JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1686-01-01
Cancelli-Raad oc Amptm: ofver Nedenes oc Bomle, allernaadigst beskikket at være Assistentz-Raad i Norge. Samme dito er Hr. Niels Adelaer, Amptmand ofver Bradtzbierg Ampt, oc forordnet at være AssistentzRaad i Norge.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1686-01-01
Tydskland. Hamborg. Her til Byen er kommen en stor deel af de Reformerede, som formedelst deris Religions skyld ere ud vigede af Franckerige; hvilcke mestendeten forføye sig af det Chur-Brandenburgiske Land.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1686-01-01
Hannover. Voris Trouper, som ere hen ved 4000 Mand stærcke, ere under Hr. Rougraffens Commando marcherede ad Dalmatien. Grifswold. Det præctige Stor Wrangelsborg, som var en Virat for dette Land, har (dis ver) lidt stor Skade af Jldebrand. Ber
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1686-01-01
Berlin. Tractaterne med Keyseren oc voris Chur-Første, anlangende de Auxiliar-Folck som Hans Keys. Majestet begierede, er nu sluttet, oc skal 8000 Mand til Hest oc Fods, tillige med et skiønt Artillerie, Bomber oc Fyrmørser, under H. Gen. Lieutenants Schønecks Commando, marchere her fra ad Ungarn.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1686-01-01
Den Stad Jserlohn, som ligger udi det Greffskab Marck i Brandenborger Lund, er den 22 passato paa 4. Timers Tid mestendeelen afbrændt, hvilcket er den fierde gang i denne seculo at samme Stad er lagt i Aske. Franckfurt. De Franske Ryttere af Homburg har her omkring Byen passet, paa de Reformerede som ere flyde fra Franckerige, oc hafde i sinde at tage fat paa dennem udi Kircken til Bockenheim, hvor denne Stads Reformerede forretter deris Guds Tieniste, men eftersom de Franske Reformerede i tide sick kundskab der om, toge de sig vare for dennem. Heidelberg. Giftermaalet med Kongen af Portugal og Princessinden, vor Chur-Førstes Daatter, saa vel som oc Prinz Carl af Chur-Pfaltz oc Princessinden af Portugal, sigis allerede for vist at være sluttet. Strassborg. Nogle Borgere, som frygtede sig for, at de skulde blifve anfectede paa deris Religion, ere reyste her fra, men der Jntendanten fik det at vide, lod hand strax arrestere deris Gods, har dog omsider ladet Eyermændene beholde det, da hand fornamt det var imod Borgerskabets Capitulation: Ellers er her siden den Tid en Kongelig befaling blefven publiceret, hvorudi strengelig er forbøden, at ingen efter denne dag maa flytte her fra. Udi det Grefskab Saarwerden paa de Lottringiske Grendtzer, som hører Grefven aff Nassau til, ere alle Lutherske Præster afsatte fra deris Embeder, undtagen en til Saarbrücken, oc en til Dämeringen.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1686-01-01
Jntendanten har udi det heele Elsas i steden for de Evangeliske Betiente indsat Catholiske igien. Her sigis forvist, at Kongen, tillige med Mons. Dauphin vil med det allerførste komme hid.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1686-01-01
Regensborg. Nordhausen oc Mühl. hausen har beklaget sig for Rigets Collegio, at nogle af de Hanoverske Krigs Folck, som vare i Ungarn, ere indqvarterede hos dennem. Wien. Der berettis fra Greckisk Weisenborg at Jbrahim Bassa, som udi den Stads Essecks Erobring har begivet sig paa slucten, er blefven Stranguleret. Den Franske Envoye,
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1686-01-01
