JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1811-01-08
I Kjøbenhavns Fæstning befandtes den 31 Decbr. f. A. 256 Slaver, nemlig: 211 ærlige og 45 uærlige, 104 ere fødte i Kongens Riger og Lande, og iblant disse 75 i Kjøbenhavn, 52 ere Udlændinger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1811-01-08
Fra 16 Decbr. 1809 til 22 Decbr. 1810 ere i Kjøbenhavn Ægteviede 1164 Par, Fødte 1372 Drenge og 1752 Piger ialt 3624; Døde 1288 Mænd, 800 Qvinder, 856 Drenge og 783 Piger, ialt 3736, altsaa 112 flere Døde en Fødte. Deres Antal, som i dette Aar atter ere blevne Offere for Brystsygdommen, staaer til det hele Dødstal næsten som 1 til 4; dog seer man med Fornøielse at 214 Personer ere døde af den skjønne Helsot Alderdom, 6 Personer findes endnu paa Dødelisten som døde af Kopper. - Den Kgl. Fødsels- og Pleiestiftelse havde 667 Døde; dens Fødtes Tal var 1200, altsaa oversteeg de døde Børns Tal Hælvten af de Fødtes. - J Helsingøer ere Ægteviede 68 Par, Fødte 198 og Døde 176, altsaa 22 flere Fødte end Døde. - J Hertugdømmene Slesvig og Holsteen (med Undtagelse af Tønning-Lehn og Øen Als) ere Ægteviede 4,710, Fødte 16,832, Døde 13,210, Dødfødte 873, altsaa 3622 flere Fødte end Døde. (Dagen.)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1811-01-08
Til afvigte Aars Udgang var Tallet paa de ved den Kongelige Priseret i Kjøbenhavn afsagte Domme over opbragt Skibe 299, og siden 5 November f. A. ere ved samme Ret. følgende Skibe priisdømte: die Elbe, der Sommer, der ringende Jacob, Kønigslust, Canton, de gode Beginn, de jonge Henrich, Friderika Vilhelmina. Gustava, de driGebroeders, Anne Dorthea, de twee Gebroeders, Marimilian Frederich, die Trau Engel, St. Catharina, die Hofnung, Molly, die Frau Johanne, Wilhelmine, Fran Alida, Dorthea Juliane, Thetis, Fran Johanne og die jonge Anna; frigivne. Cathrine, Fortuna, Nordstern, Cathrine Jagne og Statire.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1811-01-08
(Statstid.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1811-01-08
J Prof. Begtrups Beskrivelse over Agerdykningens Tilstand i Nørre-Jylland findes en Udskrivt af Aalborg Stifts Sessions=Protokol for 1703 og 1704, hvor man blant andet af følgende Sessionskjendelse af 1704 seer hvorlunde man paa den Tid straffede Leiermaale: Efterdi med Paaskrivt paa Dommen bevises, at Jnger Andersdatter besovet af Tjenestekarl Mikkel Mikkelsen intet har at betale hendes Bøder med, bør hun straffes med Gabestokken, at staae udi 3 Søndage hver en Time, ved Kirken, naar Folk gaae af Kirke. En anden: "Som Søren Landgager er et Skarn, og desuden har besovet Kirsten Jensdatter, og Stedet skammelig besiddet haver, saa condemmeres han til Arbeide i Hals Skandse i 2 Maaneder, didhen Regimentsskriveren haver han nem med forderligst udi Jern at forsende, og udi øvrigt Græsningen ved Gaarden at bortleie, o. s. v. J Tillægget til Aalborg Avis findes det paa afdøde ProvsC. C. Rafns Liigkiste satte Epitaphium, hvoraf sees, at denne Mand, i det mindste efter hans egen Forsikring, har været et af de lykkeligste, om ikke allerlykkeligste Mennesker paa Jorden. Det lyder saaledes: Hr. Caspar Konrad Rafn, Præpositus Emerit. for Børglum Herred og Sognepræst for Volstrup og Hørbye Menigheder. Fod 20 Septbr. 1727, død 7 Decbr. 1810. - Ach! Jorden er en Jammerdal, hvor enkelte Roser kuns blant Millioner Torner groer. Saa lyder almeen Stemme fra Septermand til ringe Hytteboer, Jeg Caspar Conrad Rafn, som sover her, befandt det anderledes. Som roelig Bæk, der stille slynger sig igjennem blomstrige Dale, saa var mit Liv, Ukjendt med Mangel, Sorg og Sygdom svandt Barndoms Dage umærkthen- i ømmeste Forældres Favn. Som Yngling, var min Bane strøet med Roser mildt smilte Lykken tidligen til mig; ei Onskabs, Vanhelds Torne qvalte dem. Som Mand mit Liv forsødedes ved beste Ægtemage, ved gode Børn, Embeds glade Frugter og rigeligt Udkomme, Som Olding Roe og Kraft og Guds og Menigheds Velsignelse mig fulgte indtil jeg mæt af Jordens Gode sand roelig ned i Gravens Skjød til Høstens store Time kommer. - - O Menneske! Din Gud er god, anklag ei derfor Skjebnens Gang, anklag Dig selvl!! Sprach Viisd. 11 Kap. 34 V. .
