JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-12-20
J Telegraphen siges, at det fuldkommen stod i Kongen af Preussens Magt at antage Vaabenstilstand, efterdi man veed, at General Beningsen har svaret ham paa Spørgsmaalet: "om Rusland vilde samtykke hvad Preussen gjorde, "at det ganske stod til Kongens Disposition som Allieret." Men man maa formode heraf, at Kongen ikke ønskede noget mindeligt Forlig, og at tvertimod endnu store Jnttiguer maae være i Værk i Cabinetterne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-12-20
J den Andience, som Napoleon d. 28 Nov. gav den Berlinske Geistlighed, talde den reformerede Geistligheds Ældste, den gamle Consistorialraad Erman, meget bevæget til Keiseren om sin Hengivenhed til Kongen, og sit Ønske, at see ham indsat igjen. Han føiede til, at et andet Sindelav vilde være Keiseren selv ubehageligt, og endte med domme, saluos saa reges! Da Keiseren lod sig forlyde med, at han talde alt for godt Fransk for en Udlænding, og at han maatte være en Franskmand, svarede Erman, at han er af Fransk Fødsel, og nedstammer fra de Franske, som udvandrede efter det Nantiske Ediets Tilbagekaldelse. Han fortalde en Yttring af Frederik den Anden angaaende denne upolitiske Voldsomhed, som Napoleon opmærksom hørte paa. Keiseren begjerede derpaa at vide Forskjellem imellem Lutheraner og Calvinisterne, og forsikkrede tilsidst, at de 10 til 12000 Efterkommere af Franske Udvandrede, der opholde sig i Berlin, ikke skulle have tabt deres Fordringer, paa deres gamle Fædreneland. - Under hele Audienen formanede han de tilstedeværende Geistlige, at præke for Folket i Evangeliets Aand Lydighed og Taalmodighed, og mindede dem om det store Bud, at give Keiseren &c.J Glücksborg existerer allerede siden 1794 en Arbeidskole, som Hertuginden af Brunsvig=Bevern ikke allene har gjort det første Udlæg til, men til hvis Vedligeholdelse, hun endnu aarlig giver 60 Rdlr. De arbeidende Børns Tal har hidtil ikke været over 68 eller under 50.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-12-20
J Frankrige lever i denne Tid en Dreng paa 3 Aar, som er 5 Fod høi, har en mandig Stemme, og Skjæg paa Hagen. Han kan løfte 50 Pd. med hver Haand. Man foreviser tillige hans Døbeseddel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-12-20
Anna Prigge, en Tjenestepige paa 15 Aar, paasatte Jld hos hendes Huusbonde C. Ramm i Østermoor i Ditmarsken, d. 12 April, 3 Dage efter at hun var kommen i Tjeneste hos ham og efter at hun kort forhen var bleven confirmeret. Hun tog, da hun skulde gaae ud og malke, et Kul med sig i sin Træsko og lagde det under det lave Straatag, som staaer i Forbindelse med Vaaningshuuset. Jlden blev snart dæmpet, og af Pigens Forlegenhed og nogle Omstændigheder, som Huusfolkene fortalde øste Konen i Huset snart Mistanke. Efter adskillige Benegtelser tilstod Pigen, at hun, efter hendes Moders Raad, havde sat Jld paa, uden iøvrigt at kunne anføre nogen anden Bevæggrund. Moderen befandtes ved Undersøgelsen at være aldeles uskyldig, og Datteren tilstod omsider, at hun havde paasat Jlden, for i Forvirringen, at kunne bemægtige sig nogle Klæder. - Den Holsteenske Overeriminalret dømte hende til ti Aars Tugthuusstraf, og d. 14 Jun, blev Dommen af H. Majestæt confirmeret.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-12-20
Grev Stadion har overleveret den Franske Ambassadeur Androssy i Wien en Note, hvori der gjøres Spørgsmaale angaaende General Dombrowskyes Proclamation.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-12-20
