JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1795-02-23
Den Sygdom som i de 2 foregaaende Maaneder har grasseret imellem Hestene, og hvilken jeg deels har forebygt hos endnu ikke angrebne Heste: deels befriet dem for, naar de havde den, kan have saa slemme Følger især i Foraarstiden, at jeg anseer det for min Pligt at bekiendtgiøre hvad jeg veed om den. Dens Kiendetegner en temmelig stærk Mave hoste, naar denne har varet nogle faa Dage, taber, Hesten Ædelysten, og faaer undertiden en Hævelse i heele Hovedet, men undertiden i dets Sted Hævelse i det Rum der er imellem Kiævebeenene, der sætte sig undertiden 2 haarde Knuder jevnsides, men undertiden kun een paa det Sted hvor Tungens Rod er. Strax derpaa eller saasnart Hosten foraarsager Stii mens Ophold i Hestens Mund, angribes Tungen med Huller, der enten ere dybe og have en Rand om sig af grøn Materie, eller og ikke dybe, og da fordeelte overalt paa Tungens Overflade, som om den var reven op med et Rivejern. Er Tungen angreben overalt, ere Hullerne røde og Nederkæven hoven og dens Læbes Rand tillige i aabent blodigt Kiød, omkring Næsen sætter sig og nogle tørre og haarde, meest gule, Saar, og da er Sygdommen farligst – Nederkæven som da bliver flad, stiv og nedhængende saa Tandkiødet sidder blottet, og Tungen som tillige hovner stærk, hindrer da Hesten ganske i at æde - Den drikker des stærkere, og kan ikke æde Hakkelse, men vel noget Høe. Den hoster tillige bestandig store og tykke Stumper grønt Sliim ud af Halsen som har en raadnende Stank hos sig.
Viborger Samler, 1795-02-23
Lægemaade. Saalænge Hestens Mund er slimet og Tungen samt Nederkæven i aabent Kiød, maae Hesten paa disse Steder 2 Gange daglig toes med et Vand, lavet af 8 Lod Salt til hver Potte Vand, hvori kan skie res et Hvidløgshoved. Man kan, om man har Raad dertil lave det af Viinædikke i Steden for Vand. Til at gnide Saaren, paa Tungen med, har jeg med Held brugt et Pulver lavet af lige Deele Salmiak, Salpeter, Peber og brændt Allunn. Dette skeer efter Vaskningen, naar Tungen er reen. Hr. Professor Abildgaard raader allene Salmiak - Til Nederkæven og de tørre Saar bruges en Salve lavet af 1 Pægel Terpentin=Ollie, Pægel Linolie, 2 Lod Svovl og 2 Æggeblommer Dette har endog lægt i kort Tid Tungens Saar.
Viborger Samler, 1795-02-23
J Stalden maae tillige daglig røges for Hestene med Enebær; dette igientagen 2 Gange har den Virkning, at Hestene hoste lettere Slimen op Man maae for alting vogte Hestene for at faae Høe, og deres eneste Føde maae, naar de ej godvillig ville eller kunne æde Hakkelsen, være Rugmeel udrørt i koldt Vand, der behøves kun til en Spand Vand 1/2 Fierdingkar Meel. De Heste derimod som endnu ikke have begyndt uden lidet at hoste, kan man indgive Peberrod paa Hakkelsen, samt 3 Gange, med et Mellemrum af 2 Dage, hver 2 Lod Glaubersalt opløst i en halv eller heel Potte Vand. Deres Munde samt Neder og Overlæber maae tillige flittig vaskes med Saltvandet. Dette Middel har hindret Sygdommen i Munden og bortført lettere end ved Hoste, Slimen af Maven.
Viborger Samler, 1795-02-23
J Frankrig grasserede 1763 en Hestesyge som noget lignede denne. Man kureerte den ved at anide dem inden i Munden med Honning og give dem Meel vand at drikke. Jeg har ikke havt Leilighed at prøve dette Middel, men det var maaskee dog Umagen værd. Endelig raader jeg enhver, som behandler, toer og omgaaes meget med Hestene, strax efter at vaske Hænderne; thi jeg har seet, at denne Sygdom, i mindre Grad, har forplantet sig paa de syge Hestes Rygtere. Strandet i Februarii 1795. A. F. Just.
