JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-01-06
Med dette Numer sluttes syvende Aargangs første Qvartal. Bladet udkommer to Gange ugentlig, det tilbringes Subskribenterne og betales qvartaliter med 6 Mark. Subskriptionen modtages hos Bogtrykker Höeckes Enke, boende i store Helliggeiststrædet No. 144.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-01-09
Nyeste benhavn. Skilderie af Pas Syvende Aargang. No. 27. Udgivet og forlagt af J. Werfel, trykt i Kjøbenhavn, hos P. H. Höeckes Enke. Tirsdagen den 9 Januarii, 1810 Philosophie. Tyrannen J Leontius fra Fliunt vilde give Pythagoras Titel af en Viis. Gud allene, svare rede Pythagoras, er viis, jeg er kun en Ynder af Viisdom – en Philosoph. Men hvad er da en Philosoph, spurgte Leontius, "Uden Tvivl kjender du de olympiske Lege, svarede Pythagoras Nu, sagde han, disse ere et Billede paa vort Liv. Mange komme sammen der, nogle af Nysgjerrighed, andre af Begjerlighed efter Roes og for at lade sig see, andre af Vindesyge, saare mange forat forsøde deres kjedsommelige Liv, som de ikke vide at gjøre andet Brug af, atter andre for at see Ordet Tyrannus betydede i Begyndelsen hos Grækerne det samme som Konge, siden kaldte man saaledes den, der, uden at føre Kongenavn, besad den bestandige Kongemagt. Men da denne Magt blev misbrugt, begyndte man at bruge Ordet en ufordeelagtig Forstand, og i vore Dage forstaaer man ved en Tyran, enhver Magthaver, der bruger sin Magt til at undertrykke og mishandle sine Undergivne. deres Venner igjen, kort, den af denne, hiin af en anden Aarsag. Kun faa komme der for i Stilhed at iagttage det Gode og Onde, og disse sidste ere Phildsopher.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-01-09
Jnden- og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-01-09
Udenlandske Efterretninger. Avancement, Forflyttelse og Afgang ved Vor Landmilitaire Etat.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-01-09
Det har allernaadigst behaget Os at resolvere som følger. Under 27de December 1809. 1. Ved Jngenieur-Corpset skeer følgende Avancement: Premier=Lieutenanterne H. A. v. Caroc og C.F. M. v. Friis udnævnes til virkelige Capitainer, Premier=Lieutenanterne H. C. v. Ræder og W. N. B. v. Beichmann til Stabscapitainer, og SecondLieutenanterne H. F. A. v. Sibbern, P. M. v. Voss graff, J. J. v. Heinen, L. v. Nissen og J. F. v. Wethie til Premier=Lieutenanter. 2. Second=Lieuteuant C. F. L. v. Kierulf, af Kronens Regiment, ansættes vod Grenadeer=Compagniet. 3 Premier-Lieutenant C. J. v. Abo, af den danske Artillerie=Bataillon, afskediges efter Ansøgning, formedelst Svagelighed, i Naade af Krigstjenesten. 4. Stykjunker J. F. Gylche, af Artillerie-Corpset, udnævnes herved til Second=Lieutenant i Corpset med Anciennetet af 1ste August 1809, og Gage a deto. 5. Følgende ved Artillerie-Corpset værende 19 Volontairer, nemlig: C. W. Fuhrmann, A. P. W. Keyper, A. U. Falbe, C. D. Brücker, G. C. Rehbinder, C. L. Bendz, J. P. Haagen, F. H. Aubort, N. A. Hielte, A. F. Ticherning, F. Due, S. N. Dresing, C. P. Hingelberg, H. J. Paludan, C. P. Kye, J. H. Thomsen, J. H. Fensmark, C. F. Bruun og F. C. Hertel, ansættes samtlige invirkeligt Cadet Nummer ved Corpset fra 1ste August 1809.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-01-09
