JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1816-09-30
Blandede Efterretninger. Fra Newyork skrives. Her hersker en Handels drivtighed, som man før ikke har kjendt, og alle Slags Fabriker blomstre hurtigen frem. En stor Deel af Verdenshandelen synes under nærværende Tidsomstændigheder, og under de politiske Storme, der have foruroliget Europa, at drage sig til America, som alt mere og meere bliver Sædet for en udbredt Konstflid. Den sidste trænger ikkun til Mennesker, og for at spare Menneskehænder, seer man sig nødsaget til at betjene sig af Maskiner. Dampmaskiners Anlæg befordres meget ved de fortræffelige Steenkul, hvoraf America har en saa stor Rigdom.
Viborger Samler, 1816-09-30
Fra Engelland er der atter nyligen bleven forplantet hertil mange Fabrikanstalter, der nu kun mangle Haandværks= og Arbeidsfolk, men, som man, ved den uafbrudte Forbindelse med Europa, snart venter at faae derfra. En Hovedspeculation er det imidlertid at kjøbe Landeiendomme, da Agerdyrkningen ved Jordbundens Frugtbarhed og Leiligheden til Frembringelsernes Afsætning er saa stor. Ved den saa rask tiltagende Befolkning og den i lige Grad voxende Rigdom og Velstand gaaer man, med Rette, ud fra den Grundsætning, at Landeiendommenes Værd om faa Aar maa stige overordentligen. Mange ere sikkre paa, at de Eiendomme, som nu kjøbes for saa godt Kjøb, efter kort Tids Forløb ville kunne sælges til Priser, hvorved man faaer en ti Gange saa stor Capital. Derfor søges nu Occonomer, Garnere og Folk, der have Jndsigter og Erfaringer i Agerdyrkningen, særdeles meget i America, og betales med en Rundhed, som man i andre Lande neppe har noget Begreb om. Urolighederne i det spanske Americas vidtløftige Lande drage bestandigen en Mængde Emigranter derfra til de forenede Stater, og de medbring: tildeels store Skatte af Guld og Sølv. - Ny-Orleans har i de senere Tider vundet meget derved, Vor nuværende saare betydelige Handel paa Brasilien begunstiges ganske særdeles af den derværende Regjering, hvorved vi nyde Fordele, som man ikke tilsteder Engellænderne, medens disse stedse alt mere og meere fortrænges fra de brasiliske Havne. Da Fristaten Newyork Befolkning endnu ikke meget overstige, en Million, saa er der for Tiden endnu ingen Grund til at skille det samme tilhørende District, langs med Oronokofloden, hvor indvandrede Franske anlægge Establicimenter, fra denne Stat. Den Efterretning: at de Franske ville danne en egen Stat imellen Champlain- og Ontariosøen er derfor ikke ganske grundet; men med Tiden kan der rigtig nok blive deraf en særegen Stat i de americanske Forbund, indtil videre bliver dette District, ligesom hidtil, afhængigt af Staten New-York. Efter en sidste Congres af Statssecretairen for det Jndre fremlagt Etat have de Tydske i Pensylvanien tiltaget i den Grad, at deres Tal snart maa være henved en Million, og den tydske Befolkning i denne Stat over gaaer allerede mangt et tydsk Hertugdømmes. Der for er ogsaa det tydske Sprog saa almindeligt i Philadelphia, at det, ved Siden af det engelske, betragtes som Modersmaal. Hr. Møller, en for nyligen i Lancaster død tydsk Kjøbmand, har legeret det offentlige Bibliothek i Philladelphia en betydelig Sum paa det Vilkaar, at der for Renterne af Capitalen aarligen anskaffes blot tydske Bøger.
Viborger Samler, 1816-09-30
Det var den 2den Juli d. A., hedder det i en Skrivelse fra Paris, vor Fregat la Meduse, som skulde overbringe den nye Gouverneur samt adskillige militaire og civile Personer til Sennegal, forulykkedes. Af 147 Mennesker, som kastede sig paa eri Hast sammenslaaet Pram, bleve kun 15 reddede, efter at de i tretten Dage havde været overladt til Skjebnen i en Afstand af 15 Mile fra Landet og Vand til midt paa Livet. Ogsaa disse femten Ulykke ligge vilde have fortæret hinanden, hvilket af Mangel paa Levnetsmidler allerede før var skeet med adskillige af deres Staldbrødre, dersom ikke Corvetten Schovar kommen til, og havde frelst dem som ved et Underværk.
