JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Kiøbenhavns Postrytter, 1790-07-05
Frankfurt, den 22 Junii. Den af Pohlen bevilgede Giennemmarch for endeel Preussiske Tropper har allerede taget sin Begyndelse. Ved Danzig meenes 5 Preussiske Depotbattailloner og 200 Dragoner at blive posterte, for at beskytte Kysterne der.
Kiøbenhavns Postrytter, 1790-07-05
Stockholm, den 22 Junii. Beretningen om den store Jldsvaade i Carlscrona har her foraarsaget almindelig Bestyrtelse. Foruden begge Kirkerne ere Bageriet, Kasernerne, og næsten alle Sygehuusene lagte i Aske. Dog have, saavidt man endnu veed, ikkun 5 Mennesker derved sat Livet til. Af de mange Møbler og Sager, som kunde været reddet, er der i den ubeskrivelige Forvirring en stor Deel blevet deels bortstiaalet og deels fordærvet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1790-07-05
J Søndags blev i alle Stadens Kirker takket for den de Kongelige Krigsflaader under 3die hujus forundte Seyer over den Russiske Flaade, og bivaanede Dronningen med den øvrige Kongelige Familie Gudstienesten i Slotscapellet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1790-07-05
Cøln, den 23 Junii. Det endnu i Lüttich herskende Partie har besluttet, ey længer at lade Fyrstbiskoppens Gesandte ved fremmede Hoffer udbetale nogen Løn, ey heller at erkiende dem for Gesandte, med mindre de ville lade sig accreditere af de tre Stænder. J den Lüttichske Bye St. Pietre, som ligger deels inden deels udenfor de Mastrichtske Værker, er Fyrst biskoppens Vaaben og Portrait nedrevet. Af den Lüttich ske Armee har en stor Deel trukket sig fra Hasselt og Bil sen til det Franchimontske District, og da Garnisonen i Hasselt derved er blevet betydeligen svækket, saa flygte de fleste Borgere derfra, siden Rigsexecutionstropperne nu begynde at bruge Alvor, og behandle Lütticherne som Riigets erklærte Fiender, til hvilken Ende de allerede den 17de hujus have faaet endeel svære Kanoner og Mørsere.
Kiøbenhavns Postrytter, 1790-07-05
Jblandt dette Skyds findes 12 Pfalziske Attenpundiger, som kaldes de tolv Apostle, og om hvilke nogle vittige Hoveder stige, at de skulle prædike Omvendelse i de Lüttichske Lande. - Lütticherne ere i Begreb med at oprette et Cavalleriecorps af 1400 Mand. Det hedder ogsaa, at der fra Wesel transporteres megen Proviant til Mastricht, der skal være bestemt for de Preussiske Tropper, som ville spille Mester over Maastrømmen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1790-07-05
Fra Maseyck berettes, at den under de Pfalziske Tropper opkomne Jnsubordination ey har været at stille, uden ved at forhøye Soldaternes Sold. Jmidlertid har man, under Forevending at afhente flere Kanoner, sendt Ophavsmændene, henved 30 i Tallet, til Julich, hvor de ere arresterte.
Kiøbenhavns Postrytter, 1790-07-05
Lüttich, den 23 Junii. Uorden og Desertion tage stedse mere og meere til ved den Lüttichske Armee, og General Doncel har allerede længe truet med at tage sin Afsked, ifald det ikke blev bedre; hvilket man dog nu har Haab om, siden Borgemester Fa bey med nogle Krigscommitterte er reyst til Tongerlo og Hasselt, for at bringe Gemytterne til Raison. Bemeldte Fabry har tilligemed Greverne Berlemont og la Chapelle ladet det biskoppelige Regnskabskammer opbrække, og borttaget alle der forefundne Papirer. J Brüssel og Antwerpen ville de aabne et Laan af en Million Gylden, for hvilket Geistligheden skal indestaae. Her i Lüttich arbeyde dagligen 100 Mennesker paa Fæstningsværkerne, og de mange Fachiner, som dertil bruges, blive tagne af de fyrstbiskoppelige Skove, som derved forstørstedelen blive ødeligte. Med Kanoners Støbning er man ogsaa beskæftiger. Det værste er, at vor Armee efterhaanden smelter bort, da der ved Tongern staaer nu kun 2500, ved Hasselt 300, og ved Bilsen kun 500 Mand.
