Berlingske Tidende, 1825-10-10
Da den første Græske Brander i Alexandrien var bleven erkjendt for det, den var, og da dens Fører erfarede dette, stak han den Brand midt i Havnen, til Luvard for henved hundrede Europæisk Coffardieskibe og en Fransk Brig. Branderens Plandskab kastede sig herpaa i dens Schalupper, og undflyede, efterladende den ulykkelige Lods paa Branderen, som nu opbrændte, men lykkeligviis ikke sprang i Luften, maaskee af Mangel paa tilstrækkeligt brændharStof, hvorimod den løb paa Land midt igjennem en Skov af Master g Da de to andre Brandere saae dette, begave de sig paa Flugten; et Par Kugler, som den Franske Brig sendte efter den første Branders flygtende Schalup, naaede samme, dog uden at beskadige den Saafremt Forsøget var lykkedes, vilde intet Skib have undgaaet Luerne, Staden bleven forvandlet til en Steenhob og Matroser og Indbyggere for største Delen været omkomne. Vicekongen lod endnu om Aftenen den 10de August Billal=Aga (Vite=Gouverneuren) løbe ud, for at forfølge Branderne. Den 11te fulgte Gouverneuren og i Marine Forstanderen med andre Skibe, for at staae førstnævnte de de med at forfølge Grækerne. Hels Natten imellem den 11te og 12te hørte man en stærk Kanonade, fordi de Græske Corfarer ved Damiatsvare stødte paa en Convoi af smaa Tyrkiske Coffardiefarere, som kom i fra Adalia, og sloges med dennes Bedækning. Den følgende Morgen udbredtes det Rygte, at Billal-Aga, istedet for at styre til den Side, hvorfra Kanonaden kom, havde taget den modsatte Vei, imod at Vestin. Opbragt derover indskibede selve Vicekongen sig den 12te om Morgenen paa sin i Genua nybygte Corvet, for at sætte efter ne Grækerne. Hans fornemste Officerer, hvoriblandt Patrona=Beien, o ledsagede ham; Regjeringens Styrelse overdrog han til Pasch Agaen Soliman Aga (Directeur for Toldvæsenet) og Jlias Aga, en Broder, af Billal=Aga; men han underordnede dem alle Boghos JussusOpsat og Raad. Den 13de løb Capudan Pascha ind i Havnen ved Alexandrien med sin Flaade, bestaaende af 10 Fregatter, ligesaamange Corvetter og omtrent 20 Brigger og Gotletter. Vicekongens Fraværelse og Capudan Paschals uventede Ankomst gjorde Jndtryk, og udbredte Frygt iblandt Folken. Capudan Pascha, som ikke vidste, at Vicekongen var fraværende, stillede en skriftlig Ansøgning til ham om fri Jndfart i Havnen. Tre Dage efter hans Ankomst lode de fremmede Magters Consuler ham complimentere ved deres Tolke. Den 14de løb 20 og den 16de endnu to Skibe ud, for at krydse i de omliggende Farvande. Den 14de affærdigede ogsaa Regentskabe, en Engelsk Handels-Cutter med en Skrivelse til Vicekongen, for at indbyde ham til at vende tilbage til sin Residents. Cutteren kom tilbage den følgende Dag, uden at have fundet Vicekongen, men blev atter affærdiget. Den 17de ankom Selichtar=Agaen, en af de første Hof-Embedsmænd, fra Cairo. Endeligen, den 20de om Morgenen, vendte Vie kongen tilbage, efterat han havde gjennem seilet Canalen og besøgt Copern og Phanen uden at støde paa en fiendtligt Skib. Han lod strax Stor Admiralen vise de tilbørlige Æresbeviisninger. Denne gik nu første Gang i Land. Med Vice kongens Tilbagekomst vendte ogsaa Rolighed og Glæde tilbage hos Jndbyggerne. Den nye Exnedition til Moren drives levende, men man troer ikke, at den vil kunne afseile førend i Slutningen af September Maaned.