JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1785-03-04
Fra Nordamerika, den 24de December. Fra Nyeorleans har man den Efterretning, at Gouverneuren i denne Stad har bekiendtgjort en befaling, hvorved de Amerikanske Skibe forbydes at befare Missisippi, uden Forveien at have faaet Tilladelse, og at passere Fortet Baliza, hvor deres Ladninger skulle blive undersøgte og taxerte, for ved sammes Salg at kunde rette sig derefter. Nogle Amerikanske Fartøier, som ikke vilde respectere denne Ordre, have faret ned igjennem Floden, uden at kaste bi ved Fortet, hvorpaa Commandanten har advaret dem, at vende tilbage eller kaste bi, eftersom han ellers vilde brænde løs paa dem. Da et af Fartøienne desuagtet vilde seile fort, har han anholdt samme, og Skibet maae efter Gouverneurens Ordre i Nyeorleans blive saa længe under Beslag, indtil der kommer Sva fra Spanien, hvorhen man har sendt Underretning om denne Tildragelse.
Berlingske Tidende, 1785-03-04
Paris den 7de Februarii. Dronningen af Frankrige lod for nyelig den bekiendte Beaumarchais komme til sig, for at høre ham spille paa Harpe, hvori han skal besidde ligesaa stor Færdighed, som i Politik og Commerce=Projecter. Hans Jnstrument gav ham Privilegium paa at sætte sig ned i Monarkindens Nærværelse; men denne Lykke tilbragte ham og strax Misundere iblant de tilstædeværende Herrer. Een af samme viste derfore, saasnart Dronningen havde begivet sig bort, Hr. Beaumarchais sit kostbare Uhr, for at ydmyge ham ved Erindringen om, at han var en Uhrmagers Søn, og spurgte ham, hvor meget det vel var værd? Hr. Beaumarchais mærkede denne fattige Skose, tog Uhret, lod som han nøie vilde undersøge det, og lod det falde. Cavallieren blev herover meget fortrædelig, og brød ud; men hvor er De dog ikke meget ubehændig, hvorpaa Beaumarchais svarede: De har fuldkommen Ret, men just derfore har min Fader ikke lært mig sin Profession.
Berlingske Tidende, 1785-03-04
Østerrige, den 9de Februarii. Den Franske Gesandt i Wien har endnu bestandig ei allene idelige Conferencer med Ministeriummet, men endog mange Samtaler med de Kongel. Preussiske Gesandtere. Jndholden deraf er ubekiendt, men saa meget er dog vist, at de nærværende Underhandlinger beskjæftige flere Cabinetter i Europa.
Berlingske Tidende, 1785-03-04
Forhøret over Rebelanførerne gaaer meget langsom for sig og der vil formodentlig medgaae en lang Tid, førend Dommen bliver afsagt. Af denne Langsomhed kan man slutte, med hvor megen Nøiagtighed alting bliver undersøgt, hvad Aarsagerne have været til disse Oprør, hvem deri er indviklet, og af hvem det hemmelig eller offentlig er bleven begunstiget Nu er igien alting roelig. Hist og her omvanke ved endnu nogle Rebellere, men man kan sikkert haabe, at der ikke meere vil forefalde noget saadant Udbrud, som nyelig skeet er. Overalt i de Siebenbürgske Comitater er der lag militaire Detachementer til den offentlige Sikkerheds Vedligeholdelse.
Berlingske Tidende, 1785-03-04
Hs. Majestæt Keiseren lader paa sin egen Bekostning alle de Huse igien opbygge, som Rebellerne have ødelagt. Jndbyggerne, som ved disse Uroeligheder ere tildeels blevne nedsatte til den yderste Armod, gives den selvsamme Understøttelse og Frihed, som de fremmede Colonister nyde.