Viborger Samler, 1795-02-23
Kiøbenhavn 6 Febr. J vore Aviser for idag læses følgende: Bernstorff. Din Maade at takke et taknemligt Folk, som føler Dit Værd mere end Du vover at føle det selv, var atter et skiønt Trak i Din guedommelige Siæl: Held Dig, som veed at tilskrive alt det Gode, Du virker i Verden, ikke Dig selv, men den Algode, som brugte Dig til et Verktøi, saa stor i Europas Øine, saa svag i dine egne, Nylig imodtog Du med varm Følelse et ædelt Præg af oplyste Medborgeres Erkientlighed og denne Belønning syntes Dig alt for stor. Men hvad, ømme og bydige Mand, om Du kunne læse den uendelig store Belønning, som er Din Eiendomsret, i alle danske og svenske Borgeres Bryst. (Uskiønsomme Niddingers Bryst var aldrig hverken dansk eller svensk.) Denne Belønning udtrykkes ikke i Guld og Marmor, men den bliver ligesaa udødelig som Du; dens Navn er: Velfortient Kiærlighed. Nyd længe denne Belønning blant os, elskværdige Bernstoffl arbeid længe, urettelig velsignet, ved den Fyrstes Side, som var Dit Venskab saa værdig, som tænkte saa lige med Dig, og sil dis, ja, Gud give sildig, blive Dine Børns Taare mindre bittre ved Synet af den sidste Belønning, som efterlades Dig paa Jorden, Tvende foreenede Nationers almindelige Sørgedragt.
Viborger Samler, 1795-02-23
De Medborgere, saavel her af Staden, som andre Steder i Rigerne, der have bidraget til den Hans Excellence Statsminister Grev Bernstorff paa Hans Kongelige Høihed Kronprinsens Fødselsdag sendte Medaille, vilde behageligen afhente deres Exemplarer af samme paa den Kongelige Myndt i Kiøbenhavn inden den 12te April førstkommende, hvorfra de, udleveres, imod Foreviisning af Qviteringen for Tilskudes til Stemplet. Efter den Tid kunne ogsaa andre, der ønske at eie denne Medaille, bekomme den, uden derfor at betale mere, end Jnteressenterne, nemlig ikkun Guldets eller Sølvets Vyrd og Myntlønnen. - Den Tilskrist ved hvilken Medaillen blev tilstillet denne af Nationen elskede og fortiente Minister, lyder saaledes : Kongens Fædrenelandets Mand den ædle Bernstorff, som lærde Europa, at sand Statsklogskab er bygget paa Retfærdighed, og at Fred, haandhævet med kiek Standhaftighed er en Regierings største Hæder, sendes dette Er"kiendtligheds Mindemærke fra skjønsomme Medborgere, paa en Dag, som erindrer enhver Landets Ven, om det "meget, der er fremvirket til Held for Menneskeligheden, og Staten, i de sidste forløbne Aar. – Denne for Tvillingriget saa kiær og vigtige Dag valgte dets trofaste Sønner, til at bringe den værdigste Borger sin fortiente Tak. Den 28 Januarii 1795. Kongen og Fædrenelandet. hengivne Danske og Norske Mænd.
