JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-04-16
Efter Begjæring af Grændsetoldvæsenet afholdes paa denne Byes Raadhuus Torsdagen den 25de dennes, om Eftermiddagen Kl. 2, offentlig Auction over circa 6,000 Potter confiskeret Brændeviin af 8 til 12 Graders Styrke, som bortsælges i større og mindre Foustager fra Piber, indtil halve Ankere. Thi indbydes Lysthavende behageligen at give Møde. Colding, den 10de April 1844. Ch. Estrup.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-04-16
Efter Vedkommendes Begjæring bliver det Niels Jensen Borup ifølge thinglæst Skjøde tilhørende Boels sted i Løsning By og Sogn, Hatting Herred, med paastaaende Bygninger og tilliggende Jorder af Hartkorn Ager og Eng efter den gl. Matricul 1 Td. 3 Skpr. 1 Fdk. 1 Alb. stillet til Bortsalg ved en 4de Auction, der afholdes paa selve Stedet Løverdagen den 4de Mai førstkommende, Eftermiddag Kl. 2. Stedets Bygninger bestaae af 27 Fag Huus, og dets Tilliggende af omtrent 28 Tdr. Land, inclusive Eng og Torveskiær. Conditionerne erfares paa mit Contoir. Lysthavende indbydes. Bjerre, Hatting Herreders Contoir paa Stjernholm pr. Horsens, den 12te April 1844. With.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-04-16
Da jeg har hørt, det Rygte er udspredt, at jeg skal have angivet Kromand Peder Laursen her i Rye for ulovlig Handel, saa erklærer jeg herved dette Rygte for Usandhed, med den bemærkning: at samme Rygte formodentlig kun er et Foster af Sladdere og Bagvaskere. Rye, den 13de April 1844. H. Rolschau. Kongeligt polsk Stats-Laan, fl. 150,000,000 som tilbagebetales med fl. 240,000,000 p. Conv. ranteret afHans Majestæt Keiseren af Rusland, Konge af Polen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-04-16
Den 1ste Juni d. A. finder i Warschau, med alle lovlige Formaliteter, og under de vedkommende kongel. Autoriteters Opsyn og Ledelse, den 9de Serie-Trækning af dette Statslaan Sted, hvorved vil blive trukken 70 Serier, der, da hver Serie indeholder 100 Rumere eller Obligationer – ialt udgjøre 7000 Numere eller Obligationer, og hvorpaa absolut maae falde nedenstaaende betydelige Præmier, nemlig: i Gevinst paa fl. 1,000,000 p. C. gjør 1,000,000 p. C. 2 hver paa 150,000 Jt. 7000 Gevinster, der tilse udgjøre 7,970,000 Prisen paa de i denne interessante Trækning medspillende Lodder ere følgende: 1 heelt Lod koster 24 s. Bco eller 16 3 - 3 Sedler, 1 halvt Ditto, 12 6 hele Lodsedler 130, 86, 64,6 halve Ditto 65, Resultatet af Trækningen vil blive bekjendtgjort i de offentlige Tidender, ligesom ogsaa enhver Agent, der har havt med Lodafsætningen at gjøre, bliver tilstillet en officiel Trækningsliste, og de heldige Vindende udbetalt deres Gevinster contant, imod at tilbagelevere Gevinstloddet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-04-16
Undertegnede Banquier, hvem Salget af disse Lodsedler er overdraget, har igjen overdraget til min Agent Hr. Commissionair A. Hansen i Aarhuus at afsætte disse Lodder til den ovenanførte Betaling, og derhos sat ham istand til at meddele de Oplysninger man desangaaende maatte ønske, samt gratis at udlevere Planerne dertil.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-04-16
Frankfurt om Main, i Marts 1844. F. E. Fuld, Banquier.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-04-16
