JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1833-05-17
Extract. Hviid. Ved Stævning af Dags Dato, som in extento findes i denne Tidende No. 106, er Alle og Enhver, som formene sig at have nogen lovlig Adkomstil at en Eiendoms Eng, paa Ohre Byes Mark af Hartkorn 3 Fdkr. 2 Alb. Møller Christen Poulsen i Gurre Bye i Aaret 1810 tilkiøbte sig af afgangne Rasmus Rasmussen Klubr i Ohre, og b. en Eiendom Jordlod i Gurrebye Byemark af Hartkorn 3 Skpr. 3 Fdkr. 1 Alb., som han i Aaret 1812 har kjøbt af afgangne Gaardmand Rasmus Pedersen, Veile sammesteds, for Kiøbesum 400 Rd. D. C., indkaldet med Aar og Dags Varsel, til at møde inden Laalands Sønder Herreds ordinaire Ret den første Tingdag eller ordinaire Retsdag i Julii Maaned 1834, Formiddagen Kl. 10 Slet, paa sædvanlig Sted, dermed at fremkomme, og deres lovlige Adkomst til samme at beviisliggiøre, da Citanten Christen Poulsen ellers vil forrente Eiendoms Dom erhvervet paa ortmelte Eiendomme, hvilket herved af mig, som hans befalede Sagfører, bekiendtgiøres. Nakskov, den 24de April 1833. Holid.
Berlingske Tidende, 1833-05-17
proclama. Freditorerne i Stervboet efter afdøde Dorthe Hansdatter af Olstrup Enke efter forhen afdøde Parcellist Knud Madsen af Skoverup, under Gisselfeld Klosters Skiftejurisdiction, indkaldes herved, overeensstemmende med Placaten af 26de October 1792, med 12 Ugers Varsel, til for under tegnede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer i over meldte Dødsboe. Braabye ved Gisselfeld, den 24de April 1833. J. C. Jensen.
Berlingske Tidende, 1833-05-17
ved Proclama, som læses inden vedkommende Over= og Underret, er En Boer, som formener sig at have Noget at fordre, i Kiøbmand og Giæstgiver Jens Hvalsøbs til Skifterettens Behandling opgivne Boe i Middelfart, indkaldet med 12 Ugers Varsel til for undertegnede Skifteret og inden Proclamas Udløb at anmelde og beviisliggiøre saadan deres Fordring og havende Krav, under Tab og Udelukkelse af Samme, i Overeensstemmelse med Placaten af 26de Marts Hvilket derved til alle Vedkommendes Efterretning endvidere bekiendtgiøres det Enhver som til Boet er noget skyldig, tillige paamindes om, snarest mueligt, og seenest inden Mai Maaneds Udgang, at afgiøre deres Skyld Middelfart Kiøbstæds Skifteret, den 30te April 1833. Hansen, const. vo, som maatte have nogen Fordring til Stervboet efter afg. Huusmand Markus Larsen, og forhen afdøde Kone, Kirsten Nielsdatter at Høed Bye, under Skjoldenholms Gods, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, til at anmelde og beviisliggiøre saadant Krav for undertegnede committerede Skifteforvalter i Bo 1. Skjoldenesholm pr. Ringsted, den 6te Mai 1833. Bergmann.
Berlingske Tidende, 1833-05-17
Dritte und lette Bekanntnachung. Wam der biesige Bürger und Schiffer Andreas Nissen Concurs er bart har, als werden Alle uro Jede, welche an die Giter des gedachten bouis Cedenten, in Specie den demselven eigenthimlich gehørigen Jachirinige Ansprüche und Forderm, i zu haben vermeinen, mit Ausnahme den protocollitten Forderungen und deren Zinsen, bei den gesezlichen Strafen der Praclusion, in Hinstcht der proclammitten Masse, blemit angewlesen undbefedliget, sich innerhalb 12 Wochen, a dato der letten Bekannimachung, dieses Proclams, die Auswartige mit Bestellung eines procuratoris ad actounter diesiger Stadtjurisdiction im hiesigen Stadssecretariat zu melden, dito in Handen habenden Documente mit Zurückulassung deglaubter Adschriften originalita zu produciren und sernere Verfigung zu gewattigen. Apenrade, den 8ten Mai 1833. Bürgermelser ud Rath. Schow. Dritte und lette Bekantnachung.
