JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1822-02-11
Ved Capituleringen af Athos Bjergets Halvsfik Tyrkerne en Sum Penge af de paa Stedet boende Munke, og forbandt sig der imod til, at ingen bevæbnet Tyrk betræder Halvøen, saalænge den forholder sig neutral.
Jyske Efterretninger, 1822-02-11
Blandede Efterretninger. Udførsel af Krud og Krigsfornødenheder fra Maltha er af Regeringen forbuden, hvorover Jndvaanerne ere meget utilfreds, da de med disse Artikler, dreve en meget betydelig Handel med Grækerne, som den engelske Regering ikke tillader sine Undersaatter aabenlyst at understøtte.
Jyske Efterretninger, 1822-02-11
De nordamerikanske Fristater have ikke allene i Sherbro i Afrika stiftet en Colonie af fri Negere, men ogsaa paa en Øe i det store Ocean, hvilken de kaldeMadison, oprettet et Fort og forsynet samme med en Besætning.
Jyske Efterretninger, 1822-02-11
En i Storbritaniens Skatkammer anseet Embedsmand, som var rendt bort med en Sum Penge, men eftersattes af Politiet i London, naaede vel til NyYork i Amerika, men blev der kjendt af de efter ham komne londonske Politibetjente, til hvem han og paa skeet Anfordring blev udleveret tilligemed de Penge han endnu havde i Behold, som udgjorde omtrent 100,000 Daler (Specier), og med hvilke han nu maa følge hiem.
Jyske Efterretninger, 1822-02-11
J Washington i Nordamerika var nylig opstaaet en Trætte imellem to Diplomatikere, nemlig den franske Minister Herr Hyde de Neufville og den engelske Minister Herr Stratford Canning, der gik saa vidt, at det kom til en Udfordring paa Pistoler, men dog ved høi Mellemhandling omsider blev minde ligen afgjort. Striden reiste sig derfra, at Præsidenten havde budet begge disse Herrer til sit Taffel. Herr i Hyde de Neufville satte sig øverst tilbord, hvilket efter Etiquetten tilkommer den af Ministrene, som længst har beklædt sin Post der. Herr Stratford Canning blev herover saa opbragt, at han udfordrede ham. Nu har den franske Minister rigtignok været ansat derovre først, men da han længe har været hjemme i Frankrig og først nylig igjen har paa ny tiltraadt sin Post, troede Englænderen, at hans Ansættelse kuns burde regnes fra hans sidste Ankomst. Franskmanden fik imidlertid Medhold, da han i sin Fraværelse ikke havde været hjemkaldt eller afskediget, men blot permitteret. - Den spanske Minister sammesteds har forladt Staden og er reist ud paa Landet, hvor han, indtil nærmere Ordre fra sit Hof, afholder sig fra diplomatiske Forretninger, paa Grund af Fornærmelser, som den bekjendte amerikanske General Jackson ved Floridernes Besiddelsestagen skal have tilføjet den spanske Commissær Callava. Det saakaldte keiserlige Parti i Ny-Spanien (Mexico) har bestemt Jndførselstolden paa alle Varer i fremmede Skibe til 25 Procent, men i spanske Skibe kommende fra spanske Havne til 15 Procent. Udførsels afgiften af Guld er 2 og af Sølv 6 Procent. Ogsaa af Cochenille og Vanille gaaer Udførselstold, men alle andre Producter udføres frit. Meel, Tobak, Bønner med nogle saa flere Artikler, maae slet ikke indføres.
Jyske Efterretninger, 1822-02-11
Den 26 Januar havde man paa de engelske og hollandske Kyster ualmindelig højt Vand. J Enden stod Vandet den Dag ved den første Flodtid 2 og ved den anden 3 Fod op i Husene. Digerne have paa mange Steder i Holland og Ostfriesland taget betydelig Skade.
Jyske Efterretninger, 1822-02-11
En Tysker, der havde som Bogtrykker nedsat sig i St. Petersborg men nu efter at have samlet sig en betydelig Formue, var i Begreb med at reise hjem til sit Fødeland, fandtes nylig en Morgen død i Sengen, gjennemboret af Knivstik. Misdæderne fandt kuns saa af hans Penge, de fleste vare i Sedler og velforvarede. De flygtede strax med en Extrapostvogn, og truede med Knivstik Kudsken til at ile; dog bleve de snart indhentede af Politiet og befandtes at være tre Svende fra den Myrdedes Bogtrykkeri.