J Ulm indtraf nylig en besynderlig Omstændighed. En katholsk Jndbygger, som havde været givt med et catholsk Fruentimmer, og avlet med hende to Døttre, der i Følge Ægteskabscontracten og de offentlige Love bleve opdragede efter Moderens Religion, som var den Catholske, ægtede efter dennes Død et Luthersk Fruentimmer. Han lod sig ogsaa vie til hende i den Catholske Kirke. Hans to Døttre paa 8 til 10 Aar saavelsom hans Lutherske Paarørende vare tilstede derved, som deres Formyndere, Ganske uventet gjordes Børnene og Formynderne nogle Spørgsmaale, som Børnene besvarede ganske troskyldigen. Men nu mærkedes snart, at de vare blevne gjorte til Catholiker. Formynderne have nu, for at frie deres Samvittighed fra denne vilkaarlige Deeltagelse i deres Myndlingers Religionsforandring, ladet foretage en lovlig Undersøgelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-12-20
Da der i Nov. Maaned opkom Jld i Baireuth hialp de Franske Soldater paa det ivrigste at slukke. Den Franske Gouverneur, Legrand var selv een af de første, der tog Haand i med. En Deel af Franskmændene besatte Gaderne og henviste alle Forbigaaende til Jlden, andre opstillede de Arbeidende i Rader og atter andre stillede sig som Vagt ved Nabohusene, arbeidede ved Slukningen &c. Jlden blev ogsaa snart dæmpet. Staden sendte næste Dag en Deputation til Generalen, for at bevidne ham og Garnisonen Borgerskabets Tak. Der sendtes ham og en Reisevogn til Foræring. Han svarede, at det første Brug han vilde gjøre af Vognen, skulde være at bereise Landet og haandhæve Orden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-12-20
J Lübeck var Uordenen d. 6 Nov, saa stor, at ti Franske Officierer, hvoriblandt General=Adjutant Clary nævnes, som vilde forsvare enkelte Jndbyggeres Liv, bleve saarede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-12-20
Jndbyggerne i Magdeburg have lidt saa meget ved Jndqvarteringen, at en Deel endog have maattet forlade deres Huse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-12-20
Den Person, der i Fores Skrivelse til Talleyrand omtales som den, der agtede at ombringe Keiser Napoleon, blev, da han forlod Engelland, arresteret i Hamborg og derfra sendt til Paris. Men Keiseren betragtede ham som en Afsindig, og han sidder nu arresteret i Bicetre.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-12-20
De Engelske Tidender af 5 Decbr. indeholde intet Nyt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-12-20
J Fæstningen Glogau fandtes 200 Canoner.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-12-20
Besætningen paa 4000 Mand er sendt som Krigsfanger til Frankrig. Negrene paa St. Domingo skulle have gjort et Angreb paa den Franske General Ferrand, ved Staden St. Domingo, men bleve slagne tilbage med et Tab af 45000 Mand.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-12-20
Paquetbaaden fra Glasgow har sat til, og af 21 Passagerer ere kun 8 blevne reddede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-12-20
Directeuren for Napoleons Museum har allerede visiteret de Kongel. Slotte i og omkring Berlin, for at udsøge de Konstsager, som fortjene at sendes til Paris. Slottet San Souci er ligeledes bleven gjennemsøgt af en Underdirecteur, som har ladet adskillige Statuer bortføre. Snedkerne i Potsdam arbeide paa Kister til at transportere disse Konstsager.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-12-20