Viborger Samler, 1816-09-30
J Strasburg er Slagteren Netz bleven dømt til femaarigt Fængsel og en Mulkt af 600 Franker, fordi han havde ladet en Rovfugl med Bogstaverne N. B. indbrænde paa sit Bryst, og med oprørsk Tal viist den frem i offentlige Huse.
Viborger Samler, 1816-09-30
Fra Monto Video meldes under 21de Juli, Vi vente ufortøvet et portugisisk Troppecorps, der skal besætte Plataflodens Bred paa denne Side, og vi ere belavede paa at modtoge dem.
Viborger Samler, 1816-09-30
Udenlandske Tidender. Kjøbenhavns Børs, d. 24de Septbr. Cours. Hamb. 2 M. 740 a vista 748. Amsterdam 2 M. - a vista . London 2 M. 33 3/4 Rbdlr. Spec. 745. - Specier solgtes til 45 Rbmk., for Committeesedler blev givet (med Rente) 96 1/2 a 97 pr. 100; Oblig. 81. Norske Sedler 39 a 39 1/2. Svenske Sedler 11 Mk. - Disconto 8 PC.
Viborger Samler, 1816-09-30
Paa Kbhvns Rhed var fra 17de til 20 Septbr. atter ankommen 7 Vestindifarere med Sukker, Rum og Farvetræ, desforuden hjemkom i samme Dage Commandeur og R. af D. Jessen fra Havannah. I Generalforsamlingen i det Kgl. asiatiske Compagnie den 23de Septbr., tilkjendegaves Forsamlingen, at der til Directionen nyligen var indkommet et af 31 Jnteressentere undertegnet Forslag, til at sætte Compagniet i Virksomhed ved at udruste en Expedition; men at den administrerende Direction har troet, at en saadan Expedition ikke kunde iværksættes førend Compagniet havde faaet en ny Octroy istedet for den gamle, som er udløben d. 13 Jan. næste Aar. Der blev nu ved Votering antaget, med 54 Stemmer imod 12, at ved en extraordinair Generalforsamling, i den Henseende, skal tages en nærmere Beslutning.
Viborger Samler, 1816-09-30
Vor berømte Landsmand Malte Brun, skal være bleven landsforviist Frankrig.
Viborger Samler, 1816-09-30
Etatsraad, Ridder Nissen, er bleven udnævnt til Charge d'Affaires og Generalkonsul ved det Brasilianske Hof.
Viborger Samler, 1816-09-30
En af Hovedstadens berygtede Mænd bekjendtunder Navnet: Prinds Kjørud, Formand forSmaagadernes Verter, er i disse Dage baade død og begravet.
Viborger Samler, 1816-09-30
Mange af vore unge Saarlæger ere gaaede i ruksisk Tjeneste, og endeel allerede fra Kjøbenhavn af reiste til Petersborg.
Viborger Samler, 1816-09-30
Et sieldent Avertissement i disse Tider havde sidste Hempels Avis, hvori en Skolelærer Rasmussen paa Hindsholm tilbyder 1000 Rbd. til Laans Horsens. Hr. Kammerherre v. Røepstorff er indtruffen hertil, og skal som det hedder, afløse Hr. Kammerherre Grev v. Holstein som Hofchef hos Hs. Høihed Prindsesse Charlotte Frederike.
Viborger Samler, 1816-09-30
Dersom man vedbliver, hedder det i en Afhandling om Skovfred, i sidste Hefte af Schlesw. Holst. Provindsial, blade, at ødelægge Skovene, saaledes, som det endnu stedse skeer, formedelst den i mange Henseender fordærvelige Handel med Jordegodser, i det man søger at saaen stor Deel af Kjøbesummen ud af det, vel at borthugge Skovene, saa vil ogsaa i den østlige skovrige Kant af Holsteen, Brændemangelen med alle fine, i commatisk occonomisk og industricus Hensigt, sørgelige Følger, ikke være langt borte. Saaledes blev der, for kun at nævne eet Exempel, i Foraaret 1815 falbuden paa Godset Sierhagen for 10,000 Rdlr. (i Sølv) Brændeved.
