JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1826-01-03
Paris, den 17de Decbr. For Retten i SartheDepartementet er bleven paadømt en gyselig Mordsag, der i mange Henseender erindrer og Fraldes Mord. Hovedvidnet, den Myrdedes Pige, har udsagt følgende: Min Herre, Julien Francois, er den 30te Juni d. A. bleven myrdet af sin Broder, Manthurin Francois, der stod i hans Tjeneste. Jeg hørte ikke min Herre komme hjem om Natten, men da jeg stod op om Morgenen, og traadte ind i Kammeret, saae jeg ham ligge i Sengen. Hverken om Natten eller om Morgenen havde, saavidt jeg veed, nogen Strid fundet Sted imellem ham og Kone. Den sidste gik, efterat hun var opstaaet, i Gaarden. Jeg saae hende tale et Øieblik med Karlen, Manthurin Francois, og snart derefter kom denne ind i Huset med en Flindt, som han trykte af paa sin Broder, der laae og sov. Gevæhret sprang og Morderen blev selv saaret. Den ulykkelige Julien Francois sprang derpaa næsten nøgen op og, med Ansigtet blodigt overalt, søgte at naae Huusdøren, men Manthurin greb ham og stødte ham ind igien. J samme Øieblik lukkede Juliens Kone Døren og gik igjen i Gaarden, hvor hun meget godt kunde høre Alt hvad der foregik. Jmidlertid opstod en skrækkelig Kamp imellem de to Brødre. Julien blev nu slæbt i mit Kammer og der berøvede Manthurin ham ganske Livet ved gjentagne Slag af Gevæhrkolben. Bedækket med Blod, og med Øine der gnistrede af Raserie, truede han mig med samme Behandling, hvis jeg sagde det Ringeste derom. Han tvang mig til, at jeg selv maatte give min Herre, der laae i sidste Aandedrag, et Slag, paa det at jeg, som han sagde, naar jeg vovede at tale derom, af ham kunde angives som Medskyldig eller som den, der havde deeltaget i Mordet. Saasnart Konen ikke meere kunde høre sin ulykkelige Mand skrige, og kunde formode, at Mordet var fuldført, kom hun igjen ind og holdt nogen Tid Raad med sin Svoger. Da toge de Klæderne, Manden forrige Dag havde havt paa, iførte ham samme og befalede mig at være behjælpelig derved. Hun selv gav ham en anden Skjorte paa, istedet for den blodige, og vadskede denne reent. Henimod Aften lode de min Fader hente og meddeelte ham hvad der var skeet, samt paalagde ham at bortføre Liget, hvilket han, betaget af Skræk, ikke vovede at nægte. Det blev nu lagt paa en Karre og ført ud paa Marken, hvor man siden efter fandt det. Konen holdt, medens alt dette skeete, Lyset. Morderne have søgt at forringe deres Forbrydelse ved det Udsagn for Retten, at Broderen, som allerede havde siddet i Tugthuset en Tidlang, vel havde begaaet Mordet; men at det var skeet i et Slagsmaal, som den Myrdede selv havde givet Anledning til. Jury fandt begge skyldige, og Retten dømte dem til Døden.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1826-01-03
Efter Skrivelse fra Marseille af 12te Decbr. er, ifølge høiere Ordre, standset med at bygge flere Krigsskibe til Vicekongen af Ægypten.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1826-01-03
Madrid, den 11te Decbr. En Oberst, en Adjutant og en Capitain af den franske Gornison i St. Sebastian ere blevne arresterede. Man iagttager den dybeste Tavshed angaaende Aarsagen til denne Fængsling, som har fundet Sted ifølge General-Commandantens Befaling i Bayonne.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1826-01-03
For Almeira krydser 2 sydamericanske Skonnerter, som bemægtiger sig næsten alle spanske Kystfarere.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1826-01-03