Viborger Samler, 1795-02-23
Extract af et Brev fra Bergen, dat. 21de Januarii. Den 20de hujus om Morgenen Kl. 7 opkom her i Byen en ulykkelig Jldebrand, der endtes om Middagen Kl. 2, i hvilken Tid henimod 80 Huse og omtrent 20 Partier Pakboder bleve lagte i Aske. Jlden opkom i Madame Heibergs Søegaard, og faaes allerførst igiennem Taget af Pakboderne, men hvorfra den havde sin Oprindelse, er endnu ingen bekiendt. Den strækkede sig indefter til Nye Almindingen, Gaden og Markeveien, og udefter lige til Nykirken paa nedre Side, da alle Husene paa begge Sider af Petagebryggen, brændte, og paa øvre Side brændte tilsidst Svanes Huus ved min Haugegrund; og for at standse Jlden oven for, begyndte man at nedrive mit Vaaningshuus; men da man saae at Jlden standsede ved Svanes Baghuus, slap mit Huus for at blive ganske nedreven, og med en Skade af 5 til 600 Rd. saa at jeg i en Tid af 3 Uger neppe kan komme til at flytte derind. At ikke hele Byen afbrændte, derfor kan vi, næst Gud, fornemmelig takke de franske Skibe, som laae i Nyehavn, hvilke advarede med Skud for Fæstningen; og strax indfandt sig en Hoben Officerer med 1200 Mand ved Jlden, forsynede med Øxer og andre Redskaber, og udrettede langt mere end alle vores ellers gode Brandanstalter, hvoraf dog især den tydske Sprøire udmærkede sig. Man veed ei at nogen er opbrændt eller kommen til Skade, undtagen er af de Franske, der arbeidede saa stærkt, at han døde Dagen efter og 2 faldt ned af Tagene og sloge sig fordærvede. En af de franske Officerer sadt selv skræve over Skorstenen paa Dynners Tag (Løve Apotheket) for at halle Seil op paa Taget; kort: de arbeidede saa det var Under at see paa. Borgerskabet skiød sammen for at offerere Mandskabet en Summa Penge, men den franske Consul erklærede i Forveien, at Pengene vel skulde blive imodtaget, dog ikke til andet Brug, end for strax at uddeles til de meest Brandlidte, hvorfore denne Beslutning blev forandret. Nu tilskrev da Stiftamtmanden og Magistraten dem et Taksigelses Brev for deres Hielp og Tieneste, hvilket af 2 Raadmænd og 2 deputerede Borgere blev bragt ombord til Commandeuren, tilligemed 5 Oxehoveder rød Viin til en liden Forfriskning for Mandskabet, hvilke, efter nogle Vægringer, bleve modtagne. Commanden ren udbad sig Tilladelse at tilsende National Conventen det Brev, som han ved denne Leilighed havde modtaget. Extract af et andet Brev af samme Dato.
Viborger Samler, 1795-02-23
Den 20de Januarii var for vores Bye en ulykkelig Dag. Det hele District fra Nye Almindingen til Nyekirken blev lagt i Aske i 6 Timer. En gystlig og skrækkeng Dag foreenet med den stærkeste Frost, dog til Lykke ingen Vind, ellers havde maaskee den hele Bye staaet i Fare. Tak skee de herværende franske Søefolk, der paa Øieblikket kom i Land 1300 Mand stærk, og havde vi ikke faaet denne Hielp, da havde Ulykken blevet meget større, og hele Districtet ligetil Nordnas rigtigvlig gaaer forløren. Der var allerede Jld i Nyekirken, som dog lykkeligviis blev slukket. Velsignelsen over de tiekk Franske strømmer og enhvers Mund. Efter at Jlden var forbi saae man Loit paa Gadei en enthusiastisk Glæde at omfavne de Franske med taarefulde Øjne. En Mand af disse brave Folk er død og fire lemlæstede. Skaden beregnes til 200,000 Rdlr.
Viborger Samler, 1795-02-23
Designation
Viborger Samler, 1795-02-23
Over de Gevinster, som i det 42 Lotteries 1ste Classes Trækning ere faldne i Jnspecteur Baadsgaards Collection her i Byen. No. 11073. 4 Rdlr. No. 11134. 6 Rdlr.