Berlingske Tidende, 1833-05-17
Extract, des No. 113 in exteno inseritten Proclams. Nichtprotocollirte Glandiger und Pandinhaber des sich insolvent erklarten hiesigen Kausmanns Jacob Dethlefsen haben sich innerhald 12 Wochen, dei Vermeldung der gesetzlichen Nachtheile, im Stadssecretariate zu melden und das Ordningsmatige zu beobacten. Flensburg, den 23sten April 1833. Bürgermester und Rath. Med 12 Ugers Varsel indkaldes samtlige Creditorer efter der i Byen af Ve døde Søren Sørensen Steenilds fraskildte Hustrue, Ane Margrette, fød Overschou, til, inden fornævnte Tids Udløb, at fremkommes med og at legitimere deres Krav for undertegnede Skifteret. Samlinger afholdes i Boet Mandagen den 3die Juni og 1ste Juli førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, paa Randers Raadstue. Randers Skifteret, den 6te Mai 1833. Neckelmann. S. Poulsen,
Berlingske Tidende, 1833-05-17
Ved Proclama af 6te dennes, som er læst ved Underretten og vil vorde læst inden den Kongelige Landsoverret samt Hof= og Stadsret, ere alle de, som maatte have Noget at fordre i Stervboet efter afgangne Sognepræst for Spiellerup og Smerup Menigheder, Julius August Tetens, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til for mig, som Skifteforvalter, at anmelde og beviisliggiøre saadant deres havende Krav; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Stevns og Faxøe Herreders=Contoir i Storehedinge, den 10de Mai 1833. Bluhme.
Berlingske Tidende, 1833-05-17
Ved Proclama af 26de f. M., som bliver læst ved de vedkommende Retter, Æ ere alle de, som maatte have Noget at fordre i afgangne Enkefrue, Doctorinde Wilhelmine Hendriette Trøiels Boe her i Byen, indkaldte med 12 Ugers Varsel, at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringen for Undertegnede, som Skifteforvalter. Hvilket herved ydermeere bekiendtgiøres. De, som maatte skylde Noget til Afdøde, ville uden Ophold betale deres Gield til Undertegnede. Byefogedcontoiret, Faaborg, den 7de Mai 1833. Wiborg. alle og Enhver, som maatte have noget at fordre i Stervboet efter afgangne Jngeborg Jensdatter og hendes forhen afgangne Mand, Huusmand Hans Hansen af Skippinge, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, til at anmelde og bevise saadanne deres Fordringer for undertegnede Skifteforvalter i Boet. Slagelse, den 5te Mai 1833. Birch.
Berlingske Tidende, 1833-05-17
ved Proclama af Dags Dato, der bliver læst i vedkommende Retter, ere I Alle og Enhver, som maatte have Noget at fordre i Værtshuusholder, og Brændeviinsbrænder af Sæbye Kiøbstæd, Anders Christensen Møller og aldede Hustrue, Jnger Nielsdatters fælleds Boe, indkaldte med 12 Ugers Varsel til for mig, som Skifteforvalter, at anmelde og beviisliggjøre deres Krav; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Bye- og Herredsfoged-Contoiret i Sæbye, den 9de Mai 1833. Heiberg.
