JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1837-09-09
Cholera. Om denne gaadefulde Sygdom yttrer en Læge i Warschau sig paa en Maade, der synes at fortjene Opmærksomhed, i følgende Skrivelse, som findes optaget den preussiske Statstidende: "Jeg har fundet, at Choleraer, er en ganske ubetydelig Sygdom, der bestandig kan helbredes, naar man ikke behandler den skjødesløst, og i det rette Øieblik ere de simpleste Midler tilstrækkelige til at dæmp den. Choleraen begynder nemlig, som jeg allerede opdagede i Epidemien af 1831 og dengang offentlig bekjendtgjorde, altid med Diarrhoe, der varer fra sex Timer til fire Dage hvorpaa Sygdommen da først pludselig for Alvor udvikler, sig. Denne Diarthoe er undertiden ledsaget af Opstødninger, Tilbøielighed til Brækning og en belagt Tunge; men den lader sig altid helbrede, naar den Lidende snart gaaer tilseng, drikker en stor Mængde Hyldethee lintet andet Slags), indtil han falder i fuldkommen Sveed og vedligeholder denne i fire til sex Timer, hvorved den Forsigtighedsregel maa iagttages, at den Syge, hvis han føler Trang til Afføring lader sig give Bækkenet i Sengen, for at undgaae enhver pludselig Askjøling. Hvis de ovenfor nævnte gastriske Tilfælde ledsage Diarthoen, saa giver man den Syge et Brækmiddel af en halv Drachme Ipecacuanha: - blot aldrig Brækviinsteen (tartarus Stibiatus, der altid er skadelig i denne Epidem, førend han begynder at drikke Hyldetheen. Er Diarthoen forbunden med Mavesmerter, saa blive tørre aromatiske Urter gjorte hede paa en Pande og bestandig lagte paa Maven, medens den Syge sveder. Foler Patienten en Trykning i Hjertekulen, saa lægges der en Sennopskagpaa det Sted. Ved at anvende denne simple Behandling faaer Jngen Cholera, og af 365 Tilfælde af dette Slags som i Løbet af Epidemien ere forekomne i min private Praxis har ikke en eneste faaet Cholera. - Jeg forudseer, at mange Læger ville gjøre mig den Jndvending, at ikke Enhver som under den herskende Epidemi har Diarthoe, derfor nødvendigviis skal faae Cholera, og denne bemærkning er meget rigtig; men den største Deel, ja idet mindste Totrediedelen af dem, der lide af Diarthoe, faae Cholera, naar denne Tilstand bliver forsømt, og Enhver vil vistnok hellere drikke nogle Kopper Thee, end lade det komme an paa, om Diarthoen ikke muligen vil gaae over af sig selv uden farlige Følger. Nogle Læger ville ogsaa hist og her have mødt Tilfælde, hvor Sygdommen pludselig indtraadte uden foregaaende Diarthoe; men en meget omhyggelig anstillet Undersøgelse om dette Punct i det Cholera=Hospital, der staaer under min Bestyrelse, bringer mig til at betvivle Rigtigheden, af denne Jagttagelse; dog selv om den var sand, kunne enkelte Tilfælde blandt Tusinder ikke tilintetgjøre Vigtigheden, af den almindelige Erfaring. - Disse faa bemærkninger kunne maaske tjene til Beroligelse for Dem og Deres nærmeste Omgivelser. De Læger, som jeg har den Ære at kjende, skal jeg saa hurtig som mulig tilstille udførligere og mere videnskabelige Meddelelser, da min uhyre anstrængende Praxis i Ordets egentligste Forstand ikke levner mig et Øieblik Tid til at gjøre det strax.
