JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1848-08-12
Frankerig. Nationalforsamlingen har den 31te Jul med 691 Stemmer imod to (hvoraf den ene var Proudhons) udtalt følgende Fordømmelsesdom med Hensyn til den communistiske Lære, J Betragtning af, at BorgerProudhons Forslag er et hadefuldt Angreb imod den offentlige Morals Grundsætninger, en aabenbar Krænkelse, af Eiendomsretten, af Grundlaget for den sociale Orden, at det begunstiger Angiveri og fremkalder de værste Lidenskaber; i Betragtning af, at Ophavsmanden til dette Forslag har bagvasket Februarrevolutionen, da han har villet gjøre den til Medskyldig i de af ham udviklede Lærdomme: Gaaer Nationalforsamlingen over til Dagsordenen. Med lige Eenstemmighed stadfæster hele Pressen denne Fordømmelsesdom, dog med Undtagelse af 2 Journaler (la Reforme og la Republique), der dog kun behandle Forslaget med Skaansomhed og undskylde Proudhon, som de ikke vove at forsvare.
Viborger Samler, 1848-08-12
Af en Yttring af Cavaignac ere Mange tilbøielige til at antage at Paris's Beleiringstilstand let tør udhales indtil næste Foraar.
Viborger Samler, 1848-08-12
Efter Efterretninger fra Paris af 2den Aug, imøde sees med største Spænding den franske Regjerings definitive Beslutning med Hensyn til Norditalien. Man formoder imidlertid, at Finantsforlegenheder ville bidrage til ikke at drage Sværdet.
Viborger Samler, 1848-08-12
Lyonertelegraphen arbeider Dag og Nat. Cavaignaa skal, saa siges der, ikke være tilsinds at rykke ind i Piemont, dog vil han besætte Ancona for at beskytte Kirkestaten.
Viborger Samler, 1848-08-12
Nyere Efterretninger fra Paris af 4de August melde, at Regjeringens saavel udenlandske som indenlandske Politik er traadt ind i et saadant Stadium at en definitiv Beslutning er nødvendig. Paa Børsen, var man af den Mening, at Frankerig vilde intervenere i Norditaliens Anliggender. Efter Journal des Debats har en overordentlig Gesandt fra Kongen af Sardinien kun andraget paa Frankerigs Medvirkning med Hensyn til Afsendelsen af nogle Stabsofficerer og Krigsmateriale, navnligen af et Beleiringstrain da Østerrigerne have i Slaget ved Mincio erobret det opstillede piemontiske Train, Goudchaur's Finantsforslag er forkastet af Nationalforsamlingen med 329 imod 313 Stemmer. (Uhyre Sensation.) – Finantsministeren har lovet at fremkomme, med et nyt Forslag. Thiers har intrigueret imod Finantsministeren.
Viborger Samler, 1848-08-12
Journ, des Deb. af 5te Aug, melder udførlig, at Resultatet af Conferencerne imellem Ricci (Kongen af Sardiniens overordentlige Gesandt), Cavaignac og den franske Udenrigsminister Bastide skal være, at den franske Alpehær skal forstærkes og rykke frem indtil Frankerigs yderste Grændse for ved første Vink at kunne rykke ind i Jtalien. Gen. Lamoriciere erholder i dette Tilfælde Overbefalingen. Jndtil dette Øieblik har Carlo Albertos patriotiske Stolthed ei forlangt en fransk Jntervention. Journalen formener, at naar Lombardiet og Venedig følge Piemonts Exempel, vil Jtalien kunne forsvare sig selv. Leiren ved St. Maur i Nærheden af Paris er hævet; Regimenterne drage i Jilmarscher til Jtalien.
Viborger Samler, 1848-08-12
Undersøgelsescommissionens Beretning er oplæst i Nationalforsamlingen; Ledru-Rollin har forsvaret sig paa en glimrende Maade. Vi komme tilbage til dette vigtige Actstykke.
Viborger Samler, 1848-08-12
Tydskland. Berliner Nachrichten melde: Krigsministeren har tilstillet Tropperne Armeebefalingen af 29de Juli med den bemærkning, at en Troppe-Parade ikke finder Sted den 6te August.