Marqvis de Vauguyon er her nylig ankommen. Hans Chur-Førstl. Durchl. af Bayern vil self Personligen udi tilkommende Foraar med 12000 Mand gaa udi Felten. Hans Keyserl. Mtt. hafver gjort Chur-Printzen af Pfaltz til Ridder af den Gyldene Fluss, samme Chur-Prinsis Gemahl er med et utidigt Toster, som var en Prin, blefven forulycket. Her ere 3 Siebenburgiske GeNa Gesandter ankomne, den ene fra Førsten, den anden fra Stenderne, oc den tredie fra Fristæderne, de sigis fornemmeligen at anholde derom, at der maaskee nogen Moderation med VinterQvarteerene. Her blifver ald nødvendig Anstalt gjort til den nestkommende Campagne General Mercy hafver sendt sin Oberst-Lieutenant Marqvis de Bassompiere hid, hvilcken beretter, at den tid Generalatet hafde faaet kundskab om, at Tyrckerne hafde Anslag, paa Jolnock, oc forsamlet sig hen ved 6500 Mænd hos Arath nest ved den Flod Maroct, da har hand udcommanderet Pernehast med 2000 Tydske oc 2000 Ungerer, hvilcke uformodentlig har ofverfaldet Fienderne oc jaget dennem paa slucten, hvoraf de fleste retererede sig ind udi Byen, men dog kunde de icke derudi være sickere, thi de Keyserlige Folck gjorde et Anfald paa samme Bye, oc ey alleeniste Erobrede oc plyndrede den, men endoc omsider satte Jld derpaa oc aldelis lagde den ned udi Aske, af Tyrkerne skal udi denne Fectning være bleven ofver 1000 Mænd, tillige med Bassen af Sophia som commanderede dennem, herforuden ere oc 300 Spahi tagen til fange. Foruden at skillige ædende Vare, har vore Folck bekommet 14 Stycker, af dennem ere ikkun 80 Tydske oc 200 Ungarer blefven ihielslaget. Forbemelte Oberste Lieutenant har til et Seyervindings Tegn offereret Hans Keyserl. Mayest. 16. Standarer oc 6 par smaa Tyrckiske Paucker; Den Tyrkiske Commandant. udi Temesvar har ladet sætte Jld paa Forstaden, fordi hand befrygtede sig for en Beleyring.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1686-01-01
Franckerige.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1686-01-01
Paris. Abbeden Morel er med uforrettet Sag kommen tilbage igien fra Chur-Pfaltz, mand frygter sig for at dette skal foraarsage en stor Vitløftighed. Søe-Estaaten skal udi dette Aar være større end den hafver været tilforn, hvorfore Kongen hafver ladet. indholde med alle Bygningers Omkostning som ellers udi dette Aar kunde beløbe sig paa 20 Millioner. De Reformerede blifver endnu paa det allerhaardeste forfulte oc ilde medhandlet, naar de icke vil afstaa deris Religion.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1686-01-01
Alle Maltheser udruste sig med den Malthesiske Flode at begifve sig til Venetianerne. Bordeaux. Her paa Reveren er et Kiøbenhafns Skib, hvis Skippers Nafn var Christopher Pedersen, med Folck og alt blefven. Rochelle. Her er publiceret en Kongelig Forordning at ingen af de nom vendte Catholicker skal forsømme nogen Messe under 20 Rixdlr. Straf. Efterfølgende Procession eller Omgang, er holdet her i Franckerige den 6.16. Jan. 1686. Efter Kongens expresse Ordre, blef Clereciet en almindelig Tacksigelse Dag beskicket, for saa mange Tusende Men Menniskers Vildfarelse, som vare afvigede fra den Rommerske Kircke, men nu ved Herrens Velsignelse og Kongens Nidkierhed igien ere indlemmede, derudi, for hvilcken Omvendelse mand i dette gandske Kongerige har holdet en General-Procession.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1686-01-01
