JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-02-22
J No. 4 af den occonomiske Correspondent læses den Danske Kongefølge i chronologisk Orden, hvoraf sees, at der fra det 149de Aar for Christi Fødsel, indtil nu, ialt have regjeret i Danmark 77 Konger, nemlig a) hedenske 36; b) christne (romerske catholske af den gammel nordiske Stamme) 27; c) af den oldenborgske Stamme 2, og d) af den evangelisk lutherske (af samme Stamme) 12. Den ældste og længst Regjerende blandt de hedenske Konger var Skjold, som blev 98 Aar gammel og regierede 80 Aar, den yngste var Olav IV., som blev 22 Aar gammel og regierede i II Aar. Af den oldenborgske Stamme var det Christian II., som naaede den høieste Alder, nemlig 77 Aar, og Christian IV., som regierede længst, nemlig 59 Aar, næst ham Christian VII., som regierede 42 Aar.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-02-22
Odense, d. 18 Febr. Det samme Luftsyn som faaes her i Fyen i Fredags Aftes den 11te og ved sit første Fremspring nok urigtigen antoges for et stærkt Lynglimt, har man ogsaa paa samme Tid bemærket ved Aalborg, men fuldstændigere. Det beskrives derfra saaledes: Paa den nordlige Horizont hævede der sig en Nordlysbue eller Cirkelafsnit, hvis høieste Punct var omtrent overeensstemmende med det maanetiske Nord, og som optog omtrent en Fjerdepart af Horizonten. Buens Høide var forskjellig og den gjennemstrømmedes af og til af besynderlige Lysstrimer, der skjøde sig ofte høit over Lysbuen og spillede saare selsomt paa Himmelhvælvingen i en idelig Afvexling.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-02-22
Da Vinden atter er gaaet østlig, er Kulden igjen naaet 5 Sr. Den er nu O. S. O. med graa Luft, som formodentligen giver Snee, og endes samme da ikke med Tøe, er at befrygte endnu strengere Vinter, saafremt Vinden ikke forlader Østen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-02-22
Viborg, d. 16 Febr. J Lørdags Aftes døde her en af Stadens agtværdige og stræbsomme ældste Borgere, Hattemagermester Gustavns Jensen, 73 Aar gl., og næste Morgen bortkaldtes og hans skrøbelige Huustroe, 67 Aar gammel. Disse Ægtefolk havde, endog begyndende uden Formue, opdraget 8 Børn, hvoraf 4 ere levende, og levede sammen i kjerligt Ægteskab over 47 Aar. De første svage Spor til Georg den Tredies Sindsygdom yttrede sig i Foraaret 1766, men forsvandt dog snart igjen. 1788 fik han atter et Anstød deraf, som han ligeledes blev helbredet for 1810 mærkede man allerførst i Parlamentet paa den Forvirring, hvormed han oplæste en Tale fra Tronen, at hans Sygdom var vendt tilbage. - Georg den Tredie besteg Tronen den 25de October 1760, formælede sig den 8de September 176 med Prindsesse Sophie Charlotte af Mecklenborg Strelitz, som den 12te August 1762 fødte ham Georg August Friderich, Prinds af Wallis, den nuværende Konge, Georg den Fjerde, der nu er 57 Aar gammel, og som formælede sig den 8de April 1795 med Caroline Amalie Elisabeth, Prindsesse af Brunsvig, født den 17de Mai 1768, der nu er 51 Aar gammel. Da hun ikke er skilt fra sin Gemal, saa er hun egentlig retmæssig Dronning (Queen consort), og har som Saadan Fordring paa de med denne Værdighed forbundne Rettigheder. Blandt andet besidder hun Patronatret til 70 indbringende Embeder. Men hvad Kroningen angaaer, saa er ingen Frist bestemt, ikke engang for Kongen. Han udøver, endog uden denne Ceremonie, alle Kongelige Rettigheder. - Som en Mærkelighed fortjener det at anføres, at medens Georg den Tredie blandt alle europæiske Souverainer