JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-07-05
Hs. Excellence kom hertil sidstleden 12te September, og den 15de samme Maaned modtog han Gouvernementet over denne Øe og St. Jan, som Hs. Majestæt allernaadigst havde behaget at anbetroe ham. J den korte Periode af hans Gouvernement erhvervede han sig hele Øens Høiagtelse og Beundring for hans retfærdige og upartiske Decisioner, og hans Humanitet og Belevenhed i Omgang. Han var begavet med et varmt Hjerte, stedse aabent for den Nødlidendes og Ulykkeliges Andragende, og hans Velgiørenhed kjendte ingen Grændser. - Dette er kun en kort Omrids af vor afdøde Gouverneurs offentlige og private Characteer, men hans Handlinger tale for dem selv og ville stedse erindres med taknemmelig Hengivenhed af disse Øers Beboere. Hele Søndagen veiede Flagene fra de forskjellige Forter og Batterier, ligesom og fra Skibene i Havnen paa halv Stang, og Kl. 12. begyndte Minut-Skud fra Fortet Christian og Hs. Majestæts Brig St. Croix. Kl. 5 1/2 om Eftermiddagen marscherede de regulaire Tropper og Milits-Corpserne fra deres forskjellige Samlings-Pladser; Borger-Corpset, BrandCorpset og Fri-Corpset dannede en Linie, som strakte sig fra Gouvernementshuset til Begravelsestedet, derpaa fremskreed Processionen gjennem de aabne Geledder af disse Corpser i følgende Orden: Et Musik-Chor af Borger-Corpset, spillende en høitidelig Sang; - Hans Majestæts regulaire Jnfanterie; - Capitainerne Goldmann og King, som Sørge Marschaller; – Gouverneurens Adjutanter, Lieutenanterne Verg og Lange; Havnemesteren, Capitain Rohde, bærende den Afdødes Distinctioner af Dannebrogordenen, og Dannebrogsmændenes Hæderstegn; Liget, baaret af 12 Officierer af Borger-Corpset, Brand-Corpset og Fri-Corpset; - Hans Hølvelbaarenhed Oberst v. Scholten; - de velærværdige Herrer, hørende til de forskjellige religieuse Establissementer paa Øen; - Hs. Majestæts Søeofficierer; - Milits-Officiererne; Hans Majestæts civile Embedsmænd, og en meget talrig Forsamling af andre hæderlige Herrer paa Øen. Hele Tiden, medens Processionen var i Bevægelse til Begravelsesstedet, bleve MinutSkud fyrede vexelviis fra Fortet Christian og Hs. Majestæts Brig St. Croix. I det Liget blev nedlagt i Jorden, bleve samme gjentagne af Feldt-Artilleriet, og tre Salver bleve fyrede af det regulaire Infanterie. Hs. Velærværdighed Hr. Prætorius holdt en meget skjøn og rørende Tale over Graven.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-07-05
Jblandt de Skuespil, som ere bestemte til Opførelse paa det Kongelige Theater i denne og næste Maaned, ere adskillige nye for vort Publicum, saasom Peter og Paul, Lystspil i 3 Acter af Castelli; De borgerlige Stævnemøder, Lystspil i 1 Act af Hoffmann. Den Forsigtige, Lystspil i 1 Act af Curlander; Fætter Paul, eller den ædle Løgn, Skuespil i 1 Act af Hagemann, Den skinsyge Kone, Lystspil i 2 Acter af Kotzebue; De to Frimurere, Skuespil i 3 Acter af Volmeranges; Beskjæmmet Skinsyge, Lystspil i 3 Acter af Frue v. Weisenthurm; Forlegenhed og List, Lystspil i 3 Acter af Kotzebue; Brødrene Philibert, Lystspil i 3 Acter af Picard; og af bekiendte Stykker, Røverne, Sørgespil i acter af Schiller; Saragossas Beleiring eller Forpagter Feldkummels Bryllup, Lystspil i 2 Acter af Kotzebue; Det stille Vand har den dyde Grund, Lystspil i 4 Acter af Schrøder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-07-05
