JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1841-09-18
Reisende berette, at Natten imellem 27de og 28de August mærkedes i Norge et temmelig stærkt Jordskjælv i Valders fornemmelig i Nordre- og SøndreOurdal. Rystelsen var saa stærk, at Meublerne i Værelserne bevægede sig, ligesom den var ledsaget af et Drøn, omtrent som naar flere Vogne hurtigen fare forbi hinanden. Fra Ringeriget har Mar modtaget Efterretninger, hvorefter ogsaa der en Jordrystelse til samme Tid er bemærket. Efter al Rimelighed er dette Jordskjelv sporet i en langt videre Omkreds, hvorom Man vel senere vil faa Underretning.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1841-09-18
Den 2den De lagdes i Christiania Grundstenen, til de nye Universitetsbygninger. Tæt ved Byggetømten vare indrettede et Par Telte, hvor Collegiet modtog dem, der vare indbudne til at deeltage i Høitideligheden. De øvrige Universitetslærere tilligemed de Studerende, hvoraf en talrig Mængde mødte, samledes i den gamle Universitetsgaard, hvorfra de parviis begave sig i Procession til Byggetomten. Da denne Procession var passeret forbi Teltene, sluttede Collegiet, Regjeringen, Høiesteret og de øvrige Jndbudne sig dertil og begave sig den for dem indrettede Plads ved Siden af det Sted, hvor Grundstenen skulde nedlægges. Man afsang derpaa den første Deel af en af Hr. Welhaven forfattet Cantate under Accompagnement af Harmonimusik. Procantsleren, Hr. Biskop Sørensen, holdt derpaa en Tale, hvorefter Collegiets Formand, Hr. Professor Schweigaard, overrakte Pro cantsleren de siden 1814 udprægede Sølvmynter, der af denne efter brugelig Skik nedlagdes i den i Grundstenen indsluttede Metalkasse.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1841-09-18
Europas Statsgjæld. Jfølge en Artikkel i "Conversations-Lexicon der Gegenwart beløber Europas hele Statsgield sig til den colossale Sum af 10,200 Millioner Rigsdaler Courant, hvoraf Noget over Halvdelen, nemlig 3536 Milloner, falde paa Engeland. Spanien ansees i Almindelighed for et meget forgieldet Land, og i nærværende Øieblik ere dets Finantser unægteligen ogsaa en meget slet Forfatning; men desuagtet er Spanien dog kun den ellevte i Rangen blandt Europas meest gjeldbundne Stater; hvorimod baade Frankerig, Danmark, Grækenland og samtlige tydske Fristæder, (Frankfurt med 3 Millioner), staae høiere i denne bedrøvelige Rangforordning. J Frankerig kommer omtrent 54 1/2 Rd. pr. Hoved, i Frankfurt 51, i Danmark 44 1/2, i Grækenland 44, i Portugal 38, i Spanien 36, i Østerrig 31 1/2, i Belgien 30, i Kirkestaten, 27, i Bayern 17, i Neapel 16, i Sachsen Weimar 121, i Hannover 11, i Preussen 11) i Nassau 10, i Rusland og Polen 9, i Baden 9, i Würtemberg 9, i Parma 9, i Modena 8, i Sardinien 7, i Kongeriget Sachsen 6 1/2, i Sachsen Coburg 2 Rd. o. s. v. Fri for Gield ere: Oldenborg, Lippe, Anhalt-Dessau og Bernburg samt Reus; i Begreb med at blive fri. Sachsen Gotha, HessenCassel og begge Schwarzburger. Sverrig har intet Statslaan gjort, men har derimod udgivet Papirpenge, ligesaa Tyrkiet.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1841-09-18