Berlingske Tidende, 1785-03-04
Versailles, den 10de Februarii. Krigen bliver her af nogle holdt for uundgaaelig, og andre troe, at hele Tydskland snart skulde komme i Vaaben; thi uagtet at der endnu intet synes at være besluttet ihenseende til de tvende Armeer, som Kongen af Preussen i forestaaende Foraar vil, som det heder, stille i Marken; saa melder man os dog fra Berlin: "At man der af adskillige Foranstaltninger slutter, at vigtige Tildragelser ere for Haanden, som ikke kan have Hensigt paa nogen anden Sag, end paa Bayerens Borttudskning, hvortil Churfyrsten af Bayeren skal, som man siger, have været meget beredvillig." Saadan en stor Forandring i Tydsklands politiske System, kan ikke blive os ligegyldig, da Huset Zweybrücken staaer i en saa nær Forbindelse med Frankrige, at vi ikke kan andet, end stille os i Gabet for samme, og forsvare dets billige Rettigheder; dog kan man endnu ikke sige noget med Vished derom. Underhandlingerne til et Forlig imellem Keiseren og Holland blive imidlertid saa uafbrudte fortsatte, som om Hollænderne vare de eneste, der bleve truede med en Krig. Obersterne skulle den 15 Martii være ved deres Regimenter. Rytter=Compagnierne blive formerede med noget Mandskab, og hvert Jæger=Compagnie med 70 Heste. Dette er alt hvad man kan sige om et Feldtog, som i dette Aar efter al Anseende ikke vil finde Sted; thi saa længe Keiseren endnu ikke har 60000 Mand i Nederlandene, torde Hollænderne ikke have noget Angreb at befrygte.
Berlingske Tidende, 1785-03-04
Versailles, den 13de Februarii. Grev Maillebois træder vel nu kun som Generallieutenant, og følgelig ikke engang som General af Jnfanteriet, i Hollandsk Tieneste; men der siges, at han strax efter sin Ankomstil Haag skal blive ophøiet til Republikens Feldtmarskal. Man er nu beskiæftiget med at sammenhverve hans Legion, hvortil der ikke vil mangle paa Mandskab, men ihenseende til Heste vil man blive i Forlegenhed, saasom det er vanskeligt at faae dem fra de tilgrændsende Lande, og de Hollandske Grænser næsten ganske ere besatte med Keiserl. Tropper.
Berlingske Tidende, 1785-03-04
Man begynder nu, som man indbilder sig, at see noget bedre ind i Hoffernes hidindtil dybe Hemmeligheder. Generalstaternes Svar, som i disse Dage er ankommet hertil, skulle væsentlig indeholde: at Deres Høimægtigheder vare ikke utilbøielige til at sende en Ambassade til Keiseren, som i visse Udtryk, der stemmede overeens med Republikens Høihed, skulde tale om det Forefaldne paa Schelde, og paa nye begynde Underhandlingerne til et Forlig. Den første Gienstand for disse Underhandlinger skulde blive Mastrichts Afstaaelse, hvorved man saa meget mere troer at udvirke Stridighedernes Bilæggelse, som man med Grund haaber, at Keiseren igien skulde sælge bemeldte Mastricht til Holland for en Sum Penge, naar han i nogen Tiid havde havt den i Besiddelse.
Berlingske Tidende, 1785-03-04
Den ihenseende til Bayerens Borttudskning sluttede Convention er nu ikke meere at tvivle paa; og der siges, at vores og det Berlinske Hof skulle, da den blev dem bekiendtgjort, have givet næsten enslydende Svar af følgende Jndhold: Denne Convention var ei allene imod Rigsfyrsternes Jnterresse, men endog høist ufordeelagtig for den nu værende Chur fyrstes Arving, hvilken sidste fornemmelig skulde sætte sig af alle Kræfter imod den nye Indretning, formelig protestere derimod, og have en grundet Ret til at paastaae Frankriges, hele Bistand og andre Fyrsters Hielp, for hvilke det umueligkunde være ligegyldigt, at en Arv blev deelt og borttudsket, som var Arvingen forsikret ved Blodsforvandskabs=Rettigheder og ved Rigslovene. - Man veed endnu ikke hvorledes det Wienske Hof har optaget dette Svar, men skulde det være sandt, at Fyrst von Kaunitz endnu stedse vedbliver at forlange sin Afskeed, og skulde han faae samme, holder man det for vist, at Keiseren vil søge at udføre sine Udkast. Ordet gaaer, at Kongen af Preussen egenhændig har tilskrevet Keiseren et meget eftertrykkeligt Brev angaaende denne Sag, og dette torde maaskee udrette mere, end alle Underhandlinger.