Jyske Efterretninger, 1822-02-11
Den i St. Petersborg udkomne Krigstidende: den a lrussiske Invalid, er med forrige Aars Udgang ophørt.
Jyske Efterretninger, 1822-02-11
Den havde overordentlig mange Abonnenter i hele i Riget, og Jndtægten af den tilfaldt et militært e Pleiehuus.
Jyske Efterretninger, 1822-02-11
Da Madam Catalani, som nu opholder sig i England, nylig havde givet en Concert i York, fik hun et Brev fra 14 Gjeldsarrestanter, hvori de beklagede, at de vare Friheden berøvede, kunde ikke have den Nydelse at høre hende synge, og bade henri de tillige om en liden Gave til at drikke hendes Skaal for. Hun sendte dem 5 Pund Sterling og skrev dem til, at det gjorde hende Ondt, at hun ikke kunde have dem dengang iblandt sine Tilhørere, men dersom Nogen af dem herefter skulde komme paa et Sted hvor hun gav Concert, kunde han melde sig hos hende og e skulde da faae en Fribillet.
Jyske Efterretninger, 1822-02-11
Ved Oprøret imod Keiseren af Marocco har Sta i den Tetuan bortvist de keiserlige Commissærer, hvorover Keiseren er bleven saa fortørnet, at han har sendt 10,000 Mand Krigsfolk med behørigt Artillerie imod denne Stad og desuden 2000 Mand med Hakker og Spader for aldeles at jevne hvad der levnes af Kuglerne. Man mener, at Angrebet skal være skeet den 7de December, men Udfaldet er endnu ikke bekjendt.
Jyske Efterretninger, 1822-02-11
Ved Neapel samles nu henved 10,000 Mand af de fra ifior adspredte Tropper, og man har besluttet at danne adskillige Regimenter af dem.
Jyske Efterretninger, 1822-02-11
Den engelske Under=Stats-Secretær i Udenlandsdepartementet H. William Hamilton, kommer til Neapel som Minister istedetfor Si William Al Court. Han er en Brodersøn af den Hamilton som var engelsk Minister i Neapel under og efter den franske Revolution, og hvis indtagende Frues Venskab med Admiral Nelson i sin Tid var kun altfor bekjendt. Neapolitansk Hevngierrighed gaaer i det Gyselige, som følgende Tildragelse udviser: Shinelli, en neapolitansk Adelsmand, var for nogen Tid siden bleven meget føleligen fornærmet ved en højtidelig Leilighed af en anden Neapolitaner. Han svor ham Døden, hvor han saa kunde træffe ham. Den Anden, underrettet om hans Trusler og den ved hans ivrige Efterstræbelser stedsevoxende Fare, søgte ved Flugten at unddrage sig hans Hevn. Men Chinelli kom snart paa Spor, fulgte strax efter log traf ham paa et andet ensomt Sted i Skove ved let Capel for den hellige Rosalie. Ved Hjelp af nogle til dette Øjemed medtagne Banditter overvældede og afvæbnede han snart sin Fiende og hans Følge. Nu satte han ham Pistolen paa Brystet, og sagde: "See, nu er Du i min Magt og jeg kan uden Ansvar dræbe Dig, men jeg vil lade Dig vederfores Naade og skienke Dig Livet, saafremt Du elher paa Stedet vil spotte Gud, afværge Evangetium og den Tro, og forskrive Dig med Legem og Siel paa evig Tid til Satan." Efter lang Nølen pressede Dødssangesten den afskyelige Ed af den Skjælvende. Da dette skrækkelige Optrin var til Ende, udraabte Ghinelli med frygtelig Latter: Nu er Du timelig og evig forloren; far nu til Helvede!" Dermed skjød han ham igjennem Hovedet, saa Hjernen skvattede om paa Træstammerne.
Jyske Efterretninger, 1822-02-11
En Apotheker i Preussen har gjort en russisk General det Forslag, at oprette til den forestaaende Tyrkekrig et Corps Kosakker med Masker som Diævler, og hele deres Uniform oversmurt med Phosphor, for dermed ved Nattetide at overfalde de overtroiske Musselmænd. Apothekeren forlanger ingen anden Belønning end Leverancen af Phosphoret. Skat af tykke Maver. Hos Celtiberierne eristerede en Lov, som forbød Folk at have tykke Maver. Ligsom vi have justerede Alne, justerede Tønder, &c. saaledes have de justerede Belter, som bestemte Mavens naturlige Størrelse. Voxede en Mave over det bestemte Maal, saa maatte man betale Skat deraf.
