JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-01-25
Hr. Gurgel, der i hele Europa er bekiendt for den største Mester paa Horn, og som siden tolv Aar har været bosat i Petersborg og i adskillige Aar givet Concerter i Paris, London og Hamborg med udmærket bifald, er tilligemed sin Søn ankommen til Kiøbenhavn, og det hedder, at han med allerhøiest Tilladelse vil lade sig høre ved Hof set. Beundringsværdig er den unge neppe fortenaarige Gurgels Færdighed paa dette saa vanskelige og saa megen Anstrængelse udfordrende Jnstrument. Paa en Tid, da der tales saa meget om Tyrkekrig, fortiener det at bringes i Erindring, at nogle af de vigtigste Trophæer, der i Krig ere fratagne Tyrken, og findes i Norden, gjemmes paa Konstkamret i Kiøbenhavn. Det er nemlig de Seierstegn, som Admiral Cort Adeler erobrede i Aaret 1654 i Venetiansk Tieneste i et Søeslag ved Øen Tenedos, hvor den tyrkiske Anfører, Jbrahim Bassa, Keiser Mahomed den Fierdes Svoger, entrede Adelers Skib og gav ham et Hug over den høire Arm; men den danske Søhelt huggede Hovedet af Tyrken med hans egen Sabel. Saavel denne Sabel, som Bassens trende Hestehaler, og adskillige Pile, der antages for forgiftede, bleve derpaa sendte til Kiøbenhavn.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-01-25
Ledige Embeder. Under det danske Cancellie: Aulum og Hadsager Sognekald i Ribe Stift, 350 Rbdlr.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-01-25
Under General-Toldkammer= og Commerce=Collegiet: huusforvalter-Embedet ved Helsingørs Toldbod.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-01-25
Befordringer og Afgang. Under det danske Co lie: Den 9de Januari er Sognepræst for Durup og Tønde Menigheder i Viborg Stift, H. Ravn, beskikket til Sogne for Dalbyeneder, Raabye og Sødring Menigheder i Aar, Stift; Sognepræst for Kiettrup og Giøttrup MenigheAalborg Stift, J. P. Hald, til Sognepræst ved Frue Kir Aarhuus og for Aabye Sogn under Aarhuus Stift; Progtor ved Underretterne i Siellands Stift, B. G. Bang, i lige at være Procurator ved alle øvrige Over- og UnderreDanmark, Høiesteret dog derunder ikke indbefattet. Den 1 Premierlieutenant og Regiments=Adjutant ved det jydske ment lette Dragoner, Ridder af Dannebrogen, C. T. Øy til Branddirecteur i Ribe Amt.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-01-25
Under Rentekammeret: Den 22de Decbr. f. A., Amtsfteren for Hirschholms Amtstue District, Justitsraad F. C. mer, efter Ansøgning, i Naade entlediget fra bemeldte Am valter-Tieneste fra Udgangen af forrige Aar at regne, dog ledes, at han vedbliver Forstkasserer-Forretningerne; Forsøeretairen ved Forstvæsenet paa Kiøbenhavns, FrederiksboKronborg, Hirschholms, Jægerspriis og Odsherreds Disisk samt paa Bornholm, Kammerraad og Landvæsens-CommidC. H. Lytz, beskikket til fra samme Tid tillige at være Am valter for Hirschholms Amtstue District. Den 5te Jamt Cand. juris J. J. Unsgaard til Copiist i Rentekammeret, siellandske Renteskriver-Contoir.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-01-25
Døde. Frue Haderup, født Schmerkel, 55 Aar; CapitalsGrosserer John Christmas, 64 Aar. Mad. C. C. Arenne født Otzen 42 Aar; Mad. M. C. Hansteen, 84 Aar; alleisse henhavn. Ritmester B. v. Thomsen, 70 Aar, i Kiøge. Lp Hass, Krigsraad og Pakhuusforvalter ved ToldkammeHelsingøer. Oberstlieutnant L. J. v. Heinen, 80 Aar, i A. Kiøbmand og Forligelseskommissair C. Møller, 70 Aar, ikderborg. Proviantsforvalter H. Wanding, 50 Aar, i Steg Møen. Sognepræst for Finnerup Meenighed i Sielland, Gottlieb, 46 Aar. G. S. Hallesen paa Skovrødgaard.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-01-25