Fra d. 15 til d. 19 Dec. ere følgende Reisende ankomne og afreiste i Hovedstaden. Ankommen, Kjøbmændene Mührer, Stahmer og Stael fra Hamborg, Richard fra London, Thimety, Rhodes og Drummond f. Kønigsberg, Gen. Lieuten. v. Castenschiold, Lieuten. v. Heidenberg og Seidelin f. Nestved, Grev Knuth, Etatsraad Bruun f. Landet, Raadmand, Berg f. Helsingøer, Fru Major Flindt, Kammerj. Juul f. Landet, Forvalter Rievers f. Holsteen, Kjøbm. Becher og Thomsen f. Engelland, Lesler f. Paris og Endt f. Hamborg, Kammerr. v. Deurs f. Helsingøer, Overjægerm. Grev Rantzau f. Altona, Baron Stiernblatt f. Malmøe, Kjøbm. Zilger f. Düsseldorff, Klein f. Hamborg, Muurmester Braanbehrens f. Helsingøer, Propriet. Risck og Kjøbm. Collin f. Møen, Lieuten. Carstens, Deconink og Holstein f. Holsteen, Kherre v. Scheel f. Sorøe, Amtm. Løvenschiold f. Norge, 3 Russiske Adelsmænd v. Wissotsky f. Moskou, v. Smetnikow og Diemonfree f. Petersborg, Kiøbm. Bujard og Voumard f. Hamborg, Kjøbm. Görling f. Gothenborg, Oberst Gibson f. Kiel, Justitsr. Lund f. Landet, Raadm. Estrup f. Helsingøer. - Afreist: Grev Gallatin, Coureer; Wallet, Kjøbm.; Moore, Kabrun og Stael til Hamborg; Latus, Coureer, til Sverrig; Capit. Nægler til Helsingøer, Kjøbm. Thomson til Rusland.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-12-23
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. lotteries Fjerde Aargang. No. 21. Udgivet og forlagt af J. Wersel, trykt i Kjøbenhavn, hos P. H. Hdeckes Enke. Tirsdagen den 28 December, 1806. Pers. Pd. 4 s. a 1 Kr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-12-23
En Skrivelse til Udgiveren. Min Herre. Da jeg nylig gik over Børsen, fik jeg Die paa en stor Perspectivasse, som behagede mig saa meget, at jeg ikke tog i Betænkning et hele denfor at forære min Fritz den til Juul. Men da jeg i Aftes besaae billederne fandt jeg, at de langtfra ikke ere af det sædvanlige Slags, og at adskillige Forestillinger virkelig fortjente en udførlig Beskrivelse. Saaledes findes een iblandt dem, der forestiller en litterair Gade, som er ganske fortræffelig. Jdeen dertil er tagen efter Lichtenberg, som paastaaer, at der ikke i Litteraturen gives et Fag, som jo kan sammenlignes med et og andet Haandværk, og Gaden har stor Lighed med den bekjendte Kjøbmandsgade i Canston. De seer her ikke andet end Værksteder og arbeidende Mennesker. Jeg vil beskrive Dem disse i samme Orden, som de findes paa mit Malerie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-12-23
En Juveleer sidder foran og indfatter alle Slags Prætiosa. Han arbeider med megen Eftertanke og Ængstelighed. J hans Boutique, hænge adskillige Slags Galanterier, som han formodentlig selv har forfærdiget, men de synes at Fare temmelig bedækkede med Rust. Det lader som han arbeider for Evigheden, thi han har kun meget liden Søgning. Udenfor hans Vinder staae vel Folk nok, som begloe og beundre hans Arbeider, men ingen kjøber noget deraf. Jmidlertid arbeider han dog, uagtet man paa hans hele Udvortes og paa alle de uafsatte Prætiosa, han har hængende, tydelig kan see, at han ikke har Aarsag til at rose sig af Næringen. Tæt ved denne Juveleer har en Lappeskræder sit Værksted. Han har en stor Hos af alskens Lapper for sig, og af disse sammenslikker han alleslags Klæder og Maskeradedragter, som han bebræmmer med nægte Galoner og Flittere. Han har ikke allene selv fuldt op Arbeide, men ogsaa hans fire Svende og to Drenge arbeide af alle Kræfter ved hans Side. Hans Bod er fuld af Folk, og hans Kone har ikke Hænder nok til at modtage Betaling for de afsatte Arbeider.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-12-23