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1811-01-08
Ogsaa Kjøbenhavns Aftenpost er nu gaaet ind, efter at have været til i 39 Aar. J sin blomstrende Tid talte den 2200 Subskribentere men disse formindskede sig efterhaanden saa meget, at Forlæggeren nu ikke meere seer sig i Stand til at bestride Omkostningerne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1811-01-08
Blant indkomne Gaver til Kbhvs. Frue Sogns Trængende findes anmeldt i Kbhvns Adresse-Avis 12 Rd. fra en Menneskeven, der allerede 2 Gange i denne Vinter har hjulpet 2 fattige Familier hver Gang med 25 Rd., og ved denne Leilighed yttrer sig saaledes: "12 Rd. er, hvad kyndige Practici have sagt mig, at en Maskerade=Aften hos Bjørn medtager naar den indrettes sparsomt, Thi gives da mine 12 Rd. herved til en fattig Familie med Børn i Fruesogn. Ved de følgende Maskerader kommer jeg igjen, og længe, haaber jeg, skal min Devise gielde: min lille Boelig staaer endnu Prof. Rabbekagter i Forening med Kobberstikket Grosck aarligen at udgive under Titel af Fædrenelandsk Aarbog, en Samling poetiske og prosaiske Smaastykker af nationalt Jndhold, ledsagede af nationale Kobbere. Bogens Størrelse bliver 12 Ark i Dundet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1811-01-08
Dr. Theol. Pastor H. Rordam har udgivet en interessant Undersøgelse om, hvorvidt en almindelig Tilladelse for Landmanden i de Danske Stater at brænde sit fornødne Brændeviin kunde ansees skadelig eller gavnlig for Statskassen, Landboefliden og Land=Almuens Moralitet. - Forf mener, at dersom det kontribuable Hartkorn i Sønder= og Molsherred imod en Afgivt af 24 s., og det privilegerede Hartkorn imod en Afgivt af 3 Mk. til 1 Rd. pr. Td. fik Tilladelse at brænde Brændeviin, vilde det indbringe Statskassen aarlig 873 Rd. mere end Kjøbstæden Ebeltoft nu indbringer; at Staten tillige herved vilde spare hvad der medgaaer til at lønne et større Personale ved ToldJnspektionen; at Bonden vilde ikke, som nu, være nødt til at bruge saa meget Kjerne og Korn til Kreaturers Fedning, da han dertil kunde benytte sig af Spølet. Han vilde tillige kunne faae sit Brændeviin bedre og billigere. Hans Moralitet vilde ogsaa vinde derved, thi ved bestandig at have Brændeviin i Huset vilde han blive mindre lysten derefter, og han vilde ikke, som Tilfælde ofte er nu, saa idelig under eet eller andet Paaskud reise til Kjøbstæderne og Kroerne, for at faae sig en Taar, og medens han sidder og supper lade de Umælende staae hele Dage og sulte, tørste og afkræftes. Overalt vilde Kroen faae mindre Tillokkelse for ham. Klammerier, Slagsmaal og huuslig Uenighed vilde blive sjeldnere.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1811-01-08
Jndeværende Aargang af Statstidenden er aabnet med et religiøst Digt af Prof. F. Høegh-Guldberg; Menneskelivet, efter Davids 90de Palme, hvis skjønne Slutnings=Ønske vist er den hele følende Menneskeheds: Ak! Aar og Dage randt i Taarer; lad Glemslers Nat omstøre dem, Du læger, Fader, hvor Du saarer; de bedre Dage straale frem, og Haabets Engel krandse dem, Lad os og vore Børn oplives! Lad Fredens Soel borttørre Strømme Graad! Lad atter vore Hænders Gierning trives! Velsign igjen vor Daad!"J Greenaae døde den 20 f. M. den agtværdige Olding, Mathias Borup, i sit 77de Aars Alder, som i 54 Aar har været Chorsdegn og Skolelærer for denne Kjøbstæd, af hvis Borgere en stor Deel vare hans Disciple. Han var Fader til 13 Børn, hvoraf 8 med en 71 aarig Enke nu begræde hans Tab. Ved sit ustraffelige Levnet, uhykkelske Gudsfrygt og utrættelige Embedsiver havde han den Glæde, at see 2 af sine Sønner i offentlige Embeder som Religionslærere, og 3 Døttre vel givte, og at se sig hædret af sine Overmænd, agtet og elsket af sine Ligemænd.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1811-01-08