i nyere Tider var een af dem, der havde de fleste Børn (nemlig 9 Prindser og 6 Prindsesser, hvoraf 6 Prindser og 5 Prindsesser, endnu leve), saa har dog ingen af hans Sønner nu Børn. - J hans lange Regjeringstid har han overlevet følgende Regenter, Frederik V. og Christian VII. af Danmark, Keiserinde Elisabeth, Peter III., Catharine II. og Paul 1. af Rusland; August III. af Polen; Franz 1., Maria Theresia, Joseph 11. og Leopold 11. af Østerrige; Adolph Friedrich, Gustav III. og Carl XIII. i Sverrig; Ludvig XV. og Ludvig XVI. i Frankrige, Friedrick 11. og Friedrich Wilhelm 11. af Preussen; Carl III. og Carl IV. af Spanien; Joseph Emanuel og den efter ham regierende Dronning Maria Franc. Jsabelle af Portugal – jalt 18 Regenter og 4 Regentinder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-02-22
Blandede Efterretninger. Norge. Efterat Præmier=Lieuten. Henrichsen havde anstillet et kort Forsøg med at undervise nogle fattige Børn efter den Bell-Lancasterske Methode, og Udfaldet vakte Formodning om, at den, indskrænket til Undervisning i Læsning, Skrivning og Regning, vilde, endog ved at indføres i Kjøbstæds Almueskolerne, kunne lette og tidsbespare Undervisningen i disse Læregjenstande, saa har H.M. Kongen af Sverrig befalet, at, for at erholde Leilighed til en sikker Bedømmelse af Methodens Hensigtsmæssighed, fra 1 Jan. d. A. af at regne, Underviisningen af Byens fattige Børn, efter den Bell-Lancasterske Methode, skal fortsættes, under Pr. Len. Henrichsens Anførsel, imod at der tilstaaes ham et Honorar af 200 Spd., der, ligesom Udgivterne til de fornødne Apparater, udredes forskudsviis af Stadens Casse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-02-22
Fra Smaalehnenes Amt skrives under 1ste Febr., at der fra 31 Dec. til 31 Jan. faldt en saa stor Mængde Snee, at den allevegne stod over Gjærderne og ind og Frygt. Efter Nytaar tiltog Kulden saa stærkt, at Ulvene viste sig paa Landeveiene, men skjøndt uden at angribe Nogen; dog vare de undertiden langsomme til at vige, og enkelte Gange banede de sig Vei nedenunder Fa husene og dræbte Creature. Men efterat Kulden var aftaget indtil under 140 R., have de ikkun sjeldent ladet sig see. Ogsaa i Egnen af Brevig faldt saare megen Snee. Sorenskriver Justitsr. Kiøker, hvis Heste, da han kjørte fra et Tingsted, forfeilede Veien og kom paa nogle Sletter, hvorSnefoget virkede græsseligt, kastede sine fleste Reiseklæder, for at arbeide sig frem. Men Kræfterne havde forladt ham og han maatte raabe om Hjelp. En tililende Karl bragte ham til hans Hjem, men han var saa forfrossen, at han, al anvendt Bistand uagtet, nogle Dage derefter opgav Aanden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-02-22
J Egnen af Eger gik to Ulve ind paa to forskjellige Steder, den ene i en Lade, og den anden i en Laave, men man fik dem indlukkede og dræbte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-02-22
Af en Beretning fra den berømte Chemiker Hr. Davn, som har anstillet Forsøg med at opvikle de herkulanske Haandskrifter i Neapel, sees, at der af de i Herkulanum fundne 1696 Papyrusruller ere opviklede og læselige 88, ulæselige 319 og bortforærede 24. Af de øvrige 1265 ere 80 120, som han imidlertid ikke venter noget stort af, reddede ved Davy's chemiske Operationer, med en Bekostning af 3000 Pd. St.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-02-22
