JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1783-01-31
Skifte=Decisionen og Classisicationen i sal. Hr. Halds Stervboe i Nibe, affattet under 20 Passato, kan hos Hr. Has i Sønderholm faaes beskreven af vedkommende Arvinger og Creditorer, hvilke sidste kan vente deres Fordringer, saavidt de efter Stervboets Beskaffenhed ere tilkiendte, udbetalte i næste Omslags Termin. Juelstrup den 16. Januar. 1783. P. D. Aagaard.
Jyske Efterretninger, 1783-01-31
Fieren af Stofring Mølle i Buderup Sogn er findet under i haanden at bortsælge denne sin eiende og paaboende Mølle, hvis Bygninger og Mølleværk er i complet Stand, af nye for2 Aar siden opbygget, og Værelserne commode indrettede for en honet Familie, til Møllerne, saavel Qværne, som Stampe Værket er altid overflødig Vand og god Søgning; Eiendommen i Ager, Eng og Herde er frugtbar og vidtløftig; meere, end her anført, kan erfares paa Stedet, hvor Kiøberne vilde indfinde sig til nærmere Handel med sal. Christen Christensens Enke. Stofring Mølle den 27. Januar. 1183.
Jyske Efterretninger, 1783-01-31
Jadsunds Færgested, beliggende udi Dronningborg Amt, Gier. løv Herred og Vindblæs Sogn ved Mariagers Fiord, med tilhørende Bygninger, Hartkorn og Avling, samt privilegerede Færgeløb med Færge, Færge=Kaag og tilhørende Redskaber, som alt befindes i complet og god Stand, agter Eieren, Controlleur Michel Qvortrup, underhaanden paa billige Conditioner at bortsælge, hvorom respective Liebhabere med bemældte Eier, der selv beboer Stedet, behager at accordere, og kan disse Eiendomme bekommes til Beboelse og Brug, enten til 1. Maji eller Michaelis næstkommende, ligesom det for den Kiøbende kunde være best beleiligt; om forlanges, kan det meeste af Kiøbesummen udi Stedet blive staaende imod første Prioritet og gangbar Rente, hvilket til behagelig Efterretning bekiendtgiøres. Hadsund den 13. Januar. 1783.
Jyske Efterretninger, 1783-01-31
De, som maatte have noget at forre udi afgangne Casper Severins Enkes, Bodel Pedersdotters, Boe i Løgstør, (foruden de allerede angivne) ville behage at mælde dem i Stervboet den 11. Mart. førstkommende, da, naar deres Fordringer lovlig legitimeres, skal vorde betalte. Toftberg den 16. Jan. M. Nøragger. Santage en Skoleholders Embede nu eller til Paaske; An En skikkelig Karl, som kan regne og skrive, haver Lyst til at viisningen gives fra Bogtrykkeriet.
Jyske Efterretninger, 1783-01-31
Ved min Skipper, Boye Larsen Thuuren, førende GaleaVi sen Enigheden, hvormed han sidste Efterhøst seilede til Kiøbenhavn, var blandt andet Gods fra adskillige ogsaa bleven ham leveret en Paque, hvorudi skal være uldenne Strømper, og en Halvtønde, hvorudi skal være Torsk, begge mærkede C. P. R. efter Adressebrevets Udviisning, med Udskrift: Til Chresten Pedersen Kielder, boende inden Vesterport ved Halmtorvet i Kiøbenhavn. Ved Skipper Thurens Ankomst til Kiøbenhavn loed han strax levere Manden Brevet, hvis Navn og Boepæl var ganske rigtig efter Adressebrevets Udskrift; men han vilde hverken tage imod Brevet eller Godset, svarende, at han ikke kiendte noget til Afsenderen, og derfor vilde han ikke befatte sig med Godset, eller tage imod det; han tegnede da paa Brevet, at dette Gods var ham tilbudet, og leverede Brevet fra sig igien, hvorfore Skipper Thuuren blev nødsaget at fore det hjem med sig igien. Uagtet nu Skipperen ved sin Hiemkomst fra Kiøbenhavn har gjort sig al Umage for at opspørge Afsenderen eller Eieren til dette Gods, har det hidtil været forgiæves, hvorover han ved sin Hiemreise til Lessøe har oplagt dette Gods hos mig, som ligeledes med al Flid har ladet spørge om Eieren dertil, men ei endnu har kunnet bringe ham i Erfaring. Til den Ende aarsages jeg herved offentlig at lade efterlyse Afsenderen eller Eieren (i Fald han maatte være en Udenbyes) til dette Gods, at han med gyldigt Beviis om sin Eiendoms Ret dertil vil indfinde sig hos mig, for imod Fragtens og Skipperens Omkostningers Erstatning, samt denne Bekiendtgiørelses Betaling, at imodtage fornævnte Gods. Aalborg den 15. Januar. 1783. Andr. Brink.