Kiøbenhavns Postrytter, 1790-07-05
London, den 25 Junii. Endnu ligger Admiral Barrington med den store Flaade i Spithead, og man arbeyder i alle vore Havne med fordoblet Jver paa at faae flere Krigskibe udrustede. Hværvingsterminen for Matroserne er forlænget til September Maaned. – Den ene Million Pund Sterling, som var Ministeren bevilget, var allerede den 17de hujus udgivet; men man regner, at der endda er gaaet 148000 Pund med Kommer det til Krig, saa skal der i Jrland oprettes nogle catholske Regimenter.
Kiøbenhavns Postrytter, 1790-07-05
J Forgaars ankom Chaluppen Discovery fra Gibraltar med den Efterretning, at man, foruden de 20 Linieskibe, som i Cadix ligge færdige til at udløbe paa første Vink, ruster sig meget stærkt i hele Spanien.
Kiøbenhavns Postrytter, 1790-07-05
Berlin, den 26 Junii. Uagtet der med saa megen Vished bliver talet om et nærforestaaende Forliig, hvortil man endog har villet vide Præliminairerne, saa paastaae dog de, som ere bedre underrettede, at Fiendtlighederne ere deres Udbrud meget nær, da vort Hofs Jnteresse ikke synes at kunne tillade, at man trækker Sagen i Langdrag. Kongen har beordret General Kalkstein, at udmarchere med de her indrykkede 6 Regimenter og 2 Batailloner i Overmorgen, hvorfor ogsaa Stadens Borgere i Morgen paa nye besætte Vagterne. Alle øvrige Anstalter spaae snarere Krig end Fred; dog ere Hestene til det svære Skyds ey endnu anskaffede, ey heller er Tiden til deres Leverance bestemt.
Kiøbenhavns Postrytter, 1790-07-05
Altona, den 28 Junii. Efter de nyeste Beretninger fra den tyrkiske Grændse har den nye Storvizier, der ikke, som man havde udspredet, er død, gjort Prindsen af Coburg det Forslag, at overlade ham et vist Antal Sviin, imod i deres Sted at faae Faar fra Wallachiet. Prindsen havde med 13 Batailloner og 14 Divisioner formeret en Leyr ved Prund, for med des større Eftertryk at aabne Dschiurdschews Beleyring. J samme Øyemeed er der ved Balta, hvor Donau har sit Udløb, ankommet en østerrigsk Flaade, bestaaende af 12 Tschalker, hvis Bestemmelse er at afskiære Tilførselen til benævnte tyrkiske Fæstning. – Fra den Croatiske Side havde Østerrigerne besluttet at angribe Fæstningen Czettin. De havde til den Ende allerede den 26de og 31te Maji trænget sig ind paa tyrkisk Grund, Førstmeldte Dag opbrændte de Landsbyen Gorize, toge 75 Øxne og 9 Heste til Bytte, men maatte paa Tilbagetoget slaaes i hele 4 Timer med Tyrkerne. Den 31te skal de BielskoPolye i Brand, og giorde over 1000 Stykker smaat og stort Qvæg til Bytte. Deres Commandeur, Capitain von Heusner, som med 12 Mand havde forsinket sig paa Retiraden, blev tilligemed disse nedsablet af Tyrkerne.
Kiøbenhavns Postrytter, 1790-07-05
Hamburg, den 1 Julii. Man kan med Vished forsikkre, at der i Cadix ligger et Engelsk til Hamburg bestemt Skib i fuld Ladning, uden i mindste Maade der at forstyrres; hvoraf altsaa erfares, at den Beretning, hvorefter alle Engelske Skibe havde maattet forlade de Spanske Havne, er ugrundet. De nyeste Breve fra Brüssel melde, at Kong Leopold har, i et egenhændigt Brev til Kongressen, givet den endnu 14 Dage at betænke sig i; men inden denne Tids Forløb maa den have erklæret, om den vil indlade sig i Forlige Underhandlinger, eller ikke.