Stockholm, den 5te December. J Nyköpings Lehn have i kort Tid tvende gyselige Begivenheder tildraget sig. En Bonde, som med sine tvende Børn og sin 12 Aars gamle Tjenestepige var Søndagen den 20de November hjemme af Kirke, har, da Tjenestepigen, ved at læse for ham, stavede galt, givet hende med en Jldtang flere Slag over Ryggen og i Hovedet, hvorpaa Pigen satte sig paa en Bænk og græd, imedens Bonden, bedrøvet over sin haarde Medfart imod hende, grædende lagde sig i Sengen og der sov ind. Hans Kone og Tjenestedreng fandt ved deres Hjemkomst Pigebarnet liggende død udenfor Huset. - Onsdagen den 23de f. M. forlod en Soldat sin Stue for at give sine Creature Føde, og hans Hustrue, 23 Aar gammel, med hvem han for et Aar siden er bleven givt, og som af alle sine Naboer har det bedste Lov, blev alene tilbage med sit 5 Ugers gamle Pigebarn. Da Manden kom tilbage, mødte han Konen i Døren, som ganske ligegyldig fortalte ham, at Barnet laae i Jlden paa Skorstenen. Manden sprang hen, rev Barnet af Jlden og vaskede det med koldt Vand, hvormed Konen var ham behjælpelig. Han tilkaldte derpaa 2de Nabokoner, og fik ved deres Hjælp sin Kone tilsengs, som derpaa forlangte af Manden hans Gevæhr, for dermed at skyde Barnet. Paa Spørgsmaalet, om hun havde kastet Barnet i Jlden, har hun svaret: ja, uden at synes synderlig bevæget; men da man med Skaansomhed forestillede hende det Gruelige i hendes Forbrydelse, anfaldtes hun af en voldsom Gysen, og tabte Bevidstheden. Barnet døde 15 Timer efter. Denne af en i sit Ægteskab lykkelig Kone, og stedse bekjendt som kjærlig Moder, begangne udaad, synes ene at have sin Grund i en endnu ikke ganske udviklet Sindsygdom.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1826-01-03
Adskilligt. Den 15de December blev en Vexeleer ved Navn Joseph overfaldet af Røvere paa sit Contoir i Palais=Royal, hvor de, foruden at frarane ham 35,000 Fr., bibragte ham 7 farlige Knivstik, det ene paa Halsen. Dog lever han endnu. Skurkene undkom lykkelig, endskjøndt der strax paa Anskrig ilede en Mængde Mennesker til.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1826-01-03
Hertugen af Gloucester har paa Jagten havt det Uheld, at skyde en Capit. Waldegrave i Hovedet. Mellem England og Sverrig er sluttet en Tractat, om Slavehandelens Ophævelse, samt hvad gjensidig er at iagttage ved mistænkelige Skibes Anholdelse m. m. Af Tyvene, som forleden havde brudt ind paa Raadhuset i Landskrone og plyndret Statskasserne, ere nu 2 paagrebne. Den ene er en forhenværende Soldat, Petersson, den anden en undvigt Livsarrestant, Persson. Denne havde endnu 1,527 Rdlr. hos sig, som bleve tagne i Forvaring af Anholderne; men nu atter skulle være disse frastiaalne tilligemed 5 Lommeuhre.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1826-01-03
Jndenlandsk. Jfølge Befaling af Hs. Høihed Prinds ChristianFrederik, som Gouverneur over Fyens Stift, til Stiftamtmanden og biskoppen sammested samt Amtmanden over Svendborg Amt, har disse meddeelt deres Formening om, hvorledes der i den for Odense Bye opførte Tvangsarbeids-Anstalt kunde afgives Plads for Betlere og gjenstridige Fattige fra Stiftets øvrige Kjøbstæder og Landdistricter, hvilken Hs. Høihed ledsagede med sine egne bemærkninger over Sagen, som Høisamme indstillede til Hs. Majestæts allernaadigste Overveiende. J denne Anledning har Hs. Majestæt, blandt andet, allernaadigst befalet: At i Fyens Stift skal Straffen for Betlerie være Hensættelse til