Københavns Adresseavis, 1788-06-23
Af en Soldat er i Kongens Have fundet et sort Fløiels Livbaand med Staal paa Eieren kan afhente det hos Lieutenant Heydeman udi Kasernerne 3 Etage Nr. 8. En Giede=Unge er indløben paa Hiørnet af Vestergade og Volden Nr. 29. Fortsettelse af Fortegnelsen paa de Priismaterier og Premier, som det kongel. danske Landhuusholdnings=Selskab udsætter for Aaret 1788. (See No. 136.) Selskabet anseer den Gærtner for at have paa kraftig 1ste og virksomste Maade udbredet Havedyrkningen, som herudi har oplært de fleste Bønder, Bønderkoner eller deres Folk og Børn, hvorved dog tillige vil tages i Betragtning Havevexternes Mængde og Godhed, Egnens Beskaffenhed, og Almuens større eller mindre Lyst til Have væsenet, hvilket alt i Attesterne maatte oplyses. b. Dersom nogen anden Mand paa Landet, Præst, Degn Sko beholder, Møller, eller andre, udbreder Havedyrkningen iblant Bønderne i deres Egn, da forbeholder Selskabet. sig efter Omstændighederne at belønne dem. C. Paadet at de Bønder, som vilde lægge sig efter den for dem saa nyttige Havedyrkning, ikke skulde mangle Opmuntringer, saa udsætter Selskabet end videre for de Bønder, som paa forbeskrevne Maade lader sig oplære i Havedyrkningen, følgende Premier, For den Bonde eller Bondekone, som herudi har bragt det til den største Fuldkommenhed den første Sølvmedaille eller 20 Rdlr. For den dernæst den anden Sølvmedaille eller 10 Rdlr. For den derefter den tredie Sølvmedaille eller 5 Rdlr. Denne Premie kan ei allene æskes af Gaardmænd, men endog af Huusmænd. Ved paalidelige Attester maae det bevises, at den Æskende ei forhen har lagt sig efter Havedyrkningen, men at han derudi er oplært efter Bekjendtgiørelsen af dette, at han selv i Sommeren 1790 har uden betydelig Hielp af sin Lærremester bestyret sin Have, hvad og hvormeget han derudi haver avlet, om han haver solgt eller forbrugt det i sin egen Huusholdning. Premierne æskes i December 1790, d. Da Proprietærerne ved deres Opmuntring og Tilskyndelse meget kan bidrage, til denne nyttige Sags Fremme, saa vil Selskabet og offentligen nævne og efter Omstændighederne med Fornøielse belønne de Landgodseere, som befordre Havedyrkningen iblant deres Bønder. L. Selskabet vil ligeledes belønne Degne og Skoleholdere, som selv ved Havers Anlæg vil foregaae andre med et got Exempel Alle ovenstaaende Premier udsættes i Dannemark særskilt for Jylland og særskilt for Øerne, og i Norge ligeledes særskilt baade norden og søndenfields. 41. Da Havedyrkningen, især i Norge, ikke haver gjort nogen Fremgang, saa vil Selskabet ydermeere dertil umiddelbar opmuntre Bander og Huusmænd der i Riget ved følgende Premier, For den priseligste og største Flid udi en norsk Bondehaves Anlæg, begyndt 1788, udsættes 20. Rdlr. For den næste Flid, 10 Rdlr. For den dernæst, 5 Rdlr. Hvilke Premier udsættes særskilt for de 4 Stifter i Norge. Premierne æskes inden Aarets Udgang 1789, og maatte med Attester bevises Havens Størrelse, Grundens Beskaffe hed, de derudi avlede Urter, Roer og Rødder, som deres Anvendelse enten i Bengens gen Huusholding ller ved Salg. Selskabet forbeholder sig ei allene nærmere at opmuntre og belønne Haveræsenet i Norge, men vel endog belønne andre uden for Bøndesig den, saasom Landsbye= og Bøgdeklokkere, Gjestgivere og andre, som maatte at lægge Haver efter Bekjendtgjørelsen af dette. See og næstforrige Numere. 42. For at opmuntre Bondestaaden i Dannemark til Frugttræers Opelskning udsættes følgende Premier, Forden største Mængde enten af Svedske eller Katrine blomme Træer, eller og af gode Æbler, Pære= og Kirsebærtræer, optrukne efter Bekjendtgjørelsen af dette, ikke mindre end 50 Stykker, 30 Rdlr. For den næst største Mængde, ikke mindre end 30 Træer, 15 Rdlr. For næste Mængde ikke mindre end 20 Træer, 10 Rdlr. For næste, ikke mindre end 10 Træer, 5 Rdlr. Disse Premier udsættes særskilt: "1) For Sielland, Møen og Bornholm. 2) For Nørre=Jylland. 3) For Fyen, Lolland, Falster og de øvrige Øer. De kan allene pines af Gaard= og Huusmænd, saa og af Skoleholdere paa Landet og Skovfogder; men Huusmænd kan imod de andre æske for halve Mængder. De æskes ikke førend i December 1795. Synet, hvorpaa Attesterne grunder sig, maae tages i Sommeren eller Høsten 1795, naar Frugten er paa Træerne, og Attesterne maae tydeligen bevidne, at Træerne ere i god Vext og frugtbærende, samt naar de ere satte, og af hvad Sorter de ere. Af de tørrede Blommer maatte indsendes en liden Prøve, da deres Godhed ogsaa vil komme i Betragtning. Naar de øvrige Omstændigheder ere lige, da vil de Æskende, som selv haver opelsket Træerne enten af Kjernen eller af vilde Stammer, og siden podet eller proppet dem, nyde Fortrin for dem, som haver anskaffet sig dem andensteds fra, ligesom og Selskabet under Bedømmelsen vil paasee, om slige Frugter tilforn have været almindelige der i Egnen eller ikke, hvilket alt i Attesterne maae oplyses. Selskabet agter oftere at udsætte disse og med Tiden flere Premier, endog for vilde Træers Opelskning. 