3det jeg i Henhold til Forestaaende herved ærbødigst tillader mig at anbefale denne saa interessante Bortlodning af dette Statslaan til Publicums behagelige Opmærksomhed, med Tilføiende: at der i de foregaaende Aar, jeg har havt med samme at gjøre, hver Gang ere faldne Gevinster hos mig (i 1813 endog en Gevinst paa fl. 2100, tillader jeg mig derhos at bemærke: at det vilde være mig kjært om de, der maatte ønske at deeltage heri, snarest muligt ville behage at gjøre Anmeldelse hos mig desangaaende, enten personlig eller i frankerede Breve, og medsende Beløbet for de Lodsedler som maatte ønskes. Ogsaa mindre Andele i enkelte eller flere Numere kunne erholdes, imod forholdsmæssig Betaling. Aarhuus Commissions-Contoir i Marts 1844. A. Hansen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-04-16
Underhaanden agter jeg at afhænde min Eiendom her i Byen med eller uden Jordtilliggende. J Gaardens Hoved= og Sidebygning af Grundmuur med Tegltag ere en Deel gibsede og malede Værelser, som give en behagelig Bopæl for en dannet Familie, endvidere gode Udhuse af Muur= og Bindingsværk og en Have. Det Hele af smuk Beliggenhed. Jorderne ere, som bekjendt, gode, af Hartkorn circa 3 Tdr. Eiendommens Beliggenhed egner sig fortrinligt for et Gjæstgiveri, hvilket, formedelst Dagvognspassagerer og andre Reisende, som idelig og i stor Mængde drage over Sundet, vilde være en god Jndtægtskilde. Pengevilkaarerne kunne blive favorable og Tiltrædelsen skee efter Overeenskomst. Nørre-Sundby, April 1844. Thaarup.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-04-16
Efterlysning. En i Boest By, i Nørre-Snede Sogn, hjemmehørende Dreng, Morten Jensen, 14 Aar gammel, er ifølge derom under 30te f. M. skeet Anmeldelse for mig – Julii Maaned 1843 bortgaaet fra sin Tjeneste hos Hans Sørensen Perthoe i Søndervissing Sogn, hvor han i Januar samme Aar var bleven indskreven til Skolegang. Da man, uagtet hans Bortgang i sin Tid skal være bleven anmeldt saavel for Politimesteren, som for Drengens Fader, aldeles Jntet har kunne erfare om hans Opholdsted, saa anmodes herved Enhver, som maatte træffe ham, om at anholde ham og derpaa meddele Undertegnede fornøden Efterretning om, hvor han kan afhentes, for at bringes til sit Hjem. Han er meget lille og undersætsig af Væxt, har blaae Øine og bruunt Haar, og skal ved Bortgangen have været iført hvide, lappede Vadmels Buxer, en syet hvid ulden Undertrøie, samt sort Vest med 2 Rader Knapper. Nørre-Snede Præstegaard pr. Horsens, den 20de Marts 1844. L. S. Wolf, Sognepræst for Nørre-Snede. og Eistrup Menigheder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-04-16
Dampskibet "Iris,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-04-16
Capt. P. E. Sletting, K. M. afgaaer fra Kjöbenhavn Onsdagen den 17de, og igjen herfra til Kjöbenhavn Torsdagen den 18de dennes, om Morgenen Kl. 6, medtagende Passagerer. Stykgods og Kreaturer. Man behage at henvende sig til A. Thomsen, Aarhus, 12te April 1844. Mægler.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-04-16
Straahatte modtages til Vadstning og Blegning i Undertegnedes Industri= og Mode=Magasin. S. Leviin. Venve Cliquot Ponsardins veritable SilleryChampagne, grand mouss, supr. Qval., til 16 P. pr. Bout. & 8 pr. 1/2 Bout., andre fine Champagner, fra de bedst renommerede Huse, til 14, 12, 10 a 94 pr. Bout., 7, 6. 5 1/2 a 5 ½ pr. 1/2 Bout., fremdeles. Best double Brown Stout Porter til 2 1/4 pr. 1 Bout., 1 pr. 1/2 Bout., naar 50 Bout. tages, 28 s. pr. 1 Bout., 14 pr. 1/2 Bl.; endvidere Udmærket gammel Quava Rom 2 pr. Bout. og gl. Bronti Madeira til 3 ½ pr. Bout., naar 50 Bout, tages, 2 12 pr. Bout. med Flaske; 16 8 pr. Anker, 86 3 pr. 32, som og gamle Madeira & Portvine, fine St. Juliens, diverse røde & hvide Vine af fortrin ige Qvaliteter, gammel Cognae & Rom, samt flere til Viinhandelen henhørende Artikler, sælges til billige Priser i H. J. Steinbachs Viinhandel, Östergade No 63 i Kjöbenhavn. Møllestene.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-04-16