Enhver, som kun i ringeste Henseende har lagt sig efter Konst, kjender Leonardo da Vincis berømte Malerie i Klosteret Sct. Marie delle Grazie i Mailland. Meget er der skrevet derover og ofte er det stukket i Kobber. Dette Mester værks Lidelseshistorie er følgende: Refectoriet i dette 1464 opførte Kloster blev udvidet 1481, og Hertug Ludvig Sforza, il Moro kaldet, overdrog da Vinci at male den ene Væg, den anden var allerede malet af Monterfano, som anbragte Korsfæstelsen derpaa, der har holdt sig bedre end Nadveren. Da Vinci behøvede sexten Aar til at samle Studier til dette Malerie, og øve sig forud paa andre Malerier. Allerede 1666 var det næsten ganske forsvundet. Cardinal Friedrich Barromeo lod det copiere og reengjøre. Da Klosterets Munke forstørrede Dørren, der fører fra Kirken til Sahlen, mistede Hovedfigurerne Fødderne. Michel Angelo Bellotti skulde forbedre det, men fordærvede det endnu mere, 1726. - Maleren Giorgi vægrede sig ved at lægge Haand paa dette ærværdige Værk, men Mazza paatog sig det og ødelagde det næsten ganske. Han pillede paa mange Steder Kalken af, og malede adskillige Figurer ganske fra ny; Prioren, Poul Gulloni, standsede imidlertid dette Uvæsen. Endskjønt Napoleon havde befalet, at ingen Soldater skulde indqvarteres i denne Sahl, gjorde de Franske dog en Hestestald deraf, og forvandlede det derpaa til et Homagazin. Vicekongen lod den igjen reengjøre og sætte et Rækværk deromkring, saa at man kan besee Maleriet i Nærheden. Napoleon paalagde Ridder Bossi at lade dette beundrede Konstværk opstaae paa ny ved en Copie, og efter Bossis Malerie forfærdigede Raffaleti di Milano et stort Billed i Mosaik. Naar man træder ind i Sahlen, seer man kun en couleurt Taage istedetfor Maleriet. Efterhaanden former det sig for Øiet; de ubestemte Masser adskille sig, og lig fremstaaende Aander udvikle Gestalterne sig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-02-22
Det rhetoriske Selskab i Cortryk har, for et Priisdigt paa 100 Linier og en Gravskrivt paa 12 Linier over Kotzebue, udsat som Præmie en Guld-og en Sølvmedaille.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-02-22
Kjøbenhavns Børs d. 22 Februari. Cours. Hamb. 2 M. 269, a vista 272. Amsterd. 2 M. - . London 2 M. - . Spec. 269. Specier solgtes til 16 Rbmk. 1 s. a 16 Rbmk. 2 s. Oblig. 71 a 72. Norske Rigsbanksedler 17 a 18. Svenske Sedler 68 a 60 s. - Disconto 6 PC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-02-22
(Jndsendt.) Da Jngen, siden afdøde Professor Sander, har holdt Forelæsninger over det tydske Sprog, som vare meget gavnlige, og som saa Mange agte at perfectionere sig i, var det meget at ønske, Nogen igjen vilde holde Forelæsninger over dette Sprog, som tillige er en Deel af vort Fædrelands, og sikkert vilde et ikke ubetydeligt Antal melde sig for at deeltage i samme. Te Rettelser.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-02-22
J No. 13, S. 206, L. 13 nedenfra, forCatham læs: Chatham - S. 207, L. 23, for: Ankesbury læs: Hawkesbury - J No. 15, S. 235, L. 19 og 36, for Brockenhausen læs: Brockhaus - S. 236, L. 25, for, skulde være faldet læs, skulde begge være faldne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-02-22
Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-02-26
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. 4 32 Aar. og 1000000 at Syttende Aargang. No. 17. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 26 Februari 1820.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-02-26