Mærkeligt er det, at paa Spitsbergen Solen, i den nedre Meridian endnu besidder Kraft til at smelte paa Bjerge af 3000 Fods Høide Jsen, endskjønt paa Ben-Newis i Skotland, som er 4380 Fod høi, Sneelag ligge hele Aaret igjennem og om det end pleier at snee paa Europas høieste Bjergspidser, medens det regner i Dalen, falder dog Regn om Sommeren paa hiin Øes høieste Bjergspidser. En Grund tilSolstraalernes stærkere Kraft skal ligge i hine Klippers skraa Beskaffenhed, mod hvilke Straalerne for det meste falde lodrette. Forfatteren fandt den høieste Temperatur overhoved kun 9 C. Men Philipps fandt den i Aaret 1773 dog 14,7 C., og naar man regner 90 Aards Høide paa 2 F., saa laae herefter den yderste Sneegrændse, 7791 F. over Havet. Middeltemperaturen af Grønland under 782 N. B. fandt han 22, 3 C. i Juli, og 12, 6 i August. Climatet er især i den nordlige Ende ualmindelig raat; Temperaturen stiger ikke lettelig over 18 til 1, 5 C., og selv om Sommeren gaaer Barometret ofte adskillige Grader under Frysepunkten. J den fire Maaneder lange Vinternat give Skumring, Nordlys og Maanskin samt Stjernernes Glands og Lysets Reflexion fra den hvide Snee ikke ubetydelig Lysning, saa at de to sidste allene næsten ere tilstrækkelige til at læse ved.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-07-05
De russiske Jægere, der, forsynede med de fornødne Levnetsmidler, leve i Træhytter i disse græsselige Egne, imellemstunder tre Aar i Rad, betrygge sig vel ved daglig Bevægelse og adskillige der hjemmehavende Urter mod Skjørbug, men falde dog ikke sjeldent som ulykkelige Offere for samme. Blandt andre fandt Capit. Steward og Whitby 1771 i en velbevaret Hytte Liget af den sidste Beboer, der uden Tvivl i Forveien havde begravet sine Kammerater. Men Forf. selv saae adskillige saadanne, hvori de endnu levnede friske Fødemidler tilkjendegave, at Jægerne, sandsynligviis i den Hensigt, at vende snart tilbage, vare afreiste. De faae for det meste til saadanne Expeditioner tilstrækkelige Levnetsmidler for 18 Maaneder, men ingen spirituse Drikke, for at forekomme den umaadelige Nydelse deraf. Havets Farve, siger Forf., er her, som bekjendt, saa gjennemsigtig og farveløs, som det reneste Kildevand, og det er kun, naar man seer det i meget dybe Søer, at nogen vis og uforanderlig Farve mærkes. Denne er sædvanligen ultramarinblaa, kun lidt mørkere end Luftens Farve, naar den er sky og taagefriHiin Himlens almindelige Blaa lignende Farve bliver modificeret af Bunden, ved ei saa stor Dybde, og er f. Ex. paa hvidt Sand, ved ringere Dybde, æblegrøn, men overhoved, efter Bundens Dybde og Farve, ligesom og efter Himlens Klarhed og Belysning, forskjellig. Det grønlandske Havs Farve derimod afvexler fra Ultramarinblaat indtil Olivengrønt, og fra den reneste Gjennemsigtighed indtil fuldkommen Dunkelhed, ikke, som en Følge af Himlens, men af Vandets Beskaffenhed. Disse grønne og mørke Steder danne Striber af umaalelig Længde, og for det meste skarpt begrændsede, naar de, ligesom ved oprørte Strømme, flyde i Havet. Da Forf havde forskaffet sig noget af det Vand, som havde denne Farve, og hvori Hvalfiskene opholde sig for Fødens Skyld, fandtes ved Undersøgelsen, at den muddrede Beskaffenhed hidrørte fra utallige kugle og traadformige Dyr af Medusernes Classe, hvis al blev derved gjort beskueligt, at efter en Beregning, blot til at tælle dem, som fandtes i en