Viborger Samler, 1848-08-12
Kongen af Hanover har befalet under 6te Aug., at Kongen har givet sin Stemme til Reichsverwesers" Valg, og at Overanførselen over de tydske Hære er indrømmet denne paa den samme Maade, saaledes som den hidtil var overdragen Forbundsdagen. Naar det udfordres til Tydsklands Beskyttelse, vil Kongen befale Soldaterne at slutte sig til de øvrige tydske Hærafdelinger under "Reichsverwesers"Overcommando.
Viborger Samler, 1848-08-12
Den 3die Aug. ankom Erkehertug Johan hertil med sin Gemalinde, Baronesse Brandhof. Han modtoges ved Indgangen til Hotellet, der russische Hof af 700 a 800 hvidklædte Jomfruer.
Viborger Samler, 1848-08-12
En Beretning fra Berlin af 7de Aug. melder, at den 6te Aug. endte uden al Forstyrrelse. Teltauer Bonde foreningen var med preussiske Faner dragen til Kreusberg, men den fjernede sig, da Berlinerne indfandt sig med de tydske Faner. Disse repræsenterede 32 Klubber og Foreninger samt 17 Laug. Borgerskabet i Berlin - preussisk sindet – forblev hjemme. Chefen for Berliner Nationalgarden har befalet, at en stor Parade af dette Corps skal afholdes Tirsdagen den 8de under den Linden, hvor Chefen, erindrende om Preussens Vigtighed og høie Plads, vil udbringe et 3 Gange gjentaget Hurra for vort herlige Fædrelands tydske Enighed.
Viborger Samler, 1848-08-12
Efterretninger fra Berlin omtale, at den preussiske Major Grev Oriola er entlediget paa Grund af Tildragelserne i Slesvig fra sin Tjeneste om Kongens Person, og at Grev Pourtales af samme Grund har erholdt Reise tilladelse.
Viborger Samler, 1848-08-12
En i Weser=eit, indrykket Skrivelse fra Frankfurt af 1ste Aug. anfører, at efter Krigsminister v. Peukers Ordre skulle til Rigstropperne i Slesvig=Holsteen støde fra Østerrig: 4 Reg. Jnfant., 8 Escadr. Cavallerie, flere Raketbatterier med tilsvarende Skyts, fra Baiern: 4 Reg. Jnfant., 8 Escadr. Cavallerie med fornødent Skyts, Würtemberg, 1 Brigade Jnfant., 4 Escadr. Cav. med Skyts; Baden, som Würtemberg; Hessen-Darmstadt: 1 Reg. Jnf.; Nassau, 1 Reg. Jnfant. Fristaten Frankfurts Jnf. Bataillon og et Troppecorps fra Weimar. Efterretningen er, som foranført, af 1ste August.
Viborger Samler, 1848-08-12
Efter Breve fra Frankfurt (uden Dat.) skal den engelske Underhandler Lord Cowley bestræbe sig for at fremme Vaabenstilstanden imellem Tydskland, og Danmark, og der skal være Udsigt til en snarlig Jstandkomst af samme. Efter al Sandsynlighed, melder Brsh. – ville samtlige Postdampskibe frit kunne passere den danske Blokade af Elben, Weseren og Jahre.
Viborger Samler, 1848-08-12
J Brunsvig, Dresden, Oldenborg, Hamborg og Bremen er Rigsforstanderen hyldet paa foreskreven Maade, den 6te Aug. – Gen. Halkett har indberettet til Kongen af Hanover, at han har taget Forholdsregler for med Kraft at kunne modstaae eventuelle offensive Angreb fra de Danskes Side.
