JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-09-09
J § 13 er det bestemt, at intet Blad eller periodisk Skrift maa udgives, uden at der stilles Sikkerhed for Bøder a., til et Beløb af 1500 til 4000 Rbd., eftersom Bladet udgaaer een eller flere Gange om Ugen. Det er vel at mærke Depositum, ikke blot Caution, der skal stilles, hvilket altid gjør det vanskeligere for den Uformuende at tilveiebringe Summen. Vel ere Beløbene i og for sig ikke betydelige, men under Forholdene hertillands, hvor de fleste Blade ikke naae meere 500 1000 Abonnenter, og altsaa ikke kaste stor Jndtægt af sig, er et Depositum af 4000 Rbd. allerede en stor Byrde. At Staten vil have Sikkerhed for, i hvis Hænder Udgivelsen af et Blad anbetroes, finde vi fuldkommen i sin Orden, og vi skulle derfor aldeles Jntet have i mo at der opstilles lovbestemte Qvalificationer for hver den, som vil udgive et Blad; men naar Personen godtgiør, at han har disse Qvalificationer, saa indsee vi ikke, hvorfor man vil forlange, at han endvidere skal stille Sikkerhed for de mulige Forseelser han kan komme at begaae. Suppositionen maa dog være for, at ingen Redacteur med frit Forsæt overtræder Loven, og Bestemmelsen fører derfor til en af to Slutninger, enten at Lovconcipisten erkjender, at Loven er saaledes sat paa Skruer, at det er umuligt at undgaae Bøder, eller ogsaa har man ved at forlange Sikkerhedsstillelse villet vanskeliggjøre Udgivelsen af Blade, saameget som muligt. Men vi kunne ikke give Rum for nogen af disse Slutninger; de ere uværdige, og vi ville antage, at Bestemmelsen er en uheldig Efterligning af den franske Presselovgivning. Nei, lad Udgivelsen af et Blad være afhængig af visse lovbestemte Egenskaber, godtgjør en Mand at være i Besiddelse af dem, kan Staten ikke forlange meere, en Journalist maa kunne gjøre Fordring, paa den samme Formodning for sig, som enhver anden Mand, at blive anseet som en ærlig Mand, indtil det modsatte bevises. Det ligger i en Bladeiers egen Jnteresse ikke at paadrage sig Bøder, gjør han det, standser hans Blad (§ 19) d. v. s. hans Næringsvei, og kan han ikke betale Bøderne, maa han afsone dem med Kroppen. Og dette skulde ikke være Sikkerhed nok, Anseer man virkelig Journalisterne for et Slags Mennesker, mod hvilke man maa tage yderligere Sikkerheds forholdsregler, end mod andre Mennesker, Forlanger man nogen Sikkerhed af en Kjøbmand for de mulige Overtrædelser af Toldlovgivningen, hvori han kan komme til at gjøre sig skyldig.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-09-09
Jndenlandske Efterretninger. J disse Dage er udkommet et høist vigtigt Cancelli-Patent for Holsteen alene, angaaende den fornødne forudgaaende Tilladelse for Tidsskrifter og andre tydske Skrifter, der ikke udgjøre meere end 20 Ark og ere af politisk Jndhold, naar disse udkomme, paa Tydsk i en Stat, der ikke henhøre til det tydske Forbund. For Holsteens Vedkommende er det Bo vistnok en meget haard Bestemmelse, der vil besværliggjøre mangfoldige tydske Skrifters Læsning overordentlig, og saagodtsom gjøre Jndførelsen af tydske Blade, der ere trykte udenfor det tydske Forbund, altsaa f. Ex. i Slesvig, til en Umulighed, da vi ikke kunne ansee det for rimeligt, at Nogen i Holsteen vil holde et Blad, hvoraf hvert Numer først skal reise til Altona for at censureres af Censor, og den slesvig-holsteenske Regjering og Stedets Politi derefter underrettes om Tilladelsen, førend det kan komme i Abonnentens Haand; men paa den anden Side kunne vi ikke andet end anerkjende