte nylig i Selskab med nogle af de andre Kongelige Prindser Abraham Goldsmith, Chef for et Jødisk Handelshuus i London, for at tage hans nylig opbygte Villa i Øiesyn. Den skal være een af de skjønneste og smagfuldeste i hele Riget.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-08-16
De Engelske have taget en Fransk Fregat paa 44 Canoner, Rhinen kaldet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-08-16
J Engelland døde nyligen en Enke, navnlig M. Leigh, som efterlod sig en Formue, der indbringer 110,000 Rdlr. i aarlige Renter. Denne Jndkomst vilde være endnu langt større, dersom hendes Godser ikke vare bortforpagtede for den samme Forpagtningsafgivt, som svaredes af dem for 60 Aar siden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-08-16
En lille Dreng vilde nylig klavre op paa et gammelt Kirketaarn i Haddington i Skotland, for at hente en Uglerede ned, men da det faldt ham for vanskeligt at komme derop, opgav han sit Forsæt. Men om Natten klavrede han i Søvne op paa Taarnet, naaede Spidsen, hentede Reden ned og lagde sig igjen. Da han vaagnede op, erindrede han det som en Drøm, og vilde ikke troe sine egne Øine, da han saae Uglereden ligge lige ved Sengen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-08-16
Handels- og Skibsefterretninger. Archangel d. 15 Junii. Af de 23 Skibe, som have overvintret her, ere allerede 17 expederede. Hidtil er der i Aar ankommen her 30 Skibe. For Rugen begjeres 7 indtil 7 1/4 Rubler, under 10 Rubler pr. Zetw sælges Hveden og Hørfrøe, ikke; de ere blevne solgte for 9 3/4. Prisen paa Matter er stegen til 150 a 160 Rubler. Tran gielder 3 1/2 Rubler, for Beeg har man betalt 75 a 76 Copek, for nærværende Tid sælges de bedste Slags Børster ikke for 21 1/2 Rubler, for Sæbe talg forlanges 10 Rub. pr. 10 Pud og for Hør 60 Rub. Den rene Hamp af første og anden Sort er bleven betalt med 48 Rub. pr. 10 Pud, og Tjære med 325 Copek. pr. Tønde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-08-16
Riga d. 19 Julii. Man befrygter, at Rug høsten formedelst det kolde og vaade Veirlig ikke vil falde godt ud. Den koster for Tiden 92 Rd. Alb. Læsten.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-08-16
Alicante d. 8 Julii. De Svenske Skibe, som for kort siden bleve afviste herfra, have nu, efter senere fra Madrid indløble befalinger, faaet Tilladelse, at tage Salt ind, ved Terravecchia, og ere allerede ankomne sammesteds.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-08-16
Stockholm d. 1 Aug. For nogle Dage siden lod Regjeringen alle Grossererne sammenkalde, og paalagde dem, at bære Omsorg for, at Hovedstaden til Vinter forsynes med det fornødne Korn. J Dag er Brødtaxten bleven forhøiet, men Priserne paa Korn stige imidlertid ikke. Efter Forlydende have to Magter alvorlig begjert for deres Flag fri Seilads paa de Preussiske Havne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-08-16
Følgende Danske Skibe ere ankomne i udenlandske Havne: til Hamborg ankom fra d. 9de til d. 10 Aug. B. Elle, fra Bergen; Hen Rippe, fra Aarhuus; H. Schutt fra Kiel; J. C. Biørklund fra Faaborg; til Dallaro d. 21 Julii, B. Nielson, fra Flekkefjord; til Sandhamd. 28 Julii. J. Petersen, fra Kjøbenhavn; til Riga d. 26 Julii, Johan Madsen, sammest. fra; Ch. P. Friis sammest, fra; Frid. Christiansen, fra Aarhuus; Jens Brandt fra Helsingøer; til Cronstadt d. 25 Julii. P. H. Møller, fra Kjøbenhavn; Jens Just, sammesteds fra; til Stade, d. 7 August, C. Stevers fra Bergen; til Travemünde, O. Wendeel fra Aarhuus.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-08-16
