JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-01-13
Proclama. J Følge Kongelig allernaadigst Bevilling af 27de Novemb. 1814, som den 9de Dec. sidst er læst ved Woer og Nim Herredernes Ret, og den 19de næstefter ved den Kongelige Landsoverret i Viborg, indkaldes herved, trende Gange efter hinanden sub poena præclusi perpetui silenti, med Aar og Dags Varsel, alle dem, som maatte formene at have nogen Fordring udi afgangne Gaardmand Jørgen Pedersens Boe i Grumstrup, Wedslet Sogn, Aarhuus Amt, af hvad Navn nævnes kan med deres Paastand at fremkomme og saadant deres havende Krav inden foreskrevne Tids Forløb for mig, som Skifteforvalter, at anmelde og beviisliggiøre. Horsens den 13de Januar 1815. J. Hansen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-01-13
Udi Østeralling Bye Sønderhald Herred Randets Amt, et Præste=Enten Mad. Alling i sidstafvigte Januari Maaned ved Døden afgangen og hendes efterladte ringe Boe tagen under Behandling. Ved den afholdte Forretning bleve anmeldte som Arvinger 1) En heel Broder ved Navn Reimer der var boesat Marito i Lolland og som skal være død og have ef Forladt sig Børn hvis Navne eder Opholdsteder er er angiven 2den hert Syster givt med forrig Jnspecteur Handsen paa det almindelige Hospital i havn, men om denne Syster er i Live eller har Børn vildes ej 32 en halv Syster hvis Navn eller Opholdsted ei er anmeldt. Jhvorvel der i dette Dødboe efter Anseende intet kan blive at arve, saa indkaldes dog herved ifølge Placaten af 26de October 1792, trende Gange efter hinanden i Statstidenden og Aarhuus Stiftsavis med 12 Ugers Varsel, saavel Boets retmæssige Arvinger, som Creditorer, de første for at legitimere deres Arveret og de sidste for at anmelde og beviisliggiøre deres paa Boet havende Krav. Skiftehold bliver foretagen den 24de April og 5te Juni næstkommende, hvor Vedkommende ville melde sig i Randers, hos undertegnede Skifteforvalter. Randers den 28de Feb. 1815. Stadfeldt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-01-13
Ved Proclama, læst for vedkommende Retter, er enhver som maatte have noget at fordre i Stervboet efter afg. Proprietair Just Sjønleff paa Kiærsgaard i Lysgaard Herred, Viborg Amt indkaldt, og de indkaldes endvidere herved til, inden 12 Uger fra denne Jndkaldelses sidste offentlige Bekiendtgiørelse, at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer hos mig som Skifteforvalter. Dalsgaard ved Viborg den 23de Jan. 1815. Holstein, Herredsfoged.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-01-13
De som maatte have noget at fordre i Stroroet efter afdøde Huusmand Jens Poulsen og Hustrue af Astrup i Lysgaard Herred, Viborg Amt, indkaldes herved i Overeensstemmelse med Plataten af 26de October 1792, med 12 Ugers Varsel at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer for mig som Skifteforvalter. Endvidere indkaldes de Afdødes Arvinger og deriblandt Hustruens Brødre Christen og Peder Wistisen af Traberg Bye i Boeberg Sogn, og Peder Erichsen paa Charlottenlund ved Skanderborg, at møde ved Skiftet som foretages paa Lysgaard og HidsHettedets Contoir førstkommende 30te Mai Kl. 10. Formiddag. Dalsgaard ved Viborg den 23de Jan. 1015. Volstein. Herredsfoged.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-01-13