det væsentlige Skridt, som derved er skeet, for practisk at gjøre det indlysende for Schleswigholsteinerne, baade for dem, som findes paa hiin og denne Side Lillebelt, at Slesvig hører under en anden Stats høihed end det tydske Forbunds. Patentet er tillige et Beviis paa, baade hvor indgribende det tydske Forbunds Magt kan virke i alle de Forbundet undergivne Landes meest indgribende Anliggender, og hvor forskjelligt Statsherskerens Forhold er i de Landsdele, som henhøre, og dem, som ikke henhøre under Forbundet. J Danmark og Slesvig kunne vi da Gud skee Lov endnu læse tydske Skrifter, som trykkes f. Ex. i Petersborg, Pesth, Amsterdam, Zürich, Basel, Bern og Paris, for ikke at tale om New-York, uden at de først skulle vandre til Altona. (Fædrel.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-09-09
Aftenbladet skifter idag (2den September) Redacteur; Hollard Nielsens Efterfølger, Hr. Botius, gaaer som denne paa Pension, og Hr. Secretair A. C. Boye afløser ham. Vi opfordre Statsoekonomer til at beregne, hvormeget Aftenbladet nu har kostet Regjeringen, og Folk, der forstaae sig paa at behandle uendelige Størrelser, til at udfinde, hvad Nytte det har gjort. (Fædrel.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-09-09
Det i Mandags udkomne N af Ribe Avis indeholdt Følgende: Vor Stænderdeputerede, Hr. Kjøbmand H. J. Müller, er pludselig kommen tilbage fra Viborg. Grunden til denne hans uventede Hjemkomst har han meddeelt os; men da det er forbudt at offentliggjøre noget om Stænderforhandlingerne, udenfor det Stændertidenden indeholder, saa see vi os ikke istand til at meddele noget videre om denne høist mærkelige Begivenhed; dog kan det neppe være formeent at meddele, at Hr. Müller anseer sig forurettet i Forsamlingen. Saaledes har man atter et Exempel paa, hvor stor Trangen er til Offentlighed i Stænderforsamlingen. Vi kunne derfor ikke andet end ønske, at Spørgsmaalet og Offentlighed atter maatte optages af en Deputeret, men af en Mand, der vil tage sig af Sagen med mere Varme og Kraft end Justitsraad With, der vist neppe har tilfredsstillet nogen ved den Maade, hvorpaa han, med Hensyn til dette Spørgsmaal, har løst hvad han kalder sit givne Ord. – Det i Tirsdags indløbne Ne af samme Blad fortæller, at Kjøbmand Müller i Søndags har sammenkaldt Byens Vælgere og Jndvaanere paa Raadhuset og meddeelt dem en Fremstilling af Anledningen til sin pludselige Hjemreise, hvilken vakte megen Forbauselse og Harme. Da denne Begivenhed altsaa ved Ribe Avises, eller vel snarere dens næsede Censors, overdrevne Forsigtighed er kommen for Lyset i en saa mystisk Skikkelse, at den kun kan foranledige ugrundede Hypotheser, og usande Rygter, saa ansee vi det for rettest at bemærke, at, saavidt os bekjendt, bestaaer det Passerede i en Discussion om et Foredrag, som Hr. M. vilde have tilført i Protocollen, var ligelydende med det, han virkelig havde holdt; hvoraf Resultatet blev, at Forsamlingen lod Hr. M.s Foredrag, tilligemed Debatten derom udelukke af Protocollen, eller idetmindste af Stændertidenden. Saameget kunde Ribe Avis godt have fortalt, uden at støde an mod Rescript 22de September 1835, hvis Forbud fornuftigviis kun gielder det omtvistede Fore(Fædrel.) drags Jndhold.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-09-09
For nogle Dage siden skal, ifølge Thisted Av.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-09-09
