Københavns Adresseavis, 1796-09-13
Bøger. Af Ungdomsvennen, eller Bidrag til Hiertets Forædling og gavnlige Kundskabers Udbredelse, udgivet af H. W. Lundbye, er udkommen tredie Hefte, som indeholder: Beskrivelse over Osahritii, efter det tydske, omarbeidet; Exempler paa Durenes Evner og Drivter, efter det tydske; Henrik den 4dts Charakteristik, af Hr. Langballe; Skatten, en Fortælling af Starke, oversat. - J Anledning af Hr. Nyegaards Avertissemme i Avisen No. 228 maae jeg erindre følgende. For nogle Maaneder siden sagde jeg i Anmældelsen, af ovennævnte Skrift; "Uagtet vor Litteratur hidtil har været saare fugtbar paa periodiske Skrifter, mangle vi dog i nærværende Tidspunkt et særeget periodiske Værk, der har Ungdommens Dannelse til Hovedøemed". Dette var saa meget mere en Sandhed, som selv Hr. Nyegaards Samlinger for Ungdommen i herved storten Maaneder ikke ere udkomne. Vel har han for nogle Maaneder siden bekiendtgjort en Fortsættelse af samme, men den gang var det første Hefte af Ungdomsvennen, hvori hine Ord vare anførte, allerede færdigt. Det er derfor en tilgivelig Fordreielse af mine Ord og en virkelig Usandhed, naar Hr. Nygaard siger, at jeg i en offentlig Anmeldelse har forsikret Hublikum om, at ikke eie noget sligt, da jeg blot har sagt at vi i nærværende Tidspunkt mangle et saadant periodiske Værk. Hvad det Stykke af Welstonsrafts Fortællinger angaaer, som Redacteuren, uden at vide, at Hr. Nyegaard har anmeldt samme har indrykket i Ungdomsvennen, da kan man beviisligen gotgiøre, at dette Stykke er indsendt fra en ubekiendt Haand, desuden er det en Sag, som vedkommer Redacteuren, men ikke mig. Naar Hr. Nyegaard end videre siger, at Ungdomsvennen i Form og Jndhold saa gandske skulde ligne hans Skrift, da vil han vel neppe for Alvor paastaae at hans Samlinger ere saadanne Mesterstykker at de fortiene en saa ængstelig Efterlignelse. At man ligeledes for at skeste Ungdomsvennen Liighed med hans Skrift, har indrykket Stykker, der allerede tilforn har staaet i hans Samlinger og Damebibliothek, er en i sig selv modsigende Tanke, som Hr. Nyegaard ikke burde bruge, thi det er en ligesaa latterlig som harnagtig Jver, at man for at skaffe et Skrift Liighed med et andet, ville til Jndrykkelse paa nye oversætte gamle Stykker, der allerede have staaet i ældre Skrifter. Denne Liighed maatte mere standse end fremme et Skrifts Afsætning. Den imelige Beskyldning imod Budet tilkommer det egentlig ikke mig at forsvare. Men om endog dette Gud virkelig havde villet begaae den i sig selv eenfoldige Nedrighed, at ville ombringe Ungdomsvennen som en Fortsættelse af Hr. Bygaards Samlinger, saa var det dog en gandske ugiørlig Sag, da jeg beviisligen kan gotgiøre at der i ethvert af de første Hefter af Ungdomsvennen har været indrykket een med mit undertegnede Navn trykt Anmældelse, hvoraf enhver tydelig kunde see at det var et gandske nyt begyndende Skrift, der hverken skulde eller kunde udgaae som nogen muelig Fortsættelse, og da jeg tillige strax da det første Hefte var færdigt har i Aviserne offentlig indbudet derpaa til Subskription, som paa et ganske nye, begyndende Skrift. Det var at fradomme Publikum al Sind og Gands, dersom man vilde paastaae at det desuagtet skulde de nedsag, Uge artneren, første Haandet Heste ostine, hvoraf der følgelig endnu resterede 6 Hefter førend Aargangen kunde være complet. Desuden vilde det have været den største Taabelighed af Buddet og ganske stridende imod dets egen Fordeel, at ville ombringe Ungdomsvinnen, hvis Udgiver, Titel, Omslag og Tryk med første Øiekast viste at det var et gandske andet Skrift, som en Fortsættelse af Hr. Nyegaards nye Samlinger, der selv vare en Fortsættelse af hans ældre Samlinger, der selv vare deres egen Afmagt saa nær, og som Hr. Nyegaard i egen Person i en Rad af Maanede, ikke har været istand til at kunne faae forksal. Det maatte i øvrigt være en uffel Forfatter, der for at skaffe sit Skrift, bifald vilde skyde sig ind under Hr. P. N. Nyegaard, Firma, og og endnu usselere Forlægger, der for at skaffe et begyndende periodiske Skrift i Gang, vilde lade det udgaae som Fortsættelse af et andet Værks Fortsættelse, der gaae i sidste A. Soldin. Sandedræt. Fabler og Fortællinger for unge Læsere af begge Kiøn af Hr. Prof. Tøde, disse Fabler gaae ud paa at vise Beskedenheds Ynde, Misundelses og Ondskabs Beskiemmelse, Kierlighed, Forfængelighed, Maske, Selvstændigheds Nytte, Forførerens Gusomhed, Reenligheds Behagelighed, Ærens Mags over den Høimodige, det naturlige Yndes Fortrin, slette Exemplers Magt, indgroede Feil kunne endda rettes, Fødsel allene giver intet store Værd, Virksomhed sin egen Løn, Smiger de Forfængeliges Ulykke, med flere, bekommes for 2 Mk. 8 s. i Materie og 1 Mk. mere indbunden hos Hofdoghandler, S. Poulsen Antoniistræde Nr. 324 og 325. Menneskers physiske Beskrivelse, af det Hollandske, ved Doctor Philosophræ Oden Wolff, andet igiennemsee te og forbedrede Oplag, med Motto : Skulde vi annamme dette Legeme af Gud, længe ombære og aflægge det, uden at have Lyst til at vide hvad det egentlig er, faaes tilkjøbs for 24 s. og for a Mk. indbunden hos Forlæggeren Hofboghandler S. Poulsen i Antonistræde No. 324 og 25. Bogens Indhold er følgende: De Sex Synderrigheder, hvorved Mennesket hæver sig over Dyret; Fem forskiellige Slags Menneskeer i Verden; Almindelige Anmærkninger over alle Deles nolagtige Forbindelser i vort Legeme; Synderlige Anmærkninger over vor beundringsværdige Legeme; Aasynet; Diernen; Haaret; de sem Sandseredskaber; Sunden og Spytter; Tungen; Struben; Lænderne; Læberne; Halsen: Knoklerne og Benene; Plankerne i vort Legemsbygning : Brøsker ; Musklerne; Nærverne; Armene ; Hænderne og Fingrene; Fødderne; Huden; Svedehullerne ; Maden; - Mandfolkene have tørre, Tarmene ; Hiertet ; Sielen; Sielek æfter end Fruentimmerne; men Fruentimmerne siners Følerser end Mandfolkene; Siælen er aandelig og udødelig ; Hvorfor alle Menneskeer ikke ere lige vise, lige forstandige og lige kunlige; Vi ville være ulykkelige uden Lidenskaber ; Siekens Magt over Legemet; Hvad der befordrer vor Sundhed, og forlænger vort Liv.