JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1830-09-24
Udenlandsk. Holland. Fra Brussel skrives under 11te Septbr.: Ministerconseilet har efter lang Beraadslaaelse, erklæret sig eenstemmig for Adskillelse, af den nordlige og sydlige Deel af Riget. De belgiske Deputerede have samtlig besluttet at begive sig til Haag; de have troet at burde afslaae den dem tilbudne Escorte, næste Løverdag ville de alle i Forening afreise til Haag, hvorfra der under 14de f. M. skrives, at Generalstaternes overordentlige Forhandlinger er Dagen før aabnet af Kongen i egen Person med en Tale, som omtrent er af samme Jndhold, som den kongelige Proclamation. Jmidlertid skrives der opvækker den uvisse Tilstand om de offentlige Anliggender, megen Uro blandt Folket, saaledes at mange Haandværkere standse med deres Arbeide; undet Foregivende af at sende Forsvarere, sender enhver belgisk Stad deres arbeidsløse Pak til Brussel, hvor man maae føde og ernære samme, og hvorved Levnedsmidlerne ere stegne til en betydelig Høide. Borgerne begynde ogsaa at blive kjede af Vagttjenesteen, og den første Enthusiasme, begynder at tabe sig. Alle Forretninger hvile og Vexelprotester tage Overhaand. J Mons bestride de Militaire og Borgergarden i Forening Vagterne; i Luxemburg og Grevenmacher er Roligheden tilveiebragt. Leiren ved Vilvorden frembyder det sørgeligste Syn: den største Modløshed hersker blandt Tropperne, som ikke ville fægte mod deres Landsmænd, Desertion og Sygdomme tage alt mere og meere Overhaand. Det 1ste Jnfanterie-Regiment, som ligger i Garnison i Antverpen, bestaaer for det Medste af Brusselere. Soldaterne vilde ile deres Landsmænd til Hielp, men man har indsperret dem i Citadellet, Alle have de svoret: ikke at ville slaaes med Brus sels Beboere. Den kongl. Decision med Hensyn til Belgiens Adskillelse fra Holland, venter man vil blive gunstig, og den forventes snart.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1830-09-24
Frankerig. Det er beklageligt med det i Frankerig herskende Gjæringsstof i Gemytterne, enhver Ting gjør hurtig Jndtryk paa Frank manden, hvad han ofte enthustastisk forfægter i Dag, er ham ofte ligegyldigt i Morgen, den ene Lidenskab fortrænger let den Anden. Man havde saaledes i Paris nedtaget en Pasquil fra Gadebjørnerne, hvori Nationalgaarden opfordres til at forjage det Deputeredeskammers Medlemmer fra Hovedstaden. Selv et af det Deputeredeskammers Medlemmer, Marquien af Brigade var ubeskeden nok til at sige, at Kammeret var uvirksomt, og sagde: at det, uden at væ te kaldet dertil, havde sat en Konge paa Thronen, og gjort et nyt Charte, istedet for at forfatte Love til Landets Nytte; Hr. Benjamin Constant tog imidlertid strax til Gjenmæle og sagde: at det maatte smerte ham og en hos Ven af Orden, at høre saadanne Yttringer, jeg har sagt, og gjentager det her: det opulerideskammer har reddet Frankerig!" De offentlige Fonds vare den 11te Septbr. faldne i Paris, uden at dog nogen politisk Aarsag dertil er Grunden; men man siger, at Kongens Anskuelser ikke skal stemme overeens med Hans Ministres Beraadslaaelser, og man synes at vente en Minister Vexel, dog dette er kun et Rygte. J Provindserne er det endnu ikke gandske roligt: ligesom Nationen ved alle offentlige Leiligheder lægger sit Had mod Jesuiterne og Kongregationen for Dagen, saaledes søge disse igjen paa alle Maader at gjøre Tingenes nye Orden i Frankerig forhadt, de ville i Særdeleshed bevise: at Trykkefriheden, er farlig; og bruge dertil 2 nedrige Midler: nemlig at sælge farlige Bøger og at prædike i Faveur af en Republiks Oprettelse; de have saaledes ladet udsælge en skammelig Lithographie af Kronprindsen og Skuespillerinde