JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-02-23
Fædrelandet. J Anledning af Hs. Majestæts Fødselsdag den 28de Januar, havde den danske Minister i Paris, Kammerherre v. Koss, foranstaltet et Diner i sit Hotel, hvortil den største Deel af de i Paris værende Danske og nogle Udlændinge, der bære danske Ordener, ialt 28, vare indbudne. - Efter at Ministeren havde udbragt Kongens Skaal, anmodede han een af de Tilstædeværende om, at oplæse en ham samme Dag tilstillet, i den Anledning forfattet Sang. Skaalen tømtes, som Skik og Brug er i Paris, uden støiende Hurra; men hver tilstædeværende Dansk følte i sit Hjerte en dyb Taknemmelighed for alt det Gode vi skylde Frederiks faderlige Regjering, og Erkjendtlighed imod Forsynet der bevarede ham paa en saa vidunderlig Maade, da Menneskenes Kunst syntes udtømt. (Dagen.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-02-23
Den af Hs. Majestæt Kongen under 30te Jan. d. A. udstedte Forordning, som vi have meddeelt vore Læsere, fremkaldte almindelig Glæde hos Læge videnskabens Dyrkere i Danmark. For at feire denne vigtige Begivenhed, havde ikke alene Stadens Læger og Saarlæger, men ogsaa de Lægevidenskaden Studerende forsamlet sig i Løverdags til et Maaltid paa Skydebanen. Ved samme var Glæden almindelig. Adskillige Skaaler bleve udbragte; den første, som indledtes af Hr. Conferentsraad, Professor Saxtorph, var for Hs. Majestæt Kongen, og udbragtes under almindelig Jubel og Kanonernes Torden. Flere Sange vare i denne Anledning digtede.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-02-23
J nogle bemærkninger i Jyllandsposten" om Filialbanken i Aarhuus, ankes over at denne ikke disconterer Vexler medmindre de ere endosserede til Flere, at een af disse boe i Aarhuus og Vexlerne ere trukne enten paa Kjøbenhavn, Hamborg eller Aarhuus. At disse betingelser, hedder det videre, tilintetgjør al den Nytte, Handelstanden i de jydske Kjøbstæder havde lovet sig af Banken, er indlysende; thi uagtet Randers og Aarhuus ligge hinanden saa nær, staae Kjøbmændene i den første Bye dog ikke i et saadant Forhold til dem i sidste, at de, uden at betale høi Procent, kunne trassere paa dem eller faae deres Vexler endosserede, og det samme maa endnu meget mere være Tilfældet, med de fjernere liggende Kjøbstæder. Det er saaledes kun Aarhuus Byes Handlende, der kan have Nytte af Banken, men det vil i Sandhed kun see maadeligt ud med dens Virksomhed, dersom den skal indskrænkes til, hvad disse faa Handlende kunne have at gjøre. Det er og i høi Grad besynderligt, at Bankdirectionen (i det langt bortliggende Kjøbenhavn) kan antage, at de Handlende i Aarhuus ere saa vederhæftige, at de kunne cavere for Alt, hvad der fra hele Jylland maatte forlanges disconteret i Banken; Byen maatte jo saa Fald være en reen Guldgrube, og dog er det bekjendt nok, at den, maaskee med een eneste Undtagelse, ikke tæller flere rige Folk end andre Byer. Skulde det ikke ogsaa være af Vigtighed, at Banken bekjendtgjorde Vilkaarene for Discontering og Udlaan, thi endnu er Folk aldeles uvidende herom.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-02-23