Til Paris har mand saa høytideligen holdet denne Dag, at den Rigdom oc Herlighed som mand saae paa Gaderne, var usigelig, Alle Husene igiennem den gandske Stadt vare beprydede med Tapeter, Klosterne med herlige Sindebilleder udstafferede, oc Gaderne med grønne Unter oc Blomster ofverstrøde. midlertid Processionen holdtis, blef der ideligen gifvet Salver af Stycker oc Musqveter til Fryds-Tegn. Processionen i sig self var meget treflig: De Geist lige til vor Frue Kircke ginge for an med de kosteligste oc dyrebareste Reliqvier, oc en hver af dennem holt et Vox Lius udi Haanden, hvilke de Ny omvendte Cotholicker efterfuldte. Alle Reformerede, eller de som nylig hafde antaget den Catholske Religion, fremkom med brendende Fackler udi Haanden, oc blefve ledsagede af Soldater, Dragoner oc Byens Tienere, som med idelig skyden tilkiende gaf den store Glæde der var paa færde. Paa denne Maade, blefve alle de Ny Catholicker førde omkring i Byen med blote Hofveder, hvilket falt en deel af dennem meget besværligt: Der blef oc mange Faner og Sindebilleder baaren for disse ny omvendte Catholicker. Her efter fuldte endda mange Geistlige, med ald den Herlighed som de kunde føre med sig, oc endeligen fremkom de gamle Papister, saa vel Mands som vindis Personer, paa den sædvanlige Maade. Samme Aften blef et Fyrverck præsenteret, til Fryde-Tegn for de Ny Catholske. Declaration, hvilken Hans K. Mayst. hafver ladet publicere, angaaende Tieniste-Folck af den Reformerede eller ny Catholiske Religion. Louis med Guds Naade, Konge til Franckrige og Navarre, etc. Binder oc befaler, at ingen af vore Undersaattere. af den Catholiske Religion nogen Reformeret Tienere eller Tieniste Pige udi sit Huus maa antage, men anvende ald muelig flid at de igien kand blifve omvendte oc komme til den Romerske Kircke og Sandheds Bekiendelse. Oc eftersom det er meget farligt at forunde de nylig omvendte Catholiske den Frihed, at de maa hafve Reformerede Tieniste Folck, da har vi Resolveret os til at forekomme saadant i tide, biuder derfore hermed oc befaler, at ingen af dennem maa antage nogen anden udi Tieniste. uden de som ere Catholicker, oc hvo som giør herimod, de skal første gang gifve 1000 Gylden til Straff, men om nogen af Tieniske-folckene befindis at til ne hos nogen Reformeret eller Ny-omvendt Catholick, skal hand dømmis paa NaGalleyerne om hand er en Mands Person, men om det er en vindis Person da skal hun blifve pidsket oc Brænde mercket. Derfore er det Voris Villie, at denne nærværende Dectaration skal forkyndis for alle og straffen som samme Edict afsiger inden 15 dage paafølge, til Vitterlighed, at dette er Voris alvorlige Villie og befaling, da har Vi med Egen Haand oc Seygl bekræfftet det. Gifvet udi Versailles den 5. Januarii Anno 1686. udi Voris Regierings 43 Aar.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1686-01-01
Spanien. Den Uenighed som var imellem os de Franckerige, angaaende Fiskeriet udi Andaga er nu igien blefven bilagt, oc skal Undersaatterne af begge Kongeriger hafve lige stor Frihed til at fiske.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1686-01-01
Til nestkommende Foraar skal en Flode aff 12 Orlogs Skibe udrustes.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1686-01-01
Engelland. Londen. En Chirurgus her i Staden ved Nafn Bateman som for et høit Forrederie var beskylt, er blefven Steiglet.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1686-01-01