Jkke langt fra Lappeskræderen boer deren Guldsmed, som kjøber alle Slags antique, Guld- og Sølvsager, som Græske og Romerske Offerkar a. for Skamkjøb, og omstøber dem til moderne Theemachiner, Lysestager, Brystnaale for Damer &c. Ogsaa han har temmelig god Søgning. Tæt ved Guldsmeden boer en Garver, som saa godt forstaaer at berede gamle Jslandske Bjørne, Ulve- og Faareskind, at han ikke kan faae saa mange Skind færdige, som han jo kan sælge til de mangfoldige Kjøbere, der stimle hen til hans Bod. Det lader til at disse grove Bjørneskind endog kunne bruges til Fingerhandsker for Damer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-12-23
Nogle Skridt herfra seer De en Kiedel slikker, som for en ringe Betaling sætter Lapper paa alle Slags Ting. Han slikker paa Alting, og, saavidt jeg kan see, bryder han sig intet om, hvad han faaer under Hænderne. Han flikker paa Ciceronianske Guldvaser, Virgilske Destilleerkolder, kort sagt, paa de kostbareste Arbeider. Dette Menneske maa virkelig ansee sine Lapper for sande Skjønpletter, dersom Skjønhed og Pletter ikke vare saa ganske modsigende Begreber. Men langt henne i en Krog staaer et Menneske, som De ikke vil kunne see paa uden inderlig Medlidenhed. Det er en Negerslave, der i sit Ansigts Sved arbeider i en Guldmine. Det han opgraver er Guld, men, at hans Arbeide lønner kun lidet hans Sved. Guld det er indviklet i Erts, og de grusomme Herrer, der forstaae at luttre det, blive uden Tvivl rige derved, medens den fattige Slave ikke faaer andet end tørt Brød. En Forgylder er meget ivrig sysselsat med at forgylde alle Slags Ubetydeligheder, som i Mængde sendes ham. Rigtig nok kan man see, at det er Bladguld, som han lægger Alting over med; men det mærker Mængden, ja selv hans Kunder, aldeles ikke. Det synes som det er de sidste kun om at gjøre, at give deres Sager en udvortes Glands, ligemeget om den er ægte eller uægte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-12-23
En Skjærslipper kjører op og ned at Gaden og raaber Skjærslip, indbyder Folk til at lade slibe hos ham hvad de finde fornødent a. Han sliber og sliber, men Alting synes dog under hans Haand at blive lige sløv. Han burde derfor snarere hedde Skærsløver end Skær slipper.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-12-23
Ved Enden af Gaden er der en Barbeer stue og Friseurstue. Paa det første Sted blive de Herrer litteraire Professionister - at sige de, som have Skjæg paa Hagen - barberede. Adskillige af dem maa lade sig rage af Barbeer drenge, og deres gamle Skjæg maa ordentlig dene til Læreklud for tilkommende finge Amts barberer, paa det sidste Sted kan enhver, der har Lyst dertil, blive saa prægtig friseret som han kun ønsker, og det for en ringe Betaling; thi paa det udhængende Skildt læses, hier wird fristet for 2 s. Adskillige smukke Folk, endog fornemme Damer og Rangspersoner, lade sig frisere, skjære Haarene a 12 Titus &c. Man opvarter endog her med Pomade og Pudder, saa man maa kunne lugtes i en Afstand af hundrede Skridt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-12-23
Nogle Kludesamlere seer man rage omkring paa Møddingerne, og meget petentlig udpille Alt hvad Professionisterne have kastet bort. Ogsaa Veiarbeidere seer man hist og der. Disse Stakkeler have et meget besværligt Arbeide, og maa bane Veien for Andre, som siden kunne spadsere des mageligere til Udødelighedens Tempel, som øines i Enden af Gaden. Deres hele Udvortes viser, at de kun lønnes ilde for deres Anstrængelse. De lade endog til at være virkelige Slaver. Kan De sige mig hvad alt dette skal betyde, Ganske uden Mening kan det neppe være, thi selv i det Meningsløse kan man dog finde den Mening, at det ingen Mening har Jeg er just ikke saa bevandret i den nyere Litteratur til at jeg skulde kunne sige, hvad Al dette sigter til Rigtig nok veed jeg, at