Jyske Efterretninger, 1783-01-31
Formedelst svagelig Helbred agter jeg underhaanden at bort i sælge mit iboende Huus og Have Eiendomme. Thomas Uttrup, Podemester.
Jyske Efterretninger, 1783-01-31
En Omløber, der selv tilstoed, ikke i nogle Aar at have havt i nogen vis Tieneste eller Opholdsted, og foregiver, at han er fød paa Birchelse Gods i Vester Hiermidslev, samt kalder sig Niels Sørensen, blev sidstleden Søndag Eftermiddag anholdt af Fuldmægtigen ved Villerup, Sr. Bruun, fordi han som en Løsgænger streiffede fra Bye til anden her i Egnen, besynderlig paa Villerup Gods, og deels betlede, deels havde Smaakram at forhandle, men fornemmelig henbragte Tiden med Drik og Dobel, samt efter Rygte skal have gjort sig skyldig i betydelige Forbrydelser, blev efterat der over ham var holdet Forhør, indsat i Hiøring Byes Arrest; men fandt Leilighed Natten imellem den 13 og 14. hujus deraf at undvige. Ved Undvigelsen var han klæd udi en blaa Vadmels Trøie med Metal Knapper, en stribet Under dito eller Brystdug, et par Skind Buxer, et par graa Strømper og Træskoe paa Fodderne, samt havde et gammelt hvildt Hatteslag, og Hat eller Hue paa Hovedet; af Statur par han føer og storlemmet, af Høide tilvisse 64 Tomme og derover, sortebruune Haar og Øinebryne, glat af Ansigt, skummelt og skulende Aasyn, og efter Anseende har suure Been. Thi ville alle og enhver respective Forekommende behageligst anholde bemældte Person, allerhelst at der iblandt hans efterladte Sager paa hans sidste Opholdsted forefandtes efter hans Undvigelse en Form til at støbe falske Penge udi. Hiøring den 16. Januar. -----A. Brüchmann. derborg, som hos mig haver været i 2 Aar, og er indskreven En Dreng, navnlig Andreas Andersen Bars, barnfød i Schanfor at lære Snedker Haandværk, er sidste Løverdags Aften undvigt og bortløben, uden nogen dertil fra min Side givne mindste Aarsag, men blot af sin onde Natur, formedelst han ulovlig paa mine Vegne har gaaet og optaget Penge hos adskillige for hvem jeg arbeidede og han vidste jeg havde tilgode, bemældte Dreng er 17 a 18 Aar, middelmaadig af Vext, mørkblakket Haar, bleegladen Andsigt, Klæderne kan ikke bestemmes, eftersom han tog samtlig med sig de han havde; Thi bliver bemældte Dreng herved indkaldet, sig hos mig igien at indfinde, og advares alle og enhver ham ei at antage, huuse eller bæle, i Fald de derfore et agte at blive anseete og tiltalte efter Kongel. Majestæts Lov og Forordning, hvo ellers kan give nogen Oplysning og tilforladelig Efterretning om bemældte Dreng ville behage at tilmælde mig det, da deres Uleilighed derfore skal vorde dem erstattet og gotgjort. Randers den 21. Januar. 1783. Jacob Tunstrup, Mester Snedker.
Jyske Efterretninger, 1783-01-31
En Capital af 1300 Rdlr. Randers Hospital tilhørende, kan - udi næstkommende Viborg Snapsting 1783. faaes til Laans mod antagelig Pant og lovlig Rentes Svarelse. Hvor saadan Capital maatte behøve, vilde behage jo for jo hellere des angaaende at mælde sig hos mig Underskrevne, som efter tillagde Ordre besørger Udsættelsen paa høie Vedkommendes nærmere Approbation. Randers Hospital den 10. Januar. P. J. Winding.