Viborger Samler, 1816-09-30
Aalborg 21 Sept. Ved Markedet i Torsdags, som var temmelig stærkt besøgt, kostede Byg 60 Mk. og Havre 27 a 30 Mk. Tønden, Smør 4 Mk. a 4 Mk. 8 s. Pdt., Ost 24 a 30 Mk. Lpd., Æg 3 a 4 Mk. Snesen, en Gaa 14 Mk., en And 4 a 5 Mk., Kyllinger 5 a 6 Mk. Parret, Blaarlærred 4 a 5 Mk. Al., Hørlærred 7 a 8 Mk. Alen. En 2 Aars Bede 10 a 12 Rbd. Et Lam 4 Rbd. Nibe Markedspriser vare ved Markedet igaar Sæderug 18 a 20 Rbd. Tønden. Smør 3 a 4 Mk. Pd., Ost 24 a 28 Mk. Lpd., Æg 3 a 4 Mk. Snesen. Hørlærred 6 a 7 Mk. Alen. Blaarlærred 5 a 6 Mk. Alen. En Gaas 12 a 14 Mk. En And 5 a 6 Mk. En Kande Honning 10 a 12 Mk. En Malkekoe 30 a 35 Rbd. En Aars Bede 12 a 14 Rbd. Et Lam 2 a 3 Rbdlr.
Viborger Samler, 1816-09-30
At Aalborgs første Torvedag idag, umiddelbar paa saa store Markeder, ikke vilde blive meget stærk besøge kunde man med Grund formode; imidlertid vare her dog nogle Bønder allerede komne, som solgte til følgende Priser : Havre Tdn. 32 Mk., Smør Pd. 4 Mk., Ost Lpd. 30 Mk. Vi have det Haab herefter stedse meere og mere at see Omegnens Beboere afbenytte vore Torvedage til deres Producters Afsætning.
Viborger Samler, 1816-09-30
Døde: Hirschholm. Jomfr. A. L. F. Schmiegler. Wilstrup. Præst til Wilstrup Menighed, H. Vindekilde 52 A. Skanderborg: Frue Kammerraadinde S. A. Westphalen, 52 A. Hjørring: Jomfrue A. M. Mønnich, 52 A.
Viborger Samler, 1816-09-30
Bekjendtgjørelse. Hvo som hos Undertegnede ønsker sig moderne Vinter Damepynt, saavel nyt, som gammelt repareret, vilde desangaaende behage at henvende sig til Skrædermester Hr. J. Topp, i Brændeviinsgaden i Viborg, som modtager Commissioner. Aarhuus, d. 30te Septbr. 1816. A. M. Heldt.
Viborger Samler, 1816-09-30
Den 27de Septbr. er af Tapdrup Byes Mark bortstiaalet en fortbrun gammel Hest med en hvid Stjern i Panden og en hvid Bagfod. Dersom Nøgen kan give Oplysning herom, bedes de at henvende sig til Eieren Tapdrup den 27de September 1816. Christen Christensen.
Viborger Samler, 1816-09-30
Natten imellem d. 23de og 24de September, er fra Undertegnede bortkommet en bruunstjernet Hest, som havde et Stød inden paa det høire Bagbeen, mellem i og 8 Aar gammel, paa en Ager af Viborg Mark, nordvest for Byen, som tilhører Borger Christen Møller i Viborg. Hvem samme maatte forekomme, ville imod en god Douceur behage at levere den, enten til ovenmeldte Borger Chr. Møller i Viborg, eller til Eieren Nørre Kragelund i Hjerum Sogn, d. 28de Septbr. Christen Madsen.
Viborger Samler, 1816-09-30
Licitation over tvende Broers Opførelse, den en over den saakaldede Trol-Mölbæk og den anden over den saakaldede Veilbæk, i Skjellet mellem Middelsom og Lysgaard Herreder, samt en Steenkistes Sættelse i Langaae Skovbæk, bliver ifölge Amtets Ordre atter afholdt i nedentegnede Herreder, Tingstue paa Viborg Raadhuus Mandagen den 7de October förstkommende om Formiddagen Kl. 10. Forinden kunne de optagne Overslage og de forfattede Conditioner erholdes til Eftersyn hos Middelsom Synderlag Herreders Contoir i Viborg, den 23de September 1816. Töttrup. Herredsfoged.