Omkreds af 2 Qvadratmile, indtil 250 Favnes Dybde, udfordredes 80,000 Menneskeer fra Verdens Skabelse indtil nu, om end hvert af dem talte 1 Mill. i 7 Dage. Og alligevel fylde de maaskee 20-30 Tusind Qvadratmile i den angivne eller en endnu større Dybde. De tjene utallige Sødyr til Føde, som paa deres Side igjen yde Hvalfiske og lignende Dyr deres Underhold. Det reene blaa Vand er derimod saa gjennemsigtigt, at Capit. Wood blandt andre ved Nowaya Semlig i 80 F. Dybde kunde see Bunden og derpaa liggende Muslingskaller. (Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-07-05
Kjøbenhavns Børs, d. 4 Juli. Cours. Hamb. 2 M. 244, a vista 247. Spec. 250. - Specier solgtes til 15 Rbmark. Oblig. (med Renter fra 11 Juni 1823) 77 a 772. Nationalbank-Obligationer (af Laanet d. 2 Febr. 1820) 102 Rbdlr. r. S. (uden Renter) eller 7 1/2 Rbdlr. Sedler pr. 100 Rbd. r. S. - Norske Sedler 15 a 15 1/2 Rbd. pr. 10 Specier norsk. Svenske Sedler 61 s. - Disconto 5 pC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-07-05
Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-07-08
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. 200 Ro=Oc Tyvende Aargang. No. 54. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 8 Juli 1823.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-07-08
Om en Samling af Kong Christian den Fierdes egenhændige Statsskrifter, Breve, og skriftlige Befalinger. Det er en erkiendt Sandhed, at intet oplyser Fortidens Historie mere, end Bekiendtgiørelsen af dens ægte og rene Kilder; at intet giver os en klarere Beskuelse af de forsvundne Tiders Aand og Charakteer, end saadanne historiske Mindeskrifter, hvori hine Tider ligesom umiddelbart have afpræget sig, hvori Begivenheder, offentlige Handlinger og Optrin, Statens Forfatning og Folkets Vilkaar, Sæder, Levnetsskik, Cultur og Oplysning skildres og fremstilles ved samtidige Skrifter og Optegnelser; at intet er mere skikket til at giøre os bekiendt med udmærkede historiske Charakterer, end saadanne skriftlige Mindemærker, hvori de selv have nedlagt en stor Deel af deres handlende Virksomhed, og ligesom Nøglen til deres udvortes synlige Liv. Jngen, der ei er aldeles ubekiendt med vort Fædrelands Historie, er uvidende om, at Christian den Fierde, en af de mærkværdigste og mest selvvirksomme Konger, der have siddet paa den danske Throne, ogsaa i en stor Mængde egenhændige Breve har efterladt sig talende Vidner om sin sieldne og eiendommelige Charakteer, om sit daadfulde Liv og sin aldrig hvilende Virksomhed. Allerede Holberg har i sin Historie af denne Konge gjort opmærksom paa en saa vigtig Skat, hvoraf han ogsaa benyttede en Deel. Langebek og hans Efterfølgere i Udgivelsen af det danske Magazin - denne ypperlige Samling af Kilder til vor Historie - have bekiendtgjort enkelte af disse Breve. Det samme er skeet med nogle faa, ved den for Danmarks Historie saa ivrige Joh. Henr. Schlegel (i 2det Bind af hans Sammlungen zur Danischen, Geschichte). Denne arbeidsomme Historiker klagede allerede over Tabet af en stor Deel af Kong Christian den Fierdes Breve. Desværre have vi siden den Tid (1774) vist nok havt mangen ny Anledning (blandt andet ved den ulykkelige Jldsvaade, der 1794 med Christiansborg Slot fortærede det Kongelige Haandbibliothek, til at gientage Schlegels Klage.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-07-08
