JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1801-08-01
Ved Christiansands Stifts Overrets Dom af 21 Januarii d. A. er Underrets=Dommen, saavidt i Henseende til den Tiltalte paaanket er, ved Magt kiendt, og han fremdeles at betale de af Actionen lovlig flydende Omkostninger. Efter den stadfæstede Arendals Byetings Dom af 12 December forrige Aar er han tilfunden at straffes med Fæstnings Arbeide i 3de Aar, med videre Dommens Jndhold. Dom: Stifts Oberrettens Dom bør ved Magt at stande; dog saaledes: at Tiltalte bør arbeide i nærmeste Fæstning. Nr. 291. Klingberg. - Birgitte Elisabeth Sophia Gier, contra Rottbøll. - hendes fraskildte Mand Districts-Chirurgus Gier. Denne Sag angaaer de Underholdningspenge, som Citantindens Mand, i Følge den hende under 17 Maji 1799 allernaadigst forundte Separations=Bevilling, er pligtig at betale hende; samt en i den Anledning under 28 Julii og 25 August 1800 passeret Upantnings=Forretning Ved Siellands Landstings Dom af 26 November 1800 var den paaankede Udpantning kiendt at være uefterrettelig, uden at skulle komme Chirurgus Gier til Præjudice eller Penges Udgift i nogen Maade, hvorimod hans Hustrue forbeholdes i alle Maader sin Retefter Separations=Bevillingen. Denne Processes Omkostninger ophæves.
Berlingske Tidende, 1801-08-01
Dom: Landstings=Dommen bør uefterrettelig at være J Salario til Procurator Klingberg betaler Districts-Chirurgus Gier 20 Rdlr., og til Justitskassen som Tabende 5 Rdlr. Endelig bør bemeldte Chirurgus Gier, for de af ham imod Amtmanden og imod Magistraten i Slagelse ved Udpantnings=Forretningen den 25 August sidstleden, samt i Stævning og Jndlæg til Landstinget, brugte usømmelige Udtrykke bøde til Slagelse Byes Fattige 10 Rdlr., og betale ligesaameget til Justitskassen.
Berlingske Tidende, 1801-08-01
Ave TISSrs. Sestevarteres Katekismus, indeholdende Hestes Rygt og ) Pleie, samt nogle Raad og Lægemidler for samme, tienlig ikke mindre for Heste Elskere end Kudske og indrettet til at opslaae i Stalde. Tilkjøbs for 6 s. hos Hofbogtrykkerne N. Møller og Søn i Raadhuusstrædet No. 125.
Berlingske Tidende, 1801-08-03
Af disse Tide.
Berlingske Tidende, 1801-08-03
Skrivelse fra Mayland den 14de Julii. Forgaars er Kongen og Dronningen af Etrurin i Følge den franske General Grouchy ankomne til Turin, hvorteral Jourdan modtog dem paa en meget høitidelig Maa Derfra gaae de til Ancona, for at opholde sig nogen Tid den gamle Hertug og siden reise de til Florenz, hvor man store Anstalter til deres Modtagelse. Vor provisoriske tegiering har allerede besluttet Udnævnelsen af en cisalpinske indt, som skal residere ved det ny Kongl. Hof.
Berlingske Tidende, 1801-08-03
50 Mand af Abukirs Garnison ere ankomne fra Ægypter, jenna. Man siger, at de skal forlægges hertil. Den enske Legion skal være nær ved at ophæves.