Jyske Efterretninger, 1822-02-11
Det er beklageligt - siger en Journalist - at denne priselige Skik ikke forlængst er bleven indført i Europa, hvor dog Maverne Dag for Dag tager til, især da den kunde bringe Penge i Statskasserne. Da Frants II regjerede i Frankrig, kom den Mode op at alle Mandfolk skulde gaae med udstoppede Maver, ligesom nu med Bryster.
Jyske Efterretninger, 1822-02-11
Fædrelandet. I Dagen læses en Sammenligning mellem Digtere og Kudske, som begge omgaaes med Heste, for saavidt at de første i det mindste have eller indbilde sig at have Pegasus at ride paa J Statsvennen spørges, hvorfor Posttouren mellem Kjøbenhavn og Hamborg ikke gaaer over Falster og Lolland, da denne Vei er 22 1/2 Miil kortere end den nu brugelige, Vor vittige Tolde foreslog allerede 1793 det Samme, menende, at naar det gjalt slige Fordele, burde Hovedstaden dog meest komme i Betragtning: Slagelse.
Jyske Efterretninger, 1822-02-11
Hs. Majestæt vor allernaadigste Konges Fødselsdag den 28de Januar, blev paa Postgaarden festligholdt ved et Bal, hvortil endeel af Byens og Omegnens Jndvaanere havde forenet dem. Over Bordet blev til Deres Majestæter Kongens og Dronningens Skaaler, tvende til Dagens Høitidelighed passende Sange afsjungne. Først ved den lyse Dag adskiltes Selkabet under almindelig Tilfredshed og efter endnu I Dagen læses en Sammenligning mellem Digtere og Kudske, som begge omgaaes med Heste, for saavidt at de første i det mindste have eller indbilde sig at have Pegasus at ride paa J Statsvennen spørges, hvorfor Posttouren mellem Kjøbenhavn og Hamborg ikke gaaer over Falster og Lolland, da denne Vei er 22 1/2 Miil kortere end den nu brugelige, Vor vittige Tolde foreslog allerede 1793 det Samme, menende, at naar det gjalt slige Fordele, burde Hovedstaden dog meest komme i Betragtning: Slagelse.
Jyske Efterretninger, 1822-02-11
Hs. Majestæt vor allernaadigste Konges Fødselsdag den 28de Januar, blev paa Postgaarden festligholdt ved et Bal, hvortil endeel af Byens og Omegnens Jndvaanere havde forenet dem. Over Bordet blev til Deres Majestæter Kongens og Dronningens Skaaler, tvende til Dagens Høitidelighed passende Sange afsjungne. Først ved den lyse Dag adskiltes Selskabet under almindelig Tilfredshed og efter endnu Festdag, ved passende Tillæg af Levnetsmidler og Forfriskninger.
Jyske Efterretninger, 1822-02-11
Odense. Nogle Huse udenfor Vindegadeporten, hvis Beboere, tildeels ligge angrebne af den herskende Galdefeber, ere foranstaltede spærrede, for at standse Sygdommens videre Udbredelse.
Jyske Efterretninger, 1822-02-11
Fra den 6te til 8de Februar 1822, ere ved Aalborg. Toldkammer følgende Skippere indklarerede: Jndkomne.
Jyske Efterretninger, 1822-02-11
Den 6te Februar, Jens Sørensen fra Christiania med Jern m.m. Den 8de, Chr. Smørholm fra Nyborg med Hvede, Frugt m.m. Simon C. C. Holm fra Kjøbenhavn med Stykgods. Peter Lassen fra Dito med Dito.
Jyske Efterretninger, 1822-02-11
Bekjendtgjørelser. Hos Undertegnede kan faaes tilleie til Paaske Fløttetid, et Værelse paa 2 Fag med fælles Kjøkken, (helst eenlige Personer.) Aalborg, den 10de Februar 1822. Th. Klobe, Parykmager.
Jyske Efterretninger, 1822-02-11
Hos mig Underskrevne er 3 a 4 velindrettet Værelser, at faae til Leie for enkelte Mennesker, og om en Familie skulde ønske samme, kan Kjøkken og andre Beqvemmeligheder ogsaa faaes; alt for en meget billig Betaling. Aalborg, den 7de Februar 1822. C. J. sal. Christensens.