En Folkesan, Gud, sig vor Konge god, Giv ham i Farer Mod, Giv ham Din Fred, Giv Du ham vise Raad, Styrk ham i al hans Daad! Styrt Svig og Ondskab kaad J Støvet ned! Stammen af gamle Skjold. Er Danmarks Værn og Vold, Dets Lyst og Ziir. Denne Sang er oprindelig skreven til Melodien: God save the King, for at synges af et Selskab paa Hans Majestæt Kongens Fødselsdag. Det Bifald, hvormed den optoges af Adskillige, for hvis Dom jeg har Agtelse, bragte mig paa den Tanke, at maaskee ogsaa flere vilde læse den med Behag; og dette ønskede jeg, ikke for min Skyld, men for Gienstandens Skyld, derfor har jeg nu ladet den indrykke her, og jeg har kaldt den en Folkesang, ikke fordi jeg mener, at den enten er der eller kan blive det; thi jeg er langt fra den Mening; men deels fordi Den mange Grene har Som Knud og Valdemar; Herligt den baaret har Sit Kongespiir. Høit priser, danske Mand. Fredrik, som for sit LandEn Fader er. Sikkert hans Mildhed huld, Prøvet i Jld som Guld, Lindre vil glædefuld Nød og Besvær i de Høit sværger danske Mand Hver i sit Kald, sin Stand, der nylig har været saamegen Tale om en saadan, deels fordi denne maaskee har nogle af en Folkesangs vigtigste Egenskaber. Vel erkjender jeg fuldkommen, at de aldeles mangler poetisk Værd, men jeg troer ligesaa vist, at de vigtigste Egenskaber ved en Folkesang ere, i Henseende til Jndhold, at den er folkelig, alvorlig og sand, og i Henseende til Form, at den er fattelig, simpel og kort Dersom jeg heri skulde feile, beder jeg Læseren om Undskyldning, fordi jeg har ladet indrykke Sangen under dette Navn. Troskab sin Drot. Trofast i Liv og Død, Tappert i Krig og Nød, Vort gamle Danmark lød Gud og sin Drot. Gud, sig vor Konge god, Giv ham i Farer Mod. Giv ham Din Fred! Giv hver en dannis Mand Lykke paa Land og Vand! Styrk Danmarks Folk og Land Ved Enighed! a 4 64 N. Fogtmann, Adjunct ved Herlufsholms Skole. Den indbyrdes Underviisning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-02-26
I Kjøbenhavn er en Underofficietskole for Garden til Fods, de to Livregimenter, Hs. Majest. Kongens Regiment og Hs. Hheds. Prinds Christians Regiment. Denne Skole havde 40 Pladser, men flere Omstændigheder havde gjort, at dens Antal ei kunde holdes fuldtalligt, at det sank ned til Trefjerdedele, ja til Totrediedeele under det bestemte Tal. Paa den ene Side følte man, hvor meget Regimenterne trængte til Skolen, da mange Underofficerer skreve og regnede maadeligt, vel endog meget slet; men paa den anden Side sporedes en hvi Grad Ulyst til at besøge Skolen. En saa forunderlig Modsætning maatte have en særegen Grund, og denne fandtes især deri; at man havde opstilt, som Grundsætning, at hver Underofficier skulde igjennemgaae den hele Underviisning. Det var klart, at derved de Subjecter, der vare bestemte til at blive i den underste Grad blandt Underofficiererne, enten gamle Karle, eller saadanne, der vare alt for sparsomt begavede af Naturen, afskrækkedes fra Skolen, da det var dem umueligt at følge det hele Cursus, og de fandt deri med Rette Medhold af Regimenterne, da det ikke, uden synlig Nytte, kunde være dem behageligt, at see Tjenesten lide, og at gjøre deres Undergivne misfornøiede. Men det var tillige indlysende, at disse Subjecter ingensinde lærte Noget.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-02-26