Paa Cancelliets Forestilling har Hs. Majestæt under 17de f. M. resolveret, at Allerhøistsamme med særdeles Velbehag vil ansee det, naar der i Kjøbstæderne gjøres Udvei til, ved Siden af de almindelige Borgerskoler, at indrette høiere Borgerskoler, i hvilke en mere udvidet Underviisning gives forBørn af begge Kjøn, imod at de derfor erlægge saadanne Skolepenge, at de forøgede Udgivter derved vil kunne dækkes. Forinden nogen saadan høiere Borgerskole maa indrettes, bliver den af Skolecommissionen udarbeidede Plan, med Skoledirectionens Betænkning, at indsende til Cancelliets Approbation. Ogsaa en Afsondring af de Børn, der skulle nyde en bedre Underviisning, fra simple Almuesbørn i særskilte Skoler, kan, hvor en saadan Adskillelse er gjørlig, ventes approberet, dog saaledes, at de sidstmeldte Børns anordningsmæssige Underviisning ikke derved lider, eller at saadanne Udgivter foraarsages, at derved vilde fremkomme Ubillighed mod den Deel af Jndvaanerne, der ikke kunne benytte den fortrinligere Skole.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-02-23
En Bagersvend, som var rømt fra Kjøbenhavn med flere tusinde Rbd. i Penge og Papirer, er i disse Dage bleven grebet tæt ved Slagelse med en Deel af Pengene og sendt tilbage til Kjøbenhavn.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-02-23
Den 18de de, ankom fra Malmøe og kjørte i Land ved Kalkbrænderiet i Kbhvn. 10 Slæder, hver forspændt med 4 Heste og læssede med Brænde 7 Slæder, hvormed fulgte 4 Passagerer, ankom, ligeledes fra Malmøe, til Tolboden.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-02-23
Den 10de d. M. er det forundt Cand. pharm. H. E. Scheel, der har tilkjøbt sig Apotheket i Nysted, Bevilling til at nedsætte sig som Apotheker sammesteds.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-02-23
No 47 af Kjøbenhavnsposten er foreløbig lagt under Beslag og indsendt til Cancelliet; det indeholdt en Artikel af Grosserer Nathanson og i 2 1/2 Linie en factisk Efterretning. (Kbhpst.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-02-23
Professor Heibergs Svar til Riimbrev=Skriveren i "Den Frisindede No 13. At Fata Morganar Dig ei behager, Og at i det Hele Du Perler vrager, Er troligt, men Skylden er ikke min, Thi skjøndt en Perle jeg har foræret, Saa har det dog aldrig min Hensigt været At ville kaste Perler for Sviin.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-02-23
Den Frisindedes Tak til Hr. Prof. Heiberg, for Verset i Dagen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-02-23
Min Ven, et Ordsprog os averterer, At Perler fandtes paa Møddingen tidt; Men siden Perler Du vindicerer, Er Underlaget vel ogsaa Dit. An reste var om Din Paternitet, Lidt mindre Brouten vel meer discret; Bag Skallen viser sig Perlens Fader Jo tidt som Østers, om Du tillader. Nykjøbing. J forrige J meddeelte vi vore Læsere Udfaldet af Afstemningen i Kæmnersagen. Af 69 Borgere stemte 29 for, og 40 mod Antagelsen af en lønnet Kæmner, og Repræsentantskabets Forslag blev saaledes forkastet med en Majoritet, af 11 Stemmer. Sagen er imidlertid endnu ikke dermed endeligen afgjort, da den med Repræsentantskabets Erklæring skal gjennem Amtet indstilles til det kongl. danske Cancellie, og det er derfor at vi atter komme tilbage til dette Æmne. At Repræsentantskabet da vil understøtte dets Formeninmed alle de Grunde hvormed det søgte at overbevise os om Gavnligheden af en lønnet Kæmner, ansee vi for mere end rimeligt; – og vi for vort Vedkommende vil hellerikke miskjende dets gode Hensigt, den nemlig, derved at indbringe en større Orden i Regnskabsførelsen, at tilveiebringe en større Sikkerhed for Oppebørslerne og en ligeligere Fordeling af Byrden. Vi nægte ikke, at en Deel lader sig anføre for Sagen, men maae desuagtet formene, at det er aldeles utilraadeligt at den, i det mindste forØieblikket, realiseres. Det er desværre enhver af os bekiendt, hvilken betydelig Høide vore Byrder, have naaet, vor Fattigskat er høist trykkende, vi