Viborger Samler, 1795-02-23
Bekiendtgjørelser. Paa Holmgaards Gods udi Viborg Stift og Amt, Rinds Herred, Uldbierg Sogn og Bye, er Peder Porses Enke: Anne Nielsdatter den 6te Jan. a. c. uden Livsarvinger ved Døden afgangen. Hendes Efterladenskaber er straxen samme Dag ved Registering og Forsegling taget under vedbørlig Skiftebehandling, samt paa 30te Dagen aabnet og vurderet; hvorved den Afdødes Udarvinger blev opgivet at være: 1) En heel Søster ved Navn: Kirsten Nielsdatter, er Enke, og opholder sig hos sin Svoger: Jonas Andersen i NørreOnstid ved Hobroe. 2) En halv Broder navnlig: Søren Nielsen, som skal have boet i Hamborg, ved, saa kaldet Berichs Blüche, og været Klæderhandler. 3) En halv Broder: Niels Nielsen Skoemager, som skal have været boesadt udi Siælland under Hirschholms Amt, men paa hvad Sted, vides ikke. Ligesom ikke heller, om disse halv Brødre kan være døde og have efterladt sig Børn, og 4) en halv Søster Maren Nielsdatter, som er Enke og boende udi Viborg. Thi bliver disse Arvinger, og fleere om ere til, herved 3de Gange i Rad udi de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser, den Altonaiske Mercur, og den Viborger Samler indkaldede, Enkerne med Laugværger og Umyndige med Formynder, til de Tider Loven allernaadigst determinerer, at give Møde paa Holmgaard ved Viborg, hvor dette Skifte herefter behandles, forat legitimere deres Arveret, og derefter imod lovlig Askald modtage den liden Arv, som ventelig kan dennem tilfalde. Til 12te Ugersdagen den 31 Martii førstkommende, indvarsles dette Stervboes Credi- og Debitorer (om saadanne gives) sammesteds at møde, da de samtlige kan vente sig, efter Lovene og Boets Tilstand retmæssig Behandling. Holmgaard den 9de Februarii 1795. Søren Sørensen.
Viborger Samler, 1795-02-23
Arvingerne efter afg. Tienestekarl Christen Nielsen, som den 10de d. M. døde paa Testrupgaard i Viborg Amt, og, ved holdte Forseglings Forretning i hans Boe, bleve angivne at være; en heel Broder navnl. Peder Nielsen, boende i Wannerup paa Hvanstrup Gods, en halv Søster Anne, i Ægteskab med Jens Erichsen i Nørøger, en halv Søsterdatter navnlig Marie, i Ægteskab med Anders Ovesen eller Nielsen, saavidt vides, Gaardmand i Meilbye paa Torsted lunds Gods, og en dito halv Søsterdatter Anne Madsdatter i Tieneste hos Jacob Røgter i Thisted, og om fleere ere, blive herved indkaldede, Enker med Laugværge og Umyndige med Formyndere, saavelsom og dette Boes Credi- og Debitorer, at tage Møde i Stervboet til 30te Dagen den 12te Martii, 6te Ugersdagen den 24 dito, og 12te Ugersdagen den 5te Maji førstkommende, for saavel at lagttage deres Ret under Skiftet, som at opfylde deres Pligter. Nøragergaard og 12te Kr. 1795. M. Sønd.
Viborger Samler, 1795-02-23
Formedelst Forandring af Bopæl, bliver Ang Kroe ved offentlig Auction den 31te Martii førstk. om Formiddagen Kl. 11 Slet udi Randers (Huuset, hvor Auctionen holdes, skal paanere blive bekiendtgjort, stillet til Forpagtafter Omstæn3 Aar, eller til Fæste paa Livstining paa vi dighederne, at tiltrædes til 1ste Maji næstk. Bemelte Ans Kroe er beliggende paa Landeveien imellem Viborg, Aarhuus, 13 Kiøbsteder. Foruden Kiøtholtet har og Skander, Stedet Privilegium, til, at kunde handle med grove Vahre Bygningerne ere alle af nye opbygte, og ere: a) Vaaningshuuset af Grundmuur opmuuret, bestaar i Længden af 52 Alen, bred 12 Alen, teglhængt og indrettet til en honet Families Beboelse saaledes : 1 Skiænkestue og Kammer, 1 Kiøkken, 1 Daglig og 1 Storstue, samt 6 Kamre foruden Forstue, og en meget beqvem og vel indrettet Jordkjælder. b) Et Huus indrettet til Brøgger og Herberggeer-Huus, hvori en vel indrettet Bagerovn. c) 1 Huus indrettet til Stald, Fæe, og Faare Huus samt Foer Baase. d) 1 Huus indrettet til Korn-Lade og 1 Dito til Tørve Huus. c) Giæste, Stald og Kiøre=Lade til Beqvemmelighed for Reisende. Foruden disse Bygninger følger 4 Huse i Byen indrettet til fire Bønder Familier, hvoraf Besidderen af Kron kan beringe sig Arbeide eller aarlig Afgift. Huusene ere alle af brændte Steen opmuuret, og af suficant Bygning. Stedet staar for Ager og Engs Hartkorn 4 Tdr. 5 Skp. 2 Fdkr. foruden Skovskylden; svarer hverken Konge eller Kirke Tiender, Udsæden aarlig er 40 Tønder af alle slage; Høe kan avles 28 a 30 Læsser. Ved Stedet kan fordres og græsses 16 a 20 Hør=Høvder, 30 a 40 Faar samt 4 Bester. Stedet ligger behagelig, som best skjønnes ved at tage samme i Øiesyn. Skulle nogen underhaanden attraae, at ville kiøde bemelte Ans Kroe med sine Rettigheder, ville de behøve, at henvende dem til undertegnede, som dertil har Commission. Allinggaard pr. Viborg den 2den Febr. 1795.