Berlingske Tidende, 1801-08-03
de 3 franske Fregatter, som nylig løb ind i Livorno, ere lede til Porto=Ferrajo, for at paaskynde denne Pladses givelse. En engelsk Fregat skal kort forhen være afgaaet sa og have medtaget de engelske Commissairer og alle Kost, eder. Den 27 Junii gjorde Besætningen et Udfald med Mand; men det franske Beleirings Korps afskar dem Til marschen og deels nedsablede deels fangede dem. Et be sigt Troppekorps er atter bestemt mod Porto=Ferrajo og har i en Proclamation truet Jndvaanerne med den haar Straf, dersom de ikke snart overgive sig. get hører til de ugrundede Rygter, at en engelsk Flaade, i Krigskibe under Admiral Keith skal have viist sig for Skrivelse fra London den 21de og 24de Julii. gieringen har i en overordentlig Hoftidende bekiendt Efterretninger fra Ægypten, som gaae til den 1 Junii, beholde en Fremstillelse af de forefaldne Krigsbegivenhed Maj Maaneds Begyndelse og synes at retfærdiggiøre hab at de Franske dog tilsidst maa bukke under i EgypJ Slaget ved Belbeys den 16de mistede de Franske 50 1 Fange og 2 Kanoner. Tyrkernes Tab var 30 Dø o Saarede. Man har siden giort en Convoy af 550 sler til Bytte, hvorved man fangede 600 Franske ; tillige Frødene B. ere 700 Mand, som havde forladt Forterne Lesbis og Burlot- og nu vilde indskibe sig, faldne i vore Hænder. Slaget i Ægypten, seer man nu, er forefaldet 3 Dage tidligere end man hidtil havde troet, og endskiøndt det ikke i og for sig selv er af synderlig Betydenhed, saa har det dog tilintetgjort de Franskes Hensigt at tvinge Storviziren til at trække sig tilbage for de engelske Forstærkningers Ankomst og kan altsaa blive af storste Vigtighed i Henseende til Catros Skjebne.
Berlingske Tidende, 1801-08-03
Man føier nu alle optænkelige Foranstaltninger mod den befrygtede franske Landgang. Alle Vaabendygtige af en vis Alder ere ved Kongl. Proclamation blevne opfordrede at gribe til Vaaben, om Fienden skulde udføre sit Forsæt. Ved Generalordre fra Hertugen af York ere alle Frimænd indkaldte til deres Regimenter og paa adskillige Kystegne har man ligeledes indkaldt Krigs= og Volontairkorpserne og langs med hele Kyst inien kan paa første Vink hurtig sammentrækkes et betydeligt Korps. Skulde under disse Omstændigheder et fransk Armament undgaae vore talrige Flaaders Aarvaagenhed paa de hollandske, franske og flanderske Kyster, saa vil det først faae en haard Kamp paa vore Kyster. Paa nogle af vore Kystegne skal man allerede have faaet Ordre at bringe Qvæg og Forraad dybere ind i Landet. Adskillige Fregatter og mindre Skibe af Østersøeflaaden ere blevne stationerne paa Kysterne.
Berlingske Tidende, 1801-08-03
6 Linieskibe ere afseilede til Brest for at forstærke vor Kanal flaade, 5 Skibe paa 64 Kanoner ere under Admiral Graves afgaaet tilde hollandske Kyster og Admiral Pole selv er seilet med en Eskadre til Jrland. Admiralitetet har givet Ordre, at holde strængt Opsyn over alle indløbende Skibe og bevogte Jndløbet til Havnen ved Krigskibe. 2 gamle Linieskibe ere blevne forvandlede til svømmende Batterrier og stationertelved St. Helens for Portsmouth. Coureren Klyne blev i GaarAftes sendt til Jrland til Admiral Gardner for at overbringe. Admiralitetets Forholdsordre angaaende de erlandske Kysters Forsvar. Under alle disse Forberedelses Anstalter udbredte sig det Rygte den 24de om de franske Troppers Landgang paa Kysterne af Suffolk og i Jrland, som dog er uden Grund Garnisonen i Brighton er bleven fordobblet, saalænge Prindsen af Wiles opholder sig der. I Gravesund, Dover og nogle andre Havne er bleven lagt Embargo paa Skibene, hvorved endeel franske Emigrantere, som ville gaae over Dover til Frankerig, ere blevne tvungne til at blive der. Et Parlementairskib er imidlertid endnu den 23de igjen gaaet fra Daver til Calais. Skulle de Franske virkelig forsøge et Angreb mod Engelland, saa have Omstændighederne til at afslaa det aldrig været gunstigere endnu, da Rolighed hersker i det Jndvortes og Fredens Jgienoprettelse i Norden nu har forskaffet os en overvelende Søemagt til at forstærke vore Kyster.