De aftackede Catholiske Officerer har Kongen igien taget udi Tieniste. Biscopen af Durham er blefven Dechant udi Hans Kongl. Mayst. Capel, oc Biscopen af Rochester Clerk udi Hans Cabinet. Hans Mayst. har udeluckt Biscopen af Londen af det Geheime Raad. Enddog Kongen hafde vel sat sig for at reyse hen til Schotland, oc der lade sig Krone, saa har hand dog nu igien forandret sit forehafvende oc som mand siger da har Hans Mayst. vildet lade Jndqvartere sin Militz som var 20000 Mænd sterck udi Londen imidlertid hand var borte, men Lord Major oc Oldermændene har icke villet sam tycke det. Parlamentet skal icke førend den 20 May blive forsamlet. Fra Admiralitetet i Franckerige ere tvende Herrer hidkomne, i den Meening, at de vil ofvertale de Søe-Folck som for Religionen skyld har retereret sig hid, hvilke tilsiger dennem en stor hob Penge, om de vil veise med igien til Franckerige.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1686-01-01
Polen. Voris Ambassadeur, som er henskikket til Franckerige, har af Hans Majestet faaet nøyactig Forsikring, at hand vil holde et fortrolig Venskab med os, men at giøre os Undsætning imod Tyrkerne, det har hand ingenlunde kundet erholde hos hannem. Voris Konge hafver forundt dennem store Friheder, som vil bygge ved Lublin, oc tilstedet, at der maa opbyggis en Luttersk Kircke. Her raadslaas meget flittigen, hvorledis Krigen udi nestkommende Foraar kand blive fortsat, oc har Hans Majestet resolveret sig til Self at gaa med i Feldtet, oc commandere Armeen. Den Pafvelige Gesandt har icke villet udgifve nogen Penge til Krigens Fortsettelse imod Tyrcken, uden med det Vilkor, at Armeen kand blifve indqvarteret paa Grendserne, og staa færdig den 1. May. at gaa i Marken, hvilcket ocsaa Kongen med sin egen Haand oc Seygl har bekræftet at skal skee. Her General Capraprara lader udi dette Rige meget Proviant indkiøbe, oc forfærdige en stor hob Bomber og Carcasser, som hand har i finde at bruge for Mongatsk eller ErlaOm Teckeli kand mand nu intet vist saa at vide, der sigis vel at hand icke mere er udi Bolt oc Jern, men dog veed mand icke om det er saa eller ey. Hans Gemahl maa vel uden tvifl hafve sicker Efterretning om hannem, eftersom hun ingenlunde vil give Mongatsk ofver til de Keyserlige. Muscovitterne (som det siunis) skal vel ikke indgaa nogen Alliance med os, thi begge Carerne troer hin anden icke ret vel.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1686-01-01
Jtalien. Rom. Paven har en tidlang været meget svag, men hand er nu nogenledis blefven tilpas igien, hvorofver de meget glæder sig som ere i Action med Tyrcken, thi dersom hand hafde død, da maa skee var vel ogsaa Krigen imod Tyrckerne blefven endt. Venedien. Hertugen af Hannover er her igen ankommen. Capitain Del sino har været udi Fectning med 9. Barbariske Skibe, taget ; af dennem med sig, og skudt tvende i Grunden.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1686-01-01
Den tappere Søe-Helt Hr. Morofinihar været udi største Lifs Fare, der hand med 100000 Ducater foer hen til voris Flode, thi eftersom nogle ny hverfvede Soldater vare begierlige efter at bytte forbemelte Ducater imellem sig, da Raadsloge de indbyrdis med hin anden, hvorledis de vilde ihielslaa hannem, men dog har de icke kundet fuldkomme deris forehafvende, thi hand tillige med Skibs-Capitainen og Baadsfolckene forsvarede sig saa mandelig at deris anførere blef strax ihielslaget oc de andre maatte gifve sig fangen, hvoraf de fem fornemmeste udi deris Stoldbrødris paa siun blefne kaste udi Søen. Skibs
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1686-01-01