Viborger Samler, 1795-02-23
Danske, de gavelforhusenes Been, og Jensen & alle bliver i Pindhuus, ved Auction opraabt et stykke Eng Fal Aar lisgaarde Præstegaard tilhørende, beliggende ved Schabroe Mølle. Thi anmodes Liebhaverne bemelte Tiis og Sted at in finde sig. Viborg den 21 Fkr. 1795.
Viborger Samler, 1795-02-23
Herved bekiendtgiøres, at Mandagen den 2den Martii næstkommende, og følgende Dag, Kl. 9 Formiddag, foretages og holdes offentlig Auction i Vegen Mølle, saavel over afdøde Sørrensens og Hustrues meget gode Gangklæder og Linnet af alle Slags, som og over Boets heele Ind- og Udboe, bestaaende af Guld, Sølv, Tin, Kobber, Mæssing, Jerntøi, Skabe, Skatoller, Dragkister, Skriin, Borde, Stoele, Sængeklæder, Linnet, en stoer Deel Haandværksreedskaber, Dreielade med tilbehør, en stor deel Mølle Redskaber, og Trærværk, Vogne, Ploug, Harve og øvrige Gaards Redskaber, Bester, Kiør, Faar med videre som her er for vitløftig at anføre, men alt meget got. Thi ville de Lysthavende behagelig indfinde sig ovenmelte Tiid og Sted hvor Conditionerne bekiendtgiøres. Holstebroe den 13de Febr. 1795, Tranberg.
Viborger Samler, 1795-02-23
Herved bekiendtgjøres, at, efter Vedkommendes Begiering, vorder Mandagen den 16 Martii førstkommende, om Eftermiddagen Klokken 4 Slet, foretaget offentlig Auction her paa Morsøe, paa Herredernes Tingstue her i Nyekiøbing, til at bortsalgs Anner-Præstegaarden i Rachebye, udi Sønder-Herret paa Morsøe, af Hartkorn 4 Tdr. 3 Skp. 1 Alb. med dens Skatte- og Tjendefrie Jorder, som skal bortsælges enten under eet, eller i mindre udskiftende Deele, efter de Conditioner, som derom blive at erfare hos Stedets Sognepræst Hr. Ginge i Thæbring Præstegaard, der ogsaa lader Eiendommene for Liebhaberne anviise. Thi ville Liebhaberne behage sig til bemeldte Tid og Sted at indfinde, hvor Auctions Conditionerne skal vorde bekiendtgjorte. Nyekiøbing paa Morsøe den 17 Febr. 1795.
Viborger Samler, 1795-02-23
Som Auctions-Directeur, Spliid. Tom. J see, navnlig Jns og Søren Andersen, bageSoner af Anders Muurmester, som forhen har boet i Laanum i Smøllerup Sogn, anførte i Smollerup Lægds=Rulle, den første under gl. Løbe No. 61, nye dito 41, og den sidste under gl. Løbe No. 62 og nye dito 42, hvilke begge skal tiene Matthias Murmester i Randers, indkaldes herved at møde ved Sessionen i Viborg, som er bestemt for Smollerup Lægd Løverdagen den 14 Martii førstk. Kl. 11. Skulde de udeblive, maae de tilskrive sig selv den deraf flydende Uleilighed. Christen Friis, Lundgaard den 18 Febr. 1795. Største Lodseier i Lægdet No. 48. i Smøllerup Sogn.