Frøken Leontine Fay. En Telegraph=Depesche melder, at Urolighederne paa nogle Steder i det sydlige Frankerig vedvare, men Bønderne fra Cevenne, for det medste Hugenotter, have erholdt Overhaand over de Apostoliske. J Nismes var det en 2000 Md. Apostoliske, der havde rottet sig sammen og angrebet de Constitutionelsindede; men Oprørerne bleve tilbagestaaede og adspredte, senere ere flere Tropper indrykkede, og Roligheden tilveiebragt. Departementet Rhone ved Foresbjergene skal være Samlingstedet for alle Kongregationens Medlemmer, som der udruge deres djævelske Planer, hvilke gaae ud paa at opvække en Opstand i det sydlige Frankerig, Bladet Messager des chambres, gjør Regjeringen opmærksom derpaa. J Toulhar det derværende Dragon-Regiment gjort sig opsætsig mod sine Officerer. National-Gardens Organisation over hele Frankerig møder ogsaa større Hindringer, end man i Almindelighed troede, saaledes har en Menighed paa 1000 Mennesker og kun 15 Miil fra Paris, først for et Par Dage siden plantet Nationalianen, og det forst efter at et Detaschement fra Forstaden St. Antoine havde opvakt Beboernes Enthusiasme.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1830-09-24
sidste Efterretninger fra Algier melde, at Beyen af Titteriet, som barfodet havde underkastet sig den franske Overgeneral, har nu i et uforskammet Sprog erklæret ham Krig i følgende bombastiske Udtrykke. jeg har modtaget den Skrivelse, hvori Du forlanger, at jeg skal indfinde mig hos Dig, eller sende Dig den ældste af mine Sønner, for i Forening med Dig, at ordne Landets Anliggender. Jeg fæster ikke længer nogen Troe til Dine Ord, og skal søge at undgaae de Farer, hvori Du vil hilde mig; hvorledes kan Du vente, at indgyde mig Tiltroe, Du havde lovet at agte Personer og Eiendomme, men Du bemægtiger Dig Alt. Deyen af Algier havde overgivet Dig sin Stad og sine Skatte; men Du og Dine have intet skaanet. De Skatte Du har plyndret, tilhøre ikke den flygtede Dey, men det er Frugterne af vor Møie og vort Mod; Hussein aad og drak, mens vi kjempede. Jeg beklager hans Fald og Ulykke, hvori din Uordholdenhed er Skyld. Du ønsker at see og tale med mig, vær kun ubekymret derfor, jeg vil træffe Dig ved Horesch med 200,000 Ryttere. Der kunne vi afhandle Alt, hvad Du har at sige mig. Da Du flyer, som det Støv, Ørkenens Vind fører med sig, saa skal jeg vide at finde Dig, bekjempe og seire over Dig. Gud er Dommer over Alt, det Gode, og det Onde!" En 12,000 Kabyler sværme om ved de franske Forposter og anrette ikke liden Skade, man troer at Overbefalingsmanden ved at sende nogle Regimenter kunne forebygge samme; men siden den trefarvede Fane blev plantet, skal hans Forhold være høist besynderligt. Der høres daglig om Overfald uden for Algiers Porte, en Oberst spadserede saaledes 600 Skridt foran Forposterne, og kom hovedis hjem igien; samme Forpost blev en Nat angrebet af Beuinerne og nedhugget. Mandskabet paa 2 maltesiske Koffardieskibe, der strandede ved Forbjerget Matifu, ville uden Barmhiertighed være blevet nedhugget, hvis det ikke havde beraabt sig paa den engelske Consuls Beskyttelse. Oran og Bona ere ganske rømmet; efter at Franskmændene havde forladt disse Stæder, bleve de overfaldne af Kabylerne, og Alt ødelagt med Jld og Sværd. Man saae med Længsel General Clausels Ankomst imode.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1830-09-24