Bekiendtgiørelser. Vi har den Sorg herved at maatte bekjendtgiøre FamiVenner, at vores elskede, gode Søn Jens, i Morges og rolig Død endte sine Lidelser, i hans Alders fierde Aar. Aalborg den 24de Januari 1822. K. M. Wigelsen, B. K. B. Wigelsen. fød Fangen.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-01-25
Som en Følge heraf har Directionen nu tilstillet: H. H. Hr. Biskop Jansen i Aalborg 42 Rbdlr. 16 s. Sølv, samt 4 nye Testamenter, 4 nye Psalmebøger, 4 Luthers Cathechismus, 4 Lærebøger og 4 Bibelhistorier til de 4 Børn: Jens Mortensen i Saltum, Lars Pedersen i Drøstrup, Jens Jensen i Skræm og Peder Larsen i Blegebrønde med venlig Begiæring, Aennem vedkommende Amtsprovster at lade hver af disse 4 Børn tilflyt: en Fierdepart. Charine Schiøt; her i Staden, 10 Rbdlr. 52 s. Sølv, samt 1 nye Testament, 1 Psalmebog, 1 Luthers Cathechismus, 1 Lærebog og 1 Bibelhistorie til hendes Datter Jen Eine Petrine Emilie Nissen. Directionen har ikke nøie holdt sig iaar til den Regel i Tementet, der synes at bestemme, at Børn over 12 Aar ei skulle komme i Betragtning, med Hensyn til at Legatet et i flere Aar er uddeelt, men fra næste Aar af vil strængt vaages over, at intet Barn under 7 eller over 12 Aar vil blive ansat til at nyde Legattet.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-01-25
Næste Aar vil et Barn blive at udnævne i Jens Jensens Sted.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-01-25
Det bedes herved vel bemærket: "At der ikke til Januar 1823 kan tages Hensyn paa noget Barn, der ikke i Løbet af dette Aar 1822 indsendes lovlig Leve attest for, fra Stedets Præst, ligesom ogsaa "At de 4 Børn, der end i respective 1, 2 og 3 Aar skulle nyde Legatet have samme Forpligtelse i Løbet af dette Aar 1822 til undertegnede Direction at indsende Leveattest, da de ellers til Januar 1823 Jntet faae, men det dem tilkommende gives til et andet trængende Barn af Familien.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-01-25
Af det Kongelige danske Cancellie, modtog Directionen under 9de Juli 1820.1) Capitalen, omskreven fra 1000 Kroner til 675 Rbd. Sølv i en Prioritets Obligation i Skomager Høyers Huus i Gottersgaden No. 12.2) Renter og Renters Renter for den Tid Legatet ei har været uddeelt i Alt 21 Rbd. 93 s. r. S., 480 Rbd. 36 s. S. efter Cours af 250 og 434 Rbd. 35 s. Sedler og Tegn, de to sidste Poster tilsammen altsaa, med 1034 Rbd. 80 sk. S. og T. For de rede Penge, de bemeldte 21 Rbd. 93 s. r. S. og 1034 Rbd. 80 s. Sedler og Tegn kiøbtes Nationalbankobligationen No. 1714 paa 1000 Rbd. r. S., men da denne skulde koste 1080 Rbd. Sedler, saa forærede undertegnede Directions Medlemmer 20 Rbd. til Legatet, som altsaa da kom til at bestaae i bemeldte to Obligationer. Af disse ere i December Termin 1820, og i de 2 Terminer i 1821 hævede Renter fra Skomager Høyer, hver Gang 13 1/2 Rbd. r. S., og af Nationalbankobligationen, første Gang Renter fra Jndkiøbsdagen 28de August 1820 til 11te December 1820, og senere fuld Halvaarsrente hver Gang med 25 Rbd. rede Sølv. Udgivterne have derimod været: 1) Avertissement i Adresseavisen. 