Kiøbenhavns Postrytter, 1790-07-05
Nederelven, den 2 Julii. Om et betydeligt Forliis, som Prindsen af Coburgs Corps i Wallachiet ved et tyrkisk Overfald har liidt, melder en med Rigsposten fra Wien indløben Skrivelse følgende: "J dette Øyeblik (den 19de Junii om Aftenen) fik videsværre Bekræftelse paa Efterretningen om det Coburgske Corpses Forliis. Om Forræderie eller Overrumpling er Skyld i dette Vanheld, lader sig ikke endnu bestemme; men det er vist nok, og Hoffet selv tilstaaer det, at vi have mistet den brave Artillerie-General, Greve von Thurn, samt General von Aufsess og over 1000 Mand. Den Klevenhullerske Bataillon savner allene 7 Officerer og henved 400 Mand. Jntet Under, at denne Tidende, især for de be frygtende Følgers Skyld, maa foraarsage megen Bestyrtelse i Wien.
Kiøbenhavns Postrytter, 1790-07-05
Kiøbenhavn, den 5 Julii. J Tallotteriets 431te Trækning i Wandsbeck, den 1ste Julii, udkom følgende Numere: Meteorologiske Observationer.
Kiøbenhavns Postrytter, 1790-07-05
Vinden. Therm.
Kiøbenhavns Postrytter, 1790-07-05
Barom. N. N. V. 28. I. 9, 12 1/2 Varme. 28 Junii. N. N. V. S. S. V. 1 Julii. N. N. V. 27. II. 7. 14 1/2 Uvis.
Kiøbenhavns Postrytter, 1790-07-05
Udi afvigte Uge fra den 26de Junii til den 3die Julii, ere i denne Kongel. Residencestad copulerede 11 Par. Fødte Drenge 29. Piger 32. Tilsammen fødte 61. Døde Mænd 16. Qvinder 9. Drenge 11. Piger 10, af følgende Sygdomme; Alderdom 1. Barselseng 3 Brystsyge 1. Gicht 1. Hidsig Feber 3 Kiighoste 1. Kopper 2. Slag 13 Trødske 2 Tænder 1. Tærende Syge 6, Uangivne Svagheder 8, Vattersoet 4. Tilsammen døde 46. Altsaa 15 flere fødte end døde. Forsøg til de ældre Tildragelsers Udvikling, efter Mosts Skrifter, af A. T. Rachlau, anden Deel, findes tilkiøbs hos Hr. Agent Gyldendahl, Hr. Directeur Hopffner, Hr. Lund, Amanuensis hos Hr. Biskop Balle, de Herrer Boghandlere Lycke & Rynkild, de Herrer Boghandlere paa Børsen og Hr. Staldskriver Bussiegel i Kiøbenhavn, i Sorøe hos Hr. Professor Molbech, i Drøeback i Norge hos Hr. Etatsraad Pavels, samt hos Autor selv i Snoldeløv, for1 Rdlr. Exemplaret paa stort Trykpapiir og 1 Rdlr. 2 Mk. paa Franskpapiir. – Samme Stæder kan endnu faaes første Deel til samme Priis.
Kiøbenhavns Postrytter, 1790-07-09
Kiøbenhavns Aar. No. uun, an, siun, Post-Tidender. sam Huus. hun, Fredagen, den 9 Julii. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved P. M. Hopffner.
