JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1810-11-20
Fra Maynen meldes, at al Handel gaaer nu i Staae, og at Landeveiene, som ellers vare skjulte med frem og tilbagegaaende Pakvogne, ere tomme.
Jyske Efterretninger, 1810-11-20
J Augsburg har et stort Handelshuus holdt op med at betale, og under de nuværende Conjuncturer ville no flere Huse faae samme Skjebne.
Jyske Efterretninger, 1810-11-20
At der i Frankfurt fandtes Colonialvarer for 60 Millioner Gylden, var en høistoverdreven Vurdering. Discontoen staaer nu der, paa 15 Procent, og den vil no gaae høiere endnu ved den tiltagende Pengemangel.
Jyske Efterretninger, 1810-11-20
J Sachsen faaer Angiveren af dulgte forbudne Varer den 5te Deel af Varernes Værdie til Belønning.
Jyske Efterretninger, 1810-11-20
Den franske Keiser har bevilget Staden ElsenachsJndvaanere, som leed Skade ved de franske Krudtvog nes Opflyvning, en Sum af 120000 Franker. Keiseren har derhos behaget, at foreskrive Maaden hvorpaa disse Penge skulle uddeles.
Jyske Efterretninger, 1810-11-20
(Alt af Alt. og Hamb. Aviser.)
Jyske Efterretninger, 1810-11-20
Blandede Efterretninger. J Gothenborg lyses efter en Hr. Rosensengius, som ikke er at finde.
Jyske Efterretninger, 1810-11-20
J Archangel havde man midt i Septbr. en saa skrækkelig Storm, at Havet steg 6 Fod høiere end sædvanligt. Alle omliggende Øer oversvømmedes, en Mængde Høe gik forforen, og meget Tømmer blev bortskyllet.
Jyske Efterretninger, 1810-11-20
Storfyrstinde Constantin er, ledsaget af to Damer, og en Kammerherre, reist igiennem Mayland til Genua J Frankrig er Udførslen af Smør tilladt, indtil Smørprisen ei stiger over en vis Høide.
Jyske Efterretninger, 1810-11-20
Ogsaa i Lybek og Bremen hverves et Antal Matroser til fransk keiserl. Søetieneste.
Jyske Efterretninger, 1810-11-20
Man seer nu, at der ogsaa vare 4 Koner og 3 Tienere med i den Lissabonner Sammensværgelse. I Lima (i Sydamerica) har man nylig hængt 40 Personer, som havde forsøgt at bevirke en Revolution.
Jyske Efterretninger, 1810-11-20
J Jtalien har Oversvømmelserne efter den meget Regn, anrettet mange Ødelæggelser, og meget Qvæger druknet. Ogsaa de soveraine Fyrster af Reuss, Henrik den 42de, den 51de og den 54de, have i deres Lande indført den bekiendte Colonialafgivt.