Viborger Samler, 1795-02-23
J Følge allernaadigste Bevilling af 23 Januarii d. A. indkaldes herved 3 Gange efter hinanden alle de i NørreJylland, som formeener sig fra den 2 Augusti 1782 at have noget tilgode hos Proprietair Hans Hansen til Winderslev gaard enten i Henseende til hans Øxenhandel, Kiøb og Salg: ved hans Gods, Skifte Jurisdiction og Overformynderiet under bemeldte Gods, eller i hvad andre Tilfælde, det end maatte være, at møde hos ham inden Aar og Dag, for at anmelde og beviisliggiøre deres havende Krav, under Fortabelse af deres formeentlige Fordringer, da ingen efter denne Tid antages. P. M. Den 14de Januarii sidst blev Eftet efter afgangne Discipel af den lavinske Skole i Viborg Mathias Timmermann ved en Forseglings Forretning holdet i PræsteEnken Mad. Sadolin af Thorning hendes Huus, hvor Dødsfaldet skeede, begyndt. 30te Dagen derefter den 12te hujus blev Forretningen fortsat ved den Afdødes Efterladenskabs Vurdering. Da nu 12te Uges Dagen indfalder den 3de Aprilis førstkommente, saa indkaldes til samme Dag herved bemeldte afdøde Discipels Sted=Fader S. T. Hr. Peter August Steen feld, residerende Capelion for Wigerslev og Westinge Sogner under Schoubye Herred i siden, og S. T. Hr. Peder Timmerman, Sognepræst for Udbyeneder og Kastberg Sogner under Aarhus Stift, for Formynder og fore Tiene for den Afdødes trende unavngivne de Sødskende, og en halv Søster som Arvinger. Foruden disse Velbemelde, indkaldes enhver Anden, som dette Skifte, enten i Henseende til Krav eller Skyld, i nogen Maade kan interessere. Viborg den 12te Februarii 1795. Astrup.
Viborger Samler, 1795-02-23
Paa Testrupgaards Gods i Viborg Amt, Bygum Bye, løde den 17de Jan. sidst, Jndsidder Enken Anne Knudsdatter hos hendes Søn Michel Pedersen, som ved AnnotationsForretningen anmeldte: at hendes Arvinger, foruden ham, skal være Sønne Børn og opholde sig i Sielland og Holsteen, men deres Navne har han ikke med Vished kundet opgive. Disse blive, paa Grund af Placaten af 26 October 1792, da hendes Efterladenskaber allene bestaae i nogle Gangklæder og en Seng, hvis Værdie neppe vil kunne bekoste hendes Begravelse og denne Jndkaldelse, herved, med 12 Ugers Varsel, indkaldede, Enke med Laugværge og de myndige med Formyndere at møde ved Skiftet i bemeldte Boe, for at iagttage deres Ret under samme. Ligeledes ville de, som skylde noget til Boet, forderligst betale samme, og de, som have noget tilgode, gjøre deres Krav beviislig Nøragergaard den 31 Jan. 1795. N. J. Sand. I. Udi Stervboet efter afgangne Skovrider Christen Nicolaisen Laulund, som boede og døde i Draxhuuset paa Frieherskabet Willestrup, indkaldes herved Credi= og Debitorerne at møde eller møde lade 6 og 12 Ugersdagen a Dato, som er den 16 Martii og den 27 April førstkommende, de første at fremlege lorgyldig Beviiser om deres Fordrings Rigtighed og de sidste at betale hvad de ere skyldige. Willestrup pr. Hobroe den 2 Febr. 1795. Røger Joh. Tegder. Forvalter ved Baroniet.
Viborger Samler, 1795-02-23
Formedelst Meier-Forpagtningen ophører ved Holbech gaard til førstkommende 1ste Maji, agter Eieren at opstille til offentlig Auction paa bemeldte Holbechgaard den 11te Marts næstkommende 108 gode Hollænderie-Køer, som kan blive overforede til den 1ste Maji. Skulle nogen Liebhaber ville underhaanden afhandle Sitten enten alle eller et Partie af disse Køer, kan det og skee; dog helst inden den 1ste Marts, fori Tiælde at kunde tilbagekaldt Auctionen i disse Aviser. Ammittbøll. Holbechgaard den 9 Februari 1795.