De som maatte have noget at fordre i Stervboet, efter afdøde Jacob Johansen Møller af Østerkeildrup, i Hids Herred Aarhuus Amt, og hans forhen afdøde Hustru Karen Sørensdatter, indkaldes herved i Overeensstemmelse med Placaten af 26de October 1792, med 12 Ugers Varsel at anmelde og beviisliggiøre, deres Fordringer for mig som Skifteforvalter. Endvidere indkaldes de Afdødes Arvinger, og deriblandt Mandens Broder Christian Johansen Møller af Mank volde i Norge, samt Konens Brødre Søren Søren en af Røde Mølle og Søn Sørensen i Gieding, at møde ved Skiftet, som foretages paa Lysgaard og Hids Herreders Contoir førstkommende 30te Maj om Form. Kl. 10. Dalsgaard ved Viborg den 23de Jan. 1815. Holstein. Herredsfoged.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-01-13
De som maatte have noget at fordre i Stervboet, efter afg. Kield Skovfogeds Enke Elisabeth Margrethe Jensdatter af Lille Teilgaard ved Liselund i Lysgaard Herred Viborg Amt. indkaldes herved, i Overeensstemmelse med Placaten af 26de October 1792, med 12 Ugers Varsel at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer for mig som Skifteforvalter. Endvidere indkaldes den Afdødes Arvinger og deriblandhendes fraværende Sønner Niels, Jens, Jørgen og Steen at møde ved Skiftet som foretages paa Lysgaard og Hids Herreders Contoir førstkommende 30te Ma om Formiddagen Kl. 10. Dalsgaard ved Viborg den 23de Jan. 1815. Holstein. Herredsfoged. Kollerup Hovedgaard, beliggende i Hadberg, Sogn, Galthen Herred Randers Amt, staaende for Tiendefrie Hovedgaardstaxt Ager og Eng 16 Tdr. 4 Skpr. 1 Fdkr. 2 1/2 Alb. og Skovskyld 2 Tdr. 1 Skp. 2 Fdkr. 2 1/2 Alb., med underliggende Eiendomme, nemlig: Kollerup Mølle, som har Mølleskylds Hartkorn 3 Tdr. 3 Skpr. 1 Fdkr. 2 1/5 Alb., samt 10 Huse med Hartkorn. Agter Eieren (hvis de ikke forinden underhaanden afhændes, hvilket da nærmere skal blive bekiendtgjort, ved een eneste offentlig Auktion hos Hr. Giestgiver Schmidt i Randers at bortsælge Mandagen den 3die April næstkommende Kl. 10 Formiddag. Eiendommen som af det Kongl. Rentekammer er bevilget udparcelleret og til den Ende udsadt i 4re Parceller, hvoraf den ene følger med Møllen, ligesom Gaardens Bygninger, de bedste Enge og den største Deel af Skoven er tillagt Hovedparcellen, opraabes først separat og siden samlede. - Jordens sammentagne Areal udgiør Trykt hos A. F. Elmquist. 350 Tdr. Land a 14000 Qvadratalen, haver en Benitet, passende til enhver Sædeart, overflødig Græ gang; Udsæden er 40 Tdr. Vintersæd, 30 Tdr. By, 90 Tdr. Havre, 10 Tdr. Boghvede, foruden Belgsæd, samt forre og græsse 70 til 80 Kreaturer, 10 Heste og 30 til 40 Faar; Høeavlingen er 100 gode Læs; til strækkelig Tørveskiær, gode Over- og Under=Skove solide Bygninger, inddeelt i Borg- og Ladegaard, om given med Frugt, og Kiøkkenhauge; Møllen have overflødig Vand, betydelig Maling og kan meget udvides. J Tilfælde at det samlede Bud antages, ka endeel af Besætningen følge med i Kiøbet. Conditionerne ere 8te Dage før Auktionen til Eftersyn hos Hr. Procurator Hald i Aarhuus saavelsom hos Forvalter Nissen paa Gaarden, som foreviser Eiendommen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-01-13
Da jeg nu til forrige Aars Udgang haver gjort Afregning med Dhrr. Boghandlere, for hvem min sal. Mand haver havt Bog Kommissions Handel, og jeg følgeligen ved at afgive Beholdningen skal betale hvad som endnu skyldes paa det solgte, saa bedes ærbødigst at de respektive Herrer, som endnu maatte skylde noget for bekomne Bøger, vilde det første mueligt berigtige samme. - Og da Hr. Jacob Jessen, som i nogle Aar haver gaaet min sal. Mand tilhaande ved denne Kommissionshandel, agter fremdeles at fortsætte den, og haver allerede modtaget adskillige af de betydeligste Boghandleres Kommissioner, saa kan jeg intet andet end paa det bedste anbefale ham til alle Bog Elskere, for den Orden, Redelighed og Paapassenhed han haver viist i den Tid han har været i min sal. Mands Tieneste, og ei paatvivlende at han jo og vi vise samme mod Enhver for Eftertiden. J. sal. Schyttes.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-01-13