At jeg til enhver Tid har betydelig Oplag af saavel Rhinske Møllestene som Pillestene i alle brugelige Dimensioner, som sælges til de muligst billigste Priser, bekjendtgjøres herved. Colding, den 10de April 1844. S. Petersen. Nødt Kløverfrøe, schlesisk og dansk, faaes i særdeles smukke Varer hos Edv. F. Aahr. Cement. faaes i 1 1/2 8 1/2 Tønder hos C. Faurschau, jun. Et Parti Sædehavre, Rughalm og Byghalm falbydes. herved af C. Rasmussen, Damp Chocolade, udarbeidet til den fuldkomneste Fiinhed i den Deichmannske Handels Chocoladefabrik ved Kjøbenhavn, erholdes til Fabrikpriserne: 2 a 8 pr. P. i Aarhuus hos Hr. L. Chr. Schmidt, L. P. Schmidt, – C. M. Schmidt, – A. W. Stigaard, Dhrr. H. C. Liisberg & Nybroe, Hr. N. Malling, - Chr. Christensen, og – N. J. Møller; – – N. & H. Colding. i Ebeltoft. Mariager – – C. Bering. Grenaae – – J. A. Møller. – – C. W. Høyer; Horsens Skanderborg - H. Jespersen; H. N. Schmidt; Veile Fredericia - Brosbølls Enke & Comp.;- C. H. Lewinson, Colding – – C. F. Müller; Apenrade – – D. Damm; Ribe - - R. Gregersen; – Edv. Hoffmann, Varde. i Ringkjøbing – P. F. Nyboe; Lemvig – – A. W. Andrup; i Holstebroe – - F. C. Bruun; Viborg – – L. Buchvaldt; i Callundborg – – O. M. Thrane; i Nykjøbing i Sielland hos Hr. N. Sachmann.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-04-16
Ligesom Fabricatet med fuld Føie kan anbefales fortrinligt, saaledes er der ogsaa sørget for smagfuld Udstyring.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-04-16
Fine Røgtobakker, saavel Portorico, Hollandsk 6. som Wirgin og Marylands, samt udmærket fine Cigarer, sælges billig hos Undertegnede. Fredericia, den 13de April 1844. J. C. Jacobsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-04-16
Alle Sorter Malervarer sælges billig hos Undertegnede. – Fredericia, d. 13de April 1844. J. C. Jacobsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-04-16
Mineralske Vande. Seltzer, Soda og Kulsyre, af dette Aars Fyldning, faaes hos Viinhandler P. F. Bolck.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-04-16
Steen Kalk faaes ved Aarhuus Teglværk Onsdag og Torsdag – den 17de og 18de April. C. Langballe. Meieriet paa Hovedgaarden Herningholm, i Hammerum Herred, bestaaende af 100 Stkr. Køer, er at erholde i Forpagtning til førstk. 1ste Mai. Ph. Davidsen, en Stue-Etage paa det store Torv kan strax erholdes tilleie en rummelig 2 Fag Stue der ligger paa Solsiden, samt et tilstødende Sovekammer, og om forlanges Staldrum og Karlekammer. Adressecontoiret giver nærmere Underretning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-04-16
Skipper N. Andersen, førende Sluppen Lykkens Prøve, afseiler snarest muligt til Kjøbenhavn, og medtager Fragtgods og Passagerer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-04-16
Et Fartøi til 5 a 600 Tønder Korn til Norge søges Mægler Thomsen i Aarhuus anviser. 60 Hollænderi=Melkebotter, af Egetræ og belagte med Jernbaand, kunne faaes hos Bødker G. Møller paa Guldsmedgade i Aarhuus. 4 a 5000 Rbd. og 350 Rbd., private Midler, anvises til Udlaan i Juni Termin 1044 af Rasmussen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-04-16