Aalborg Stiftstidende, 1837-09-09
Over Stockholm erfarer man nu følgende mere omstændelige Efterretninger om det Marquien af Waterford til stødte (Uheld?) i Bergen, hvor han var ankommen med et lystigt Selskab Englændere paa sin Lystjagt, for at besøge Bjørnene i Fieldene, en Jagt, han ei kan øve i England. Om Natten, da et andet lignende Selskab fra Hardanger fjorden var stødt til, begyndte han sine Yndlingsoptøier, at foraarsage Uro paa Gaderne, i Forening med sine Staldbrødre. Mod Vægterens Advarsler satte man Steenkast, saa at denne, tvungen til Nødværge, bibragte Greven et dødeligt Saar i Hovedet med sin Morgenstjerne. Grevens Kammerater, blandt hvilke 6 Sønner af Englands første Familer, og blandt disse Lord Ponsonbys Gesandten i Constantinopel), udgave ham for en Matros og bare ham ombord paa hans Jagt, hvor han pleiedes af en norsk Læge, da han selv ingen førte med sig. Efter Reisendes Udsagn, som den 22de ankom til Christiania, skal han være død. Denne Galings aarlige Jndkomster udgjorde den skjønne Sum af imellem 3 og 400000 Specier.
Aalborg Stiftstidende, 1837-09-09
Den churhessiske Consul i de forenede nordamerikanske Stater har hjemsendt en Advarsel for alle dem, som agte at udvandre dertil, hvori han anfører Exempel paa de Udvandredes Elendighed, da Mange vende forarmede tilbage til deres Fædreland, Mange af Nød blive Soldater og omkomme i Floridas Sumper. Selv Haandværkerne, der hidtil endnu have været saa lykkelige, klage over, at de, formedelst de store Udgifter, uagtet den høie Arbeidsløn ikke kunne lægge Noget op. - J Begyndelsen syntes man at nære Tvivl om Ægtheden af denne Meddelelse; men nu indeholder den NewYorker Almeen=Tidende af 15de Juli d. A. til Bekræftelse af Foranstaaende følgende Kundgjørelse: "Vanskeligheden ved at finde Arbeide og de slette Udsigter til at Tidsforholdene i de forenede Stater ville blive bedre, have nu bevæget henved 300 europæiske Jndvandrere til at vende tilbage til deres Hjem. Vi erfare, at 800 til 1000 af dem staae i Begreb med at følge deres Exempel, og om kort Tid, efter et Ophold af 2 til 3 Uger i det forsættede Land, atter indskibe sig til den gamle Verden. - Som af denne Avis Nr. 137 sees, vare de 2 Snedkersvende (Brødre), som nylig omkom ved Raaberg, Sogns Vesterstrand, 2 norske Udvandrere, der ei heller i det forsættede Land havde fundet Næring for deres Virkelyst, hvorfor de atter søgte tilbage til Fædrelandet, uden dog at naae dets Kyst. - Slige Exempler ville dog formodentlig hos mangen Udvandrelysten idet mindste vække nærmere Eftertanke, inden han beslutter sig til at tiltræde Reisen. De er imidlertid maaske ligesaa vanskeligt at rive den, der re stærkt er greben af Udvandringslysten, som en ivrig Lotterispiller, ud af hans gyldne Drømme. Saaledes meldes fra Kinservig i Hardanger i Norge - hvor Lysten, som bekjendt, er meget stor, at Regjeringen der gratis har uddeelt 20 Exemplarer af Biskop Neumanns Hyrdebrev til Udvandringslystne; men det synes ikke at gjøre synderlig Virkning Navnligen var tvertimod en Mand ved Gjennemlæsningen bleven meget opbragt derover, og han yttrede høit sin Mening, at man vist ikke kunde fæste Lid dertil.
Aalborg Stiftstidende, 1837-09-09
Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1837-09-09
Aalborg, den 9de September. Idag ledsagedes de jordiske Levninger af denne Stad Borgermester, Justitsraad Johan Tudvig Schmidt, til deres sidste Hvilested. Hans Dygtighed, hurtige Blik og retsindige Færd som Embedsmand, har Vidnesbyrd i Borgerskabets almindelige Anerkjendelse af hans Vær og dets Sorg ved hans tidlige Bortgang. I Hjemmet begrædes han med hede Taarer som en sjelden om og kjærlig Familiefader og Forsörger, og Venner, fjern og nær, have, ved nærmere Omgang med ham, i han lært at prise den Ven, paa hvis Læbe ei var Svig, men i hvis Barm der slog et ærligt Hjerte. (En Necrolog over ham, hvortil vi samle Materialier, skal, om muligt, vort næste Blad indeholde. Red.)