Tvangsarbeids-Anstalten i Odense, første Gang fra 1 til 3 Maaneder, anden Gang fra 3 til 6 Maaneder, tredie Gang fra 6 Maaneder til 1 Aar og siden fordobles Straffetiden for enhver nye Gjentagelse. At Forældre og Pleieforældre, naar de anspore deres Børn til Betlerie eller ikke søger at hindre dette, ikke alene, som forhen befalet i Reglementet af 5te Juli 1803, ansees som om de selv havde betlet, men vedkommende Fattigcommission er tillige bemyndiget til, i saadant Tilfælde, at tage Børnene fra Forældrene, som da maa betale de Omkostninger, Opdragelsen medtager.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1826-01-03
Under 6te December er fra Cancelliet expederet følgende Circulaire til samtlige Amtmænd i Danmark: Cancelliet har havt Leilighed til at bringe i Erfaring, at de gjentagne befalinger, som ere givne for at faae de i Kjøbstæderne saa farlige Straaetage afskaffede, ikke endnu overalt have havt den tilsigtede Virkning. Det er heller ikke undgaaet Cancelliets Opmærksomhed, at det under nærværende Tidsomstændigheder vilde være for haardt, ubetinget og uopholdeligen at fremtvinge alle Straatages Afskaffelse i Kjøbstæderne. For nu, paa den ene Side, ikke at opgive denne for det Almindelige saa vigtige Sag, og, paa den anden Side, dog, i at fremme den, at vise at den Lempe, som Hensyn til adskillige Jndvaaneres Formues-Omstændigheder kræver, har man fundet, at der maaskee endnu kunde gives en Frist, hvori vedkommende Amtmænd blev bemyndiget til at dispensere enkelte Jndvaanere fra den Forpligtelse at nedtage deres Straatage, naar Stedets Øvrighed og eligerede Borgere anbefalede Ansøgningen, og det bevistes, at Bygningen ei kunde taale Steentag, eller at Eieren manglede Formue til at oplægge samme, og ellers Beliggenheden ei gjorde Straataget særdeles farligt, hvorhos det dog kunde synes retfærdigt og hensigtsmæssigt, at slige straatægte Bygninger skulde svare 1/2 eller maaskee 1/2 mere Assurance, end andre Bygninger af samme Værdie, hvilken Forhøielse deels kunde tjene Assurancen til et, skjøndt ufuldkomment, Vederlag for den forøgende Fare, som de straatægte Bygninger medføre, deels vilde indeholde et nyt Motiv til, hvor Omstændigheder nogenlunde tillade det, at skille sig ved sligt Tag. Forinden imidlertid noget foretages i forommeldte Henseende, maa Cancelliet tjenstligst anmode (Tit.) om at foranstalte Fortegnelser optagne over alle de straatægte Bygninger, som findes i de under det Dem betroede Amt hørende Kjøbstæder, med Forklaring over disse Bygningers Beskaffenhed og Eiernes Kaar, med hvad der videre kan lede til at bedømme, hvorvidt Straatagene endnu i nogen Tid kunde taales, hvorhos De, ved at indsende disse Fortegnelser, behageligst vilde meddeele deres Tanker, saavel angaaende det Spørgsmaal, i hvor lang en Tid det endnu kunde være fornødent at indrømme Jndvaanerne Ret til, med Overøvrighedens i Medhold af Ovenanførte afgivne specielle Samtykke, at beholde deres Straatag, som og over det Spørgsmaal, om det virkelig kunde ventes at bidrage til Hensigtens Opnaaelse, at Eierne imidlertid, ved en forhøiet Assurance-Præmie af de straatægte Bygninger, selv bleve interesserede i snarest muligt at nedlægge Straatagene.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1826-01-03
Ledige Embeder. under det danske Cancellie: Vang og Thorup Sognekald i Aalborg Stift, 93 Rdlr. Kaldet er iblandt dem, som allernaadigst ere forundte særdeles Lettelse i Skatter. - Dragstrup og Skallerup Sognekald i Aalborg Stift, 156 Rdlr.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1826-01-03