43 Da Selskabet har havt den Fornøielse at belønne adskillige Træeskolers Anlæg, saa tør det saa meget meere haabe, at flere ville efterfølge slige Exempler, og vedbliver derfor at udsætte følgende Premier for Landet og Kjøbstæderne i begge Rigerne: For den største, efter Bekjendtgjørelsen af dettte anlagte Træeskole, bestaaende af ikke mindre end 300 nyttige Frugttræer af gode Sorter, den anden Guldmednille eller 500 Rdlr. For den næststørste, paa ikke mindre end 200 Træer, 20 Rdlr. Førden næst derefter, paa ikke mindre end 100 Træer, 10 Rdlr. Disse Premier, som Selskabet agter oftere at udsætte, kan æskes inden Decembers Maaneds Udgang 1792, men de kan ikke vindes, med mindre Attesterne tydeligen forklare, naar Anlægget er skeet, samt beviser, at de, hvorfor Premie æskes, alle ved Synet, som maae tages i Sommeren 1792, ere i god Grøde, samt store nok til at udplantes af Skolen. Det maae ogsaa oplyses, om Træerne ere podede eller ikke, da Selskabet vil give de podede Fortrin, naar det bevises, at de ere af gode Sorter, men for de upodede kan ikke vindes Premie, uden at de ere optrukne af Kjerner eller Frøe. I øvrigt udsættes Premierne efter Stæderne saaledes: a. For det første udsættes bemeldte Premier for alle danske Kjøbstæder, Kjøbenhavn og dens Forstæder undtagne, b. Dernæst udsættes de paa lige Vilkaar for Kjøbenhavn og dens Territorium, samt for Friderichsberg imod at vindes for dobbelte Mængder. c. Udsættes de ligesaa for Landet stiftsviis efter de 6 geistlige Stifter, saa at Kjøbstæd samæskeer mod Kjøbstæd, og Landmand mod Landmand, dog med den Forskiel, at Huusmænd kan samaske for halve Mængder. d. Tre Premier af lige Værdie udsættes paa samme Vilkaar for alle norske Kjøbstæder og for dem, som boe i Nærheden, af dem, for følgende Mængder, nemlig 200, 150 og 100 Træer. c. De Landmænd i Norge, som boer over 6 Mile fra Kjøbstæderne og Søen, kan ei allene æske den ovenmeldte største Premie; men for dem udsættes følgende særskilte Premier for mindre Mængder og i øvrigt paa lige Vilkaar, nemlig: 30 Rdlr. for ikke mindre end 100 Træer. 15 Rdlr. for ikke mindre end 70, og 10 Rdlr. for ikke mindre end 40, og kan disse vindes stifts viis. Dersom fleres Æstninger skulde være lige, da vil den nyde Fortrin, som ved Anlægget har havt de største Vanskeligheder at overvinde, hvorfor saadant i Attesterne maatte forklare, ligesom og hvilke Egne ved ethvert saadant Anlæg kunde ventes forsynede. 44. For den beste Peberrod, i alle Maader lig den Tydske som indføres, her i Danmark avlet, giver Selskabet disse Premier, For ikke mindre end 1000 Pund, Selskabets første Sølvmedaille eller 20 Rdlr. For ikke mindre end 800 Pund, Selskabets anden Sølvmedaille eller 10 Rdlr. For ikke mindre end 600 Pund, Selskabets tredie Sølvmedaille eller 5 Rdlr. Det maae gotgjøres, at Peberøden her i Landet er avlet, og ved Afsætning befunden efter Hensigten, og indsendes en liden Prøve, et Pund eller to deraf. Ogsaa maae man offentlig i Aviserne have budt den tilfals under Egenskab at være saa god som den Tydske, hvilket i indsendte Attester og Prøvens Rigtighed tillige meldes. Ved Aarets Udgang 1791 modtages Æskningerne, og maae Anlæget være gjort efter Bekjendtgjørelsen af denne Liste, i det mindste i Aaret 1788. 45. Har man for kort siden tillagt saa mange Heste i Jsland, at de havde saa got som ingen Priis; saa har de sidste Natur=Tildragelser nu formindsket dem saaledes, at Mangelen derpaa er bleven meget stor. Selskabet ønsker derfor at opmuntre til Avlen ved følgende Premier. For Tillæg af gode Heste i Island, at regne fra Begyndelsen af Aaret 1789, ikke mindre end 10 Stkr. 20 Rdlr. For ikke mindre end 8 Stykker 16 Rdlr. For ikke mindre end 6 Stykker 12 Rdlr. For ikke mindre end 4 Stykker 8 Rdlr. For ikke mindre end 3 Stykker 6 Rdlr. For ikke mindre end 2 Stykker 4 Rdlr. Disse Premier udsættes særskilt for hvert Amtmandskab især; men kan ikke læskes, før de Heste, hvorfor Premie forlanges, ere i deres 5te Aar, det 4de opfyldt, og som derhos ere sunde og gode, hvorom troeværdige Attester maae medfølge Æskningen. Æskningerne indsendes i Aaret 1793. Skulde nogen paa en eller anden merkelig Maade i bemeldte Tid have hjulpet de Manglende til Befordring af Hensigten, vil Selskabet overordentlig belønne dem. 46. Da Pløining og Kjørsel med Stude er paa saa Steder i Danmark i Brug, saa udsættes for den Bønde, som beviser at have i Aaret 1789 faaet Stude tilvendt til at pløie og kjøre med for sig selv, ikke mindre end tvende Par, 20 Rdlr. For ikke mindre end eet Par, 10 Rdlr. Det maae vedbørligen bevises ved Æskningen, til hvilken Tid man har begyndt dette Foretagende, da Premie kan gives for de Stude, som ere tilvandte efter denne Listes Bekjendtgjørelse. Ligeledes maae og anmeldes hvad Arbeide der paa denne Maade omtrent er forrettet. Premierne udsættes for de 6 geistlige Stifter, i Danmark og kan æskes til Udgangen af Aaret 1789. 47. Da det er erfaret, at de jydske Staldstude, som de Slesvig Holsteenske Mærsk Bønder først paa Aaret indkjøber i Jylland og derefter sætter paa deres Græsgange, paa en langt krafti ere Maade til Slutning fedes i Mærsken, end i lige lang Tid paa de tydske Staldgaarde, og Hamborg, som disse især tilføres, endog derved, andre Aarsager ei at berøre, kan have det fedeste Oxekjød langt bedre og til ringere Priser end Kiøbenhavn, ei at tale om det meget Korn, som ved denne Fedning spaa res, og at forbiegaae de mange røgede Oxebryster af danske Øren, hvorfør Penge udgaaer fra Danmark til Hamborg, hvilke maaskee dog og en Gang kunde blive ufornødne; saa udsætter Selskabet, og saa meget meere som mange Staldgaarde i Jylland en forvandles til Hollænderier, for selv at erfare Forskiellen i Priserne og Godheden i Fedningen paa indførte Øxen fra Mærsken i Ligning mod de fra Jylland til Kjøbenhavn overførte, følgende