Indenlands. Departementet for de udenrigske Anliggender er for iaar anslaaet til at ville koste 288,000. Rigsbankdaler; men er i Normatreglementet anført med 259,000 Danmark holder Gesandter i Wien, Berlin, Petersborg, Stockholm, London, Paris og Frankfurt, men ved de øvrige Hoffer skal der kun ansættes Ministerresidenter, Charge d. Affaires eller General-Consuler. Gesandternes Gehalt er overalt eens; den er 19,000 Rbdlr., og det er vistnok ikke for Meget. J Taffelpengene er derimod en stør ere Forskjel. De høieste Taffelpenge nyde Gesandter re i London og Petersborg, 15,500 Rbd. hver aarlig de laveste Gesandterne i Berlin og Stockholm, hver 4000 Rbd.; dag blive disse Penge beregnede maanedsviis, og Gesandten erholder dem kun for den Tid han er tilstede paa sin Post. Den aarlige Foræring til Keiseren af Marocco er anført med 54,000 Rbd.; dog staaer den kun foreløbig i Budgettet, da Man formoder at den vil ophøre naar Tractaten udløber.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1841-09-18
Circulairerne angaaende Armeens nye Uniformering afgaaer i disse Dage fra Generalitetet; men angaaende de nye Uniformers Anlæggelse har Hs. M. forbeholdt Sig senere at bestemme Tiden. Offleererne ville ikke faae Cantille-Epaulets, men derimod Skjæl-Epaulets, omtrent som Oberstlieutenanternes. De to til Kbhvn. ankomne baptiske Præster have den 6te de havt Audients hos Kongen og overrakt Hs. M. 8 Petitioner (af hvilke en var 51 Fod lang), underskrevet af 42 haptistiske Menigheder i Storbrittanien, som udgjøre en Folkemængde af 3. til 600,000. "De graae Mænd skulle igjen have viist sig i Kbhvn., navnligen skal en Dame fra Frederiksberg, i disse Dage have været udsat for deres Efterstræbelser ved høilys Dag.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1841-09-18
Den bekjendte Restaurateur Ferrini i Kbhvn. er døde i Tirsdags i en Alder af 48 Aar. SammeRat døde en Vægter og hans Kone paa eengang.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1841-09-18
Striden imellem Generalkrigsc. Neergaard og Hr. Nathansen betræffende dennes Hingster, maa, efter hvad der den 11teds er passeret, antages endt.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1841-09-18
Hr. Nathansen havde i Adresseavisen for 11te det indbudt Generalkrigsc. Neergaard til at uddebattere. og Publikum til at overvære Striden om Hingster res Godhed paa Kongens Ridebane, hvor han ogsaa indfandt sig med fine 3 Hingster. Hr. Reergaard mødte efter Opfordring, og fortalte Tilhørerne: at han havde begyndt Striden, fordi han havde en kgl. Embedsmands høitidelig Erklæring for sig, at de tilhørte Staten, men at han iøvrigt er ligesaa villig til at vedgaae og forsvare sine Anskuelser, fordi det var befundet, at de vare en priygt Mands Eiendom. Han udviklede dernæst enkelte af de meest synlige Feil, og man opfordrede Hr. Nathansen til at komme nærmere, for at hensigten med hans Jndbydelse kunde blive opnaaet. Denne var imidlertid ikke villig dertil, og da man begav sig hen til ham, sandt han det passende at absentere sig i al mulig Hast fra den af ham selv valgte Kampplads. At Publicum fandt denne hans Flugt noget ubetimeligt, er ikke at undre sig over og endnu mindre paafaldende er det, at man yttrede sig over den paa en temmelig misbilligende Maade, som bragte Hr. Nathansen med Collegner til at fremskynde den allerede stærke Fart, hvilket idetmindste godtgjorde Hestenes Hurtighed.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1841-09-18
Den 8de De indtraf med Diligencen imellem Assens og Odense et høist sørgeligt Tilfælde, der kostede Diligenceconducteur Engelstrup Livet. Dillgencen ankom i et meget haardt Veir til Vissenberg Kro, hvor den som sævanligt gjorde Holdt, Paa Grund af Veiret besluttedes imidlertid, ikke at hylde under aaben Himmelmen, som Man tidligere. havde gjort i lignende Tilfælde, at kjøre fra Kro deren ind i Ladebygningen. Kudsken, der bøiede sig for over for at undgaae Bjælkerne, kjørte nu lang somt, Fod for Fod, ind i Laden; Conducteuren, som havde bøiet sig bagover og noget til Siden, pas strede lykkeligen selve Jndkjørselen, hvorimod hans Hoved stødte imod den næste Bielke i Laden, hvorved han strax fandt Døden: et Smertens Budskab for hans i Kjøbenhavn efterladte Familie.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1841-09-18