Jyske Efterretninger, 1810-11-20
Udenlandske Efterretninger. Kiøbenhavn, d. 12te Novbr. J Forgaars Aftes blev Formælingsakten imellem Hs. Høihed Prinses. se af Danmark Lovise Charlotte og Hs. Durchl. Prinds Wilhelm af Hessen fuldbyrdet paa Hs. Maj. Kongens Palæ paa Amalienborg. Dertil vare tilsagte de udenlandske Ministre og Damerne og Kavalererne af de tvende første Klasser i Rangen. Disse Sidste bleve modtagne i Hs. Maje sædvanlige Apartementsværessen, af Kammerjunkerne og Kaptainerne v. Roepstorff og v. Bülow, og de førstnævnte i et andet Gemak af Kamme junker v. Gyldenpalm. Damerne, klædte i Rod de Cour eller Mantean, og Kavallererne i Galladragbleve derefter indførte parvis, efter Rangen, i Hde. Maj. Dronningens Damegemak, hvor Formælingsakten skulde foretages. Damerne rangeredes efter deres Rang paa Gemakkets høire Side og Kavallererne lige des efter deres Rang paa dets venstre Side, og de udenlandske Ministre pladseredes paa begge Sider af Døren. indtil Skilderigemakket og ledsagedes derhen af Hr. Kammerj. v. Gyldenpalm. - J Salens Midte, paa et prægtigt Teppe, og mellem 4 høie Sølvqueridoner, med store sexarmede Sølvgirandoler, stod Brudeskammelen, bedækt med et deiligt broderet Teppe. J Skilderigemakket var anbragt en Forhøining, paa hvilke det kongl. Kapel, Sangere og Sangerinder havde Plads, og lige overfor Døren til Skilderigemakket og for Brudeskammeien stode de for Deres Majestæter og samtlige kgl. Herskaber bestemte røde Fløiels Lænestole; for den høie Brud og Brudgom store slige Lænestole paa høire og venstre ved Enderne af Brudeskammelen. Venimod Kl. 8 behagede det H. K. Maj. at befale, at Høitideligheden skulde tage sin Begyndelse, og at begive sig med de øvrige kal. Herskaber fra Hs. Maj. Dronningens Andients=Gemak ind i Salen, hvorved Overhofmarskalken, med Overhofmarskalkstaven i Haanden ga foran. - Da de kgl. Herskaber traade ind i Gemakkelode Trompeter og Pauker sig høre fra Orchestret. - Hs. Maj. Kongen førte den høie Brud, og Hs. Maj. Dronningen ledsagede Brudgommen. H. H. Prinds Christian gav Haanden til Hs. K. H. Kronprindsessen, og H. H. Prinds Ferdinand til H. H. Prindsesse Juliane. - Den høie Brud bar en Prindsessekrone af Diamanter og en Prindsesse=Kaabe af rødt Fløiel med Hermelin, som Hds. Maj. Dronningen havde paasadt og paafæstet hende i Hs. Maj. indre Gemak. Kaabens Slæb blev baart af Hofdamerne Frøkenerne Leyezau og Snedorf. H.D. Brudgommen var bleven beæret i Hs. Maj. Kongens Kabinet, førend Formælingsaften, med Elefant ordenen. Da samtlige Herskaber havde indtaget de fordem bestemte Pladser, opførtes ved det kgl. Kapel en Kantate, til hvis Text Digteren N. T. Bruun var Forfatter, og hvis Musik var af Kapelmester KuntzensKompesition. Efter Kantatens første Deel fremtraade nu H. H. Biskop Balle som Konfessionarius, ledsage af Biskoppen Dr. Münter og Hospræst og Ridder Livbenberg, og forrettede, efter en skiøn og passende Tale, Vielsen efter Ritualet. Efter Vielsen opførtes Kantatens anden Deel; hvorpaa D. Majestæter stode op Det høie Brudepar forføiede sig til Høistsamme, og samtlige kgl. Herskaber begave sig tilbage til Hs. Maj. Dronningens indre Gemak. (Slutningen følger.
Jyske Efterretninger, 1810-11-20
Skipper Markus fra Aalborg tilsatte i det haarde Veir forleden. Alt Mandskabet og en Deel af Ladningen bergedes. (Dagen.)
Jyske Efterretninger, 1810-11-20
Til Hamborg er det bleven tilladt, at indføre raae americanske Huder fra Holsteen imod en Afgivt af : Franker pr. Hud. (Alt. Merkur),
Jyske Efterretninger, 1810-11-20
For Danmark og Norge er under 6te Nov. udkommet en nye Vexel Forordning, efter hvilken, indtil videre, enhver forbydes at trassere, remittere, præsentere acceptere, inddsere, sælge, kiøbe, discontere eller udbetale nogen Vexel paa dansk Courant, der er udstedt til Betaling paa længere Tid end 8te Dage fra Acceptationsdagen af &c. (S. Bl.,Et Antal af 121 Landmilitair=Reserver i Norddimersken have uden Pas absenteret sig fra deres Jurisdictionsdistricter, og indkaldes at komme tilbage igien inden 12 Uger fra Dato, saafremt de ville undgaae den forordningsmæssige Straf. (S. Bl.)