Kiøbenhavns Postrytter, 1790-07-09
Petersburg, den 18 Junii. Jblandt endeel andre Rapporter om vor Land- og Søemagts Operationer i forrige og denne Maaned, leverer Tillæget til Dagens Hoftidende ogsaa en Beretning om Søeslagene imellem den Cronstadtske og de Svenske Flaader den 3die og 4de hujus, hvoraf følgende er det Væsentligste. "Først den 2den Junii saae Admiral Kruuse den fiendtlige Flaade, og angreb samme den 3die om Morgenen Træfningen varede fra 3 1/2 til 7 1/2. Fienden blev tvunget til at trække sig tilbage, men stillede sig kort derefter igien i Linie, og gik løs paa vor Escadre, men holdt sig dog saa langt fra den, at Kuglerne neppe kunde naae ham. Den 4de hujus vovede Fienden, uagtet hans Flaade var 22, vores derimod ikkun 13 Linieskibe stærk (thi de 4 øvrige, der vare blevne beskadigede, maatte i nogen Tid holde sig bag Linien) dog ikke at angribe os førend om Eftermiddagen, hvilket ogsaa skede forgieves. Fienden aabnede vel Angrebet med en stærk Kanonade, men vor Modstand var saa eftertrykkelig, at han atter maatte trække sig tilbage. Admiral Kruuse, der var underrettet om den Revalske Flaades Ankomst, forfulgte Fienden, for at bringe ham imellem en dobbelt Jld, men det taagede Veyr favoriserede den Svenske Flaades Flugt for Admiral Tschitschagof, hvorved den for saavidt blev reddet, da den i den største Uorden satte Coursen til den Wyburgske Bugt, hvor den søgte Skjul bag Klipper og Sandbanker. J alle formeldte Træfninger have vi mistet i Officeer og 88 Gemeene, samt havt 218 Saarede, hvoriblandt den brave Admiral Suchotin, som i den første Træfning mistede sit eene Been. - Den 6te hujus om Morgenen bleve begge vore Flaader foreenede. De udgiøre tilsammen 30 Linieskibe og 18 Fregatter, og holde den Svenske Flaade bloqueret. Admiral Kruuse har til Belønning faaet Alexander Newsky Ordenen, og for sin og sin Frues Livstid et for Afgivter befriet Gods i Liefland. Admiral Suchotin fik en kostbar Guldkaarde med Paaskrivt: For Tapperhed; og desuden 6000 Rubler. Endeel andre Officerer ere ligeledes aflagte med Guldkaarder og Ordenskors, og alle Underoffirer og Gemene have hver faaet en Rubel."
Kiøbenhavns Postrytter, 1790-07-09
Paris, den 25 Junii. Det i Løverdags af Nationalforsamlingen affattede særdeles mærkværdige Decret om at afskaffe den arvelige Adel i alle sine forskiællige Grene, lige fra Hertugen til den Ringeste, er endnu det allerværste Stød, man kunde give Tingenes gamle Jndretning; og derfor har bemeldte Decret ogsaa mange og mægtige Modstandere. Kongen selv vil vist nok meget ugierne sanctionere det. Da han, som bekiendt, den 4de Februarii indgik Foreningen med Nationalforsamlingen, syntes han allerede at frygte for, at noget saadant vilde møde, og derfor raadede til at soutenere Adelen. Men denne Recommendation kom aldeles ikke i Betragtning; og der er nu ingen Tvivl om, at jo baade Ridderordenerne ville blive ophævede, og Gesandtskabsposterne omdannede til blotte Agentskaber og Consulater, hvormed der allerede saa længe er truet. Selv Vicomte de Noailles, der nedstammer fra en ældgammel adelig Familie, declamerede med megen Hidsighed imod Adelen. For evig, sagde han, maae de tilintetgiøres, disse af Stoltheden opfundne forfængelige Titeler, der igjennem saamange Aarhundrede have udgjort en i sig selv ussel Prydelse. Blot ved sine Dyder udmærke man sig for Fremtiden, men ikke ved sine afsiælede Forfædres arvede Adelskab og gamle Pergamentbreve, Virkelig store Mænd, som en Franklin, en Washington, en Pitt, en For, trænge ikke til tvetydige Værdigheder, der ofte kun udsmykke J Anledning af den geistlige Ærestitel, et blot Jntet. – Deres Eminence, yttrede Hr. Carl Lameth sig ikke mildere. "Apostlenes Eftermænd have, tvertimod Evangelii Forskrivt, anmasset sig denne Ære, da der dog anbefales dem fornemmelig et ubesmittet Hierte, simple og jævne Sæder, men ikke at efterabe Pharisæerne, som, for at være agtede af Menneskens Børn, udpyntede sig med tomme Titeler; hvilket ingenlunde kan være Christi Disciple anstændigt."¬
Kiøbenhavns Postrytter, 1790-07-09
Hr. Pelletier, som i Følge ovennævnte Decret havde renonceret paa sin Adelstitel de Saint Fergeau, er ved de fleeste Stemmer valgt til Nationalforsamlingens Præstdent. Hans største Rival var Hr. Riquetti den ældre, som hidtil har været saa bekiendt under Navnet Greve Mirabeau.