Ved Reisetøiets Landsætning fra Dampskibet Jris d. 10de dennes, er en blaa Schirtings Paraplui forkommen, eller af Feiltagelse medtagen den bedes mod en Douceur indleveret til Restaurateur Bang paa Skolegaden i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-04-16
Fra Pressen er udkommen: Mindeblomster paaDanmarks store Kunstners, Billedhuggeren Albert Thorvaldsens Grav, og faaes for 1 1/2 pr. Exemplar paa Adressecontoiret i Aarhuus, samt i Undertegnedes Bopæl, paa Klostergade No 836, op af Trappen. J. C. M. Møller, Typograph.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-04-18
No 67. Torsdagen. den 18de April. Den til Forsendelse med Brevposterne alene privilegerede Kongelig allernaadigst Stifts-Tidende. Aarhuus Redigeres og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-04-18
Fædrelandet. Hds. Kgl. H. Kronprindsessen har siden nogle Dage efter sin Ankomst til Kjøbenhavn været angreben af la Grippe, og lider endnu deraf. Som Følge deraf ere flere i Anledning af DD. K. H Hs. Ankomst paatænkte Hoffester gaaede overstyr. Deres K. Høiheders Ophold i Kjøbenhavn vil dennegang blive meget kort, da de først i Mai agte at tiltræde en Reise til Strelitz, hvor Hs. K. H. Kronprindsessen har isinde at opholde sig en Deel af Somme(H. C.) Prinds Frederik af Hessen og Gemalindes Afreise fra St. Petersborg er, ifølge en senere Bestemmelse, udsat i nogle Uger, saa at de ikke kunne ventes til Kjøbenhavn for i Begyndelsen af Junimaaned. Ogsaa den større Reise til Tydskland, er bleven udsat paa ubestemt Tid. Jmidlertid vil det nyformælte Par tage Ophold paa Slottet Bernstorff, som i denne Anledning bliver indrettet paa (A. M.) det allerbrillanteste.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-04-18
J Fredags Aftes vare Kjøbenhavns Jndvaanere Vidne til en af de heftigste Jldebrande, som i lang Tid har hjemsøgt Byen. Der udbrød nemlig Kl. 8 1/2 Jld i den paa Volden, paa høire Side af Vesterport, liggende saakaldte "Store Kongens Mølle", der eie af Hr. Møller Schmidt. Det er endnu ikke oplyst, hvorledes eller paa hvilket Sted Jlden først er udbrudt, men den greb øieblikkeligt om sig, saa at hele Møllen med de tilstødende Bygninger stode i lys Lue forinden der kunde anbringes nogen virksom Hjælp. Vægterne vare endnu ikke komne paa Gaderne, da Jlden udbrød, saa at der først længere hen kunde gjøres tilstrækkelig Allarm. Folkene havde alle forladt Møllen og vare gaaede ned i Byen, hvilket imidlertid reddede dem fra at komme til Skade, som vel neppe ellers vilde været undgaaet. Møllen styrtede ned (Aftenbl.) Kl. 9 1/2.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-04-18
Efter at der Fredagen den 29de f. M. var, ifølge Reqvisition af en Panthaver, gjort Execution i den Proprietair Siemsen tilhørende "Gammelgaard paa Hjortespring, og Eieren den paafølgende Tirsdag var afreist til Falster, udbrød der om Torsdagen Jld i Gaardens vestre Længde, og alle tre Udlængder afbrændte. Omstændighederne vare saaledes, at Birkedommeren, Assessor Normann, fandt sig foranlediget til strax at belægge Siemsens Svoger, der opholdt sig paa Gaarden, med Arrest, og lod ligeledes Siemsen paagribe, da denne i Tirsdags Morges, var retourneret til Kjøbenhavn med det Flensborger Dampskib og havde begivet sig paa Veien til sit Hjem Længe benægtede begge Arrestanter at have nogen Deel i den skeete Jldspaasættelse, men endelig, under det i Søndags Aftes afholdte Forhør, have de Begge tilstaaet, Svogeren at han efter Siemsens Tilskyndelse havde paasat Jlden, og Denne at han havde forlokket sin Svoger til at udføre Jldspaasættelsen. Den fortjente Straf venter saaledes nu begge Forbryderne. (Brig. Td.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-04-18