Capitainen som er en Hollænder har for sin Mandhaftighed bekommet af Raadet en Guldkiede som var 600 Ducater værd, herforuden skal hannem aarligen gifvis 1000 Ducater oc en hver Baadsmand 10 Ducater. Et Skib som kom fra Cypro fører disse Tidender med sig, at det Tyrckiske Skip Sultana, som førde 70 Stycker er med 700 Mand nedsiunket udi det Vand Basso. Mand siger for vist at Gref Kønigsmarck skal commandere denne Republiqves Armee. Fra Constantinopel hører mand, at der blifver meget sterck hverfvetFolck, dog findis der faae som frivilligen vil gaa i Felten imod de Christne.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1686-01-01
Nogle af denne Republicqs Skibe har Landet ved Candia oc uden synderlig Skade bemæctiget sig den Festning Gura Petra, ihielslaget der mange Tyrcker og taget 200 til fange. Ne Nederland. Bryssel. Hans Kongl. Maytt af Spanien har beskicket Don Antonio d' Agourto at være Gouverneur udi disse, Nederlande.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1686-01-01
Holland. Haag. En Fransk Dragoner Capitain ved Nafn Carincourt, som tilforne hafde været med at puine oc plage de Reformerede, er nu saaledis blefven forandret, at hand har forladt sin Charge, og udi Mastrich antaget den Reformerede Religion, oc er saa af en Saulo blefven en Pauls; hand har efter sin omvendelse forføyet sig hid. Den Defensiv-Alliance imellem Sverrige oc denne Republicq er mestendeelen som den var tilførne, uden alleniste at tallet, paa de Folck som den ene er skyldig at forstrecke den anden med, beløber sig til 5 a 6000. Denne Staat har nu fuldt oc fast besluttet ar udruste en Flode af 60 Skibe med en heel hob Brandere, saa oc at lade hverfve 10000 Mand. Omendskiønt Kongen af Engelland lader vel meget flitteligen anholde hos Kongen af Franckerige, at det Førstendom Oranien maatte igien blifve restitueret, til Printzen af Oranien, saa har hand dog endnu icke bekommet noget fuldkommen svar derpaa. Grønningen. Jngen Catholick maa herefter niude her nogen Geistlig eller Verdslig Bestilling, Advocaterne oc Procuratorerne af samme Religion maa icke lade sig bruge for nogen Ræt, ey heller skal nogen Catholisk Officerer blifve antaget at betiene nogen Charge.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1686-01-01
Schweitz. Udi Bassel er mand meget allarmeret for Kongens af Franck rigis ankomst til Elsas, oc i Særdeelished, eftersom Bispen der sammesteds, vil hafve Dom-Kircken restitueret. Der berettis fra Genf at udi Delphinatet, efter Kongl. Ordre, en Armee af 30000 Mand skal blive forsamlet, hvorudofver ocsaa samme Stad er udi Fryct oc Banghed, dog har denne Republicq lofvet at ville giøre den ald mueligst Undsetning, eftersom samme Stad er ligesom en Nøgel for dette Land.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1686-01-01
J denne Maaned er ved Trycken forfærdiget: 1. De Tolf Aandelige Betentninger, sammenskrefne paa Todsk af Philippo Kegelio oc paa Danske først udsat af N. M. A. men siden paa Ny ofverseet, forbedret oc med et Tilleg forøget af J. B. 800 med stor Stil, findis til kiøbs hos Christian Cassuben oc Christian Geertzen 2. Kongl. Mayst. Allernaadigste udgangne Forordninger og andre Obne Brefve, fra NytAars Dag 1685. oc til Aarsdagen 1686. 40. til kiøbs hos Johann Philip Bockenhoffer. 5. Donatus, h. c. Paradigmata Declinationum & Conjugationum. Editio denud recognita & in meliorem ordinem redacta. 800. apud codem.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1686-02-01
Danmarck.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1686-02-01