Berlingske Tidende, 1785-03-04
Paris, den 14de Februarii. Grev Maillebois har nu faaet Generalstaternes Ordret fra Haag, til at oprette sin Legion. De ere udstædte i det Hollandske Sprog, og give ham Rhingreven af Salms Legion til Mynster; dog skal samme bestaae af 4000 Mand. og ligesom den Salmske være fuldtallig den 1ste April, for at kunde blive mynstret af en Commissarius, som Arvestatholderen skal udnævne dertil. Uniformen er blaae med gul Opslager, Vester og Beenklæder, og besat med Husar-Du sker. Den skal bestaae af Jægere, Ryttere, Husarer og let Jndfanterie, og en fransk Officeer, som har tient med for Gibralter, skal have lovet Greven en god Hverving paa de Spanske Grændser.
Berlingske Tidende, 1785-03-04
Den Sølvservice, som Grev Maillebois har ladet giøre, for at burge i Feldten koster kun 6000 Livres. Hans Afreise, som nu er fastsat til den 21de, gaaer efter den af Generalstaterne ham foreslagne Omvei over Engeland, hvor han i Harwich skal indskibe sig paa en Jagt til Holland. -Man fornyer det Rygte, at Generalstaterne først havde ubedet sig af den Preussiske Monarch General von Møllen dorf, men at Høistsamme forbindtlig skal have svaret dem, at han brugte ham selv, og tillige recommenderet dem GrevMaillebois, som en Herre, der var begavet med sieldne Talenter, til at anføre en Armee. Man siger, at Greven skal virkelig for nogle Dage siden have faaet et meget smigrende Brev fra en stor Monarch, hvori Generalstaterne ønskes til Lykke med en saadan Anfører for deres Tropper. J disse Dage vilde man forsikre, at Hertugen af Zwey brücken uformodentlig er ankommen hertil, og denne Herres Ankomst giver de Rygter, som hidindtil ere blevne udspredte ham angaaende, nogen Sandsynlighed. Nu skal det ved ikke være Hertugen, men en anden fornem Reisende, som et ankommen hertil; men desuagtet tvivles der dog ikke meere paa den trufne Convention imellem Keiseren og Churfyrsten, af Pfalz Bayern, og man føier til, at da samme er bleven bekiendtgjort vores og et udenlandsk stort Hof, saa er denne Bekiendtgiørelse allerede bleven besvaret af Hs. Allerchristeligste Majestæt paa følgende Maade: "Dette Arrangemenvar ei allene ikke tienligt for alle Rigsfyrsterne, men endog høist skadelig for den nu værende Churfyrste af Pfalz Baye, rens Arving; den sidste skulde fornemmelig af alle Kræfter sætte sig imod denne nye Indretning, formelig protestere derimod, og have en grundet Ret til at fordre Frankeriges hel Bistand, og alle andre Fyrsters Hielp, som umuelig kunne være ligegydige ihenseende til Conventionen om bemeldte Landes Omtudskning.
Berlingske Tidende, 1785-03-04
Foruden dette Svar, der skal være af samme Jndhold, som det fra forbemeldte udenlandske Hof, har Kongen, angaaende denne Convention, tilskrevet Keiseren et egenhændigt Brev, hvis Jndhold skal være det ægte Præg af vor Monarkes fortreffelige Hierte.
Berlingske Tidende, 1785-03-04
Wien, den 16de Februarii. Saa igientagende og lydelig man endog over Frankrige og Holland lader det ene Fredsrygte efter det andet udsprede, maa vi dog før imodsige, end fæste Troe til samme; thi paa nogle Dage blive Krigsrustningerne fortsatte med endnu større Eftertryk, end forhen. Armeens Forraadshuse blive uafladelig forsynede med nye Tilførseler og alle Slags Leverancer, ved Hoffet og i Hof=Krigscancelliet giøres saadanne Anstalter. som uimodsigelig give tilkiende Monarchens hastige Afreise til Nederlandene og den der staaende Armees Formerelse.