Berlingske Tidende, 1833-05-17
Ved Proclama, der er læst inden Leire Herreds Ret og den Kongelige Lands Over= samt Hof= og Stadsret i Kiøbenhavn, ere Creditorerne i Stervboet efter afdøde Huusmand Thue Olsen af Johnstrupskoven, Onsted, Sogn, og nu ligeledes afdøde Hustrue Margrethe Pedersdatter, indkaldte med 12 Ugers Varsel til, for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer. Ligeledes er, som Arving, indkaldt, med Aar og Dags Varsel, bemeldte Afdødes Datter Karen Thuesdatter, hvis Opholdsted er ubekiendt, til for mig at møde og legiummere hendes Jndividualitet, samt til at iagttage hendes Tarv under Boets Behandling; hvilket herved bekiendtgiøres. Leire Herreds-Contoir i Roeskilde, den 11te Mai 1833. A. Wilster.
Berlingske Tidende, 1833-05-17
Ved Proclama af Dags Dato, som snarest mueligt vil blive læst i ved V kommende Under= og Overret, ere alle De, som maatte have Noget at fordre i Stervboet efter afdøde Gaardmand Jørgen Hansens Enke, Karen Nielsdatter af Fløiterup, under Jnellunds Godses Skiftejurisdiction, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til at anmelde og beviisliggiøre deres Krav for undertegnede Skifteforvalter; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Hansen, Giesegaard pr. Ringsted, den 8de Mai 1833.
Berlingske Tidende, 1833-05-17
Ved Proclama, som bliver læst i den Kongelige Lands 55 - 1832 a 33. Overret samt Hof= og Stadsret, ere alle De, som have Noget at fordre i afgangne Justitsraad og Raadmand Frantz Møller og forhen afdøde Hustrue Christiane Møller, født Hansen eller Jensens fælleds Boe, indkaldede med 12 Ugers Varsel til der i SkifteCommissionen at anmelde og beviisliggjøre deres Krav; ligeledes ere den res Arvinger med lovligt Varsel indkaldede for at legitimere deres Arveret og iagttage deres Tarv under Boets Behandling. Hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Den Kongelige Lands=Overrets samt Hof= og Stadsrets Skifte=Commission i Kiøbenhavn, den 13de Mai 1823. Buchwald. Mollerup.
Berlingske Tidende, 1833-05-17
ved Proclama af 28de f. M., som under Dags Dato er læst i den Kon B. gelige Lands-Overret samt Hof= og Stadsret i Kiøbenhavn, ere Auc- og Enhver, som maatte formene sig at have Noget i afdøde Reebslagermester Johan Simon Poss der af Stadens Vesterbroe, hans Boe, at fordre, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til for Undertegnede, som have taget bemeldte Boe under Behandling som Executores testamenti, saadant den res havende Krav, inden formeldte Tids Forløb, at anmelde og beviisliggiøre; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Kiøbenhavn, den 4de Marts 1833. Johan Christian von Osten. Vilhelm Buchard Dahl, Cancellieraad, Birkedommer paa Amager, Lands Overrets, samt Hof- og Stadsrets=Procurator, Christianshavn, store Kongens Vestergade Nr. 43. gade No. 72.
Berlingske Tidende, 1833-05-17
Freditorerne i Stervboerne efter følgende afdøde Personer paa det Konge C. lige Universitets Gods, nemlig: 1) Margretde Christensdatter, Arvefæste Gaardmand Lars Gotfred Gregersens Hustrue af Uglerup Bye, Hørbye Sogn, og 2) Ungkarl Jens Væstesen af Soderup Bye og Sogn, begge i Holbeks Amt, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til for mig, som Skifteforvalter, at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer. T. L. Grüner. Ringsted, den 28de April 1833.
Berlingske Tidende, 1833-05-17
Ved Proclama, som bliver læst i den Kongelige Land 1107 - 1832 a 33. Overret samt Hof= og Stadsret, ere alle De, som maatte have Noget at fordre i afgangne Skomager Jørgen Bergs og hans i Aaret 1822 ligeledes afdøde Enke, Lem i det almindelige Hospital heri Staden, Anne Cathrine Bergs fælleds Stervboe, indkaldte med 12 Ugers Varsel til der i Skifte=Commissionen at anmelde og beviisliggiøre saadant Krav. Ved samme Proclama ere de Afdødes Arvinger med lovlige Varsel indkaldte til at legitimere deres Arveret og iagttage deres Tarv under Boets Behandling; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Den Kongelige Lands Overrets samt Hof= og Stadsrets Skifte=Commission i Kiøbenhavn, den 26de April 1833. Mollerup. Buchwald.