Viborger Samler, 1848-08-12
Weser=Beitung melder fra Berlin, den 2den August: Vaabenhvilen, der saa lidet stemmer med Gen. Wrangels Characteer godtgjør noksom Preussens Politik, der gaaer ud paa saasnart som muligt at gjenoprette Vaaben hvilen, da i modsat Tilfælde Østersøens Handel trues med fuldstændig Ruin. For de store Offre, Preussen, har ydet, maae alle de i Frankfurt reiste formelle Betænkeligheder og Vanskeligheder vige, og vi kunne betegne efterstaaende Efterretning, som øst af en god Kilde: at den preussiske Regjering definitivt har besluttet at træde i Underhandling med Danmark om Afslutning af en Separatfred, saafremt det skulde formenes Preussen, selvstændig og med ubeskaaret Myndighed at bringe disse Underhandlinger til Afslutning i Tydsklands Navn. General Below har ogsaa i denne Henseende foretaget de nødvendige Skridt hos Rigsforstanderen i Wien, og medtaget de fornødne Brevskaber til Frankfurt, kun med 1 Stemme er fremdeles en Erklæring, affattet af Krigsministeren v. Schreckenstein, forbleven i Minoriteten ved Discussionen om samme i det preussiske Ministerraad – hvilken Erklæring gik ud derpaa, at Preussen – i Tilfælde af Rigsdagens længere Vægring - vilde trække de preussiske Forbundstropper ud af Slesvig og Holsteen.
Viborger Samler, 1848-08-12
England har paa ny med Energie andraget paa Fredens Afslutning imellem Danmark og Preussen, Danmark har erklæret sig beredvilligt til Fredens Afslutning, og Sverrig har ligefrem udtalt, at Reichsverweser ikke er en diplomatisk anerkjendt Magt, med hvilken der altsaa ikke kunde underhandles, og at det desaarsag vilde ansee Danmarks Sag som sin egen, saalænge formelle, med Uretfærdighed udhævede Vanskeligheder maatte stilles imod det eenstemmige Forlangende om Fred. Østerrigerne trænge ustandselig frem i Lombardiet; Radetzky har i 3 Colonner passeret Floden Adda, og Kongen af Sardinien har trukket sig tilbage til Pavia.
Viborger Samler, 1848-08-12
Coursefterretninger. Paris, den 5te August. Fonds ere trykkede, 3 pCt. 43. 25, 5 pCt. 70, 25. London, den 5te August. Consols 86 1/2 a 87.
Viborger Samler, 1848-08-12
Jndenlandske Efterretninger. Hs. Maj. Kongen af Sverrig og Norge har med Dampskibet "Gylde sendt den Efterretning til Stockholm, at han med sin høie Familie endnu vil opholde sig et Par Uger i Skaane, hvorfor Talmændene have underrettet Rigets Stænder om, at de endnu maa forblive nogen Tid samlede. Samme Dampskib havde Ordre at hente tilbagetil Malm Udenrigsministeren Friherre Stjerneld og Statsraaderne Günther og Genberg. De norske Statsraader, der befinde sig paa Reisen til Stockholm for at afløse de hidtil derværende, have erholdt befaling til at forblive i Carlstad, indtil de faae nærmere Efterretning, om de skulle begive sig til Stockholm eller Malmø. - Med Gylde, vil man i Stockholm have faaet det Rygte, at baade England og Frankrig vare optraadte meget energisk hos den tydske Centralmagt for Vaabenstilstand og Fred med os. (Fædrel.) Landscrona, den 29de Juli. Man paastaaer, at en høi Personlighed skal for kort Tid siden have yttret til nogle Officierer, at den 12te August skulde man faae at vide, om Armeen kommer til at afgaae til Danmark eller hjem. Den private Comitee for Valgreformen afholdt i Tirsdags Aftes et Møde i Studenterforeningens Locale. Discussionen var livlig og dreiede sig fornemmelig om de Spørgsmaal i vor Valgov til Rigsforsamlingen, der i den sidste Tid have sat Pressens Organer i Bevægelse. Hvorledes den fremherskende Stemning var, kan sees deraf at Modstanderne mod Kongevalgene i og udenfor Stænderne, dHrr. Procurator Balthasar Christensen, Redacteur, Bernhard Ree og Hansen, Red. af Almuevennen" valgtes at tiltræde Comiteen, foruden dHrr. Cand. Alberti Jernstøber Lund og Justitsr. Spandet. (Fyst.)Med Hensyn til en skeet Forespørgsel om, hvorvidt Haandværkssvende, og navnligen de Haandværkssvende, der arbeide paa egen Kost efter Stykketal, ere ved den under 7de f. M. udkomne Valglovs § 7 Litr. c udelukkede fra Valgret til den forestaaende Rigsforsamling, har Justitsministeriet i Skrivelse af 27de Juli svaret: at Spørgsmaalet, om Haandværksvende kunde ansees at staae i "privat Tienesteforhold, ikke kan besvares i Almindelighed, men maa blive at afgjøre paa den i Valglovens 9de 5 bestemte Maade efter de i hvert enkelt Tilfælde stedfindende concrete Forhold imellem den vedkommende Svend, og hans Mester. Et saadant Forhold, som det specielt nævnte, nemlig hvor Svenden arbeider paa egen Kost efter Stykketal, skjønnede Ministeriet iøvrigt ikke at kunne qvalificere Svende til at udelukkes fra Valgret.