Kiøbenhavns Postrytter, 1790-07-09
Siden den 20de hujus, da Kongen gav den nye Engelske Ambassadeur, Greve Gower, den første Audience, har han ikke gjort nogen Reyse til St. Clond, men bivaaner dagligen de idelige Conferencer i Thuillerierne, for om mueligt at hindre Krigsluens Udbrud imellem Spanien og Engeland. Han skal engang have sagt: "Mit Ønske er, at Nationalforsamlingen dog maatte overtyde alle denne Jordklodes Beboere om, at de ere Brødre, og at de ingenfinde maae ophøre at leve med hverandre som Venner. Til Erobrerne maa man bruge Rousseaus Ord: Ulykkelige, hvad ville J giøre med alt det udøste Blod, ville J drikke det?" Decretet om at borttage de under Ludwig XIV. Statue i Lænker liggende Figurer er egentligen tagen i Faveur af de Elsassiske Deputerede, at de ikke, naar de ankomme for at bivaane Generalconfoederationen, skulle see sine overvundne Forfædre paa en saa vanærende Maade ligge for Kongens Fødder. – Den 22de om Aftenen fik Pøbelen, det Jndfald, at ruinere bemeldte 4 Statuer, der forestille Holland, Franche-Comte, Lothringen og Elsas; men dette Forehavende blev ved et stærkt Corps af Nationalgarden i Tide hindret. Nu skulle disse Anstødsteene henbringes til det forhen saa kaldte Kongelige, men for nærværende Tid Nationen tilhørende, Antiqvitets=Cabinet. For at skaffe større Rum til Confoederationsfesten den 14de Julii, skulle Gravene omkring Martiispladsen tilkastes og planeres. Foruden saameget andet vil denne Fest ogsaa derved blive mærkværdig, at 8000 Damer, klædte i hvidt Taft, med Skiærf efter de tre Nationalfarver, ville ordentligen opmarchere strax efter Nationalgarden, og ligesom denne aflægge deres høytidelige Eed. Der siges end- og, at baade Dronningen, Madame, Madame Elisabeth, og Madame Royale ville i samme Uniform stille sig i Spidsen for bemeldte Damecorps, og saaledes giøre hele Optoget med.
Kiøbenhavns Postrytter, 1790-07-09
I Anledning af den Bourbonske Familietractat har en vis Hr. Girardin declameret med den stærkeste Patriotisme. "En Nation kan ingenlunde indgaae den Forbindelse, at føre Krig for en anden Nation; og Familietractater kunne ikke finde Sted, uden hvor Tronen er Alting, og Nationen Jntet." Franklins Buste har allerede faaet sin Plads i Nationalforsamlingens Sahl, ligeoverfor det Sted, hvorfra de Deputerede holde deres Taler. De ville, ved stedse at have denne udødelige Mands Minde for Øyet, vogte sig for at misbruge Tungen, og aldrig spilde deres Ord paa Ting, der ere det fornuftige og frie Menneske uanstændige.