Aalborg Stiftstidende, 1837-09-09
Blandede Efterretninger. Ved Trækningen af det 90de kgl. kjøbenhavnske Classelotteries 4de Classe, Mandagen den 4de September, udkom følgende Bagtal: 105, 115, 123, 127, 146, 154, 158 327, 346, 349, 351, 376, 385, 395. Den høieste Gevinst, 8000 Rbd., faldt i Hr. Stahls Collection i Kjøbenhavn paa Amben 512154; den næste paa 3000 Rbd., tilfaldt Lotteriet selv, og af de 10 hver paa 1000 Rbd. kom 8 til Kjøbenhavn, 1 til Ærøeskjøbing og 1 tilfaldt Lotteriet. Af Gevinster paa 100 Rbd. og derover kom følgende til Jylland; til Aalborg 1 paa 500 og 1 paa 100 Rbd.; til Aarhuus 2 paa 1000 Rbd.; til Horsens 1 paa 200 og 2 paa 1000 Rbd.; til Veile 1 paa 200 Rbd. og til Rid 1 paa 100 Rbd.
Aalborg Stiftstidende, 1837-09-09
Ved at anmelde Ochlenschlagers Oversættelse af den svenske Digter, Kammerherre Beskows Tragoedie, Torkel Knutson, beklager Dagens Redacteur med Rette, at vi Danske saalidet kjende til den svenske Literatur, medens Holberg i Sverrig er saa godt kjendt i Originalsproget blandt den svenske Almue, at hans Commedier ere, med megen Fordeel, blevne udgivne paa Dansk af svenske Boghandlere. "Det var at ønske - siger Hr. Overskou - at man fra de lærde og Real=Skolerne vilde forberede Udbredelsen af Kundskab om dens store Rigdomme, ved at optage Nabosproget iblandt Underviisnings gienstandene og i de øverste Classer, skjænke det blot een eller to Timer om Ugen, som vilde, naar Underviisningen lededes med Jndsigt, være tilstrækkeligt, formedelst dets nære Slægtskab med det Danske. En Læsebog, som indeholdt udvalgte Stykker af de mange fortræffelige og hos os næsten aldeles ubekjendte svenske Digtere og Prosaister, vilde da tidlig vække en saadan Jnteresse for den svenske Literatur, at den - især hvis der tilveiebragtes en langt stadigere, livligere og fuldstændigere Boghandlerforbindelse imellem begge Riger, end den nu bestaaende, - snart vilde finde mangfoldige Yndere i Danmark, og, som en Følge deraf, en meget forøget Afsætning til Fordeel for svenske Skribenter.
Aalborg Stiftstidende, 1837-09-09
4de Binds 3die Hæfte af Criminelsager, udgivet af F.M. Lange, indeholder fremdeles interessante Oplysninger om Petri Claudius Worm. J de nye Forhør, som ere afholdte i Criminelkammeret, have flere af hans fordums Skole=Kammerater forklaret, at Worm i Skoletiden var meget hengiven til Romanlæsning og fandt Fornøielse i at gjøre sig selv til Helten i de Romaner, han havde læst, blandt andre i et Eventyr, som indeholdt en Reise til Maanen, vel ikke, fordi det var hans Hensigt at indbilde dem, at han selv havde oplevet de romantiske Eventyr, han fortalte, men fordi han troede derved at gjøre Historien piquantere. Hans Tilbøielighed til Eensomhed menes fremkaldt af Lyst til at lade sin levende Phantasi frit Spillerum. Jøvrigt var Worm af en godmodig Caracteer og røbede altid stor Kjærlighed til sine Forældre. En Jomfru, som forestod Udskjænkningen paa et Kaffehuus, forekom Worms Adfærd undertiden besynderlig, saa at hun stundom sagde til en eller anden af Gjæsterne: "Gud veed, om denne Worm er rigtig klog." Flere af de Militaire, med hvilke han laae paa Kammer, imedens han stod ved Kongens Reg., have forklaret, at Arrestantens Helbredstilstand dengang var god, og at han vel var temmelig stille og tilbageholdende i sit Væsen, men ikke røbede mindste Spor til Sindsforvirring. Iøvrigt var han meget blødhjertet, samt blid og godmodig i Omgang, hvorfor han var godt lidt af sine Kammerater. - Selv vedbliver Worm at vedgaae Mordet paa Tønder, som skal være udført i den heftigste Sindsstemning og Fortvivlelse over sin pecuniaire Stilling, hvilken paaførte ham Krampetilfælde før og efter Handlingen. Han har og afgivet nærmere Forklaring over Maaden, hvorpaa han vil have knyttet Snoren og Tønders Hals, og Knudens Beskaffenhed er beskueliggjort ved en hosføiet Afbildning.