Ved at see Organisten i Randers offentlig gjøre Undskyldning, fordi Mangel paa Helbred forbyder ham denne Juul at gjøre Omgangstour som forhen, for at indsamle det Betydeligste af sin Løn, opvækkes de billige Ønske, at der dog engang maatte ved anden bestemt Jndtægt sørges for, at ingen betjenninger vare afhængige af dette Omgangs=Væsen, som overalt Nytaars=Trygleriet nu er voxen til slig en Plage, at man overløbes næsten af enhver Dreng, hvis Mester har havt mindste Arbeide, og det uagtet man allerede har afsonet samme med de vedbørlige Drikkepenge.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1811-01-08
befalingsmanden for Aal Kystmilice-Distrikt, Prem.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1811-01-08
Lieutenant Petersen, har nu i Riber Avis modsagt den bekjendte Anmeldelse imod Kystmilicen, i Anledning af Affairen den 21 Novbr. f. A., hvis hele Jndhold han erklærer for et Væv af Usandhed, i Falskhed og Ondskab, da al muelig Ufortrødenhed og Kjekhed er beviist af Kystmilicen ved den omhandlede Affaire. Ved denne Leilighed oplyser han tillige, at den første Anmelder, J. C. Weber, er en gammel Tydsker, som tjener ved en Tobaksfabrik i Ringkjøbing, og hverken kan skrive Dansk eller rimeligen har vidst hvad han underskrev, hvorfor Lieutenanten haaber af vore Loves Viisdom og Retfærdighed den eller de rette Skyldige fremdragne af deres Skjul, til velfortjenet Straf og Beskjæmmelse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1811-01-08
Odense Bye=Nyt. Fra d. 22 Dec. 1810 til d. 5 Jan. 1811, Kopulerede: Kjøbmand C. Jürgensen og Jfr. M. D. Meyer, Musketeer Søren Nielsen og Pigen Karen Madsdatter. H. S. C. Bauer og Pigen Jnger Marie Hemmingsen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1811-01-08
Begravede: Skolelærer Carstens hjemmedøbte Søn, Magnus Fedder. Handskemagersvend A. Haarup, 39 Aar. Skoemagermester P. Falcks Kone, Anne Kirstine Hansdatter Hviid 70 Aar. Dagleier Jørgen Christensens Søn Rasmus, 1 Aar. Al. misselem Erie Bruun, 60 Aar. Kok Clausens Pleiedatter, Emilia, 3 Aar. Tugthuuslem Hans Clausen, 59 Aar.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1811-01-08
Avertissements. Den over Forpagtningen af Bjørnkjær Hovedgaard i Vendsyssel, beliggende 1 ½ Miil fra Aalborg, med samt Tiender, af omtrent 515 Tdr. Hartkorn, hvilket alt omstændeligen findes anført i Statstidenden for i Aar No. 90, 91 og 92, og paa samme Tidspunkt i Aalborg, Randers og Aarhuus Aviser, afholdes paa bemeldte Gaard ved een eneste Auction, da tilvisse Hammer sag gives, om nogenlunde antageligt Bud skeer, Onsdagen den 16 Januar næstkommende Formiddag Kl. 10. - Kort derefter bortsælges paasammested endeel Avls- og Meierieredskaber. Vogne, Plouge, Harver, Loftsredskaber Egetømmer og ophugget Gavntræe, nogle Sengeklæder, Kakkelovne, Møbler, Haugeredskab, endeel gode nye Fyrrebrædder, og udestaaende Tørv, m. m., mod nærmere bestemmende Henstand med Betalingen. Forpagtnings-Konditionerne ere nu til behagelig Eftersyn og kan bekommes i Kjøbenhavn, hos Hr. Høieste rets-Advokat Bildsted, store Strandstræde No. 79, i Aalborg. hos Hr. Agent Kjellerup; i Randers, hos