Under 29de December: 1. Den ved det slesvigske Jnfanterie-Regiment ala suite staaende Sec. Lieut. C. de Cederfeldt Simonsen meddele Vi herved Premier=Lieutenants Caracteer med Anciennetet af 16de October 1809. 2. SecondLieutenant C. S. C. D. v. Bülow, af Prinds Friderich Ferdinands Dragon-Regiment, afskediges i Naade af Krigstjenesten. 3. Second=Lieutenant J. C. T. v. Beissenhertz, af det fyenske Jnfanterie=Regiment, ansættes som 3die subalterne Officier ved 2den Batailtons Jægercompagnie af Regimentet. 4. SecondLieutenant uden Anciennetet H. C. Greve v. Holstein, af Guldecorpset, tillægges herved Second=Lieutenants Anciennetet af 23de Februar 1809. 5. Cancellist ved Generalqvarteermester=Stabens Comtoir J. F. Steenberg, udnævnes til 1ste Cancellist ved samme med den reglementerede Gage 300 Rdlr. aarlig, samt til virkelig Krigscancellie=Secretair, og Cancellist ved bemeldte Comtoir P. Borck udnævnes ligeledes til virkelig Krigs cancellie=Secretair. Begge meddeles deres Bestallinger gratis.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-01-09
Under 30te December: 1. Til de i det tronhienske Dragon=Reg. værende Officeer=Vacancers Besættelse, udnævne Vi herved allernaadigst: Secondmajor H. A. v. Coldevin til Premiermajor, Ritmester P. J. v. Selmer til Second major, Prem. Lieut. S. v. Pristroph til Ritmester og Chef for det skognske Comp., Prem. Lieuten. R. L. v. Schulz til Ritmester og Chef for det sparboeske Comp Prem. Lieut. C. S. v. Gram indtræder i virkelig Prem. Lieuts. Numer, og Sec. Lieut. J. R. B. v. Hiort og P. A. C. v. Hesselberg udnævnes til virkelige Premier Lieut., og oprykke Sec. Lieut. a la sulte R. v. Ulfers og Z. v. Moe i virkelig Sec. Lieuts. Numer og Gage, samtlige ved det tronhiemske Dragon=Reg. 2. J Anledning af Secondritmester v. Rummelhoffs Afskedigelse fra det jydske Regim. lette Dragoner, udnævne Vi herved Prem. Lieut. J. K. v. Thrane til Secondritmester med den ham reserverede Ritmesters Anciennetet, den caract, Prem. Lieut. J. C. v. Rümler til virkelig Prem. Lieut., Sec. Lieut. C. J. v. Ørum oprykker i den høiere Sec. Lients. Gage, og Sec. Lieut. a la sulte A. S.H. J. v. Ursin indtræder i Sec. Lieuts. Numer med yngst Gage, samtlige i bemeldte jydske Regiment lette Dragoner. 3. Sec. Lieut. J. C. v. Gaarder, af det 1ste jydske Jnfant. Reg., oprykker i den høiere Second Lieuts Gage. 4. Sec. Lieut. J. C. v. Henrichsen, af Vort Eget Regim, afskediges efter Ansøgning, formedelst Øiensvaghed, i Naade af Krigstjenesteen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-01-09
Under 2den Januar 1810. i 1. Capitainerne C. J. Baron v. Juel og J. A.L. Baron v. Juel, Compagniechefer i det 3die jydske Jnfant. Reg. 4de Bataille, afskediges efter Ansøgning i Naade af Krigstjenesten. 2. J Anledning af denne Afgang udnævne Vi herved Prem. Lieut. a la suite L. B. v. Angersbach og Prem. Lieut. C. v. Severin, begge af det 3die jydske Jnfant. Regim. annect. Bataill., til Capitainer og Compagniechefer, den første for det 2det og den sidstnævnte for det 3die Comp. i Regim. 4de Bataill. 3. Sec. Lieut. A. C. v. Kastrup, af det danske Livregiments annect. Bataill., udnævnes til Prem. Lieutnoved samme, og Prem. Lieut. R. G. v. Angersbach ansættes i lige Egenskab ved 4de Bataille. Jægercomp. af bemeldte Regim. 4. Student J. S. Schouboe ansættes som Sec. Lieut. ved den langelandske Jnfanterie Bataillon. 5. Sec. Lieut. af det tronhjemske Dragon-Regim. C. v. Elberg forsættes i lige Egenskab til Prinds Friderich Ferdinands Dragon-Regim. med sin havende Ancienn. af 2den Junii 1809, og Behold af sin Extragage indtil han kan indtræde i reglementeret Gage. 6. Sec. Lieut. C. H. v. Holm, af det 3die jydske Jnfanterie-Regiment, oprykker i den høiere Second=Lieutenants Gage. 7. Premier=Lieutenant N. F. Meyer, af Kjøbenhavns borgerlige Infanterie, afskediges efter Ansøgning i Naade fra den borgerlige militaire Tjeneste, med Capitains Caracter. 