Premier; For den Slagter i Kiøbenhavn eller andre, som i 1789 Aars Sommer, Høst eller Efteraar fører fra en af de Slesvigske Stæder: Apenrade, Flensborg, Cappel, Eckernforde eller andre, Øxen fra jydske Staldgaarde, fedede i Mærsken, til noget Sted i Sielland og derfra til Kjøbenhavn, ikke mindre end 30 Par, 100 Rdlr. For ikke mindre end 15 Par, indførte paa lige Vilkaar, 50 Rdlr. Med Æskningen, som indsendes inden Udgangen af Aaret 1789, maae følge troeværdige Attester, fra Stæderne, hvor Øxene ere indkiøbte, at de virkeligen ere jydske Stalderen overfedede i Mærsken. Om Fedningens Beskaffenhed og Priserne, det ene med det andet beregnet, forbeholder Selskabet sig efter Omstændighederne af Tid og Leilighed hos Vedkommende at indhente mundtlig eller skriftlig Oplysning her, ligesom og at tage Kreaturene selv i Øiesyn, til hvilken Ende det maatte Selskabet tilkjendegives, naar de ere ankomne i uagtet man endnu ikke har indsendt sin Premie=Æskning derfor. Dersom en Slagter har selv gjort Jndkjøbet i Mærsken og besørget Studene derfra overførte, og saaledes derved erhvervet sig en fornøden Erfarenhed om denne Handel i sin egen Omkreds, da vil saadant, foruden Premien i Penge, efter Vigtigheden af den anvendte Flid, derpaa og den Oplysning han derom kan give, desuden med een eller anden Medaille vorde belønnet. 48. Da Selskabet har erfaret, at Faare=Avlens Udbredelse i adskillige Henseender er meere passende og vigtigere for Norge, i Almindelighed betragtet, end for Dannemark, saa udsætter det i Forhold derefter følgende Premier for denne vigtige Avl, For den, som med troværdige Attester, efter Selskabets Forskrift, beviser at have tillagt den talrigste og beste Hjord med sineste Uld, af afrikansk, spansk eller engelsk Art, samt tillige omstændelig og med Nøjagtighed indberetter Behandlings=Maaden, hvorledes han har drevet hans Faare=Avl i Henseende til Formerelse, Føde, Malkning, Klipning, om denne skeer een eller flere Gange om Aaret, og Huus nings=Maade, samt øvrige Behandling og Pleie i alle Aarets Tider. 1. For Norge, For den beste og talrigste saaledes beskafne Hjord, med hosføied Underretning ikke mindre end 100 Stykker (Lammene uberegnede, den anden Guldmedaille eller 500 Rdlr. For 60 Stykker paa samme Vilkaar 30 Rdlr. 200 Rdlr. For 40 Stykker. 10 Rdlr. For 20 Stykker. 5 Rdlr. For 10 Stykker. 2. a. For Danmark, samt for Slesvig og Holsteen for sig udsættes ligeledes og paa anførte Vilkaar, For 100 Stykker Faar 400 Rdlr. For 50 Stykker. - 20 Rdlr. For 24 Stykker - 10 Rdlr. b. Folk af Bondestanden i Danmark, Slesvig og Holsteen kan æske Premie imod andre for halve Mængder. Til Prøver maatte fra vedkommende Steder indsendes et Skind med Ulden paa, forsynet med den Attesterendes Segl. Attesterne og Hjordens Virkelighed og Jndberetningernes Rigtighed maae være særdeles paalidelige og forsynede med samme Segl, som Prøve=Skindet, og Premien maae æskes inden December Maaneds Udgang 1788. Den, som eengang har vundet Premie her for, kan ikke oftere vinde den, med mindre han tilstrekkeligen beviser, at han siden ei allene har forøget, men og tillige kjendelig forbedret sin Faare Avl. 49. Da Selskabet i Følge indberettede Erfaringer er overbeviist om, at det vilde være særdeles nyttigt, om de norske ubeboede Øer bleve brugte til vilde Faars Avling; saa udsættes følgende Premier, For den talrigste og beste Hjord af vilde Faar, af engelsk, spansk eller afrikansk Art, levende Vinter og Sommer paa de norske ubeboede Udøer, ikke mindre end 30 Stykker, Selskabets anden Guldmedaille eller 500 Rdlr. For den nest beste Hjord, ikke mindre end 20 Stykker, den første Sølvmedaille eller 20 Rdlr. For den beste dernæst, ikke mindre end 15 Stykker, den anden Sølvmedaille eller 10 Rdlr. Disse Premier kan ikke æskes uden for saadanne Øers Besættelse, som ikke forhen har værer brugte til deslige fine Faars Avling. Med Attesterne og Prøverne forholdes ligesom ved forrige Nummer er foreskrevet, og Premien æskes, inden December Maaneds Udgang 1788. 50. Da Tømmerets Kostbarhed i Island gjør det paa mange Steder umueligt, at opføre de fornødne og saakaldede Faareborge eller Faarehuse, men disse dog og kan bygges enten af Steen eller Grønsvær eller af begge Dele, ret gode, naar Vedkommende forstaaer dette saa udsætter Selskabet til Befordring af slige Faareborgers Opførelse. følgende Premier, For den, som efter denne Listes Bekjendtgjørelse haver af Steen eller Grønsvær eller begge Dele opført de fleste, varigste og i Henseende til Materie og Dannelse beste Faareborge, ikke mindre end 10 Stykker, hver til 50 Faar, 10 Rdlr. For næste Mængde af lige Beskaffenhed ikke mindre end 8 Stykker, 8 Rdlr. For næste Mængde derefter og paa samme Vilkaar ikke mindre end 6 Stykker, 6 Rdlr. Premierne udsættes. særskilt for hvert Amtmandskab De æskes fra Udgangen af Aaret 1789 og udsættes for flere Aar. Med Æskningen maae følge troeværdige Attester om Faareborgenes Beskaffenhed efter foranførte, samt om deres Beliggenhed, som bør være paa en Høi, Grunden noget udatheldende paa alle Sider, paa det at Vandet ikke skal kunne sankes eller blive staaende i Midten. Uden slige, Attester bliver der paa Æskningen ikke agtet. 51. 