Hr. Kancellieraad Lund, i Aarhuus, hos Hr. Pastor Studsgaard; i Hobroe. hos Hr. Konsumtionsforvalter Nyegaard, i Nørre Sundbye hos Hr. Landmaaler Hald, i Odense ved den Jversenske Avis expedition, paa Thyrsbek pr. Veile, hos Hr. v. Bergen, saavelsom i de fleste Vertshule paa Veien mellem Veile og Aalborg, og hos Eieren, Translateur Nyegaard, for Tiden boende paa Svinningegaard pr. Holbeck. Katalogi over Løsøre bliver om føie Tid at erholde paa alle foranmeldte Steder. Ved Auctionen paa Forpaptningen forsøges tillige Salg paa bemeldte Bjørnkjærs Hovedgaard med tilliggende Sko og Bøndergods 119 Tdr. 1 Skp. 1 Fdkr. 1 Alb. Gaardens Hartkorn er Hovedgaardstaxt 16 Tdr. 2 Skpr. 2 Fdkr. 1 Alb., og ufrit 5 Tdr. 6 Skpr. 2 Fdkr., efter nærmere bekjendtgjørende lempelige Konditioner. - Alvorlige Liebhabere ville tage Eiendommen i Øiesyn, hvorfor videre Beskrivelse her forbigaaes. Svinningegaard pr. Holbeck den 30 November 1810, P. N. Nyegaard.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1811-01-08
Brænde : Auction. Torsdagen den 17 Januar førstkommende Kl. 10 Formiddag bliver ved offentlig Auction bortsolgt et Partie hugbare Bøger træer paa Roden, ved Store Hesbjerg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1811-01-08
Nylig hjemkomne fine moderne Sirtzer, fine Cambris, Schaler, Kattuner, Kompai, Kongo Thee, Kaffebønner, lyst og guul Puddersukker, alle Slags Gewünzware m. m., alt for billig Priis, er at bekomme hos David Jsral. Odense den 7 Decbr. 1810. i Overgade.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1811-01-08
For en skikkelig Seminarist er til Maidag en Plads ledig som Substitut hos en Degn her i Landet. Anviisning gives mundtlig paa Adressecomtoiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1811-01-08
For en stadig og skikkelig Pige, der forstaaer, B. B. daglig Madlavning, Vask m.v., bliver en særdeles god Kondition ledig til næste 1 Mai. Man melder sig paa Adresse-Komtoiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1811-01-08
Skulde nogen Handlende behøve en habil Lærredreng, da angiser Adresse-Komtoiret samme.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1811-01-08
Subskribtions-Plan. Hædersminde. over de faldne Fædrelands-Forsvarere af 2 April 1801.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1811-01-08
J mange Henseender maae det være Patrioten behageligt at kunne pryde sit Værelse med et nøiagtigt Billede af det National Monument, som er reist paa hine Kjækkes Hvilested, der værnede for Kongen og Landet. Undertegnede har derfor i Kobber afbildet dette Minde, som ved hans Bestræbelser er kommet istand. og smigrer sig med, at det vil blive imodtaget med bifald. Monumentet findes paa Søe=Etatens Kirkegaard, og udgjør en Gravhøi, hvori paa et Fundament af Granitskene er opreist en Obelisk af graat Norsk Marmor. Fundamentet indsluttet en hvid Marmor=Tavle, hvorpaa en Egekrands er udhugget. Foran ved Høien sees 11 Bautastene med de Officerers Navne, som faldt i Slaget. Paa Obelisken læses: De faldt for Fædrelandet; og neden under: Medborgeres Erkjendtlighed reiste Dem dette Minde. Det hele Ar læg er beplantet med Træer, og indhegnet med et Stakkit. Kobberstykket viser Monumentet fra den nordøstlige Side. J Baggrunden sees en Deel af Hovedstaden og dens Volde. Jndenfor samme de store Kaserner; Rosenborg; runde Taarn og dets Kirke; Reformerte Kirke; (det siden i Aaret 1807 afbrændte) Frue= samt Petri=Taarn. - Paa venstre Side staaer en Søe=Officeer, som ved