Jyske Efterretninger, 1810-11-20
Det hedder, at Kammerherre Juul paa Thorseng vili Forening med Grev Ahlefeldt Laurvig, anlægge en Sukkerraffinaderie, hvori Sukker af hvide Bredder skal koges efter den Achardske Methode. (S. Bl., 2 af Fæstningen Christiansøes Smaasaris er have nye lig afskaaret 2 Lufskibe af en Convor, som kom vester, fra. Begge Priserne vare ladte med Jndigo, Bomuld, Kaffe, Sukker, Sirup, Farvetræ, m.v. (Statstid. Af Conboien, som nye passerede Beltet, ere udskaarne følgende Skibe: 1) ved Lientenant Løchsen en Brig, paa 78 Læster, ladt med Hør og Jern. 2) ved Maanedslieutn. Berg, en Galease, ladt med Talg og Hør 3, ved Lieut. Wahrendorf en Galease, ladt med Hamp og Hør. 4) ved Lieut. Sønderup, en Galease, lade med Hamp, Matter og Vognskuds Tømmer. 5) ved Maanedslieutenanterne Thonboe og Raae, en rig Prise, ladt med Kaffe og Sukker. (S. Bl.)
Jyske Efterretninger, 1810-11-20
Den Berlingske Statstidende er fra sidstafvigte 1ste Juli bleven forhøiet for Abonnenterne i Danmark og Hertugd. til 5 Rd. 32 s. og i Norge til 6 Rd. Aargangen, og denne Betaling maae vedvare indtil Krigens Ophør, Nykiøbing i Sielland er atter bleven hiemsøgt med en Jldebrand, hvorved 4 Gaarde og 3 Huse bleve er Rov for Luerne, og 11 Familier styrtede i Armod.
Jyske Efterretninger, 1810-11-20
Jgaar (d. 11 Nov.) erholdt Hs. Ex. Hr. Overhof= marskal von Hauch, af Hs. Majestæt Kongen, en stor Diamant Ring, Hr. Hofmester v. Harboe og Hr. Konfessionarius Biskop Balle Gulddaaser, besatte med Perler, og Hr. Justitsraad og Hofinspectør Nielsen en Gulddaase. (Dagen.)
Jyske Efterretninger, 1810-11-20
Aalborg, den 20 November. Kiøbmand Jørgen Aabel i Sæbye, har paa en indhegnet Toft bag hans Hauge, hvis Areal er omtrent 10000 Qvadratalen, Jordbunden muldsandig, i dette Aar avlet efter 26 Skieppers Udsæd 123 Tønder Kartofler. Toften var i 1809 besaaet med Vinter=Rug og blev i Efteraaret pløiet 2de Gange, i Foraaret 1810 2de Gange med den almindelige Plov, og eengang med Hyppeploven, med hvilken der blev gjort Rader til at lægge Sæden i. Saasnart Kartoflerne vare opvorde 3 a 4 Tommer over Jorden bleve de stærk overharvede for at dæmpe det hyppig fremskydende Ukrud, og bleve Kartoflerne derefter hyppede 3de Gange med Hypp ploven.
Jyske Efterretninger, 1810-11-20
Aalborg Byenyt. Døbte. Den 12te Novbr., Arbeidsmand Peder Jensens Datter Anne Cathrine, Fadderne: Mad. Hayberg, Jomf. Hawerslew, Smed Jens Mørch, Bagersvend B. Winther, Smedesvend N. Andreasen. Den 13 Nodbr., Arbeidsmand Johan Christian Frederik Heinels Datter Karen Marie; Fadderne: Jordemoder Mad. Møller, Guldsmedsvend Krøier, Surdkersvend Østergaard og Barnets Forældre. S. D. Arbeidsmand Mads Mørchs Datter Jnger; Fadderne: Jordemoder Mad. Søndergaard, Jens Mortensen, og Barnets Forældre. Den 15 Novbr., Styrmand Frantz Hermandsens Datter Giertrud Juliane; Fadderne: Jomfr. E. Bach, Coffardiekapitain Th. Abrahamsen, Styrmand P. Cramer og Barnets Forældre. Den 18 Novbr. fra Hasseriis, Huusmand Hans Kalstrups Søn Jens; Fadderne: Karen Niel i datter, Giertrud Nielsdatter, Anders Nielsen, Christen Nielsen, Jens Lundergaard.