Berlingske Tidende, 1785-03-04
Den Franske Gesandt her ved Hoffet, Marqvis von Noailles, faaer ugentlig 2 til 3 Courerer fra sit Hof, affærdiger ligesaa mange derhen, og har idelige Conferencer med Fyrsten Hof=Statscansleren og Vice Hof=Statscansleren, Grev Cobenzel, uden at det Franske Hoffes Fredsforslag synes at giøre noget stort Jndtryk til Fordeel for et Forliig med Hollænderne. Saa meget er og bliver vist, at Hans Keiserlige Majestæt uden en ubetinget frie Fart paa Schelde og betydelig Erstatning ganste vist ikke giver efter. Nationen ønsker Krig, og betydelige Tilbud af Hielp i Keiserens retfærdige Sag ere gjorte af de største Rigsfyrster. Rendsborg, den 20de Februarii.
Berlingske Tidende, 1785-03-04
Udi de under General-Superintendenten i Rendsborg, staaende Districter af Hertugdommene Slesvig og Holsteen, ere i næstafvigte Kirke=Aar 1784 copulerte 3600 Par, fødte Mandkiøn 6542, Qvindekiøn 6107, tilsammen af begge Kiøn 12649; deriblandt 416 Uægte. Døde af Mandkiøn fra 9 til 10 Aar 2949, fra 10 til 20 Aar 317, fra 20 til 30 Aar 459, fra 30 til 40 Aar 468, fra 40 til 50 Aar 527, fra 50 til 60 Aar 671, fra 60 til 70 Aar 654, fra 70 til 80 Aar 554, fra 80 til 90 Aar 213, fra 90 til 100 Aar 15, tilsammen af Mandkiøn 6828. Døde at Qvindekiøn fra o til 10 Aar 2568, fra 10 til 20 Aar 272, fra 20 til 30 Aar 389, fra 30 til 40 Aar 487, fra 40 til 50 Aar 474, fra 50 til 60 Aar 530, fra 60 til 70. Aar 645, fra 70 til 80 Aar 645, fra 80 til 90 Aar 251, fra 90 til 100 Aar 35, tilsammen af Qvindekiøn 6297. tilsammen af begge Kiøn 13125. Altsaa 474 flere døde end fødte. Mærkværdigheder, J Flensborg er død en Kone og i det Glykstadtske en Mand over 100 Aar gamle. 54 ere druknede, 1 dræbt af Lynild; desuden ere 8 Personer ved ulykkelige Tilfælde omkomne. Der ere fødte 28 Par Tvillinger, og 137 dødfødte Børn.
Berlingske Tidende, 1785-03-04
Corsøer, den 27de Februarii. Jndkomne: Den 18de Februarii Legationsraad Schasmann, den 19de ejusdem Kammerherre Juul, Birkedommer Trojel, Mad. Dan; den 21de ejusd. Grev Ahlefeldt, Kiøbmand Høsche, den 22de ejusd. en Kongelig Staffette fra Hamborg til Kiøbenhavn, Kongelig agende Post 5 Læs.
Berlingske Tidende, 1785-03-04
Udgaaede: Den 18de Februarii 3de Svenske Herrer, Sprengporten og Lieutenanterne Puntus og Kron; den 20de ejusd. Kongelig agende Post 4 Læs. - Formedelst den vedvarende haarde Storm af N. O. og O. N. O., tilligemed stærk Frost, er alting stille. Vel er Jsen drevet her fra Landet ud paa Dybet, men desuagtet er det ikke mueligt at nogen Baad kan komme fra Fyen hertil.
Berlingske Tidende, 1785-03-04
Helsingøer, den 4de Martii. Den 26de, 27de og 28de Februarii var Vinden N. N. V. med klar Luft og godt Veir. Den 1ste Martii var Vinden, V. N. V., den 2den hujus S., den 3die hujus V. N. V., og har Sundet i disse Dage for største Deelen været opfyldt med Driviis. J Dag ved Postens Afgang var Vinden, N. V. De her i Jsen under Landningen liggende 5 Skibe ere alle i god Stand.