Mindets Betragtning møder sin faldne Vens Ravn. - Paa høire Side sees tvende Matroser, hvoraf den ene bærer 2den Aprildags Hædersmedaille, og fortæller Broderen om Schrødersees Heltedød. - J Midten gjør Forældre deres Søn opmærksom paa Hæderskandsen, som vindes ved Tapperhed. - Længere tilbage fortæller en Qvæstet de Spadserende hin Dags Tildragelser. J Forgrunden sidder en Kon med Sønnen paa Skjødet, hvis Fader faldt i Slaget. Luften er næsten bedækket med Skyer. Vignetten viser det Danske og Norske Vaaben, og et Sværd, omgivne af Laurbærblade hvilende paa Skyer; bag og imellem den Soelstraaler, hvori i en Bue sees 11 Stjerner. Neden under læses: Den Hæder, Heltemodet gav, Den straaler over Tid - og Død - og Grav. Dette Kobberstykke, 16 Tommer bredt og 12 Tommer høit, koster 5 Rd. for Subskribentere. Texten underretter Læserne om dette offentlige Monuments Fremkomst; og indeholder Listen over dem, som har bidraget dertil, samt Regnskab over Indtægt og Udgivt. - Koster 1 Rd. Kjøbenhavn 1810. Lahde, Hof=Kobberstikker. Gothersgade, No. 125.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1811-01-08
Paa ovenmeldte Stykke modtages Subskription paa Adressecomtoiret i Odense.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1811-01-08
En god og næsten nye blaaemalet Chalse er at faae tilkjøbs, hvorom Anviisning gives af Undertegnede. Svendborg den 1 Jan. 1811. F. D. Wilhjelm, Sagfører og Handels-Kommissionair.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1811-01-08
For en Tjener, som forstaaer Opvartning, bliver en god Tjeneste ledig næstkomm. 1 Mai, som Avisexpeditionen mundtlig anviser. Men uden at kunne vise paalidelige Vidnesbyrd m sin Skikkelighed og gode Opførsel kan det ikke nytte at melde sig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1811-01-08
Den forlangte Jndrykkelse, om Tildragelsen med en i Novbr. Maaned sidst af Kystmilicen besat Galease ved Nyemindegad, kan ei afbenyttes uden Indsenderens Navn. S. Hempel.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1811-01-11
Krigs-Efterretninger. (Af Hamb. Korrespd., Alton. Merkur og Børsenhalle.)¬
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1811-01-11
J Portugal har Lord Wellington gjort en Demonstration mod de Franskes høire Fløi, som havde til Følge at disse trak deres Tropper tilbage over Zezere=Floden, men snart igjen efter Engellændernes Tilbagegang indtoge deres forrige Stilling. Man troer, at 20,000 Mand under Drouet have forenet sig med Massena. Og saa skal Wellington have raadslaaet om det var raadeligst at angribe denne Feldtherre, eller at trække Armeen tilbage i dens gamle Stilling ved Torres Vedras, og Privat-Efterretninger forsikre, at han har bestemt sig til det sidste. J Øvrigt skulle de Franske atter have besat Leyria, og, efter en Fægtning med General Silveira, ogsaa Pinhel.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1811-01-11
Den Franske Udenlands Minister har den 25 f. M. notificeret den Amerikanske Minister, at Keiseren har befalet, at alle Sager for Prise=Konseillet, som angaa Amerikanske Skibe, og ere anlagte efter 1 Novbr., skulle suspenderes indtil 2 Februar, da, saafremt Amerika veed at forskaffe sine Skibe Respekt, disse Priser skulle tilbagegives deres Eiere.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1811-01-11
Frankerig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1811-01-11
(Af Hamb. Korrespd.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1811-01-11