Berlingske Tidende, 1801-08-03
Øen Guadeloupe bliver nu blokeret af 18 brittiske Krigsskibe. En ny Gouverneur var kort forhen ankommen med 2 Fregatter fra Frankerig. Den franske Fregat Berceansom forhen blev tagen af en americansk Fregat, er paa nu udrustet og givet tilbage til Frankerig. Den ligger nu Boston, for hvilken Havn en engelsk Fregat krydser.
Berlingske Tidende, 1801-08-03
Fra Lissabon har vi Efterretninger til den 8de Julii. Den første Consul gjør den bestemte Paastand, at de portugisiske Havne og Fæstninger skal besættes af Fransk Spanske Tropper. Det portugisiske Hof modsætter sig vel; men man troer dog, at det tilsidst maa give efter. Den franske General St. Cyr holder Almeyda blokeret og rykker frem mod Lissabon. En Flaade af 165 Skibe ladte med Sukker og Kaffe ere efter 2 Maaneders Fart lykkelig ankomne til vore Havne.
Berlingske Tidende, 1801-08-03
De fra Frankerig hertil indløbne Efterretninger om en Søetrening ved Algefiras, hvori et af vore Linieskibe Hannibal paa 74 Kanoner under Capitain Ferries Kommando, er i en Søetrefning bleven taget af Flenden i Bugten ved Algestras, opvække Nysgierrighed efter officielle brittiske Beretninger. Det hørte til Eskadren under Admiral Saumarez, som bestod af følgende Skibe: Cæsar og Pompejus hvert paa 80 Kanoner, Audactions, Hannibal og Spencer, hvert paa 74 Kanoner, Fregatterne Thames og Unicorn, samt Briggen Palsen. Denne Eskadre skulde endnu forstærkes med Skimne Superb og Vennerable, hver paa 74 Kanoner.
Berlingske Tidende, 1801-08-03
Man formoder, at Skibet Hannibak maa være kommen paa Grund og derved være kommet under Landbatteriernes Kanoner.
Berlingske Tidende, 1801-08-03
Skrivelse fra Paris den 22de Julii. Moniteuren i Dag leverer endnu følgende Tillæg til Beretningen om Sørslaget ved Algesiras, at foruden det erobrede, engelske Linieskib Hannidal ere endnu 2 andre engelske Skibe blevne saa forskudte, at de kun med yderste Nød have naaet Gibraltar. De vare læk og ubrugelige til Tienesten. Skibet, som allerede havde strøget men undkom, hedte Pompejus. De øvrige engelske Skibe have ligeledes lildt overmaade meget og maatte føres til Gibraltar paa Slæbewug. De Engelske have tillige tabt en stor Deel Mennesker. Den kiekke franske Captain Montconson blev dræbt. Den 3de Julii vare de franske Skide igien satte i Stand. Den 9de Julii viiste Admiral Moreno sig med 5 spanske Krigskibe og ContreadmiralDumanais med nogle franske Skibe for Algefras for at forene sig med Contreadmiral Anvis og seile til Cadix med Hannidal. Admiral Linois har ogsaa paa sit Krydstog erobret adskillige engelske Koffardi skibe og 2 bevæbnede Brigger. Kommendanten i Cadix, Admiral Massaredo, har med megen Virksomhed paa skyndt Admiral Morenos Udløb og sendt de franske Skibe alle Fornødenheder til Algesiras. Moniteuren igiendriver de mange krigersk. Rygter som ugrundede og paastaaer, at det faste Land aldrig var sikkrere derfor end for nærværende Tid. J Forgaars skal den engelske Agent Merry, efterat han Dagen før havde faaet en vigtig Depesche fra London, have været hos den første Consul i Malmaison, hvorhen Borger Caillard strax efter begav sig Søeministeren Forfat har ladet bekiendtgjøre i vore Havne: at det engelske Ministeriums Tilladelse til uforstyrret Fiskerie ikke grundede sig paa nogen egentlig Convention og at de Voldsomheder, som de Engelske nylig havde udøvet mod nogle Fiskeskibe, derfor billig maatte opvække Mistillid, at følgelig de franske Skippere maatte tage sig iagt og ikke udsætte sig for en truende Fare.