4 R. 6 s. S. og T. 2) i 1821 Legat for 1820 til Jens Mortensen . . . . 11 Rbd. 24 s. Sølv. 3) et trykt Circulaire m.v. . . 4 - . - - 4) Skriv=Materialier m. v. 4 - : - - 5) nu i Jan. 1822. - i rede Penge. til de 5 Børn. 52 - 68 - -de 5 Catechismer = - 50 - -de 5 Lærebøger. 1 - 1 1/2 - -de Bibelhistorier 2 - 1/2 - - saa at nu Legatet i Directionens Værge, de 2 ovennævnte Obligationer og i rede Penge: 25 Rbd. r. S. og 5 Rbd. 34 s. Sedler og Tegn. Kiøbenhavn, i Directionen for Garnisonsskolevæsenet, den 6te Januar 1822. Schulenburg. C. Holsteen. Gericke. Brorson. J. Abrahamson. De Værelser, som nu beboes af Skipper Nissen, ere at bekomme til Leie til næstkommende Paaske Flyttetid.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-01-25
En god Beboelse er at faae for en skikkelig Familie til Paaske Flyttetid hos C. Kaaes uden Reberbansport.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-01-25
For nogle Dage siden er en gammel grøn Silke Paraplye forglemt et Sted her i Byen. For dens Tilbagelevering betales en Douceur. Man melder sig paa Addresse-Contoiret.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-01-25
J Følgende Bøger ere underhaanden at faae tilkiøbs paa Gradensgade No. 121 hos Høyer. Jacob Badens latinske Lexicon, 2 Dele, 8 Rbd. Gedikes franske Læsebog, 6 Mk. Nissens græske Gramatik, 4 Mk. 8 s. Wolfs tydske Læsebog, 5 Mk. Herleds Vibelhistorie, 3 Mk. 8 s. Jacob Badens Gramatik, 5 Mk. Analyses Genesens, 3 Mk. Treschous Jndledning til Philosophien, 6 Mk. Gedikes franske Chrestomathie, 8 Mk. Kofods nyere Historie, 2 Dele, 10 Mk. Candide eller den bedste Verden. Niemejers Lærrebog for de høiere Religions classer i de lærde Skoler, 9 Mk. Rabbecks Religionshistorie. Gedikes græske Læsebog for Begyndere, 4 Mk. 8 s. Fransk Syntar, 4 Mk. Professor Begtrups Beskrivelse over Agerdyrkningen i Danmark, 7 Bind, 7 Rbd. Høegs Anviisning til bedre Jordbrug, 9 Mk. Schous Register fra 1777 til 1817, 30 Rbd. Funchs Lærebog for Borgerskoler, 12 Bind, 6 Rbd. Geografisk Haandlexicon af Bruun-Juul, 3 Bind, 5 Rbdlr.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-01-25
Skildring af Tilstanden i Danmark og Norge, af Nyerup, 4 Bind, 4 Rbd. Dagbog fra det 16de, 17de og 18de Aarhundrede, af Pastor Becher, 2 Bind, 6 Mk. Haandbog i de gamle Staters Historie, oversat af G. Sverdrup, 8 Mk. Systematisk Efterretning om de gieldne og paabudne Skatter, af Thomas, Eichel Bartholin. Præsten Smith i hans huuslige Kreds. Samtaler og Fortællinger, 5 Mk.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-01-25
Tiirsdagen den 5te Februar d. A. ved Middag, holdes en Skiftesamling hos Giestgiver Brunes i Aalborg, i det Bjørnske Boe af Buderupholm, hvorved det iblandt andet ønskes afgjort, hvorledes der skal forholdes med en Fordring Boet har, men som nu ei kan indkomme. Arvingerne ville behagelig møde, eller lade møde ved Befuldmægtigede. Nibe den 10de Januari 1822. Bassesen.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-01-25
Proclama. Ved Proclama, som i Dag er læst inden Aalborg Byetings ret, og som vil blive læst ved den Kongelige Lands Overret i Viborg, ere alle og enhver, som maatte have noget at fordre udi Stadshautmand og Kiøbmand Jørgen Mørch Kruses Opbudsboe, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til at anmelde og beviisliggiøre deres Krav for undertegnede Skifteforvaltere. Aalborg den 14de Januari 1822. Wølfferdt, Schmidt, anden Raadmand og Stiftsrevisor. Byefoged.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-01-25