Bekjendtgjørelser. Af Grevskabet Knuhtenborgs Vildthane sælges indtil videre ingen flere Raadyr, men derimod kunne erholdes Daadyr og Harer, naar samme 6 a 8 Dage forud bestilles hos Skovrider Larsen paa Bandholmsgaard. Maglemmer, den 3die Jan. 1826. Meilbye.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1826-01-03
Auctioner. Efter indgaaet Forlig og Jndførsel, samt i Følge Reqvisition fra vedkommende Udlægshaver, bliver den Gaard i Sandbjerg Bye, lille Løyetofte Sogn, Lollands Nørreherred, som har været eiet og beboet af Anders Nielsen Skovfoged, med tilhørende Ager og EngsHartkorn 1 Tdr. 7 Skpr. 3 Fdk. 2 3/5 Alb., ved trende offentlige Auctioner opbuden til Bortsælgelse, nemlig: den 21de Januar, 10de og 25de Februar 1826. Første og anden Auction afholdes i Grevskabet HardenbergReventlovs vestre Districts Tingstue paa Hovedgaarden Sæbyeholm, og tredie Auction i den sælgende Gaard, hver af de nævnte Dages Formiddag Kl. 11 slet; Conditionerne blive forinden første Auction til Eftersyn paa mit Contoir. Dette bekjendtgjøres saavel for Lysthavende, som, i Følge Placaten af 22de April 1817, til vedkommende Pantecreditors Efterretning. Halsted, den 28de Decbr. 1825. Dous.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1826-01-03
Efter indgaaet Forlig og Jndførsel, samt i Følge Reqvisition fra vedkommende Udlægshaver, bliver 1 Tde. 1 Skpe. 2/5 Alb. Ager og Engs Hartkorn, der har tilhørt Selveier-Gaardmand Lars Larsen Krog i Tjørnebye, Lollands Nørre Herred, ved trende offentlige Auctioner opbuden til Bortsælgelse, nemlig: den 20de Januar, 3die og 18de Februar 1826. Første og anden Auction afholdes i Grevskabet Hardenberg-Revent lovs vestre Districts Tingstue paa Hovedgaarden Sæby holm, og tredie Auction i bemeldte Lars Larsen KrogsGaard i Tjørnebye, hver af de benævnte Dages Formiddag Kl. 11 slet; Conditionerne blive forinden 1ste Auction til Eftersyn paaa mit Contoir. Dette bekjendtgjøres saavel for Lysthavende, som, i Følge Placaten af 22de April 1817, til vedkommende Pantecreditorers Efterretning. Halsted, den 22de December 1825. Dous.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1826-01-03
Ef er passeret Forlig og Jndførsel og Udlægshaverens Reqvisition bliver den Jørgen Christiansen tilhørende og i Gloslunde Bye og Sogn beliggende Arvefæstegaard, Nørregaarden kaldet, med 9 Tdr. 6 Skpr. 2 Fdk. Ager og Engs Hartkorn, samt Besætning og Jnventarium, bortsolgt ved trende offentlige Auctioner, som afholdes paa Raadstuen heri Byen. Torsdagen den 2den Februar 1826. Formiddag Torsdagen den 16de Februar 1826, Kl. 10 sl. Torsdagen den 2den Marts 1826. Conditionerne kunne forinden erholdes til Eftersyn hos Hr. Kammerraad og Forvalter Ebbesen i Dannemarre. Hvilket herved bekjendtgjøres, saavel, i Overeensstemmelse med Placaten 22de April 1817 til Panthavernes som til de Lysthavendes Efterretning. Nakskov, den 29de December 1825. Pontoppidan.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1826-01-03
Onsdagen den 18de Januar 1826, om Formiddagen Kl. 10 slet, bliver, ifølge Stiftamtets Ordre, ved offentlig Auction, som afholdes paa denne Byes Torv, bortsolgt endeel for resterende kongelige Skatter og Afgivter for April Qvartal d. A., samt ditalerede Bankrenter m. m. hos Beboerne i Lollands Nørreherred udpantet Gods, bestaaende af Sengeklæder, Kobberkjedler Gryder, Vogne samt endeel Heste, Køer og Faar, alt efter de Conditioner, som paa Auctionsstedet nærmere ville blive bekjendtgjorte. Hvilket herved offentliggjøres. Nakskov, den 26de December 1825. Schwensen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1826-01-03
Jndkaldelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1826-01-03
Jfølge kongelig allernaadigst Bevilling af 15de dennes, der læses inden vedkommende Retter, og er saa lydende: Vi Frederik den Sjette, af Guds Naade, Konge til Danmark, de Venders og Gothers, Hertug i Slesvig, Holsteen, Stormarn, Ditmarsken, Lauenborg og Oldenborg, gjøre vitterligt: at Vi efter Skiftecommissarierne i Kammerraad suspenderet Amtsforvalter Hans Jacobsen Lunddahl af Vor Kjøbstæd Mariboe paa Vort Land Lolland, hans Boe, deres herom allerunderdanigst gjorte Ansøgning og Begjæring, allernaadigst have bevilget og tilladt, saaog hermed bevilge og tillade, at de ved Proclama, sub poena præclusi et perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, i den danske Statstidende, den altonaiske Mercur, samt Lollands Falsters Stiftsavis, trende Gange efter hinanden maa indkalde alle dem, som formene sig at have noget at fordre i ovenmeldte Boe, med deres Paastand at fremkomme, og saadant deres havende Krav, inden foreskrevne Tids Forløb, for dem som Skiftecommissarier i Boet at anmelde og beviisliggjøre, og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vor allernaadigste Bevilling læses for vedkommende Værneting, samt ved den Overret, hvorunder samme henhører. Hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Givet i Vor kongelige Residentsstad Kjøbenhavn, den 15de December 1825.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1826-01-03
Under Vort kongelige Seigl. (L. S.) Efter Hs. kongel. Majestæts allernaadigste Befaling. Kaas. Cold. Monrad. Ørsted. Lassen. Kjerulff. Hansen. Hammerich.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1826-01-03
Bevilling for Skiftecommissarierne i Kammerraad og suspenderet Amtsforvalter H. J. Lunddahl af Mariboe paa Lolland, hans Boe, til, ved Proclama i Aviserne, at indkalde bemeldte Boes Creditorer. indkaldes herved alle og enhver, som maatte formene sig at have nogen Fordring paa indbemeldte Boe, til inden foreskrevne Tids Forløb for undertegnede allernaadigst beskikkede Skiftecommissarier at anmelde og beviisliggjøre samme. Mariboe, den 17de December 1825. J. Møller. S. Jbsen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1826-01-03
Tilkjøbs. Formedelst Alderdom og tiltagende Svagelighed agter jeg underhaanden at bortsælge min iboende Gaard, som er beliggende i denne Byes Mellemgade til Østergade, og bestaaer af 19 Fag Stuehuus til Gaden, foruden 2 Fag Endehuus, der er indrettet til Kjøkken, Bagerie og Spisekammer. Til Gaarden hører en rummelig Gaardsplads med en derværende Brønd, samt en temmelig stor, godt dyrket og med fine Frugttræer beplantet Hauge, saavelsom 1 Tde. 5 Skpr. Land Eiendomsjord, hvoraf 2 Skpr. Land indeholder Tørveskiær. Desuden afbenytter Gaardens Eier 3 Tdr. 3 Skpr. Agerland af Hs. Majestæt Kongens Jorder, som i Leie er tillagt Stedet. Denne godt vedligeholdte Eiendom kan ogsaa sælges separat. Dette undlader jeg ikke hermed at offentliggjøre. Mariboe, den 2den Januar 1826. J. C. Freese, Gartner.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1826-01-03
Ved Tallotteriets 1120 Trækning i Altona udkom: No. 40. 21. 44. 46. 7.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1826-01-06