Jyske Efterretninger, 1783-01-31
Rechmarks Hovedgaards Avling i Bønling Amt, i Nærheden, af Kiøbstæden Lemvig beliggende, agter Eieren, Regimentsqvarteermester Utzen ved offentlig Auction her paa Gaarden den 3 Februar. næstkommende Klokken i Slet Eftermiddag at lade opbyde til Bortforpagtning paa 3 eller 6 Aar efter de Conditioner, som paa Auctiosstedet blive bekiendtgjorte, og forinden hos mig ere til Eftersyn. Gaardens Udsæd er efter Jndtægternes Beskaffenhed Rug 30 a 40 Tdr., Byg 20 a 30 Tdr. og Havre, 90 a 100 Tdr. aarlig, og avles 200 til 250 Læs got Høe, kan græsses om Sommeren 60 a 70, og staldes om Vinteren, 80 til 90, Stkr. Stude, græsses og foeres 10 a 12 Stkr. Køer, og ligesaa mange Bester, samt 100 Faar, hvilket mældes respective Liebhabere til behagelig Underretning. Bechmark den 3. Januar. 1783. P. Ugen.
Jyske Efterretninger, 1783-02-07
Af Mangel paa Rum kan ingen politiske Nyeheder blive indførte, skiønt de Udenlandske Tidender forsikkre, at FredsPræliminairerne imellem de krigende Maater (Holland undtagen) ere den 20. Januar, i Versailles blevne undertegnede. - Formedelst Postens sildine Ankomst kunne ei heller de indsendre Bekiendtgiørelser denne Gang blive indførte.
Jyske Efterretninger, 1783-02-07
Aarhuus den 2. Februar.
Jyske Efterretninger, 1783-02-07
Hans Kongel. Majestæts høistalædelige Fødselsfest blev den 20. Januar, sidst høitideligen celebreret paa Aarhuus Latinske Skole, og Skole Bibliotheovet med samme indviet udi Overværelse af Stiftets Øvrighed, de Kongelige Embedsmænd og andre fornemme Personer af Militair= og Civil-Etaten, som dertil vare indbudne. Skolens Rector, Hr. Maa. Thure Krarup holdt ved den Leilighed en Dansk Tale, som fandt de Tilstedeværendes, i sær de i Litteratur=Historien Kundiges, Bifald; Dens Hoved=Indhold var at vise, hvor ærefuldt det er for en Konge ved offentlige Skole Bibliotheavers Stiftelse at vise sin Kierlighed mod Fædrenelandet (deraf skal solge et Udtog i næste No.) For og efter Talen blev at Skolens Cantor, Hr. Conrect. Grosmann, opført en smuk Musik, hvorved Stads Musicant, Organist og Hautboisterne assisterede. Derefter beværtede Stiftsbefalingsmanden, Hans Excellence Hr. Geheimeraad Baron af Guldencrone en stor Deel af Byens Fornemme, udi hvilken Forsamling under Pocalers End og Kanoners Løsning offredes de ivrigste Ønsker for Hans Majestæts og det Kongel. Huuses Velgaaende.
Jyske Efterretninger, 1783-02-07
J øvrigt vil Hs. Majestæt med allernaadigst Velbehag ansee, at Hs. Majestæts kiære og troe Undersaatter, for at nytte, hvad de nu eie, bruge det indtil de af Hs. Majestæt fastsatte Tider, ligesom og at de siden efter endog indskrænker sig under hvad her, saavel i Henseende til Spise og Drikke er tilladt, som og i Henseende til alle andre oven opregnede Poster. Paa det at denne Hs. Majestæts Anordning kan efter dens Publication blive ved at være til Hs. Majestæts kiære og troe Undersaatters Bedste i en bestandig Erindring. til allerunderdanigst Efterlevelse, skal den aarligen i alle Kiøbstæder i Hs. Majestæts Riger og Lande oplæses af alle Prædikestole første Søndag efter Nytaar og første Søndag i Julii Maaned.
Jyske Efterretninger, 1783-02-07
Da Hs. Majestæt har den Tillid til Sine kjære og troe Undersaatter, at de, skiønnende deres eget Gavn, skal selv glæde sig ved dette Tarveligheds Forskrift, og vaage derover, saa vil Hs. Majestæt ikke ved Politie= eller andre Tvangs Midler nu for det første see dets Jværksættelse befordret. Hvorefter alle og enhver sig allerunderdanigst haver at rette.