Viborger Samler, 1816-09-30
Fra Pressen er udkommen: A. B. C. med Staver og Læseøvelser, forde første Begyndere af A. F. Just, 2det Oplag (2 Ark stor.) Da jeg udgav denne Bog for 3 Aar siden, sendte jeg et Exemplar af den til Deberrer Amtsprovster i Jyllands 4 Stifter, for at overlade Bedømmelsen af dens Brugbarhed for den første Børne underviis, ning i Bogstaver, Stavning og Læsning, til de Mænd til hvem Opsynet over Skolefaget er betroet. Da først Oplag, der ikke var lidet, nu var udsolgt, har jeg troet, at Lærerne, de være Forældrene selv eller Skolelærerne, fandt, at den var meget bedre skikket til Hensigten en den gamle og maaskee nogle af de nye med. Dette har bestemt mig til, at oplægge den igjen og forøge den med Navne paa Personer, trykte med Latin og Dansk, da jeg derved troer Børnene lettere lære at læse Skriv o. s. v. Af Erfaring veed jeg, at de Børn, der lært, at læse efter min, læste siden meget bedre, end de den lærte efter andre Abeceter, fordi den gradviis indeholdes mange og vanskelige Eenstavelsessord i det første Ark. Den Indvending har mødt mig, fra een for Skolefaget interesseret Geistlig, at det andet Ark indeholdt et Slag, Læseøvelser, der lignede Vers, og, da Børn (som enhver veed) lettest og helst lærer Vers, kunde de den tilsidst udenad, der efter hans Mening ikke saa burde være. End skjøndt jeg oprigtig troer, at ikke et Ordfindes i Bøgen som jo uddanner Barnets Siel og Eftertanke og indgiver det gode simple, moralske og religiøse Lærdomme, som og, at Hukommelsen hos Barnet særdeles meget be øves og bruges, og derfor ansaae det endog for en Fuldkommenhed, at disse endnu ufordærvede Skabninger lærte noget nyttige, saa har jeg, dog uden at udelade eller forandre noget i den forrige Text, ladet det trykke som Prosa, hvormed formodentlig denne Indvending vil falde bort. Derved er vunden Plads for Navnene. For at gjøre den stærk til Brug, har jeg dertil ladet fabriker, hvidt Skrivpapiir, fire Gange saa tykt, som almindelig; desuagtet sælges den for bedre Kjøb end før, neml. mod Contant og uden Rabat for 20 s. i Materie i Partier. - Det er noksom bekjendt, at Fædre og Mødre, der lære Børn først at stave, ofte selv ikke kunne læse got, men kunne den gamle ABC. uden ad, og derved sige det udenad for de Smaae, uden at lade dem prøve at lære Stavemaaden; ja den gamle har næsten ingen tunge Eenstavelsesord og endelig, er den af et Jndhold, der slet ikke moerer Barnet, fordi det ikke forstaaer hvad det læser. Jeg har derfor saameget mere Grund til, at bede enhver der afgiver sig med den første Børneunderviisning, at bruge min ABC. Man prøv den i det mindste. Det er saa særdeles vigtigt, at Barnet lærer rigtigt at stave og læse, at jeg, der i 24 Aar var Forfatter og i de sidste 16 Aar for Almuens Oplysning, glæder mig allermeest ved at have skrevet denne tilsyneladende ubetydelige Bog. Viborg, d. 28de Septbr. 1816. A. F. Just.
Viborger Samler, 1816-10-03
Udenlandske Tidender.