Jyske Efterretninger, 1822-02-11
Classe- Lotterie, saavel for dem, som ei endnu har ombyttet deres Frilodder, som den der endnu maatte ønske nye Sedler i min Collection, bekjendtgjøres: at Fornyelses=Tiden til dette Aars 1ste Classes Trækning, som skeer den 4de Marts næstkommende, udløber den 19de d. M. Aalborg, den 9de Februar 1822. Grønnerup. Trykt Maculatur, median Størrelse a Riset 15 Mk., tjenlig til Frøehandlende. Svensk Maculatur a Riset 7 Mk. Hollandske, saavelsom danske Pap. Kartunpapiir af Bogen 2 Mk. Blaat Sukkerpapiir a Bogen 3 Mk., faaes hos Rottbøll Sadolin. udmærket gode Qvinter og Qvarter faaes i halve og hele Dosin a 1 Mk. Stykket hos Rottbøll Sadolin.
Jyske Efterretninger, 1822-02-11
Til Leie. Overværelserne til Gaden med Kjøkken, Spisekammer og øvrige der tilhørende Beqvemmeligheder hos A. Philipson paa Gravensgade No. 109, ere at faae for en billig Betaling til næste Paaske Fløttetid. Trykt, linieret Auctions=Papiir, kan bekommes hos Bogtrykker Wandall for 4 s. Arket.
Jyske Efterretninger, 1822-02-11
Flensborger Kornbrændeviin og Aqvavit faaes til meget billig Priis hos Henningsen & Rybsahm.
Jyske Efterretninger, 1822-02-11
Udsalgspriserne ved Aalborg Raffinaderie, er den 6te Februar bestemte saaledes: Fiin Raffinade a Pundet 3 Mk. 4 Sk. Fiin Melis a Pundet 2 Mk. 8 Sk. Pandesukker a Pundet 3 Mk. 4 Sk.
Jyske Efterretninger, 1822-02-11
Guul Candis a Pundet 2 Mk. 8 Sk.
Jyske Efterretninger, 1822-02-11
Hvid Pudersukker a Pundet 2 Mk. 4 Sk. Guul Dito a Pundet 1 Mk. 8 Sk. Bruun Syrup a Pundet 10 1/2 Sk. Dito Dito pr. 100 Pund 10 Rbd. Per 100 Pund gives 5 pro Cento Rabat. C. W. Holst.
Jyske Efterretninger, 1822-02-11
Proclama. I Kraft af kongelig allernaadigst Bevilling, dateret 10de Januar 1821, hvorved vi ere bemyndigede til at behandle vor Broder og Svøger afskediget Lieutenant Lauritz Toft til Østeraaegaard, hans Boe som Dødsboe, samt ifølge tinglæst Fuldmagt for mig Undertegnede fra mine Medarvinger, indkaldes herved med lovligt 12 Ugers Varsel, Alle og Enhver, der maatte formene at have nogensomhelst Fordring paa fornævnte vor Broder og Svogen Lieutenant Lauritz Toft eller hans Boe, til saadant deres formeentlige Krav, inden foreskrevne Tids Forløb, under sammes Fortabelse, for mig at anmelde og beviisliggjøre, Thisted, den 29de Januar 1822.
Jyske Efterretninger, 1822-02-11
Paa Medarvingers og egne Vegne Toft, Cancellicassessor, Bye- og Herredsskriver.
Jyske Efterretninger, 1822-02-11
Ved Proclama, som i Dag er læst ved Aalborg Byetingsret og som bliver læst ved Landsoverretten i Viborg, ere samtlige Creditorer efter min ved Døden afgangne Mand; Viinhandler Lars P. Kieldberg, indkaldte med tolv Ugers Varsel, til for mig at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Aalborg, den 4de Februar 1822. Petrine C. Kieldberg. Som Laugværge. fød Deichmann. Søren Winkel.