Berlingske Tidende, 1785-03-04
Kiøbenhavn, den 4de Martii. Den 21de Januarii er Birkedommer Claus Kølle confirmeret at være Birkedommer til Berritzgaards, nu Guldborg=Lands Birk i Lolland; Birkedommer Andreas Toftegaard ligesaa at være Birkedommer og Skriver til Grevskabet Muckadells Birk i Fyen; Sognepræst Hr. Ludolph Krohn beskikket at være Sognepræst til Lysters Præstegield i Bergens Stift; Capellan Hr. Edward Meyer ligesaa at være SognePræst til Nordalens Præstegield i Bergens Stift. Den 28de Januarii er Capellan Hr. Hans Agerup Olivarius beskikket at være Sognepræst for Wellinge Menighed i Ribe Stift; Studiosus Niels Wormslew confirmeret at være Sognepræst for Borum og Lyngbye Menigheder i Aarhuus Stift. Den 4de Februarii er Sognepræst Hr. Jochum Steen Monrad beskikket at være Sognepræst for Winding, Bryrup og Wrads Menigheder i Aarhuus Stift; Studiosus Juris Hans Martin Colbiørnsen beskikket at være Fuldmægtig ved Kiøbenhavns Hof= og Stads=Rets Skifte Commission. Den 11te Februarii Studiosus Mathias Selmer confirmeret og være Sognepræst for Søllested og Wedtofte Menigheder i Fyen. Den 18de Februarii er Sognepræst Hr. Peder Høyland confirmeret at være Sognepræst for Engberg og Aarboesre Menigheder i Riber Stift; Studiosus Ole Rømmer Aagaard Sandberg beskikket at være Cattethet ved vor Frelseres Kirke i Christiania. Den 23de Februarii er Copiisten i det Kiøbenhavnske og Siellandske Told Contoir Nicolai Thrane allernaadigst udnævnt til Consumtionsforvalter i Mariboe.
Berlingske Tidende, 1785-03-04
J Torsdags, den 3die Martii, tog Høieste Ret for indeværende Aar sin Begyndelse, da Hans Kongelige Majestæt i allerhøieste Person præsiderede. De Herrer Assessorer toge Sæde i følgende Orden: Høire Side fra Thronen: Hr. Statsminister Schack Rathlow; Geheime-Conferentsraad Brochenhuus; de Herrer Geheimeraader Scheel v. Plessen, Greve af Reventlow, Brandt; Kammerherre Juell; de Herrer Conferentsraader Aagaard, Obelitz, Borneman, Erichsen, Colbiørnsen; Etatsraad Schov; Assessor Nørregaard. Venstre Side fra Thronen: Hr. GeheimeConferentsraad Greve von der Osten; de Herrer Conferentsraader Cordtsen, Anchersen, Treskov; Statsraad Holterman; Kammerherre Rosenkrantz Lewetzau; de Herrer Justitsraader Sommer, Rested, Fridsch; Conferentsraad Bang; de Herrer Assessorer Drewsen, Sporon, Fæddersen; Kammerjunker Lewitzau; Justitsraad Graah. De Herrer Secretairer vare: Hr. Justitsraad Køneman, Hr. Secretair Koren og Hr. Landsdommer Bracht. Den paa dømte Sag var No. 25. Matros Peder Axelsen, contra Jøderne Moses Melchior og Jacobsen, hvori Hr. Secretair Hersleb mødte for Citanten, og Hr. Justitsraad Uldall for Contraparterne.
Berlingske Tidende, 1785-03-04
Den 2den Martii var Candidaten Andreas Krause til Examen Pharmaceuticum & Chemicum, og erholdt Characteren : Hand illandabilem.
Berlingske Tidende, 1785-03-04
Ved Tal=Lotteriets 338 Trækning i Altona udkom: No. 12, 40, 56, 84, 37.
Berlingske Tidende, 1785-03-04
I Dag blev paa Børsen ved Auction bortsolgt: Fregatskibet Christiansborg kaldet, drægtig circa 230 CommerceLæster, for 6000 Rdlr.; 3 Actier i det Asiatiske Compagnie, a 916, 938 til 962 Rdlr.; 5 nye Actier i Søe=Asseurance Compagniet, hvoraf Kiøberne hæve det fastsatte Udbytte, a 130 til 131 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1785-03-04
Vacance, Sognekaldet til Maglebye paa Møen, 450 Rigsdaler.