Aalborg Stiftstidende, 1837-09-09
- Efter den af Stadsphysicus afgivne Betænkning er Arrestantens Befindende for Tiden godt. De Besvimmelser, hvoraf W. i en Alder af omtrent 12 Aar skal have lidt og som senere overgik i Krampeslag, antager han for en Følge af Onani, hvortil han netop i den Alder var forledt, men som han forsikkrer at have afholdt sig fra efter sit 14de Aar, skjøndt det af Onkelens Brev sees, at han endnu efter den Tid havde været hengiven dertil. Af et Fald, han engang som Barn skal have gjort paa Steenbroen fra en Høide i 3 Alen, kjendes inæt Ar paa Baghovedet, og han vil fra den Tid heller ikke have mærket til Hovedpine eller andre Følger deraf. Ei heller kan Opiumen tilskrives den mindste Jndflydelse paa hans Sundhedstilstand paa den Tid, har begik Mordet. Det forekommer derimod Stadsphysicus, at alle hans Opdigtelser, Antagelse af falske Navne o. s. v. før Tønders Mord meget vel kunne forklares af hans Forfængelighed og af hans Phantasies eventyrlige Retning. Naaman betænker Arrestantens Caracteer, hans Godmodighed, Religiøsitet, Frygtagtighed og store Mangel paa Kraft saavel til det Slette som det Gode, vil man finde det aldeles naaturligt, at hans Sind i den Tid, der gik kort forud for Mordet og fulgte lige derpaa, har været i det høieste Oprør at han var urolig, forstyrret af Udseende, leed af Febertørst Rysten paa Hænderne o. s. v., ja selv at hans Handlinger ikke røbede sædvanligt Overlæg, hvoraf den meest paafaldende udentvivl er den, at han betroede Stolle de Penge, som han igjen maatte reise fra Hamborg til Lybecene og alene for at hente, og hvorved han netop bevirkede sin Paagribelse. Alligevel kan Stadsphysicus efter den nøiagtigste Overveielse paa ingen Maade finde, at der er Grund til at antage, at Arrestanten, paa den Tid han dræbte Candidat Tønder, har været i en saadan mental Tilstand, der udelukker Tilregnelighed. - J en ny Meddelelse fra Worm til Defensor af 27de Juni sidstleden søger han saatro som det er ham muligt, at tilbagekalde enhver Omstændighed ved Tønders Død, beskriver sin Tilstand, som næsten rasende, efter paa Tønders Anmodning at have giver ham de for sin Skjorte indløste Penge, og Tankerne deelt imellem Selvmord, som nu syntes uundgaaeligt, naar han gik uden Penge, eller ved at dræbe Tønder, redde sit Liv og rive sine Forældre ud af Elendighed og bittre Savn. O! - vedbliver han - havde den ulykkelige gamle Mand kunnet sige til mig: berøv mig ikke Livet!" jeg havde aldrig kastet Snoren om hans Hals og dermed trukket ham af Stolen. . . . . Jeg ønskede med Tabet af Alt at gjøre det Skeete uskeet; i samme Øieblik var Snoren om den Ulykkeliges Hals overklippet med Saxen, Tæppet aftaget, og med alle Kræfter stræbte jeg at faae ham løftet op i Stolen igien, hvilket dog formedelst Legemets Tyngde ikke vilde lykkes mig..... Jeg maatte fortvivle, om jeg kunde tro om mig selv, at jeg med fuld Bevidsthed har kunnet begaae disse Handlinger. Og ved den Gud, for hvis Domstol jeg snart skal aflægge det tunge Regnskab - jeg gik ikke optil Tønder i den Hensigt at myrde ham.