af 3die ds., et fremmed Dyr af Størrelse som en Kalv eller en stor Hund og bruunguul af Farve have i Nørhaae Sogn dræbt en 40 Stykker Faar, og saaledes forgangen Nat alene 6. - En Pige, der vogtede sin Faareflok og vilde forsvare den, blev ogsaa angreben af Dyret, der rev hendes Kjole, eller Forklæde i Stykker. Det var at ønske, at flere af vore gode Jægere vilde foranstalte en Klap jagt efter hiint skadelige Vildt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-09-09
Den danske Bondeven af 23de August siger om Høsten: "Den er nu begyndt i alle Egne af Landet og det under særdeles gunstige Omstændigheder. Den vedvarende stærke Regn, som gjorde den sildige Høbjergning saa vanskelig, og vel ogsaa forringede den i sig selv ringe Høhøst, ophørte netop som Kornhøsten skulde begynde, og det tegner nu til stadigere Veir. Høsten vil da udentvivl det Hele taget blive ret god. Rugen er vel de fleste Steder noget ringere end ifjor, deels fordi den sidste Efteraar kom mindre godt i Groening, deels fordi den i Foraaret blev noget trykket af den vedholdende Kulde og Tørke, og deels endeligen fordi Veiret i dens Blomstertid var saa uroligt. Den vil saaledes i det Hele taget give et betydeligt ringere Udbytte end ifjor, men da var Rug høsten ogsaa den rigeste, Danmark nogensinde har havt. Hveden gik paa flere Steder saa aldeles bort, at man maatte pløie den op i Foraaret og saae Vaarsæd i Stedet; men dette var dog nok kun Tilfældet med den hvide Hvede, hvorimod den almindelige brune Hvede de fleste Steder skal staae godt. Vaarsæden blev i lang Tid trykket af den vedvarende Kulde og Tørke, saa Byg og Havre mange Steder er baade tynd og kort i Straaet; men ved den senere indtrufne Væde og Varme har især den senere saaede Vaarsæd vundet meget og er i Almindelighed godt kjernesat. Byghøsten vil derfor i det Hele taget blive god, og Bælgsæden er næsten allevegne særdeles god."
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-09-09
Cancelliet har ikke troet at burde acqviescere ved den under 10de forrige Maaned afsagte LandsOver- samt Hof= og Stads=Rets Dom, ved hvilken Candidat Ploug er frifunden og Actionens Omkostninger paalagte det Offentlige i en Sag, under hvilken han var beordret tiltalt, fordi han havde villet udgive 2 Blade, der ere bestemte at indsættes paa deres Plads i en af ham udgiven Beretning om de danske og svenske Studenters Reise i Up salg i Juni Maaned forrige Aar, og som indeholdt et Referat af en Tale, han under bemeldte Studenters Ophold i Calmar ved en for dem af Jndvaanerne arrangeret Fest har holdt. Collegiet har nemlig beordret Advocat Buntzen til at indanke Sagen for Høiesteret og beskikket Justitsraad Liebenberg til Defensor for Tiltalte. Det er saaledes den anden Sag, der er indanket for Høiesteret i Anledning af bemeldte Tale, idet den Sag, der først var anlagt for et i Fædrelandet indeholdt Aftryk af Talen, saavel imod Hr. Ploug som imod det nævnte Blads Redacteur, Hr. J. A. Hansen, og under hvilken ligeledes Frifindelse er bleven tillagt de Tiltalte ved Lands-Over- samt Hof- og Stads=Rettens Dom, allerede i længere Tid har været indstævnet for Høiesteret. (Fædrel.) Medens de Franske fortsætte Krigen mod Marocco, og atter have bombarderet en anden Stad, Mogador, samt taget en udenfor samme liggende Ø i Besiddelse, skal Keiseren, ifølge spanske Blade, have undertegnet Freden med de andre europæiske Magter, idet han har indvilliget i deres Fordringer. Saafremt denne Efterretning stadfæster sig, vil Danmark altsaa endelig være bleven befriet fra at erlægge den intet mindre end hæderlige Tribut til denne fordums Sørøverstat; en Fritagelse, der ved Hielp af tilstødende Omstændigheder nu vel er opnaaet paa den nemmeste Maade af Verden; men som allerede for mange Aar siden burde have væ(Kbhpst.) ret iværksat.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-09-09