Viborger Samler, 1848-08-12
De stedfundne Avancements ved Borgercorpserne i Kjøbenhavn have ikke vakt ringe Misnøie iblandt Officiererne, da flere af disse ere forbisprungne af yngre, ja endog af ganske unge Colleger. Dette i Forening med den af Krigsministeren tagne Bestemmelse, at Compagnichefspladserne herefter skulle være ugagerede, har foranlediget et betydeligt Antal Officierer af de forskjellige Charger til at indgive Ansøgning om Afskeed. Da der med Bestyrelsen af Compagnichefsposterne ere forbundne flere ikke ubetydelige Udgifter til Depot etc., synes det heller ikke passende, at Vedkommende foruden den personlige Tjeneste og de ved denne foranledigede Udgifter skulde gjøre endnu flere pecuniaire Opoffrelser. Dette har Krigsministeren nu ogsaa, maaskee nærmest paa Grund af de hyppige Ansøgninger om Afskeed, indseet, og han har nu forandret sin første Bestemmelse derhen, at Compagni=Commandeurerne fremdeles skulle vedblive at oppebære det hidtil tilstaaede Beløb som Godtgjørelse for de med Stillingen forbundne Udgifter, saalænge indtil der angaaende disse Forhold og navnlig angaaende Ansættelse af lønnede Depot- og Exerceer-Sergeanter emanere endelige Bestemmelser. Derimod har han med Hensyn til de indkomne Ansøgninger om Afsked kun kunne anerkjende deres Berettigelse til at kunne erholde en saadan, som have tjent over 25 Aar, dog vil han oppebie yderligere Meddelelse om de agte at vedblive deres Begjæring. Hvad de Officierer angaae, som ikke ere i ovennævnte Tilfælde, kan han ikke anerkjende deres Berettigelse, selv ikke til at udtjene deres resterende Tjenestetid som Menige, da de ved at modtage Officiers-Udnævnelsen have paataget sig Forpligtelse, som de ikke eensidigen kunne unddrage sig. Denne sidste Vægring af Krigsministeren forekommer os dog mindre vel motiveret da han selv ved det af ham foreslaaede Valgsystem har muliggjort Tilbagegang fra høiere til ringere Charger. (Fyst.)
Viborger Samler, 1848-08-12
I Anledning af de i den senere Tid i Teglovne hyppigen opstaaede Jldsvaader har Justitsministeriet under 11te f. M. ladet udgaae en Circulairskrivelse til samtlige Amtmænd, hvori bestemmes, at intet Teglværk, hvor det over Ovnen anbragte Skuur ikke har en Høide af 4 1/2 til 5 Alen med en Tykkelse af Opmuren af 2 Alen, bør antages til Assurance, og at de allerede indtegnede Teglværker ville være at udslette af Assurancen, hvis de ikke inden en bestemt, Eieren forelagt Frist ere forandrede og indrettede som antydet. J det Tilfælde, at noget Teglværk maatte være opført saa nær andre Bygninger, at Fare for disse ved opstaaet Jldsvaade i Teglværket kunde befrygtes, bør Bygningsmaaden, om endog Værket ikke er assureret, dog være den samme som for de assurerede er foreskrevet; hvormed Branddirecteuren vil have at føre nøie Tilsyn.