vi i vor Litteratur have havt Jubelerer, som f. Ex Evald, der indfattede kosthave Arbeider med Juveler, og alligevel døde i Elendighed; at vi have have Lappeskrædere, hvis Udødelighedskrands var sammenlikket af laante Lapper og Fjer, at vi have havt Guldsmede, der ikke behøvede andet end at omsmelte det Metal, de havde kjøbt hos Classikerne, og siden at udgive det for deres egen Composition, for at erhverve sig et stort Navn; at vi have havt Negerslaver, der, f. Ex som en T. Rothe, hentede Gulderts op af Jordens Skjød, at vi have havt Kjedelstikkere, der slikkede paa Alting, lige fra episke Digte indtil Nytaarsvers, at vi have havt Barbeerstuer, hvor de stakkels Forfattere bleve ganske forskrækkelig indsædede, og Friseurstuer, hvor man for gode Ord og Betaling kunde faae den skjønneste Frisur, falske Titusparykker, Guldlokker, forlorne Pidske &c. - At alt dette har været Tilfældet, det veed jeg meget vel; men at man endnu finder sligt, det har jeg, af Mangel paa Jndsigter i vor nyere Litterairhistorie, umuelig kunnet overbevise mig om. Jeg haaber, min Herre, at De i et af Deres næste Blade giver mig nogen Oplysning herom. Skulde De være heldig i Deres Forklaring, saa skal jeg sende Dem flere Beskrivelser over mine øvrige Perspectivbilleder. Deres at
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-12-23
Inden= og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-12-23
Jndenlandske Efterretninger. Et af de Jndustrieanlæg, som Landet høster ligesaa stor Hæder som Gavn af, er Frederiksværk Gods og Fabrik-Crablissement, Landhuusholdningsselskabet erklærede i Aaret 1802 afdøde Generalkrigscommissair Hasler, som Opsynet over alle disse Indretninger og Anlæg har været betroet, sin udmærkede Høiagtelse og til et bestandigt Vidnesbyrd derpaa, tilstillede det ham et aabent Brev, i hvilket dette end ydermere blev lagt for Dagen. De Mænd, ved hvilke de paa Frederiksværk gjorte Anlæg og Forbedringer udførtes, vare, hvad Landbruger angaaer, Landinspecteur, Fensmark, og i Henseede til Fabrikvæsenet, Major Tscherning. Ved den første bleve Godsets mange fælles Overdreve udskiftede mellem 5 Gaardmænd, 3 Skoleholdere og 170 nye Huusmænds Familier, som deels ere bosatte paa Hovedmarkerne, deels i Udkanterne af Bymarkerne. En stor Eng paa 600 Tønder Land, der ofte oversvømmedes af Søen, er ved Jnddæmninger indvundne til Dyrkning og Græsning. Moser ere udtørrede, Steengjærder fatte, Skov opelsket, Veie anlagte, Pile udplantede, Rap, Valmue- og Soelsikke Avl indført til Oliepresning m.m. - Paa Værket fandtes 1794 ingen andre Fabrikindretninger, end Krudtværkerne, Canonstøberiet og et maadeligt Jernstøberie med de dertil fornødne Haandværksfolk.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-12-23
Ved Major Tschernings Omsorg findes der nu en stor Mængde Haandværksfolk, som arbeide i Jern og andre Metaller, forfærdige Sabelklinger, Beslag, til Meubler, og i Almindelighed alle Slags Jsen kramvarer. De arbeide for egen Regning, men veiledes og understøttes, og svare af deres Vaaninger kun ubetydelige Afgivter. Der er indrettet en Rekhammer, to Knibehammere, et Slibeværk med 6 Poleermachiner, fortrinlige Blæsebælge, en Kobberhammer, Sølvsmelte og Affinere Ovne, Kobbervaltseværk m.m. Med Forfærdigelsen af Knappenaale, Fiskekroge, Hægter, Børster a. sysselsættes Børnene i Skoletiderne. - Allerede for fire Aar siden har Landhuusholdningsselskabet tilkjendt Landinspecteur Fensmark og Major Tscherning sin første Sølvmedaille som Agtelsestegn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-12-23