Det Bidrag, som hidtil ialt er indkommet til de i Orby Sogn paa Jyllands Vestkyst sidste Efteraar Forulykkedes Efterladte er meget betydeligt, og udgjør ialt 5,218 Rbd. Deraf ere circa 40 Personer blevne understøttede, deels med Korn, deels med rede Penge, med et Beløb af 1,880 Rbd.; c. 33 Rbd. ere medgaaede til Omkostninger, 55 Rbd. beroe hos Districtets Herredsfoged og 3,250 Rbd. ere afvigte 1ste Mai indbetalte til foreløbig Forrentning i Statsgjældskassen til Hjælp for de forulykkedes 50 Børn.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-09-09
Den Berl. Tid. indeholder en meget udførlig Fremstilling af den bekjendte Jtzehoeske Militairsag, der har medført en Escadrons Opløsning, 50 Dragoners Degradering til Jnfanterister, en Forlængelse af deres Tjenestetid som Straf for endeel af dem, Stokkeprygl for Andre, og endelig Chefens og Ritmesterens Afskeed, og en LieutenantsFæstningsarrest i 2 Maaneder. Hvad der uagtet denne Fremstillings Vidtløftighed endnu bliver lige uklart, er den egentlige Grund til at hele Escadronens Mandskab har viist en saa opoffrende Jnteresse for deres ved en Krigsret til Vand og Brøds straf dømte Kammerat, hvis voldsomme Bortførelse fra Vagten, efter at de forgiæves havde bønfaldet om hans Benaadning, udgjør deres Forbrydelse. (Kbhpst.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-09-09
Som bekjendt blev Graveur Mønster for ikke længe siden efter Cancelliets Ordre arrest eret og Sag anlagt imod ham, for at have modtaget Ansættelse som Missionair for en fremmed Baptist menighed og ved gjentagne Lovovertrædelser at have viist sig virksom til Baptistmenighedens Udbredelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-09-09
Denne Sag er den 3die d. M. paakiendt af Hof og Stadsretten, som har idømt Mønster 200 Rbd. Mulct. (Fædrel.)¬
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-09-09
(Corresp.) Kjøbenhavn den 7de Septbr. Vi have i disse Dage faaet Jernbane=Projecterne forøgede med et nyt. Efter Forlydende skal Entrepreneuren for Vand cuur= og Søbade=Anstalten ved Dyrehaven, Dr. med. Hjaltelin, have indgivet Ansøgning om Tilladelse til at anlægge en Jernbane fra Nørreport ved Kjøbenhavn, langs Nørrefælled, mellem Strandveien og Kongeaaen, over Ordrup til Klampenborg. Jdeen er egentlig ikke ny; det var den første Jernbane-Jdee, der blev omtalt i Danmark; men dengang blev den forkastet, og man optog Jdeen om en Bane mellem Kjøbenhavn og Roeskilde, der da ogsaa blev realiseret. Da Besøget af Dyrehaven og dens Omegn fra Kjøbenhavn er meget betydeligt, og sikkert ved Anlægget af en Jernbane vil blive endnu betydeligere, tør der neppe være Tvivl om, at den nye Bane vil betale sig, og man siger ogsaa, at der allerede skal være skeet anseelige Tilbud af Penge. Man siger, at det skal være tvivlsomt, om Bankdirecteur, Etatsraad Bang, paa Grund af Sygdom i hans Familie, vil give Møde i den forestaaende roeskildske Stænderforsamling. Det vilde være meget at beklage, da Forsamlingen derved vilde komme til at savne et af sine dygtigste Medlemmer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-09-09