Berlingske Tidende, 1785-03-04
Posten fra Hamborg for i Dag var ved Avisens Slutning ikke ankommen.
Berlingske Tidende, 1785-03-04
AVERTISSEMETS. S. Hr. Andreas Thamdrup Rachløw, har i Sinde at udgieTognepræsten til Snoldelov og Thune Menigheder i Sielland, i Trykken: En Aargang af de for hans Menigheder holdte Prækener over de sædvanlige Høimesse=Texter. For at betrygges for Tab ved Udgaven, har man i Forveien villet medtage Subskription paa Værket, som vil udgiøre tvende Deele stor Octavformat, og koste 2 Rdlr. 32 s. paa Tryk= og 3 Rdlr. paa Skrivp. Subskriptionstiden vedvarer til Junii Maaned, og imidlertid ville de, som ønske sig Værket, behage at lade deres Navne antegne enten hos Forfatteren selv eller hos mig Gyldendal, boende i Silkegaden Nr. 66.
Berlingske Tidende, 1785-03-04
Chemisk Haandbog af N. Tychsen, indeholdende: Den paa 8 siske pharmacevtiske og techniskoekonomiske Chemie, tilligemed en kort Naturhistorie, 80 Ark stor, foruden Tabel, stor Octav, itte maadelige Bind, selges hos Forfatteren paa Østergade No. 47. for 15 Mk. ergværks-Directionen giør hermed bekiendtil At Valøe Saltværk, formedelst en ringe Afsætning paa det der tilvirkede Salt, i sidstafvigte Aar er betynget med en anseelig Beholdning, saa at Tilvirkningen, af Mangel paa Rum i Magazinerne maae standse. For at befordre dette Salts Afsætning, har Hs. Kongel. Majestæt foruden Saltforhandlings Afgiftens Ophævelse, under 23de sidstleden allernaadigst resolveret: At for alt det Salt, der fra Valløe Saltværk afhentes forinden Juni Maaneds Udgang indeværende Aar, maae godtgiøres Kiöberne en Premie af 26 Skilling per Tönde, saa, at for hver Tönde, som afhentes inden forbemeldte Tiid, betales ved Værket kun 1 Rdlr. 62 Skill. uden Foustage og 1 Rdlr. 86 Skill. med Foustage.
Berlingske Tidende, 1785-03-04
Da med indeværende Aars Udgang udløbe de sidste 10 Aar, som det Kongelige Octroyerede Kiøbenhavnske Asseurance-Compagnies Partiespantere havde forbunden dennem med hverandre at vedblive Octroyer, og Conventionen, saa have bemeldte Compagnies Participantere i en General-Forsamling den 23de hujus atter med hverandre, som sædvanlig, vedtaget at forblive ved Octroyen og Conventionen i 10 efter hinanden fölgende Aar som tager sin Begyndelse med den 1ste Januari. 1786 hvilket til alles Efterretning, og især de fraværende Participanteres, herved bekiendtgiøres. Ga jeg ved Hr. Lieutenant Oxholms Afreise til Vestindien haver tilforhandlet mig de saa overblevne Exemplarer af hans udgivne Verk, hvortil der ey vare Prænumerantere, nemlig: Anviisning til Feldt Ingenieurkonsten, tillige med nogle Anmærkninger over adskillige Begivenheder og Tilfælde i Krigen, samle og oversat af de beste Militairskrifter, især af Hr. Artillerie Capitain von Tielckes Feldtt=Ingenieur, oplyst ved Exempler af lærerige Krigsbegivenheder, og forklaret ved 38 Planer, stukne i Kobber saa bekiendtgiøres hermed, at samme ere at bekomme paa alle Børsens Boglader, hos Hr. Gyldendal i Silkegaden, og hos mig sel Frederichsberggaden, nogle saa paa fiint Papiir for 3 Rdlr. 3 Mk. og paa Trykpapiir for 3 Rdlr. Nicolaus Møller Kongelig Hof=Bogtrykker.