Under et hæftigt Tordenveir, der Mandagen den 6te Septbr. om Eftermiddagen imellem Kl. 3 og 4 trak over Ringe By, indtraf den Mærkelighed, at af en Flok Vildgjæs ser, trufne af en Lynstraale, faldt døde til Jorden paa nogle af Ringe By Marker. Under Faldet fjernedes de saaledes fra hverandre, at de faldt paa 3 forskillige Marker, saa at det maa antages, at de ikke øieblikklig ere døde. At Luftstrømmen skulde have fjernet dem fra hverandre saa betydeligt, kan ikke antages; thi det var lang fra nogen egentlig Storm. Det var mærkeligt, at Man ikke kunde opdage nogen Skade paa en Enkelt af dem, hvorimod Fjerene vare som afplukkede paa de 3 af dem paa den Deel af Ryggen, hvor Halsen forener sig med Kroppen. Da de bleve trufne, vare de at see kun saa store som Duer, maaskee have de befundet dem i selve Tordenskyen. Ogsaa dette Tilfælde synes at tale for den almindelig erkjendte Slutning, at Lynstraalen søger Gjenstande, der fare hurtigt igjennem kuften.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1841-09-18
Fra Hjørring skrives under 10de September: Consumtionsvæsenet, i hvis Lod det er faldet ogsaa at have med Fæ at bestille, har nu paabudet, at Jngen, som kommer kjørende med eller ridende paa Stude, Køer eller andet Qvæg maa passere Bom merne, uden enten derfor at deponere den anordnede Consumtions=Afgift, eller ogsaa at betale samme; i hvilket sidste Tilfælde Hornene, ifald de har nogle blive indbrændte. Har Qvæget ingen Horn, da vides ikke hvor de skulle brændes; mulig en Operation ven Halen da kan træde i Stedet. - Mæslingerne grassere her temmelig almindeligt, dog skulle de være af en godartet Natur. (Aalb. Av.) Den berlingske Tidende medeler Følgende om en Sømands mærkelige Kamp for Livet: "Mandagen den 6te Septbr., om Eftermiddagen imellem 4 og 5, drog et ungt Menneske, 23 Aar gl., Fiskerkarl Hans Olsen, Gaardmand Ole Rasmundsens Søn af Businge, tilligemed en Cammerrat, Frederik fra Svemarke, ud fra Capellet ved Lisenlund paa Møen for at sætte Bundgarn for Skovrider Bjørnsen, brem Baaden tilhørte. Medens de røgtede Arbeidet beslog de Storseilet, men lode Folken staae og en anden Baad med 2 Fiskere Jørgen Thisted af Bu singe og Niels Lind af Maglebye, der havde sat Garn for dem selv, styrede til Land. Kl. 6 a 7 kom en overordentlig stærk Byge, som en Hvirvelvind og kantrede Baaden øieblikkelig. Ved Svømning ræddede Hans Olsen, og Kammerat sig op paa Kiden, han skar derpaa med en Kniv staaet af, saa at Masten gik løs og Baaden, vendte sig. Nu stode de i Vand, som fyldte Baaden tilden overste Rand, og saae de Andres Baad trukken op paa Land. Dermed trøstede Olsen sig og sin Stalbroder og ventede Hjælp fra dem, men forgiæves. Efter en halv Times Forløb drev Strømmen dem ud i Østersøen. Uvejret var strax ophørt mende saae dog den visse Død imode. Olsen opmuntrede ved sit Exempel og sine Ord Frederik til at beræge sig og hjælpe til med Hænderne at ense, men denne havde tabt Mødet, stod ubevægelig talede vildt, og ud paa Natten styrtede han i Havet. Nogle Øieblikke derefter faldt og Olsens Mod, men derpaa begyndte han ved at lægge sig i den ene Side af Baaden at øse Vaa det ud med Hænderne, indtil kan i den saakaldte Kabytfandt en Træskoe, med hvilken det lykkedes ham at faae Baaden lens. Men da den nu var lettet, drev den stære kere afsted. Han saae Fyret paa Stevns og haabede at