have endnu en Gield for vor Kirke, som ikke er be af talt, og vi have hellerikke endnu glemt de ikke ubetydelige Omkostninger, som de sidste Stænderforsamlinger have paadraget os. Det er vel sandt, at vi leve i Haabet om at Afgivterne til Fattigvæsenet ved en fornuftig Bestyrelse efterhaanden vil formindskes, vor Gield vil engang blive afbetalt, og de nysnævnte Omkostninger ville i Fremtiden venteligen blive ringere. Men naar da disse Byrder ere formindskede eller bortfaldne, hvo sikkrer os da mod andre af lignende Natur, og udeblive disse, have vi da ikke Brug for vore Penge til Jndretninger af en meere umiddelbar Fordeel for Communen? - Vi nævne f. Ex. til Brolægnings Arbeide, til Forbedringer ved Brandvæsenet, til Jndretning af et Sygehuus og et Asyl for denne ulykkelige Børneflok her i Byen, der er Fordærvelsens visse Offer. Og have vi da nogle Skillinger tilovers, have da ikke disse og andre lignende Jndretninger det første Krav paa vor Kasse? Lader os for Alting vogte os for unødvendige Udgivter, saalænge det holder haardt for os at betale de nødvendige, lader os lægge en kraftig Villie i vore Beslutninger, og sætte nogen mere Lid til vore egne Kræfter, og Sagen vil da nok gaae; men først at prøve paa hvorledes den vil gaae med en lønnet Kæmner, forinden vi have prøvet paa, om vi selv kunne udføre Kæmneriets Forretninger, synes os dog at stride mod Tingenes naturlige Orden. Dette give vi, for Communens eget Vel, det ærede Repræsentantskab at betænke, og tvivle forøvrigt intet Øieblik om, at Collegiet jo, i hvilket Lys Sagen end fremstilles, vil give Pluralitetens Ønske Medhold.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-02-23
Ved det i Nakskov afholdte Repræsentantvalg valgtes til Repræsentanter. Guldsmed Schou, Muurmester Lange, Kjøbmændene Winchel og Plockrose, og til Revisorer: Justitsraad og Toldinspecteur Langeland, Kjøbmændene Roepstorff og Lymann.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-02-23
Blandet. For nogle Maaneder siden kjørte Prindsesse Saltha, Sultan Mahmuds Datter og Halil Paschas Gemalinde, forbi en Kaffe=Kiøsk i Constantinopel, hvor en Mængde Ulemas (Retslærde, 30 i Tallet, med meget Alvor sadde og røgede deres Piber, uden, besynderligt nok, at bemærke den keiserlige Eqvipage, som de derfor lode passere forbi uden at vise den skyldige Ærefrygt. Prindsessens Forbittrelse herover var grændseløs. Paa Stedet lod hun Vagten hente og alle 30 Ulemaer bringe til Seriaskeren, med den udtrykkelige befaling, at hver især skulde gives en dygtig Portion Bastonade. Seriaskeren kom i første Øieblik i den største Forlegenhed og vidste ikke hvad han skulde sige hertil; men snart sattede han sig og tiltalte med venlig Mine de fortrædelige og dybt krænkede Professorer saaledes: "Jeg seer, at Hs. keiserl. Høihed har havt den Naade at ville skjemte med mig. Hun havde rigtignok truet med at ville spille mig et Puds, der skulde komme mig dyrt at staae, og nu har hun valgt Eder som Middel dertil. Men jeg gjennemskuer hendes List og gaaer ikke i Snaren. Han lod derpaa hver af Ulemaerne udbetale 100 Piastre og bad dem glemme Spøgen. Selv begav han sig øieblikkelig til Sultanen og fortalte ham det Hele. Sultanen smillede over den Udvei, hans Seriasker, havde hittet paa, lod strax træffe Anstalter til at overtyde sig om, at de Fornærmede ikke bare videre Nag over det Passerede, og gav sin keiserlige Datter en alvorlig Jrettesættelse, med den Advarsel, at hun ikke oftere maatte lade sig falde ind at ville dictere hans lærde og tro Undersaatter, og det saagar 30 paa een Gang, Bastonade.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-02-23