Viborger Samler, 1816-10-03
London 17de Septbr. Capitain Brisbane, ankom hertil i Lordags med en Depeche fra Lord Exmouth, om det ærefuldt Slag for Algier den 27de August; den er dat. den 28de August og begynder saaledes: "Blandt alle de Tilfælde, der, i en lang Tjenestetid, mødte mig, har intet fremkaldt saa stort og taknemligt et Jndtryk, som Gaarsdagens Seir. At jeg af Forsynet var udseet til det uforskyldte Redskab, der skulle bringe en rovbegierlig Regjering til Fornuft og for bestandig (?) ende det utaalelige Kristen Slavert, det er for Enhver, der var saa heldig, dertil at med virke en bestandig Kilde til Selvtilfredshed og Glæde. Oprigtigen kan jeg derfor ønske mit Fædreneland til Lykke af et oprigtigt Hjerte - Saa har da en aftvungen Krig, i 2 Dage, bragt England den fuldkomneste Seir og en Fred efter de Regler som Regentens Viisdom foreskrev. Jeg takker H. K. H. Regenten for den Ære og Tiltro, Han ved denne Leilighed har sadt til mig - - 100 Dage var jeg borte fra Algier, uden at ahne deres Barbari mod de Kristne i Bona. Flaaden var efter min Komme til England aftaklet; men det brave Ministerium og Admiralitet besørgede strax en ny Flaade med Jver udrustet for, efter Fortjeneste, at tugte disse Barbarer, der og fuldførtes med en utrolig og exempelløs Hastighed, der geraader den engelske Nation, der altid nedlynede sin Hevn paa Undertrykkeren, de være at Nation de vill til Ære. Derpaa omtaler han de bekjendte Omstændigheder, hvorledes han forøgede sin Flaade i Gibraltar med tem Kanonerslupper, og saa forlod Fæstningen den 24de. Den Efterretning, at Deyen traf de kraftigste Foranstaltninger til Modstand, og især forskandsede begge Statens Sider og Jndgangen til Møle, lod ham formode, at hans Angrebs plan, saavelsom hans Hensigter overhovedet, vare forraadte, hvilket Capitain Dashwood paa Prometheus ogsaa stadfæstede. Sidstnævnte skulle have afhentet den engelske Consul fra Algier; men det var kun lykkedes ham med hans forklædte Kone og Datter. Et Barn, som Chirurgen vilde bære bort i en Kurv, begyndte at skrige udenfor Porten; man blev opmærksom, og Chirurgen med endnu 18 andre Personer grebne og førte til Slavefængselet. Dagen efter sendte Deyen Barnet til dets Moder. Capitain Dashwood berettede, at omtrent 40000 Menneskeer fra det indre Afrika vare samlede i Algier og alle Janitscharerne vare indkaldte. Da Deyen spurgte ham, om det var sandt, at den engelske Flaade var bestemt imod Algier, svarede han, at han havde hørt det, og at Deyen sandsynligviis vidste det af samme Kilder, som han, nemlig af Aviserne. I Havnen ved Algier laae 40 til 50 fortreffelig bevæbnede Kanoneerslup per. Consulen var bleven sat i Fængsel, og Deyen vilde hverken udlevere ham, eller indestaae for hans Sikkerhed, heller ikke høre om en Udlevering af de paa Prometheus's Baade grebne Officerer og Matroser.
Viborger Samler, 1816-10-03
Den 27de var Flaaden i Sigte af Algier. Under Beskyttelse af Severn blev en Parlementair afsendt, der skulle vente i 2 til 3 Timer paa Deyens Svar. Da han ankom til Havnen, og sagde, at han inden 1 Time maatte have Svar paa sit Forebringende, erklærede Havnecapitainen at dette var umuligt. Jmidlertid var Flaaden løben ind i Bugten, og henimod Kl. 2 var Alt rede til Tjeneste. Da Parlementairen, efter tre Timers Venten, kom tilbage uden Svar, lod Lord Exmouth sin Flaade seile fremmed Admiralskibet i Spidsen, hvilket ankrede ved Indgangen til Molden, omtrent 50 Roder derfra. Da der intet forefaldt fra Algier, troede Admiralen, at man vilde indgaae betingelserne; men pludselig afbrødes Stilheden ved 3 Skud, som Queen Charlotte strax besvarede. Nu begyndte en frygtelig Jld som varede uafbrudt fra Kl. 2 3/4 til Kl. 9, og først ganske ophørte Kl. 11 1/2. Alle Skibene holdt sig fortreffelig; Admiralen kunde kun have Opsigt med dem, som umiddelbart omgave ham; men saae af Kanonildens Følger, at alle paa det bedste gjorde deres Skyldighed. Viceadmiral van der Capellen som at Mangel paa Plads ikke kunde posteres ved Moloen, beskjød Flankebatteriet, og dækkede derved de en gelske Skibe.