drive land, men Vinden reiste sig og drev ham over mod Sverrig. Søen slog ind i Baaden og han maatte bestandig lense. Tirsdag Morgen kom, og hid og did drev Strøm og Vind ham, indtil han med Forundring igien saae Møen langt borte, men ingen Seiler uden en Brig som dog var forlangt borte til at man kunde høre hans Raab. Endelig fik han 2 af Baadens Riber løse, og med disse ufuldkomne Aarer begyndte han at styre og ge og ved den yderste Anstrængelse, uden Levnetsmidler og saa godt som siddende i Vand, lykkedes det ham efter 20 Timers Omflakken paa Østersøen at redde sit Liv. Kl. 2 om Morgenen til Onsdag den 8de handt han sin Baad ved Capellet ved Lisenlund.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1841-09-18
Befordringer og Afgang. Under 10de Septbr. er kal, svenskenorsk Viceconsul i Thisted, Kjøbmand Hans Ditlef Lützhøft forundt Caracteer af Agent med Rang i 6te Classe No. 7.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1841-09-18
Under 11te er forhenv. Birkedommer, Kammerjunker N. K. Krogh udnævnt til Postmester i Slagelse, og under s. D. Overlærer ved Vordingborg lærde Skole, Dr. phill. F. O. Lange udnævnt til Rector for bemeldte Skole. Under f. D. er Toldcontoleur, Cpt. C. W. F. Meyer i Marstal i Naade og med Pension entlediget fra bemeldte Embede (der strax er systaaet varant, med afkortningsfr. Gage 400 Rbd. Under 4de ds. har Hs. M. i Naade entlediget Politimester og Byefoged Bang-Schmidt i Eckernførde fra hans Embede. Under 10de er Sognepræst for Nidløse M. i Sielland. H. Hover beskikket til Sognepræst for Asminderup og Grandløse M. i Siælland. Under samme Dato har H. Majestæt allern, udnævnt Cancellist under det danske Cancellie C. Koefoed, til Fuldmægtig, og Cand. Juris Hofsunker Willemoes til Cancellist. Lærer ved Almueskolevæsenet i Odense, Dannebrogsmand N. Jensen, beskikket til Klokker til St. Knuds Kirke. og Bibliothekar ved Stiftsbibliotheket i Odense.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1841-09-18
(Hamborg Cours var den 14de Septbr. paa London 13 a 6 1/4 pr. L. Sterl. og paa Kjøbenhavn for 300 Bco. 200 Rbd. Hamb. Courant 23 p. C. dansk grov Cour. 23 1/2 og Schillinge 23 3/4 a 24 1/4 proCent. slettere end Banco.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1841-09-18
Kjøbenhavns Børs den 14de Septbr. 1841. Cours. Hamborg 2 Md. - a vista 199, Spe des 200; solgtes til - . - s.) B.-Disconto 4 pCt., norske Speciessedler pr. 100 Specier - 197 1/2 i Sedler; svenske Sedler pr. - Rigsgjæld -a Rbs. Tegn; 4 pCt. kgl. Obligationer (uden Renter) 99 1/2 a 100 - Sedl.; Nationalb.-Obligationer af Laan er 4de Februar 1820) - a - r. S.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1841-09-18
Agger Kanals Skibslifte 8. Indk. Den 14de September, Charlotte N. W. Lind af og til Aalborg fra Newcastle med Steenkul, Flyven skiold N. S. Spriaaborg af og til Skive fra Christians kand, Friheden, H Tønnesen af og fra Christianssand, til Struer, Lykkens Prøve, N. Jacobsen af og fra dito til dito, de 2de Brødre, M. Petersen af og fra Mandahl til Nyekjøbing, Haabets Anker, Osmund Jensen af og fra Grømstad til Thisted alle med Trælast, den 15de, Cathrine. S. Sonnicksen af Holstebroe fra Newcastle til Struer med Steenkul, Haabet, M. Petersen af og til Thisted fra Altona med Stykgods, Speculationen, P. Svensen af og fra Christianssand til Thisted med TræLast, Sødskende, M. Nielsen af og fra Lillesand til Lemvig med dito, den 16de, Christiane Dorthea C. O. Damsgaard af og til Lemvig og fl. St. fra Altona med Stykgods.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1841-09-18