Berlingske Tidende, 1801-08-03
Paris den 23de Julii (over Holland.) Endelig har man officielle Efterretninger fra Admiral Gantheaume Moniteuren i Dag melder: at han den 24de Junii besandtsig i Kanalen imellem Candia og Ægypten; at han sammesteds til Øye paa et engelsk Skib paa 74 Kanoner (Swistsure) gjorde Jagt paa samme ved de 2 Skibe Jndivisible og dit Aout, som efter en Times Fægtning tvang det til at stryge hvorpaa det strax blev besat med Matroser fra den Gantheauniske Flaade. Det var et af de skiønneste Skibe af Admiral Keiths Flaade. Vi have altsaa med Hannibal paa en kort Tid erobret 2 engelske Linieskibe. Herved ere alle Rygter om et forefaldet Søeslag til Admiral Gantheaumes Skade giendrevne. J Gaar hedte det, at han havde sat sine Tropper i Land i Nærheden af Alexandrien og allerede var kommen tilbage til Toulon, men dette er endnu ikke bleven bekræftet.
Berlingske Tidende, 1801-08-03
Den til Ambassadeur i Wien udnævnte Statsraad Champigny tager 3 Ambassade=Secretairer med sig, hvoraf den før sti, en Søn af General Lakue, har faaet Brigadechefs Rang.
Berlingske Tidende, 1801-08-03
Skrivelse fra Bryssel den 23de Julii. J Fredsunderhandlingerne med Engelland skal den første Consul, efter Forlydende, især giøre Paastand paa Tilbagegivelsen af det gode Haabs Forbierg og de franske Krigskibe, som de Engelske forhen tog i Tonion. Disse Puncter finde mange Vanskeligheder fra den engelske Regierings Side.
Berlingske Tidende, 1801-08-03
De engelske Krydsere, som formere en Cordon fra Havre, de Grace til Dunkirchen ere endnu blevne forstærkede med 10 Krigskibe og Boulogne og Havre blive holdt blokerede. -
Berlingske Tidende, 1801-08-03
Besætningen i Luxemburg skal forstærkes med 3000 Mand.
Berlingske Tidende, 1801-08-03
Krigsministeren har ved General Bonnard ladet indbyde. alle Kavallerieregimenterne af den 24de Division at tiltræde et frivilligt særskilt Korps af 1000 Mand ved Kystarmeen. Det er bestemt til først at betræde den fiendtlige Bund og dække de andre Troppers=Landgang. Til samme Øiemeed skal der tages Frivillige af Grenadeer og Skarpskytter Bataillonerne.
Berlingske Tidende, 1801-08-03
De 2 bekjendte Halvbrigader med Tilnavn, den Skrækkelige og den Uovervindelige, skal følge umiddelbar efter dem. En stor Deel Vaaben, Ammunition og Krigsforraad er nylig ankommen til Gravelines, Dunkirchen og Nieuport. De Engelske blokere endnu Mundingen af Scheld floden.
Berlingske Tidende, 1801-08-03
Den bekiendte Exdirector Barras er i Selskab med 5 a sine Venner ankommen hertil.
Berlingske Tidende, 1801-08-03
Brødtaxten er atter igien bleven forhøiet, uagtet man kan vente den rigeste Høst. Kornhandlerne sige vi ere ikke Skyld, der, og Ministerialpartiet paastaaer, at Krigen slet ikke er Aarsag dertil.
Berlingske Tidende, 1801-08-03
Bandede Efterretninger. Frankerig. Regieringens Aarvaagenhed i Henseende til Emigranterne synes igjen at fordobble sig. Man arresteret dem, som komme tilbage uden Tilladelse og fører dem udaLandet. Adskillige mistænkelige Personer ere nylig blevne arresterte, dog ikke Barrere og Barras, som Rygtet fortalte. Den forrige Director, Borgeren Letourneur, har været nær ved at blive ombragt af et afsindigt Menneske, som om Morgenen tidlig styrtede ind i hans Værelse med en Kniv Haanden og beklagede sig over, at man ved Festen den 14de Julii havde opbrændt alle hans Blomster. Han har i 4 Aar været forrykt og er nu bragt i Daaretisten.
Berlingske Tidende, 1801-08-03
Den første Consul har udnævnt sin Geheimesecretair Bourienne, og den fra neapolitansk Fangenskab tilbagekomme Brigadegene al Dumas til Statsraader.