Man har i andre Lande med stor Omhyggelighed samlet og bekiendtgjort berømmelige Fyrsters egenhændige Breve, saaledes Henrik den Fierdes, Ludvig den Fiortendes, Frederik den Andens, Gustav den Tredies og mange Fleres. - En Samling af Vor Fierde Christians Breve savnede hidtil det Folk, hos hvilket denne Konges Navn i to Aarhundreder var et helligt, høiagtet og elsket Navn, og hos hvilket det aldrig vil uddøe - og med Rette har Nyerup sagt, at en saadan Samling vilde være et fandt kongelige Værk, en mageløs Prydelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-07-08
for vor Litteratur. Den Tid er maaskee dog ei fiern, da et saa uvurderligt Bidrag til Fædrelandets Historie vil kunne træde frem for Lyset – da den ædle Dannerkonge efter to hundrede Aar skal tale til os i sit dierve, stærke, rene og hiertelige danske Maal, og selv fortælle os, hvorledes han Nat og Dag, i Fred og Krig syslede med at styre sine Lande, sit Huus, sine Eiendomme og sin Familie. - Der gives intet saa mærkværdigt, saa vigtigt, saa lærerigt og underholdende Bidrag til Christian den Fierdes Historie, som hans egne Breve. Jkke blot ham selv, som Konge, Hærfører, Statsmand, Huusfader og Jorddrot lære vi her at kiende, og see hvorledes han overalt i sit hele Rige selv var hiemme; men ogsaa hans Tidsalder i Danmark, Hoffets Levemaade, Statsforfatningen, Forhold til fremmede Magter, Folkets Tilstand, Cultur, Sæder og Skikke i den Tid oplyses paa mangfoldige Maader, og fremstilles ofte i det mest levende og naturlige Billede ved Kongens egne Breve og befalinger. ")
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-07-08
Det er mig for en Tid siden, ved et Kongeligt allernaadigst Rescript til Hs. Exc. den Kongelige Historiograf Hr. Geheime-Conferentsraad Malling, tilladt og overdraget, at foranstalte en saavidt mulig fuldstændig Samling i nøiagtige Afskrifter af Høisalig Kong Christian den Fierdes egenhændige Breve, og efter Fuldendelsen af denne Samling vil dens Vigtighed, dens høie Jnteresse for enhver Elsker af Fædrelandets Historie, dens Værdi, som det fortrinligste historiske Monument, der kan sættes den udødelige Konge, vise sig endnu klarere end tilforn, da hine uvurderlige Brevskaber, adsplittede eller bevarede i Bibliotheker og Archiver, kun for en Deel vare kiendte og benyttede af faa Historiegrandskere, eller og kun i enkelte, tildeels uden Nøiagtighed trykkede Prøver, af et større Publicum.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-07-08
En vigtig og betydelig Deel af Christian den Fierdes egenhændige Breve er bevaret blandt det store Kongelige Bibliothek Haandskrifter og i det Kongelige Geheime-Archiv. - Af disse og andre, mig tilgængelige Kilder, har jeg alt Jeg bemærker, at ved det, jeg ovenfor har kaldt Christian den Fierdes Statsskrifter, forstaaer jeg bl. a. og i Særdeleshed hans ofte vidtløftige, egenhændige og af ham selv forfattede Propositioner og Skrivelser til Rigsraadet, vedkommende Statens vigtigste, indvortes og udvortes Forhold. bragt en chronologisk ordnet Samling af henved 2000 Stykker tilveie. Mangfoldige af Kong Christian den Fierdes Breve have været i Privates Værge, saavel i, som uden for Danmark, og desværre tør vi ikke andet end troe, at den største Deel af de sidste for længe siden er forgaaet. Høi Tid er det at redde, hvad der endnu kan bevares fra Undergang, og endnu haaber jeg, vil Opfordringen, at bidrage hertil, ikke ganske være forgieves. Allerede et Par Eiere af originale Breve af Christian IV, have meddeelt mig disse til Afskrift for Samlingen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-07-08