Jyske Efterretninger, 1822-02-11
Auctioner. Det afgangne Madame Preetzmann og forhen afdøde Mands fælleds Boe tilhørende og i Skolegaden under No. 347 beliggende Huus, med tilhørende Frugthauge, bliver ved 3de derover i Stervboestedet afholdende Auctioner, opraabt til Bortsælgelse, nemlig: 1ste Gang Tirsdagen den 19de Februar, 2den Gang Tirsdagen den 26de Februar og 3die Gang Tirsdagen den 5te Marts næstkommende, hver Dags Formiddag Kl. 10. Alt efter de paa Auctionsstedet nærmere bekjendtgjørende Conditioner. Aalborg, den 31te Januar 1822. Schmidt.
Jyske Efterretninger, 1822-02-11
Da intet antageligt Bud skedte ved 3die Auction, over de Selveier Jens Jørgen Jensens Opbudsboe tilhørende Gaard i Gjønnerup Vreile Sogn, som staaer for Har korn frie Hovedgaardstart 2 Tdr. 5 Skpr. 3 Fdkr. 2 Alb. med sammes Konge- og Kirketiende, saa bliver bemeldte C. endomme stillet til en 4de Auction, som holdes i selve Gaarden: Løverdagen den 23de Febr. dette Aar, Formiddag Kl. 10, hvorved tillige bortsælges Opbudsboets Løsøre af Besætning Avlsredskaber m.v. Sæbye, den 26de Januar 1822. Boeck.
Jyske Efterretninger, 1822-02-11
Jfølge vedkommende Forliigs og Udlægshavers Forlangende, bliver det Værtshuusmand Niels Poulsen til hørende Sted, beliggende paa denne Byes Nordre eller Pindborggade, under Matriculeret Nummer 56, stillet til 3de offentlige Auctioner: 1ste Gang, Fredagen den 22de Februar dette Aar, 2den Gang, Fredagen den 8de Marts og 3de Gang, Fredagen den 22de Marts næstefter, hver Dags Formiddag Kl. 10. Saasnart Stedet er bortsolgt, forauctioneres den ligeledes udlagte Jndboe af Sengesteder, Sengeklæder, 2de jern Bielæggere, en Kobberkjedel i Grube Borde, Stole, Kjøkken- og Bryggerredskaber m.v.; hvilket herved til alle Vedkommendes Efterretning bekjendtgjøres. Sæbye, den 26de Januar 1822. Boeck.
Jyske Efterretninger, 1822-02-11
Kjøbmand Ole Falckenbergs Fallitboes Gaard Nos 135 paa Vesteraaesgade her i Byen, samt en Boet tilherrende Frugt og Urtehauge, beliggende uden for KattesundsPort, indeholdende 3675 - Alen, bliver stillet til Bortsalg ved 3de offentlige Auctioner, som ere bestemte at afholdes i selve Gaarden, nemlig: 1ste Gang Onsdagen den 20de Februar 3) 2den Gang Onsdagen den 6te Marts og førstkommende, 3die Gang Onsdagen den 20de Marts,) hver Dags Formiddag Kl. 10. Ved sidste Auction bliver Eiendommene bortsolgt, om nogenlunde antageligt Bud derpaa skeer. Naar 3die Auction er tilendebragt, sælges Boet, Jndboe og Handelsvare af adskilligt Slags; hvortil Lysthavere indbydes. Aalborg, den 2den Februar 1822. Schmidt, Auctionsdirecteur.
Jyske Efterretninger, 1822-02-11
Tirsdag og Onsdag næstkommende 19de og 20de Februar, bliver i Dronninglunds Sogn foretaget Auction over endeel hos flere Beboere sammesteds for Bidrag til Skolevæsenet, udpantet Gods, som er: 37 Køer, 20 Stude, 22 Qvier 11 Kalve, 3 Heste, 4 Faar, 3 Kaner, 2de Vogne, 1 Dragkister, 7 Kister, 6 Hængeskabe, en Kobber=Kjedel et Chatol med Skab, et Bidmer, en Theemaskine, 4 Par Lysestager, 3de Malmmortere, 2de Stueuhre med Fouteral, nogle Tintallerkener, et Sølv Hovedvands=Æg, nogle Sengeklæder, Mands- og Fruentimmerklæder m. v. Auctonen tager sin Begyndelse Tirsdag Formiddag, Kl. 9. enhalv hos Sognefoged Christen Jensen Sudder, gaard i Hjallerups Fjerding, Eftermiddag Kl. 2 hos Sognefogden for Ørsøe-Fjerding Søren Nielsen i Vadet: Onsdag Kl. 9 enhalv hos Sognefogden for Dorfs Fjerding Lars Ottesen i Gingsholm, Eftermiddag Kl. 1 enhalv hos Sognefoged Christen Larsen i Store Bjørnlund. Vederhæftige Kjøbere kunne erholde 4 Ugers Credit. Sæbye, den 29de Januar 1822. Boeck.