Gasbelysningssagen for Kjøbenhavns Vedkommende er da nu afgjort. Efter at denne Sag i meere end to Aar har været Gjenstand for vidtløftige Underhandlinger, flere Gange har været sit Maal nær, og atter er bleven fjernet derfra, har den til at underhandle om dette Anliggende af Communalbestyrelsen nedsatte Comitee endelig afgivet sin Erklæring derhen, at den ikke finder de af to Handelshuse i Paris gjorte Tilbud om at belyse en Deel af Kjøbenhavn med Gas antagelige.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-09-09
Blandt de Sager, der i den senere Tid alvorligt have beskjeftiget den tydske Diplomatik og de tydske Regjeringer, er den Paastand, som de tydske souveraine Hertuger have gjort paa at tillægges Prædicatet Kongelig Høihed. Forbundet har nu endelig afgjort denne vigtige Sag derhen, at man vil erkjende dem for Høiheder." En lignende Gjæring, naturligviis i det Smaa, hersker hertillands; ingen Kone vil meere være Madame" og ingen Pige meere "Jomfru. Alle ville nu være Fruer" og Frøkener, men, som sagt, Gjæringen har ikke sat sig, det store Spørgsmaal er ikke afgjort. Man har en instinktmæssig Følelse, at det er for galt, at gjøre alle til Fruer og Frøkener, men hvor er Grændsen? Kjøbenhavns Børscours den 6te Septbr. 1844. - Hamborg 2 Maaneder. - a vista 199 1/2. - Species 200. - pCt. Kongelige Obligationer (uden Rente) 101 3/4 a 102 1/2 Rbd. - Nationalbank=Actier 13 a 132 1/2 Rbd. rede Sølv. Kjøbenhavns Torvepriser den 7de Septbr. 1844. - Rug, 3 Rbd. 72 s. a 4 Rbd. 48 s.; Hvede, 4 Rbd. 24 s. a 5 Rbd. 80 s.; Byg, 2-radet, 3 Rbd. 56 s. a 4 Rbd. dito tradet, 3 Rbd. 24 s. a 3 Rbd. 56 s.; Havre, 2 Rbd. 48 s. a 3 Rbd. 8 s.; røget Flæsk Lpd., 2 Rbd. 40 s. a 2 Rbd. 64 s.; dito grønsaltet, 1 Rbd. 72 s. a 2 Rbd. 8 s.; Smør, Pd., 23 s. a 26 s.; Æg, Snesen, 23 s. a 26 s.; Sjællandsk Smør, Fjerdingen, 12 Rbd. 48 s. a 13 Rbd. 72 s.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-09-09
Blandinger. J Haugh, ved Bolton, er nyligen en udmærket smuk Kirke bleven bygget af bare brændt Terra Cotta-Leer. Adre- og Jndresiden, Taarnet og Grunden er alle af samme Materiale, et fiin Leer, der fandtes nær ved Stedet, mellem Kullagene i Hr. Fletschers Miner, og som brændtes efter at være stærkt presset. Couleuren er smuk bruunguul. Beliggenheden er ligeledes meget smuk. Architecturen er den blomstrende gothiske. Det Jndre er stærkt decoreret; Loftet er af mørkplettet Eeg. Gulvet, er af Muursteen indlagt med en Mængde Kors. Alt Øvrigt staaer i Samklang dermed. Pladsene ere aabne og ikke afdeelte i Stole. Bygmesteren er Hr. Sharp af Lancaster. Flere i disse Dage fra Hamborg og Altona til Kjøbenhavn ankomne Privatbreve berette følgende mærkværdige Begivenhed: J Altona skal en Arbeidsmand ganske uventet være bleven en af de rigeste Folk i Europa. For endeel Aar siden afreiste en Mand af Almuesklassen fra Altona med et Skib til Ostindien, og efterlod sin Kone, med hvem han havde levet i slet Forhold, i frugtsommelig Tilstand. Han blev Slavehandler, nedsatte sig i Demerara, og døde for et Aarstid siden, efterladende sig den uhyre Formue af 20 Millioner Mk. Bco. (2). Den engelske Regjering, som administrerede hans Formue, anstillede Efterforskninger om hans Arvinger, og det oplystes, at hans Kone, kort efter hans Afreise, var nedkommen med et Drengebarn, der nu, som Arbeidsmand, var ansat ved Handelshuset Bauers Pakhuus i Altona. Han har allerede godtgjort sin Arveberettigelse, og i disse Dage vil han komme i Besiddelse af Slavehandlerens uhyre Formue." (Aarh. Av.)(Forlangt indrykket.) Advarsel! Da Din Ondskab, efter hvad man veed, ikke i længere Tid har yttret sig med Hensyn til Mosaiterne, saa har Du nu begyndt de skændigste Skumlerier og Bagvaskelser imod et Par andre Familier af den christelige Religion. Men, vogt Dig Man skal ikke tabe Dig af Sigte, og vee Dig, dersom Din Ondskab gaaer saavidt, at man tager fat paa Dig.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-09-09