Den 19 f. M. notificerede den Franske General-Konsul det Hamborgske Senat det Keiserl. Dekret angaaende Hansestædernes Forening med Frankerig. J sit Svar yttrede Senatet det Haab, at Hamborgs gamle Flor nu vilde gjenoprettes. Samme Dag fik Lybeckerne, samme Kommunication af Senator Cost, som i en Talle udviklede de deraf udflydende Fordeele. Hele Staden overlod sig ved denne Efterretning til en almindelig Glæde. Flere af Frankerigs Handels-Stæder have i Adresser bevidnet Keiseren deres inderligste Tak for de Forholdsregler, Hs. Maj. har taget mod Engellændernes Fabrikata.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1811-01-11
Engelland.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1811-01-11
(Af Hamb. Korrespd. og Polit. Journal.) Den 18 f. M. meddeeltes Underhuset det over Lægerne i Anledning af Kongens Sygdom afholdte Forhør, hvori disse erklærede, at Kongens Sygdom lignede ganske den, der overfaldt ham 1801; de troede ikke at hans høie Alder vilde have nogen Jndflydelse paa samme; vel var Hs. Maj. i Bedring, imidlertid var dog en lille Forvirrelse i Hovedet endnu tilbage; dog nærmede sig dette Konges Derangement mere til Delirium, end til Galskab. Paa Spørgsmaalet, hvad Forskiel der var imellem disse 2 Ting, vidste Dr. Villes ikke saa lige uforberedet at svare.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1811-01-11
Den 20 Decbr. foreslog Skatkammer=Kanzler Perceval 3 Resolutioner, hvoraf den første erklærede Kongen udygtig til Regjerings=Forretningerne, den 2den og 3die bestemte en Regent, men med indskrænket Magt. Regenten skulde være Prindsen af Wallis, Magt-Jndskrænkningen skulde bestemmes for det første for eet Aar, og bestaae fornemlig deri, at Regenten ingen Pairs maae udnævne, at alle Embeder og Pensioner, han bortgiver, kuns gielde for hans Regentskabs Tid a. Den første Resolution antoges eenstemmig, den anden og tredie fandt nogen Modstand, især af Sir Burdett, som iblant Andet bemærkede, at det nærværende Parlament var fordærvet og stræbte efter vilkaarligt Herredømme. Han lignede det med det samøse lange Parlament og det saakaldte Rumpe-Parlament, og meente, man beqvemt kunde kalde det det Walchernske Parlament; Prindsen af Wallis maatte som Regent have uindskrænket Fuldmagt &c. Jmidlertid gik dog ogsaa begge de sidste Forslag igjennem. Den Regentskabs-Plan, som Perceval har forelagt Prindsen, har denne imidlertid sendt tilbage, og 7 Prindser af det Kgl. Huus have protesteret imod det indskrænkede Regentskab, som attentatorisk mod de Grundsætninger, der have bragt deres Familie paa Tronen. Men Perceval har svaret Prindsen af Wallis, at det gjorde Ministrene meget ont, at deres Forestillinger ikke fandt Hs. Durchlauchtigheds Bifald de kunde dog ingen Forandringer gjøre i samme; man havde taget de selvsamme Forholdsregler 1789 &c.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1811-01-11
Den Franske Rigsjournal siger i Anledning af disse Debatter: Det maae nu snart vise sig, om Engelland vilblive ved det evige Krigs-System. Dette Land kan sige med Hamlet: Spørgsmaalet gielder nu at være, eller ikke være." De Ulykker, der nu i 2 Maaneder have truffet Engelland Slag i Slag, kan aabenbare det Fremtiden. Om Stormen paa een Gang rasede paa alle de Have, Engelland bedækker med sine Skibe, kunde dets Skræk ikke være større, end over de retfærdige og strænge Repressalier, som man sætter imod de Forholdsregler, der ofred den Franske Vindskibeligheds Frembringelser til Luerne &c."