Det behagede Hans Majestæt Kangen, allernaadigst at tage Saadant i Allerhøiest Overveielse, og derefter allernaadigst at befale: "at Skolen herefter skal have dobbelt Hensigt, og desaarsag være deelt i to Afdelinger, at i den ene Afdeling Elementerne allene skulle læres, og at dertil den indbyrdes Underviisning skal anvendes; "at derimod i den anden Afdeling den fuldstændige Underviisning skal gives, som ansees nødvendig for Commandeersergeanten og Foureren; "at det herefter skal være Princip, at enhver Underofficier (med Undtagelse af enkelte gamle Mænd), skal lære at læse, skrive og regne tilgavns, samt Danmarks Geographie, og at altsaa enhver skal ind i den anden eller yngste Afdeling af Skolen (indbyrdes Underviisning), men at kunde Subjecter, der ere bestemte til at blive Commandeersergeanter og Fourerer, eller saadanne, der have særdeles Anlæg, eller selv bede derom, skulle komme i første Afdeling, og de andre derimod dimitteres fra Skolen, saasnart de have lært Elementerne tilgavns."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-02-26
Jfølge denne Allerhøieste befaling indrettedes nu Skolens ene Sal til indbyrdes Underviisning. Den samme Stue, der før kun var indrettet til 24, rummer nu, til den nye Læremaade, 45 Elever. Den samme Skole, som før havde 40 Plader, er nu, i selvsamme Locale, indrettet til 165 Elever, ved Hielp af den indbyrdes Underviisning, og den, som før neppe kunde faae 25 til 30 Elever, har nu de 65 Numere fuldkomment besat og 70 Expectanter; thi, da den Allerhøieste befaling var kundgjort Garden og de fire Regimenter, indmeldte de strax 106 nye Subjecter til Skolen, foruden 6, som 14 Dage før vare komne ind.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-02-26
Skolens tvende Afdelinger ere nu i fuld Gang, den første efter den gamle Underviisnings maade, den anden efter den indbyrdes Underviisning; og har det i saa Henseende saa meget større Jnteresse, da det er første Gang at den indbyrdes Underviisning anvendes for voxne Folk i Danmark.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-02-26
Konstkjenderne. Verden har havt mange store Konstnere, men naar man siger, at Michael Angelo Buonarotti har været den største blandt de tre sidste Aarhundredes, saa paastaaer man neppe for meget.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-02-26
Fra nu af var Buonarottis Lykke gjort, ikke ved hans egne store Konstnerværd, men ved den Snildhed, hvormed han forstod at aabne Øinene paa eftersnakkende Basunblæsere. Alle kappedes nu om at lære at kjende den herlige Konstner. De Rige og Store indbøde ham til deres Bord. Digtere overøste ham med Laurbærkrandse og skreve Oder og Hymner til hans Hæder. Hans Atelier var bestandigen opfyldt af Prindser, Cardinaler, Hofavalierer, Hofdamer, Skuespillere, Musicauter og Alt, hvad der vilde henregnes til den smaa fulde og konstforstandige Verden. Man beundrede, man beskuede, man henrykkedes, kort man saae hvad man aldrig havde kunnet eller villet see eller finde der tilforn. Guddommeligt - uforligneligt - himmelsk vare de Ord, som han ideligen hørte gjenlyde i sit Atelier. Før overgik Jntet Antikerne, nu overgik Buonarottis Arbeider Alt hvad Oldtiden af Stort og Herligt i Konstens Rige havde frembragt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-02-26
Den gamle Ludovicus di Leonhardi Buonarotti glædede sig som Fader over sin Søns Lykke, og indsaae nu, at Konstnerens Hæder vilde overleve Adelsmandens Stamtavle. En Dag spurgte Oldingen den beundrede Konstner: "Min Søn, hvorledes er Du bleven saa stor i Din Konst?" Ved at bryde mig lige saa lidet om Daarers Dadel som om Daarers Beundring" svarede Sønnen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-02-26