2. For den Bonde i de meest nordlige Provincer. i og oven for Norge, som fra denne Listes Bekjendtgjørelse, til Æskning skeer, beviisligen gotgjør for Selskabet, paa den beste Maade, at have benyttet sig af Rensdyret, saavel i hans egen Huusholdning, som ved at forædle og til andre at afsætte Rensdyrets Melk eller Ost, dets Kjød, Hund, Horn og Haar m.v. Selskabets første Medaille i Sølv eller 20 Rdlr. For den, som i denne Huusholdingsmaade har dernæst viist sig meest klog og opmerksom, Selskabets anden Sølvmedaille eller 10 Rdlr. For den tredie derefter, Selskabets tredie Sølvmedaille eller 5 Rdlr. Premierne kan æskes saavel for det tamme som for det vilde Rensdyr, og Æskningen indsendes inden Udgangen af Aaret 1789. b. Og da Selskabet har erfaret, at dette nyttige Dyr kan leve paa mange Fielde i Norge, hvor Rensmosser, endog falder i Overflød, men hvor det dog endnu aldrig har være, især i de søndenfieldske Dele af Riget, saa agter Selskabet. At belønne dem som paatager sig denne Handel med Jndførsel af Rensdyr fra Finmarken eller andre Steder til de Egne, hvor de ikke tilforn haver levet, eller hvor Premier af Selskabet for deres Paasætning ikke allerede er givet, alt i Forhold til de Dyr, som saaledes indføres og ansættes, og de Vanskeligheder, som ved saadan Leilighed ere overvundne. Æskningen herfor indsendes inden Udgangen af Aaret 1789. 52. Den skjønne Fremgang Selskabet lover sig af sine Opmuntringer for Bie=Avlen i begge Rigerne, men især i Dannemark, giør at det fremdeles udsætter følgende Premier, For den største Mængde Biestader med vel overfødte Bier, som den Æskende selv har tillagt, og ikke tilkjøbt sig, laant eller paa nogen anden saadan Maade erhvervet: 1) For ethvert af de sex geistlige Stifter i Dannemark, a. En Premie af 20 Rdlr. for ikke mindre end 40 Biestader. En Premie for næste Antal, ikke mindre end 30 Stader, 15 Rdlr. En Premie for største Antal derefter, ikke mindre end 20 Stader, 10 Rdlr. Og endelig en Premie af 5 Rdlr. for ikke mindre end 10 Stader. Folk af Bondestanden, Degne og Skoleholdere, samt Haandverkere, som efter Loven maae boe paa Landet, kan allene vinde disse Premier for bemeldte Mængder; men Folk af andre Stænder kan med dobbelte Mængder, nemlig 80 og 60 Stader, samæske, dog ikkun til de 2 største Premier. Herregaardene ere herfra udelukte, b. J Tilfælde at de indsendte Æskninger angaaer nye Biehavers Anlæg, vil samme blive overordentligen belønnet, naar de skulde komme i Strid med ældre Anlæg. c. Og da Selskabet har erfaret, at det falder Huusmændene ulige besværligere, at opbringe det fordrede Antal, end andre af Bondestanden; saa udsættes for deres Skyld følgende nye Premier, For den største Mængde Biestader med ved overfødte Bier, som Huusmænd selv haver tillagt og ikke tilkjøbt sig, laant eller paa anden Maade erhvervet, for ikke mindre end 30 Stader, 20 Rdlr. For ikke mindre end 20 Stader 15 Rdlr. For ikke mindre end 15 Stader 100 Rdlr. For næste Antal, ikke mindre end 12 Stader, 8 Rdlr. For en mindre end 10 Stader, 5 Rdlr. For en mindre end 5 Stader, 3 Rdlr. Disse Premier udsættes og for ethvert af de 6 geistlige Stifter i Dannemark, og særskilt for Huusmænd, hvilke i samme Stift æskeer allene med Huusmænd og ikke med Bønder eller Folk af andre Stænder, Med Attester og Æsknings=Tiden forholdes som ved næstfølgende Premier bliver meldet. Af de Stader, som de Æskende kan have udestaaende hos andre, regnes to lige med et, som de haver hjemme. d. Skjønt Selskabet saaledes har udsat Premier for alle Stifter, udsætter det dog særskilt Premier for de Biestader, som efter denne Listes Bekiendtgjørelse paa de jydske Lyngheder i Særdeleshed, og anseer dem til Premie værdige, ligesom de samlet udgjorde et særskilt Stift, og det ydermeere med Fortrin at kunne æske Premier for halve Mængder imod andre 2) For Norge. I Almindelighed paa samme Vilkaar, som foran er meldt: 40 Rdlr. for ikke mindre end 30 Biestader. 20 Rdlr. 20 Biestader. 10 Rdlr. 8 Biestader. 5 Rdlr. 4 Biestader. Folk af Bondestanden kan vinde disse Premier i Kap med andre for 15, 10, 5 og 3 Stader. I de fornødne tilforladelige Attester, som indsendes med Premie Æskninger saavel fra Dannemark som Norge, og som maae være nøie indrettede efter Forerindringerne forved denne Liste, maae meldes, hvor megen Vox og Honning i det angivne Tal af Biestader for seeneste Aar er avlet, samt og Svermene ved Optagelsen ere blevne i Behold eller ødelagte, hvilke Omstændigheder, naar alt ellers er lige, vil blive tagne i Betragtning De, som indsender Æskninger for Magasin=Stader, maae bevise, at Kuberne ere fuldbyggede, paa det deres Værd des vissere kan bestemmes imod enkelte Stader. Premierne æskes inden December Maaneds Udgang 1788 ; dog maae Attesterne og Synet over Bierne være tagne i Juni Maaned, og tillige tydeligen bevidne, at alle Staderne, til den Tid Attesten blev givet, vare i god Behold, og de med overfødte Bier udtrykkeligen nævnes ved Tal, for at kunne skilles fra Sverme, skiønt Æskningen derfor ikke behøves at indsendes førend ved December Maaneds Udgang. Glemmes eller forbigaaes den Omstændighed i Attesten om Biernes Overfødning, bliver der paa den hele Æskning ikke agtet. De, som engang herfor haver faaet Premie eller Belønning, kan ikke oftere vinde nogen, undtagen for de Biestader, som de i Fremtiden maatte bevise sig at have tillagt over det Antal, for hvilke de engang ere belønnede, hvilket forhen belønnede Antal altid bliver at fradrage. 