AVERTISSEMENTS. Fra Pressen er udkommen: Sandheden skal seire! Fæstehuusmand Peder Hansen, i Lundby pr. Præsto.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-09-09
Dette lille Skrift, der tidligere havde været bestemt til at optages i Lollands-Falsters Stifstidende, men af Bladets Censor blev strøget, faaes nu for 8 Skilling hos Hr. Boghandler Giegengack i Maribo og paa Adressecontoiret i Nykjøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-09-09
At Dampskibet "König Christian der Achte, ophører med sine Farter for iaar mellem Kiel og Kjøbenhavn, saaledes at dette Dampskib sidste Gang anløber Gaabense paa Touren til Svendborg og Kiel, Mandagen den 9de Septbr. d. A., det bekjendtgjøres herved til Reisendes Efterretning. Gaabense Dampskibsexpedition den 9de Sep Arnkiel. tember 1844.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-09-09
At Dagvognen mellem Mariboe og Guldborg paa Grund af indtrufne Omstændigheder, ophører for iaar saaledes, at den sidste Gang Mandagen den 16de Septbr. d. A. afgaaer fra Guldborg til Maribo, det bekjendtgjøres herved med Tilføiende, at derimod Dagvognen mellem Guldborg og Gaabense vedbliver endnu indtil videre at staae i Forbindelse med Dampskibet. Caroline Amalie." Gaabense Befordringscontoir den 9de Sep Arnkiel. tember 1844.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-09-09
Bekjendtgjørelse. den 7de September 1844. Da Debitorerne til Laanekassen i Nykjøbing paa Falster No. 253, 455, 515, 848, 1398, 1364, ikke have tilbagebetalt de af dem gjorte Laan, uagtet de derom ofte ere erindrede, og uagtet Laanetiden udløb i Aarene 1836, 1838, 1840, 1842 og 1843, saa seer Kassens Bestyrere sig i den Nødvendighed at maatte, i Overeensstemmelse med de i sin Tid udfærdigede Obligationer, realisere de ihændehavende Panter, og bekjendtgjør herved, at disse, forsaavidt de ikke forinden blive indløste, ville blive stillede til Salg ved offentlig Auction i førstkommende October Maaned. Directionen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-09-09
En Huusholderske, som paa en mindre Gaard kan paatage sig at bestyre saavel Madlavning som Meieriet, kan til 1ste November faae en Condition, naar hun snarest henvender sig til L. Nyholm, Liselund pr. Stubbekjøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-09-09
Licitation. Torsdagen den 3die October d. A. om Formiddagen Kl. 11 bliver paa Falsters Birks Tinghuus afholdt Licitation over et Straatags Oplægning paa en ved Hovedgaarden Nr Kirstineberg opførende nye Ladebygning. Conditionerne og Overslag er forinden til Eftersyn hos Godsforvalter Øllgaard, paa Gl. Kirstineberg. Falsters Birk, Nykjøbing den 6te September 1844. Pontoppidan.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-09-09
Af umyndiges Midler under Øllingsoegaards Godses Overformynderi ere 100 Rbd. at erholde til Laans imod anordningsmæssig Sikkerhed i førstkommende 11te December Termin, naar man derom henvender sig til undertegnede. Øllingsøegaard den 7de Septbr. 1844. M. H. Wilhelm.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-09-09