Fra flere Steder hører man desværre, at Folk ere ihielfrosne i denne strenge Vinter. Ved Potsdam er alene i een Uge omkommen eller kommen til Skade 11 Mennesker, tildeels ved uforsigtig Skøite og Kanefart. J Hannover frøs en Mand ihiel, der havde taget vel megen Spiritus til sig. J Westphalen ere flere Mennesker frosne ihiel. J det Würtembergske har viist sig mange Ulve, som man har maattet gjøre formelig Klapjagt efter. Formodentlig har Kulden forjaget dem fra Frankrig, eller Schweiz. Da en fransk Postillon i Natten til den 19de Januar kjørte fra Mezieres til Givet, fandt han underveis, i en Skov, midt paa Landeveien en Gruppe af tre tæt sammenkrøbne, ihielfrosne Børn. J det ynste Barn troede han endnu at spore noget Listegn, og kjørte derfor rask med det til nærmeste Landsbye, hvor man ved anvendte Midler virkelig ogsaa bragte det dertil, at Barnet talte nogle utydelige Ord; men derpaa døde det hen. Disse stakkels Børn vare fra Auvergne.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-02-23
Fra alle Kanter i Norge berettes om Vinterens Strænghed; selv ved Søkysten paa Vestlandet er Kulden steget til 200 Reaum., og fra Arendal berettes, at Sneefaldet har været saa betydeligt, at Bønderne der omkring næsten ikke faae endet bestilt end at holde Communicationen aaben. Havnene og Havet, saalangt man fra Høiderne med de bedste Kikkerter kan øine, var tillagt med Jis. Man har kjørt lige til Merdøe og rundt omkring Tromøen, og Folk, som have været 1/4 Miil udenfor de yderste Skiær, berette, at Jsen der er tykkere end længere ind mod Kysten. Kulden skal dog i de sidste Dag have givet sig noget, og Jsen var begyndt at brække langt ude paa Havet. Jntet Skib skal, saavidt man veed, endnu være kommet til Skade i Jsen, Fra Østerdalen berettes, at Qviksølvet var frosset, og at man antager at Kulden der har steget til 35 a 36 Reaum. Fra flere Steder berettes, at Potatosbeholdningerne ere frosne, selv i gode Potatoskjældere.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-02-23
Ved Avignon har Rhonen i denne Tid været saa tilfrossen, at man kunde gaae over den noget ganske usædvanligt i den Egn. J Lyon er en Advocat frossen ihiel, af bare Gjærrighed, skjøndt han efterlader sig en Mill. Fres. J Canton Neufchatel skal Reaumurs Thermometer, selv ved Dagen, have staaet 30 Grader under d. Ulvene kom i store Flokke ned fra Bjergene.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-02-23
Et besynderligt Tilfælde var det, at under Børsbranden i London Klokkespillet i det ene afbrændte Taarn lod høre Melodien af Sangen: Theres not luck about the house." (Huset har nu engang ingen Lykke!) Ludvig Philip, de Franskes Konge, har tre Malerier hængende i sit Arbeidsværelse. Det eene forestiller ham som Skolemester i Schweiz, midt iblandt sine Elever; paa det andet seer man ham med Randselen paa Ryggen, stige over Alperne; det tredie fremstiller ham i det Øieblik, da han, efter Juli Revolutionen aflægger Eed paa Constitutionen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-02-23
Handelsefterretning. Kbhvn, den 20de Febr. Den strænge Vinter har ikke havt nogen mærkelig Jndflydelse paa Kornpriserne, naar undtages, at Hvede til Byens Forbrug er høiere, da Forraadet paa Stedet er lidet. – Rug er sjeldnere i Markedet, og derfor ogsaa noget dyrere. De nu gjeldende Priser ere: her: Hvede 5 Rbd. 48 s. -6 Rbd. 24 s. efter Qvalitet, Rug 4 Rbd. 64 s. - 5 Rbd., Byg 3 Rbd. 1632 s., Havre 2 Rbd. 4864 s.; at modtage i Provindserne til Foraaret er senest solgt til Rug, 120 Pd. holl., 4 Rbd. 16 24 s., Byg, 2rad. 110 Pd. holl. 2 Rbd. 8892 s., Havre, 78 Pd. holl., 2 Rbd. 16 s.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-02-23