53. Da Selskabet i flere Aar har erfaret den nyttige Bieavls aarlige Fremvext her i Rigerne, saa vil det og opmuntre Saltning og Plantning af saadanne Træer og Vexter, som til forskellige Aarets Tider kan give Bierne, Materie til Bieverket, og udsætter derfor følgende Premier: For den, som i eller ved sin Biehave planter de fleste Træer eller Vexter, hvoraf Bierne kan trække ei allene tidlig og Vaaren, men endog om Sommeren og sildig paa Efteraaret. For den største Flid herudi den første Sølvmedaille eller 20 Rdlr. For den næste Flid den anden Sølvmedaille eller 10 Rdlr. For den næste Flid den tredie Sølvmedaille eller 5 Rdlr. De Træer, og Planter, som Selskabet dertil vilde anbefale, ere: For Foraaret: Hassel, Elle Tørstebær, Corniol, Birk Asp. Kastanier, Vidler, Ribs, Stikkelsbær, alle Slags Frugttræer, Krokus, eller den saa kaldede Vintergjek, Kokleare og andre Blomster. For Sommeren: Lindetræer, Dverg=Mandel=Træet eller Amygdalus Nana og det siberiske Ertetræe, Klever, Esparsette, Luserne, Erter, Vikker, Hør og Hamp, Boghvede, Van, hvilken sidste er saa meget merkeligere, som den desuden er en nyttig Farveplante, m.v. For Eteraaret: Timian, Salvie, Vintermerian, Soelblommer, m.v. Disse Premier æskes i December 1790, og Attesterne maatte oplyse, hvilke Planter og Træer der haver været dyrkede, og i hvor stor Mængde, samt Antallet af de Biestader, som derved ere forsynede, og endeligen tilføie Efterretning. hvorvidt Bieverket derved over det sædvanlige er forøget, da Selskabet for Eftertiden agter at lægge Merke til den Nytte, som saadanne Plantninger maatte medføre. 54. Det er bekjendt nok, hvor slet Tørvemoserne paa de fleste Steder behandles, saa at ikke det halve af dem nyttes, men enten bliver de staaende til unyttige Bænke, eller de ikke for Vandet kan opskjeres. Selskabet udsætter derfor følgende Premier, For den Bondebye eller enkelt Landmand, som i trende paa følgende Aar, og altsaa indtil Mikkelsdag 1791, paa den ordentligste Maade behandler sin Tørvemose, den tredie Guldmedaille eller 25 Rdlr. For den, som herudi kommer nærmest, den første Sølvmedaille eller 20 Rdlr. For den næste Flid og Orden, herudi, den anden Sølvmedaille eller 10 Rdlr. For den nærmeste herved igien, den tredie Sølvmedaille eller 5 Rdlr. Ved den ordentligste Behandling af Tørvemosen forstaaer Selskabet, at Gravene føres aarligen paralele og i lige Linie tvers over hele Mosen saavidt mueligt være kan; at Vandet enten afledes ved Gravning Øs ning eller nogen Maskine, at enhver Grav nyttes i Dybden paa en Torv nær, at Grønsværen, Affald og Smul ninger af Tørven igjen nedkastes i Graven, naar den ganske forlades, for at befordre Vexten af Vandplanterne og nye Tørvejords Tilvext i Tiden, m.v. Ved Attesterne maae Omgangsmaaden, Mosernes Størrelse og Beskaffenhed, og Mængden af den opskaarne Tørv oplysees og bevises, og end videre forklares, om man der i Egnen forhen har behandlet Tørvemoserne ordentligen, eller om man nu først dermed har begyndt, hvilket alt ved Bedømmelsen vil komme i Betragtning. Enkelt Mand vil komme til at samæske med enkelt Mand, og Bye med Bye. Æskningen maae indsendes i December 1791. Disse Premier udsættes for Jylland og Fyen, særskilt, og særskilt for de øvrige Øer. 55. I Heeder, Overdreve, Skove og paa andre Steder findes mange Moser, hvilke kommer til ingen eller meget liden Nytte enten som Græsning og Engbund eller som Tørveskjer betragtede. Selskabet udsætter i denne Henseende følgende Premier, For Besaaningen eller Beplantningen af de største eller fleste af ovenmeldte Moser med Elle, Vidier eller andre i fugtig Grund voxende Busk= og Træesorter efter Bekjendtgjørelsen af dette, den første Sølvmedaille eller 20 Rdlr. For de største og fleste Moser derefter, den anden Sølvmedaille eller 10 Rdlr. For de derefter, den tredie Sølvmedaille eller 5 Rdlr. Disse Premier kan ei æskes før December 1792, og Attesterne maatte forklare, at befaaeningen er skeet 1788 i det seeneste, og at de unge Planter i August eller September 1792 befandtes i god Stand. Ligeledes maae forklares Mosernes Størrelse udi Tønder Land, og Planternes ungefærlige Mængde. De udsættes som næst forrige særskilt for Jylland og Fyen, og for de øvrige Øer ligesaa. Dersom Selskabet skulde blive underrettet om nogen merkelig og stor Flid udi saadanne Mosers Besaarning, da vil det efter Omstændighederne forhøie disse Premier. 56. For den største Mængde i norske Farvande fangen og paa hollandsk Maade best virket, nedlagt og omsaltet Sild, saltet allene med St. Hybes Salt, imellem 10de og 15de Dag paa nye omlagt og med samme Salt ned saltet og nedsendt fra Norge til Forhandling i Kjøbenhavn. For den største Mængde, ikke mindre end 200 Fierdinger, Selskabets første Guldmedaille eller 100 Rdlr. For den næste, ikke mindre end 100 Fjerdinger, Selskabets anden Guldmedaille eller 500 Rdlr. For næst derefter, ikke mindre end 50 Fjerdinger, Selskabets første Sølvmedaille eller 20 Rdlr. Den Maade, Sildene vil nedlægges paa efter hollandsk Maade, findes anført i Listen for 1781. Selskabet vil nøie paasee, at den der foreslagne hollandske Plan følges saavel i Henseende til Saltet, som i Henseende til Sorteringen, Nedlegningen, Baandenes Antal og sammes Egenskab som maatte erindres at være af stærkeste Træe, og at de ere net gjorte og vel paalagte. Attester maae gotgjøre, at Silden er nedsaltet i det mindste inden 12 Timer efter Fangsten Ligeledes maae Attester bevise, at Silden er fangen af danske eller norske Undersaatter og for dansk eller norsk Regning. Premien vil æskes og Silden geledes af bemeldte tilforladelige Beviser inden