Viborger Samler, 1840-04-27
Udenlandske Efterretninger. Frankerig. Paris, den 15de April. Jgaar aabnedes i Pairskammeret Discussionen om de hemmelige Fonds. Af Pairiet var et større Antal, end sædvanligt, tilstede; Tribunerne vare fyldte med Tilhørere; mange Deputerede havde indfundet sig; alle Ministrene, i Costume, ere paa deres Pladser. – Flere Pairs formaaede ikke at fængsle Kammerets og Tribunernes Opmærksomhed; de Noailles fremstaaer, og søger at godtgjøre Nødvendigheden af at prøve alvorlig det orientalske Spørgsmaal paa Grund af Englands og Frankerigs meget forskjellige Jnteresser. England," sagde han, vil bemægtige sig Alexandrien eller et andet vigtigt Punct i Ægypten; det er let at bevise denne Paastand. Fra den Tid at Dampskibsfarten har taget sin Begyndelse, har England stræbt efter at komme i nærmere Forbindelse med sine ostindiske Besiddelser. Det har forsøgt paa at bane sig igjennem Syrien, Eupbrat og den persiske Havbugt, en Vei fra Middelhavet til Hindostan. Af denne Grund har England bemægtiget sig Posten ved Buschir. En anden af dette Riges Planer gaaer ud paa at beseile de røde Hav, og at sætte over Jsthmen ved Suez; derfor har det bemægtiget sig Aden. Ere saadanne Planer ikke stridende imod Frankerigs Jnteresse." – Taleren søgte dernæst at bevise, at, naar Ægypten faldt i Englændernes Hænder, vilde engelske Skibe overføre de Vareartikler. der bringes til Orienten, og at Frankerigs commercielle Jnteresser vilde lide betydeligt derved. "Men ved hvilke Midler, vedblev Taleren, "kunne disse Planer forhindres, – Kun ved at befæste Paschaens Magt, dersom ikke Frankerig selv vil occupere Ægypten. - Hvad forlanger Paschaen, Maaskee Uafhængighed, O, net kun arvelig Besiddelse. – Er Paschaen viis nok til ikke at dele sit Rige, vil han overlade sine samtlige Besiddelser til Jbrahim, da vil ikke Ægypten falde i Englands Hænder. Altsaa er ikke, saaledes som den nye Conseilspræsident antager, Constantinopel, men Alexandrien Hoved punctet. Det stemmer med Storbritanniens Fordeel af svække Ægypten; vor Jnteresse byder os at gjøre Paschaen stærk, og befæste hans Magt." Noailles erklærede iøvrigt at han ikke havde Tillid til det nuværende Cabinet; han maatte stemme imod Lovudkastet. – Ny tog Thiers Ordet; dyb Taushed herskede i den store Forsamling, da han bad om Tilladelse til at yttre sig med nogle faa Ord om det af flere foregaaende Talere brugte Udtryk, parlementarisk Hvad er et parlementarisk Cabinet? Hvorledes er dette Cabinet fremstaaet, For tre Aar siden havde jeg undertiden den Ære at tale til Dem. Jeg var Minister, jeg ophørte at være det, for at vende tilbage til Oppositionen. Flere Gange har man opfordret mig til at udtræde af den; endelig kom den Dag, da jeg kunde gjøre dette Skridt uden at opoffre min Overbeviisning. Jeg gjorde det, hvor tung endog den Byrde var, jeg paatog mig, – jeg siger ikke - hvor farlig den var, - dette Ord vilde røbe for megen Ærgjerrighed. - Vi have altsaa vort Udspring fra Oppositionen. Men kan den Omstændighed, at vi kom til Regjeringen bevirke, at dette Kammer eller Kongedømmet maa spille en underordnet Rolle, Nei, mine Herrer, vi sætte vor Overbeviisning i Samklang med de 3 Grene af Statsmagten, og trække os tilbage i det Øieblik, da vi maatte dissentere med en enkelt af disse. – For 3 Aar siden trak vi os tilbage, ikke for Majoriteten, men for at blive vor Overbeviisning troe, og det Samme ville vi endnu gjøre. For nærværende Tid er Byrden tungere end nogensinde før, men det vilde være Svaghed, ja det vilde være Forræderi imod Kongedømmet, dersom vi ikke vilde paatage os den. – Men har sagt til os: "Ville J ophæve Love, som ere givne i stormfulde Tider, og som have bidraget til atter at tilveiebringe Rolighed i Landet Nei, vi, ville beholde disse Love. Men der gives i disse Love en Definition paa "Attentat, hvilken i de tre sidste Aar har vakt Betænkelighed hos samtlige Ministerier og Partier i Kammeret. Kun dette Punct have vi at forelægge Kammeret paa ny. Min Herrer, Ethvert Parti vilde ansee sig som fornærmet, dersom man gjorde det det Spørgsmaal, om det ønskede Orden, om dette Spørgsmaal var det ligegyldigt; men Valgreformen er ingen Uorden; den er noget særdeles Væsentligt i den repræsentative Forfatning. Reformen sysselsætter alle Gemytter. J samme Forhold, som man i et constitutionelt Land modificerer Valgloven, forlange Borgerne Udvidelse af Basis for Valgene. J Britannien forlanger man allerede Udvidelse af Stemmeretten, og faa Aar ere kun henvundne siden Reformens Jndførelse.