Kiøbenhavns Postrytter, 1790-07-09
London, den 29 Junii. J Gaar er Admiral Barrington med een af de smukkeste Flaader, som nogensinde ere udrustede imod Storbrittanniens Fiender, gaaet til Søes fra Spithead, efterat have forsynet sig med Levnetsmidler til 6 Uger, og efterlade sig den Ordre, at den til Den Wight ankomne Hollandske Flaade skulde paa Høyden af Torbay støde til ham. Allerede i Søndags lod han fra sit Skib Barfleur give Signal, at alle Officerer skulde komme ombord; og i Dag er hele Flaaden under Seyl. Dens Bestemmelse er endnu en Hemmelighed, men Udrustningerne drives fremdeles med overordentlig Jver. Der er paa nye udgaaet Ordre til i største Hast at bemande følgende 4 Skibe af første Rang, nemlig Hannibal, Royal-George, Royal=Sovereign og Gibraltar, ligesom og 5 Brandere og 4 Bombardeer-Gallioter blive holdte i Beredskab. Admiralitetet har contraheret om en stor Qvantitet Kuglers, 35000 Hængemaatters og 20000 Kojers Leverance til den Kongelige Flaade. J Portsmouth og Plymouth hyres Coffardiefarerne til at transportere Tropper, og Matrospresningen gaaer nu langt stærkere for sig end forhen. Skibet Mar ley var i Fredags ikke saa snart ankommet fra China til Chatham, førend der fra samme blev presset 90 Mand.
Kiøbenhavns Postrytter, 1790-07-09
Hertugen af Clarence anfører med sit Skib Valiant, Avantgarden af den udløbne Flaade af 22 Linieskibe, og man haaber, at han vil indlægge sig Seier og Ære. Ved Hoffet hersker den største Virksomhed, siden Statscoureren Dressing er kommet tilbage fra Madrid med Depecher fra Hr. Fitzherbert, og man har faaet en anden Coureer fra Paris.
Kiøbenhavns Postrytter, 1790-07-09
Breslau, den 30 Junii. Her er følgende blevet offentligen bekiendtgjort: "Vi Friderich Wilhelm, af Guds Naade Konge til Preussen &c. &c. De nærværende Conjuncturer giøre det nødvendigt, at al Communication imellem disse og de Østerrigske Naboelande afbrydes. Vi har derfor Allernaadigst resolveret, at al vexelsidig Commerce strax skal aldeles ophøre, og at det følgelig, saasnart denne Vor Villie er publiceret, ikke maa være Nogen fra denne Side tilladt at passere til Østerrige, ey heller Nogen derfra til denne Side. Endskiøndt nu Handelen herved vil liide nogen Afbræk, saa kan denne Spærring dog, naar den ikkun varer en kort Tiid, ey foraarsage nogen Skade af stor Betydenhed, og altsaa maa ansees for et uundgaaeligt Onde, som nærværende Conjuncturer føre med sig. Vi befale Eder derfor ligesaa naadigen som alvorligen, ufortøvet og saasnart mueligt at see denne af Os Allernaadigst resolverte Spærring og Forbud paa al Handel og Communication med de østerrigske Naboe Provindser iværksat, og tillige saavel selv som ved de Eder underordnede Officiante at sørge for, at dette Forbud paa det nøyeste efterkommes, samt at enhver, som derimod maatte handle, strax arresteres og afleveres Vedkommende til nærmere Undersøgelse, da Vi have forbeholdet Os, efter Omstændighederne og Sagens Beskaffenhed, at lade saadanne Contravenienter straffe paa Legem og Liv." – Denne uventede Bekiendtgiørelse er just ikke noget godt Tegn til Fredens Vedligeholdelse, og der er strax afsendt Deputerede til Kongen, som endnu opholder sig i Schönwald, for om mueligt igien at faae bemeldte Forbud hævet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1790-07-09
Kongen har ladet den Engelske og Hollandske Gesandt kalde til Reichenbach. Enten nu dette skeer for Freds eller Kriigs Skyld, maa formodentligen snart vise sig.
Kiøbenhavns Postrytter, 1790-07-09
Hamburg, den 6 Julii. De Stockholmske Breve af 25de Junii melde, at man vel ikke har havt directe Skrivelser hverken fra Kongen eller fra den store Flaade under Hertugen af Sudermannland; men at man imidlertid dog fra begge har Efterretninger, der gaae til den 19de Junii, og forsikkre, at begge Flaader laae i en saadan Stilling, at de ikke kunde angribes af Russerne. Men naar man betænker, hvorledes de Svenske ere fra Søesiden indsværrede af de store Russiske Flaader, og at de ligeledes fra Landsiden have Russiske Territorium omkring sig paa alle Kanter, samt at Prindsen af Nassau nu er udløbet med sin Galeyslaade, hvorom man fra Petersburg har de tilforladeligste Efterretninger, saa er det tydeligt nok, at de Svenske Flaaders Forlegenhed ikke maa være liden, og at man inden føie Tid kan vente en Bataille, som uden Tvivl vil blive fuldkommen afgiørende.