Under 8de April d. A. har Hans Majestæt allernaadigst reskriberet saavel Cancelliet som Rentekammeret, at da det er Allerhøistsammes Villie, at Enhver, som attraaer Ansættelse som Embedsmand paa Jsland, skal have erhvervet sig en saadan Færdighed i dette Lands Sprog, at han idetmindste forstaaer det, og deri kan gjøre sig forstaaelig for de Jndfødte, saa skal det paalægges de om Ansættelse dersteds Ansøgende at ledsage deres Ansøgninger med paalidelig Attest om deres Kiendskab til Landets Sprog. (C. T.) Udkommen er en allerhøieste Forordning om Eftergivelse for et halvt Aar, fra 1ste Juli 1844 at regne, i den ved Forordningen af 15de April 1818. paabudne og ved Forordningen af 24de Juni 1840 nærmere regulerede Landskats Beløb af Jorder og Tiender i Danmark. "Fædrelandet, kalder denne Forordning mærkværdig", fordi det fra 1823 til 1834 bestemtes hvert tredie Aar, at de 400,000 ikke skulde opkræves, fra 1834 til Dato bekjendtgjordes det aarlig, og nu bestemmes det for et halvt Aar. "Sandsynligheden for tilføier bemeldte Blad. – at denne Forøgelse i Folkets Byrder vil indtræde, er saaledes stedse bleven større og større, indtil den nu næsten synes at være bleven truende."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-04-18
Under 13de Marts er der udfærdiget en Placat, for Kongeriget Danmark, angaaende adskillige Forandringer i Forordningen af 1ste Mai 1830, med Tilføiende af nye Tarifer for Told-og Skibsafgifterne. De nye Bestemmelser skulle træde i Kraft den 1ste Mai d. A. og skulle alle ældre Tarifbestemmelser, vedkommende Told- og Skibsafgifterne, ligesom ogsaa alle andre mod Samme stridende Bestemmelser, Tolden og Skibsafgifterne vedkommende, fra samme Dato, af være ophævede. Toldpasseersedler for den landværts Forsendelse af fremmede og friggjorte Varer, mellem Kjøbstad og Kjøbstad i Kongeriget falde bort, og alle frigjorte Varer, uden Hensyn til Afgiftsbeløbet, skulle for Fremtiden kunne forsendes landværts i Kongeriget ved de i Forordn. af 1ste Febr. 1797. og 291297 ommeldte Følgesedler.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-04-18
Hs. Maj. Kongen har allernaad, befalet, at de, ifølge Organisationsplanen af 28de April 1842, i Armeens Krigsreserve og Forstærkning ansatte Officierer, skulle, for saavidt de ere uexaminerede, være i en Alder af ikke under 17 og ikke over 25 Aar, for at kunne forbente allerhøieste Tilladelse til at fremstille sig til Adgangsexammen ved den kongl. militaire (Brig. Td.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-04-18
Høiskole. Efternævnte ere allern. bevilgede Reiseunderstøttelse: Cand. philos. Stilling, Cand. juris Momsen, Cand. theol. Allen, Dr. philosophiæ Thaulow, Dr. med. Valentiner, Cand. philosophiæ(Brig. Td.) Smith og Ussing.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-04-18
Det fortjener at bemærkes - hedder det i den Frisindede" – at medens man i Kjøbenhavn endnu for faa Dage siden har havt stærk Frost og temmelig høie Kuldegrader, har det nu i nogle Dage været saa varmt, at forskjellige Sommerfugle og andre Jnsecter vise sig; ja udenfor Staden besværes man endog af Myg. Det er vistnok Natur-Extremer hertillands at see Snee og Jis, og - solbrændte Ansigter; Frost, i Øren og Hænder, og - Vabler af Myggestik.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-04-18