Da Madame Klingbye af Nørrebierregaard i Gottrup Sogn, Vester Hanherred, har opgivet sit Boe til Skifterettens Behandling, saa indkaldes herved med 6 og 12 Ugers Varsel, Boets Credi= og Debitorer; de Første for at bevise deres Krav, og de Sidste for at betale hvad de til Boet ere skyldige. Han-Herredernes Contoir i Klim den 12te Decbr. 1821. Kjer, const. Skifteforvalter.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-01-25
Da Anders Christensen Tvergaard af Vester Thorup Sogn og Bye, Vester Hanherred, har opgivet sit Boe til Skifterettens Behandling, saa indkaldes herved med 6 og 12 Ugers Varsel Boets Credi= og Debitorer; de Første for at bevise deres Krav, og de Sidste for at betale hvad de til Boet, ere skyldige. Han-Herredernes Contoir i Klim den 12te Decbr. 1821. Kjer, const. Skifteforvalter.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-01-25
De som maatte have noget at fordre i Dødsboet efter her Byen afdøde Hattemagersvend Christian Dyschou, indkaldes herved med 6 og 12 Ugers Varsel, for i Følge Placaten af 26de October 1792, at anmelde deres tilgodehavende Fordringer for undertegnede Skifteforvaltere. Aalborg den 2den Januarii 1822. Hornsyld. Schmidt.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-01-25
Ved Proclama, som i Dag er læst inden Aalborg Bye ret, og som vil blive læst ved den Kongelige Lands Over Viborg, ere alle og enhver, som maatte have noget at udi Kiøbmand Hans F. Clausens Opbudsboe, ind med 12 Ugers Varsel, til at anmelde og beviisliggiører, Krav for undertegnede Skifteforvaltere. Aalborg den 14de Januari 1822. Wølfferdt, Schmidt, anden Raadmand og Stiftsrevisor. Byefoged Auctioner.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-01-25
Fredagen den 1ste Februari dette Aar Klokken mellem 11, opbydes ved Auction paa Hornum Fleskum Herreders sted i Nibe, til Salg, om antageligt Bud skeer: Et Boelsted, paa Hornumgaards Mark, i øster, num Sogn, med tilliggende Jordeiendom af Hartkorn 1 Td. 2 Fkr. 2 Alb. og den ned Rugsæd, tilhørende Dødsboet efter afg. Jørgen Laursen og su afdøde Hustrue. Conditionerne erfares ved Auctionen, be iblandt er den, at Stedet strax, ifald Budet approberes, tiltrædes. Næste Dag sælges paa Stedet selv, Besætning Jndboe, derunder en Koe og 2 Plovstude, 12 Faar, 28. nogle Sengeklæder samt Mands- og Fruentimmer Gangke en Væverstoel, en Kobberkiedel, en Kakkelovn, en Ploug og Harve m.v. Nibe, den 21de Januari 1822. Bassesen.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-01-25
Fierde Auction over Villestrup. J Continuation af de forhen den 6te og 20de Septbr. 4de October f. A. afholdte 3de Auctioner over HovedgaaVillestrup i Hindsted Herred, Aalborg Amt, med u liggende Bøndergods, Tiender og Skove, tilhørende af Generalkrigskommissair Schuchardts og forhen af Frues Boe, bliver, efter Vedkommendes Begiering, og daved fornævnte 3die Auction gjorte Bud ikke blev approben 4de Auction over den forbemeldte, forhen i denne dende i Publicationerne af de 3de fornævnte Auctioner beste ne, Eiendom, afholdt paa Hovedgaarden Villestrup selv su dagen den 15de Februar førstkommende, formiddag Kl. 11. Conditionerne erfares ved Auctionen, ere, med saa Modificationer, de samme, som ved de 3de sig gaaende Auctioner. Thi ville de Lysthavende behage at indfinde sig til og Sted. Hellum og Hindsted Herreders Auctions-Contoir, den 7de Januar 1822. Haasum.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-01-25