Viborger Samler, 1816-10-03
Henved Solens Nedgang lod Contreadmiral Milne melde, at han havde 150 Mand Døde og Saarede ombord paa the Jmpregnable, og tillige Lord Exmout. bede om en Fregat til Undsætning, hvorpaa Glasgow afseilede, men maatte formedelst Vinden igjergaae til Ankers. Derpaa gjorde man et Angre paa en Fregat, som blev entret, og paa hvilke Major Gosset gik ombord med sit Mineurkorps og Lieutenant Richards. Henimod Kl. 10 vare de fiendtlige Batterier bragt til Tavshed og den engelske Flaade begyndte ogsaa at spare sin Munition, uagtet den bestandig blev beskudt fra et Fort i den øverste Deel af Staden, hvilket de engelske Kanoner ikke kunde naae. Lykkeligviis sendte Himmelen i denne Mellemtid den sædvanlige Landvind; de engelske Skibe trak sig tilbage, og gik til Ankers udenfor Bombeskudsvidde, henimod Kl. 2 om Morgenen, efter 12 Timers uafbrudt Virksomhed. Kanoneerslupperne udmærkede sig ganske fortrinlig, og med Undtagelse af ovenmeldte Fregat stalde alle algierske Skibe i Havnen i Brand. Det hel Arsenal, Magasinerne, Alt gik op i Luer, og frembød et stort, ubeskriveligt Skuespil. Ligeledes gjorde Corvetterne og det Kongelige Artillerie paa det bedste deres Skyldighed. Til Slutning roser Lord Exmouth Officerer og Matroser, hvis Jver han meget mere har maattet tæmme end opflamme, især Capitainen og Officererne paa Qveen Charlotte. Ogsaa Vice, admiral van Cappelen og Officererne og Matroserne paa hans Flaade tildeeles det bedste Vidnesbyrd om deres Modec. Barbareskerne skulle have mistet 6 til 7000 Mand i Døde og Saarede.
Viborger Samler, 1816-10-03
Den engelske Flaades Tab udgjør Døde 15 Officerer, 38 Matroser, 19 Søsoldater, 1 Mand af Raketkorpset, 4 Skibsdrenge; Saarede: 49 Officerer, 459 Matroser, 106 Søsoldater, 5 Søartillerister, 14 Sappeurer og Mineurer, 4 Mk. af Raketkorpser, 32 Skibsdrenge, 12 Overcomplette; altsaa ialt 125 Døde og 691 Saarede. Den holl. Flaade havde 13 Døde og 52 Saarede. Flotillen bestaaer af 55 Fartøier af forskjellige Slags.
Viborger Samler, 1816-10-03
Algiererne have ved Branden og Beskydningen mistet 4 store Fregatter paa 44 Kanoner, 5 store Corvetter paa 24 til 30 Kanoner, alle dets Kanoneer- og Bombardeerslupper paa 7 nær (ialt 30), adskillige Brigger og Handelsgieletter, mange smaa Fartøier, Magasinet og Arsenalet, med alle der værende Forraad, en stor Mængde Lavetter &c.
Viborger Samler, 1816-10-03
Desuden indeholder den Londonske Gazette 1. den anden Skrivelse, hvorved Lord Exmouth tilbyder Deyen Fred under samme Betingelser som strax i Begyndelsen, i Tilfælde at intet Ondt er tilføiet den engelske Consul samt de øvrige engelske Officerer og Undersaatter; 2) de af Deyen indgangne Betingelser, nemlig: a) evig Afskaffelse af de Christnes Slaveri. b) Udlevering af alle i Deyens Stater værende Slaver. e) Tilbagegivelse af de siden dette Aars Begyndelse modtagne Løsepenge. d)
Viborger Samler, 1816-10-03
Den brittiske Consuls Skadeserstatning for den udstandne Arrest, og e) Offentlig Forsoning med Consulen, som Deyen skal bede om Forladelse i sin Ministres og Officerers Nærværelse; - endelig 3.
Viborger Samler, 1816-10-03
en Skrivelse fra Lord Exmouth til Admiralitetet, hvilken Capitain Brisham skulde overbringe tilligemed en anden Afskrivt af Depescherne.
Viborger Samler, 1816-10-03
Den 1ste September vare alle Slaver fra Algie- og Omegnen ombord paa den engelske Flaade, saavelsom og 357,000 Piastre til Neapel og 25,500 til Sardinien.