Fædrelandet erklærer den i Hamb. Neue Zeitung givne Efterretning om den Maade, hvorpaa Regjeringen skulde have afgjort Spørgsmaalet om det danske Sprogs Benyttelse i den slesvigske Stænderforsamling, for en lognagtig Bagvaskelse imod den danske Regjering.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-04-18
Den i Hertugdømmerne opstaaede Jernbane=Hurlumhei vedbliver at stige. Apenrader Ugeblad melder, at en Deputation er reist (udenom Flensborg?) til Slesvig, for at raadføre sig med derværende Venner og en Bane fra Flensborg til Apenrade, hvortil Pengene ventelig ligge parate i Hamborg. Flensborg voxer Deeltagelsen for den flensborg husumer Jernbane derimod saaledes, at Forventningen, om dens Anlæggelse bliver med hver Dag sikkrere. Omkostningen af Banen vil, ifølge tidligere Overslag, udfordre en Subscription af 6,500 Actier, hver at 100 Specier. Heraf er allerede tegnet 3,500 Actier, (Dannev.)de 2,000 i Flensborg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-04-18
Til Anlæget af en rendsborg slesvig flensborger Jernbane, der er beregnet til at ville udfordre en Actiecapital af 1,200,000 Specier, i Actier paa 100 Specier Stykket, var ved den i Rendsborg nedsatte Comitee den 29de f. M. tegnet Actier for 1 Mill. Specier, hvorimod de resterende 2,000 Actier ere reserverede for Slesvigerne, Flensborgerne og Rendsborgerne selv. Over-Jngenieuren Dietz er allerede bleven opfordret til at nivellere denne Jernbane-Linie, der, som man mener, vil støde paa store Vanskeligheder ved Staden Slesvig, skjøndt man nærer Haab om, muligt at udfinde en Linie for den over Gottorf. Paa endnu større Vanskeligheder vilde imidlertid vistnok en Kieler-Flensborger Jernbane støde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-04-18
(Kiel. Corresp.)¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-04-18
J Rendsborg har man i en Borgerforsamling fattet den uigienkaldelige Beslutning, at Fæstnings graven skal udfyldes for at gjøre Plads til en Jern banegaard, og ligeledes at udfylde Over-Eideren, Fæstningens naturlige Værn, for at fortsætte Jernbanen til Flensborg. Disse skjønne Planer ere formodentlig komne for Lyset i den verdensberømte Raadsviinkjælder, hvor Advocat Bauditz præsiderer, imedens Sagen ivrigt understøttes af Embedsmænd, Militaire osv. Man er forøvrigt saa høflig at ville oppebiden kgl. Jernbane-Commissions Samtykke, for man begynder med at demolere Fæstningsværkerne. Den Tone, hvori de nordalbingiske Blade tale om disse Projecters Udførelse, er, som sædvanligt, meget suffisant, og den samme, hvori man i et heelt Aar har drøftet det flensborger Filialbank- og Landsbank-Anliggende. Skulde det imidlertid blive nægtet at tilintetgjøre Sikkerheden af hiin kongl. danske Fæstning, ikke ved Krigsomstændigheder, men ved Spaden i Fredens Tid, saa ville vi upaatvivlelig faae noget nærde samme Udbrud af einem gerechten Unwillen" (en retfærdig Uvillie) over Tilsidesættelse af Landets Ønsker, at læse, som vi ere blevne vante til i den offentlige Debat om Banksagen. (Dn.) Vi kunne forresten - hedder det i "Dannevirke. – hvert Øieblik vente, at Jernbanesygen bryder løs paa alle øvrige Kanter af Hertugdømmerne. Der mumles allerede om en Jernbane fra Haderslev til Ribe, eller, da Ribe ikke yndes meget af de Enragerede, til en anden Punct ved Vesterhavet. Dette Project, var forresten ikke saa ilde, og vilde give Anledning til at tænke paa Haderslev Havns hensigtsmæssige Opmuddring.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-04-18