Jyske Efterretninger, 1810-11-20
Kopulerede. Den 13 Novbr., Amerikansk Matros Johan Reessy og Pigen Mette Marie Jensdatter Schmidt.
Jyske Efterretninger, 1810-11-20
Begravede. Den 13 Novbr., Skræder Hermann, Christian Karlebye, 62 Aar. Den 14 Nov., Contro leur Johan Peter Møllers Søn, Ferdinand, 5 Aar og 1 Maaned. S. D. af Skolegadens Fattighuus, Ulriche Malene Lundsgaard, 61 Aar. Den 16 Novbr. af dito. Lars Fischers Kone Johanne Hansdatter Tveden, 78 Aar. S. D. Tienestepigen Karen Pedersdatter. S. D. Enken Mad. Memhav.
Jyske Efterretninger, 1810-11-20
Paa Onsdag prædiker i Budolphi Kirke Hr. Meden. Paa Torsdag i Hospitalet Hr. Klauen. Paa Fredag i Frue Kirke Hr. Meden.
Jyske Efterretninger, 1810-11-20
Tallotterie. Ved 857 Trækning i Altona udkom følgende Rumre: Til 8og dito Trækning faaes Lotteriesedler til førstkommende 26 Nov. til Kl. 10 Formidd. Sveistrup.
Jyske Efterretninger, 1810-11-20
Avertissements. Mad. Anne Marie Klitgaard afg. Kiøbmand Niels Riises Enke i Hiøring, er efter omtrent 3 Ugers Sygeleie, i Dag den 17 Novbr. ved Døden afgaaet Kl. 3. Eftermiddag; dette bekiendtgiøres for hendes respective Familie og Venner af mig som Universal-Arving og Fuldbyrder af hendes sidste Villie. Hiøring d. 17 Nov. 1810. Jens Møller.
Jyske Efterretninger, 1810-11-20
At det allernaadigst har behaget Hs. Kongl. Maje stat at bifalde, at for Aalborg Amt ansættes en Commission til at bestemme Tiende Afgivten, i Overeensstemmelse med Forordningen af 8 Jan. d. A., af følgende Medlemmer Lands Jnspecteur og Landvasens-Commissal Rønnow i Halt,
Jyske Efterretninger, 1810-11-20
Birkedommer ved Villestrup Birk, Nis Jens Jørgen Nissen paa Ernstpriis, og forrige Sandslugts=Commissair Lars Diørup i Kaarup Mølle.
Jyske Efterretninger, 1810-11-20
Det bliver hermed til almindelig Efterretning bekiendtgjort. Aalborg den 19 Nov. 1810. Pentz.