AVERTISSEMENTS. Paa førstkommende Søndag og Mandag Aften, har Madame Louise Petersen, der med Bifald har viist sine Kunststykker ved Hofferne i St. Petersburg, Stokholm og Kjøbenhavn, den Ære hos Hr. Kjøbmand Gjæstgiver Werner i Thisted at forevise en stor Kunstproduction a la Pinetti i den naturlige Magie, Physik og engelsk Excertitium; hvorved tillige Madame Petersen vil udføre et Antal høist interessante Haandstykker. Mellem første og anden Afdeling dandser hendes lille Datter Wilhelmine. Det store engelske Excertitium udføres af Brødrene Ales af det engelske Selskab. Prisen vil nærmere blive bekjendtgjort ved Placater.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1841-09-18
Auction. Onsdagen den 22de September førstkommende om Formiddagen Kl. 10 bliver efter Vedkommendes Begjæring paa Byens Raadstue afholdt offentlig Auction over nogle af Toldvæsenet anholdte Varer, bestaaende af 9 Kasser Candis, 14 Pakker og 3 Ruller Tobak, 6 Foustager, Sæbe, samt nogle Manufacturvarer, saasom: Tørklæder, Sherting, Cambringe, m.m. Conditionerne bekjendtgjøres paa Auctionsstedet. Lysthavende indbydes. Thisted den 11de September 1811. Nellemann.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1841-09-18
Efterlysning. Følgende Bøger, tilhørende det Thyllandske Provindsial Bibliothek ere bortkomne: "1 Bind af Riises Arkiv for Historie og Ge- ographie, Januar, Februar og Marts Hefter Olufsen Gulddaasen og Dalgas Beskrivelse over Ribe Amt."
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1841-09-18
Den eller de, som derom maatte kunne give nogen Oplysning bedes godhedsfuld desangaaende at henvende sig til Undertegnede. Otto Carstensen.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1841-09-18
Udmærkede Meieri-Oste sælges pr. Pd. 7 s. og pr. Lpd. 6 romk. 8 s. hos Anders Jensen. Thisted den 15de September 1841.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1841-09-18
En Dreng, der ønsker at lære Farverprosessionen, kan strax blive antaget, naar han snarest mueligt henvender sig til Kjøbmand J. C. Frost.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1841-09-18
Skipper Chr. B. Pedersen, Skibet Ora 4 Labote, afseiler til Altona sidst i denne, eller først i næste Uge, og kunne medtage endeel Fragtgods, saavel Tour som Retour.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1841-09-18
Paa Grund af Festdagen udkommer næste Avi først paa Mandag.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1841-09-21
Ao 1841. No. 196. lerede Kongelig allernaadigst privilegerede. Amtsavis og Avertissementstidende, eller: Den nordeimbriske Tilskuer. Forsendes med Brevposten overalt i Danmark og Hertugdømmerne. Tirsdagen den 21de September. Fangne, maade og same, Lande af 300. 8. Land¬
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1841-09-21
Politione Nyeheder. Storbrittanien. Fra London omtales ogsaa under 10de Septbr. Tvistigheden mellem Porten og Beyen af Tunis, og at Engeland, der understytter Sultanen, let kan komme i fjendtlig Berørelse med Frankerig. Bladet Sun siger, at hvis Beyen ikke kan betale Tributten, saa var det bedre at give ham en længere Frist, end at bombardere hans Hovedstad, og maaskee fremkalde en Collision mellem to store Nationers Flaader. Bladet, Times indeholder et langt Brev fra en Officeer ved den indiske Armee, deri anføres som positiv Sandhed, at Fyrsten af Herat, som en Forræder er gaaet over til Perserne, efter at engelske Officerer have befæstet hans Hovedstad; dette er et haardt Stød for Lord Auklands Politik, og kunne maaskee foranledige, at Engeland nødsagedes til, at beleire og besætte