Lollands og Falsters Stifts Kongelig alene privilegerede. Addressecontoirs - Efterretninger. svared. Tyvende Aargang. Nummer 2. udgives tvende Gange ugentlig fra C. C. Schultz's Enkes Bogtrykkerie. Forsendes, i Følge Kongelig allernaadigst Tilladelse, med Brevposten.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1826-01-06
Udenlandsk. Constantinopel, den 29de November. I Gaar er Mufti ganske uventet bleven afsat. De paa Candiglandede Grækere have lidt et Nederlag. Efterretningerne fra Peleponnes lyde meget sørgelige. Det hedder, at Nauplion skal have forlangt at capitulere, 3 af den græske Regjerings Medlemmer skulle være myrdede, og paa Hydra hersker en Gjæring. Ved alle disse Rygter betages de herværende Grækere alt Modet. Fra Larissa have Tartarer bragt den Efterretning, at Capudan Pascha havde forsynet Patras og Lepanto med Levnetsmidler og derpaa vendt sig imod Missolunghi, hvor Reschid Pascha blot ventede paa hans Ankomst, for at begynde en nye Storm paa denne Fæstning. (Lovens Ven af 12te November skildrer derimod Tingenes Stilling i denne Deel af Grækenland paa ingen Maade haabløs.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1826-01-06
Smyrna, den 18de November. Befalingsmanden for den 1sterrigske Station i de levantiske Farvande, Oberst Accurti, skriver fra Navarino af 5te dennes J Dag er den tyrkiske Flaade indløben hertil. Den bestaaer af 14 Fregatter, 18 Corvetter, 22 Brigger, 4 Goeletter, 2 bevæbnede Dampbaade og 120 Transportskibe. Jbrahims Troppers Stilling paa Morea er indtil den 1ste September 1825 følgende: J Feldten 7,104 organiserede Arabere; i Modon, Navarino og Coron 1,790 Mand; Albanesere og andre uregelmæssige Tropper 5,120 Mand; 1,385 Ryttere, i alt 15,830 Mand. Fra den første Landgang indtil 1ste Septbr. mistede Jbrahim i forskjellige Fægtninger 1400 Mand.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1826-01-06
Odessa, den 4de Decbr. Den russiske Gesandt, Hr. v. Minciaky, har allerede den 7de Novbr. over Fredagen den 6 Januar 1826. rakt Reis-Effendi en nye Note, hvori han besværer sig over den Efterretning, at Beschli=Agaaerne, efterat have forladt Fyrstendømmerne Moldau og Wallachiet, ganske uformodet var vendt tilbage, og selv givet Anledning til de grueligste Excesser. Hr. v. M. meddeelte de øvrige christelige Gesandter en Gjenpart af sine Besværinger, og man troer, at de østerrigske og franske Ministre, allerede have indgivet lignende Besværinger til Porten.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1826-01-06
London, den 23de December. Man venter fra Regjeringens Side i næste Parlement vigtige Andragender i Henseende til Pengecirculationen og Afskaffelsen af de med Landbankerne forbundne Misbrug. J Gaar førte Hr. Huuskisson fire af de anseteste Kjøbmænd i City til Lord Liverpool, hvilke holdt Raad med Ministrene i mere end 3 Timer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1826-01-06
Banken vedbliver endnu at discontere; dens Actier og de øvrige Statspapirer ere stegne lidet, skjøndt, formedelst den herskende Pengemangel, ubetydeligt. – Endnu hedder det, at Landbankerne have ophørt at betale Bank-Gouverneuren, Vicegouverneuren og Directeurerne komme i denne Tid næsten aldrig af Banken. Mønten har i denne Uge dagligen udpræget 150,000 Souvereigns.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1826-01-06