Jyske Efterretninger, 1810-11-20
Fredagen den 23 Novbr. førstk. om Formiddagen Kl. 10 Slet, bliver paa Aalborg Raadstue, til Bortleie i 6 paa hinanden følgende Aar, ved offentlig Auction opraabt og Høistbydende paa nærmere Approbation tilslaget efterfølgende Byens Jorder, hvorpaa de ved Auctionen den 19 Octbr. gjorte Bud ikke ere fundne antagelige, nemlig: 1) Den paa Kartet over Byens Jorder under Litr. betegnede uden Østerport beliggende og sidst til afgangne Vognmand Bertel Jeegs Eftermand bortleiede Parcel, stor 1 Tdr. 2 Skpr. 2 Fk. 2 Alb. Land. 2) Et af Færdristen i Østerkiær indtaget Stykke Jord, strækkende sig fra noget sønden for Væver husene hen til Blegkilde Strøm, og indeholdende 10 Tdr. 2 Skp. 1 Fk. 2 3/4 Alb. Land. 3) Den vesterste 1/2 Deel af Grønjorden Linen kaldet, strækkende sig langs sønden for Vesteraae hen til Nab-Bakken og indeholdende 5 Tdr. 2 1/2 Alb. Land. 4) Parcellen No. 9 i Vestermarken, som sidst har været bortleiet til Hyrekudsk Michel Bøgh, stor 6 Tdr. Land. Alt paa de Conditioner, som paa Auctionsstedet vorder bekiendtgjort, og forinden Auctionens Holdelse kan bekommes til Eftersyn hos undertegnede Magistraten. Aalborg den 17 Nov. 1810. Hornsyld. Gleerup.
Jyske Efterretninger, 1810-11-20
Den 16 Novbr. om Eftermiddag er imellem Hr. Kiøbmand Schandorphs Boe og Frederikskilde, af en Vogn bortkommet 3de Sækker, hvori var et blaa Forklæde og en grøn Pose, samt 7 Mk. Rodskiær; hvem om samme kan give nogen Oplysning, bedes at henvende dem til Undertegnede, som derfor betaler en passende Dousør. S. Schandorph.
Jyske Efterretninger, 1810-11-20
For mine Venner og Correspondentere tilkiendegives, at jeg siden 8 Novbr. d. A. er ved Thorupstrand i Hr. Herredsskriver Hennebergs Gaard. Niels Chr. Nielsen.
Jyske Efterretninger, 1810-11-20
Auctions-Placat. Forsdagen den 29 No. vember førstk. Kl. 10 Formiddag, bliver i Følge Reqvisition fra Hr. Strandings=Commissionær Lindgaard, offentlig Auction holdet i Vesterøe=Sogn paa Læsøe hos sammesteds Beboer Skipper Søren Bouet our omtrent 300 Tdr. Hørfrøe, ilandbierget fra Kuskibet, Van Jantie, hvormed Skibekapitain Casper Jans AnGreeven under Læsøe stødte paa Grund den 7 Septbr. sidst, og som siden igien deraf er udkommet; thi ville de Lysthavende behage at møde paa Tid og Sted, som meldt. Holmund paa Læsøe d. 12te Novbr. 1810. Berbom, Auctions-Directeur.
Jyske Efterretninger, 1810-11-20
Onsdagen den 5te December førstk, Kl. 10 Slet om Formiddagen, lader Eieren af Vaar Hovedgaard i Slet Herred, ved offentlig Auction, som holdes i Vaar Skov, bortsælge en Del Bøge og Eegetræer, dog saaledes, at hvad Egene angaaer, skal det komme an paa de Lysthavende, om de ville kiøbe Træerne, som de staae paa Roden, eller blot Barken til at borttage i rette Tid. Endeel af Egene ere tienlige til Knæer i Kaage og større Fartøier. Conditionerne skulle paa Auctionsstedet nærmert vorde bekiendtgjorte. Thi ville de Lysthavende behagelig indfinde sig paa fornævnte Tid og Sted.
Jyske Efterretninger, 1810-11-20
Bortkomne Sager. Nogle Hefter af Archenholts Minerra og Polit. Jou nal for dette Aar ere mig frakomne. Den som tilveiebringer samme, eller beviisligen opgiver hvo den Mender, som har dem i sit Værge og lægger Dölgsmaal derpaa, faaer en Douceur af Tyve Rigsdaler hos P. N. Skovgaard, Skolegaden No. 347.