Viborger Samler, 1848-08-12
Orlogsfregatten "Bellona, under Commando af Capt. Fæster, afseilede nordpaa i Tirsdags Morges Kl. 4. Det russiske Linieskib er endnu beliggende paa Helsingørs Rhed, hvorimod Skonnerten og en Kutter, som var i Følge med, afgik sydpaa Dagen efter deres Ankomst dertil.
Viborger Samler, 1848-08-12
Den nyeste engelske Post medbringer fra Øen St. Croix den Efterretning, at en Slaveopstand var udbrudt paa den danske Øe St. Croix den 2den Juli d. A., paa hvilken Dag Slaverne paa Plantagerne forlangte af Gouverneur Scholten deres ufortøvede Frigivelse under den Trudsel at ødelægge Øen med Jld og Sværd. Emancipationen proclameredes nu, men den stillede ikke Oprøret; meget mere begyndte de friblevne Slaver at plyndre Frederiksted, og de kunde først den 5te fordrives ud af Staden af de imidlertid bevæbnede Hvide, hvorved et Antal Negre dræbtes. Efterretningen om dette Oprør ankom først den 6te til Øen St. Thomas, hvorfra Tropper strax afsendtes; til samme Tid bleve ogsaa spanske Tropper sendte til Hjelp fra den spanske Gouverneur paa Puertorico. Efterat Roligheden var gjenoprettet, nedlagde Gen. Scholten, der var bleven syg efter de udstaaede Anstrængelser, sit Embede i General Oxholms Hænder og indskibede sig paa "De til Europa. Af Negrene skulle 30 være dræbte, og flere skulle senere være skudte. – De engelske Blade omtale følgende Plantager, der isærdeleshed have lidt ved Plyndringen fra Negrenes Side: Spreat (?) Hall, Rose Hill, Concordia, Negro Bay, Golden Grove, Mannings Bay, Mount Pleasant.
Viborger Samler, 1848-08-12
J Underhusets Møde den 4de August yttrede Lord Palmerston, at han endnu havde stort Haab om at bringe en Vaabenstilstand istand imellem Tydskland og Danmark. At samme endnu ei var afsluttet, grundede sig derpaa, at Spørgsmaalet var opkastet, om en Vaabenstilstand kunde afsluttes uden Rigsforstanderens Samtykke.
Viborger Samler, 1848-08-12
En Snedkersvend ved Navn Øigaard tilsatte d. 8de ds. Livet paa Jernbanen som Offer for sit Egensind og Uforsigtighed. Han var af sin Mester udsendt til Kjøgeveistationen med noget Materiale til Brug ved et Reparationarbeide paa Linien. Materialet laae paa den bageste Vogn i Trainet, hvilken blev afhængt ved Stationen. Uden at melde sig hos Forvalteren, der var ifærd med at udlevere Passageer-Bagagen, gav Øigaard og en anden Svend sig ifærd med at skyde Vognen ned af Linien, uagtet Vægteren forbød dem det, og forinden denne kunde tilkalde Assistance var Vognen allerede kommen i betydelig Drift ned imod Kjøbenhavn. Da Øigaard, der imidlertid var krøbet op paa Vognen, mærkede dette, vilde han anvende Bremsen, men forstod ikke Haandteringen, og enten er han nu falden eller sprungen af Vognen forud, hvorved han kom ind under Hjulene og blev ynkelig knust. Han døde faa Øieblikke efter, uden at have været istand til at give nogen Forklaring. (Bl. Td.)
Viborger Samler, 1848-08-12
Altona, den 8de Aug. J Morgen indtræffe de første Tropper fra Syden - Frankfurterne, 900 Md. stærke.
Viborger Samler, 1848-08-12
Den 11te, 12te og 13de indtræffe Tropperne fra Nassau og Baden. De skulle indqvarteres her indtil hele Brigaden er ankommen, og derefter skulle de i Forening befordres Nord paa.