8. J Anledning heraf udnævnes SecondLieutenant G. Petersen til Premier=Lieutenant, og Sergeant J. H. Bagger til Second=Lieutenant, begge ved Kjøbenhavns borgerlige Jnfanterie. 9. C. F. S. v. Leth, Søn af Capitain v. Leth, ansættes som Kostcadet i den Classe, som betaler 90 Rdlr. i aarlige Kostpenge, og F. C. C. v. Ticherning, Søn af Major v. Tscherning, som Kostgjænger, begge ved det danske Land cadet-Corps.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-01-09
Under 3de Januar, 1. Second=Lieutenant C. J. v. Schive, af Prinds Christian Friderichs Regiment, oprykker i den høiere Stend=Lieutenants Gage og ansættes ved 2den Bataillons Jægercompagnie. 2. Capitain og Chef for Grenadeer=Compagniet i det fyenske Jnfanterie-Regiment J. F. C. v. Harttwig afskediges efter Ansøgning, formedelst Svagelighed, i Naade af Krigstjencsten som Major og med Tilladelse at bære 2 Epauletter, samt gives 300 Rdlr. i aarlig Pension. 3. J
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-01-09
Anledning af denne Afgang udnævne Vi herved: Stabscapitain C. M. v. Sundt til Chef for Grenagers Compagniet, Premier=Lientenant L. v. Prehn til Stabscapitain, og Second-Lieutenant C. F. v. Meyer til virkelig Premier=Lieutenant, samtlige i bemeldte fyenske Jnfanterie-Regiment. 4. Premier-Lieutenanterne J. v. Winther af det oplandske Dragon-Regiment og M. v. Rasch af det smaalehnske Dragon-Regiment meddele Vi Ritmesters Caracter. 5. A. F. Howitz, Søn af Enken Howitz, ansættes som Kosteadet ved Landcadetcorpset i den Classe, som betaler 90 Rdlr. i aarlige Kostpenge. 6. Da den fra det 3die jydske Jnfanterie=Regiment og senere fra Sappeur=Corpset med 84 Rdlr. aarlig Pension afskedigede Premier-Lieutenant C. Winde er dømt efter danske Lovs 6-186 til at have forbrudt Haand, Ære og Boeslod, saa skal hans Caracter og Rang som Premier=Lieutenant og hans Pension være ham frataget, og den ham meddeelte Afskeed af Krigstjenesten skal besørges indsendt for at vorde casseret.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-01-09
Under 6te Januar: 1. J Stedet for Fuldmægtigen i Generalstabens Bureau, Krigsraad Hecqvet, som paa anden Maade op befordret, udnævnes herved den i Bureauet ansatte Cancellist, Krigscancellie=Secretair H. Kierulf, til Fuldmægtig i bemeldte Bureau med 336 Rdlr. aarlig Gage og meddele Vi ham derhos virkelig Krigsassessors Caracter gratis, og ansættes surnumerair, Cancellist, Krigscancellie=Secretair H. P. Valentin, som virkelig Cancellist i Generalstabens Bureau. 12. Bataillons-Commandeuren for det norske Livregiments 4de Bataillon, Major L. C. v. Ziegenhorn, forbeholdes sin forhen havte Anciennetet i Armeens 2 første Batailloner. 3. Assistent i det danske asiatiske Compagnies Tjeneste F. C. Jessen ansættes som Second Lieutenant ved det danske Livregiment til Fods, men uden Anciennetet indtil han har taget den befalede Examen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-01-09
Hovedqvarteret i Vor Kongelige Residentsstad Kjøbenhavn, den 8de Januar 1810. Enedersik. R.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-01-09