Jyske Efterretninger, 1810-11-20
Tirsdagen den 20 Novbr. førstk. om Formiddagen Kl. 10, bliver hos Viinhandler Hr. Simoni her i Byen, ved offentlig Auction bortsolgt: 300 Tønder Steenkul, 60 Skpd. Rodskiær, 6 Tylter Bord, og 12 Stkr. Marmorstene. Hvilket herved til Lidhabernes behagelige Efterretning bekiendtgiøres. Aalborg den 14 Novbr. 1810. Bøggild.
Jyske Efterretninger, 1810-11-20
Fredagen den 23 Novbr. førstk. om Formiddagen Kl. 10, bliver holdet offentlig Auction over afgangne Marie Biørns, Skipper Jacob Schmidts fraskildte Hustrues Efterladenskaber i Kattevad her i Byen, nemlig : en Dragkiste, nogle Fruentimmerklæder, en Seng med Klæder, Borde, Stole, Speile, et Stueuhr, Kiøkkentøi m. m., som herved til Libhaveres behagelige Efterretning bekiendtgiøres. Aalborg d. 14 Nov Bøggild.
Jyske Efterretninger, 1810-11-23
Udenlandske Efterretninger. Jtalen. En vigtig Expedition, som Vicekongen, ha de ladet foranstalte mod Lissa, en Øe i Bugten af Venedig, er med megen Held bleven udført. Den 17 Oct. afseilede fra Ancona Capit. Dubordiere, med 2 franske og en italiensk Fregat, 2 Corvetter og 2 Brig, ger, med en Bataillon Linietropper ombord. Den 21de om Natten optoges nær Lissa en Fisker, som fortalde, at de engelske Fregatter, 3 i Tallet, vare ude paa Krydetogt, og at der laae 12 Kapere og 60 Priseskibe, og omtrent 200 Mand paa Priserne, i Havnen. Capitain nen heisede det engelske Flag. Det samme gjorde de fiendtlige Skibe, og en Kaper, som var under Seil, løb ind tilligemed Divisionen. Da der ingen Krig skibe befandtes i Havnen, bleve Tropperne landede, med Ordre, at opbrænde og sænke alle de Skibe, som ikke strax kunde bringes i Søen. Kl. 12 1/2 kastedes Anker, i samme Øieblik landede ogsaa Tropperne og det franske Flad heisedes istedetfor det engelske. Man bortførde 30 Sk. be, hvoriblant 10 ypperlige Kapere, som førde 100 Kanoner, og overlod de øvrige Skibe til Luerne. Tropperne bemægtigede sig Øen uden Modstand, og gjorde den engelske Besætning fangen. Resultatet af Toget var 60 opbrændte Skibe, hvoraf de 43 ladte, 10 Kapere med 100 Kanoner og mange Vaaben &c. erobrede; 10 gaves tilbage til franske Undersaatter; 14 Juriske, Jtalienske og Neapolitanske; 100 Fangne, og 25 befriede Franskmænd. Den engelske Division viisde ingen Lyst til at maale sig med den franske.
Jyske Efterretninger, 1810-11-23
England (Moniteuren). Kongen er meget alvorlig syg. Denne Sygdom har forvoldet en ganske overJordenlig Omstændighed. Parlamentet var prorogeret indtil den 1ste Novbr. og den 20 Octbr. blev det ved en kgl. Ordre prorogeret paa ny til den 29 Rovbr. Menda en Parlementsprorogation kun er gyldig, naar den er underskreven af Kongen, og Kongen var ude af Stand, til at underskrive, saa forsamlede Parlementet sig ligevel den 1ste Nov., uagtet den forkyndte Udsættelse, og adjournerede sig indtil den 15 Novbr.