Literair Nyhed. Paa den Wahlske Boghandels Forlag er i disse Dage udkommet et interessant lille Skrift betillet: "Skolen for Livet og Academiet i Soer borgerlig betragtet af Nik. Fred. Sev. Grundtvig, Historieskriver, hvori Forf. foreslaaer Oprettelsen af en danske Høiskole i Sorøe. Om Forpligtelsen at lære Latin i vore Skoler yttrer han sig med sin sædvanlige Fynd saaledes: "Jeg vil her, siger han, lade det staae ved sit Værd, om Danske Præster, Dommere o. s. v. for at blive dygtige Embedsmænd i deres Slags, nødvendig fra Barnsbeen maae pløie den Latinske Grammatik og gjøre utallige Latinske Stile, og siden ved Universitetet, foruden Lærebøger i Mathematik, Astronomi Physik, Practisk og Speculativ Philosophi, endnu lære, Hine at oversætte og forklare det Ny Testamente paa Latin, og Disse at anvende Romer=Retten paa Danske Forhold og oversætte Danske Lov paa Latin, jeg lader det staae ved sit Værd fordi den gode Sag intet vinder ved, at min Pen giver sig i Kast med saa indgroet en Fordom, men jeg bekjender, det er min faste Overbeviisning, at al Drenge=Videnskabelighed er en Uting, og at Bogorme=Væsenet, Afsondring fra Folket, Tilsidesættelse af Modersmaalet og Forgudelse af de Latinske Skrifter, fjendtlige mod alle Folk og Konger, Lovtaler over Tyranni og Oprør, er den mest uhensigtsmæssige Børne=Lærdom for Kongelig Danske Embedsmænd, jeg kan tænke mig Ved Tallotteriets 1331te Trækning i Altona udkom: Ved Tallotteriets 1464de Trækning i Kjøbenhavn udkom: Kjøbenhavns Torvepriser den 17de Febr. Rug Td. 4 Rbd. 40 sk. a 4 Rbd. 72 s. Hvede 5 Rbd. 16 s. 5 5 Rbd. 64 s. Byg 2adet 3 Rbd. a 3 Rbd. 16 s. dito 6eradet 3 Rbd. a 3 Rbd. 16 s. Havre 2 Rbd. 40 s. a 2 Rbd. 60 s. Erter 4 Rbd. 32 s. a 5 Rbd. 16 s. Flesk, røget Lpd. 1 Rbd. 92 s. a 2 Rbd. 12 s. dito grønsaltet 1 Rbd. 48 s. a 1 Rbd. 64 s. Smør Pd. 19 a 22 s. Æg Snesen 34 a 38 s. sjællandsk Smør Fjerdingen 10 Rbd. 48 s. a 12 Rbd. S. og T.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-02-23
Jndsendt. Vi tillade os herved at paaminde denne Byes Repræsentantere om, snarest mueligt at organisere Havne-Commissionen, overeensstemmende med Anordningerne af 4de September 1798 og Communal=Anordningen af 24de October 1837.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-02-23
J denne Anledning bemærkes, at Havne-Commissionen nu bestaaer af 2de Medlemmer, som begge ere Repræsentantere. Om den Ene er valgt af Borgerne, vide vi ikke, men at den Anden, ikke er valgt af Borgerne, dette vide vi. Efter Anordningen af 4de April 1798 skal Havne-Commissionen bestaae af nogle Borgere og en Øvrigheds Person. Borgerne vælges af Borgerne. Efter Anordningen af 24de October 1837. skal Commissionen bestaae af en Øvrigheds Person og een Repræsentant, altsaa maa efter vor Formening en af de nu værende Medlemmer aftræde og i det mindste trende Borgere, af Repræsentanterne udnævnes til at indtræde i Commissionen, som nu skal bestaae af en Repræsentant, en ØvrighedsPerson og nogle Borgere. Dersom Repræsentanterne ville lytte til Communens Ønske, ville de visselig vælge Hr. C. Løye, hvis Kyndighed og Jnteresse i denne Sag ikke alene har viist sig i Ord, men ogsaa i Handlinger. Dette være vor første Erindring, Vi ville haabe, at Repræsentanterne ikke ville give os Anledning til at fremkomme med den Anden, nemlig om Springvandet. Nykjøbing