Kiøbenhafn. denne Maaned ere tvende Kongelig Forordninger publicerede: Den første, Om Kircke-Ritualet, dateret den 16. Januarii. Den anden, Om Misbrug ved Træ lasten i Norge, dateret den 23. Januar. Eftersom hendis Kongl. Majestets. Sl. Encke-Dronningens forrige Geheime Raad oc Ober-Marskalck Hr. Joachim Henrich von Bülow er blefven citeret for de forordnede Commissarier, oc icke har compareret, er her den 5 hujus derefter en Placat offentlig blefven anslagen, saaledis liudende: Eftersom Hr. Joachim Henrich von Bülowicke er mødt efter lovlig ergangne or for hannem forkyndede Stefning i den Sag, som Hans Kongelige Majestets General Procureur imod hannem hafver til i Dag den 4. Februarii, Da opsærtis Sagen af de tilforordnede, Commissarier til Onsdagen den 17. Februarii førstkommendis, Oc skal da den i Raadstuen for Kiøbenhafns Slot offentligen om Morgenen Klocken otte vorde ageret, oc derudi Dom gaa, som ræter, hvad heller Hand møder eller icke. Raadstuen for Kiøbenhafns Slot den 4. Februarii Anno 1686. Den 8 dito er Schout bey Nacht Deyer udi Holmens Kircke bleffven begrafvet. Den 11. dito er Hans Kongl. Maj. med Dronningen, Hans Kongl. Hør hed oc Hans Prinzel. Høyhed sampt det gandske Hof aff den her ved Hoffet, residerende Franske Ambassadeur Mr. le Comte de Chiverny herligen blefven tracterede: Forbemelte Ambassadeur har intet ladet mangle af hvis der kunde sømme saadan høy Samqvem, saa at hand ey allerne har ladet Vinduerne ofver alt med Lycter besætte, men endoc ladet Viin springe. Den Den 12 dito hafver Hans Excellence Hr. Jens Juul Fri-Herre til Juulinge &c. holdet Bryllup med hendes Velbaarenhed Fr. Rigiza Sophia Vind Friherinde til Wilhelmsborg, &c.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1686-02-01
De tilforordne Commissarier udi den Sag imellem Gen. Procureur paa Hans Kongl. Maytts Veigne oc Hr. Jochum Henrich von Bülow, begyndte, at forhøre Sagen den 17 Febr. oc continuerede dermed Dagen effter, saa oc saa Mandagen den 22 Febr. da Sagen, blef optagen til Dombs til den 12 April førstkommendis. Gen. Procureur gick i Rette de 2 første Dage, siden bleff Balows Svar paa Posterne oplæste, som hand derpaa indgaff for Commissarier ne offver Sterboen i Fior da hans Forseelser hannem første gang bleff foreholdt. Commissarierne ere deris Excellencer H. Baron Juul, H. Otto Scheel, H. Christopher Sehested, H. Knud Tot, Estats-Raad Gyldensparre, JustitzRaad Pofvel Nielsen oc CancellieRaad Willem Worm, som alle i denne Sag ere entleediget fra deris Eed de ere Hans Maytt. pligtig, paa det hand ey skal klage sig offver nogen U-ræt. Secreterer i Commissionen er Slange.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1686-02-01
Den 17. Febr. hafver Hans Kongl. Majestæt af sær Kongl. Naade Hr. Johan Georg von Pflug, Herre af Kottewitz, hendis Høyheds EnckeChurførstindens til Pfaltz Obrist-Hofmester, med Ridder Orden af Dannebroge, regaleret.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1686-02-01
Tydskland. Hamborg. Enddog mand vel meente at de Stridigheder imellem Førsten af Lyneborg oc denne Stad uden stor Vidtløftighed skulle blifve bilagt, saa har dog imod all forhaabning Bladet anderledis vent sig, oc før mand tenckte er mand kommen i handel, Thi de Lyneborger har uformodentlig den 2 Passato sat over Elfven ved Attenborg 2000 Mand, hvilcke i de 4 Lænder har taget deris Vinterqvarteer, om nu de dennem der til af Hans Keyserl. Mayest. ere forordnede, lader mand være usagt: de toge strax ind den lille Stad Bargdorf, tillige med Slottet, som