JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1813-02-22
Nødte - Høiesterets Advocat hans Vilsted, efter Kongelig Befaling contra Hielm - Lars undersen, Anders Pedersen og Peder Andersen Helstad, anket enten til at kiendes uefterrettelig at være, eller til Stadfæstelse Actor har ved udtagen høiesterets Stevning af 16de Juni 1812, paa Skiærpelse og yderligere Paakiendelse, en inden Aggershuus Stifts Overret, Jndstevnte, for, paa en mordisk Maade at have overfaldet Ole Tilsang under 27de April 1812, afsagt Dom, udi en Sag anlagt af Justitien mod med videre. hensættes til Arbeide i nærmeste Fæstning 16 Maaneder. J øvrigt bør Lars undersen Helstad bør, istedet for den ham ved Hiemtinget idømte Straf, Derom er ved fornævnte Dom saaledes kiendt for Ret: Tiltalte efter Loven. Hiemtings Dommen ved Magt at stande. At efterkommes under Adfærd Justitsraad Hans Henrich Scheel, Ridder af Dannebrog, og LaugrettesVed den af Sorenskriveren udi Sølver og Andahlens Sorenskriverie, mænd, under 11te Martii 1812, afsagte Dom, er kiendt for Ret : Lars Andersen Helstad bør bøde til Hans Majestæts Kasse 60 Rdlr., og til Hoffs Præstegields Fattigkasse 40 Rdlr.; videre bør bemeldte Lars Andersen, saavelsom Anders Petersen og Peter Andersen, een for alle og alle for en, udrede samtlige af denne Action lovlig lydende Omkostninger, hvorib andt til Actor Fogden Høegh for Diet 3 Rdlr. 1 Mk., samt til Defensorerne for Skyds, Diet og Salaria, nemlig til Procurator Nissen, 18 Rdlr. 3 Mk. 6 s., og til Procurator Larsen 35 Rdlr. Ole Olsen Til sangs Ret til Erstatning hos Lars Andersen efter Lovers 67. 11, forbeholdes. J ovrigt bør de Angieldende for Actors Tiltale under Sagen, frie at være. Dommen fuldbyrdes efter Øvrighedens Foranstaltning: Dinrictets Fattigkasse 50 Rd. J Henseende til de andre Tiltatte og Actio Dom: Lars Andersen Helstad bør bøde sine Voldsbøder og desuden tilnens Omkostninger bør Stifts Overrettens Dom ved Magt at stande.
Berlingske Tidende, 1813-02-22
Dito Dato. No. 202. Mødte. Over-Auditeur og Høiesterets Advocat, Søekrigs=Prokureur, Rottbøll. Anne Pedersdatter Lykke. Gregers Schack, efter Kongelig befaling, contra paaankes til Skiærpelse og yderligere Paaliendelse, en inden Tronhiems I den af Actor under 16de Juni 1812 udtagne Høiesterets Stevning Stifts Overret, under 20de Mai 1812, afsagt Dom, udi en Sag, anlagt af Jvstitien, med Indstevnte for anden Gang begaaet Tyverie. Herom er ved fornævnte Dem saaledes kjendt for Ret: Underrets Dommen bør ved Magt at stande.
Berlingske Tidende, 1813-02-22
Ved den inden Tronhiems Byetings Ret af Byefogden Anditeur Jonas Udbye og Laugrettesmænd, under 27de April 1812, afsagte Dom, en kiendt for Ret : Konen Anne Pedersdatter Lokke, bør at arbeide i Tronhiems Tugt= og Værkhuus i 4 Aar, samt betale Jgield til den Bestiaalne Skoemager Carsten Wahls Enke 122 Rd., Jngeborg A. Wahl, for de kiaalne, den er tilbagekomne 4 Par Lagener og 2 Haandklæder med 122 Rd., Ligesaa ber hun betale alle af hendes Arrest, og denne Action lovlig flydende Omkostninger, hvoriblandt Actors og Defensors Salarium, som billige for den første 8 Rd. og den sidste 6 Rd. Alt fuldbyrdes og udredes under Adfærd efter Loven og And dringerne. Dom: Stifts Over Rettens Dom bør ved Magt at stande.