Aalborg Stiftstidende, 1837-09-09
J Kornmarkedet her, hedder det i Handelstidenden fra Kjøbenhavn af 4de Septbr., ger Hveden flau og uden Omsætning. Rug ligeledes flau til 4 Rbd. 1 Mk. for gode Varer. Gammel Byg er søgt for Øieblikket, fordi det mangler. J ny Vare, paa Levering i Octbr., er, saavidt vides, ikke gjort noget. Havre er meget flau, 2 Rbd. 1, 2 og 3 Mk., efter Qvalitet, forlanges. Raps, hvoraf var solgt til 8 Rbd. pr. Td., er idag atter flauere.
Aalborg Stiftstidende, 1837-09-09
J disse Dage har forladt Pressen: "Betragtninger over Arrestanten Petri Claudius F. C. Worms aandelige Tilstand med Hensyn til den Tønderske Drabssag, anledigede ved en af Stadsphysicus afgiven Betænkning om Arrestantens Sindstilstand paa den Tid, Mordet blev begaaet. Af Dr. J. V. Neergaard, Generalkrigscommissair. (38 S. 8.) Den, som maatte troe i dette Skrift at finde lignende Personligheder og Smaaligheder, hvormed flere Blade bebyrde deres Læsere, vilde tage meget feil; her føres en videnskabelig Polemik, saaledes som den bør føres, uden Hensyn til Personen, med Grunde. Skjønnere og rigtigere end Forfatteren udtrykker sig om sit Skrift, kunne vi ikke yttre, os. Han siger til Slutning: At bidrage til at finde Sandheden og at fremsætte den i en simpel Dragt, var mit eneste Meed, - som det er mit eneste Ønske, at følges, hvor jeg har Ret, og overbevises, hvor jeg har Uret. Med een af Delene er jeg tilfreds. Hvad enten Sandheden opdages ved mig eller Andre er mig ligegyldigt, naar den kun opdages. - J Sandhed herlige Ord! Ord, som Enhver, der ved videnskabelig Polemik agter at gavne - og hvortil tjener den ellers - bestandig burde have for Øie. - Kun imod et eneste Ord i Ovenstaaende, tillade vi os at modsige Forfatteren, naar han nemlig skriver, at have fremsat Sandheden i en simpel Dragt, saa turde Mangen maaske herved mene, at videnskabelig Anskuelse herved var udelukket; men det er ingenlunde Tilfældet; tvertimod indeholder Skriftet flere høist deeltagelige og skarpsindige Anskuelser, vil man derimod under hiin Attring forstaae Klarhed i Fremstillingen, saa maa Enhver tilstaae, at Forfatteren besidder den i en beundringsværdig Grad. (Berl. Av.)Man vil paastaae, siger, Den Frisindedel, ved at omtale Fredensborg Slots Reparatur iaar, at Slotstrappen kan komme til at koste 40,000 Rbd., og at Slotshavens Oplægning og Forbedring skal have medtaget 15000 Rbd. Var dette blot halvt om halvt Sandhed, da maatte man rigtignok snarest muligt ønske en Reducering ved Hofkjøkkenet; Gartnerne omkring Byen og Amagerkonerne vilde sikkerligen langt billigere forsyne det med Urter og Grønt. Hr. Kammerjunker og Assessor auscultans i Generalpostdirectionen, F. v. Jessen, indbyder til Subskription paa følgende Værk, der som snarest vil udkomme: "Practisk Fremstilling af de for private Forsendelser gjældende Pakkepost- og Brevpost-Taxter, med beregnede Porto=Tabeller til Brug for Private og Postembedsmænd. Bogen, trykt i Qvart, vil omtrent udgjøre sex Ark med Tabeller, og vil blive leveret Subskribenterne for 72 s., Bogladeprisen 1 Rbd.