Jyske Efterretninger, 1783-02-07
Capitels-Taxt i Aarhuus Stift for næstafvigte Aars Afgrøde. Rug, a Tønden 4 Rdlr. Byg, . . 2 Rdlr. 3 Mk. Havre, 1 Rdlr. 4 Mk. 8 s. Boghvedegryn 5 Rdlr. Smør 32 Rdlr.
Jyske Efterretninger, 1783-02-07
Ligeledes for Viborg Stift. Rug, 3 Rdlr. 5 Mk. Byg, 2 Rdlr. 2 Mk. 12 s. Havre, 1 Rdlr. 3 Mk. 12.
Jyske Efterretninger, 1783-02-07
Den 3 Febr. d. A. havde, efter almindelig Sædvane, det gamle Skipper Lug=Laug sin General=Forsamlings=Dag, for at udnævne en nye Oldermand, da det efter Touren tilfaldt Sr. Peder Weile, som i den aftrædende Oldermands Sr. LorentsKleis's Sted igien blev udnævnt til Laugets Oldermand, og antog han til sine bisiddere: Sr. Bent Last, Jacob SaurbierMichel Lunge, Mads Smith, Anders Brink, Niels Schalstrup. Til Fattige i Lauget blev uddeelt 17 Rdlr. Uddeelte Gaver.
Jyske Efterretninger, 1783-02-07
Paa Hans Majestæts vores allernaadigste Konges høie Fødsels Fest den 29 Januar, sidstafvigte, lod Directionen for Klubben i Aalborg paa heele Selskabets Vegne uddeele til de Fattige her i Byen, saavel af den Militaire som Cile Stand, 32 Rdlr. Ligeledes blev og af den Almindelige Hielpe=Casse til Erindring om dens Stiftelse og første Uddeeling i Aaret 1770. den 29 Januarii nu paa samme heistglædelige Dag uddeelt til Huusarme Syge og Nødlidende i Budolphi Sogn, 24 Rdlr. 1 Mk. - s. Til Opmuntring for 6 af de flittigste og beste Spindere her i Byen, efter derom indsendte Forklaring, hver i sær 4 Mk. - 4 - = Den 1. Febr. til Huusarme og Nødlidende i Frue Sogn =Er 45 1 9 Desuden blev og samme Tid uddeelt den 3 Qvartal af sal. Himmerigs Legato til de 40. udnævnte = = I at 34 3 3 Den mig den 5. Dec. 1782 tilsendte anseelige Gave 10 Nlr. med Begiering at uddeele samme til nogle af de flittigste og meest trængende af den studerende Ungdom i den Latinske Skole er ogsaa med (S. T.) Hr. Rector Gottschalcht, Samtykke og dertil gjorte Forslag uddeelt til 4 Disciple af hvilke tvende i den øverste Lectie hver nød 3 Rdlr. og de andre tvende i tredie Lectie hver 2 Rdlr. For hvilke den ælmodige Giver paa det allerskyldigste takkes, gid han maae leve og see dette Ønske opfyldt Psalm. 90. v. 16. 17.
Jyske Efterretninger, 1783-02-07
P. M. Af Mangel paa Rum i Avisen udelades her Hielpe=Cassens Billance for afvigte Aar 1782. men derimod skal den vorde indført i det første No. af det Maanedlige Tillæg for indeværende Aar, da samme skal blive extraheret af Hoved=Protocollen. Wandall. Til Hielpe=Cassen. Rdlr. Den 3 hujus indsendt med Hosskrift: Psal. 66. v. 20. Den 6, hujus ligeledes med Hosskrift: Herre, om du vil, da kan du vist hielpe! Er 3 For hvilke paa de Fattiges Vegne skyldigst takkes.
Jyske Efterretninger, 1783-02-07
Døde. Den 31. Januar. her i Byen Karen Olesdotter, 34 Aar. Den 1. hujus Jens Jensen, 32 Aar.