Da jeg nu forlader Mad. Schyttes Huus og etablerer mig selv som Bog Kommissions=Handler i Stedet No. 264 paa det store Torv heri Byen, saa vil jeg i den Anledning have mig paa det ærbødigste hos alle Bog-Elskere anbefalet, og kan Kontinuationerne af alle de Bøger hvoraf de første Deele ere bekomne hos sal. Hr. Klokker Schytte, saasnart de udkommer faaes hos mig tilligemed andre nye Skrifter, Skole, bøger og mere. Jacob Jessen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-01-13
Meleret og mørkebruunt Klæde bekommes bes Kriel, Fabrikmester.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-01-13
Til næstkommende Sommer bliver Græsning for 70 Stude til Leie paa Kiærgaard ved Schaarupgaard, naa Liebhavere behageligen ville henvende sig til Niels Jørgen Secher.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-01-17
No. 8. Aar 1817. Aarhuus Stift privilegerede Kongelig allene Adresse-Contoirs Tidende. med Brevposterne. som forsendes. den 17de Januar. Tirsdagen og Kongressen i Wien.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-01-17
Man vil have bemærket, at Storbrittanien siden den med Nordamerika i Gent afsluttede Fred, fører et endnu langt diervere Sprog end forhen. De bekiendte Hovedanliggenders Afgiørelser seer man endnu vedvarende imøde. Samme Crisis vedvarer, dog tvivler man ikke om, at den om føie Tid vil vorde afgjort paa en fredelig Maade.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-01-17
Rygterne i Wien vare igien i de sidste Dage meget krigerske, og man vilde allerede vide om bestemte Troppebevægelser. Men Keiser Alexander skal meget afgiørende have erklæret sig. Denne Erklæring har gjort stor Sensation, og dæmpet de foruroligende By rygter. - Hvorledes det end gaaer skal Hertugdom met Warschau dog vorde en Provinds af det russiske Rige.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-01-17
Til de Konferentser som vedvarende vorde holdte over Polens og Sachsens endelige Skjebne, ere nu ogsaa Franske Befuldmægtigede tilstædt Deeltagelse. Hvor mange Vanskeligheder der endnu ere at overvinde, haaber man dog at det ei vil komme til noget Brud; i alle Tilfælde vil Preusen og Østerrige holde fast sammen. Ligesaa taler Man om et egenhændige Brev fra den russiske Keiser til Kongen af Preusen, som skal indeholde de helligste Løvter om det oprigtigste Venskab og ubrødelig Alliance.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-01-17
Jtalien. J Bologna ere forefaldte heftige Uroligheder mod Østerrigerne. Der er derfor Neapolitanske Tropper i paa Marschen dertil. Kong Joachim selv vil tage derhen. Denne Fyrste skal i Neapel have udstædt et Manifest, hvis Jndhold skal have givet Anledning til mangehaande Formodninger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-01-17
Blandt de i Malland fængslede Myttere befinde sig adskillige høie Embedemænd. Ogsaa i andre italienske Stæder ere adskillige Personer hæftede angaaende i samme Sag. Rygtet at disse Sammensvorne have været i Forstaaelse med de Neapolitanske Tropper i Antona, giendrives offentligen. Det hele skal have staaet i Forbindelse med Ella, og hele Foreningens Løsen været: Napoleon.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-01-17