Aalborg Stiftstidende, 1837-09-09
Det udmærkede Par for Scenen, Hr. Skuespiller Orlamundt og Kone siger Horsens Avis - har forladt det Titchenske Selskab og er engageret hos det Müllerske. Hr. Rau har ogsaa forladt Selskabet, men efter Sigende kun for nogle Maaneder. Hr. Bentzon er derimod tiltraadt Selskabet. Hr. Jørgensen, som Peer Avlskarl i Rekruten, blev den 3die D. fremkaldt her i Horsens.
Aalborg Stiftstidende, 1837-09-09
En Oeconom beretter i Hournal des Connaiss. nuellesk, at han fyldte flere store Theekopper, den ene efter den anden, med Melk af en Ko, ligefra den var begyndt at malkes, indtil den var udmalket til den sidste Draabe. Efter han havde overbeviist sig om, at hver Kop netop indedeholdt ligemegen Melk, begyndte han at undersøge Melken i de forskjellige Kopper. Resultat heraf var, at den først malkede Melk indeholdt mindre Fløde end den, som malke des sidst, og at Fløden endog tiltog i Masse i Forhold til som Malkningen nærmede sig dens Ende. Forholdet, hvori dette fandt Sted, var forskjellig ved forskjellige Køer; i de fleste Tilfælde forholdt Fløden i den sidste Kop sig til den i den første, som 16 til 1, i Almindelighed kan antages, at Forholdet er som 10 eller 12 til 1. En endnu større Forskjel viste sig i Flødens Qvalitet, der i den første Kop var tynd, meget hvid og næsten uden Consistents, medens den i den sidste Kop var tyk, rig paa Smør, og af skjøn Farve. Melken, som efter Afskumningen blev tilbage i Kopperne, viiste sig ogsaa mærkelig forskjellig; thi den første Melk var blaaagtig, og saae ud, som om den var fortyndet med Vand, medens Melken i den sidste Kop havde en skjøn guulagtig Farve, og saavel i Udseende som af Smag meget lignede Smør. Det er saaledes beviist, at dersom man af Skjødesløshed ikke reent udmalker Køerne, og f. Ex. lader en halv Pægel Melk tilbage, at man da taber ikke alene næsten ligesaamegen Fløde, som indeholdes i de første 7 til 8 Pægle Melk, men at man ogsaa taber den bedste Fløde, som er meest skikket til at meddele Smørret god Smag og en skjøn Farve. (Hand. Tid.)
Aalborg Stiftstidende, 1837-09-09
Af en Skrivelse fra Aalborg d. 1ste Septbr.: "J Anledning af det ogsaa Hr. Cancellieraadens Avis Nr. 158, meddeelte Stykke fra Aalborg, tillader jeg mig at gjøre Dem opmærksom paa, at hele Jnseratet er, som De maaske allerede har tænkt Dem, en Sammenblanding af Sandhed og Satire. Sandhed er det om Høsten, Seiladsen og Fiskeriet; men de 2 Huse, som have opgivet deres Status, hentyder paa to her bekjendte Værtinder for et vist Slags Huse, nemlig Pernille Dingler og Bolette Moses (see Hentydningen til Uld, Skindvarer, korte Varer, Steentøi, hvilke Begge ere arresterede som Deeltagersker i den heri Egnen i flere Aar existerende store Tyve= og Røverbande, som den nedsatte Commission Gud skee Lov, nu er ved at faae Bugt med. Saaledes har den havt den Glæde, at faae det to farligste Forbrydere, Hovedmændene for Banden, Lorenz Meyer og Peter Hjorth, som utallige Gange for have været tiltalte, uden noget Resultat, til i disse Dage at bekjende deres mange Misgierninger, og mangfoldige Mennesker ere forud bragte til Tilstaaelse og daglig indbringes Flere, saa Arresterne ere saa opfyldte, at man har seet sig nødsaget til, paa flere Steder i Byen og paa Slottet, at oprette Arrester, hvortil det berørte Bruunske Hotel ogsaa sigter, en af Nyt opført Gaard, hvis Kjælder er indrettet til Gjemmested for Tyve og deriblandt den omtalte Bolette. Man antager iøvrigt, at 150 Mennesker ere meere eller mindre implicerede i dette Complot." (Ved at optage dette af Hr. Hempels Avis, henlede vi vore Læseres Opmærksomhed paa, at det Inserat, det commenterer over, oprindelig er taget at Aarhuus Stiftstidende. Redact.)