Jyske Efterretninger, 1783-02-07
Bekiendtgiørelse. J Tisdags den 4 Febr. udkom her fra Bogtrykkeriets Presse det første Stykke af Bidrag til Bellettristiken eller de skiønne Videnskaber. De der her have subscriberet paa dette Maaneds=Skrift og ei allerede er samme tilsendt ville behage at lade det hos mig affordre ligesom og de, der endnu inden denne Maaneds Udgang ville subscribere, kunde bekomme samme, men da enkelte Hæfter ikke kan overlades adskilte, saa maae derfor enhver subscribere paa den heele Aargang enten her, eller paa de forhen anmældte Steder.
Jyske Efterretninger, 1783-02-07
Selskabet indrykker alle hældige Originaler og lærde Bekiendtgiørelser, naar samme indsendes Postfrie med Udskrivt: Til Bogtrykkeriet i Aalborg, som besørger de Bellettristiske Bidrage.
Jyske Efterretninger, 1783-02-07
Prisen for hele Aargangen er her i Aalborg 9 Mk. paa Tryk= og 2 Rdlr. paa Skrivpapiir, men paa andre Steder betales for Afsendelse med den Agende Post 3 Mark meere. Wandall.
Jyske Efterretninger, 1783-02-07
Efter afgangne Erich Schou, en Søn af forhen afdøde Henrich Jensen Schou paa Woergaard i Aalborghuus Amt, bliver Fredagen den 21. Mart. førstkommende paa Aalborg Stifts-Contoir foretaget Skiftebehandling; thi indkaldes herved vedkommende Arvingers Formynder, saavelsom Stervboets Credi= og Debitorer, fornævnte Dags Formiddag Klokken 11 Slet sammesteds at møde, for ved Skiftet at lagttage det Fornødne. Aalborg Slot den 5 Februar. 1783. T. Levetzau.
Jyske Efterretninger, 1783-02-07
Formedelst tiltagende Alderdom og Skrøbelighed ag P.M. 9 ter jeg underskrevne underhaanden at bortsælge mit iboende Huus No. 19, i Tiendeladen, hvorudi, foruden hvad jeg selv beboer, ere 2 Leievaaninger med tilliggende Gaards- og Haugerum; samme Sted er i sær beqvem til en Haandværks eller Værtshuusmand, der behøver Vand i Nærværelsen, da Aaen løber tæt der forbi. Aalborg den 5 Februar. 1783. Poul Wium, Tømmermester. Den Underretning, jeg havde erholdet om Arvingerne efter forrige Sognepræst i Romdrup, (S. T.) Hr. Jvar Wagaard, er under 29. April 1782. trende Gange bleven bekiendtgjordt baade i de Kiøbenhavnske Berlingske Tidender og Aalborg Jydske Efterretninger, hvorved tillige bleve indkaldede de af disse derved benævnede Arvinger, som ei havde mældet sig, saavelsom de øvrige, om fleere maatte være til, og ellers enhver, som kunde have noget at erindre, at anmelde det til mig, eller ved de derefter holdte Skiftesamlinger forinden eller til de Tider, som Loven befaler; Men da nogle af de ved bemældte Bekiendtgiørelse mentionerede Arvinger endnu ikke have mældet sig, saa indkaldes disse, og alle de øvrige velbemældte Sal. Hr. Wagaards Arvinger, om fleere ere til, samt enhver, som maatte have noget at erindre eller paastaae under Skiftet, at anmælde sligt inden den 3 Martii førstkommende, da Skiftet uden videre Opsættelse bliver optaget til Slutning. Hvis de ingen fleere eller andre Arvinger mælder sig herforinden, er man beføiet til at ansee de ved Bekiendtgiørelsen af 29. April 1782. benævnede som rette og eeneste Arvinger efter velbemælde te Sal. Hr. Wagaard, og alsaa maae de Udeblivende tilregne sig selv eller deres Værger, hvad Tab de desformedelst maatte lide, hvilket til Vedkommendes behagelige Efterretning 3 Gange bekiendtgiøres i fornævnte Aalborgske Efterretninger. Aar sted Præstegaard, den 29 Januarii 1783. Søren Bloch.