Jeg henvender mig nu til Enhver, som dette Blad maatte komme for Øie, og som enten Selv er i Besiddelse af originale Breve af Kong Christian IV., eller kan meddele Efterretning om, hvor saadanne findes, med den Anmodning, at understøtte et Foretagende af høi national Jnteresse, ved at meddele Undertegnede saadanne Bidrag til den fuldstændige Samling af Christian den Fierdes egenhændige Breve, enten i selve Originalerne (som paa Forlangende skulle vorde enhver Eier, efter Afbenyttelsen, tilbagegivne) eller i fuldkommen nøiagtige Afskrifter, hvori Originalernes Orthographie omhyggelig er fulgt, og aldeles intet af sammes Jndhold udelukt. De Bidrag af saadanne egenhændige Breve af Christian IV., som Nogen maatte være i Stand til at kunne meddele mig, beder jeg, maatte tilsendes mig, adresserede til det store Kongelige Bibliothek. Jeg tilføier den Erindring: at jeg derved egentlig kun forstaaer saadanne Breve, som heelt ere skrevne med Kongens egen Haand, men at ogsaa Med delingen af aabne Kongebreve, Rigets Anliggender vedkommende, fra Christian den Fierdes Regieringstid, med Erkiendtlighed vil modtages.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-07-08
Enhver Udgiver af Tidsskrifter eller Tidender, saavel i de danske Provindser og Hertugdømmerne, som i Kongeriget Norge, der vil bidrage til at giøre denne min Opfordring bekiendt, vil derved være i Stand til at kunne medvirke til Opnaaelsen af et Formaal, hvis fleersidige Interesse det er ufornødent videre at udvikle. Kiøbenhavn den 1 Julius 1823. C. Molbech, Professor, og Bibliotheksecretair ved det store Kongel. Bibliothek. Velkomstsang. til det danske Kongehuus, ved Allerhøistsammmes Ankomst, Altona, den 4de Juli, 1823. Willkommen, dem danischen Fursteenhause. gesungen, bei Allerhøchstdessen Ankunst, in Altona, den 4ten Juli, 1823. Melodie: "Sanct Hansdag er Glædens og Midsommers Fest Velkommen i Pinnebergs yndige Lund, Paa Elbbreddens tryllende Høie, Velkommen os, Skjoldæt, fra baltiske Sund! Dig Hylding tilsmiler hvert Øie. 1. Fast stander Din ældgamle Throne i Nord; Den Kjærligheds Skjoldborg omværner. Thi, ei blot vor Hersker – vor Fader Du er: Du deler vor Sorg og vor Glæde; Hver Undersaat lige Dit Hjerte er nær, I Koften og Purpurets Klæde; 1. Et Ønske kun fylder Din kjærlige Hu At aftørre Lidendes Taarer: Og derfor hvert Hjerte imøde Dig fløi Fra Sundets til Nordhavets Vove: Velkommen!" tiljubled Dig Slette og Høi Willkommen af Pinnebergs blumigen Grund, Des Elbufers reizenden Auen. Willkommen uns, Skjoldstamm, vom baltischen Sund! Dir huldigen freundliche Gauen. 2 So fest stet, als uralt, im Norden Dein Thron: Jyn schuset die Schildburg der Liebe. Du Vater, Denn, nicht blos der Herrscher, uns bist: Du theilst undre Freuden und Leiden; Gleich nah Deinem Herzen der Unterthan ist, Mag Kittel - maa Purpur in kleiden; 1. Ein Wunsch nur erfüllt Dir den liebreichen Sinn. Die Thrane des Kummers zu hem men : Drum slog Dir entgegen das Herz uberall, Vom Sund bis des Nordmeeres Quellen; Willkommen!" Dir jubelten Hügel und Thal og Bølger og Vange og Skove. 2. Som Cimbren, Teutonen tilsjunger Dig her: Velkommen blandt trofaste Sønner, : Blok Tøren.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-07-08