En Dansk Mand, Herr N. Damborg, Snedkermester og Lieutenant ved Kjøbenhavns Brandcorps, har, aldeles uden Orgelbygger= eller musical ske Kundskaber, forfærdiget et lidet Orgel 2 Alen bredt og 3 1/2 Alen høit foruden Ziraterne. Det indeholder 5 Stemmer eller Register, nemlig Gedadst 8 Fod, Fløite 4 Fod og Octav 2 Fod. Claveret er 4 Octav. Det Mærkeligste ved dette Konstværk er, at Tonerne deri ere reene og stærke, uagtet alle Fløiterne uden Undtagelse ere forfærdigede af Træ. Det er overhovedet saaledes, at det gjerne kunde bruges i en Landsbykicke. - For at forsøge, hvorvidt det er mueligt med Træfløiter, uden Metalpiber at bringe det i denne Konst, har Her Damborg paa nærværende Tid et større Orgel i Arbeide, bestemt til 7 Stemmer i Claveret, nemlig Gedadst 8 Fod, Fløite 4 Fod, Octav 2 Fod, Siefløite 1 1/2 Fod, Pedecima 1 Fod, en lille Mixtur 3 Fag og Krumhorn 8 Fod. Hertil agter han at gjøre et Pedal af 4 Stemmer, nemlig Subbas 16 Fod, Octav 8 Fod, Octav 4 Fod, og Trompet 8 Fod, ialt 11 Stemmer. Det bliver 4 1/2 Octav og kommer til at gaae op til V. - Dersom det ogsaa lykkes Opfinderen med det sidstnævnte Orgel, hvilket man neppe kan tvivle paa, da der blandt en Mængde Fløiter, han allerede har færdig til det, gives adskillige af de høieste Toner, som ganske svare til deres Bestemmelse, saa er det en ikke uvigtig Opfindelse i saadanne Tider som disse, hvor Metallerne ere saa dyre, vanskelige at overkomme og have saa megen anden Bestemmelse. Men især fortjener han Opmærksomhed, naar man henseer til, at det er blot ved hans naturlige Konst talent, han har naaet sit Maal. Herr Damborg, som boer i Larsbjørnstrædet No. 181, har den Hof lighed at forevise enhver Konstelsker og Kiender sit Orgel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-01-09
Priserne paa Colonialvarer ere i disse Dage. stegne meget. Men især ere Sukkerer gaaede meget høit. Candis er bleven betalt i Partier med 12 Mk. og Havanna Sukker er solgt paa Auction, den hviden for 8 Mk. til 8 Mk. 12 s. og den brune for 6 Mk. 6 s. Ogsaa Congo Thee er stegen til 19 Mk. 8 s. Jden Skrivelse fra Prælaten Martini, der, som Jkke-Romer, maatte, i Følge det bekiendte Franske Decret, forlade Rom tilligemed de udenbyeske Cardinaler og Prælater, men som efter Vicekongens Decret har erholdt Tilladelse at blive paa sin Post ved det Vatitanske Bibliothek, forekommer følgende angaaende vor berømte Landsmand Zoegaar, Jeg iler, for at dele med Dem Kummeren over Tabet af en Ven, som De, ligesom alle, der vide at sætte Priis paa ægte Lærdom, ærer og elsker. Joga, er ikke meer. En galde agtig Nervefeber har rykken ham bort, efter 10 Dages Sygeleie. Ædle Venner tage sig af begge hans efterladte Børn; Fru Bruun tager hans lille Datter til sig, og den Danske Gesandt Schubart hans lille Søn, hans ældste Datter, 19 til 20 Aar gammel, vil nok faae nogen Understøttelse. fra Danmark. Om end dette store Uheld ikke var indtruffet, vare Basserieliverne dog blevne sluttede med Villa Albani, af Mangel paa Afsætning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-01-09
J Mandsminde ere ikke saa mange Skjøder &c. blevne læste i Landsoverretten som i Gaar. Aarsagen er let at indsee.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-01-09
Paa Studiigaarden er opslaaet følgende Bekjendtgjørelse: Da den Kongelige Direction for Universitetet og de lærde Skoler har paa det theologiske Facultets Andragende tilkjendegivet samme, at et vist Antal af de meest Trængende blandt Communitetets Alummer, som tillige flittigen søge Forelæsninger og Examinatorier, kunne gjøre sig Haab om en overordentlig Understøttelse, ville de af Alummerne, saavel Theologer, som Jurister og Mediciner, der attraae samme, behage desangaaende at indlevere deres Ansøgninger, forsynede med Attester, saavel om deres Trang som Flid i at bivaane Forelæsninger og Examinatorier, til Undertegnede inden 4de Januari 1810. - Kjøbenhavn, d. 28 Dec. 1809. P. Müller.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-01-09