Berlingske Tidende, 1813-02-22
Dito Dato. No. 204. Nødte - Justitsraad og Høiesterets Advocat seter Voll Wivet, efter Kongelig befaling. contra, Schack. Tiltalte Smed, Jacob Pedersen Kock. Ved udtagen Høiesterets Stevning af 19de Juni 1812, paaanken Actor til Stadfæstelse, en inden Christiansands Stifts=Overret, under 20de Mai 1812, afsagt Dom, udi en Sag, anlagt af Justitien imod Jndstevnte, som tiltales for 2den Gang begaaet simpelt Tyverie. Derom er ved bemeldte Dom saaledes kiendt for Ret : Underrettens Dom bør ved Magt at stande, og betaler han de af Sagen lovlig flydende Omkostninger, efter Øvrighedens nærmere Foranstaltning : Ved den af Sorenskriveren i Mandahls Sørenskriverie, Friderich Ac sted og Laugrettesmænd, under 5te Mai 1812, afsagte Dom, er kjendt for Ret: Tiltalte Smed Jacob Pedersen Kock bør hensættes til Arbeide ud nærmeste Fæstning i 3 Aar, og betale til Actor Procurater Holm 10 Rd. og til haus Defenfor Procurator Heyberg 23 Rd. 36 s., og til Lehnsmændenne Holbeck og Schith, samt Langrettet 9 Rd., tilligemed alle øvrige af Actionen, hans Arrest og Transport flydende Omkostninger, efter Regning De idømte Omkostninger udredes inden 15 Dage efter denne Doms Forkyndelse, og det ovrige at fuldbyrdes efter Øvrighedens Foranstaltning. Dom: Underrettens Dom bør ved Magt at stande.
Berlingske Tidende, 1813-02-22
Onsdagen den 24de Junii. No. 199.
Berlingske Tidende, 1813-02-22
Mødte - Justitsraad og Høiesterets Advocat Jens Laasbye Rottbøll, i efter Kongelig befaling. contra Klingberg. Karen Marie Nielsdatter Barmer. Actor har ved udtagen Høiesterets Stevning af 18de Juni 1812, paaanket til Stadfæstelse og Skiærpelse, en i den Wiborg Lands Overret, under 20de April sidstleden afsagt Dom, udi en Sag anlagt af Justitien mod Jndstævnte, der tiltales for Jndbrud og 4de Gang begaaet Tyverie. Derom er ved fornævnte Dom saaledes kiendt for Ret: Herredstingsdommen bør, saavidt paaanket er, ved Magt at stande. At efterkommes under Adfærd efter Loven.
Berlingske Tidende, 1813-02-22
Ved den inden Boer og Nin Herreders Extraret, af Herredsfogden, Justitsraad Nicolay Christian Carøe, under 11te Marts 1812 afsagte Dom er kiendt for Ret: Karen Marie Danielsi atter Barmer bør, i Følge Forordningen af 20de Februarii 1789 s. 5te, kagstryges, brændemærkes paa Panden, og indsættes for Livstid i Kiøbenhavns Tugthuus til Arbeide under stræng Bevogtning. Karen Marie Christensdatter bør, efter allerhøistbemeldte Forordnings 3die s., straffes med Tugthuus Arbeide i Wiborg Tugthuus hendes Livstid Saa bor de og hver for sig at betale alle af deres Arrest, Action og Afstraffelse flydende Omkostninger, saavelsom til Actor Landvæsens-Commissair Willesen udlagt Budleie 1 Rdlr. 2 Mk., samt Diætpenge og Salario 10 Rdlr., og til Defensor Procurator Herschend Salarie 7 Rdlr., men da de dømte dertil er befunden aldeles uformuende, bliver alt af Amtets Deliqvent Kasse at udrede. Den bestiaalne Bøkker har erholdt den Erstatning han fordrer. Sagen er her for Retten saaledes befordret, at ingen Mulct har Sted. Dom: Lands Overrettens Dom bør ved Magt at stande.