J Maanedskrivtet Cimbria for Aug. og Sept. Maaned, som udgives af Dr. Frost i Aalborg findes en vigtig Afhandling af Amtmand J. L. Lybecker, under Titel af: Bidrage til nærmere Betragtninger angaaende Jordeiendommes Udstykning i Dannemark, især de, som skee i det mindre, og adskilligt, som dermed staaer i Sammenhæng, Om en føie Tid faae vi den bekjendte Opera Don Juan, oversat til Mozards Musik af Hr. Kruse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-12-23
Theaterskolen er i Vinter bleven beriget med et nyt Subject, Hr. Simonsen, der bestandig spiller med fortjent bifald, og giver Haab om, at blive een af vore vore meget gode Skuespillere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-12-23
J Søndags spillede Hr. Schiern for første Gang med Bifald.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-12-23
Stiftsprovst Schierup i Aalborg har afvist fire ret godt oplyste Drenge fra Confirmationen, fordi de endnu ikke havde fyldt deres 14de Aar.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-12-23
Med forrige Post havde man de meest beroligende Efterretninger fra Kiel angaaende vore politiske Forhold.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-12-23
Et Dansk Skib, ladet med Tobak, Sukker og Caffe, bestemt til Kjøbenhavn, er kommet paa Grund ved Bredden af St. Micheel, og vilde sat til med hele Mandskabet, dersom ikke nogle Douaner Embedsmænd og Militairpersoner havde været saa heldige, at redde Mandskabet, Ladningen og Skibet. selv, skjønt med største Anstrængelse og Livsfare.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-12-23
Vor Charge d'Affaires i Berlin, Baron v. Selby, er ankommen til Kiel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-12-23
Huset Joh. Hinrich Koster i Hamborg har d. 19de d. M. falleret med circa 880, 874 Mark Bco. Tøndern den 13de Decb. 1806. J Tøndern har man i afvigte Uge givet et talende Beviis paa den almindelige Agtelse, man bar for den nyelig afdøde Doctor Medicinæ Krichouff, der i en lang Række af Aar havde været Amtsphysicus, men formedelst tilstødt Øiensvaghed maatte nedlægge dette offentlige Embede. Hans Redelighed og ømme Omgang mod de Syge, forenet med hans Kundskab som Læge og Accoucheur, havde erhvervet ham almindelig Yndest, og for at give offentligt Beviis herpaa, havde en Deel af de sig her opholdende Embedsmænd og bedste Borgere forenede begjert af de Efterlevende, at maatte jorde ham paa den høitideligste Maade, hvilket og gik for sig i Onsdags Aften. Over 150 af Byens meest anseete Jndvaanere af alle Stænder og deres i dyb Sorg klædte Koner fulgte den hædrede Mand med Fakler til sit Hvilested. Saavel den store Deel af Byen, som Processionen kom igjennem, saavelsom Kirken, vare illuminerede. J Kirken blev Liget modtaget af en af Liebhavere og Venner opført Sørgemusik Kisten blev baaret af Embedsmænd og anseete Borgere og geleidedes af 20 hvidklædte unge Mødre med deres Døttre i barnlig Alder, hvilke ved Ligets Nedfænkning kastede Krandse paa Graven. Det Hele, der bestyredes af en dertil meget skikket Embedsmand, gik for sig i største Orden, og var det første høitidelige Optog af dette Slags i Tøndern, og det største Beviis paa at denne Mands Fortjenesters fulde Værd vare af Byen og Amtet paaskjønnede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-12-23