De Herrer Jnteressentere i det Kongelige Octroyerede Danske Asiatiske Compagnie, anmodes herved, af Directionen for samme, behageligen at møde udi en General-Forsamling, som holdes i Compagniets Huus Torsdagen d. 18 Januari førstkommende om Eftermiddagen ved 4 1/2 Slet, for 1) At modtage de Efterretninger, som Directionen finder sig foranlediget at meddele. 2) At lade sig foredrage Udfaldet af det sidste Europæiske Regnskabs Revision og Decision, samt derefter at meddele Directionen og Betjenterne her Qvittering for Handelsaaret 1808-1809, i Overeensstemmelse med Conventionens Forskrivt. 3) At vælge 2 Directeurer, nemlig: a. en Lovkyndig, blandt efterstaaende Herrer Jnteressentere, nemlig: Hr. Banqve Commissair Damkiær, Hr. Advocat Haagen, Hr. Justitsraad R. Lange, Hr. Justitsraad Skibsted, b. En Handelskyndig, blandt efterstaaende Herrer Jnteressentere, nemlig: Hr. Etatsraad Hauser, Hr. Grosserer C. Thomsen, Hr. Over=Krigs=Commissair Winther, Hr. Directeur Vogelsang. 4) At vælge en Revisor i Hr. Over=Krigs=Commissair Winthers Sted blandt de dertil foreslagne Herrer Jnteressentere. 5) At foretage Valg paa to Lovkyndige, tre Handelskyndige og to Søekyndige Decisorer, blandt de dertil foreslagne Herrer Jnteressentere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-01-09
Directionen for det Kongelig Octroierede Danske Asiatiske Compagni. Christianshavn den 4 Januar 1810.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-01-09
Hr. Capit. A. Ammundsen har kjøbt Hr. Justibsr. Hammerichs Gaard paa Gl. Torv for 48,000 Rdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-01-09
Udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-01-09
Stockholm, den 20de December. Rigsdags Tidender af 18de December bekjendtgjor en Protocol, afholden i Overværelse af Rigets Stænder, forsamlede i Pleno Plenorum, som bestemmer Thronfølge=Ordenen, hvorefter den Høibaarne Førstes, det Svenske Riges udkaarne Kronprinds Hs. Kongelige Høihed Prinds Christian August af Schleswig, Holsteen, Sønderburg, Augustenburg, Hans mandlige Arvinger skulle have Ret til den Kongelige Svenske Throne, og tiltræde det Svenske Riges Styrelse. De vigtigste af disse Bestemmelser ere følgende: Vorder det Ægteskab Hs. Kgl. Høihed Kronprinds Christian August, med Hs. Kgl. Majestæts Høie Vidende og Villie, indgaaer – og hvorord Rigets Stænder udtrykkeligen forbeholde sig, at til Gemalinde ei maa tages Svensk eller udenlandske privat Mands Datter, velsignet med mandlige Livsarvinger, da skal Hs. Kgl. Høihed i Regjeringen succederes af Sin førstefødte Søn, og denne at de sentre mandlige Livsarvinger, i den Orden, i hvilken de ere Hs. Kgl. Høihed Kronprinds Christian August, som Slægtens Hoved, i ret nedstigende Linie nærmest Paarørende. Uddøer den forstefødte Søn mandlige Linie, da skal Regjeringen tilfalde Hs. Kgl. Høiheds derpaa følgende anden Søn, med Successions ret for hans mandlige Efterkommere, i samme Olden som for den Førstesødte er fastsat, nemlig, alt eftersom de i nedstigende Led ere Stammens Hoved nærmest beslægtede. Uddoer den anden Sens mandlige Linie, da skal Sucressionsretten gaae til den tredie o. s. v. til de øvrige Hs. Kongl. Høiheds Sønner, i samme Orden og rigtig nedstigende Lid efter Forstefødselens Ret. som ovenfor, for den Førstefødtes Alkom, er foreskrevet, Det Kongen i Sverrig, uden at efterlade sig mandlige Livs=Arvinger, men hans efterlevende Dronning befinder sig i velsignede Omstændigheder, da skal Statsraadet føre Regjeringen med kongelig Magt og Myndighed paa de Maade og de Vilkaar 55. 