Berlingske Tidende, 1813-02-22
Torsdagen, den 25de Junii. No. 156. Klingberg for Skibsted. Afgangne Keiserlig Østerrisk General-ConsuJohan Christian Pingels Stervboe og Arvinger, contra Schønheyde. - Tolk og Meubelhandler David Moyel. Citanterne har ved udtagen Høiesterets Hoved=Stærning af 24de Februarii 182, paaanket til Stadfæstelse en af Skiftecommissarierne i afg. Keiserlig Østerrisk General-Consul Johan Christian Pinges Stervboe, Etatsraad og Grosserer Erich Erichsen, samt Grosserer Franciseus Chevalier, under 2te Februarii 182 afsagt Decision, udi en Dispite mellem Parterne, reisende sig derfra, at Contra=Citanten af Citanterne fordrer godtgjorde efter Regning den Summa 45000 Rdlr. med lovlige Renter deraf fra 11te Junii 809, til Betaling skeer, med videre, efter nærmere Regning, alt under det ligesaa usandsynlige, som finaeerte og ubeviste Foregivende, at han efter Aftale med den afdøde Consul Pingel, skal i Aarene 1805, 1806 og 1807, have for dennes Regning besørget opført en Bygning i Lyngbye, dertil have anskaffet de fornødne Materialier og betalt Haandværksfolkene, samt derved anlagt en Hauge, hvortil de fornødne Træer og Planter paa lige Maade af ham skulle være anskaffede med videre, hvorfor en saaden Summa, skulle tilkomme ham, hvilket Foregivende i et og alt at samtlige Stervboets Vedkommende baade er modsaat og benægtet Derom er ved fornævnte Decision saaledes eragtet for Ret : Afg. Consul Johan Christian Pingels og efterlevendes Enkefrue Charlotte Pingels fælleds Boe, bør for den af Tolk D. Møyel anmeldte Fordring stor 45000 Rdlr. frie at være.
Berlingske Tidende, 1813-02-22
Tolk og Meubelhandler David Møyel har, ved udtagen Høiesterets Contra Stævning af 10de April 1812, indantet fornævnte Decision til Underkiendelse og Forandring. Dom: Skifte Decisionen bør ved Magt at stande. Processens Omkostninger for Høiesteret ophæves. Til Justitskassen betaler Contra=Citanten, som Tabende, 5 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1813-02-22
Fredagen, den 26de Junii. No. 12. Klingberg befalet Landvæsens Commissair og Byefoged Henrich Christian Møller, som constitueret Magistrat i Roeskilde, paa afgangne Maaneds Lieutenant Jens Jacob Rosenkildes Stervboes Vegne, contra Schack - Skipper og Dannebrogsmand Boelsen. J den af Citanten under 2den Januari 1812 udtagne Høiesterets Stevning, paaarskes enten til at kiendes uefterrettelig at være, at vorde hiemviist til nye Foretagelse og endelig Paakiendelse, eller til aldeles Underkiendelse, Tilsidesættelse, Forandring og bedre Rets Nydelse, en inden Lands Over, samt Hof= og Stadsretten under 14de October 1811 afsaaDom, udi en Sag, betreffende Erstatning for den Skade, som Jndstevnte der fører Galeasen Helene Charlotte, har tilføiet Citanten derved, at han ved sin Forsømmelse og onde forsyn den 6te December forrige Aar i Kattegattet har overseilet Titaniens Slupskib Enigheden, hvorved samme tilligemed dets Ladning totaliter forliste, med Hensyn til hvilken Erstatnings Erholdelse Citanten har gjort Arrest i Skibet Helene Charlotte og Forbud imod sammes Afseiling, indtil Sagen ved endelig Dom er afgiørt, uagtet hvilke tvende