Efter Begiering af Skiftecommissionen i Etatsraad Kl. foeds og Frues Dødsboe, bliver en Boet tilhørende Gaa her i Staden, som er beliggende i Bispensgade under No. opbuden til Salg ved 3de Auctioner, nemlig: 1ste Gang Torsdagen den 31te Januar. 2den Gang Onsdagen den 6te Febr., og 3die Gang Tirsdagen den 12te Febr. næstk., hver Dags Formiddag Kl. 10, paa Aalborg Byetingsstue, anmærkes det, at absolut Salg, hvis nogenlunde antage Bud skeer, vil finde Sted ved 3die Auktion. Gaarden, som særdeles vel indrettet for en Handelsmand, kan af Liebhavbesees og Vurderingsforretningen samt Conditionerne, hvor ter Salget skeer, ere, fra den 20de Dennes, at faae til Ef syn hos Hr. Overguditeur Koefoed. Aalborg den 4de Januar 1822. Schmidt.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-01-26
Udlandet. Anliggenderne i Østen.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-01-26
Medens nogle Beretninger forsikkre, at Porten har af brudt alle Underhandlinger og staaer i Begreb med, at be gende Fiendtlighederne mod Rusland, melde Andre, at yrkiske Divan har underskrevet alle Ruslands FordrinHvor tilforladelig end den sidste Efterretning synes at lere, lader den sig dog vanskeligt rime med Tingenes Stil me Fyrstendømmerne og med de russiske Hæres BevægelHist vedblive nemlig Tyrkerne at husere paa det Gruomske. Jndløbe Klager til den i Jassy kommanderende dall Pascha, da lader han de Skyldige kalde, fratager den hvad de have røvet, og - beholder det selv. J og om Jassy staae 10 til 12000 Tyrker, hvis Officerer holde fiendtlighedernes Udbrud for meget nær og forsikkre, at Sultanen selv vil anføre sine Armeer og med første ventes Adrianopel. Dog maae de selv indrømme, at der er eget saa slet for den store Troppemasses Fornødenheder, er staaer opstilt ved Pruth samt ved begge Donaubredderne dagligen forstærkes med friske Corpser, at den neppe vil anne holde sig i sine Stillinger nogle Uger. Da desuden isse af Forbittrelse og Kamplyst besielede Tropper sikkert optage en Ordre til Tilbagemarsch meget ilde, ere re udsigterne altid tvivlsomme og blive det endnu mere, Man kaster et Blik paa Russernes krigerske Forholds det. J det russiske Rige troer Man Krigen nær og undgaaelig. Ved Diester skulle Magaziner anlægges.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-01-26
de russiske Tropper mellem Diester og Pruth have faaet ne til, at sende alle Officeers- og Soldater=Koner til over førstnævnte Flod. Derimod komme hver Dag de Tropper fra det indre Rusland til Bessarabien. An Juledag passerede 200 Krudtvogne giennem Chotym. An ankom hertil et stort Antal Brandraketter. Divien Sabanief har fra den Wittgensteinske Hær faaet en værkning af tre Jægerregimenter, for at drage CordoMettere ved Pruth, der er stærkt besat med Jnfanterie.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-01-26
Den russiske General, Grev Wittgenstein, havde endnu sit Hovedquarter i Tulczyn, paa den venstre Bred af Dniester, men inden faa Dage skulde det forlægges til Kischenew.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-01-26