J Skilderiet Nr. 14 d. A. er fremsat Spørgsmaalet. Hvorledes Kjøbenhavnere med mindst Bekostning kunne faae Renterne af det Kongelige Laan, i Hamburg indcasseret? Dette skeer, ved at afklippe hver Coupontil den næste Rente-Termin, og levere den til en Grosserer i Kjøbenhavn; denne sender samme til sin Correspondent i Hamburg, og betaler til Eieren Beløbet, efter Dagens Cours, med Afkortning af omtrent 1 1/4 PC. i Provision og Omkostninger. Schultz, Capitain.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-02-26
(Forlangt Jndrykkelse.) Musiken til den af Herr Zeno v. Søll wangen udgivne, og Hs. Majest. Kongen tilegnede Oversættelse af Frøken J. M. Jessens kronede Nationalsang, er componeret af Herr Musik-Director Apel i Kiel, men publiceret uden Componistens Vidende og Villie, og desværre med slemme Urigtigheder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-02-26
Jndenlandske Efterretninger. Under 22de d. M. er igjennem det Kongel. Danske Cancellie, udfærdiget en Placat af følgende Jndhold: "Det har behaget Hans Majestæt Kongen, under 16de d. M., allernaadigst at resolvere: at Umyndiges og offentlige Stiftelsers Midler maae anbringes i det nye Laan, som Nationalbanken i Overeensstemmelse med dens Bekjendtgjørelse af 4de d. M. har aabnet, dog kun forsaavidt der ei i enhver særskilt Jndretnings Natur eller andre særdeles Omstændigheder, maatte findes noget, som kan være til Hinder for saadan Anvendelse af bemeldte Midler."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-02-26
For nogen Tid siden blev der vundet i Kjøbenhavns Tallotterie en Qvaterne, til Beløb af noget over 20,000 Rbdlr. Det altid saa travelt havende Rygte fortalte, at en fattig gammel Mand, der lever af at sælge Flintestene, som han med en stærk Stemme udraaber i Gaderne, var den Lykkelige. At dette var ugrundet er aldeles vist, men hvad der gav endnu mere Anledning til Omtale, var en Qvæstion, der skulde været opstaaet angaaende Qvaternens Udbetaling. Nu læses i Aviserne, fra General=Lottodirectionen, at naar vedkommende Eier af den til det Kongel. Rentekammer med Fodposten indsendte og General-Lottodirectionen ved velbemeldte Kammers Skrivelse af 1ste d. M. tilstillede Lottobillet til den 1148de Kjøbenhavnske Trækning, under Register No. 138, Contoir No. 44, paa Tallene 11. 18. 61. 68, for Directionen beviser, at være den rette Eier af bemeldte Seddel, vil den derpaa faldne Qvaterne Gevinst, i Følge ovennævnte Skrivelse, ufortøvet vorde udbetalt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-02-26
Til det af Nationalbanken aabnede Laan, gjøres betydelige Jndskud, og den hidtil indkomne Sum skal allerede være anseelig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-02-26
Nyborg, den 20 Febr. J Torsdags den 17. kom tvende smaae Jagter op af store Belt; kjæmpende i nogen Tid med Drivisen, slap de endelig ind til Slipshavn, hvor de ankrede. De kom fra Norge og ere, saavidt vides, hjemmehørende paa Femehrn. Jgaar lettede de igjen med frisk Kuling af O. S. O. Vind og stode Syd efter, uden at ændse den mulige Fare, de derved udsatte sig for, da de lettelig paa ny kunne blive blokerede af Jsen. - J Nyborg Slaverie er for Tiden inddømt et 22 Aars gammelt Menneske, som ikke er konfirmeret og ei engang kjender Bogstaver. - J dette Tilfælde kan Oplysningen dog blive for Tiltale at frifinde. (Hempels Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-02-26
Viborg, d. 21 Febr. Vinteren har nu at ter taget fat for Alvor med østlige og nordlige Vinde. Det fryser saa Fjordene og Søerne atter got bære. Den dermed følgende Blæst og undertiden Riimtaage, giør Luften særdeles kold. -