41 og 93 af Regjerigsformen foreskrive, indtil Rigets Stænder, tilden Tidspunkt Constitutionen bestemmer, kunne vorde forsamlede; da det saa tilkomme disse selv at forordne hvad der vedkommer Rigets Bestyrelse. Bliver Dronningens Livsfrugt af Mandtjonnet, da skulle Rigstænderne beskikke Formyndere for den umyndige Konge, paa den Maade, som i Regjeringdformens 94 s. er bestemt, bliver Dronningens Livsfrugt af det qvindelige Kiøn, da skal den af Slægten, som efter Forsteefødselens Ret er den afdøde Konge nærmest, som Konge tiltræde Regjeringen. Den qvindelige Linie af Kongehuset og sammes Efterkommere, om disse endog ere af Mandkjønnet, have ingen Ret til Sverrigs Krone og Regjering. Fourcroy, som ikke døde for tidlig for sin Ære, døde dog for tidlig for sin jordiske Lykke. Havde han kun levet endnu 3 Uger, saa havde han faaet et Stamgods af 10,000 Fr. Jndkomster, som Keiseren allerede har bevilget ham d. 3die f. M. Men denne Beslutning var endnu ikke udfærdiget, og kunde altsaa ikke komme ham til Hænde. Keiseren skal ligeledes have havt i Sinde at udnævne ham til General-Directeur for Bjergvæsenet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-01-09
I Paris hedder det nu, at Keiserinde Josephine til Foraaret vil reise til Mailand i Selskab med Dronningen af Holland. De skjønne Stene (Malachiter), Keiseren af Rusland har sendt Keiser Napoleon som en Foræring, ere nu forarbeidede og anbragte i Salen i Trianon Palladset. Man har forfærdiget deraf Consoler og Armlysestager, og indfattet disse i kostbare Bronzer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-01-09
Den Franske Keiser har nylig udnævnt 40 Kammerherrer. Hr. Signeul, Svensk General-Consul i Frankrige, som siden sin Bortkaldelse opholdt sig i Schweiz, er kommen tilbage til Paris, hvor han igjen har tiltraadt sin forrige Post.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-01-09
Den Russiske Collegie-Assessor Hedenstrøhm, der er bleven udsendt for at beskrive de i Jshavet opdagede Lande, har lykkelig fuldendt sin første Reise. Han kaldte en med Krat begroet Øe: Ny-Sibirien. For lettere at fortsætte Reisen lod han ved Chroma-Floden bygge en Vinterbolig og samle Forraad af Gjæs og Fiske. Han tog Veien over den tillagte Sømed Rensdyr, og reiste 170 Mile langt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-01-09
En Mærkværdighed i Ny-Siberien ere store Lag af forstenede Bielker, som ligge laqviis fast paa hinanden, paa Toppen af et Bjerg, der er 200 Favne høit. En vis Damien Hessel, der hørte til en Røverbande, som fra Nederlandene til Grændserne af Sachsen har plyndret og myrdet, hvis Plyndringer allerede i Aaret 1804 bleve vurderede for 3 1/2 Mill. Franker, og hvis Mandtal var 200 Mand, har nu i Mainz, hvor han sidder fængslet, givet Anledning til en besynderlig Opdagelse. Han blev i alle Egne opsøgt af Øvrigheden, og dømt af mere end een Ret, undveg fra ethvert Fængsel, endog fra et 60 Fod høit Taarn, og vidste altid at sønderbryde de Lænker, man havde paalagt ham. Da man med Føie formodede, at han førte Jnstrumenter hos sig for at lette sin Flugt, undersøgte man ham nøie, ja lod ham i Frankfurth purgere, og brugte i Mainz endog chirurgiske Søgere. Hr. Brelling, Criminaldommer der paa Stedet, som mærkede paa Forbryderen, at han alligevel tænkde paa sin Flugt, tvang ham til at evaruere sig. Ved dette Middel opdagede man en støtteformig Masse, overtrukken med Vox, der indbefattede en Fiil, et Guldstykke, en Uhrfjeder, for at gjøre Sauge deraf &c., og som Røveren i adskillige Dage havde skjult i Tarmene. Ogsaa hos nogle Qvinder, der tillige med ham vare blevne fængslede, fandt man paa samme Maade 20 Guldstykker.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-01-09