den 22de Febr. 1838. Jndsendt. Til Bacchus paa Tonden Fastelavns=Mandag. Lad Byens Jndvaanere blive forskaanede for dette væmmelige Optog; lad Gader og Landeveie være sikkre for Kjørende og Ridende; vet er noksom bekjendt hvad Ulempe slige Narrestreger have afstedkommet. Tiggeriet bliver jo eet og det samme hvad enten det gaaer omkring i Procession eller understøttet af et beskedent Circulaire, og skal vi vælge mellem to onde Ting, da vælge vi helst det Sidste. Dog, ingen af Delene bør finde Sted, ikke af den Grund, at vi ikke unde Ungdommen en anstændig Fornøielse, men fordi Maaden hvorpaa man pleier at tilveiebringe Midlerne, ere i høieste Grad usommelige. Vi tale saa meget om, og arbeide saa meget paa at hæve Haandværkstandens Agtelse i egne og andres Øine, men det er sandeligen ikke derved at denne Agtelse skal erhverves, at dens Lærlinge i en Bacchus's, en Jerusalems Skoemagers eller en Harlequins Costume tilbetler sig Almisse i Gader og Stræder for at ende Legen med en Spiir. - Det er Eders Sag J Lærmestere og Drengens andre Foresatte, tidligen at indskjærpe ham Følelsen for det Velanstændige, og gjøre ham det derfor hellere begribeligt hvor upassende det er for den vordende Borger, som Dreng at agere Publicums Nar. Styrk og opliv hans Selvfølelse, og lad ham ikke i Tiden enten i Borger= eller Stænderforsamlinger bringe med sig flaue Erindringer og slige nedværdigende Gøglerier. Vil J unde Eders Børn eller Lærlinge en glad Fastelavns Aften, skillinge da hellere sammen, og flere bidrage maaskee, om ikke for andet, saa for at blive det paaankede Tryglerie qvit, og lad da Ungdommen forlyste sig under Eders Opsigt, uden at forstyrre den i dens uskyldige Glæde. Dette er min og Manges Mening. Nykjøbing i Februar 1838.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-02-23
Gudstjeneste. Paa førstkommende Søndag begynder Gudstjenesten i Nykjøbing Kirke Kl. 10 Formiddag.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-02-23
Bekjendtgjørelser. Opfordring.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-02-23
Foreningen for Kunstens Opmuntring i Kjöbenhavn. anmoder herved alle dens ærede Angenter om, inden April Maaneds Udgang d. A., beh. at indberette, onder i deres resp. Domiciler findes Commissionairer, for udenlandske (navnligen for Hamborger) Præmie-Fordelinger, eller ei, og, i første Tilfælde, om disse Commissionairer ere fødte Danske, eller Udlændinge, som have erhvervet Borgerskab eller staae i Borgeres Tjeneste; samt at opgive disse Commissionairers fulde Navne. Kjöbenhavn, i Januar, 1838. Chocolade udarbeidet til den fuldkomneste Fiinhed i P. Chr. Deichmanns Fabrications=Handels Damp Chocolade=Fabrik ved Kjøbenhavn erholdes til Fabrikpriserne fra 2 Mk. 4 s. til 8 Mk. pr. Pd., hos Dhrr. P. H. Berg i Nykjøbing, Consul L. J. Benzon i Stubbekjøbing, H. Dorp i Saxkjøbing, F. Hertz og L. Wilcken i Mariboe, S. M. Roepstorff i Nakskov, J. H. Heidenheim i Nysted, Pohler i Rødbye, J. Gottschalk i Stege og H. P. Ditzel i Vordingborg.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-02-23
Da der er en Deel Udgivter at bestride, saavel i Anledning af de allerede anskaffede Bøger, som til at dække Betalingen for Læsetaskerne m.v., tillade vi os at anmode de ærede Medlemmer af det landoeconomiske Læseselskab for Lolland og Falster, om, snarest muligt at indbetale Contingenten for 1838, til Kassereren.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-02-23
Committeen for det landoeconomiske Læsesselskab for Lolland og Falster den 17de Febr. 1838. Fibiger. Rosenkrantz. Frederiksen, Kasserer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-02-23