Om Napoleoni sidste Øieblikke i Frankrig og første paa Elba (Slutning). Da han havde ladet bekiendtgiøre, at han to Gange ugentligen vilde give Damerne i Porto Ferrajo Cour; saa bestræbte de sig den 7 Mai at efterkomme denne Jndbydelse. Han fremstød midt i denne Cirkel, og spurgte hver af de tilstedeværende Damer efter hendes Navn, og hendes Mands Forretninger. De fleste svarede, at de vare gifte med Kiøbmænd. Napoleon vilde vide, hvilken Handel de egentlig dreve. Den ene solgte Hvedeknopper, den anden Kiød, den tredie Klipfisk, og efter nogle Minuters Forløb var han forsvunden. Damerne forsvandt ogsaa. J en Tid af 14 Dage var Hoffet tomt. - Den 15 August, Napoleons foregivne Fødselsdag vilde Garden give en Fest. Han selv vilde endnu desuden give et Bal, og sendte Gouverneuren følgende Note: "Da jeg endnu ikke boer godt nok til at kunne give Fester, saa vil jeg oppebie Keiserindens eller Prindsesse Paulines Ankomst, som kan ventes i de første Dage af September, for at lade afbrænde et Fyrværkerie. Det er mit Ønske, at Communen vilde foranstalte et Bal, at den vil give dette paa en offentlig Plads, hvor en Fielle Sahl kunde opføres, og at Officererne af den Keis. Garde og Fri bataillonen maatte indbydes dertil. Omkring denne. Sahl skal der indrettes et Orchester, for at lade Soldaterne dandse, og man vil tillige bære Omsorg for at overlade dem nogle Fade Viin, paa det de kunne drikke. Jeg ønsker ogsaa, at Communen vil bortgivte to unge Piger, og udstyre dem. Stormarschallen og Anthoriteterne ville overvære denne Formæling der skal feires med en Messelæsning." - Communen gav virkelig et Bal paa den offentlige Plads, hvor Napoleons Moder, Mad. Bertrand og to Æresdamer vare overværende. I det hele vare 30 Damer tilstede. Sahlen kunde have rummet 300. - Ballet var sørgeligt, uagtet Napoleon ikke indfandt sig der. - Endnu en Aneldet maa ikke forbigaaes her. Da Napoleon Dagen efter hans Ankomst ved en Spadserepur ved Strandkysten, troede en Bonde, der saae ham ledsaget af mange Engellændere, at Øen var afstaaet til Engelland, og antog Napoleon selv for den af Kogen af Engelland didsendte Commandant. Han kasede sig paa Knæ for ham, og udtømmede sig i Lovter over Engellænderne og Forhaanelser mod Napoleon. Da han talte Jtaliensk, saa forstode Engellændern intet Ord af det, han sagde, men Napoleon spurgte som om Aarsagen til hans Klager. Paa dette Spørsmaal optegnede Bonden alle de Ulykker, som Conscutionen, Paalæggene i a. havde frembragt i hans Fanilie. Det havde ikke faaet Ende, dersom Napoleon ikke havde fundet det raadeligst, at ride sin Vei. Da man siden fortalte Bonden, at han havde talt ned den forhenværende Keiser, fik han ligesom en Rørsse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-01-17
Frankrig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-01-17
Den for Krigsret stillede General Excelmans Proces giør stor Opsigt i hele Frankrige. Sagen forholder sig saaledes: Lord Opfød kom i Novbr. Maaned fra Engelland til Frankrige for at afhente sin Familie fra Neapel. Lorden begik ved sin Giennemreise den Uforsigtighed, at sige, at han havde Breve af høi Jnteresse hos sig. Da Politiet heraf fattede Mistanke, saa befalede Kongen at arrestere Lorden. Man bemægtigede sig hans Papirer. Lord Oxford beklagede sig hos Hertugen af Wellington over Folkerettens Krænkelse. Men Ambassadeuren overbeviistes om at Lorden var skyldig. Man havde fundet Depescher hos ham, der ikke løde omtvivle, at General Excelmaae underholdt en Korrespondence med den nuværende Konge af Neapel, og at han havde givet denne Souverain Forsikring om, at der endnu i Frankrige, og især i Paris, existerede et mægtigt Partie for Bonaparte, og