Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-11-10
Blandinger. Hr. Gandin har for ikke længe siden forelagt Videnskabernes Academie i Paris til Prøve sine mærkværdige Forsøg over en ny Belysningsmaade, om hvilken man nærer overordentlige Forventninger. Efter hans Angivelse lyser Sollyset 30,000 Gange stærkere end brændende Gas. Denne store Afstand vilde være fortvivlende, hvis man ikke i den senere Tid havde opdaget flere Midler, for at frembringe en Flamme af en overordentlig Jntensitet. Den simpleste skylde vi en engelsk Marine=Lieutenant Dram mond. Han fandt, at naar man lader en Straale af Suurstofgas gaae igjennem en Flamme af Viin geist, og da paa det dunkleste Sted stikker paa en Spids et lille Stykke ulædsket Kalk, dette øieblikkelig udbreder en blendende Klarhed. Fra denne Erfaring er Hr. Gaudin gaaet ud. Han beregnede først, at det Drummondske Lys paa lige synlig Overflade lyser 1500 Gange saa stærkt som Gas; men desuagtet blegner det dog for Solen. Hr. Gaudin modificerte da det Drummondske Lys, og betjente sig hertil af en ætherisk Suurstofgas; han omgav en lille Kalkkuglesom var hængt op ved en Platinatraad, med en Gas straale og strax saae man paa det Sted, hvor Kalk kuglen sad, en Stjerne af en ubegribelig Glands lyse; saa umærkelig dens Størrelse var, saa var den dog tilstrækkelig til at oplyse et Rum af 30 Metrer paa en Maade, som maatte vække Studsen. Dog blev denne overordentlige Virkning endnu langt overtruffet af det af Hr. Gaudin senere opfundne Siderallys; han frembragte dette, idet han ledede sine Gasser gjennem en Dampstraale af brændende Terpentin=Essents istedetfor det lysende Punkt erholdt han her en bred og høi Flamme af en Glands, der kun kan sammenlignes med Sollyset. Det er umuligt, endog kun et Øieblik, at see ind i dette Lys; derhos er den udviklede Varme ligeledes overordentlig og aabner en viid Mark for de chemiske Undersøgelser. Den af Gaudin saakaldte Sideralflamme er kun nogle Cen trimetrer høi; men man overdriver ei dens Virkning, naar man antager, at den ligner Flammen af 100 Gasrør eller 1000 Voxlys, den er fuldkommen hvid, hvidere selv end det Drummondske. Sin Klarhed, beviiste den derved, at den ikke i ringeste Maade forandrede de fineste Farveskatteringer paa Blomsterne i den Have, hvor Forsøgene bleve anstillede. Over Anvendeligheden af dette overordentlige Lys til Be lysninger i det Store lader ingen afgjørende Dom sig for Øieblikket fælde; den Anvendelse, som Opfinderen tænker at gjøre deraf, er saa overordentlig og colossal, at det grændser til det Felagtige. Da nemlig Belysningen af Paris, ved en aarlig Udgift af 800000 Fr., er temmelig slet, saa foreslaaer han, paa Pont=Neuf, at opbygge et Fyrtaarn af 500 Fods Høide, med en Siderallyskraft fra 100000 til 1000000 Gasrør, alt eftersom Veiret er klart eller Himlen bedækket; dermed vilde ei alene Qvaierne og Bredderne af Seinen blive fuldkommen oplyste, men der vilde ogsaa over hele Byen udbrede sig et Morgenrødslys. Pont=Neufs Sol vilde gaae op, naar Solen paa Himlen gik ned. Den 26de October og Eftermiddagen Kl. 5 fløi den mellem Hornu og Boussu, ovenfor Mons, liggende Krudtmølle i Luften. En stor Deel Huse bleve tildeels forstyrrede. Paa en af Directørerne for Anstalten blev den ene Arm afreven. J Mons var Rystelsen meget stærk, men i Forstæderne endnu stærkere. Postvognen fra Paris var passeret forbi nogle Øieblikke for Explossionen skeete; den leed vel en stor Rystelse, men tog ei videre nogen Skade. Ti til tolv, og efter en anden Angivelse, 15 til 16 Arbeidere skulle være omkomne, og i det Hele 50 Personer være bleven meer eller mindre beskadigede. En Englænder, to Damer og to Tjenere, som i en Postchalse just befandt sig ligeoverfor Krudtmøllen, forsvandt, uden at man kunde opdage noget Spor af dem. Der var omtrent et Forraad af 20000 Kild grammer Krudt. Hvorledes Ulykken er opstaaet, veed man endnu ikke. Hele Kolmar taler nu om det sørgelige Endeligt som en Hr. Eggerle, pensioneret Artillerie-Oberst, neppe 55 Aar gl., fik. Han var stegen ned i sin Kjelder, for at eftersee, om Alt var i Orden. Han gav ikke Agt paa, at en stor Mængde af kulsuur Ga udviklede sig af den nye Viin, som var i Gjæring, og at et længere Ophold der følgelig kunde have meget sørgelige Følger. Han stiger op paa en Stige men pludselig taber han Bevidstheden, falder baglænds ned af Stigen og brækker Rygraden og et Been Da man fandt ham, var allerede al Hjælp forgiæves; han var død.