Kiøbenhavns Postrytter, 1790-07-09
Kiøbenhavn, den 9 Julii. Førstkommende Mandag den 12te Julii er Galla ved Hoffet, og Cour hos Hs. Majestæt Kongen Kl. 1 Slet paa Christiansborg.
Kiøbenhavns Postrytter, 1790-07-09
Den 7de Maji er Studiosus Engelbreth Hesselberg beskikket at være Byeskriver i Ebbeltoft og Herredsskriver i Sønder= og Mols=Herreder i Aarhuus Stift. Den 21de Maji er Studiosus Jens Zetlitz confirmeret at være Capellan pro Persona til Lye Præstegield i Christiansands Stift. Den 4de Junii Studiosus Hans Grøn ligesaa at være Capellan pro Persona for Gilleskaals og Beyerens Meenigheder i Tronhiems Stift. Candidatus Juris Hans Bernhoff Øvre confirmeret at være Jnspecteur ved de Angelske Stiftelser i Tronhiem. Candidatus Juris Stephen Stephensen beskikket til Vice=Laugmand for Nord= og Vester=Laugdømme paa Jsland, Conrad Arnzen Krüger udnævnt til virkelig Cancellie=Assessor. Den 11te Junii er Capellan Hr. Claudius Berg confirmeret at være Sognepræst for Almind og Sørsløv Meenigheder i Aarhuus Stift. Capellan Hr. Hans Christian Buncheflod beskikket til residerende Capellan til St. Hans Kirke i Odense og Sognepræst for Høybye Meenighed. Sognepræst Hr. Andreas Faje at være Sognepræst for Tromøe og Østre Moe lands Meenigheder i Christiansands Stift. Herredsfoged Henrich Hof og Canditatus Juris Henrich Johan Leth beskikkede til Vice-Landsdommere i Nørre-Jylland, Kammerjunker Frederich Julius Kaas til Vice-Laugmand over Christianiæ Laugdømme. Herredsfoged Gustav Ludvig Baden, at være Byefoged i Lemvig, samt Herredsfoged og Herredsskriver i Skodborg og Wandfuld Herreder i Riber Stift. Salomon Lindegaard udnævnt til Cancellieraad. Den 18de Junii er Etatsraad og Laugmand Herman Colbiørnsen udnævnt til Conferentsraad. Samme Dag er den ved Jnfanteriet paa Bornholm staaende Major von Schorr benaadet med Caracter som Oberstlieutenant. Den 25de Junii er Studiosus Præben Saxtorph confirmeret at være residerende Capellan for Brenderup og Ore Meenigheder i Fyen. Skibs=Præst Hr. Frederich Petersen beskikket til residerende Capellan for Tversted, Uggerbye og Bindslev Meenigheder i Aalborg Stift. Capellan Hr. Henrich Ussing til Sognepræst for lille Lyngbye og Ølsted Meenigheder i Sielland. Capellan Hr. Peter Johan Brandt, ligesaa til Stadsbøygdens Præstegield i Tronhiems Stift. Owe Gierlow Meyer, Assessor i Ober=Hofretten, beskikket at være tillige Laugmand over Tønsberg og Frederichstads Laugdømme. Jacob Wulfsberg beskikket til Byefoged og Byeskriver i Tønsberg. Claus Seidelin Jessen forundt Bevilgning at nedsætte sig som Apocheker i Nachschov. Capellan Hr. Peder Thomessen Balle beskikket til Sognepræst for Ankirke Meenighed paa Bornholm. Samme Dag er Copiist Joachim Andreas Pil Mow beskikket til Fuldmægtig i det Tronhiemske Contoir ved Rentekammeret, samt Student Lauriz Martin Splid til Copiist i bemeldte Contoir.