Jyske Efterretninger, 1783-02-14
Handels=Efterretninger. Wien. Keiseren forsømmer intet for at tilveiebringe Folkemængdens og Jndustriens Forøgelse i Gallicien. Han har udgivet følgende Decretum til Fordeel for de Handlende, Kunstnere. og Haandværkere, som der ville nedsætte sig. 1) Protestanterne kunne der leve overeenstemmende med deres Religions Principier. 2) De som der nedsætte sig antages til Borgere uden Betaling, og maae drive deres Arbeid i Byerne. de i Byerne. 4) De ere frie for personlige Tyngder i 10 Aar. 3) De, som sætte sig ned paa Landet, nyde samme Fordeele, som 5) De og deres ældste Sønner ere frie fra Krigstieneste. 6) De som nedsætte sig i Hans Keiserlige Majestæts Stater faae de fornødne Materialier til deres Huuses Bygning. Bygnings=Tommer faae de for intet, for de andre Materialier betales ikkun efter en af Finance=Kammeret sat Taxt, og faae de endog dertil visse Terminer. Man tilstaaer dem et Rum af 1600 qvadrat Tviser, for hvilket de i 6 Aar ingen Grundskat betale; de erholde desuden en Sum af 50 fl. til at kiøbe sig Haandværks Redskaber, og de til deres Profession hørende Materialier for. Livorno. Den Frihed der i Byerne i Toscana ved vor Landsherres Velgiørenhed er forundt Kunster og Haandværker, tildrager os intet storre Antal Kunstnere, fordi de Opmuntringer, som til samme Tid ere givne Agerdyrkningen, holder Bønderne tilbage paa Landet. Denne Kunst at give Mennesker Drivt og Lyst til deres Arbeider er maaskee den ædelste og nyttigste af alle. Drivefiædrene maae skiules med største Omhue for ikke at foraarsage en uophørlig Bevægelse imellem Selskabets forskiellige Classer, og for at holde dets Lemmer i den af disse Classer, som Fødselen har sat dem i. Denne store Kunst har aldrig været bedre kiendt, ikke heller nogensteds bedre udført end London. Jntet viser klarere den Danske Handels Tilvext end det Antal af denne Nations Skibe, som ere komne til Øen St. Thomas, ladede med Levnetsmidler og Skibsmaterialier, som ere destinerede til de Franske Øer. Saadanne Fordeele har Danmark af den Krig, hvori Hollænderne ere indviklede. arii.
Jyske Efterretninger, 1783-02-14
Et Hollandsk Contrebandier=Skib, som udlossede sin Ladning i en Havn nær ved Dunwich i Suffolk, blev truffet af en ToldBetient, og tre Personer, som han havde leiet, for at gaae sig til Haande. Capitainen og hans Folk lode de gaae i Rummet, satte derpaa Seil til, og bragte dem til Holland, hvor de ere Fanger, og have givet Efterretninger fra sig.
Jyske Efterretninger, 1783-02-14
Livorno, den 20 December. Fredsrygterne foraarsage et stort Stille i Handelen og Fragtfarten. De sidst ankomne Danske Skibe ligge her uden Fragt, kun et det Grønlandske Compagnie tilhørende Skib har fundet Fragt til Genua og Hamborg til 113 Midsk pr. Læst, og to tredie Deel af alle Havne Omkostninger. Den Ladning Klipfisk, som dette Skib havde hidbragt, er bleven solgt for 92 a 98 Jules pr. Centner af 160 Pund, eftersom den var god til. Fra Falmouth og Pen Mann er endnu 2 Ladninger Klipfisk ankommen, og man venter deraf endnu meere med den til Lissabon indløbne Engelske Convoy, som bestaar af 39 Skibe.
Jyske Efterretninger, 1783-02-14
Alicante den 7 Decembr. Her er kommen endnu 1000 Centner norsk Klipfisk fra Cadix, som sælges langsom ud af Magazinet, fordi man holder den for dyr.
Jyske Efterretninger, 1783-02-14
London. Fra Surate mældes under 8. Octobr., at der skal just den samme Dag have reist sig en forfærdelig Storm, som medførde almindelig Ødelæggelse. Hverken Mennesker, Huuse eller Skibe kunde reddes; Stormen begyndte i S. V. og endtes i N. V. med lige Rasenhed; En Kiøbmand allene har mistet tre Skibe i Havnen, af hvilke to havde rige Ladninger inde, bestemte til Bassora, og det tredie var ankommet fra China. Et stort Antal andre Skibe blev kastet op paa Stranden. Hvirvelvinden kastede meere end 3000 af Jndbyggerne i Søen, som i dens første Øieblikke havde taget deres Tilflugt imellem Sura te og Domus.