J en Forsamling, som det ostindiske Compagnies Actiehavere holdt, foreslog Hr. Hume, at tilbagekalde Lord Amherst fra sin Post som General-Gouverneur i Ostindien, men Motionen blev forkastet med en stor Stemmeflerhed.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1826-01-06
Fra Madrid er i Dag ankommen Depescher af høist vigtigt Jndhold.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1826-01-06
J Skotland stiger Jernet i Prisen, formedelst det uhyre Forbrug deraf gjøres til alskens Støbegods.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1826-01-06
En Hr. Hatton i Dunserlige i Skotland har for kort Tid siden gjort et Forsøg med at sætte Muus i en Beskjæftigelse til almeennyttigt Brug. Han lod to Muus ved et omgaaende Hjul drive en Spindemaskine, og enhver af dem spandt ham dagligen 120 Traade, i det de paa Hjulet gjorde en Omtrædning, der var lige med 10 engelske Miles Vei. Den rene Fordeel ved en saadan Jndustrie har han beregnet til 6 Shl. aarligen af hver Muus. Han skal staae i Begreb med at anlægge en saadan Muse=Spindefabrik paa 100,000 Maskiner, og vil deraf, efter hans Regning, vinde en aarlig Jndkomst af 2,300 Pd. Sterl.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1826-01-06
Madrid, den 12te December. Uagtet den spanske Handels trykkende Stilling, skal den dog, ifølge et kgl. Decret af 22de November, aarligen bidrage 10 Mill. Realer, under Navn af Handels-Subsidier, til Statens Fornødenheder.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1826-01-06
Efter Forlydende driver den franske Regjering meget paa, at faae udbetalt de til 1ste Januar forfaldne 7 1/2 Million Franker af de 34 Millioner, Spanien har erkjendt at være skyldig for Expeditionen 1823.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1826-01-06
General-Capitainen af Valencia, General Carvajal, har tilkjendegivet Regjeringen, at der befandt sig 200 Mand iblandt Garnisonen, som formedelst fuldkommen Mangel af Klædningsstykker ikke kunde forlade Casernen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1826-01-06
Brødprisernes Forhøielse har i Forgaars foranlediget Uroligheder.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1826-01-06
Finantsministeren har ladet udgaae et eftertrykkeligt Circulaire til Provindsial-Jntendanterne, hvori han paastaaer, at deres Nølerie er Skyld i Restancerne.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1826-01-06
De i St. Sebastian den 7de December fængslede Officierer skulle have forsøgt at stifte en Sammensværgelse, hvori de vilde indvikle flere simple Militaire, men deres Plan blev opdaget. Et Brillantsmykke af 3 Mill. Realers Værdie, som Dronningen vilde sende sin Stedmoder, Prinds Marimilians unge Gemalinde, er i en Landsbye, 1/2 Miil fra Madrid, bleven bortstiaalen fra Overbringeren.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1826-01-06
Adskilligt. J München har Magistraten sat Skræderne Taxt for ethvert Klædningsstykke, og tillige truet, at see Mesterne skarpt paa Fingrene ved Tilskjæringen. Formodentlig har Dhrr. Skrædere der gjort det vel grovt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1826-01-06
En Mand mistede nylig i Skuespilhuset i Paris sit Uhr. Neppe blev han det vaer, førend han raabte: Klokken er netop syv; om nogle faa Minuter vil mit Uhr repetere; det har et stærkt Slag og vil nok sige mig hvor det stikker. Ganske forskrækket søgte Tyven at liste sig bort, og blev netop derved opdaget.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1826-01-06
Efter Petersborg-Tidenden skal Keiser Alexander ikke være død af den gule Feber, men af Galdefeber.