Bemærkninger ved Anticritiken over den indbyrdes Underviisning af Abrahamson og Mønster.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-07-08
Om Sundhedsbrønde. Ligesom hos os siger Dr. Frankenau, i en Anmærkning til Artiklen Pyrmontvand, i Oversættelsen af Vogels diætetiske Lexicon, forulykkede Handelspekulanter endelig opkaste sig til Bogholdere og Casserere ved Enke-, Lig- og Pensionskasser, som de selv stifte, saaledes har ikke saasnart en tydsk Doctor opsnuset en Smule Bæk eller Kildevand, før han i alle Blade udbasuner dets ypperlige Virkninger, og nedsætter sig der som denne Kildes Guddom, for at modtage det Guld, der nedregner paa hans Alter, som Offer fra ret- og lettroende Siele. Kuur brøndenes Antal tager hvert Aar mægtigt til i Tydskland, men de Helbredede lade ikke et Ord høre fra sig. Ogsaa mange andre af Frankenaus Colleger, ere af samme Tanker, som han. Adskillige ville endog nægte de berømteste Sundhedsbrønde deres saa høit priste vidunderlige Kraft. De enkelte Syges Helbredelse tilskrive de for største Deelen Bevægelsen, Tankeadspredelsen og Jndbildningskraften. Mueligen har Kirsten Piils og St. Helenas Kilde, der ikke indeholder en eneste af de Bestanddele, man finder i Pyrmont og Carl bads Vand, blot ved hine tre Midler helbredet lige saa mange Syge, som hiint.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-07-08
Foruden de saa virkelig gehaltrige Jern vande, siger en tydsk Forfatter, gives der i Tydskland en stor Mængde ubetydelige Kilder, fordi det meget hyppigen er Tilfældet, at nogle Gran Jern opløses i en stor Samling af Vand, som jo er det almindeligste Opløsningsmiddel, eller maaskee endog først danner samme deri. J mange Vande af dette Slags vilde neppe efter Smagen særdeles Bestanddele være at formode, hvis ikke den forræderiske Galæbletinctur opdagede selv en Hundrededeel af et Gran Jern, endskjønt Vandet, som om det skammede sig ved sin Fattigdom, af en saadan Ubetydelighed kun bliver rødt. Dog have disse Vande af saa ringe Gehalt den gode Side, at man ikke behøver ængsteligen at vælge deriblandt; hielpe de ei, saa gjøre de heller ingen Skade, og have dog, som Firma til Lystpartier, samme Nytte, som Skildterne paa Gjæstgiverstederne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-07-08
J Leipzig har Dr. Struve endog indrettet i en egen dertil bestemt Hauge en Brøndanstalt, hvor de meest forskjellige mineralske Vande tilberedes ved Konst, og denne Anstalt vandt i forrige Sommer stort bifald, og bliver alt mere og meere udbredt. Vore Læger - hedte det nyligen i en Skrivelse fra Leipzig - ere meget fornøiede med dette Product af Dr. Struves utrættelige Konst, og Brøndgjæsternes Tal tager dagligen til. Den høieste Tækkelighed hersker paa Badestederne selv, og det er for mange, hvis Stilling eller Formuestilstand fængsler dem her, dog meget kjerkomment, at kunne sørge for deres Sundhed, uden at de behøve at gjøre bekostelige Reiser, og fjerne sig fra de dem bekiendte Læger. Men ikke alle Læger tale saa ligegyldigen om de mineralske Vande, eller troe, som Dr. Struve, at kunne erstatte dem ved Konst. Saaledes siger Bedømmeren af en i f. A. udkommen Beskrivelse over Marienbad i Bøhmen, af den derværende Brøndlæge J. Heidler: "Rec., som nøje kjender adskillige Bade af egen Erfaring, har ikke uden Forundring bemærket, at ofte Læger – som