Herat. J fornævnte Brev spottes ogsaa med rette over de engelske Ministre, der ville tvinge Chineserne til at fortsætte Handelen, medens man tillige fører Krig med dem. Overalt begynder det engelsk ostindiske Compagnies Stilling, at blive foruroligende, thi den ostindiske Regjering har ingen Penge mere og kan ikke forskaffe sig flere, at formindske de Militaire kan den heller ikke, tvertimod maae de formeres. Det er strækkelig hvad den engelske Politik i Central-Asien har kostet, saaledes ere der anvendt 7 1/2 Million Franes paa Fyrsten, af Herat, og derfor er man nu godt lønnet. Fra 1827 til 1837 har ONiel's Sændelse til Persien ko stor 61,600000 Francs; og hvorledes har man ikke forødet Strømme af Penge i Afgahnistans allene den engelske politiske Agent i Sind Hr. Bell har til sit Privatbrug er Hjord af 628 Kameler, hvis Underholdning koster maanedlig 1000 Pd. Sterl. og Engelændernes Maade at føre Krig paa, et høist nedværdigende, saaledes forlangte man af Kadschakerne i Schah Schudschas Navn, Lak Ru pier (10000 Pd. Sterl.) dette kunne de ikke udrøde, og for at gjøre sig betalt, bemægtigede Engelænderne sig deres Hovedstad, udplyndrede den, satte Jld paa den, og omhuggede alle Frugttræer, kort sagt, handlede som Barbarer.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1841-09-21
Indenlandsk. Følgende kongl. Resolutioner ere udfærdigede den 1ste dennes: Vi ville allernaadigst, at Jndbetalingen af Afgifter, der ifølge Frd. 8de Febr. 1816 skulle erlægges hver Gang faste Eiendomme overdrages enten til ny Eiere ved Skjøder, Gave= og Mageskiftebreve, at istædet for som hidtil er skeet til ved Oppebørselsbetjent, for Eftertiden skeer til vedk. Retsbetjent samtidigen med Documenternes Fremsendelse til Tinglæsning, og at som følge heraf disse Afgifter beregnes til Jndt, i de Regnskader som Retsbet for Eftertiden ville have at aflægge efter § 1 i Frd. 8de Juli f. Al og at indbetale til ved. Amtstuer.""Vi bifalde ligeledes allernaadigst, at de befalede Kasseundersøgelser hos Magistrater og Byfogder samt Retsbetjente, for saavidt disse have Oppebørseler, henhørende under Vort Rentekammers Resført, indskrænkes til de saakaldte summariske, der af Amtmændene ville være at foretage osv. Som tidligere meldt, er Man i Sorgenfri i største Travlhed med Tilberedelserne til Kronprindsens og hans Gemalindes Modtagelse paa Torsdag, og Hans Majestæts Fødselsdags Høitideligholdelse i Løverdag. Til sidstnævnte Dag ere samtlige Chefer og Commandeurer for de derværende Regimenter og Corpser, samt Stabsofficiererne og tvende Officierer af Landetaten tilsagte til Cour, hvoraf Man troer at finde en yderligere Bestyrkelse i det længe nærede Haab, at den for hele Landetaten vigtige Reform vil indtræde paa denne Dag, skjøndt rigtigtignok Militaircommissionen ikke endnu har endt sine Forhandlinger. (Andre vente sig paa denne Dag den nye Presselov, der skal paalægge Udgiverne af Journaler en betydelig Caution, men som dog næppe endnu er beborig forarbeidet)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1841-09-21
Efter Festlighederne i Sorgensen venter den löngelige Familie til Frederiksborg.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1841-09-21
Uagtet Kbhvns Toldbod fra om Aftenen er sværret, fandtes dog forleden Nat en Mand staaende paa den saakaldte Hønsebro, hvorfra han gjorde Signaler, der blev besvarede fra Rheden. Daden ved Landingsbrøenposterede Skildvagt opdagede dette, anraabte han Fyren, som foregave at han fiskede. Bed nøiere Undersøgelse befandtes det imidlertid, at han kun havde en Svor i Haanden, hvori der var bunden en Klog. Han blev strax arresteret, og et forehavende Smugleri saaledes forstyrret.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1841-09-21