December Maaneds Udgang 1789. Den eller de, som eengang haver vundet den første og anden Premie, kan ikke æske Premie til Erholdelse det af oftere. De, som æsker Premie fra et Sted, hvor en Guldmedaille tilforn er vundet, og Sildesaltnings Maaden følgelig bekjendt, kan kun vinde Premier i Sølv. 57. For den største Mængde, ikke mindre end 50 Fjerdinger, i de norske Farvande fangen og i lukt Fartøi strax virket og best nedsaltet feed Høstsild, Selskabets første Guldmedaille eller 100 Rdlr. Premien maatte æskes inden sidste December 1789, og i det mindste maatte af forbemeldte Mængde til Selskabets Eftersyn og Undersøgning nedsendes 5 Fjerdinger. Attesterne maae ei allene formeligen og ordentligen gotgjøre, at Silden er fangen i benævnte Farvande, samt ganet, virket og nedlagt i et saadant Fartøi, som forhen meldt er, men de maatte endog tydeligen bevidne, at Fangsten og Behandlingen er foranstaltet af danske og norske Redere, samt at den hele Mængde virkeligen er fisket ved et og det samme Fartøi. Ved Æskningernes Bedømmelse vil den have Fortrinet, som, naar alle øvrige Omstændigheder, ere lige, tillige meddeler en ordentlig og tilforladelig Efterretning om den brugte Maade i at fange og behandle, som og om det dertil anvendte Redskab, saavelsom omFartøiets Størrelse og Beskaffenhed, samt og hvor, og hvor langt fra Kysten Fangsten er skeet. 58. For den største Mængde best røgede Sild, beviisligen fra et Silderøgerie i Norge, inden eller udenrigsk afsat, giver Selskabet sin tredie Guldmedaille. For den næste Mængde derefter, den første Sølvmedaille. Forden næst paa følgende, den anden Sølvmedaille. Mængderne lader Selskabet til videre ubestemt. Premierne, som æskes til Udgangen af Aaret 1789, udsættes kun forStæderne og deres Borgere, og maae ikke ved noget andet Selskab være æsket Premie for samme Sild. Prøver i det mindste af 100 Stykker nedsendes med Attester om deres Lighed til Resten. Dersom der med Æskningen, følger Efterretning om den Jndpakningsmaade, som man har anseet at være den beste, og Oplysning om, hvorvidt man kunde kjende og ved Erfaring have prøvet Forskjellen, imellem den holsteenske Silde Røgningsmaade, den Parmouthske, som det Bergenske nyttige Selskab har bekjendtgjort, og den hollandske, vil saadant være Selskabet. behageligt, og, naar Resten er lige, ved Premie=Tilkjendelsen finde sin Priis 59. For den, som udfører fra Dannemark til Norge, eller Sverrig, eller andre fremmede Steder i Kattegattet. og Østersøen, Karper her i Riget avlede, ikke mindre end 1000 Stykker, at regne fra denne Listes Bekiendtgiørelse til 1ste Mai 1789, udsætter Selskabet sin anden Medaille i Guld eller 500 Rdlr. For den næste, som udfører samme Slags Fisk paa samme Vilkaar, ikke mindre end 700 Stykker, Selskabets tredie Guldmedaille eller 25 Rdlr. For næste Mængde derefter, ikke mindre end 500 Stykker, Selskabets første Medaille i Sølv eller 20 Rdlr. Premierne udsættes særskilt for Norge og særskilt for Sverrig og de andre østersøiske Stæder. Troværdige Attester især fra Stedet, hvor Salget er skeet, maae bevidne Sagens Rigtighed. Premierne æskes inden sidste December 1789, og udsættes igien for følgende Aar. 60. Da megen fremmed Ost baade Hollandsk og Engelsk, ei at tale om andre, kunde holdes ude, naar den saa kaldede Tyboeost var i Mængde at erholde i Kjøbenhavn, hvor den af mange begierligen søges, men slet ikke er at faae, saa udsætter Selskabet, for om mueligt at føre denne Næringsgreen i den Gang den fortjener hos os, og tildeels haver blant Fremmede, følgende Premier; For Jndførsel til Forhandling i Kjøbenhavn af bemeldte Tyboeost i Aaret 1788, ikke mindre end 2 Skippund, Selskabets første Sølvmedaille eller 20 Rdlr. For ikke mindre end 1 Skippund den anden Sølvmedaille eller 10 Rdlr. For ikke mindre end 1/2 Skippund, den tredie Sølvmedaille eller 5 Rdlr. Selskabet er af Formening, at Oste paa 10 til 12 Pd. vilde være meest afsætlige. Æstningen vil indsendes inden dette Aars Udgang og troværdige Attester udfølge om Jndførselens Rigtighed, 61. Da Selskabet med Fornøielse haver erfaret, at Drivgarn nu med Fordeel er bleven brugt i Jsefjorden; saa udsætter det atter for Fiskerierne der, drevne paa samme Maade, følgende Premier, nemlig: For den eller dem, som inden Aarets Udgang 1788 gotgiør, med Drivgarn at have gjort den største Fangst af Sild eller andre der faldende Fiskesorter, 30 Rdlr. For næste Mængde 200 Rdlr., for den derefter 10 Rdlr. og for den derpaa 5 Rdlr. Selskabet lader med Villie Mængderne ubestemte. Premierne æskes til Aarets Udgang og vil blive oftere udsat. Den første Premie kan af en og samme Person ikke vindes meere end een Gang, og til de ringere Premier kan man ei samæske uden med større Mængder af Værdie, end dem, hvorfor Premie for er vunden, De Æskende maae ei allene tilføie deres Æskninger den fangede Mængde, men og Prisen Fiskene ere solgte for, samt Stedet, de især ere solgte paa 62. Skjønt der skal falde en temmelig Mængde af den saa kaldede Springer eller paa norsk Makrel=Større, men egentlig paa dansk Tantere, Scomber Tynnus Linnei, i Søen ved Helsingøer især, saa skal det dog kun være heel sielden og ved en Hændelse, at der bliver fanget een, hvilken da som en Rarhed sendes til det kongelige Kjøkken. Aarsagen hertil skal være Fangstens For= og Vanskelighed. Men da Selskabet er underrettet om, at den uden Fare lader sig fange paa den Maade, som strax bliver anført, saa