Berlingske Tidende, 1833-05-17
Ved Proclama, som bliver læst i den Kongelige Lands1172. - 1832 J 33. overret samt Hof= og Stadsret, ere alle De, som maatte have Noget at fordre i den i Aaret 1821 afdøde Snedkermester Johan Christopher Krelser og efterlevende Enke, Birthe Marie Kreiser, fød Green, deres fælleds Boe, indkaldte med 12 Ugers Varsel til der i Skifte=Commissionen at anmelde og beviisliggiøre saadant Krav. Ved samme Proclama ere den Afdødes Arvinger med lovligt Varsel indkaldte til at legitimere deres Arveret og iagttage deres Tarv under Boets Behandling; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Den Kongelige Lands Overrets samt Hof= og Stadsrets Skifte=Commission i Kiøbenhavn, den 26de April 1833. Mollerup. Buchwald.
Berlingske Tidende, 1833-05-17
Freditorerne i følgende Stervboer, som behandles af Grevskabet Christians T. holms Skifteret, nemlig : 1) Stervboet efter afdøde Fæstegaardmand Hans Andersen, og ligeledes afdøde Hustrue, Sidsel Jørgensdatter af Herritzler, Bye og Sogn. 2) Stervboet efter Aftægtsgaardmand Peder Billes Enke, Sidsel, Rasmusdatter af Freilev Bye, Kiettinge Sogn. 3) Stervboet efter Fæstegaardmand Hans Olsens Enke, Ane Pedersdatter i Ettehave Bye, Slemminge Sogn. 4) Stervboet efter Fæstegaardmand Jørgen Jørgensen Poulsen, af Freilev Bye, Kiettinge Sogn. og 5) Stervboet efter Fæstegaardmand Peder Nielsens Enke, BirtheePoulsdatter i Breininge Bye og Sogn. indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, til for undertegnede committerede Skifteforvalter, at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer. J Grevskabet Christiansholms Skifteret, den 28de April 1833. G. L. Hansen, constitueret. Pritte und lette Bekanntnachung.
Berlingske Tidende, 1833-05-17
Extract, des No. 106, in exteno eingerickten ProclamsAlle und lede Glaubler des verstordenen Kupserschmidts Simon Kl. colap Nissen, uder dessen Nachlas Concurs erkannt worden, haben sichledoch mit Ansnadme der protocollitten und der sich hereits auf das Creditproclam vom 5ten Juli 1832 gemelderen innerhald 12 Wochen, beVermelding der gesezlichen Nachtheile, im Stadssecretariate zu melden und das Ordningsmastige zu beobachten. Flensburg, den 22sten April 1833. Bürgermester und Rath. følge Kongelig allernaadigst Bevilling af 30te i forrige Maaned, som bliver læst inden den Kongelige Lands Overret samt Hof= og Stadsret i Kiøbenhavn, saavelsom ved Slagelse Byetingsret, indkaldes herved med Aar og Dags Varsel, sub poena præclusi et perpetui silentii. Alle og Enhver, som maatte have Noget at fordre i Kiøbmand heraf Byen Johan Adolph. Christian Borchsenius's til Skiftebehandling opgivne Boe, til for undertegnede Skifteret, inden saadan Tids Forløb at regne fra dette Proclamas sidste Bekiendtgiørelse, at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer. Slagelse Kiøbstads Skifteret, den 3die Mai 1833. Solow. Bired. ville og Enhver, som maatte formene sig at have noget tilgode i StervAl boerne efter: 1) Tienestekarl Jacob Lauridsen Mark af Moltrup i Fruering Sogn, 2) ugift Fruentimmer Anne Pedersdatter Dege af Lille Røgelhedei Jdom Sogn, og 3) ligeledes ugift Fruentimmer Anne Marie Jensdatter af Sønderbek i Jdom Sogn, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, til for undertegnede Skifteforvalter, at anmelde og beviisliggjøre deres paa Boerne havende Krav. Herredscontoiret i Ringkiøbing, den 30te April 1833. John Finsen.