Viborger Samler, 1848-08-12
Børsenhalles Correspondent fra Flensborg melder under 7de Aug., at der ufortøvet efter de nye Armeeforstærkningers Ankomst rykkes ind i Jylland, er vist. det frugtbare Landskab Angeln venter man en riig Høst, maaskee rigere end den ifjor. Rugen er allerede bragt i Huus; kun for Kartoflerne frygter man Fra Apenrade meldes under 6te Aug, at Wrangel er der med sit Hovedqvarteer, om 14 Dage ventes det 9de tydske Armeecorps. J en Skrivelse fra Altona af 4de Aug. meldes at henved 20 preussiske Subalternofficierer, hvoraf de fleste have staaet i Garnison i Rhinprovindsen, ere afreiste til Rendsborg for at ansættes som Exerceermestere for de nylig oprettede slesvig-holstenske Batailloner. De have af Preussen erholdt 2 Aars Permission.
Viborger Samler, 1848-08-12
Efter Kieler Corresp. Bl. har Gen. Wrangel paa en Forespørgsel fra Herredsfoged Kiær fra Haderslev, om Staden ganske skulde forlades af Tropperne, svaret, at Nordslesvig skulde vedblive at besættes af de tydske Tropper, kun skulde Magten formindskes for ikke altfor meget at trykke denne Egn.
Viborger Samler, 1848-08-12
Claus Harms, den bekjendte Prædicant i Kiel, har endnu bestandig vedblevet, trods alle Slesvigholstenernes Demonstrationer, at bede for Frederik den Syvende fra Prædikestolen, samt for den provisoriske Regjering, forsaavidt den handler efter hans befalinger. Man drister sig ikke til at antaste den vakkre Mand for denne hans ædle Haardnakkenhed.
Viborger Samler, 1848-08-12
De af Valdemar til Kbhn. hidbragte tvende Preusserskibe havde Briggen St. Thomas paa en snild Maade gjort til Prise. De vare nemlig lagte ud for Swinemunde forat indtage Ladningerne fra engelske Skibe, hvori disse vare overførte. Føreren af "St. Thomas", som havde faaet Nys herom, var ikke seen, og lagde an paa Fartøierne, hvis Toug bleve overhuggede og som saaledes kapredes, det ene, en Skonnert, med Ladning af 600 Kister Sukker. (Ab. Av.)¬
Viborger Samler, 1848-08-12
J Tirsdags Eftermiddag (den 1ste August) kom et Corps af 42 Dragoner til Rødding By. To Mand kom med opspændte Pistoler ind i Præstegaarden og spurgte, om her vare Danske, Da Svaret lød benægtende, spurgte de atter, om de kunde troe dette, Strax efter besattes de tvende Veie, som føre til Præstegaarden, og en ung Lieutenant med 3 Mand gallopperede ind. Præsten gik strax ud og blev spurgt, om han var Præsten, Da dette blev bekræftet, sprang Lieutenanten af Hesten, hvorpaa han sagde, at han var kommen for at lade Præsten vide, at denne maatte afholde sig fra at prædike imod dem paa Prædikestolen; i modsat Fald vilde han blive ført til Rendsborg. Præsten indvendte, at han ikke havde prædiket Andet, end hvad han troede sig forpligtet til. Men Lieutenanten afbrød ham med de Ord, at han ikke vilde disputere med ham; thi de vidste bedre, og nu var han advaret; gjorde han det oftere, blev han ført til Rendsborg. (Aarh. Av.)¬
Viborger Samler, 1848-08-12
De i Onsdags Nat til Veile indbragte preussiske Gardecurasserer, 34 Mand, afgik næste Dags Morgen pr. Dampskib herfra. Soldaterne vare høie, pæne Karle, der syntes at være meget veltilfredse med at være komne i de Danskes Hænder, da de i deres Qvarterer i det Nordslesvigske havde været meget misfornøiede, navnlig med Maden. Foruden med den preussiske Nationalcocarde, vare deres Felther forsynede med den tydske fortrødgule, men denne reve de af, heller ikke ville de vide noget af Reichsverweseren" at sige. (Veile Av.)