rigtig nok ikke selv havde besøgt noget Bad – foretrak det, de i Apothekerne lode sammenstøde, sammenbrygge og koge, for det, som Naturen selv i forunderlig Blanding, paa det uadskilleligste har forbundet, og forenet med en Eeist (Ens), som ethvert efter en Recept lavet Lægemiddel, og hvert eftergjort Mineralvand maa mangle, fordi enhver Receptskriver og hver Apothekerhjelper mangler det, som Naturen modtog af sin Skabers Hænder – en endnu uforklaret, men mægtigen virkende ska vende Kraft." – Rec. er ogsaa enig med Skriftets Forfatter deri, at det er urigtigt, at man saa hyppigen lægger Mineralvandets chemiske Analyse til Grund for medicinsk Bedømmelse, især da en Mineralkildes Skikkelse, naar man vil tage det strængt, ingen Dag er fuldkommen eens. Det i Mineralkilden saa nøje Forbundne virker, som Eenhed, ganske anderledes paa den menneskelige Organismus, end de i Tal udtrykte chemiske Bestanddele lade formode paa Papiret. Ogsaa er den Grundsætning falsk, at Nydelsen, af Mineralvandet erstatter Badningen deri.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-07-08
Et Beviis paa det beskrevne Vands Almeenyndest er det, at fra een af de fire Drikkekilder i Marienbad, nemlig Korsbrønden, udføres aarligen 200,000 Flasker. Skal man troe Heidler, saa burde de fleste Syge henbringes til Mineralkilder, da der kun gives faa Sygdomme, som jo der kunne helbredes. "En Mængde af vore kraftigste Lægedomssubstancer, siger han, virke ved modsatte Egenskaber, f. Ex. den hele Classe af Gifter De opvække, ved den store Kamp, de koste Naturen ved deres Assimilation, en ny konstig Sygdom, for at lægge en anden; dette skeer, hvor Hahnemann har Ret og Uret. Men hvor vanskeligt det er, med disse vore saakaldte kraftige Lægemidler (faa Tilfælde undtagne) Frembringelsen af Naturkræfternes anførte Kamp, at træffe den rette Qvantitet og den rette Middelvei, det bevise de ulykkelige Tilfælde, formedelst hurtige eller langsomme Forgiftelser med Arsenik, Opium, Qvægsølv, Blaasyre &c., der gives som Lægemidler, det bevise fremdeles de mange Modsigelser, i Henseende til disse Midlers sande Jndication og sande Virkemaader, og ganske fortrinligen den almindelig erkjendte Vanskelighed i chroniske Sygdommes Behandling."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-07-08
Jndenlandske Efterretninger. Udtog af en Skrivelse fra det Holstenske, af 4de Juli 1823. Paa Markerne staaer Alt fortreffeligt hos os, og vi imødesee en rig Høst, Kornpriserne ville derfor vel snarere falde end stige. Priserne paa Fedevarer, som Smør og Kjød, ere kun lave. Overalt er, desværre, Handelen hos os ei saa blomstrende som i forrige Tider. Flere Handelshuses Uformuenhed til at betale; den Mistillid, som hersker blandt Folk, og den dermed forbundne Vanskelighed at erholde Credit, gjør vor Stilling end mere trykkende. Jmidlertid er dette næsten Tilfældet overalt i Europa, og vi opgive ikke Haabet paa bedre Conjuncturer. - Hertugen af Holsten Oldenburg, der residerede paa Slottet i Pløen, er pludselig ved Døden afgaaet i en temmelig høi Alder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-07-08
Pastor Petersen i Moltrup og Bierning, i Amtet Hadersleben, og Pastor Meyland i Sommer stedt, samme Amt, ere ligeledes ved Døden afgaaede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-07-08
Blandinger. W. Scorresbyes Opdagelsesreise. (Slutning; see forr. No.)