Jyske Efterretninger, 1810-11-23
Kongen har sin gamle Sygdom. Der udstedes dagligen Bulletiner og Kongens Befindende, underskrevne af 3 Doctorer. Efter disse Bulletiner har Kongen Feberen, han forer intet og har for det meste meget ondt om Ratten. The Statesman siger herom blant andet : "Man siger, Ministrene have i deres Forlegenhed forestaaet Parlamentet, at adjournere sig indtil den 15 Novbr. De kanne dette, og det vilde maaskee ogsaa være meget nyttiat, hvis Nationen befandt sig i sin forrige blomstrende Tilstand, eller hvis Staten ikke hastede sin Oplysning imøde. Men ved Sagernes nuværende Stilling at adjournere Parlementet blot en Time over den til Medlemmernes Forsamling fornødne Tid, er, at forraade Nationer, Staten og Kongen. Kun faa Dage kunne frembringe Begivenheder, som straxen styrte os i Afgrunden, den vi vistnok falde i, hvis vi ikke tager en anden Vei end den vi befinde os paa. Nu spørger man naturligviis: Hvad er der at giøre, Alting, undtagen at beholde ved Ministrene, som have ruineret dette største og stolteste Folk paa Jorden. Disse Ministre ville blive Nationens Ulykke, dersom man ei opretter et Regentskab. Uden dette er Staten forloren; - thi Ministrene ere Folk, som handle fortvivlet, og England kan og bør ikke forblive i deres Hænder.
Jyske Efterretninger, 1810-11-23
Admiral Saumares Secretair Champion skriver ombord paa Victorv i Østersøen under 2 Oct.: "Jeg fornemmer ugierne, at den Convoi, som er kommen fra England, er bleven opholdt ved Gothenborg i 8 Dage Man siger, den er 600 Seilere stærk. - Skulde Stormene endog have tilladt disse Skibe, at ankomme til deres Bestemmelse, vilde dog saa af dem have faaet Tidtil at indtage Retourladning, da det nu er saa sildig paa Aarstiden; men saadant som Sagerne staae nu, kan ikke et eneste faae Fragt tilbage, og jeg troer endog, at kun faa ville kunne blive deres Ladninger qvit; - thi der er kommen 2 franske Officerer til Pillau og Kønigsberg, som passe paa Handelen med Colonialvarer. Derfor have Kiøbmændene i begge disse Stæder yttret det Ønske, at Skibene ikke maatte indløbe, førend disse besværlige Visiteurer vare reiste bort. Fra Kønigsberg, gaae de til Memel. Det er imidlertid at haabe, vi har Pillau og Memel aaben for os endnu. Men De seer, hvor usandsynligt det er, at saa mangfoldige Skibe, som ere løbne ud fra vore Havne, kunne losse deres Ladning og indtage en ny. Jeg seer altsaa forud, at vi komme til at bringe den største Deel af denne Convoi tilbage til England."
Jyske Efterretninger, 1810-11-23
Til London var nys indløbet den Efterretning, at 6 Huse i Liverpool havde holdt op at betale.
Jyske Efterretninger, 1810-11-23
Frankrig. Jgiennem Nimes ere 8000 Mand marscherte til Spanien, og i Perpignan ventedes 10,000 Mand, ligeledes til Spanien.
Jyske Efterretninger, 1810-11-23
Blant de Børn, som D. keiserl. Majesteter nylig stode Faddere til i Fontainebleau, vare nogle temmelig tilvoxne.
Jyske Efterretninger, 1810-11-23
Den 9 Novbr. ankom til Paris de første Skibe paa St. Qnentins Canal.
Jyske Efterretninger, 1810-11-23
Holland. Vor Handel i det Jndre ger nu til betydeligt. Adskillige Varer, komme fra Frankrig, ere faldne i Prisen.
Jyske Efterretninger, 1810-11-23
I Dortrecht sælges nu vore forrige Myntmaskiner, og den hollandske Militairuniform har ganske ophørt.
Jyske Efterretninger, 1810-11-23
Østerrig. Fyrsten af Metternich er bleven udnævnt til Stats- og Conferents=Minister. Vor Cours er, desværre stegen igien. Den 7de Nov. betaldes den korte Sigt paa Augsborg indtil 518.
Jyske Efterretninger, 1810-11-23
Man taler om en Forlovelse mellem en østerrigst Prindsesse og en fremmed Prinds.