Sachsen. Fra Dresden skrives under 13de September, at Hs. Majestæt har ladet den forsamlede National og Communalgarde tilkjendegive, at Høisamme har valgt Hs. kgl. Høihed, Prinds Friderich August til Medregent; dette har havt Residentsstadens frivillige Jllumination til Følge. Prindsen havde foreløbig udstædt en Proclamation til Dresdens Borgere, hvori han opfordrer dem til at opretholde Orden og væbne sig. Det var Natten til den 10de af Pøbelen begyndte Oprøret, under Raabet: "Leve Lafajette, leve de brave Leipzigere!" Af de Militaire, som ville sætte sig til Modværge, ere Flere haardt saarede og 1 Captain og 2 andre Officerer have sat Livet til. Den 10de viste den almeen elskede Prinds Frederich August sig til Hest, og blev modtaget med støiende Hurraraab, mange Stemmer udraabte ham endog til Konge, hvorved han viste sig meget misfornøiet. Flere af Dresdens Jndvaanere bare et hvidt Bind om Armen, hvortil ogsaa Raadet har opfordret dem. Det sædvanlige Marked i Nystaden Dresden var, formedelst Urolighederne, udsat indtil videre.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1830-09-24
Fra Leipzig skrives under 13de Septbr., at Roligheden der var tilveiebragt, men om Natten vare flere Rolighedsforstyrrere af de bevæbnede Borgere og Jndvaanere arresterede og bragte til Fæstningen Königstein.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1830-09-24
Brunsvig Hertug Wilhelm af Brunsvig Oels, blev med den største Glæde modtaget i Brunsvig, neppe var han stegen af, førend man søgte at indtage ham mod de Personer, der stode i Spidsen for Borgerskabet; men Hertugen gjennemskuede snart Sagen, og en anseet Person fik samme Dag Ordre til at forlade Staden og Hertugdømmet. Hertugen der blev ført igjennem Byens Hovedgader af Generalstaben og Borgergarden, blev overalt modtaget med den største Jubel; om Aft nen skulle Staden have været illumineret, hvilket Hertugen frabad sig. Urolighederne, som nu kunne ansees for endte, have arck. kostet en 8 a 9 Mennesker Livet, betiner 30 ere saarede. Slottets Brand varet 24 Timer, kun den venstre Fløi blev reddet. Den unge Herings Liv, havde ved Opløbet den 6te Sepikt, svævet i den største Fare, da han kjørte fra Comediehuset. Hertugens Vogn kjørte først, og derpaa Demoiselle Dermes, en Steenregn hage lede ned over begge Vognene, Hertugens Ledsager St. Aulaire fik ikke engang Tid til at komme i Vognen, Kudsken hug om sig til høire og venstre, og jagede afsted til Slottet med Hertugen, som havde sat sig paa Vognens Bund, og bedækket Ansigtet med Hatten. Kl. 9 begyndte Folkehøben, at drage igjennem Byen og at sønderslaae Lygter og Vinduer i de offentlige Bygninger, under Raabet; "Frem Borgere, Til Vaaben, ned med Hertugen!" Hertugen der imidlertid var kommen til Slottet, lod Generallieutenant Herzberg foreslaae Opfyldelsen af dens Forlangende, som var, at Hertugen strax skulle sammenkalde Stænderne, fortære sine Penge i Landet, anvende dem til nyttigere Ting i Staten, afskaffe Personalskatten m. m.; men Flere raabte: "det betyder Juret, Hertugen holder Jntet, ned med ham! Jmidlertid fik Herzberg Oprørerne til at være rolige til Kl. 2, da Hertugen imidlertid havde fattet den uheldige Beslutning at afreise.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1830-09-24
Jndenlandsk. Hs. kongl. Høihed Prinds Christian Frederik har for nogen Tid siden, ved et Fald, havt det Vanheld at forslaae sit ene Been; hvilken Contusion, omendskjøndt den ikke har været farlig, dog en Tidlang har afholdt Hs kgl. H. fra at forlade Sine Gemakker. Det er os behageligt, fra authentisk Kilde at kunne meddele, at Høisamme nu befinder sig i ønskelig Bedring.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1830-09-24