Berlingske Tidende, 1801-08-03
De antike Støtter ere nu efter Regieringens Ordre bragte hertil fra Slottet Richelien tilligemed 2 colossalske Figurer, af Bildhuggeren Theodor. Disse sidste ere bestemte til at forskiønne Slottet Thuillerierne.
Berlingske Tidende, 1801-08-03
Greven af Livorno har stedse ved sin Nærværelse i Paris den hellige Aands Orden, der som bekiendt var et af de første Ærestegn under den forrige Regiering; men hverken Bonaparte eller de Franske forargede sig derover.
Berlingske Tidende, 1801-08-03
Tordenveir og Hagel har i Aar anrettet saa megen Skade i Frankrig, at man lang Tid ikke kan erindre sig Magen dertil. Hele Departementet des Landes har liidt overmaade derved. Viinbiergene og Kornet ere ødelagt, Qvæget dræbt paa Marken og Skovene ved Okaner omrevne.
Berlingske Tidende, 1801-08-03
General Toussaint i Overture lader nu den til Frankerig, aftraadte spanske Andeel af Øen St. Doming befæste og forsyne med Batterier, hvortil han blandt andet bruger Kanonerne af den i Aaret 1795 sammesteds kantrede engelske Fregat Tartar.
Berlingske Tidende, 1801-08-03
Alle Russisk Keiserlige udenlandske Ministre og Agentere skal for negen Tid siden have faaet Ordre at omgaaes paa en verskabelig Fod med de franske og bataviske Ministre og Agentere.
Berlingske Tidende, 1801-08-03
En Løvinde i Menagerierne, som er hidbragt fra det gode Haabs Forbierg har født 2 unge Løvinder. Dette er den anden Nedkomst siden dens Ankomst til Frankerig. Engelland. J Weymouth har man arresteret et Menneske, som allerede viiste sig uroelig ved Kongens Ophold i Kew og nu stillede sig i Veien for Kongen og ikke vilde giøre Plads for ham, da han steeg ud af Jagtskibet.
Berlingske Tidende, 1801-08-03
Vore Blade giøre den Bemærkning, at de 50000 Mard, som den persiske Kong Cambyses udsendte for at opsøge Rigdomme i Jupiter Ammons Tempel, netop omkom i Ørken Barca, hvor de franske Tropper efter Rygtet skal være landede under Admiral Gantheaume.
Berlingske Tidende, 1801-08-03
Vor Fregat Polyphemus og Sluppen Dart har, som man forficerer, nøye undersøgt Grundene i det store Belt og optaget et Kort derover, Jndvaanerne i Hull hilste den 20 Julii 1 af deres fra Rusland tilbagekommende Koffardieskibe med Frydeskrig, Ringning med Klokkerne og udstukne Faner fra Taarnene.
Berlingske Tidende, 1801-08-03
J Mands Minde har man ikke havt saa riig en Sildefangst paa vore Kyster som i denne Sommer. Fangsten var i de: første Nætter af forrige Uge uhørt. I Peeltovn paa Øen Man blev den 18de om Morgenen betalt 7000 Guineer til Fiskere for Sild, som de havde fanget den afvigte Nat. Nogle Bagde fik hver 124 Guineer for een Nats Fangst, uagtet hundrede Sild kun koster i Shelling (i Mk. 8 s.)
Berlingske Tidende, 1801-08-03
Brødtaxten er atter igien bleven forhøiet, uagtet man kan vente den rigeste Høst. Kornhandlerne sige, vil ere ikke Skyld deri og Ministerialpartiet paastaaer, at Krigen slet ikke er Aarsag dertil.
Berlingske Tidende, 1801-08-03
Efter adskillige seilslagne Forsøg er det endelig lykkedes Engellænderet. Mackenzie at trænge frem fra det brittiske Nordamerica til Syhavet. Han seilede paa hiin Side af det store Steenbierg over 40 Mile sydlig ned af Floden Tacouch Tesse, indtil han i Nærheden af det nye Archipelagus. kaldet Kronprinsesse=Øerne, kom til en Bugt af Sydhavepaa 528, 51, nordlig Brede og 1270, 48 vestlig Længde. Dette Farvand har nu faaet Navn efter ham.