Udenlandske Efterretninger. Riga d. 3 Dec. Den 27de f. M. er her en Deel Hamborger Breve ankommen f. 24 og 31 Oct, n. St. over Berlin. Vi mangle 8 Hamborger Poster. - D. 29de f. M. blev paa det herværende Tamoscha bekjendtgjort den befaling, at paa den Rug og det Rugmeel nær, som hidtil er udklareret, intet videre maa udskibes. De Skibe, som allerede have Ladninger deraf inde, maa losse igjen. Hvilken Jndflydelse denne Ordre vil have paa Priserne, lade sig ikke vel forudsige; om det end for Øieblikket skulde have den Virkning, at de falde, vil det bedre hen dog ikke have nogen stor Jndflydelse, da det ringe Forraad i Landet selv, tvinger Regjeringen til at bruge dette Middel. - Vi have stærk Frost, man har allerede begyndt, at ise de Skibe, som endnu findes her.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-12-23
Capitain Wolffs Skib er indefrossen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-12-23
Triest d. 4 Dec. I Gaar indtraf her den Efterretning: at Cattaroendelig har overgivet sig til General Bellegarde. Efter en Overeenskomst med Frankrige skal denne Fæstning indtil videre besættes af Østerrigske Tropper.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-12-23
General=Gouverneuren i Berlin har befalet, at de i Magdeburg, Stettin, Custrin og Frankfurt provisorisk sequestrerede Varer, der ere Privateiendom og ikke ere indbegrebne under, de i Decretet af 2 December opgivne, skulle ufortøvet, frigives.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-12-23
Posen d. 11 Dec. Hovedgarteret er her endnu og Keiseren holder, ligesom forhen i Berlin, flittige Raadsforsamlinger i Landsforvaltningens Anliggender, som ogsaa den militaire Pleie=Commissions fornemste Embedsmænd tage Deel i. Fra Warschan er der ankommen en Deputation anseelige Polakker af Ridderstanden, og har allerede havt Audience hos Keiseren. - Den Sachsiske Minister, Grev Bose, og den Weimarske geheime Regjeringsraad Müller opholde sig her. Keiseren har allerede adskillige Gange givet Cour, og tilstedet fornemme Jndfødte, og deriblandt Damer, Adgang.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-12-23
Af de sidste opholder der sig her over 60 af anseelige Familier. - Til at bestride Bekostningerne af den almindelige Bevæbning, faaer den her oprettede Hovedcasse bestandig nye Bidrag. Voivode Dezialinsk har sendt 30,000 Polske Gylden, og en vis Scholdriski endog 70,000 Gylden. Foruden den allerede udstedte Opfordring, at stille Recruter har General Dombrowsky under d. 3de d. M. tilføiet, at Adelen i 13 navngivne Districter skal reise sig og indfinde sig i disses Hovedstæder. For hvert District udnævnes en Ritmester, som formerer Voivodskaber i Escadroner. Hver Escadron skal bestaae af 50 gemene Ryttere, 2 Lieuten, 2 Cornetter, 6 Underofficerer og 2 Trompetere. Hver Adelig maa medbringe sin Befriers Lønning indtil 1 Febr. 1807, Rationer og Portioner leveres derimod af Magazinerne. Til d. 15 Decbr. skal dette monterede Mandskab være samlet i hvert Voivodskab. Derfra marchere alle til Lorviet, som er Hovedsamlepladsen. Der skulle de møde første Juledag, og derfra rykke op til Warschau, for at kunne marchere frem paa den til Nytaarsdag bestemte Parade. Ridderne maae indestaae for, at der paa Marchen ikke begaaes Excesser; hver Ridder maa være Borgen for sin Rytter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-12-23
Selskabet for nyttige Konsters og Haandteringers Befordring i Hamborg har aabnet en ny Subskription paa den 1791 oprettede Gratistskole for unge Professionister, Konstnere og Fabricanter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-12-23
Fra Aaret 1801 til 1802 toge 2300 Tilhørere, Deel i de offentlige Forelæsninger. Men Prof. Brodhagens Død 1805 foraarsagede en Standsning. J Aar har Prof. Hipp bragt Jndretningen atter i Gang og aabnet samme den 21de Oct. Gjenstanden for Undervisningen er Arithmetik, Geometrie, Technologie &c.