Til Plymouth er indsendt det Danske Skib, Henrich, Skipper P. B. Diriks, fra Triest til Tønningen, som sidst var bleven opbragt til Gibralter og derpaa frigivet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-08-16
Riga d. 30 Julii. Der ymtes her stærkt om, at Kornudførslen selv landvært vil blive forbudt i hele det Russiske Rige, og at Forsendelsen kun vil blive tilladt i Havnene Riga og Lithau.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-08-16
Pillau d. 3 Aug. Commandeuren paa den Svenske Fregat, som ligger her i Havnen, vilde ikke tillade to Skibe, ladede med Sild fra Gothenborg, at løbe ind i Havnen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-08-19
Tirsdagen den 19 Augusti, 1806.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-08-19
En Hundrederigsdalerseddels Hændelser.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-08-19
(Fortsat.) Som Hundrederigsdalersseddel kunde jeg umuelig blive længe i min Herres Hænder. Hvor nødig han end vilde tage Afsked med mig, hvor inderlig han end ønskede, endnu at kunne be sagte mig ret længe, faae han sig dog nødt til tile med mig op paa Banquen, for at faae mig - som det nu til Dags hedder - mage skiftet. Han skiltes fra mig som fra en Ven, han aldrig ventede at faae at see meere, og han var i mit hele Bancoliv den første Mand, der troede, at jeg kunde gjøre ham lykkelig. Jeg befandt mig nu igjen i mit oprindelige Element blandt Myriader af mine Slægtninge, i det Huus, om hvilket man kan sige med Prædikeren: "alle Vande løbe til Havet, alligevel bliver Havet ikke fuldere, til det Sted de udflyde flyde de hen igjen." Dersom alle mine Staldbrødre kunde have beskrevet deres Levned ligesom jeg, hvor mange nye Opdagelser vilde man da ikke have gjort i det menneskelige Hjertes grændselse Rige. Alle Tydsklands Boghandlere havde ikke seet sig istand til at paatage sig Forlaget af det litteraire Ocean, som disse Bancosedler kunde have frembragt. Det varede ikke længe førend en Mand, hvis hele Udvortes røbede, at han ikke hørte til det sædvanlige Slags Mennesker, afhentede mig. Dersom en aandelig Chymicus havde kunnet opløse hans Bestanddele, saa er der intet Spørgsmaal om, at han vilde have fundet 28 Aand og 1/3 Legeme. Hans Ansigt var et Prøvekort paa alle Lidenskabernes mægtige Indvirkning. Hans concave Kinder, hans matte Øine, der syntes kantede med rødt Fløiel, hans Ansigtsfarve, der indbefattede Couleurer, som Newton ikke omtaler i sin Theorie, og Rubens Pensel endnu ikke har fremtryllet, Alting røbede, at han maatte være et Universalgenie. Hans indvortes rene Jeg har maaskee været i ret god Stand, men hans udvortes urene Jeg saae saaledes ud, at jeg næsten rødmede paa hans Vegne. Fjerene paa hans Kjole vare talløse som Sanden paa Havets Bund, i hans hele Paaklædning herskede en evig Modsigelse, Knapperne vare næsten alle defecte, og paa hans Albue frembrød et Skiær, som saarede Øiet. Hans adspredte Væsen foraarsagede ham mange Ubehageligheder og hans Aand og Legeme vandrede her paa Jorden som et Ægtepar, der er skilt fra Bord og Seng. Naar hans Legeme var paa Banquen eller i Christenbernikovstrædet, saa var hans Aand i Grækenland, Rom eller Jerusalem. Naar hans urene Jeg spiste hos Eisen eller Schmidt, saa var hans rene Jeg i Færd med at slaae Helte ihiel i et Sørgespil, mane Aander i en ny Roman, eller modsætte sig Jfraliternes Gang igjennem Havet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-08-19
Inden- og udenlandske Efterretninger.