Den Vest-Sjællandske Avis, 1821-11-10
Nyeste Post-Efterretninger. Man læser i Journal de Paris følgende: Alle de Breve, som i de sidste Dage ere komne fra Norden og Tyrkiet forkynde Krigens Udbrud som uundgaaelig. Man forventer den sidste Erklæring fra det Petersborgske Hof. - Det samme Blad bemærker, at der saavel i den Preusiske Statstidende, som i Moniteuren ikke just indeholdes lutter officielle Stykker, og at det bekiendte Stykke, som forkort Tid siden læstes i det første af disse Blade ikke har været billiget af den Preussiske Regiering. –Der læses imidlertid i Moniteuren: at man taler om en Circulaire=Note fra det Østerrigske Hof til alle Regieringer i det Tydske Forbund, som i den Væsentlige skal indeholde følgende: At ved de Underhandlinger, som ere i Værk, har det aldrig været Talen om at betragte Grækernes Opstand som legitim, eller giøre den Ottomanniske Regiering dens Souverainitets=Rettigheder stridige. At dersom de store Magter skulde finde det for godt at blande sig i de Tyrkiske Anliggender, saa maatte deres Mellemkomst derved være grundet paa Traktater og Statsretten, og at man derved ikke vil tage de fanlastiske Planer til Formaal, som Sværmere, der ere ubekiendte med Politiken have fremstillet. At alle Magter betragte de strafværdige Forsøg hos enkelte Personer, for at udruste Bevæbninger til Grækernes Fordeel efter deres Angivelse; men i Grunden for at tilberede dem den visse Undergang, som Foretagender af Fiender af Europas Rolighed og at Souverainerne ere ikke mindre forbausede over visse Skribenteres tøileløse Skrivermaade. Dog tilstaaer Moniteuren, at Jndholdet af dette Stykke er ikke nøie bekiendt. - Ogsaa meldes at saasnart Fyrsten af Metternich var afreist fra Wien, saa har Hof krigsraadet givet befaling til at giøre fleere Regimenter i Bøhmen Mähren og Ungarn mobile, som man dog holder kun for blotte Forsigtighedsregler. At Moniteuren ogsaa kan indeholde Stykker, som ikke ere officielle, har man nyelig læst en Prøve paa i den Hamborger Correspondent Pag. 176, hvori der forefindes nogle Fredsbetragtninger igien af Moniteuren, som absolut ere falske, da de ere byggede paa nogle erkiendte falske Data, saadanne Afhandlinger ere ikke videre end de Disputationer pro & contra, som passe for en Stat, som erklæret sig for Neutralitet. – De Efterretninger, som man har over Odessa ere aabenbart krigeriske. Hans Majestæt den Russiske Keiser har skiænket Baron Stroganoff St. Wladimirs Ordenen. Det Rygte at Rusland har vægret sig ved at modtage Englands og Østerrigs Mægling, vedligeholder sig. Man læser endog en foregiven Note fra Greverne Resselrode Capodistria, hvori de erklære, at en Ministerial Congres allerede fornærmer den Russiske, Nations Værdighed, og at de begge før ville nedlægge deres Portefeiller. Forresten hedder det at et tykt Sløt svæver over Krig og Fred. Velhave Myrderierne ophørt i Constantinopel; men de vedvare dog i Provindserne, og i Constantinopel bliver en stor Dræben forberedet. Dog staae vore Tropper ubevægelige ved Pruth. – Nu har man vel Efterretninger i London fra Constantinopel af 27de September, om at det er lykkedes den Engelske Ambassadeur Lord Strangford og den Østerrigske Jnternuntius Grev v. Lützov at formaae Divanet til at tage det krigeriske HattiCheris tilbage (som blev meddeelt i den forrige Avis) og at tilintetgjøre det; men denne Efterretning er usand; thi en Tatar, som har forladt Constantinopel under 9de October, har bragt Fir manet til Belgrad angaaende alle Muselmænds Bevæbning. Det er paa samme Tid bleven bekiendtgjort i alle Provindser i det Ottomaniske Rige. Det var vel for et Øieblik bleven suspenderet; men bliver nu hurtigt og strengt udført i alle Provindser. Samlings Pladserne for de Asiatiske Tropper er Constantinopel og for de Europæiske Salonich, Adrianopel, Silistria, Belgrad og Traveik. Jnfanteristen faaer hver Maaned 20 og Cavalleristen 40 Tyrkiske Piastre. J Firmanet skal det formelig hedde, at Sultanen befinder sig i Krigstilstand med den Russiske Græske Nation, og at Jslamismen er i Fare. Siden dette Firman er bleven bekiendtgjort skal den Østerrigske Jnternuntius ikke videre communicere med Divanet. Store Uordener skulle herske i Constantinopel ved de Asiatiske Troppers Mangel paa Disciplin. Dagligen forefalde Fægtninger paa Gaderne imellem dem og Janitscharerne. Asiaterne besvære sig over, at man ikke har holdet hvad man har lovet dem, nemlig at plyndre de Christnes Huse, og det synes at de have sat sig for at de ville begive sig tilbage til Afien. De Personer, som høre til de Europæiske Gesandtskaber ere udsatte for stor Fare. Man har slæbt nogle hundrede Grækere fra Omegnen ved Constantinopel ind i Hovedstaden, iført dem Walachisk og Moldauisk Dragt, for at indbilde Folket, at der var vundet en betydelig Seier i Fyrstendømmerne. Disse arme Mennesker blive givne til Priis for Soldaternes og Pøbelens Mishandlinger. Det er vist at Tyrkerne have afsendt Personer til de Græske Øer for at søge at bevæge Jndvaanerne til Underkastelse. Efterretningerne fra Grækenland lyde alle til Grækernes Fordeel. Et Udfald, som Tyrkerne have gjort fra Fæstningen Arta er bleven slaget til bage. – Den nye Pascha i Salonich har gjort et beftigt Angreb paa Grækernes faste Stillinger ved Cassandra og Bierget Athos, men er bleven slaget tilbage med betydelig Tab, som angives til 3000 Mand. De Asiatiske Tropper, som vare ved hans Hær, skulle siden den Tid have adspredet sig, og plyndre omkring i Landsbyerne. – Man har Efterretning om, at Hovedstaden i Pelopones, Tripoliza, er den 27de September ved Capitulation gaaet overtil Grækerne, som have forefundet der store Forraad af Munition. Jfølge de nyeste Efterretninger fra Morea, have Tyrkerne ikke udrettet noget med de Tropper, som de have sat i Landpaa denne Halvøe, disse have maattet kastet sig ind i CastellerneDe have undsat Castellet i Patras. Mehemet Pascha har gjort Forsøg paa at trænge fra Livadien over Jordtungen ved Corinth ind i Morea, men Fyrste Demetrius Ypsilanti er gaaet ham imøde og har drevet ham tilbage derfra; imedens han giorde dette Angreb have Livadierne samlet sig og true at falde ham i Ryggen. Kantakuzen commanderer i det sydlige af Landet, og Erkebiskoppen af Germanos udøver en stor Jndflydelse. Det er nu opklaret, at af den Tyrkiske Flaade ere 13 Skibe gaaede forlorne i Søeslaget ved Samos.