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1811-01-11
Om Kongens Sygdom fortæller Gazette de France dette besynderlige Træk: J et roeligt Øieblik underskrev Kongen en Alt med Navnet George Napoleon. Siden har man ikke kunnet formaae ham til at underskrive anderledes, da han troer, at det Navn, han har antaget, vil sikre hans Armeer Seieren, og bringe Viisdom tilbage i hans Raad.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1811-01-11
Blandede Efterretninger. (Af ovennævnte Blade)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1811-01-11
Frankerig. J Egnen af Mons havde en Tyv for nylig bekjendt sin Forbrydelse i Skriftestolen, og overgivet Præsten det Stjaalne. Dommeren forlangte af denne, at vide den Ulykkeliges Navn. Denne nægtede at aabenbare det, og en Overrets=Dom gav ham Medhold. Da Peter Car 1717 var i Paris, sagde han Havde jeg i mine Lande en saadan Stad, vilde jeg afbrænde den. Han ansaae den nemlig for alt for stor og umuelig at proviantere, eller holde i Orden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1811-01-11
J Lybeck er publiceret, at alle indenlandske Produkter, nu uden Certifikater kunne udføres; til Kolonialvarers Udførsel skal ligesom i det øvrige Frankerig erhverves Douanens Tilladelse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1811-01-11
Jtalien. Kongen af Neapel opmuntrer ved Præmier, til Sukkerplantning, som i ældre Tider her har lykkedes meget got.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1811-01-11
Tydskland. J Erlangen er den berømte Naturhistoriker C. D. v. Schreder død den 10 f. M., Den samme Storm, som den 24 og 25 Decbr. anrettede store Ødelæggelser paa Hollands Kyster, har gjort megen Skade i Tydskland og Jtalien.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1811-01-11
J Münster, Brixen o. fl. St. har man tillige fornummet Jordrystelser, og i Augsburg hørte man en Larm liig Tordenens.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1811-01-11
Erkehertug Karl træffer nu Anstalter til sin Reise til Paris.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1811-01-11
J Schweiz og Schwaben skal man have forarbeidet Bomuld længe førend i Engelland.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1811-01-11
Storhertugen af Frankfurt har faaet Æreslegionens store Dekorationer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1811-01-11
Den bekjendte Oberst v. Massenbach bekjendtgiør, at Kongen af Preussen har fritaget ham fra hans militaire Forhold, og avanceret ham til Generalmajor Da den Tydske Keiser Hendrik VI i Aaret 118, blev kronet i Rom af Paven, maatte han finde sig i, at Hans Hellighed med Foden igjen stødte ham Kronen af Hovedet, for at vise, at det stod i hans Magt, atter at afsætte ham. - Tiderne forandres!
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1811-01-11
Sverrig. Kronprindsen er udnævnt til Chef for LivRegimentet. Han er og valgt til første Æres Medlem af Krigs=Videnskabernes Akademie. Hs. Kgl. Høihed, har havt nogen Øiensvaghed.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1811-01-11
Efter den Franske Monitor have Kjøbmændene i Gottenborg paa Regjeringens Opfordring den 3 f. M. erklæret, at de ingen Engelsk Eiendom havde.