Berlingske Tidende, 1833-05-17
Creditorerne i Stervboerne efter: 1) Told- og Consumtions=Betient og Uhrmager Julius Marius Kuhl, 2) Væver Jonas Jensen, 3) Postdud Peter Jensens Enke, Anne Hansdatter, 4) Dagleier Clans Jensen, 5) Daaleier Jens Jensen og 6) Dagleier Peter Povelsen, indkaldes derved med 12 Ugers Varsel, at anmelde og bevise deres Fordringer for mig, som Skifteforvalter. Nyekiøbing paa Falster, den 1ste Mai 1833. Nøller.
Berlingske Tidende, 1833-05-17
Endver, som maatte have Noget at fordre i Stervboerne efter1) Handelsfuldmægtig Johan Wilhelm Wille, 2) Vandelsbetient Lars Larsen, 3) Søemand Jørgen Nielsen Lunds Enke, Regine, indkaldes med 12 Ugers Varsel til for mig som Skifteforvalter at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer. Bierfreund. Nyborg, den 30te April 1833. Jaavel Arvinger som Credi= og Debitorer i Stervboet efter afdøde AnThornfeldt, fød Jensen, og hendes efterlevende Mand, forden værende Toldbetient Anders Thornfeldt, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, til at melde sig for undertegnede Skifteforvalter. Svendborg Byefogedcontoir, den 23de April 1833. La Cour, constitueret.
Berlingske Tidende, 1833-05-17
Ved Proclama af Dags Dato, som inden vedkommende Retter læses, en I Creditorerne i afgangne Gaardmand i Nørre Wedbye, Anders Motensen Ludvigs, og Hustrue Karen Rasmusdatters fælleds Sterboe, med 12 Ugers Varsel, indkaldte til at anmelde deres Fordringer for undertegnede Skifteforvalter; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Falsters Birk, den 25de April 1833. C. G. Kruger. Freditorerne i Stervboet efter afgangne Selveiergaardmand Søren PeEdersen af Svendstrup Bye, Rachlow Sogn, og efterlevende Enke Ane Jensdatters Boe, indkaldes herved, i Overeensstemmelse med Plcaten af 26de October 1792, med 12 Ugers Varsel, for at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer for undertegnede Skifteforvalter. Artz og Skippinge Herreders Contoir i Kallundborg, den 3die Mai 1832. Gude.
Berlingske Tidende, 1833-05-17
Med Proclamata, der ere læste ved Horsens Byeting og ville blive læst ved den Kongelige Lands Overret i Wiborg, ere Creditorerne i følgende Dødsboer, nemlig: 1) Efter Postmester Frederich Harboes afdøde Enke, Karen Harboe, fød Holm. 2) Efter Snedkermester Knud Hansens afgangne Hustrue, Kirstin Hansen, og 3) Efter afdøde Politiebetient Johan Jürgen Burchardt ChristiaKüchenmeister, sædvanlig kaldet Christian Jürgensen, med 12 Ugers Varsel indkaldte til at anmelde og beviisliggiøre deres for meentlige Fordringer for undertegnede Skifteret; hvilket endvidere herved bekiendtgiøres. Skifteretten i Horsens, den 6te Mai 1833. Ræder. Creditorerne i Stervboet efter Skomagermester Hans Fabricius heri Byen indkaldes herved, i Følge Pl. 26de Octbr. 1792, med tolv Uger, Varsel, til for undertegnede Skifteret at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Nakskovs Skifteret, den 12te Mai 1833. Pontoppidan. Hammerich. Priser paa Kornvarer i nogle af de vigtigste Handels- og Kiøbstæder i Kongeriget Danmark, samt Hertugdommen Slesvig og Holsteen, saaledes som de vare i Slutningen af Marts Maaned 1833, ifølge de derom til det Kongelig Rentekammer indkomne Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1833-05-17