at der i dette Øieblik befandt sig et betydeligt Antal Personer i Hovedstaden som man kunde stole paa, og som med Glæde vare villige til at arbeide paa den forrige Regierings Gienoprettelse. - Paa den forrige Krigs ministers General Duponts, Jndberetning til Kongen, blev General Excelmans paalagt, for Fremtiden at være forsigtigere. Men den nuværende Krigsminister, Hertugen af Dalmatien har betragtet General Excelmans Forhold i et strafværdigt Lys, og befalet at han skulde arresteres som Rebell og stilles for en Krigsret. Da man bemægtigede sig hans Person var han bevæbnet med Pistoler og truede den som nærmede sig ham med Døden. Men endeligen overmandedes han og førtes i Fængsel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-01-17
Paa alle de Kunstsager som Kardinal Fesch havde ladet indpakke for at føre til Jtalien, har Regieringen lagt Beslag. - Til Beviis paa hvor glædeligt det nye Aar endogsaa ved Uddeling af Foræringer, har været for Pariserne anmeldes at en eneste Conditor havde solgt af sine Varer over for 100,000 Fr. Mad. Junots paarige Søn har faaet Tinadelse nu sø re Titelen: Hertug af Abrantes.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-01-17
J Strasborg indtraf Hs. Excellence Marskal Su cher, Hertug af Athusera, skobl. 24 Decbr. under Kanonernes Torden. Dagen efter afreiste Marskal Kollermann, Hertug af Valm, derfra. Garnisonen stod under Gevær, Kanonerne løgnedes. Hertugen af Albusera ledsagede sin Forgienger til Reisevognen, og beviiste de Franske Marskallers Nestor alle hans Rang tilkommende Æresbeviisninger, - Den 25de udkom følgende Dagsbefaling: Soldater,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-01-17
Kongen har overdraget mig det femte GouvernementsMilitairbestyrelse. Med Fornøielse befinder jeg mig i eders Midte. Aldrig har Soldaternes Skjebne været mere sikret end nu. Ved Kongens faderlige Omhu er 8 Maaneders Lønning punktlig bleven udbetalt; de Syge vorde i Hospitalerne godt pleiede og vore Krigsfanger ere indtil hinsides Weichselen sendt Penge og Klædningsstykker imøde. Disse Velgierninger maae daglig forøge Eders Hengivenhed mod Henrik den tap res Søn, og den bedste Maade at bevidne ham dette bestaaer deri, at J ved Discipiin og Jnstruction krøner den Hæder, som Eders udødelige Mod har erhverret sig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-01-17
Marskal og Pair af Frankrige.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-01-17
Hertug af Albusera. Da Kongen overdrog Marskal Suchet denne Kommando, sagde han til ham: "Kun en Mand af deres Æresfølelse kan jeg anbetroe mit Riges Hovednøgle. Marskal Jourdan er ophøiet i Grevestanden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-01-17
Spanien. J Madrid er bleven kundgjort en Dom fra den Commission, der dømmer de heftede Tilhængere af Cortes. 21 Personer sendes samtligen deels paa to, sex, otte i Aar til Galeierne, deels paa længer Tid til de faste Slotte. Præster, Militairpersoner, Forvaltningsbetienter, Lærde og især Journalister, der skreve for Cortes, medens deres System var det gieldende figurere i denne Dom. Begge Udgivere af Tidsskriftet "Abej(Bien) blive hængte og deres Godser confiskerede. Men da de ere fraværende, saa vil man først naar de indfinde sig, høre deres Forsvar. Alle de Exemplaret af deres Journal, som man kun kan faae fat paa, skulle offentligen brændes paa Retterstedet af Bøddelen. Udgiverne af Tidsskriftet Redactor general. Don Maurigne, Prof. i Veltalenheden ved Kongens Pagehuus og ved St. Jsider, og Den Garcia, Prof. i Mathematiken, ved samme