Spanien. Kongen har i Aarets første Dage selv bivaanet Statsraadets Forhandlinger angaaende Stændernes Budskab om en Forandring i Ministeriet. Debatterne om det vigtige Spørgsmaals Afgiørelse have været meget levende og Man skal have besluttet, først at gjenoprette Ordenen i Cadix og Sevilla og siden tage i Overveielse, hvorvidt Ministerskifte bør finde Sted, eller ei. Nogle Bisiddere i Statsraadet meente, det tilkom Kongen alene at udnævne Ministrene; Andre bestrede denne Mening og paastode, at Monarken havde at rette sig efter Folkets Villie, da han ellers maatte tilskrive sig selv de af hans Gienstridighed flydende Ubehageligheder. - Hvilken Ydmyggelse for en Konge, at maatte være Ørevidne til slige, ham saa nærgaaende Discussioner, For ikke længe siden kom den spanske Monark om Aftenen silde fra en Lysttour tilbage til Atocha=Porten. Han fandt denne lukket og kun en Sideport aaben. Den vagthavende Officeer nægtede, at aabne Hovedporten for Kongen og beraabte sig paa Sanitætsreglementet; men Hans Majestæt erklærede fast og bestemt, at han vilde ind adHovedporten og Officeren maatte da omsider aabne den. Nu skal der ogsaa være opkommen Uenighed blandt selve Stænderne. - Den spanske Dronning er meget syg.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-01-26
Brasilien. Atter er en Sammensværgelse, der havde til Hensigt, at skille Moderlandet ved Brasilien, feilslagen; men det er rimeligt, at nye Forsøg ville vorde gjorte, til endelig de Anti=Kongelig Sindedes Hensigt opnaaes. Thi Portugal vil vel, ligesaalidet som Spanien, kunne hævde sin Autoritæt over sine sydamerikanske Colonier.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-01-26
Blandinger. En Præst i det Slesvigske havde faaet den fire Jder, at han havde taget Livet af En, og svævede derfor i bestandig Angst for at vorde fængslet og overleveret i Retfærdighedens Hænder. En Søndageftermiddag, da han havde prædiket, bemægtigede sig ham hiin Jdee igien saa levende, at han alt troede at høre Politiets Fodtrin i sit Huus, og derfor greb en alt længe ladet Pistol, og skiød sig Kuglen giennem Hovedet.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-01-26
J Berlin fandt nylig en Tvekamp Sted mellem to Studenter, Begge af den mosaiske Tro. Striden opkom for en Plads ved en Forelæsning, som Begge, ifølge deres Nummer, troede at være berettigede til. Den retmæssige Besidder af den omtvistede Plads, legitimerede sig ved No. Foreviisning, men tilføiede derhos nogle fornærmelige Udtryk. Denne Uartighed maatte og skulde afvaskes med Blod, Man udfordrede hinanden, og Sloges med krumme Sabler. Den Ene af Duellanterne kom derved i et saadant Raserie, at han, gribende efter den Andens Sabel, før Sekundanterne kunde hindre det, blindthen løb sig Modstanderens Sabel i Livet, saa han døde nogle Timer efter. Den Anden har reddet sig ved Flugten; men som et psychologisk Særsyn bemærkes det, at han endnu først bivaanede en Forelæsning. Det er - siger Beretninger - et svært Problem at løse, hvorlunde Man efter en saadan Begivenhed, kan have Rolighed i Sindet til at høre et Kollegium, talte endog Professoren med Engletunge. En anden Duel sammesteds er end mere oprørende.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-01-26