udsætter det til Befordring af denne Fangst følgende Premier, For den Fisker, som imellem Kjøbenhavn og Helsingør giør den lykkeligste Fangst af den paa dette sidste Sted saakaldede Springer eller Makreel=Større, 30 Rdlr. For dernest lykkelige Fangst 20 Rdlr. For den derpaa 10 Rdlr. J Tilfælde der æskes Premie for lige Mængde, beholder den Fortrinet, som har gjort den første Fangst. Maaden denne Fisk kan fanges paa er ved Krog, gjort i Skikkelse som en Sild, ibunden en 12 Garns Linie paa 60 til 80 Favne med en Tønde i Enden. Saasnart man merker, at den har slugt Krogen, lader man den dermed gaae sin Kaas, firer Linen ud og tilsidst Tønden og lader den derved løbe løbe sig mat eller til døde, imens man bereder sig til at forfølge sit Bytte, hvilket alt kan skee uden mindste Fare. Ækningen indsendes inden Udgangen af Aaret 1789. Med samme maae følge troeværdige Attester og Sagens Rigtighed. J Tilfælde Fisken sendes til Kjøbenhavn øn skeer Selskabet sig derom underrettet. 63. Som man har erfaret, at der ofte ikke iagttages den forsynligste Omgangsmaade i Henseende til de smaa Hummere, som med de stører fanges ved de norske Hummer=Fiskerier; men mange af disse, som kunde spares fra Øelæggelse, uden at blive nogen til Nytte omkommer, saa at baade Hummerne og andre Fiske tillige, som gierne søger Hummernes Ravn, derved merkelig formindskes: saa udsætter Selskabet atter, for at afværge saa meget mueligt dette Onde, følgende Premier, For den Fisker, som i den Tid Hummer=Fangsten varer, nemlig fra et Aars Efteraar til Slutningen af paa følgende Aars Foraar, af de fangede smaae Hummere igjen udsætter de fleste levende og ubeskadigede, nemlig: For den største Mængde smaae Hummere saaledes udsatte, ikke mindre end 300 Stykker 4 Rdlr. For den næste, ikke mindre end 200 Stykker, 3 Rdlr. For den derefter, ikke mindre end 100 Stykker, 1 Rdlr. Premierne udsættes havneviis, og kan følgelig æskes særskilt for enhver norsk Havn, hvor Hummer=Fangsten drives, og hvorfra Hum merne udføres til fremmede eller indenrigske Stæder. Med Æskningerne maae følge troeværdige Attester fra Kommissionærerne for Hummersiskerierne eller andre nærværende gode Mænd paa Stedet, som bevidner Rigtigheden af det, hvorfor Premie æskes, nemlig: at de have seetæller veed med stor Formodning, at det Antal Hummere, hvorfor Premie udfordres, er levende igien udsat. Æskningerne maae være indsendte til Selskabet inden December Maaneds Udgang 1789. 64. Æderfuglens kostbare Dunn og sammes Begjerlighed i Handelen, er noksom bekjendt. Da Exempler tillige har gotgjort, at denne vare Fugls Avl kan merkeligen formeres ved en lempelig og god Medfart; saa udsætter Selskabet særskilt for Island og Færøerne, følgende Premier; For den største Mængde Æderfugle, som nogen enten paa Island eller paa Færøerne ved sin Flid og Omhyggelighed seer tillagt fra Begyndelsen af Aaret 1789 at regne, 3 Rdlr. For næst største Mængde derefter, 20 Rdlr. For næste derpaa, 10 Rdlr. For næst paa følgende, 5 Rdlr. For Færøerne tilstaaer Selskabet disse Premier i Kroner. Mængden, som Selskabet maae lade ubestemt, vil det bedømme paa meere end een Maade, efter Fuglenes Antal, nemlig, og efter Dunen som er samlet og overladt til Handelen, enten som den nu er, eller herefter bliver indrettet. Til den Ende maae medfølgende Attester bevidne baade Antaller, af Rederne, hvorfor Premie æskes, og Mængden af Dunen, som er samlet og bortsolgt; og da Dunen er 2de Sorter, reen og ureen, saa vil Attesterne og lyde særskilt paa begge. Æskningerne indsendes inden Udgangen af Aaret 1790, Premierne udsættes for flere Aar. De Midler, hvorved man især formerer Æder fuglen, veed man nok bestaaer i ikke at jage efter den, eller skyde i Nærheden, hvor den opholder sig; i at holde Hunde og andre Huus=Kreature fra det Sted, hvor den bygger, ogsaa undertiden i at hielpe den med Duun, naar man tilforn har berøvet den formeget, eller den derfor har forpillet sig; kort, i at unde den Rolighed til sin Yugel, hvorfor den, indtil Blodet den taber ved at plukke sig selv, uden Bekostning beriger sin Eiermand. For overordentlige Handlinger i Overeensstemmelse med Hensigten, ikke forlangte eller bestemte i Priismaterien, giver Selskabet overordentlige Belønninger. 65. Svartfuglen K. fanges i Almindelighed i Island, og paa Færøerne paa en Maade, som gjerne er sammenføiet med megen og ofte med Livsfare. Omkring Drangøe i Skagefjorden i Island fanges den derimod paa en Maade, som er ikke mindre end farlig, hvilken Maade det kongelige Rentekammer ved en trykt Afhandling i det danske Sprog har ladet bekiendtgjøre paa Færøerne, for der at efterfølges. Da denne af Hr. Lektor Olavion beskrevne Maade er meget sikker, og kan blive enhver, som bruger denne Jagt, til merkelig Tjeneste, og Svartfuglen er ikke en ubetydelig Nærings Green der paa Øerne, saa udset ter Selskabet til Befordring af det Hørlovlige Rentekammers priselige Hensigt følgende Premier: For den, som omkring Færøerne lykkeligst betjener sig af den drangneske Maade at fange Svartfuglen paa, 30 Kroner. ForVed Svartfuglen forstaaes under et almindelige Navn de 4 Arter, (i Almindelighed saa kaldede Alker) som efter Professor Brynniches Navngivelse i hans Ornith boregl. kaldes : Alca Torda, A. unisulcata, Uria Lomvia, og U. Troille, egentlig 2 Arter af Aller og 2 Arter af Lompier hos ham. S. Olavsens og Povelsens Reise. 