Hvede Rug Byg Havre. pr. Tønde. pr. Tønde. pr. Tønde. pr. Tønd. Danmark. Rbd. s. Rbd. 3. 1 Rbd. 1 S. og T. S. og T. Sog: Kiøbenhavn...... 30 Helsingøer....... Holbek ......... Kallundborg . . . . . Kiøge . . . . . . . . Korsøer . . . . . . . Wordingborg. . . Nestved. . . . . . Stege. . . . . . Nakskov . . . . . . . Nyested. . . . . . . Nyekiøbing paa Falste Stubbekiøbing. . . Odense . . . . . . . . Assens . . . . . . . . Nyeborg . . . . . . Svendborg . . . . . Faaborg . . . . . . . Rudkiøbing . . . . . Aalborg. . . . . . . Aarhuus . . . . . Horsens . . . . . . . Randers . . . . . . Hobroe . . . . . . . Thisted . . . . . . Weile . . . . . . . . Kolding........ Fredericia . . ..... Hertugdømmene. Flensborg. . . . . . Tøndern. . . . . . Apenrade . . . . . Eckernforde . . . . Glückstadt. . . . Kiel . . . . . . . . . Rendsborg . . . . . . Jehoe....... Sønderborg . . . . . . af Rd. s. 1 Rd. s. Rd. s.S. H. C. S. H. C.S. H. C.
Berlingske Tidende, 1833-05-17
Altona....... 12 Fkaa la Foy Læst la 2 Læst at
Berlingske Tidende, 1833-05-18
Udenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1833-05-18
London, den 10de Mai. Den franske Kronprindses Ankomst hertil i Løverdags Aftes har aldeles ingen politisk Hensigt.
Berlingske Tidende, 1833-05-18
De nyeste politiske Blade fra Jamaica den 20de Marts meddele en Memorial, hvori Colonisterne forlange følgende Punkter bevilgede: Sikkerhed mod Regjeringens Jndblandelse for Fremtiden, i Henseende til Slaverne, enten ved Cabinetsordrer eller ved andre Midler, som ikke hjemles i Loven. De forskjellige Secters Missionairer skulle staae under de samme Love, som de andre Undersaatter, og dersom disse Love ikke beskytte Colonisterne mod nye Oprør, foraarsagede ved hines Machinationer, saa skal det være Colonisterne tilladt, at forandre disse Love. Desuden forlange Colonisterne saadanne Forandringer i Finants administrationen, at de igjen kunne erholde en Deel af Jndtægterne af deres Plantager, hvilket hidtil ikke havde været Tilfældet, efterdi Jndtægterne ere blevne aldeles opslugte ved Moderlandets Udsuelser. - Dersom disse billige Fordringer forkastes, -med disse Ord ender Memorialen, - bede vi om ufortøvet Erstatning, og dersom ogsaa denne Begjering afslaaes, saa forlange vi, at Øen Jamaica maa vorde adskilt fra Moder, landet, løst fra sin Troskabseed mod den Britiske Krone, og faae Ret til at erklære sig for afhængig, eller at forene sig med hvilkensomhelst Stat, der ikke haaner og plyndrer, men beskytter og agter den.