Viborger Samler, 1816-10-03
The Minden er gaaet til Gibraltar for at reparere sig, ligeledes the Albion, hvorpaa Sir CPenrose vil heise sit Flag. Sidstnævnte kom for sildig til at tage Deel i Angrebet.
Viborger Samler, 1816-10-03
De andre londonske Blade fra 15de til 17de berette Følgende: Et yderst skiønt og menneskekiærligt Træk af Lord Exmouth er følgende: Da han fra sit Skib saae, at der stod vel henved 3000 Mennesker paa Algiers Mollo, og disse ikke toge sig i Ant for at Kanonaden skulde begynde, vinkede Lorden af dem med sin Hat, at de skulde gaae bort, efterdi han vilde begynde Fiendtlighederne. Men de lagde ikke Mærke dertil, og saaledes maatte henimod 1000 af dem tage Skade for Hiemgield.
Viborger Samler, 1816-10-03
Privatbreve fra vore Officerer sige: Denne Seir er den dyreste vi nogensinde tilkæmpede os. Ved den store Seir ved Trafalgar den 1ste Juni vare 17000 Md. i Fægtningen og deraf tabde vi kun 2600 Md. Dræbte og Saarede. Ved Algier den 27de August d. A. vare 6500 Md. i Træfning, Hollænderne iberegnet, og det kostede 863 Dræbte og Saarede. Algier har en Folkemængde af 80000 Md. og havde alle mulige Forsvarsmidler paa et Punkt. Byen ligger paa en steil Banke, der langs ned er spækket med Batterier. For Vesten er en Landtunge hvor Skibene maae seile forbi, for at komme i Havnen. Bombardementet var et af de frygteligste man nogensinde saae, Kl. 10 om Aftenen blev det ganske mørkt, men et stærk Tordenveir med Lynild og Algiers brændende Flaade og Huse og Batteriernes uophørlige Jld, opklarede Natten og gav et frygteligt skjønt Skue. Orlogskibet Jmpregnable som var det andet Skib i Slaglinien, tabde allene 210 Døde og Saarede. Lord Exmouth (Admiral Pellew) skal have faaet et slemt Slag i Ansigtet, som han dog ikke omtaler. Hollænderne, saavelsom Englænderne fægtede overordentlig modig, Algiererne ligesaa - Man holder i England Tyrker og Mohrer for gamle Qvindfolk i Mod; men her viste de sig langt anderledes - Tyrkerne troe, at Paradiis (fuldt af skjønne Piger, er bestemt for dem, som falde i Krig. Nogle af disse Glæder haabe vi at nyde, naar vi komme til England; imidlertid have vi sendt en 7000 Mahome, danere foran os til det himmelske Paradiis. Angre det skeede ellers saa roligt, som da vi passerede Revne ved Portsmouth for Keiser Alexander. Vindstillet gav en saa tyk Røg, at man ikke kunde see noget. Vor gamle Qveen Charlotte (Admiralskibet) dandsede som Fru Sach i paa vore Vauxhaller og hun havde sine Toug befæstet ved Havnebolværket. Deyen maae troe vi vare kortsynede, siden vi gik saa nær til Staden. Vi kunde see alt det de kaldte deres Marine. Nu har de ingen. Algiererne stode saa tykke som Humle og gabede paa Havnedæmningen. Næsten hver syvende Mand af vort Mandskab faldt eller saaredes.
Viborger Samler, 1816-10-03
J vore Kirker er holdt Takkefest for det skjønne Veirlig vi nu har. Pethion paa Domingo er erklæret til Præsident paa Livstid i denne Øes republikanske Deel.
Viborger Samler, 1816-10-03
Paris, den 17de September. Man vil have Efterretning om, at Lord Exmouth, er, efter at have sikkret sig Opfyldelsen af den med Algier sluttede Tractat, afseilet med sin Flaade til Tunis, hvorfra man allerede skal have sendt ham en Parlementair imøde.
Viborger Samler, 1816-10-03
Efter Forlydende har Hs. Majestæt befalet at sammenkalde en Krigsret, der skal fælde Dom over Commandanten og Officererne paa Fregatten Medusa, fordi de paa en saa umenneskelig og frig Maade have forladt de dem anbetroede Franske.