1 D. s. 527. S. 355. den, som dernest gjør den lykkeligste Fangst, 20 Kroner. For den derefter, 10 Kroner. Dersom lige Fangst anmeldes, faaer den Fortrinet, som først har betjent sig af det bekiendtgjorte Middel. Æskningen, som maa geledes af troværdige Attester om Sagens Rigtighed, og anføre baade Fuglenes Mængde og Tiden de ere fangede udi, indsendes inden Udgangen af Aaret 1789, og udsættes bemeldte Premier i det mindste endnu for 3 Aar. 66. At Danmark ikke skulde kunde naae Fremmede i den Konst at giøre Most, det kan saa meget mindre tvivles paa, som man haver allerede gode Prøver, som forud lover det, og flere vil upaatvivlelig findes, især om Mostens Brug blev ikke agtet for ringe for vore Borde. For derfor at see denne Hjemviin bragt i Erindring, og Vedkommende, som tillegger sig den, belønnede, udsætter Selskabet følgende Premier: For den beste Most af Æbler eller Pærer, frembragte i Danmark af dette eller tilkommende Aars Frugter, giver Selskabet. sin første Sølvmedaille eller 20 Rdlr. For nast beste derefter, den anden Sølvmedaille eller 10 Rdlr. Selskabet vil for det første ikke see saa meget paa Mængden, som paa Godheden. En 4 Flasker, vel kortede, og forsynede med Harpix, vil indsendes til Selskabet til fornøden Prøve, og troeværdige Attester bevidne, at Mosten er her i Danmark gjort og af indenlandske Frugter, allene. Æskningen skeer inden Udgaugen af Aaret 1789, og Premierne udsættes for flere Aar. 67. For den Borger, som fra een af de danske Kjøbstæder uden for Kjøbenhavn inden Udgangen af Aaret 1788 tilsender Selskabet den beste Prøve, ikke mindre end 8 Flask er af Øl=Sorter, bryggede hos ham selv af Malt, som han enten selv har gjort, eller som er gjort paa Stedet, hvor han boer. Samme Øl maae og være brygget, for offentlig at sælges. For den beste Sort og tillige største Mængde, som deraf er brygget, Selskabets anden Guldmedaille. For den næste i Godhed og Mængde, Selskabets tredie Guldmedaille. For den derefter, den første Sølvmedaille. Øllet maae ikke være tilsat noget Slags Kryderie, og allene bestaae af Malt og Humle, foruden dets Vand og Gjer. Malt-Spiren maae ej heller være anvendt ved Øllet hverken ved Mattet, da det derfra bør renses, ej heller derefter for at give det en bruun Kolør, som slet ikke vil blive paaseet Det vil og blive bedømt efter sin indvortes Godhed meere end efter sin Mængde, da hiin især her paasees, hvor Eien skaber kunde være i Strid med hinanden. Mængderne som kan brygges bestemmes ikke, fordi det for nærvarende bliver Selskabet meest om Godheden at gjøre, og un sættes Premierne for flere Aar. Øl=Sorter kan indsendes af Værdie fra 2 Rdlr. til 8 Rdlr. Tønden efter enhvers Behag; men Priserne, hvortil Øllerne kan sælges, maae følge med de merkede, velkorkede, eller med Staaltraad forsynede og nummererede Flasker, som desuden geledes af Attester, at Prøverne svarer til den angivne Mængde, der haves hiemme, eller er brygget til samme Tid. Uklaret Øl kan det ikke nytte at indsende. At Øllet kan klares som Viin, ved Brissel (Huusblas opløst i Viin eller Øl) i større eller mindre Mængde efter Øslets Styrke anvendt, og omklaret dermed, naar Øl lerne ere af de sterkeste Sorter, er bekjendt. Ved Bedømmelsen vil tillige blive paaseet Priserne, Øllerne kan sælges til, og Tiden de kan holde sig udi, hvorfor og Brygnings-Tiden, da Øllet er bleven brygget, maae med Priserne anmeldes. J Anmeldelsen maae tillige tilføies, og ved Attester bevises, om noget, og da hvormeget af Øllet er udskibet til fremmede Steder, tilligemed den erholdte Priis. For dem som ellers maatte have Lyst at lære Bryggerkonsten fra Grunden af, og blandt andet indsee Fornødenheden af Thermometrets Brug saavel ved Maltgjøren som ved Brygning, anmerkes, at et Skrift under Titel: The Theory and Practiceof Breving by Michael Combrune, Brever, trykt til London 1762 i Qvart og siden i Oltav, oven anmeldt, giver derom en Underretning, som enhver Brygger her i Landet med Føje kan sætte høieste Priis paa. Hr. Bergraad F. V. Heun har og især betient sig deraf i hans Versuch alle Arten Biere nach Englischen Grundsatzen za brauen, 1ster Th. 8 o, som faaes paa vore Boglader. 68. For det beste Jnstrøment med Beskrivning og Anvendelse, hvorved ethvert Øls Styrke og Værdie ubedragelig kan findes, udsætter Selskabet sin anden Guldmedaille eller 50 Rdlr. Det vigtigste som hidtil i denne Materie er gjort, kan Forfatterne finde i de svenske Videnskabers Selskabs Afhandlinger for 1763 og 1770; ligesom in den Braunschw. Ant v. J. 1761. og in Leipz. Samml. 1761. Denne Premie æskes til October Maaneds Udgang 1788. 69. Da det er bekiendt, at Holland for Handelens Skyld paa Ostindien aarligen gjør anseelige Leve anseentil Danmark og Norge af Jrnever Brændeviin; men det dog ikke kan feile, at Danmark jo ligesaavel som Fremmede maae kunne destilere Jeneveren, hvortil Norge desuden haver Enebærene i Mængde, saa udsætter Selskabet: For den beste Prøve af dansk eller norsk J never, af Smag og Kolør liig den hollandske, ikke mindre end 5 Tønder, hvoraf en Pot inden 1 December i dette Aar fremsendes til Selskabet, sin tredie Guldmedaille eller 25 Rdlr. For den nesideste Sørt, ikke mindre end 3 Tønder, Selskabets første Sølvmed ille eller 20 Rdlr. Med Prøverne maae følge tro værdige Attester, at det hele som indiendes til Selskabet, saave Brændevinet, selv som den paasatte Enebær, er brændt og destilleret her i Rigerne og af danske eller norske Produkter. (Fortsættelsen følger).