Thermometerstand. Febr. 20de 2 1230 – 730 2 – 70 21de 910 – 50 30 22de 2 – 60 8 - 30 3/4 - Redigeret, forlagt og udgivet af C. F. Tidemand, Procurator. Trykt i W. Laubs Officin i Nykjøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-02-25
Lollands Falsters St. Tidende. Søndagen den 25 Februar. No 25.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-02-25
Udenlandske Nyheder. England. Den canadiske Tvangsbill er nu læst tredie Gang saavel i Over som Underhuset, og antaget med stor Majoritet, uagtet saavel Lord Mansfield som Brougham bekjæmpede den med al Kraft, i det de gjorde opmærksom paa, at da Opstanden efter de seneste Efterretninger var dæmpet, saa vare videre Tvangsforholdsregler overflødige. J sit Svar prostituerede Colonial=Ministeren, sig betydeligt i det han aldeles uforbeholdent erklærede, at man vilde benytte de nærværende Omstændigheder til at berøve Canada sin frie Forfatning. De af Radicalerne oftere fremsatte Ønsker om at faae Parlamentssessionerne forkortede, en mere udvidet Valgret og hemmelig Afstemning ved Valgene, ville med det første komme under Discussion i Parlamentet, da Hume har fremlagt en af 5000 underskrevet Petition om disse Gjenstande. O'Connell har ligeledes fremlagt en Petition fra Dublin mod Haandværksforeninger, der alt have foranlediget mangfoldige voldsomme Handlinger, Over 4000 af Dublins Jndvaanere af de forskjelligste religiøse og politiske Meeninger have underskrevet denne Petition, og man glæder sig i Almindelighed over at O'Connell har taget sig af denne Sag.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-02-25
Frankrig. Costume=Sagen frygter man vil fremkalde en stor Deel Processer, da en Mængde, Deputerede have afbestilt Uniformerne hos deres Skræddere, efterat det var afgjort, at de ikke skulle bæres ved Møderne i Kammeret. Pariss's Jndvaanere have gjort en af dem begaaet Uret god igjen ved nemlig med stor Majoritet at vælge Lafitte til Deputeret, saa at han med det første vil indtage sin hidtil ledig staaende Plads i Kammeret. Flere af Vælgerne havde om Aftenen i denne Anledning illumineret deres Huse, og kun Lafittes gjentagne Forsikkring, om, at han vilde unddrage sig fra enhver Opsigtvækkende Jndtræden i Deputeretkammeret, afholdt Studenterne og Borgerne fra at ledsage ham derhen i Triumph. Hoffet er ganske ligegyldig herved, og beskjæftiger sig ene med Rothschild for at erholde de fornødne Midler til at iværksætte Rentereductionen, der, som man venter, med det første vil blive afhandlet i Kammeret. Den forrige Politiepræfect Gisquet, har sat Ministrene i stor Forlegenhed, ved at røbe mange af de ham betroede Hemmeligheder for Deputeretkammeret, hvis Medlem han er. De betydelige Summer, der ere forlangte og tilstaaede til Bevogtningen af Kongens Person, ere saaledes ingensinde anvendte hertil, men alene til at lønne høie Embedsmænd, til de ministerielle Journaler, og til Bestikkelser. Hvorledes Kammeret vil modtage disse Efterretninger er vanskeligt at sige, men at de overalt have vakt megen Sensation, er begribeligt. - J Africa har man begyndt Underhandlinger med Achmed Bey, der skulle føre til et for begge Parter gunstigt Resultat. – Blandt de elegante Skøiteløbere paa Seine floden, hører og Hertugen af Orleans, rigtignok, siger en Journal, falder Hertugen meget hyppigt, men reiser sig hver Gang med megen Anstand.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-02-25
Fyrst Talleyrand er nu saa syg at Lægerne have opgivet ham.