Anstalter, vandre paa ti Aar til Galeierne, under Livsstraf naar de vove at undflye fra Arsenalet i i Carthagene. Ogsaa af deres Journal skal et Exemplar brændes af Boddelen. De to constitutionelle Al kaldes (Dommere, fra Cadix, Fernande; de los Senderos og Priarte, komme 3 Aar paa Galeierne, og betale foruden Procesomkostninger, den første en Penge mulct af 5000, men den anden af 30,000 Fr. Brigadeer Moskoso Gen. Adjut. og Chef for Secreteriatet ved Generalstaben, Oberstlieutenant Luis de Landibura, og Brødrene Eskario, begge Oberstlieutenanter, indspærres 2, 4, 6 og 8 Aar og blive derpaa paa bestemt Tid forviste fra Hoffet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-01-17
China. Her vedvarer Borgerkrigen paa det skrækkeligste. Mange Byer og Steder ere givne til Priis for Flammerne Fleregange har man forgieves forsøgt at ombringe Keiseren. Blandt andet havde man engang i hans Pibe anbragt et Kunststykke, som var beregne til at dræbe Keiseren. Da Piben blev ham præsenteret var han just beskieftiget med at læse et Brev. Ved den Efterladenhed hvormed han holdt Piben, sprang Kunststykket tæt ved hans Øre, uden at saare ham Rasende sprang Keiseren op og dræbte Pagen som havde bragt ham Piben. En andengang bragte en Gilding ham en Kop af hans sædvanlige Drik. Lykkeligviis havde Keiseren just ingen Appetit og gav Koppen som en særdeles Gunstbeviisning til en Page som han holdt meget af. Den Ulykkelige drak Giften og døde samme Dag. 18 Gildinger, hvem man saavelsom Keiserens Brødre, havde mistænkt, bleve henrettede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-01-17
Kiøbenhavns Species-Cours. Den 13de Jan. Species 570. - Specier solgtes til 34 1/4 Rbmk. Committeesedler 62 1/2 pr. 100.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-01-17
Bekiendtgiørelser. Skuespil. Til Fordeel for en Moder hvis uheldige Stilling aabner hende en sørgelig Udsigt i Fremtiden, gives med det forenede dramatiske Selskabs Tilladelse paa dets Theater næstk. Søndag den 22de Januar om Aftenen bittebarnet, Kl. 5. Originatkomedie i 5 Akter af R. T. Bruun. Med det glade Haab at kunne sikke det ængstede Mederbierte sine uopdragne Børns Underholdning i det mindste for nogen Tid, har man ikke taget i Betænkning at virke til hiint Maal. Sikkert vil ogsaa en talrig Forsamling af Velgiørere lønne dette Foretagende med deres Nærværelse. Billetter til Generalprøven Løverdagsaften Kl. 5 a Rbmk. og til Forestillingen næste Aften a 1 Rbdlr. kunne behageligen faaes fra Fredag Morgen hos Hr. Kiøbmand Sørgaard paa Studsgade, Indgangen aabnes begge Aftener Kl. 4 1/2.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-01-17
Onsdag og Torsdag Aftener Kl. 6 have vi den Ære at give nye Forestillinger i Liniedands og Voltigeren. Det nærmere erfares af trykte Plakater. Paran.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-01-17
At min Kone i Gaar Eftermiddags lykkelig er forlømed en Søn, tilkiendegives herved Venner og Bekiendter Andr. Thomsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-01-17