Berlingske Tidende, 1833-05-18
Den første Admiralitetslord, Sir John Graham gav nyelig i en af Underhusets Sessioner følgende historiske Udsigt over den Engelske Marine: "De Documenter, som jeg besidder, sagde Taleren, "gaae fra Revolutionen 1688 ; men jeg vil først begynde mine bemærkninger med Aaret 1778. I dette Aar ejede England 123 Linieskibe og 440 forskjellige mindre Krigskibe. J Aaret 1792 havde det 139 Linieskibe og 468 Krigskibe. For nærværende Tid eier England 180 Linieskibe og 520 Krigskibe. -
Berlingske Tidende, 1833-05-18
Frankrige har 34 Linieskibe og 37 Fregatter. Rusland har 36 Linieskibe og 17 Fregatter. De forenede Nordamerikanske Stater, ikkun 8 Linieskibe og 16 Fregatter. - England har flere Skibe i Søen og færre paa Værfterne end nogensomhelst søefarende Nation. - De nærværende Forhold tilføiede Sir J. Graham - lade vel haabe Fred i Europa, imidlertid kan England ikkun til et vist Punkt reducere sin Søemagt. De Ostindiske Have, Sydamerika, Colonierne og Fiskefangsteen, Afrikas Kyst, Middelhavet, hvor vi maae have vor Overmagt, Alt dette tvinger os til at vedligeholde en imponerende Søemagt, Den berømte Skribent, Babington, er død i sit 76de Aar, af den i London herskende Epidemie.
Berlingske Tidende, 1833-05-18
Paris, den 8de Mai. J de Deputeredes Kammer besluttedes i Forgaars, at Finantsministerens Lovforslag angaaende en temporair Forholdsregel i Henseende til det synkende Fond skal trykkes.
Berlingske Tidende, 1833-05-18
Budgettet for 183, har givet Anledning til heftige Debatter i Ministerconseilet. Finantsministeren truede med at tage sin Afskeed, dersom ikke i det mindste Et Hundrede Millioner Fr. bleve fradragne i Krigsministerens Udgifter, hans Anskuelse blev omsider samtykt. Ministeren for det Departement, hvorunder de offentlige Arbeider henhøre, forlangte sin Budget forhøjet med elleve Millioner Fr., for at kunne begynde Udførelsen, af sin Plan, Fuldendelsen af de offentlige Monumenter i Paris. Halvdelen af de Renter, som Amortissements=Fondet hidtil har kjøbt, skal tilintetgjøres, hvorved Fire og Tyve Mill. Fr. bespares. Lovudkastet og Renternes Reduction skal atter opsættes; intet nyt Laan skal aabnes, men det allerede for dekretterede Salg af de Staten tilhørende Skove fortsættes, saavidt det er gjorligt, uden at det forringer deres Priis. Denne Operation er høist fordeelagtig for Staten. De Skove, der i det afvigte Aar solgtes, indbragte en Sum af Tre og Tyve Millioner Fr.; den aarlige Jndtægt, som de ydede Staten, beløb sig kun til 850,000 Fr., hvorfra desuden Administrations-Omkostninger og Skatter maae drages, som Privat ejerne i Fremtiden have at udrede. Steenkullenes tiltagende Forbrug vil snart gjøre Statskovene aldeles unødvendige. Accisen paa Viin, som for tre Aar siden blev nedsat til Fyrretyve Millioner Fr., skal nu atter forhøies, maaskee havde det været bedre, ved et Exempel i det Store, at have gjort en Erfaring, i hvilket Forhold Nedsættelsen af en inddirekte Skat i Frankrige forhøier Consumtionen; dertil egnede Accisen paa Viin sig særdeles vel. Hidtil har Beløbet af denne Skat, siden dens Nedsættelse, aarligen været tre Millioner Fr. større, saa at Tabet for Statscassen i en ikke lang Række af Aar vilde være erstattet, medens Nationen nød den hele Fordeel af Nedsættelsen. Striden imellem den gamle financielle Anskuelse, der søger Landets Held blot i høje Skatter, og den ny Skole, der mener at opnaae det samme Beløb ved en forstørret Consumtion, kan ikkun afgiøres ved en stadig Erfaring; dertil var denne Afgift særdeles skikket, deels formedelst Gienstandens Beskaffenhed, hvis Forbrug næsten grændseløs kan udvides, deels formedelst de politiske Grunde, der gjøre det nødvendigt, at Viinegnenes Beboere skaanes; de ere ugunstigen stemte mod Revolutionen og dens Følger, og ved en saadan Fordeel lettere vilde vindes. Men Finantsministeren vil absolut rede sig ud af Deficits= og Laane=Systemmet, uden at forhøje de directe Afgifter.