Berlingske Tidende, 1801-08-03
En anden engelsk Capitain Brougthon har med Skibet, Providence paa Regieringens Bekostning undersøgt de sydlige og vestlige Kyster af Japan og Jesso meget nøiere end den franske Jordomseiler la Peyrouse. Han har tillige anstillet Undersøgelser over Korea og alle de imellem Japan og Formosa liggende Øer.
Berlingske Tidende, 1801-08-03
En tredie Søefarer, ved Navn Sauer, er fra Jakusk Siberien paa Lenafloden seilet ud igiennem Jishavet omkring Forbierget Thurskol og derved tilbagelagt en hidtil ubeseilet Strækning af 30 Mile. Den hele nordvestlige Kyst af Asien, som Cock og andre ikke har kunnet omseile, er nu altsaa fuldkommen opdaget. Alle disse Reiser udgives nu i Engelland.
Berlingske Tidende, 1801-08-03
Botanikerne von Humhold og Boupland ere reiste fra Øen Cuba til det faste Land af America for at gaae til Acapulco i Mexico. Der venter de paa den franske Capitain Baudin, som er gaaet ud paa Opdagelsesreiser, og med ham vil de gjøre en Tour omkring Verden. Hr. von Humholdhar en Samling af 12000 Planter. J Sydamerica har han efter den spanske Regierings=Ordre nydt al muelig Understøttelse til hans videnskabelige Reises Fremme. Troskland. En Hr. Hemmerde i Peterstrædet Nr. 83. i Hamburg har i Commission fra en ung Landmand af Opdragelse og anseelig Familie, at skaffe ham et Fruentimmer til Kone, hvis vigtigste Attribut maa være en anseelig Capital, for dermed at forbedre hans occonomiske Forhold. Han besidder et anseeligt og indbringende frit Landgods Hr. Hemmerde beder Fruentimmerne, som kunde have Speculation, at skienke ham deres Tillid, hvorefter han vil opdage og meddele dem det videre Nødvendige.
Berlingske Tidende, 1801-08-03
Preussen. J Breslau har man bekiendtgjort, at uagte man under 1ste Julii havde opfordret Jndvaanerne til at lade deres Børn ineculere med Kokopper, saa maatte man dog efter nærmere Undersøgelse berigtige hiin Bekiendtgiørelse, dertil, at Koekoppe-Jnoeulationen ikke fra Regieringens Side kunde anbefales som et sikkert Bevaringsmiddel mod de naturlige Kopper.
Berlingske Tidende, 1801-08-03
Østerrig. Hr. d'Antragues, bekiendt ved sin Arrest i Maylands Slot, ved sin Samtale med Bonaparte og sin Flugt fra det Cisalpinske, har antaget den græske Kirkes Lære og det hedder, at han nu skal ansættes i det russiskediplomatiske Korps.
Berlingske Tidende, 1801-08-03
Batavisk Republik. En Obelisk og en Støtte skal opreises til Minde om de Engelskes og Russernes Asmarsch fra Nordholland. Den første skal koste 30000 og den sidste 24000 Gylden. En Commission er udnævnt for at aflægge Rapport derem.
Berlingske Tidende, 1801-08-03
Rusland. Keiseren har gjort adskillige Forandringer i de russiske Ridderordeners Statuter. De Afgivter, som Bønderne maatte erlægge dem, gaae nu i Regieringens Kasse, som igien pensionerer Ridderne, ved hvis Død der skal giøres store Jndskrænkninger. De Soldater, som for udmærket Tieneste have saaet Anne=Ordenens Riddertegn skal i Fremtiden i Tilfælde af Forbrydelse dømmes af de ordentlige Retter og derefter udelukkes af Ordens=Kapitlet.