Retshandlinger Skipper Boelsen, efter at Appellations Stevningen til Lands Overretten samt Hof= og Stadsretten var forkyndt ham, er reist bort med sit Skib m.m. Derom er ved fornævnte Dom saaledes kjendt for Ret: Giæsterets Dommen bør, for saavidt Contra=Citanten Skipper og Dannebrogs Boelsen ved samme er friefunden for Hoved Citanten Styrmand i det antiske Compagnies Tieneste J. J. Rosenkildes Tiltale i denne Sag og den paa Contra-Citantens Galease Helene Charlotte lagte Arrest er ophæver ved Magt at stande. Derimod bør den, for saavidt ved samme er paakiendt Contra Citaniens Paastand, om Erstatning for den hans Galease ved Paa seilingen til øiede Skade og Reparation i Anledning af den paa bemeldte Galease lagte Arrest, uefterrettelig at være. Processens Omkostninger for begge Retter ophæves. J Kost og Tæring til Underdommeren Borgemester og Byefoged Lydens betaler Hoved Citanten 10 Rdlr. De af HovedCitanrens Sagfører Advocat Treschow om Contra Citanten og Underdommeren Borgmester og Byefoged Lyders i Jndlæg af 6te Maji dette Aar brugte Udladelser bør døde og magtesløse at være, og ikke komme Dem til Forkleinelse i nogen Maade, og bør Advocat Treschow for hans Udladelser om Dommeren bøde 10 Rdlr. til Kiøbenhavns Fattigvæsens Hovedkasse, og betale ligesaameget til Justits=Kassen. Det idømte udredes inden 3 Uger efter denne Doms lovlige Forkyndelse, under Adfærd efter Loven.
Berlingske Tidende, 1813-02-22
Ved den inden Holbecks Byes Giæsteret af Byefogden Borgemester Christian Lyders, under 10de April 181, afsagte Dom, er kiendt for Ret Contra Citanten Skipper og Dannebrogsmand Christian Boelsen, bør forHoved=Citanten Styrmand J. J. Rosenkildes Tiltale i denne Sag frie at være. Den raannkede af Hoved=Citanten i Galeasen Helena Charlotte under 12te Marti dette Aar effectuerede Arrest og Forbuds Forretning ophæves som ulovlig, hvorimod Hoved=Citanten bør give Contra=Citunten, for den ham ved Arresten tilføiede Spot og Skade, en billig Erstatning efter uvillige Mænds Skiøn. Processens Omkostninger ophæves. Det idømte efterkommes inden 3de Solemærker efter denne Doms lovlige Forkyndelse under Adfærd efter Loven. Dom: Indstevnte bør paa egne og Rehderes Vegne til Skifteforvalteren i afgangne Maaneds Lieutenant Rosen ildes Stervboe paa dette Boes Vegne udbetale 9240 Rdlr. 7 1/2 s., med Rente 4 pro Cento deraf fra den 18de December 1810 til Betaling skeer. J Salario til Justitsraad Klingberg for Høiesteret betaler Jndstevnte 1000 Rdlr.; saa betaler han og til Justitskassen som Tabende 5 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1813-02-22
Mandagen den 23de Junii. No. 89. Wiret Johan Henrich Bender, som Mandatarius for Handelshuset. Mathias Mathiesen & Compaanie i Altona, contra Klingberg Kiøbmand Danckert D. Krohn. Ved udtagen Høiesterets Stevning af 16de Februari 1811, paaanke Citanien til Underkiendelse, Tilsidesættelse og Forandring, samt bede, Rets Nydelse, en inden Bergens Stifts Overret, under 7de Januari 1811, afsagt Dom, udi en Sag, i Anledning et imellem Citanten og Jndstevnte inden Bergens Byes Forligelses Commission den 16de Juli 1810 indgaaet Forlig, om Maaden, hvorpaa Krohn