Onsdagen den 15de De, om Middagen Kl. 12, løb paa Nyholm en Fregat: "Bellona, paa 48 Kanoner, af Stabelen. Som sædvanligt overværede en overordentlig stor Mængde Mennesker dette skjønne Skue – Den danske Marine tæller nu: 4 Linieskibe (Dronning Maria og Valdemar, hvert paa 80, Danmark paa 74 og Pboenix pa 64 Kanoner); 4 Fregatter paa 48 og 4 paa 36 Kanoner; 4 Corvetter og 3 Brigger. Paa Sta delen staaer paa Nyholm: 2 Limeskibe, begge paa 80 Kanoner, og paa Gammelholm i Corvette.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1830-09-24
Ved Aarøesund er nylig fanget en Stør, som veiede 100 Pd. og var 4 Alen lang
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1830-09-24
Kjøbenhavns Børs den 17 Septbr. Cours. Hamb. 2 M. - a vista 210. Spec. 210. Specier solgtes til 2 Rbd. 9 1/2 s. Bank-Disconto 4 pCt. Norske Speciessedler pr. 100 Sp. 155 1/2 a 156 Rbd. Sedler. Svenske Sedler pr. Rdl. Rigsg49 Rbs. Tegn. 4 pCt. Kongl. Obligationer 91, Rbd. Sdl. 86 1/2 i Banco, Nationalb-Obligat. 4. Febr. 1820 102 1/2 a 103 Rbd. S. 107 1/2 i Sd.).
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1830-09-24
Kjøbenhavns Havnepriser den 11. Sept. Hvede. . 7 Rbd. - Mk. - s. a 8 Rbd. - Mk. - s. Rug. . . . . 4 Rbd. 4 Mk. - s. a 5 Rbd. - Mk. - s. Byg, 2 radet, 3 Rbd. 1 Mk. - s. a 3 Rbd. 2 Mk. - s. radet, 2 Rbd. 2 Mk. - s. a 2 Rbd. 4 Mk. - s. Havre. . . . . 2 Rbd. - Mk. - s. a 2 Rbd. 3 Mk. - s. pr. Tønde. Ved Tallotteriets 110den 4
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1830-09-24
Trækning i Aftena udkom 10. 14. H. J. 2.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1830-09-24
Døde. Kjøbenhavn: Generalkrigscommissair Christian Gilde; Dr. J. C. Ryges Datter, Afgnasia, 7 et halvt Aar; Jacob Carl Ancher, 21 Aar (han døde i Vestindien, som Constabel paa Orlogscorvetten Fortuna;) Emma Petrea Caroline Jensen, 11 trefjerdedeel Aar. Commandeur og Overlods Lars Fabritius, Ridder af Danneb. og Dannebrogsmand, 61 Aar. St. Croix, Bastelt, og Kæmmereer, (Hertard Nie sen Lammers. Gemehør i Fye Land-Jnspecteur Mads Rasmussen, 74 var. Horsens Prof. Ole Worm, R. af D., 74 Aar. Orting Præsteg. Thøger Bering.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1830-09-24
Ledige Embeder. Under det danske Cancellie: Sognekeldet til St. Knues Kirke i Odense og det dermed forbundne Stresporstie for Fyens Stift. 1,000 Rbd. Jfølge allerhøieste Reselution af 9de de br. 1828 skal Provstiet over Odense de red i sin Tid forenes med Stiftsprovstret. - Aarslev, Hørning og Lihme Sognekald i Aarhuus Stift, 220 Rbd.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1830-09-24
Under Generaltoldkammer- og Commerre=Collegiet: Consumtions=Kassere-Embedet i veskilde. For Oxekiørselerne stilles Sikkerhed til Beløb 8, de Ald. ConToldforvalte-Embe et i Friederichstaa. For Oppebørselerne stilles Sikkerde til Beløb 3,08 Rbd. S. M.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1830-09-24
Befordringer og Afgang. Under det danske Cancellie: Den hvis de tember er Etatsraad, Lev- og Hoschirurg samt Prof. ordin, res til charurgiske Aar eme. C. Fenger, R. af D. og D. M., beske ket til General ere over Chirurgen; Can, to. J B. Stauningel atechet ved den danske (arn som Menighed i Kjøben avn; Cand. theol. og været ved ere Etatens Pigeskole, C. Nielsen, til i lige at være tredie Catechet ved Bremerom. Menighed sammesteds. Med Færgefartøierne. Fra Aarhuus til Callundborg; Ovetanduer de Fischer, C. Vend ren, Major v. Hr C. Kbmk. J. P. Schmidt, S. Nors, Høker P. Andreasen, Proprietair Hansen men Søn, Jfr. Kjoleve, Major v. Qvaade med Tiener, FrusÆgjørende Heber, Frue Winkel=Heen med Con, Mad. D. Helmers med C.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1830-09-24
Trykkes, redigeres og udgives i Thisted af J. S. Lund.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1830-09-24