var icke synderlig sterckt og hafde liden Garnison, rycte derfra for Skantzen hos Hekaten, hvilcke med temmelig Mandskab vare forseede. Disse ville icke efter Anmodning saa plat gifve sig, men som Er lige Soldater vare parat til at opoffre deris Liff for den Post som dennem var betroed, som da paasiuntis i den nest paafølgende Storm, da Capitain Aller oc Leutenant Hass maatte selge de tappere Lyneborger sit Liff, dog heel dyre, i det det kostede dennem igien 1 ObristLeutnant, 1 Capitain ofver Granatererne, 2 Fendricker, 2 Sergeanter, 1 Corporal oc 20 gemeene, foruden 59 ungefehr, som vare qvæste: paa voris side er foruden de overbemelte Officerer 20 gemeene blefve, nogle oc 20 saarede oc 139 gemeene, med en deel Officerer fangne, hvilke gandske nøgne som Fæ blef blefve drefne til Bargdorff. Haffde icke voris Officerer, som den tid skulle undsette Skantzen, ladet sig bedrage af en blind Snack, nemlig at Lyneborger ne ville skære Passen af for dennem oc derofver vent tilbage, hafde vi icke alle ne kunde beholt Skantzerne, men end oc gjort de Lyneborger stor afbreck, hvorfor Oberste-Lieutenant Mancke oc Fen drick Pertersen, som Commandere Folcket, ere arresterede, oc tør samme Han deel nock komme i Process. Der efter er Billevaerder, oc halbe Teich blefven borte. Vi har skantzet os ved Bill oc de andre ved den røde Broe, her er oc fra os 2 Smacker udrustede, som creutzer her paa Elfven. Enddog de har braf befestiget sig ved den røde Broe, hos Anckermands Hoff, har de dog den 11 hujus gandske forlat den, oc Skantzen ved Heckaten sleiffet, men derimod ført ind i Bargdof 7 Compagnier oc begynt at giøre Steden fast. Somme meener at det skeer for de Danskis March, hvilcke har samlet sig sammen ved 10000 Mand sterck. De kræfver til Bilvaerder, Ham oc Horn Monedlig 4000 Rixdal og maatte de 4 Lænder daglig gifve 400 Marck-Lybsk oc der foruden tractere dem heel vel. De har oc ført fleere Stycker oc Amunition ofver Elfven. Den Skantze ved Heckaten, siger mand, skal repareris af voris Her er oc kommen paa neste Grentzer nogle Regimenter Brandenborgiske til Hest os til Undsetning.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1686-02-01
Berlin. Chur-Førstens unge Printz er det Chur-Førstl. Huus til stor Sorg den 21 hujus ved døden afgangen, Jligemaade er Vice Cantzler Lucius von Raden død Pfaltz. Den Catholiske Religion er indført i en hver Sted her udi dette Chur-Førstendømme. Lutheranerne har, nest gjorte Ansøgning forhverfvet, at de maa bygge en Kircke udi Franckendal, hvilcket de hidindtil icke har kundet erlange.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1686-02-01
Det Heydelbergiske Academie har udvalt en af Chur-Førstens Printzer til at være deris Rector Magnisicus, hvorpaa det gandske Academie af Chur-Førsten magniste er blefven tracteret. Elsas. Alle Bestillingsmænd
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1686-02-01
udi de Strassburgiske Stifter Barr oc Waslenheim ere allerede fra deris Bestillinger afsatte, fordide icke ville forandre deris Religion, oc i deris sted ere Catholiske atter indsatte. Den Præst af det Stift Barr, som døbte et Barn, hvis Fader var Lutherisk og Moderen Catholisk, hvilcken og en lang Tid sad i Arrest, er med Hustru og Børn Landet forviist, oc offentlig ved Stadskneckten ført af Byen. Mand troer fuldkommelig at Kongen med det snareste kommer hid. Den Stad Lan dan hvilcken de Franske for nogle Aar. Aar siden har sleiffet blifver nu igien paa ny fortificeret.