skylde afbetale sin Gield til Mathiesen & Compagnie, stor 12,379 Mk. 11 s. Hamborger Banco, og ved hvilket Forliig Krohn har forpligtet sig til, til Afdrag at betale til Bender paa Mathiesen & Compagnies Vegne, inden næstfølgende September Maaneds Udgang, den Summa 1500 Mk. Hamborger Banco, tilligemed Renter 4 pro Cento af bemeldte 12,379 Mk. 11 s. Hamborge, Banco, fra Forligets Datum til den 30te September, tilsammen 160, Mk. 3 s. Hamborger Banco. Derom er ved fornævnte Dom saaledes kiendt for Ret: Den paa ankede Executions Forretning bor ved Magt at stande. Processens Omkostninger for Stifts Overretten ophæves. Ved den af Priserets Assessor og Byefoged Georg Jacob Bull, under en Executions Forretning hos Kiøbmand Danskert D. Krohn, den 17de October 1810 afsagte Eragtning, er saaledes eragtet: J Hans Kongelig Majenæts høie Navn declareres herved lovlig Execution og indførsel i de af Kiøbmand Danckert Krohn deponerede 668 Rd. i Danske Rigsorter, hvilke herved udlægges til Johan Henrich Bender paa Math. Mathiesens Vegne, som fuld Betaling for hans Fordring 1603 Mk. - St. i Hamborger Banco. Dam: Stifts Overrettens Dom bør ved Magt at stande. J Processens Omkostning for Høiesteret betaler Citanten til Jndstevnte 200 Rd. paa betaler han og til Justit-Kassen for nødig Trette 200 Rd., og endvidere til samme Kasse 5 Rd.
Berlingske Tidende, 1813-02-22
Dito Dato. No. 1.
Berlingske Tidende, 1813-02-22
Klingberg Toldskriver Hans Bone, contra Medte Kammer=Alvocaten, Etatsraad Johan Martin Schønheyder, Ridder af Dann- og, paa Embeds Vegne.
Berlingske Tidende, 1813-02-22
Citanten har ved udtagen Høiesterets Stevning af 19de Juni 1811, paaanket til aldeles Underkiendelse, Tilsidesættelse og Forandring, en i den Lands Over- samt Hof= og Stadsretten, under 22de April sidstl. af a Dom, udi en Sag, hvor i Citanten tiltales for adskillige formeentlig i begaaede Misligheder i hans Embeds=Førelse. Derom er ved bemeldte Dom saaledes kjendt for Ret: Tiltalte Toldskriver Bøye bør have sit Embede, som Toldskriver ved Kiøbenhavns Toldboe forbrudt. J Salario til Kammer Advocaten betaler han 200 Rdlr. Det idømte udredes inden 15 Dage efter denne Doms lovlige Forkyndelse, under Adfærd efter Loven. delsen af de ombandlede Attester bøde 200 Rd. til Kiøbenhavns FattigvæDom: Citanten bør for sit utilbelige Forhold i Henseende til UdstæSalario til Kammer Advocaten for begge Retter betaler Citanten 300 Rd., sens Hoved=Kasse, men iøvrigt for Tiltale i denne Sag frie at være J samt til Justitz=Kassen, som tabende 5 Rd.
Berlingske Tidende, 1813-02-26
Udenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1813-02-26
Paris, den 14de Februar. Den 11te forestillede Rigets Prinds-Erkecantsler, i Viceconnetablens Fraværelse, følgende til Eed hos Hs. Majestæt Keiseren: Divisionsgeneralerne Grev Ornano, Baronerne Semelle, Barrois og Deroit; Brigadegeneralerne, Baronerne Maupoint, Maurin, Brayer; Adjutantcommandanterne v. Hademar, v. Maillardoz, Baron CarionNisas, Baron Delaborde, Hr. v. Castella, Oberst for et Schweizer regiment, &c.
Berlingske Tidende, 1813-02-26
- Den 30te Januar ankom Kongen af Neapel til sit Slot St. Lucio.