Viborger Samler, 1795-02-23
Til Bortforpagtning. Baroniet Holchenhaun i Fyen, dens Hovedgaards Avling og Hollænderie, bestaaende udi 7 Hovedlykker, som alle have Fæedrift til Gaarden, og en Skov til Græsning som Ungvæg, bliver bortforpagtet paa 7 Aar fra 1ste Maji 1796 til Aarsdagen 1803. Hovedlykkerne ere ved en Landinspecteur opmaalte og afdeelte, hver indeholdende 73 Tønder geometrisk Maal af Agerland foruden Engbund. Den ene bruges og brakkes til Hvede eller Rug, den anden til Byg efter Vintersæden og den tredie efter Byg til Havre med Klever besaaet, den 4de til Slagemark og Eftergræsning, og de øvrige 3de Marker til Græsbeed, foruden den bemeldte saa kaldede Korskov til aarlig Græsgang for Undvæg. Til Gaarden ligger i en god Korn Egn Windinge Sogns Konge- og Kirketiende, som udgjør omtrent 1040 Tønder enkelt Tiende Hartkorn, foruden Kirkens Anpart Qvægtiende. Tæt ved Gaarden er en Skibbroe, hvilken giver Adgang til Handel med Fremmede fra den aabne Strand, som baade kan lisse og lade der, samt med Nyborg Kiøbstæd der til Søes og for Gaaende, ikkuns ligger en liden Fierdingvei fra Gaarden. At udbrede Roes over denne Forpagtnings Fordeelagtighed, baade i Henseende Jordens Godhed og Stedets Beliggenhed m.v., vil være tilovers for Liebhabere, som naturligviis selv først vil efterspørge og undersøge Tingene. Jmidlertid meddeeles denne fornødne Oplysning, at ingen Slags Jnventarium findes ved Gaarden af Sæde=Korn, Besætning eller Meierie-Redskaber. Paa Gaarden er antagelig Boepæl for Forpagteren og ellers god Leilighed til Meieriets Bevirkning. De Jorder, hvoraf de 7 Hovedlykker bestaaer, have hidtil ikkuns givet 2de Halme efter Giødning, og derimod hviler i 3 Aar, saa at Driftens nye Jndretning vil finde igiennem giødede og udhvilte Jorder for sig, uden Tab ved Begyndelsen. Der er Hoverie=Bønder nok til Gaarden, saa Høft- og alt Arbeide gaaer med en rap Haand. Auctionen over denne Bortforpagtning bliver holden paa Giestgivergaarden hos Hr. Ole Rye i Nyborg Mandagen den 20de April 1795. om Formiddagen Kl. 10, og Conditionerne faaes til behagelig Eftersyn saavel paa Holchenhauns Skriverstue, som paa bemeldte Giestgivergaard i Nyborg efter den 1ste Martii næstkommende.
Viborger Samler, 1795-02-23
Udi Sejerslef Præstegaard her paa Morsøe, er den 19de Decembr. f. A. ved Døden afg. S. T. Hr. Johan Diderich Wilhelm Westenholtz forrige Sognepræst for Sej erslef, Ejerslef og Jordsbye Meenigheder. Hans efterladte Stervboe er af mig som Skifte-Forvalter (strax efter Dødsfaldet blev bekjendtgjort) forseglet, registeret, samt 30te Dagen aabnet; Og omendskiønt ikke formodes nogen betydelig Gield at hæfte paa Steibboen, saa dog til Sikkerhed i fremtiden, saavel for Arvingerne, som for Skifte-Retten, indkaldes herved den sal. Afdødes Credi- og Debitorer at møde paa Stervboestedet 12te Ugers Dagen, som bliver den 12te Martii førstkommende, de første for at anmælde og beviisliggjøre deres Fordringer, og de sidste at betale hvad de til Stervboen befindes skyldige, da enhver skal vederfares al den Ret Lovene tilholder. Tødsøe Præstegaard den 26de Januarii 1795. H. Morell, Provst i Nørre Herred.