J Nærheden af Kbhvn, er en Dame - uvist om bortfort eller bortgaaet – forsvunden. Hendes Signalement er publiceret. - En anden Dame, havde forleden vidst at snige sig med Dampskibet, fra Kiel til Kbhvn, uden Pas, men befinder sig nu under Politiets godhedsfulde Omsorg.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1841-09-21
Den ny Communal-Lovgivning for Landet har indrømmet Præsterne Valgbarhed, hvad Stænder anordningen ikke vilde indrømme dem. De stakkels Skolelærere ere derimod, som sædvanligt, forbigaae de. Man taler om at hæve Skolelærerstanden i Natienens Øine; men man Man troer at hæve Skolelæreren i Bondens Øine ved i Udøvelsen af borgerlige Rettigheder at sætte ham under den simpleste Jordbruger, Den i Bladene nys meddeelte Efterretning om Cot. Mansa, at han ved sin Hjemkomst til Kjøbenhavn skulde have forefundet en Skrivelse fra Keiseren af Rusland, med Oversendelse af en Orden og Tilbud om fordeelagtig Ansættelse i russisk Tjeneste - indskrænker sig til, at Cpt. Mansa igjennem det russiske Gesandtskab i Kbhvn. er bleven underrettet om, at der vil blive ham tilsendt en kostbar Diamant-Ring fra Keiseren. For kort Tid siden modtag han ogsaa en stor Guldmedaille fra Hs. svenske Majestæt og ligeledes en Guldmedaille fra Kronprinds Oscar. Men ogsaa i sit eget Fædreland har Chr. Mansaikke savnet fortjent Opmuntring, saavel af døsalig Kong Frederik den Sjette, som af vor en regjerende Konge. (Brig. Td. og Og)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1841-09-21
Man seer af en Afhandling i "Fædrelandet af Forderik Barserd, med Overskrift "Hvortan har Sandheden det her i Danmark, at den an hedengengne, i flere Retninger dygtige N. P. Skovgaard blev dømt til 11 Dages Vand og Brød, samt evig Censur og hans Skrivts Confiscation, fordi han i Aaret 1801 han var dengang en Yndling paa 21 Aar fik det snurrige Jndfald, i sin Beskrivelse over Bornholm, 1ste Deel, at paastaae, at Ulfeldtsfletten var snarere til ævig Spot, Skam og Skændsel for Frederik den Tredie, Sophie Amalie og deres Hofkryd, end for Ulfeldt Da Retten fandt, at Man ikke kunde dømme Skovgaard efter Forordn. 27de Septbr. 1799 5 1, fordi denne kun har Hensyn til den regierende Konge, ei heller efter 66 2 og 7, der ligesaa lidet kunde hentyde paa ufordeelagtige Domme om afdøde Kongers Regjering, saa hentede Man en Parallel fra Lovens 1–2 4 og 2102, samt Kirkeritualets Capitel 9 C.), i hvilket det forbydes Præster i deres Liigpra dike ner at melde noget Usømmeligt om den Afdøde, Andre til Forargelse og de Paarørende til Beskæmmelse. (Rd. Av.) Jntet synes i lang Tid i saa høi Grad at have agteret Gemytterne i Holsteen som den kgl. Generalpostdirections Circulaire af 31te Juli d. A., hvorved denne Autoritet har lagt alle mulige Hindringer i Veien for Befordringen med private Ugevogne og ved Opfriskelsen af for længe siden forglemte Bestemmelser søgt at forbyde og tillintetgjøre enhver Beqvemmelighed ved en Befordringsmaade, der hidtil har afgivet baade et langt billigere og mere convenabelt Communicationsmiddel, end det ene priviligerede Postvæsen har villet tilbyde. Vedvarende Ytringer af Uvillie mod disse Bestemmelser, gaae gjennem alle Hertugdømmets Tidender, og da øiensynlig den hele Befolkning interesserer sig for at modarbeide dette Anslag mod den fri Samfærsel, saa kan det maaskee snart vise sig om ikke den vakte Folkegttage dog i et saadant Tilfælde vil være istand til at naae sit Formaal.