Berlingske Tidende, 1813-02-26
- Hs. Durchl. Fyrsten af Neuschatel er ankommen hertil. - Portugalarmeen. Efter de Beretninger, der ere bekiendtgjorte, for at give Underretning om de franske Armeers Operationer ved Tormesfloden og Omstændighederne ved den engelske Armees Retirade, har man blandt adskillige enkelte Begivenheder kunnet iagttage, at Fienden havde efterladt en Besætning paa omtrent 300 Mand i Fortet Alba de Tormes. Man har hidtil udsat at berette, at dette Fort overgav sig sidste 25de Nov., faa Dage efter Stadens Erobring. Ved denne Overgivelse kom 85 franske og spanske Fanger, som sad i Fortet, paa fri Fod. Man fandt desuden 18 Tønder engelske Patroner og henved 100 Geværer.
Berlingske Tidende, 1813-02-26
Den 15de Februar. Jgaar begav Hs. Majestæt Keiseren, sig til det lovgivende Corpses Pallads, hvor han modtoges paa Trappen af 25 Deputerede, og, efterat have nydt en kort Ro i sit Værelse, førtes ind i Salen. Da han traadte ind, stod heele Forsamlingen op. Hs. Majestæt satte sig paa sin Trone, og efterat Medlemmerne vare ham forestillede og havde aflagt Eden, aabnede Hs. Majestæt Mødet med følgende Tale: Mine Herrer Deputerede fra Departementerne til det lovgivende Corps.
Berlingske Tidende, 1813-02-26
Den i Norden atter opluende Krig gav Engellænderne en gunstig Leilighed til at udøve deres Planer paa Halvøen. De have gjort store Anstrængelser. Alle deres Forhaabninger ere blevne tilintetgjorte. Deres Armee udrettede intet ved Burgos, og maatte med stort Tab forlade hele Spanien. Jeg selv rykkede ind i Rusland. Stedse vare de franske Vaaben, seierrige paa Ostrownos, Polotsk, Mohilows og Smolensks Marker, ved Moska og ved Malojaroslawetz. Jngensteds kunde Russerne bestaae mod vore Ørne. Moskan faldt i vore Hænder. Da Ruslands Bolværker vare faldne, og man lærte at kiende dets Vaabens Afmagt, vendte en Sværm Tartarer deres morderske Hænder mod det vidtstrakte Riges skiønneste Provindser, til hvis Forsvar de vare kaldte. Uagtet de ulykkelige Moskowitets Taarer og Fortvivlelse, afbrændte de i faa Uger mere end 4000 af deres skiønneste Landsbyer, over 50 af deres skiønneste Stæder, og mættede saaledes deres gamle Had, under Paaskud af at forfinke vor Marsch, ved at omgive os med en Ørken. Vi have overvundet alle disse Hindringer. Selv Moskaus Brand, hvor de i 4 Dage have tilintet gjort Frugten af 40 Generationers Arbeider og Vindskibelighed, har intet forandret i min Forfatnings hældige Tilstand.... Men Vinterens overordentlige og tidlige Strænghed førte skrækkelig Elendighed over min Armee. J faa Nætter saae jeg Alt forandre sig. Jeg har liidt store Tab. De vilde have sønderrevet mit Hierte hvis jeg under saadanne Omstændigheder havde kunne tænke paa andet, end paa mit Folks Fordeel, Hæder og paa Fremtiden. Stor var Engellands Jubel ved Bynet af de Ulykker der traf os, grændseløse vare dets Forhaabninger. Til Belønning for Forræderier, falbød det vore skiønneste Povindser, gjorde dette skiønne Riges Udstykning til Betingelse for Freden; det hedder med andre Ord: den proclamerede en evig Krig. Under saa vigtige Anliggender har mit Folks Drivtighed, dette Hengivenhed for Rigets Jntegritet, dets Kierlighed til mig, adspredte alle disse Hiernespind, og bragt vore Fiender tilbage til en rigtigere Betragtning af Tingene. De Ulykker, som Vinterens Strænghed medførte, have tilfulde viist Særelsen og Fastheden af dette Rige, der er grundet paa 50 Millioner Borgeres Anstrængelser og Kierlighed, og paa Jordens skiønneste Landes Hielpemidler.
