Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-08-31
Østerrigske Jagttager begynder med at for fælle, at Castellerne i Ader og Napoli di Romanig de omtr. paa saa m. Tid capituleret. Den første capiinlerede den 22de Juli, (Det er absolut feil, det var den 19de Junii. Jfølge Betingelserne skulde Garnisonen erholde frie Afmarsch, men ikke de sto mindre skal den dog være bleven myrdet. (Dette er nu ogsaa usandt; thi man har Efterretninger fra Smyrna af 14de Juli, som læses i det der udgivne Blad, Spectateur Oriental, som tilstaaer, at Capitulationen er bleven holdet). Coron Modon og Patras blive nu bestandig blokerede af Jnsurgenterne; saaledes stod omtrent Sagerne, da man fik Efterretning i Constantinopel og Seraskiren ChorschidPaschas nyeste Operationer. Man havde i lang Tid troet, at han var bleven standset ved de Diversioner, som deels Sulioterne og deels de Græske Jnfurgentere have foraarsaget i Arbanien; men man erfarer at det ikke var Tilfældet. Chorschid havde overdraget Paschaen af Arta (skal vel være Janing, at føre Krigen i Albanien, som med et Corps paa 6000 Mand har i Midten af Juli angrebet Jnsurgenterne og tilfægtet sig betydelige Fordeele over dem; men hvorom dog alle nærmere Dato endnu mangle. (Denne Pascha maae ikke have stor Lyst til at skrive, siden han ikke vil fortælle sine Seiervindinger. J Mellemtiden var Chorschid Pascha marscheret med sin Hovedarme, paa 40,000 Mand, som ifølge andre Efterretninger skal endnu være større, til Thesfalien, og skal over Zeitun, hvor Jnsurgenterne skulle have lidt et stort Nederlag, være trængt frem igiennem Termopylerne og havde derpaa befat Lavadia og Salona og skal endog ifølge sildigere Efterretninger paa nye have indtaget Theben og Athen. (Her har vi den Østerrigske Jagttagers egentlige Krigsberetning. Man maae imidlertid bemærke herved, at det er betænkeligt, at den ikke er omstændeligere og det er mærkeligt at der ingen Datum angives.) Har den Østerrigske Jagttager kun lidet omstændeligt at fortælle, saa er den derimod omstændelig nok i at sammen bringe en heel Hob Efterretninger eller Rygter om Grækernes slette indvortes Forfatning. Saaledes heder det deri, at Jnsurgenterne ikke kunne opstille en Armee, som var Chorschids voxen, men at de dog kunne altid have opstillet betydelige Stridskræfter imod den, ved den Enthusiasme, som man tillægger dem, naar ikke Uenighed herskede imellem deres Anførere og lammede alle deres Foretagende. De have dog uagtet al denne Lamhed erobret 11 Fæstninger, tre store Provinser og afbrændte endeel af den Tyrkiske Flaade). De bedste militairiske Chefer ere kun raae Soldater, som 11te ikke ville lade sig foreskrive Lov, Odresens er ikke andet end en simpel Mainottisk Stratenrøver; han er blot bleven bekiendt ved sit poetiske Navn. Han har nu faaet en saadan Ende, som hans tidligere Gierninger fortiene. Den politiske Junta, som kalder sig et Græsk Senat, havde sendt to udenlandske Officierer til ham, for at meddele ham sine Kundskaber og Erfaringer; disse lod han uden Omstændigheder myrde. Derpaa blev han erklæret for en Fædrenelands Forræder. Herpaa gik han over til Chorichid Pascha og var hom meget nyttig ved sine Foretagender; men ifølge de nyeste Efterretninger har han fundet an De man vord ikke hvorledes, (det er dog besynderligt.) Kolokothron skal vel ikke være en fald saa slet Karl som Obysseus, men leve i aabenbar Strid med den politiske Junta, og har uden nogen gyldig Aarsaophævet Blokaden for Patras. Demetrius Bostlant er agtet for sin personlige Charakteer; men har tabt at Credit fordi han mangler alle militairiske Talenter. Mauro-Cordatos er en ung Mand af megen Forstand og besidder megen Duelighed til politiske Forretninger, (det er imidlertid et mærkværdig Vidnesbyrd), men duer ikke til at være General. Under saadanne Omstændigheder kunde Jnsurgenternes Sag kun lykkes ved en stor Uvirksomhed og Kraftløshed fra den Forteske Regierings Side. (Hvoraf veed den Østerrigske Jagttager alt dette, da ingen Østerrigsk Agent opholdt sig i Grækenland?) Da Sultanen ikke kan faae Efterretninger fra sin Pascha i Arta, om sine Seiervindinger, saa har den Østerrigske Jagttager hiulpet derpaa ved at meddele Efterretninger derfra over Corfu. Jfølge disse skulle Grækerne tæt ved Arta have oprettet to Leire, hvoraf den ene blev kaldet den Helleniske og den anden den Philbelleniske. J den ene stod General Norrmann med 280 Tydskere og andre Frievillige. Den 16de Juli angreb Tyrkerne begge disse Leire, Først gjorde de tappert Modstand og Tyrkerne lede et stort Tab, men derpaa gjorde Atbaneserne et heftigt Angreb og at Modstand blev forgiæves. Af 280 Mand bleve 15 paa Pladsen, og General Norrmann tilligemed hans Generallieutenant Gubernanti toge Flugten til Biergene med 70 Mand. Den 28de rykkede Albaneserne ind i Arta og gjorde der meget Bytte. Tyrkerne skulle ogsaa have bemægtiget sig General Norrmanns Bagage, og deri fundet et Pas og et Vidnesbyrd, fra Committeen for Grækernes Venner i Stutgard. Den 18de angrebe Tyrkerne Jnsurgenterne ved Suli, men bleve slagne tilbage med et betydeligt Tob. (Men det er dog forunderligt at Sultanen slet ikke har faaet nogen officiel Efterretning om alle disse Seiervindinger. Det heele synes at indskrænke sig til, at General Norrmann er brukket op med alle de Græske Tropper imod den Tyrkiske Hovedarmee i Thessalien, og har imidlertid givet Arta og hele Egnen der omkring til Priis for Tyrkerne.)