Avertissements. Til en Skiftesamling der afholdes her paa Contoiret Onsdagen den 27de October næstkommende om Formiddagen Kl. 9, efter den i lille Helleriis paa Thyholm i Thisted Amt ved Døden afgangne Landmaaler Johannes Tolstrup, indkaldes hans ved oprettet og Kongelig confirmeret Testamente som Arvinger indsatte Broderbørn Jochum, Emil, Christian, Abel, Marie, Charlotte og Sophie - der efter Opgivende alle skal være myndige at møde enten personlig eller ved behørig Fuldmagt, for om muligt at vorde Boet extraderet. Ved samme Forhandling ville Stervboets Creditorer ogsaa möde eller forinden til mig som Skifteforvalter indgive deres, paa behørigt stemplet Papiir, affattede Fordringer forsaavidt saadant ikke allerede er skeet. Hassing-Refs-Herreders Contoir, den 7de September 1830. Fischer.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1830-09-24
Placat, Torsdagen den 14de October førstkommende om Eftermiddagen Klokken. 1, lader Hr. Proprietair Stadel til Ullerup og Søe, ved offentlig Auction bortsælge 150 Stykker særdeles gode Beder, Faar og Lam, efter de Conditioner som ved Auctionen blive bekjendtgjorte. Auctionen afholdes i Hr. Kjøbmand, Ettrups Gaard heri Byen. Nykjøbing den 20de September 1830. Rummelhoff.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1830-09-24
Den 12te September om Aftenen blev tak imellem Østrild Kroe og Bierre Mølle 3 Seil til en Markeds-Boutik, hvorudi var en blaa Klædes Frakke. Den retsindige Finder deraf ombedes at levere Samme til Undertegnede, imod en passende Douceur. Thisted den 24de September 1830. Mühlendorff, Boghandler og Bogbinder. Tillatil Thisted Amts Avertissements=Tidende eller den Nord-Cimbriske Tilskuer. Ao. 1830.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1830-09-24
Fredagen den 24de September. No. 77.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1830-09-24
Blandinger. Ved Afgangen af det engelsk ostindiske Compagnies Skib Charles Grant, fra Canton, sto denne Stad i lys Flamme, og man regnede at 14,000 Huse allerede vare lagte i Aske.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1830-09-24
Den fra Frankerig afreiste Dauphin, yttrede engang i en Samtale med Commandanten Dumond'Urvill: "De er jo en Lærd, saa er De vel ogsaa en Liberal, thi alle Lærde ere jo Liberale: En besynderlig Slutning.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1830-09-24
Til Mairen i en lille fransk Stad, som var Anfører for en Deputation til Kongen, yttrede Hs. Majestæt følgende Ord: "Jeg haaber, Hr. Maire, at De vil skjænke mig den Fornøielse, at spise med Os i Morgen."Ach Du store Gud, Sire, jeg er fortvivlet over, at jeg maae afreisi Morgen, thi min Plads paa Postvognen er allerede bestilt." Nu velan, saa gielder Jnvitationen for i Dag svarede Kongen leen de - - hvis De ikke allerede har lovet Dem nogetsteds hen.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1830-09-24
En Privatskrivelse fra Aachen stadfæster fuldkommen de Efterretninger man har om det der Forefaldne. Borgernes Bevæbning muliggjordes især derved, at en Spediteur udleverede 500 Geværer, der vare bestemte til Algier. Ogsaa Oprørerne, der havde ophidset deres Hoveder ved umaadelig Brændeviinsdrik, vare tildeels bevæbnede. J det Hele dræbtes 12 Mennesker; iblandt de Saarede befinder sig den afskedigede Lieutnant von Spankeren. Endskjøndt ubevæbnet, havde han allerede leveret 2 Rolighedsforstyrrere i Øvrighedens Hænder, da et Skud ved Uforsigtighed eller Skjødesløshed knuste begge hans Been. Man har kun lidet Haab om hans Liv En Skrivelse fra Belgrad fortæller, at StorViziren har lokket de albanesiske Høvdinger til sig i Bitoglig under Skin af at ville underhandle med dem efter Sultanens Ordre. Han modtog dem venligen, og lod dem være Vidner til en Mønstring over