En fortrød Koe, mærket NB paa venstre Side, en sort Koe, mærket E paa paa den venstre Lænd; en sortgiet Stud, mærket P. paa venstre Side og E. paa venstre Lænd; en spetteret fortbroget uden Mærke, hvem som giver Oplysning om samme til N. Nielsen Ebestrup, i Ødum Sogn, loves en god Dou Fredagen den 20de næstkommende Kl. 2 Eftermidd. blivet i den spanske Stald udenfor Mindeporten foretaget Auktion over circa 5000 Lpd. Fourage efter de Conditioner der paa Auktionsstedet oplæses. Mandagen den 23de dennes om Eftermiddagen Kl. 2, holdes Auktion paa en, fra Norge hertil ankommen Kutter Nyholm kaldet, drægtig 11 Kommerslæster med dertil hørende gode og i complet Stand værende Inventarium. Fartøjet som ligger her i Havnen, er, tilligemed Jnventarium at eftersee nogle Dage forinden Auktionen. Saasnart Auktionen over bemeldte Kutter er afholdt, sælges endvidere et, ved Mindets Nordre Side staaende Qvantum Bredder, bestaaende i circa 90 12 Tms. 12 Fods Maalsbord, Conditionerne erfares paa Auctionsstedet og hos Mufsmann, Schmedler.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-01-17
Auktion. Sidst i Januari eller først i Februarii Maaned; (Dagen skal nærmere blive bekiendt, lader Undertegnede ved Auktion i Aarhuus, i min Leiel=Gaard bortsælge en betydelige Deel for største Deelen alle udsøgte gode og nye Meubler, deriblandt 4 nye Lysthuus=Sengesteder med fiin engelsk Meubel-Sirts Omhæng og Topper: Sengeklæder fine og ordinaire, til 10 Senge. Mahognitræes Servanter og en dito Ottoman med 2de Lænestole stoppet med Krølhaar og forgyldte, Søm. En Divan med 6 Stole og Krølhaars Sæder, og Madras=Puder, blaae Atlas Betræk: En Sofa med Staalstedre i Bunden og komplet Krølhaars stor pede Madras=Puder samt elastisk Sæde, nogle Dusinaabenryggede moderne Stole med løse og faste Sæder samt 6 med Hestehaars Betræk : 6 store nye Spisebord, et Fløibord, 4 Spille 2 Servanteborde samt nogle runde beisede, en deiset Reol med 20 Rum i, tienlig til Contoir, nogle Dusin fine Viin- og Soplens=Pas, 100 Stkr. ledige Boutellier, et hvid porcellains Bald Service med blaae Kant samt et The= og Kaffe Stal med forgyldte Kanter, saa og endeel porcellains disse rente Fade, Tallerkener, Thariner, Spalkummer, Thekopper og Sylte=Bojaner=Krukker og Glas af Kiøbenhavns og chinesisk Produktioner moderne lakeret Skatol med Skab og et dito 8te Dages Stueuhr, endeel store og mindre Speile med sleben Glas og en SamlindSkilderier i Glas og Ramme, 3 moderne Theemaskiner, 2de 3 Etage Pyremide, Jern Kakkelovne i complet Stand, en Vindovn og 2 Bilæggere, en stor Kobber Brygger=Kiedel circa 4 Lpd. Vægt paa omtrent 250 Potter, endeel Messing, Kaaber= og Jern, Kiøkkentøi, 4 Par nye Jldskuffer og Tænger, endeel store og mindre jernoeslagne Brygger= og Trækar, Baller, Spande, heel og halv Tønder og Fierdinger, saa godt som nyt alt, endeel blik Lyseforme, store og smaae lakerede Præsenteerbakker, 6 nye Malm Lysestager, nogle Kaaberplader, en betydelig Deel Korn af alle Slags, Rug, Erter og Bog deels i Straaet og deels aftærsket, en Mængde (circa 150 Stkr.) extra Furre Bielker af 8, 10, 14, 15 til 20 Alens Længde, betydelig saaog usædvanlig tykke og lige, en nye Trappe med indskudte Trin og Rækkeværk med Spøler som strax kan bruges til en nye Bygning og sammenhugget Tømmer til et nyt dobbelt Locum; nogle hundrede store brugte Tagsteen og nye dobbelte Muursteen, 3de Postvogne, 1 Arbeidsvogn med nye Høstletter, jernbeslagen; en let tosædig Reisekareth med JernSvanehalse, Axler og Malmøsninger, en nye Jern Harve og en brugelig jernbeslagen Ploug; en stor og bred Stige; endeel to Tomme Furre=Planker, 7, 8 a 9 Alens Længder, circa 150 Al. nye Stakit med Stolper, Porter, forsynet med Jernhængsler og Stabler til strax at kunne flytte og anbringe om en Hauge, en nye Korntønde, Skieppe, 2 dito; 3/4 dito og Deel; en fire og en to Lpds. Bismer=Vægt, med mere, hvorover trykte Cataloger skal udkomme og betimelig vorde uddeelt saavel hos Kiøbmand Hr. Røgind som hos mig, og tiever til Efterretning, at intet Appendix antages for nogen, af ikke at lide Ophold for min Reise. Ahrenzen.