Som et Jocosum meldes fra Apenrade, at et derværende Gjæstgiversted, forhen "Stadt Copenhagen" kaldet, er bleven omdøbt og gjort til et "SchleswigHolsteinisches Haus, hvor Byens Liedertafel har opslaaet sit Paulun. At det maatte have sine Vanskeligheder tilføier "Dannevirke" – at synge om das deutsche Vaterland og togste om "achte, rechte, feste, deutsche Gesinnung, paa et Sted, der fører den danske Residentsstads Navn, vil Enhver kunne indsee.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-04-18
Regimentssadelmager Schmidt i Jtzehoe har gjort en Opfindelse, hvorved de hidtil brugelige Træ-Sadelbomme, de stakkels Ridehestes største Plage, kunne afskaffes. Schmidt anvender nemlig i det Sted en Jern-Stilling med Fjedre, hvorved Trykket paa enkelte Punkter af Hestens Ryg undgaaes, idet Byrden, mere fordeles, Stødet ved Sætten over Grøfter og Barrierer bliver mindre voldsomt for Rytter og Hest, ja næsten umærkeligt, og Sadelbrydningen, der under en længere Campagne og ved Hestens Afmagring ellers er uundgaaelig, afværges.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-04-18
Landsoverretten i Viborg har stadfæstet en ved Horns Herreds Ret afsagt Dom, ifølge hvilken Proprietair Rosborg til Knivholt er idømt Voldsbøder med trende 40 Lod Sølv fordi han, midt i Vinteren, havde ladet Vinduer og Dørre bortføre af et Huus som beboedes af en Huusmand med hans Familie, der havde det i Fæste eller Leie efter mundtlig Overeenskomst, samt for en hos Huusmanden ulovligen afholdt Udkastelsesforretning at betale i Erstatning saameget som uvillige af Retten udmeldte Mænd, finde passende, dog ikke over 300 P. For at give Rector Borgen, i Anledning af hans Forflyttelse fra Randers til Rectoratet ved Metropolitanskolen, et offentligt Beviis paa den Yndest og Høiagtelse, han har erhvervet sig i Randers By, havde Directionen for Selskabet Harmonien indbudet ham forleden Mandag til en Fest-Diner, hvortil der havde tegnet sig 70 Deeltagere af alle Stænder. Ved denne Fest blev Skaalen for Rector Borgen, proponeret af Oberst v. Brock, der udførligt udviklede de Fortjenester, Hr. Borgen har af den lærde Skole i Randers, samt hvorledes han, ved sin alsidige Dannelse og varme Pumanitetsfølelse havde forskaffet sig en saa velfortjent Popularitet. Hr. J. Röe proponerede en Skaal for Skolevæsenets Flor, idet han af denne Fest tog Anledning til at udtale sig om Skolevæsenets store Betydning, og efter at have udtalt det Glædelige ved, at vor oplyste Regjering nu havde begyndt en af erfarne Skolemænd ønsket Reform i det lærde Skolevæsen, tillige udtalte Ønsket om, at denne Reform maatte gaae Haand i Haand med en Reform i Borger= og Almueskolevæsenet i Kjøbstæderne og paa Landet, som en nødvendig betingelse for Udbredelse af Folkeoplysning. Kbm. Jacoby udtalte sig om det ubehagelige Jndtryk, som et, han vilde haabe, ugrundet Rygte, havde bevirket, nemlig: at en Nedlæggelse af den lærde Skole i Randers skulde være paatænkt, og efter at have udviklet de Grunde, der talte mod en saadan Foranstaltning, udbragte han en Toast for den lærde Skoles Bestaaen i Randers, som optoges med almindeligt bifald, der vidnede om den Gjenklang, som det udtalte Ønske havde fundet.