Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-06-12
Døde 10 Mai 1817 i Kjøbenhavn. Sandvig opregner nogle af hans yngre Dages Arbeider, saasom nogle Prospecter til Niebuhrs Reise, med Mere. Det Stykke hvorfor han 1776 vandt Guld medaillen var den sunamitiske Qvindes Ankomst til Elisæum paa Carmels Bjerget. St. Fol. Det Blad han i Paris stak: Hercules og Diomedes var efter et Malerie af Pierre. Et Blad som han 1784 udgav efter et Malerie af Nic. Abr. Abildgaard, nemlig Ullegorie over Mindes Mærkerne paa Jægerspriis, var Maleren ikke tilfreds med. Han stak adskillige af C. A. Lorentzens Malerier, saasom: 1) Staden Wismars Beleiring og Overgivelse til Kong Christian 5te d. 13 Dec. 1675. - 2) Kong Frederik den 6 som Kronprinds med følge, holdende Revne over Garden til Hest. Qv. Fol. – 3) Stenbuk overleverer sin Kaarde til Frederik d. 4de ved Tønningen. 5.) To Kobbere af de lorentzenske Scener af Holberg. - 6) nogle colorerede norske Prospecter, Han stak efter Povelsen et coloreret Prospekt af Sarpfossen i Norge. (Derom see Minerva 1791 IV B. 485.) – Efter Mandelbergs Malerie Scener af Frederik d. 6tes Barndom. - Efter Juel Winsløvs Portrait. - Schrødersees Portrait. Nogle af hans Stykker vare udstillede 1794 og 1845. Haas, Meno. De Foregaaendes Broder, fød i Kjøbenhavn 30 Mai 1754 studerede ved Kunstakademiet og under J. M. Preislers Veiledning, vandt Akademiets første Sølvmedaille 1774 for Tegning. Han blev 1786 kaldet til Berlin, for at stikke de vigtigste Stykker af det kongelige Gallerie. Hos Sandvig opregnes nogle af hans første Arbeider, nemlig et Par Kobbere til Niebuhrs Reise. Han stak Christian den 7des Portrait efter Thom. Bruuns Malerie, 1777, Qv. (til Bjørns Samling af Riddere.) Hans Egedes Por*) En Recension over Kobberet i Lærde Efterr. 1785 Nr. 22. - Derimod udkom: Argenii (Profess. Hviids) Forsvar for Hr. G. Haas's Kobber efter Hr. Prof. Abildgaards allegoriske Malerie, over Mindemærkerne paa Jægerspriis. 1785. 32 S. 8. hos Schultz. J bemeldte Lærde Efterr. 1783. Nr. 3233, nævnede Prof. Abildgaard sig som Forfatter af Recensionen; og forsvarede den - Derved foranledigedes: Udførlig Revision af Historiemaleren N. Abildgaards Dom over Argenii Forsvar for G. Haas's, Kobber etc. ved A. Chr. Hviid. 1786 130 S. Nogle Anmærkninger derimod, af Abildgaard. 1786 88 S. 8. - f. en Note af Profess. Hvid i Minerva 1786 S. 778. trait 1778. Qv. til den af Lund skrevne Biographie. Georg Høsts Portrait 1779. 4, efter Lorentzens Maleri, samt adskillige af Kobberne til Høsts Beskrivelse af Marocco - Fremdeles Rolf Krage og hans Stridsmænd bane sig Vei over et Anne Colbjørensen. Baal. Pauelsen O. F. Efter samme Maler. 1780 O. F. - Adskillige Vignetter af ham i Bøger saasom til Hennings Essai 1778 o. fl. - Lorents Spenglers Portrait, efter C. Hojer. Qv. - Frederik Lütkens Portrait 1781. Qv. - Diderik de Thurahs Portrait 1785. Qv. - Portrait af Jsid. Blancus, efter Corn. Høier. 1775. 8. (Hjelmstjerne s. 590.) - Aler. Kolpin's Portr. m. af Høier Fol- Skuespiller H. C. Knudsens Portrait efter Juel. Fol. – og mange flere. Hans første Blad i Berlin var Hagars Forstødelse, efter Go vart Flink. Siden endeel andre Blade. See Joh. G. Meusels dentsche Künstlerlexikon 2te Ausg. 1808 S. 328. - Han har 1824 stukket det Portrait af Struense, i 8vo., der følger J. K. Høsts bekiendte Værk om denne ulykkelige Minister. Løberen. Kong Christian sidder i glimrende Sal, Omgiven af Riddere gæve; Og frydelig tømmer den gyldne Pokal, Mens jublende Stemmer sig hæve; Ved Hoffet man fejrer den herligste Fest, Som stemmer til Glæde hver følende Gjest. Man taler om Kampe, om ridderlig Færd, Og taler for Kongen utvungen; Thi Drotten den modige Yttring er kjer, Naar Druesaft løsnet har Tungen; Han Sandheden elsker i Stormandens Bryst Langt meer end i Tronen en stolt Amathyst. Hver Hoftvang er svunden, naar Læben er fri Man taler, som Hjertet det mener; Og Unge, som Gamle, de rask stemme i, Hvor Glæden dem alle forener; Thi Dagen, da Christian vort Danmark blev fød, En Morgenrød mild paa dets Himmel frembrød. De Riddere tale om Gangeres Dyd, Hver Sin ei for Guld vil bortbytte; Hver maler dens Snelhed med inderlig Fryd, Dens Ny udi Borgen og Hytte; Den Ene ophøier sin bretlandske Stod, Den anden berømmer sin Nordbakkes Daad. Dankongen han sidder med Haand under Kind, Og hører dem roligen stride; Men lader omsider, med faderligt Sind, Sin særlige Mening dem vide; Han reiser sig op af den prægtige Stol, Og stander i Hoben som skinnende Sol. J taler, saa raaber med kraftige Røst, Kong Christian til sine Sinder; Om Jlden, som blusser i Gangerens Bryst, Om Snelhed, som Mage ei finder; En Løber jeg har, og ham vedder jeg paa, Den snelleste Ganger af Marken skal slaae."Hr. Rantzau han drager sin Læbe til Smil, Og svarer min Konge tilgive!