Bourdeaux, den 16 December. Om Udfaldet af Viinhøsten kunne vi for nærværende Tid melde følgende: "Vinene fra Medoc ere sure, svage og smaae overhovedet af umodne Druer. De ere derhos af en middelmaadig Farve, dog ville de, der forstaae at gjøre et godt Valg, finde Sorter, der have en stærkere Farve. Palus og Cotes Vinene har vel en temmelig livlig Farve, men ellers i en større eller mindre Grad de samme Mangler som hine. Overhovedet er deres Beskaffenhed ikke at rose. Man har af samme kun erholdt 1/2 Part af den Qvantitet, som man erholdt i Aaret De hvide Vine ere ligeledes af en meget slet Beskaffenhed. Jblandt andre Mangler har de en kun ringe Stykke. Da imidlertid Druerne ere afplukkede i tørt Veir, vil maaskee Vinen, naar den i rette Tid bliver aftappet af Bærmen og fyldt paa andre Fade, blive af en bedre Qvalitet, end dens nærværende Egenskaber lade formode.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-01-09
Af dette Slags Vine har man i Aar kun erholdt 1/4 Part af hvad, man erholdt i Aaret 1808. Priserne paa de røde og hvide Vine af dette Aars Høst ere endnu ikke satte. Man antager imidlertid, at de røde ville efter deres forskjellige Beskafsenhed erholdes for 200, 250, 300 og 400 Franker. Om Priserne paa de hvide kan man endnu intet sige.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-01-09
Efter de nyeste Beretninger er den Befolkning, der staaer under det Brittiske Scepter, følgende: De Brittiske Besiddelser i Europa have 16 Mill. 631000 Jndvaanere. Colonierne og Vasal-Lan denne 27 Mill., hvoriblandt ikke engang en Million Europæere eller Engelske Undersaattere. Den Maltha er efter denne Beregning anslaaet til 88,000 Jndv., Cap til 70,000, Canada til 195,000, Terre neuve til 25,000, Ny=Skotland med Ny Brunsvig til 150,000, Jamaica til 353,000 og Colonien Ny=Holland til 6467.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-01-09
Offentlige Blade indeholde følgende fra Wien: Vor Børs er nu i visse Henseender en Pharobanque, hvor der vindes og tabes meget. Blandt Lotterielodderne og andre Statspapirer er ligeledes en bestandig Stigen og Falden. Kun de 6 PC. Wiener Stadsobligationer holde sig godt. - Nogle herværende Politikere og Speculantere have yttret det Ønske, at i den Keiserlige Bekjendtgjørelse angaaende Bankosedlerne tillige Midlerne og Veien, til at forbedre deres Værdie maatte være blevne anførte. Men den største Deel af vort Publicum er overtydet om, at Regjeringen i det Hele ikke vil foretage nogen Operation med Papirpengene, førend samme i det mindste for største Delen fra fremmede Stater er kommen tilbage til det Østerrigske Monarkie. Bankosedlernes lave Værd i nærværende Øieblik ansees derfor af nogle for en stor Fordeel for Staten.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-01-09
Paris, den 8 December. Blake har igjen trukket sig tilbage til Egnen af Tarrogona, hvorMarchal Augereau, der concentrerer sine Tropper, vil opsøge ham. Ved Gironas Fald er Samfærslen mellem Perpignan og Barcellona sikkret. De Franske have hidtil ivrig arbeidet paa at udvide Rosas Fæstningsværker og anlægge ny Forter; i den derværende Havn ligge adskillige Franske Fregatter. – Nogle 1000 Mand, som i Begyndelsen af December ankom fra Perpignan til Jtalien, ere strax afmarcherede til Catalonien. En stærk Colonne ventes endnu.