Berlingske Tidende, 1785-03-04
J allerunderdanigst Følge af Hans Kongel. Majests allernaadigste Bevilling, lydende saaledes: Vi Christian den Syvende, af Guds Naade, Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug, udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmarsken og Oldenborg; giøre alle vitterligt: at Vi, efter Kiøbmand Peder, Mørch af Vor Kiøbstæd Nestved i Vort Land Sielland, som Executor Testamenti efter afg. Kiøbmand Claus Brysting, " sammesteds, hans herom allerunderdanigst gjorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at han udi de Kiøbenhavnske Berlingske Tidender, Adresse=Contoirets Efterretninger og den Altonaiske Mercur, 3de gange efter hinanden maae indkalde alle dem, som formeene sig at have noget at fordre efter bemelte afg. Claus Brysting, at indfinde sig inden den i Loven fastsatte Tid hos bemelte Kiøbmand Peder Mørch, for at anmelde og beviisliggjøre deres havende Krav; og at saadan Jndkaldelse i Aviserne maae ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vores allernaadigste Bevilling. læses for vedkommende Værneting, samt den Ober=Ret, hvorunder samme henhører; hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Givet paa Vort Slot Christiansborg udi Vores Kongel. "Residence-Stad Kiøbenhavn, den 22de Octobr. 1784. Under Vort Signet. (L. S.
Berlingske Tidende, 1785-03-04
Efter Hans Kongel. Majests. allernaadigste Befaling Luxdorph. P. Aagaard.
Berlingske Tidende, 1785-03-04
Kiøbmand Peder Mørch af Nestved, som Executor Testament, efter afg. Kiøbmand Brysting sammesteds, Bevilling, at maae i Aviserne indkalde bemelte Brystings Creditorer. Allerunderdanigst læst i Retten paa Nestved Byeting Mandagen den 8de Novbr. 1784. og indført Pag. 1172. E. Wuls. J. Wallund. Allerunderdanigst læst i Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret, samt protocolleret Mandagen den 22de Novbr. 1784. C. Schifter.
Berlingske Tidende, 1785-03-04
J Følge foranførte Kongel. allernaadigste Bevilling indkaldet jeg efter Commission fra Handelshuset John de Win & Comrag. nie paa St. Thomas i America, herved sammes Creditorer til at indfinde sig hos Skifte=Retten paa St. Thomas inden den i den Kongel. Bevilling bestemte Tid, sub paa præclusi & perpetui silentii for at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer. Kiøbenhavn, den 17de Jan. 1785. Joh. Wood.
Berlingske Tidende, 1785-03-04
Skulle nogen enten have laant Penge eller bekommet Vahriimod at levere haandsaaet Pant, til afdøde Hørkræmmer Mathias Møller i Frederichsborggade, ville de behage at melde sig hos Procurator Andreas Møller, boende i bemelte Gade No. 92, for imod Betaling at faae Panterne udleveret inden 14ter Dage fra Dato, i anden Fald bliver det ved offentlig Auction Auction iblant Boets Meubler og Effecter bortsolgt, under Forbeholdenhed af Boets Ret for det som maatte mangle i Skadeløs Betaling.
Berlingske Tidende, 1785-03-04
Det Vestindiske Handels Selskabs Caffe=Priser ere for nærværende Tid. ordinaire Pundet 26 Sk.
Berlingske Tidende, 1785-03-04
middel Sort = 27 - fineste Sort = 28 - og Java Caffe 28 - For contant Betaling gotgiøres 2 pro Cento Rabat.
Berlingske Tidende, 1785-03-04
Den paa Fyrbøder Sr. Carlsens Effecter berammede Auction, til den 5te Martii, om Eftermiddagen, gaaer ikke for sig Løverdagen den 5te Martii førstkommende, om Eftermiddagen imellem 1 og 3 Slet, bliver ved Auction FØ R STo Gang opbuden Klæde=Fabriqueur Jørgen Wildes Huus No. 178, i Overgaden paa Christianshavn, hvis Beskaffenhed af de trykte Placater nærmere erfares.