Proclama. Vi Christian den Otte ude, af Guds Naade Konge til Danmark, de Venders og Gothers, Hertug til Slesvig, Holsteen, Stormarn, Ditmarsken, Lauenborg og Oldenborg, Gjøre vitterligt: At Vi, efter den af Byfoged Johan Jacob Buntzen i Vor Kjøbstad Stubbekjøbing paa Vort Land Falster, som Skifteforvalter i Kjøbmand Wilhelm Jacob sens Opbudsboe sammesteds herom allerunderdanigst gjort Ansøgning og Begjæring, allernaadigst have bevilget og tilladt saa og hermed bevlige og tillade, at han ved Proclama sub poena præcluci et perpetui silentii, med Aar og DagVarsel, i den Berlingske politiske Avertissementstidende", den Altonaiske Mercur, samt "Lollands-Falsters Stiftstidende 3de Gange efter hinanden maa indkalde alle dem, som formene sig at have noget at fordre i Boet, med deres Paastand at fremkomme, og saadant deres havende Krav, inden foreskrevne Tids Forløb, for ham at anmelde og beviisliggjøre, dog Umyndiges Tiltale i Fremtiden efter Forordningen af 20de Febr. 1717 forbeholden, og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vor allernaadigste Bevilling Ordtil andet indrykkes i fornævnte offentlige Tidender, samt læses for vedkommende Værneting, samt ved den Overret, hvor under samme henhører. Hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette, og for Skade at tage vare. Givet i Vor Kongelig Residentsstad Kjøbenhavn den 1ste September 1844. Under Vort Kongelige Segl. (L. S.) Efter Hs. Kongelige Majestæts allernaadigste Befaling. Stemann. Lange. Bentzen. Holm. Bevilling for Byfoged Johan Jacob Buntzen til, ved Proclama i Aviserne, at indkalde Creditorerne Kjøbmand Wilhelm Jacobsens Opbudsboe Stubbekjøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-09-09
J Kraft af denne Bevilling indkaldes herved Alle og Enhver, som formene sig at have nogen Fordring paa Kjøbmand Wilhelm Jacobsens Opbudsboe heri Byen med Aar og Dags Varsel, sub poena præclusi et perpetui silentii, til at anmelde og beviisliggjøre saadant Krav for mig, som Skifteforvalter i Boet. Stubbekjøbings Byfogedenptoir den 7de September 1844. Buntzen. Adressecontoirets Commissionairer ere: Dhrr. Boghdlr. Thierry i Nakskov, Kammer. Suhr i Rødby, Postexpediteur Christensen i Stokkemarke, Boghdlr. Giegengack i Maribo, Apotheker Grundtvig i Saxkjøbing, Postmeste v. Staffeldt i Nysted, Kbd. Wulff i Stubbekjøbing og Færgeforpagter Arnkiel i Gaabense,
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-09-12
Lollands Falsters Stift. Tidende. Redigeret, trykt og udgivet af W. F. Laub i Nykjøbing. No 109. Torsdagen den 12. September.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-09-12
Jndenlandske Efterretninger. Den jydske Stænderforsamling.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-09-12
J det 46de Møde foretoges til foreløbig Behandling det ved Prof. Larsen indleverede Andragende angaaende Foranstaltninger til den danske Nationalitets Betryggelse i Slesvig m.v. - J den af den nedsatte Comitee (Larsen, Tage Müller, Jespersen, Estrup, With) afgivne Betænkning, foreslaaes: at Forsamlingen i et allerunderdanigst Andragende til Kongen vilde forestille Allerhøistsamme den paatrængende Nødvendighed af, at den danske Nationalitet i Hertugdømmet Slesvig erholder den Betryggelse, som den nu savner og uden hvilken den tidligere eller senere vil gaae sin Undergang imøde.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-09-12
J det 47de Møde blev foretagen til foreløbig Behandling Sagen betræffende det af Prof. Larsen indgivne Andr. fra Prof. Schou og det af Landsoverretsproc. Jespersen indgivne Andr. fra Bestyrelsen for Selskabet for Trykkefrihedens rette Brug om at indgaae med Besværing til Hs. Maj.