Aalborg Stiftstidende, 1837-09-09
Efter Forlydende, skrives der fra Apenrade, ville de flesvigske Stænder blive sammenkaldte til d. 2den Febr. 1838. Fra Eiderstedt skrives under 27de August. J Løbet af denne Uge er næsten al Rapsen her omkring bleven bjerget, og det ret godt; dog synes Qvaliteten ikke slet saa god som i forrige Aar, da der næsten uden Undtagelse findes nogle røde Kjærner deriblandt. Heller ikke er Qvantiteten nær falden ud efter Forventning. Priserne synes imidlertid at ville gaae høiere, end man fra først af havde gjort Regning paa; thi allerede er der forgiæves buden 15 Mk. Cour. 18 Rbd. r. S.) for Td. Den gamle Sommerraps er aldeles opkjøbt og tilsidst betalt med 10 Mk. (5 Rbd. 1 Mk. 14 s.) pr. Td. Vinterhveden, hvoraf der iøvrigt iaar kun gives Lidet, hos os, er høstet godt.
Aalborg Stiftstidende, 1837-09-09
Ved de afholdte Licitationer i Odense over Leverancen bortliciteredes Rug til 3 Rbd. 2430 sk., Havre 1 Rbd. 94 s. a 2 Rbd. 4 s. pr. Td., Hs 13-21 s., Halm 8-11 s. pr. Lpd., hvilke Priser ere betydeligt lavere end ifjor, Den 28de Aug. hændte det sørgelige Ulykkestilfælde, at et haabefuldt ungt Menneske ved Navn Mathiesen, paa Apotheket i Nysted, dræbtes ved et Vaadeskud i Apothekerens Have, hvor han undertiden morede sig med at skyde efter Fugle. Sandsynligviis er Percussions=Laasen af sig selv gaaet af, medens han endnu har holdt Geværet ved Jorden i en skraa Retning mod Hovedet, da Skudet er trængt ind ved Øret og gaaet ud af den øverste Deel af Hovedet. Dette er atter en Advarsel om, med megen Forsigtighed at omgaaes med Geværer, forsynede med dette Slags Laase.
Aalborg Stiftstidende, 1837-09-09
Den 31te August afbrændte Skolehuset i Nørre-Ørslev paa Falster, hvorved en Deel af Skolelærer Nielsens gode Jndbo blev et Rov for Luerne. Den 1ste Ds., om Aftenen imellem Kl. 9 og 10, afbrændte i Nysted Værtshuusholder og Ølbrygger K. sal. Bjerregaards Sted, hvorved ikkun lidet af Beboernes Jndbo kunde reddes, og en Deel af Sæden i Baghuset aldeles opbrændte. Mærkværdige ere de i den senere Tid i Flensborg forekommende hyppige Selvmord. Saaledes have adskillige Tjenestepiger druknet sig i Mølledammen; en 70aarig Olding hængt sig, for at befrie sig fra Gigtens Plager; et ungt, haabefuldt Menneske fra Kjøbenhavn er fundet død i Skoven Marienholz, med tydelige Spor af Forgiftning, og den 12te August, om Aftenen Kl. 10, skjød sig paa offentlig Gade, udenfor Borgerforeningens Locale, en Mand, hvis Næringsveie ikke rigtig vilde slaae ind for ham.
Aalborg Stiftstidende, 1837-09-09
J Natten til 27de Aug. afbrændte paa det adelige Gods Osterade i Holsten 7 Bygninger, hvis Værdi anslaaes til 20000 Rd. slesv. holst. Cour.