Viborger Samler, 1848-08-12
Fallit, Kjøbmand Johan Thomas Kjærgaard i Horsens.
Viborger Samler, 1848-08-12
Agger Kanals Skibsliste, Jndk. den 6te August: J. T. Sønnichsen fra Fanøe til Lemvig med Salt. Den 7de N. Poulsen fra Mandal til Wild sund med Trælast, H. C. Uldrigsen fra dito til Skive med dito, P. K. Martensen fra dito til Gudnizstrand med dito. Udg. den 4de: H. H. Nielsen fra Nykjøbing til England med Byg J. P. Nielsen fra Thisted til Newcastle med dito, M. A. Frost fra Thisted til Norge med Kornvarer.
Viborger Samler, 1848-08-12
Reisende. Med Dagvognen fra Randers til Viborg, den 10de ds. Frøken Øllgaard, Hr. Blicher, Mad. Bloch, Dhrr. Philipsen og Thim.
Viborger Samler, 1848-08-12
Døde, Kjøbenhavn: Controlleur i den kgl. Enkekasse, Carl Døde, Kjøbenhavn: Controlleur i den kgl. Enkekasse, Carl Chr. Brønlund; Grosserer Fonnesbechs Enke, Emerenze Cathrine, f. Storck, 73 Aar; Klædehandler J. O. Schibild, 73, Aar; Jda Mathilde Kjerumgaard, f. Gorm, 27 Aar; Peder Hansen Bruun, 42 Aar; Slagtermester Christian Fr. Schneider, 20 Aar; S. M. Møglestue, f. Munk, Bryggerknægt paa Kongens Bryghuus Hans Jørgensen, 58 Aar. - Odense: Bødkermester Rasmus Larsen. - Sludegaard ved Nyborg: Susanne Elisabeth Petersen. - Aarhuus: Skipper H. C. Sørensens Enke, Mette Sørensen, 69 Aar.
Viborger Samler, 1848-08-12
Jndsendt.) Den Jver, hvormed der enkelte Steder i Salling drives paa at udvælge en Bonde her af Valgdistrictet, til den forestaaende Rigsforsamling, har givet mig Anledning til, i denne Retning at forelægge den agtværdige Bondestand nogle bemærkninger. Spørge vi, hvorfor Bondestanden bestræber sig saameget for at udvælge Repræsentanter af dens egen Midte", da er det naturligt, at Svaret bliver: "fordi enhver Stand bedst, selv er sin egen Talmand." Og den egentlige Grund til et saadant Svar er da vistnok, at de fleste ikke tydelig have fattet Rigsforsamlingens Hensigt, idet de troe, at den skal fastsætte og paalægge Skatter, Afgivter, Byrder o. s. v.; og dette virker igjen Frygt for, at disse Byrder blive væltede over paa Bondestanden, naar denne ei havde Stemmefleerhed, til at modsætte sig de andre Stænder. Men, ligesom en saadan Anskuelse af Rigsforsamlingens Hensigt er urigtig, saa er og den deraf her anførte Frygt ugrundet. Thi Rigsforsamlingens Hensigt er jo: at raadslaae om, hvorledes den Andeel, Kongen har givet sit Folk i Statsbestyrelsen, for Fremtiden paa bedste Maade skal iværksættes samt hvilke Forandringer og Forbedringer, der hertil maatte være ønskelige og tilraadelige. Kan Bonden heri tage saa virksom Deel som det var at ønske, Hertil hører ei alene en omfattende Oplysning i de borgerlige Anliggender, men ogsaa Kundskab om, Hvad der i Statsbestyrelsen er rigtigst, og, Hvorfor det er det. Denne Kundskab maa igjen udledes af Betragtningen over de gavnlige eller skadelige Følger, som denne eller hiin Statsforfatning medfører i andre Lande. Herom kan Bondestanden, ialmindelighed ikke have nogen afgjort Mening, og det var heller ikke at forlange, thi selv den mere Oplyste vilde her komme i Forlegenhed.