Aalborg Stiftstidende, 1843-07-14
J Anledning af Hr. Zeuthens Ophøielse i Friherrestanden, siger Fædrelandet: "Vi kunne ikke stort fortænke Hr. Zeuthen i, at han, naar han kan blive det lader sig gjøre til Baron, thi saalænge det samme Menneskemed Greve- eller Barontitel lettere kan blive Finantsminister, end uden samme Contoirchef under Finantserne, kort sagt saalænge Pancien regime bestaaer, saalænge er et Friherrediplom en Realitet eller i alt Fald en Navneværdi, hvorfor man kan til tuske sig sande Værdier. Naar man gjorde Thorvaldsen eller Øhlenschlæger til Friherrer, vilde vi vistnok ligefuldt beklage saadant, men en Slags Forsøning kunde der dog ligge i den Tanke, at dette var et Vidnesbyrd om Statens Agtelse for fremragende Talent og følgerige Fortjenester, og en saadan Titel vilde i alt Fald være knyttet til et Navn, det havde en god Klang, ja en historisk Betydning i Danmark, men hvad vil en tilkommende Friherre Zeuthen kunne svare dem, der gik i Rette med ham angaaende hans Adkomst til at indtage en høiere Plads i Samfundet end den, som hans personlige Dygtighed eller Formue maatte hjemle ham. Jntet vilde han kunde paaberaabe sig uden netop sin Formue og saa rimeligt eller i alt Fald uundgaaeligt det end er, at Rigdom i Staten betragtes som en Qvalification, saa urimeligt finde vi det, at denne to Gange skal regnes ham til Jndtægt, een Gang som Formue, og een Gang som Friherre-Titel. Og skal og maa Formuen end ansees for en Magt, saa er det dog i alt Fald kun den selverhvervede eller ved egen Kraft bevarede Formue, men ikke den ved kunstige Midler til et bestemt Navn lænkede Formue, som derved kan holdes fast til Een, der hverken forstaaer at bestyre eller bruge den, medens den, naar den havde sin naturlige Frihed, snart vilde flyde over i Hænder, som fortjente den. De under Navnet "Zeuthen" til et Baroni erigerede Eiendomme ere Godserne Tolløse, Søgaard og Sønnerup, tilsammen 1200 Tdr. frit og ufrit Hartkorn. (Aftenbl.) Under 8de ds. er udkommet følgende Placat, ang. Forhøielsen af Taxten for Drikkepenge ved Extraabefordringer i Danmark, Jndførelsen af Vognpas m.m. Befordringsvæsenet vedkommende: § 1: Taxten for Drikkepenge ved alle Slags Extrapostbefordringer i Danmark skal fra næste Aars Begyndelse og indtil videre være fastsat til 12 Rbs. Sølv pr. Miil for hver Postillon. § 2 Paa Hovedrouterne i de danske Provindser og Hertugdømmerne skal indføres saakaldte Vognpas, saaledes at en Reisende paa Afgangstedet kan erlægge Betalingen for Befordringer med Extrapost igjennem flere Stationer, og at Opsynsmændene ved Befordringsvæsenet paa Mellemstationerne ved Foreviisningen af det i en saadan Anledning udstedte Vognpas ere pligtige til strax og saavidt muligt at forskaffe den Reisende den Befordring, paa hvilken Passet lyder, imod senere at erholde Betalingen for samme tilstillet fra dettes Udstæder. § 3 For Udstædelsen af et saadant Vognpas erlægges af den Reisende 32 Rbs. eller, saafremt Befordringen bliver forud bestilt ved en Løbeseddel, 48 Rbs. § 4, Vognmændene skulle være pligtige til, naar de afgive Befordring med Wienervogn, paa Forlangende af den Reisende, at levere tændte Lygter til Vognen imod en Godtgjørelse af 32 Rbs. for en Station af 4 Miil og derunder, og 48 Rbs. for en Station af over 4 Miil, (Berl. T.)¬