Jyske Efterretninger, 1810-11-23
Würtemberg. Den 7 Novbr. blev atter uden for Stuttgaard opbrændte en betydelig Forraad af engl. Fabrikvarer. Ifølge et kgl. Decret af 5te Novbr. er al Jndførsel af Caffe i de kgl. Stater forbuden.
Jyske Efterretninger, 1810-11-23
Westphalen. En Farver i Gronningen har opfundet en blaae Farve, som skal være ligesaa god, som Jndigo, og er kun halv saa dyre. En anden Westphaler, en H. Meyer, kan giøre Caffe, der hamler op med den virkelige Caffe og er meget sund. Den har lundet meget bifald i det hele Kongerige. J Schweit, ere nogle franske Tropper indrykte.
Jyske Efterretninger, 1810-11-23
J Canton Bessin var for rum Tid siden indbragt mange Varer fra det tilgrændsende Jtalien.
Jyske Efterretninger, 1810-11-23
Efter et Publicandum af Raadet i Hamborg af 15 Novbr. ere nye Forklaringer om engelske Varer befundne fornødne, saavel for Huusfader og Huus beboer i Almindelighed, som fra enhver der driver Hand Adskilligt. Den Lissa (See oven) er en af Dalmatiens Øer det adriatiske Hav. Den har en Befolkning af 6 a 700 Mennesker, fordetmeste Fiskere eller Kystfarere. Det frembringer Honning, Viin, Olie, Mandler, Figne og Silke. Ved Flekken Lissa er en beqvem Havn Disse Fordeele lokkede Englænderne til at besætte Øen Hos de Gamle var den bekiendt under Novnet JssiLivius melder om et egetslags Skibe, som dens Jndvaanere havde opfundet. Den krigerske Dronning af Jlyrien, Teuta, beleirede forgieves Staden Jssa, som den gang havde en republicansk Forfatning.
Jyske Efterretninger, 1810-11-23
(Alt af Hamb. og Alt. Aviser.) For nogen Tid siden døde i England en gammel Jon frue, som i sit Testamente forordnede, at 6 Jomfruen skulle følge hendes Liig til Graven og derfor nyde en anseelig Gave; dog skulle disse eedeligen bekræfte, at de endnu vare Jomfruer. Fem af de Udvalgte svore vil keligen, men den slette forsikkrede: at hendes Samvitighed ikke tillod hende at bande paa saadan Smaaeting, (Jversens Avis.) Sielden gives der vel en talrig Familie i hvilken det hersker saadan Afskye for Ægtestanden, at iblandt 12 Døttre ikke een eneste givtes. Da Mis Anna Dickinson, i England døde 62 Aar gammel i ugivt Stand, var hun den tolvte af 14 Søstre som alle vare døde gamle og ugifte. Vel levede da endnu tvende af disse, men saa gamle, at man sikker kunde troe deres Forsæt ikke at ville givtes. - Skulde en saadan Afskye for Ægtestanden blandt Qvindekiønnet blive epidemisk, vilde saadant snarest lede til en evig Fred, fordi Man da af Mangel paa Soldater maatte høre op at føre Krig(S. B.)
Jyske Efterretninger, 1810-11-23
Indenlandske Efterretninger. Den 2 Novbr. blev paa en liden med Skov begroet Øe Æbeløen kaldet) i Skanderborg Søe, under Kans nernes Løsning fra det gamle Slots Volde, og under Folkets Hurraraab, reist en firlig Støtte, helliget Høilovlig Jhukommelse Kong Christian den Fierde med Jndskrivt: 4tus Rex Dani Norvegiær etc. Prudens, FortisPrimus inter Pares. Regnavit annos Lil. Herr Nordens Fierde Christian. At styrre Roret lærte. Til Held for Riger, Fædreland, Han klog og kjæk regierte. Hans Minde derfor aldrig kan, Som Konge, Søehelt, døe, Saalænge der er Draabe Vand.