Tropperne; men pludseligen bleve de omringede, og alle nedsablede. De udgjorde med deres Følge omtrent 400 Mennesker. Derpaa forfulgtes deres Bedækning, som var leiret paa den anden Side af Staden og bestod af 5000 Md., og da alle Passer vare besatte i Forveien, vilde den neppe undkomme. - En sand TyrkestregJ Christiania er udkommet: "Et ydmygt Forsvar for Hs. Kongelige Majestæt, Kongen af Sverrig og Norge, i Anledning af det falske Rygte om et Oprør i Christiania. Af det engelske Blad Cornwall Gazette, Falmouth Packet and Plymouth Journal, og forsynet med kritiske Anmærkninger.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1830-09-24
Da det fugtige og slette Veir, imod Forventning, har vedvaret og synes at ville vedblive, hvorved Terrainet er gjort næsten ufremkommeligt, især for Artillerie og Cavallerie, saa har Hs. M. Kongen, allernaadigst befalet, at de til Exerceertiden paa Sjælland indkaldte Frifolk af den danske Artilleriebrigade i Kjøbenhavn og paa Kronborg, af Livgarden til Hest og til Fod, af det sjællandske Landseneerregiment, af Husarregimentet, af de i Kjøbenhavn garnisonerende 6 Regimenter, af Kronens Regiment, af det sjællandske og jydske Jægercorps, ikke skulle møde i dette Aar til Exercering. Forrige Mandag afreiste Hr. Oberstl., Dr. phill., Commandeur og Ridd. af flere Ordener, v. Abrahamson, fra Kbhavn til Paris, og om Onsdag Aften ankom Hs. Excell kgl. dansk Minister ved det keis. russiske Hof, Generallieutn. Greve v. Blome dertil, Paa det adelige Gods Bughorst i Holsteen, har der tildraget sig følgende høist sørgelige Begivenhed: Skolebygningen kom pludseligt i Brand op under Taget. Skolelæreren, hans Hustru og Datter sad i Stuen, og ahnede ikke Ulykken, førend Luerne sloge sammen over deres Hoveder og forvandlede dem og Alt hvad der var i Huset til en Askehob.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1830-09-24
I Kjøbenhavnsposten læses, endnu et Ord om Amtsprovsterne" af Sognepræsten i Wissenberg, Hr. Omann, sigtende til det Gjenmæle, en lærd Mand, formodentlig af sonlig Nidkierhed, har taget i Anledning af et Lykønskningsqvad til Hr. Provst Beyer."
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1830-09-24
Ligesom der fra flere Steder høres Klager over Veirliget, saaledes lyde disse især fra det sydlige Holsten. Markerne bleve i sidste Efteraar og Foraar tilsaaede under Regnskyl. J hele Stormarn, skal Landmandens Stilling være høist beklagelsesværdig. Rug og Boghvede er aldeles mislykket. Markerne ere forvandlede til Moradser, og kunne neppe bære Heste og tomme Vogne. Ogsaa Kattoffelhøsten, som er af stor Vigtighed for den Egn, lover kun ringe Udbytte.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1830-09-24
Under "Jndsendt, læses i Veile Avis: "J en vis By skal det nylig være passeret, at en Kjøbmand, der saae, at en anden Kjøbmand sendte sit Bud ud paa Landet, for at kjøbe Noget, sendte i en Hast et Sendebud efter hint med den Ordre at byde en Skilling mere for Alt, hvad hint maatte faae ifinde at byde paa. Læserne troe maaskee, at Historien, nu er ude? - Jngenlunde! En tredie Kjøbmand, det havde faaet Nys om dette Fif, sendte nu i fuld Fiirspring sit Bud efter det andet med Ordre, igjen at overbyde dette Bud. Det kan man kalde: Høg over Høg. – En Mand, der agter at skrive en meget opbyggelig Afhandling om det Uvæsen, enkelte Smaahandlere (thi Kjøbmandsnavnet fortjene de neppe) tillade sig i Smug paa de mange Fattiges Bekostning, der i en strengere Vinter maae savne de af Livets første Fornødenheder, som ikkun Bonden har tilsalg, ønsker gjerne Navnene paa disse saakaldte Kjøbmænd opgivne, for at omtale dem med den Agtelse, de fortjene."