Jyske Efterretninger, 1822-02-14
Tyrkiet. Forholdet til Rusland synes nu at blive langt fredeligere, end det nylig lod til at ville være blevet. Ruslands Handelsforbindelser med Constantimopel ere, ifølge den preussiske Statstidende, nu gjen komne i Stand og der er for nærværende Tid slet ingen hindringer i Veien for samme.
Jyske Efterretninger, 1822-02-14
Fra Jassy, Hovedstaden i Fyrstendømmet Moldan, skrives under 20de Januar: Ganske uformodet have vi erholdt den Efterretning, at den sidste Hospodar i Moldau, Fyrst Michael Suzzo, som efter sin Flugt fra denne Stad, hvor han havde taget virksom Andeel i Hetairisternes Oprør, opholdt sig i Kischenev, Bessarabiens Hovedstad, pludseligen har faaet befaling at forlade Hans Majestæt, Keiseren af Ruslands Stater, og ifølge samme har bemeldte Fyrste virkelig Natten imellem den 6te og 17de Januar forladt Kischenev, men hvor han har taget Veien, vides ikke endnu. Til samme Tid erfare vi, at flere forhenværende Hetairist-Anførere, navnlig Pendedeka, Skufa, Basili m. fl. ere paa russisk Befaling arresterede og henførte til forskellige Fæstninger. Ogsaa have samtlige græske, vallakiske, moldanske og andre Flygtninge, hvis Tal man anslaaer til en 6 eller 7000, og som opholdt sig langs med Floden, Pruth og i Bessarabien, faaet befaling fra St. Petersborg, uopholdeligen at forlade Provindsen og drage ind i det Jndre af Rusland.
Jyske Efterretninger, 1822-02-14
De til Odessa flygtede Græker have afsendt en Deputation til Ruslands Keiser i St. Petersborg for at anraabe om Beskyttelse og Bistand. Den er nu kommen tilbage til Odessa igjen, og det er et ganske almindeligt Rygte, at den skal være vendt tilbage, med aldeles uforrettet Sag, og saameget er i det Mindste vist, at de Tilbagekomne holde Udfaldet af deres Sendelse ganske hemmeligt.
Jyske Efterretninger, 1822-02-14
Det russiske Hovedqvarteer i Bessarabien er da nu omsider virkelig forlagt fremad fra Tulczyn til Kischenev. Tyrkernes Hovedqvarteer under Sali Pascha er flyttet tilbage nærmere mod Donau. J Servien har det hidtil ikke været de oprørske Græker og Vallaker muligt at skaffe sig Tilhængere eller afstedkomme Uroligheder. Dog sige nogle Efterretninger nu, at man i Constantinopel ikke længere ret veed hvorvidt man sætte sin Liid til Servierne, de der skal begynde at yttre sig nogen Utilfredshed iblandt. dem. J Viddin og flere Stæder ved Donau plages Indyggerne meget af Spedalskhed, som har faaes Jndpas i næsten ethvert Huus.
Jyske Efterretninger, 1822-02-14
Den gamle Ali Pascha af Janina skal have benyttet sig af Lejligheden, da Grækerne truede Beleirerne under Chorschid Pascha fra Ryggen, og er brudt ud af sin Borg. Han skal have leiret sig omtrent en 3 Miles Vei fra den ved et Sted som kaldes Cusany.
Jyske Efterretninger, 1822-02-14
J Sydgrækenland og paa Halvøen Morea er ethvert i den senere Tid af Tyrkerne gjort Forsøg paa at trænge frem, aldeles mislykket, saa at det synes her ikke urimeligt, at Grækerne jo i lang Tid maatte kunne forfægte deres Uafhængighed, dersom de blot kunde være enige; men dette er ikke Tilfældet. Et stort Antal af Grækerne vil efter de nyeste Tidender udraabe Demetrius Ypsilanti til Konge lover Peloponesus (Morca), derimod ville Andre, hvoriblandt den bekjendte tappre Skjoldms Bobelina, have republicansk Forfatning.