Berlingske Tidende, 1801-08-03
Sverrig. Det svenske ostindiske Compagnies Skibe Maria Carolina og Friderica, som formedelst Stridighederne med Enggelland og Usikkerheden til Søes ere siden Januar blevne holdte tilbage i Gothenborg, ere nu udløbne derfra for at gaae til Canton i China. Compagniets Skib, Gustav den 3die som har været anholdt i Engellind, er nu ankommet til Emden, hvorfra man venter det til Gothenborg, Den bekiendte Baron Armelts Venner har ladet præge en stor skiøn Medaille paa ham, som paa Forsiden viser hans Hoved i antik Smag med Navn=Omskrivt og paa Bagsiden 3 sammer flettede Krandse af Laurbær, Oliver og Egeblade med Overskrivt: Han glimrer med ubesmittet Ære. Jndenlandsk. Medtillen, som skal præges og uddeles til Krigerne i Anledning af Slaget den 2den April, viser paa den ene Side et Krigskib i gothisk Smag, hvorpaa staaer en Løve, som i den ene Kloe holder et Skjold med det danske Vaaben og i den anden en Støtte. Over Skjoldet staaer Jndskrivten: Mod forsvarer og neden under den 2den April. Paa den anden Side er anbragt en Kongetrone med Scepter og Sværd, og man læser der Jndskrivten: Kongen hædrer; Fædrenelandet paaskiønner. Paa Randen bliver præget den Krigers Navn, som faaer Medaillen.
Berlingske Tidende, 1801-08-03
Helsingøer den 3die August. Fra den 27de til i Dag ere 315 Skibe expederede i Sundet Den 31te afseilede en Convoy til Engeland, og i Gaar kom en engelsk Kutterbrig og en Lugger ind fra Nordsøen. Kutter briggen gik strax til Østersøen. Man siger den er bestemt til Dantzig,
Berlingske Tidende, 1801-08-03
Kiøbenhavn den 3die August. Efterat de russiske keiserlige Kadetfregatter vare ankomme paa Kiøbenhavns Rhed, bleve samtlige paa bemeldte Fregatter værende Kadetter tilligemed deres Officerer ved Hr. Generaladjutant Fischer i Søe=Etaten inotterede, at indfinde dem ved Hoffet paa Frederiksberg, for der at forestilles for de Kongelige Herskaber. Til den Ende indfandt de russiske Kadetter tilligemed deres Officerer, og den her værende russiske Minister, saavelsom endeel Herrer af Søe=Etaten og Søe Kadetter sig ved Hoffet Fredagen den 31te Julii sidstleden, om Middagen Kl. 2 Slet, hvor de ved Ankomsten bleve imodtagne af en kongelig Løber, som førte dem til Hans Majestæt Kongens Gemakker, hvor de derefter ved Ministeren Hr. Lizakewitz bleve forestillede Hans Majestæt og øvrige Kongelige Herskaber; derefter spiste de Hr. Officerer og Kadetter til Middag ved 2de Marchals Tafler, hver af 70 Couverts.
Berlingske Tidende, 1801-08-03
Under Taffelet blev i Haugen opført Janitschar Musique af Livgardens Hautboister. Efter at Taflet var til Ende, bleve alle Kadetterne tilligemed de Herrer Officerer af Hr. OverHofmarskallen og øvrige Hoffets Cavalerer, førte omkring i Søndermarken og derefter i Frederiksberg Slotshauge, og da de der havde beseet alt det Seeværdige, og siden vare serve tede ved en Collation, begave de sig om Aftenen Kl. 3. igien tilbage til Kiøbenhavn. Under de russiske Kadetters Ophold her i Byen, blev det i Byen meest Seeværdige den foreviist. som: Holmen, Arsenalet, Bibliotheket, Kunstkammeret, Rosenborg Slot a., og om Søndagen den 2 August, gaves dem for Kongelig Regning paa Skydebanen, uden Vesterport, et meget stort Bal og Soupee, som varede til langt ud paa Natten.
Berlingske Tidende, 1801-08-03
De vestindiske Tropper, som bleve gjorte til Krigssanger paa vore Øer, ventes hertil fra Engelland. Man har paa Østerfælled opslaaet en stor Deel Telte til deres Modtagelse, da en Deel af dem skal være syge, og man i dette Tilfælde vil forebygge befrygtende Smitte.
Berlingske Tidende, 1801-08-03
De Engelske have paa St. Croix udnævnt den forrige Assessor i Hof= og Stadsretten Collet til Notarius=Publicu- og Rector West til Regieringsraad. De øvrige danske Embeder, hvorfra Betienterne af interim ere suspenderte, ere blevne besatte af Engellænderne.