Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1773-08-20
Kongelig Forordning. Under Dato Fredensborg Slot den 12 Aug, har Hs. K.M. allernaadigst behaget at udgive en Forordning, om nøyere Bestemmelse af Hoveriet for Fæste=Bonden udi Danmark. At som Erfarenhed udi de forbigangne 2de Aar har viist, hvorledes det for Fæste=Bonden udi Danmark, ved Forordningen af 20de Febr. 1771, efter Hartkornet bestemte Hoverie, paa de fleeste Stæder ikke udgiør det Arbeide, som nødvendigen til Sæde= og Avls Gaarders Drift udfordres, men at samme dertil befindes at være aldeles utilstrækkelig, hvorudover mange Jorder imidlertid ere blevne udyrkede og ubesaaede, samt Korn= og Høe=Høst, saavelsom andet Arbeide, efterladt, til betydelig Tab og Skade ey allene for Eierne, men endog for det Almindelige, saa har Hs. M., udi saadan Betragtning, og for i Tide at afværge den deraf for Jordegodserne, som Landets vigtigste og sikkerste Rigdom, flydende Svækkelse, fundet høit fornøden bemeldte Forordning hermed aldeles at ophæve, og i Følge deraf blive de, Bønderne efter samme Forordning meddeelte, og deres Fæste=Breve vedheftede Hoverie=Reglementer, herefter af ingen Kraft eller Forbindelse i nogen Maade, hvorimod Hs. M. allernaadigst vil, at med Hoveriet skal for følgende Tid forholdes paa efterskrevne Maade; ligesom Hs. M. og til den Ende, samt til Efterretning saavel for Husborden, som Bonden, (hvis fælleds Velfærd og Beste Hs. M. med lige Ømhed bestandig attraaer) hermed byder og befaler: 1) Da Jordegodsernes Eyere besidde de dem tilhørende Sæde= og Avls=Gaarde, under den Forsikring Loven giver: at Bønderne skulle forrette det dertil behøvende Ægt og Arbeide, saa skal de til samme Gaarde henlagte Hoverie=Bønder, være pligtige, efter de dem meddeelte Fæste=Breve eller Contracter paa heele, halve eller fierdedeel Gaarde, uden videre Betingelse, være sig enten i Henseende til Veiens Længde, eller i andre Maader, at forrette Hoverie, efter hver Provinces og Egns gamle Skik og Brug, med at pløye, krøye, saae, harve, tromle, afmeye, opbinde, paa Ageren hensette, samt de ved Opbindingen tilbageblivende Straae oprive, og Kornet, af hvilken Sorte det maatte være, i Laden og Husene, eller paa Korn=Stakkene, indføre og imodtage, alt paa de Aarsens Tider og Dage, som Huusbonden finder for got til hvert Slags Arbeide at lade dem tilsige; hvorved lagttages, at Bønderne udi hver af de aarlige besaaede Marker tildeeles hver sine Lodder efter heele, halve eller fierdedeel Gaarde, dog maae Hus bonderne ikke udi Pløie=Sæde= og Høste Tid lade tillige formange Bønder, især paa de store Godser, paa een Dag, paa det de ikke derved unødvendigen skal vorde opholdt, og udi deres eget Arbeide forsinket. 2) I Henseende til Høe=Avlingen, ved Sæde= og Avls=Gaardene, skulle Bønderne være pligtige at besørge samme efter Landets Skik og Brug, saaledes at hver Bonde tager sin anviste Andeel efter hans Gaards foromnævnte Beskaffenhed, paa 1 eller 2 Stæder i hver Mark eller Eng, som han da efter Tilsigelse, paa sine Aarsens Tider renser, slaaer, udgresser, river, vender, samt sætter i behørig Stakke=Rum, og derefter indføre, samt imodtager og hensetter Høet paa de Stæder hannem anvises. Hvis og noget deraf maatte ved Hoved=Gaarden settes i Stak, bliver Bonden derefter pligtig samme i Husene at indflytte. 3) Betreffende Giødningens Udførsel, da bliver den ved Hoved Gaarden befindende. Giødning enten deelet udi visse Lodder imellem Godsets Bønder, eller hvert Aar anviist enhver Bonde, efter sin Gaards Størrelse, visse Skiepper Land i Marken til forsvarlig at giøde, og ligesom de da blive pligtige at udføre al den ved Husbondens Gaard befindende Giødning, saa paaligger det dem og samme at paa og aflesse, samt paa Jorden at udsprede. (Fortsættelsen følger).