Berlingske Tidende, 1813-02-26
Med den meest levende Fornøielse har jeg seet, at mine Undersaatter i Kongeriget Jtalien, Jndvaanerne i det forrige Holland og de forenede Departementer kappes med de gamle Franskmænd, og indsee, at deres hele Haab, Fremtid og Held beroe paa det store Riges befæstelse og Triumph.
Berlingske Tidende, 1813-02-26
Hos alle vore Naboer udbrede de engelske Agenter Oprørsaand imod Souverainerne. Engelland ønskede gjerne at see hele Fastlandet giver til Priis for Borgerkrigens og alle Anarchiets Rædsler; men Forsynet har bestemt det selv til det første Offer for Anarchie og Borgerkrig. Jeg har umiddelbart undertegnet et Concordat med Paven, der endeer alle de Stridigheder, som, desværre, vare opstaaede i Kirken.Det franske Dynastie regierer og skal stedse regiere i Spanien. Med alle mine Allieredes Forhold er jeg tilfreds. Jeg skal ingen af dem forlade, men hævde deres Landes Jntegritet. Russerne skulle vende tilbage til deres skrækkelige Himmelegne. Jeg ønsker Freden; Verden trænger dertil. Siden Bruddet af Amienstractaten har jeg fire Gange høitidelig foreslaaet den. Jeg vil kun slutte en ærefuld Fred, som passer sig for mit Riges Jnteresse og Størrelse. Min Politik er ikke hemmelighedsfuld; jeg har tilkiendegivet de Ofre som jeg kunde giøre. Saalænge denne Søkrig varer, maae mine Undersaatter berede sig paa alle Slags Opofrelser; thi ved en slet Fred vilde vi tabe Alt indtil Haabet; Alt, endog vore Efterkommeres Velfærd vilde udsættes for Fare. America har grebet til Vaaben, forat holde sit Flags Souverainitet, i Agt. Verdens Ønsker følge det i denne hæderfulde Kamp. Ender det den saaledes, at Fastlandets Fiender vorde nødte til at erkiende den Grundsætning, at Flaget beskytter Varene og Mandskabet, og at de Neutrale ikke have nødig at underkaste sig nogen Blokade paa Papiret, alt ifølge Utrechttractatens Bestemmelser, saa vil America giøre sig fortient af alle Nationer. Efterverdenen vil sige: den gamle Verden havde tabt fine Rettigheder, men den nye har atter erobret dem tilbage. Min Minister for det Jndre vil giøre Dem bekiendt med Rigets Forfatning, med Agerdyrkningens blomstrende Tilstand, Manufacturerne og den indenlandske Handel, saavelsom med vor Befolknings daglige Tilvæxt. J intet Aarhundrede havde Agerdyrkningen og Fabriqverne i Frankrig naaet den Høide hvorpaa de nu staae. Jeg behøver store Hielpemidler, for at bestrid alle de Udgivter som omstændighederne kræve; men formedelst adskillige Forholdsregler, som min Finantsminister skal foreslaae Dem, vil jeg ikke have nødig at paalægge mine Undersaater nye Byrder. Efter Talen og da Mødet var sluttet, reiste Hs. Majestæt sig, under det bifaldsraab: Keiseren leve, der gientoges af en utallig Mængde Mennesker lige til Thuillerierne.
Berlingske Tidende, 1813-02-26
Hs. Majestæt Keiserinden, tilligemed Dronning Hortense og Hertuginden af Montebello vare nærværende ved Mødet. Da hun traadte ind i Salen, og da hun igien forlod den, gienlød Glædesraabet Keiserinden leve! Kanonsalver forkyndte Hs. Majestæts Bortgang.
Berlingske Tidende, 1813-02-26
- Løverdagen den 13de d. begav Hs. Durchl. Rigets PrindsErkecantsler, paa Hs. Majestæt Keiserens og Kongens Befaling, sig til Senatet, forat præsidere ved Mødet. Da Hs. Durchl. var bleven imodtaget med de sædvanlige Ceremonier, lod han en af Secretairerne forelæse det Concordat, som undertegnedes den 25de Januari mellen. Hs. Majestæt Keiseren og Kongen og Hs. Hellighed Pius 11.