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-02-26
Ved Aalborg er Fjorden allerede i 8te Dage tillagt igjen, saa man kjører over til Sundbye.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-02-26
Blandede Efterretninger. Hertugen af Berry er d. 13de d. M., om Aftenen, da han gik ud af Operaen bleven sig myrdet, og er derpaa d. 14de om Morgenen, død af sit Saar. Han er en Søn af Kong Ludvig den Attendes Broder Carl Philip (Monsieur) og er født den 24 Juni 1778. Siden den 17de Juni 1816 var han formælet med Prindsesse Marie Caroline af Neapel og Sicilien.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-02-26
Det Hamborgske Blad Hammonia vedbliver i No. 11 at omtale Hr. Prof. Kruses Engelins meget fordeelagtigen. Det hedder deri, at Forf. ikke fortjener nogen Bebreidelse for de Reminiscenzer, man finder i dette heldige Arbeide, da de ere for største Delen Tilfældets Værk. Naar Stykket spilles godt, og saaledes som det i det Hele er blevet givet paa det Hamborgske Theater, vil det vække Jnteresse, endog ved ofte at opføres, endskjøndt det ikke kan sættes ved Siden af Værker, hvis høie Fuldendthed gjør Fordring paa Publicums Enthusiasmus. (Dette kan være sandt; dog foranlediger denne Yttring det Spørgsmaal: Hvilke ere de Tragoedier, som, i de senere Aar have opvakt det hamborgske Publicums Enthusiasme, i en større Grad? Dette har ikke været Tilfældet med Kønig Jngurd, Sapho, die Albaneserinn, og fleere; men maaskee med van DycksLandleben, der har oplevet en heel Deel Forestillinger, ogsaa et Stykke af Værd, men dog ei større end de forhen nævntes. At en saadan Enthusiasme overalt ikke er Maalestokken for et Stykkes sande Værd, beviser Modtagelsen af Vogelschiessen, og Mad. Catalani inKrahwinckel, hvorved netop hin fandt Sted. Vel ere begge Sidstnævnte ret gode Farcer; men kunne og ville ei heller gjøre nogen høiere Paastand. - Det kommer alt an paa, hvorledes et Stykke udføres paa Theatret og hvorledes de Spillende tage sig af det. Naar Kruses Ezzelins finder paa vor Skueplads en saa faderlig Formynder som hans Enke i sin Tid fandt i Hr. Stage, saa er der ingen Tvivl om, at det ogsaa der maa og vil gjøre Lykke.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-02-26
Det i f. A. udkomne 4de Bind af F. H. Jocobi's Werke indeholder den ikke uberømte J.G. Hamanns Brevvexling med Jacobi (430 Sider, stor 8vo). - Det er i nyere Tider især kommet i Brug, at udgive afdøde bekiendte Mænds venskabelige Breve i Trykken, hvorved det bliver let at frembringe, uden synderlig Møje, tykke Bind, som Forlæggeren betaler og Almeenheden kjøber. Valget burde i det mindste skee med Skjønsomhed. Vel oplyser intet bedre udmærkede Mænds sande moralske og literaire Characteer end deres fortrolige Breve, hvori deres Siel viser sig uden konstigt Slør, men netop af denne Grund burde de, der samle og udgive saadanne i Fortrolighedens Allerhelligste skrevne Breve, efter deres Forfatteres Død, vogte sig vel for, at Øjeblikkets Opbrusninger og Lidenskabelighedens utidige Fostere, fremsættes offentligen. Derved skade de de Hedengangnes Minde langt mere end de gavne det. Anmeld, afholder sig fra at anføre her Beviser for denne Paastands Rigtighed af ovennævnte Brevvexling selv; men henviser blot Læseren til det, der siges om Spinoza, Mendelsohn, v. fl., som vel kunde passe og undskyldes i en saadan Strid, som den Jacobi havde i Anledning af Lessings formeentlige Spinozisme, med den sidste, men at fremkomme dermed nu efter 34 Aars Forløb, synes aldeles upassende.