Paa et Bal befandt sig en ung Mand, en Doctor juris med sin Kone. Denne fik ondt, blegnede, vaklede, Manden tilte hid, og førte sin afmægtige Kone hen til en Stol, som var ubesat. Medens Man endnu er beskiæftiget med den Syge, kommer en Officeer og tager Stolen bort, som ham tilhørende. Manden, opbragt herover, siger høit, hvor inhumant han finder det, og Striden endes med en Udfordring til Dagen efter. Ved Brevvexling blev Man iforveien enige om, at slaaes med Sabler, skiøndt Officeren hellere vilde skydes. Doctoren og hans Sekundant vare de Første paa Kamppladsen; da kom Officeren og hans Sekundant, men tvertimod Aftale, forsynet med Pistoler, tog sit Ord tilbage og paastod, at Dr. skulde skydes med ham. Men da Denne nægtede det, saa skiød Officeren alligevel og saarede sin Modstander i Foden. Doctoren, tirret paa det yderste, og frygtende for nok et Skud, styrtede mod Officeren med dragen Sabel, og dræbte ham paa Stedet. Vel reddede han sig ved Flugten, men forfulgt ved Stikbreve, blev han i München arresteret og udleveret. Retskiendelsen i denne Sag sees imøde med spændt Forventning.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-01-26
Franske Blade have endeel at fortælle om en vild Pige, der er funden paa en Mark nær ved Fournoy i Belgien. Hun er 8 Aar gammel, taler ikke, men forstaaer alt hvad Man siger hende, er meget graadig, og fører alt det hun faaer i Hænderne op til Munden. Hendes Lemmer ere saa bøielige, at hun kan slynge Fødderne om Halsen. Hun er ganske nøgen, og naar Man vil give hende Klæder paa, river hun dem strax af Kroppen. -De i Tydskland saa almindelige Juletræer, der, behængte med alle Slags Smaatting, oplyses med Lys, og ere bestemte til at fornøie Børn i Julen, ere nu og komne i Brug i Kiøbenhavn; men paa fornemme Ste mere for Voxne end for Børn. Sidste Juul havde m. saadanne Træer paa adskillige Steder. Træet behængmed alle Slags Fruentimmerstads, som Shawler, SloBijouterie &c., hvilke betegnes med Numere og uddele efter samme, blandt Damerne i Selskabet.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-01-26
Fædrelandet.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-01-26
Kiøbenhavn. J August Maaned forrige Aar er der fra DanmaHertugdømmerne udført følgende Artikler: 13359 1/2. Hvede, 44494 Tdr. Rug, 62336 Tdr. Byg, 26084 1/2 S. Havre, 37 1/2 Tdr. Boghvede, 528 Tdr. Ærter, 627 1/2. Vikker og Bønner, 302 Tdr. Hvedemeel, 238 1/2 Tdr. og Bygmeel, 95 Tdr. Havre= og Boghvedemeel, 542 1/2 A. Byggryn, 95 Tdr. Havre= og Boghvedegryn, 57918 Malt, ialt 154,531 Tdr., og desuden 185,084 PriGrubbe= og Perlegryn, samt 858,256 Pd. Smører 140,040 Pd. Ost J Litteraturtidenden No. 2 og 3 erklærer Recensenge den nye Udgave af Dr. S. L. Badens danske ridiske Ordbog kun lidet svarende til de tarveligste Fuldringer paa Fuldstændighed og Nøiagtighed, da hvad i er tillagt ingenlunde kan ansees for nogen sand Tilvært, men snarere som unyttige Udværter, der mere vanhalend berige Værket, og tildeels aabenbar ingen anden he sig have, end at give Forfatterens Harme Luft, snart no enkelte Personer, snart mod visse Stænder eller offentIndretninger, hvortil her vistnok ikke var Stedet. Beviis paa at Forf. ogsaa har gjort Brug af sin velbekite "anstændige Frihed, anføres blandt andet Afkelen Sviin, under hvilken Kiøbstædernes Politiemin faae deres Deel. Ogsaa paataler Rec., at Skriftet i holder en Mængde aabenbare Urigtigheder, hvoraf en Deel ere saa grove, at de neppe kunne tilgives en C. dat, endsige en Doctor i Lovkyndigheden. Bogens vortes kaldes upaaklagelig, naar undtages, at den vri af Trykfeil, hvoraf kun de færreste ere berigtigede i de føiede Rettelser.