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1830-09-28
Ao. 1830. Den No 72.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1830-09-28
Nord=Cimbriske Tilskuer, eller Thisted, Amts. kgl. allernaadigst privilegerede. AvertissementsTidende. Forsendes med Brevposten, overalt i Danmark. Tirsdagen. den 28de September.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1830-09-28
Udenlandsk. Nederlandene. Her er det desværre endnu langtfra roligt, den kongelige Proclamation har ikke havt nogen heldig Virkning paa Gemytterne, og Uvisheden om Udfaldet af Generalstaternes Forsamling, virker ogsaa ufordeelagtigt paa Folket; i Brussel fortfarer man med Forskandsningerne i Gaderne. Bladet Staats-Courant fortæller nu om Prindsen af Oraniens sidste Nærværelse i Brussel, at Modtagelsen, ikke skal have været saa høflig som den burde være, at Prindsen, der var til Hest, af den store Mængde Mennesker i Gaderne blev forhindret fra at tage den lige Vei til Slottet, og blev af nogle Mennesker saa at sige uvilkaarlig trængt op mod Raadhuset, hvor H. K. H., da hans Hest var noget vild, besteeg en Anden, og forsatte Veien til Justitspalladset; ved at sprænge over de i Gaderne anlagte Forskandsninger; og ved Synet af flere Ryttere, som saaledes satte over alting, samlede Pobelen sig under stort Skrig, og reev Stenene op af Brolægningen; ogsaa den bevæbnede Borgervagt ved Justitspalladset rykkede frem med fældet Bajonet. Men saasnart de kjendte Prindsen, præsenterede de Gevæhr, og truede med at skyde paa Pøbelen, som da adskiltes. Beboerne af et tilgrændsende Huus hialp nu til at borttage. en anlagt Barricade, og nu fortsatte H. K. H. hurtig sin Vei til hans Pallads, hvor han lykkelig ankom. - J Lüttich kom det den 14de Septbr. om Aftenen atter til et Opløb, i Anledning af at Pøbelen indbildte sig at endeel Kister, der vare indladet i et Fartøi til Brasilien, indeholdt Gevæhrer, og var bestemt til Holland; den Høistbefalende for Borgergaden, gjorde Folket Forestillinger; men en stor Deel Pøbel drog til Raadhuset, forsynede sig der med Beegfakler, og undersøgte alle de Fartøier der laae paa Floden, men fandt heldigviis intet. Kommandanten for Borgergarden, lod ogsaa aabne alle Kisterne i Klædehallen, hvor heller ingen Gevæhrer fandtes.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1830-09-28
J Tournay var den 10de bleven udstædt en Proclamation mod støiende Opløb; men Aftenen derpaa, havde over 1000 Mennesker opstillet sig larmende og skrigende paa Torvet, saa at Borgergarden til Hest maatte fyre blandt Hoben og adsprede den; i Charleroi var Gjæringen steget til det Høieste: de militaire Embedsmænd, ville sende nogle Kanoner ud af Byen; men Folket modsatte sig dette Forehavende, og Tropperne bleve nødte til at forskandse sig; i Ninove har Borgergaden tilbageviist en Husar=Eskadron, som var sendt derhen. Flere Stæder i det Luxemburgske have nu ogsaa anlagt den trefarvede Farve.