Jyske Efterretninger, 1783-02-14
Regieringen har ved et Dansk Skib, som gik fra St. Thomas i Vestindien, den 16. Novembr. sidstleden, erfaret at der i de Franskes Establissement paa Guadeloupe har reist sig en stor Opstand, som truer det civile Gouvernement med meget alvorlige Følger. Oprøret skal have reist sig af nogle nye Paalæg, som man vægrede sig ved at betale. Garnisonen er vel bleven sat imod Mængdens Voldsomheder, men med saa liden Virkning, at Gouverneuren har maattet begiære Undsætning fra Europa. Vi troe, herom at burde underrette vore Handlende, da nogen af dem maaskee alt kunde have seet Efterretningen i de politiske Tidender, man her læser.
Jyske Efterretninger, 1783-02-14
Fra Tyrkiet den 12 Januar. Efter Breve fra Constantinopel har det Ottomanniske Ministerium befundet sig i stor Forlegenhed over tvende Memoirer, som de Russisk og Romersk Keiserlige Gesandtere imod Enden af forrige Maaned skal have overgivet. J den af den Russiske Gesandt overgivne Memoire forlanger denne Minister i hans Sonveraines Navn, at Porten forpligter sig til, herefter ikke meer at befatte sig med Tartarerne; han anholder ogsaa meget alvorlig om, frit og ubehindret at føre Fødevahre fra den sorte, til den hvide, Søe, eller til Archipelagus, saa og nøie at haandthæve Privilegierne i Fyrstendommene Moldau og Wallachiet. Hvad der endnu giør denne Memoire meere mærkværdig, er, at det Wienske Hofs Jnternuntius har paa det kraftigste ved en Memoire understyttet samme, hvilken han just samme Tid i hans Herres, Keiserens, Navn lod overlevere Porten. Man forsikrer, at Porten allerede har tilstaaet alle det Russiske Hofs Fordringer, hvorpaa man først maae vente Bekræftelse.
Jyske Efterretninger, 1783-02-14
Warschau den 25. Januar. Adskillige Kiøbmænd, som fra Moldau og de Tyrkiske Grændser befandt sig ved Contracterne i Lemberg og Dubno, skal have forsikkret, at man i Henseende til Moldan, Wallachiet, Crimm, ja endog Provindsen Bessarabien, selv, venter i Aar en stor Forandring, hvilken Porten, uagtet han anvender alt, hvad han kan formaae, ikke skal kunne imodstaae; men ved visse Underhandlinger, som skal gaae for sig i Constantinopel, maatte vel denne saa store Forandring gaae rolig af. Disse saa frugtbare Provindser fortiene vel at have en bedre og lykkeligere Skiæbne, end de hidtil have havt, og maaskee denne Tidspunkt er ikke meer langt borte, at det kommer dertil. Andre Efterretninger fra de Tyrkiske Grændser mælde ligeledes, at der i Constantinopel foregaae vigtige Ting, efterdi Porten skal meddeele sin Resolution paa adskillige til den forelagde Punkter, der maaskee nærmere vil afgiøre nogle Tyrkiske Provindsers Skjæbne, ja Crimm selv.
Jyske Efterretninger, 1783-02-14
Wien den 25. Januar. J Følge et Hof=Decret af 21. Decembr. f. A. har Hs. Keiserl. Kongel. Majestæt behaget at bevilge den Augsborgiske Troes Bekiendere her i denne Keiserl. Resident stad, at de til at indrette et Bedehuus og øvrige Skole- og Præke=Anstalter maae kiøbe sig den dertil fornødne Plads i eller uden for Staden, efter eget Vilkaar, og endnu videre indsamle hos deres udenlandske Venner og Troes bekiendere den fornødne Hielp dertil, saa og imidlertid, indtil Bygningen kan blive færdig, indtil Georgii Dag d. A. leie et Huus til at indrette til deres Bedehuus, kalde selv Præster dertil, men ellers holde sig den alminde ge Forskrift efterrettelig. Af en Skrivelse fra Paris den 27. Januar. Hver Mand taler nu her og Freden. Omendskiønt de undertegnede Præliminarer endnu ikke ere blevne bekiendtgjorte fra Hoffet, saa forsikkres dog, at de kan holdes for ganske tilforladelige.