Jyske Efterretninger, 1822-02-14
Fra Marseille er nylig afgaaet et Par Skibe med Lykkeriddere, som ville bidrage til Tyrkernes Uddrier velse af Europa. Ogsaa fra Spanien vente Grækeren ne 300 Kæmper, som ville over at slaae Tyrker til ihiel.
Jyske Efterretninger, 1822-02-14
J Spanien er det nu igjen noget roligere. Andalusien har underkastet sig. Valencia og Catalonien er det derimod ikke saa ganske i det Rene med. Oprøret i Navarra er aldeles dæmpet og Royalisterne, ganske adspredte. J Estremadura har en Bande organiseret sig, imod hvilken meget Krigsfolk der og i de tilgrændsende Landskaber er sat i Bevægelse. Man taler om, at et Forlig skal være igjærde imellem Torreno, Quirog, Martine; med deres Tilhængere paa den ene Side, og Riegos Partie paa den anden Side. Man forudseer, at Riegos Partie vil faae en betydelig Overvægt i de nye Stænder.
Jyske Efterretninger, 1822-02-14
Den brysseler Journal Oracle indeholder Følgende af et Privatbrev fra Madrid, To udmærkede Personer have gjort Kongen det Forslag, at de paa sikker Vei vilde ledsage ham ud af Spanien, hvor hans Person truedes af de største Farer. Kongen skal dertil have svaret: "Jeg har besluttet at opfylde min Skjebne, aldrig skal jeg besidde den Feighed at forlade en Throne, som mine Forfædre have forfægtet med Hæder, og aldrig skal jeg ved saadan Handlemaade udsætte mig for Efterverdenens Foragt I de portugisiske Stænders Forsamling i Lissabon, foreslog en Diputeret Herr Percira de Carmo nylig at erklære Lissabon til Frihavn for alle Brastliens Producter.
Jyske Efterretninger, 1822-02-14
Den nederlandske Prindsesse Marianne var forleden i stor Livsfare, da hun var kjørt ud og Hestene, blev skye just som de skulde over en Bro. Den ene Hest sprang over Nækværket ud i Vandet. Lykkeligviis gik Tøiet i Stykker og Vognen blev paa Broen Hs. kongl. Høihed kom ingen Skade til.
Jyske Efterretninger, 1822-02-14
En Mand, som var med Bonaparte paa St. Helena, har nu kjøbt et Landgods, Crogny, ved Bar sur Seine i Frankrig, for omtrent 1 1/2 Millioner Franker.
Jyske Efterretninger, 1822-02-14
Fædrelandet.
Jyske Efterretninger, 1822-02-14
Kjøbenhavn. Under 3die dennes har Hs. Majestæt Kongen aller Kjøbenhavn.
Jyske Efterretninger, 1822-02-14
Under 3die dennes har Hs. Majestæt Kongen allernaadigst behaget at udnævne Major i hertugelig, oldenborgsk Tjeneske, Ferdinand v. Hirschfeld, til Ridder af Dannebrogordenens fjerde Classe, samt at forunde Vagtmester i Husarregimentet, Claus Rasmussen Odense, Dannebrogmændenes Hæderstegn.
Jyske Efterretninger, 1822-02-14
Den danske Handel paa Vestindien er endnu, som bekjendt, anseelig, og havde før Krigen naaet en meget betydelig Høide. Jkke allene fra Kjøbenhavn, men ogsaa fra andre danske og norske Havne blev der udsendt Vestfarere. Denne Handel var efterhaanden steget saa meget, at der 1761 udsendtes 52 Skibe, og 1782 endog 246; men siden gik dete Antal ned igjen til 91. Der gaves de Aar, da disse Skibe hjembragte 20,000 Fade Sukker og 7 til 8000 Fade Rom. Men siden Freden 1814 har Tilførslen betydeligen formindsket sig. Man kan antage, at der nu udsendes, især fra Kjøbenhavn, 30 til 40 Skibe aarligen. - Hovedbefordreren af denne Handel i Danmark var den fortjente Kjøbmand Andreas Bjørn, som lod fylde og gjøre beboelig den efter ham opkaldte Plads paa Christianshavn. J hans Tid gik aarligen kun eet Skib til Vestindien, men han bragte det ved sine Bestræbelser saa vidt, at der 1750, da han døde, aarligen blev udsendt herfra tolv Vestfarere. Jngen Kjøbmand havde forhen ladet bygge saa mange Skibe, som han.