JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-02-13
Den Vest-Siællandske Avis, eller: STIAN Ugeblad. Slagelse. den før landske Historie. uden- og indenfor tigste Nyeheder. Dagens vig Redigeret af Pastor og Ridder Bastholm. Trykt og forlagt af Peter Magnus. 10de Aarg.) Fredagen d. 13. Februar 1824. 2de - - Fredagen d. 13. Februar 1824. No. 13.)Med Kongelig allernaadigst Tilladelse, at forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdømmene.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-02-13
Oversigt over Dagens Udenlandske Nyeheder. Et Selskaber blevet oprettet i London for at bearbeide de Mexikanske Biergværker efter afsluttede Contrakter med Biergværkseierne. Selskabet har et Fond af en Mill. Pd. Sterling, og vil ved Engelske Maskiner bringe Vandet ud af Gruberne. Disse Biergværker ere saa overordentlig riigholdige, at at de i Aaret 1809 frembragte et Udbytte af omtrent 26 Millioner Dollars. Actierne ere allerede stegne betydeligt og ville vist ogsaa blive meget indbringende, naar kun Landet kan erholde indvortes Rolighed.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-02-13
Journal des Debats giendriver det Rygte: at nye Tropper skulle rykke ind i Spanien; da dette Land ikke behøver flere og de, som ere der, skulle kun forblive der saalænge Hans Catholske Majestæt forlange det. Den Spanske Regiering kommer saaledes til at hielpe sig selv imod de indvortes Uroeligheder og den har ogsaa bemyndiget de nye militaire Commissioner til at fuldføre deres Domme uden Appel og uden Opsættelse.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-02-13
General Mina er for nærværende Tid i England, han har skrevet til Redacteuren af Bladet Times og bedet ham om at han ikke vil tale om ham ved forskiellige ubetydelige Livets Forhold; da han ikke ønsker noget meere, end at føre et roeligt og ubemærket Liv. – J Repræsentanternes Huus i Vashington blev den 24de December taget den Resolution: at man skulde forlange af Præsidenten Meddelelsen af den Kundskab, som han maatte besidde og som han uden Skade for det almindelige Bedste kunde meddele om nogen eller fleere Souverainer have fattet den Beslutning at hielpe Spanien til at faae sine Amerikanske Colonier igien tilbage, og om nogen Magter tilbøielig til at modsætte sig denne Beslutning. – Den Nordamerikanske Flaade bestaaer af 12 Orlogskibe, 14 Fregatter, hvoriblandt to Dampfregatter, 4 Chalupper paa 18 Kanoner, en Brig paa 14 og 5 Skonnerter paa 12 Kanoner; over Halvdelen af denne Søemagt er udrustet og krydser i forskiellige Have. - Det Engelske Blad Times anfører en nye Grund hvorfor England bliver nødt til at vaage over Sydamerikas Uafhængighed; nemlig fordi Rusland ved at forhøie sine Told paalæg, driver sit Prohibitiv og Restrictions-System bestandig videre og da denne Forhøielse fornemmelig træffer de Varer, som indføres fra England, saa bliver dette Land nødt til at forskaffe sig Erstatning for hvad det taber i Handelen med Rusland ved at sørge for at dets Handelsforbindelser med de Sydamerikanske Stater blive udvidede; som kun kan skee ved at giøre dem uafhængige. – Bladet Sun gaaer imidlertid sikkert forvidt, naar det vil vide: at Kongen i sin Tale ved Parlamentets Aabning vil erklære de Sydamerikanske Staters Uafhængighed; thi om denne Tales Jndhold kan endnu formodentlig intet vides. Kongen kan ikke personlig aabne Parlamentet den 3die Februar, thi det Gigt anfald, som han har nyeligen havt, har været et af de værste; vel er han i Bedring; men dette Angreb har dog svækket ham saameget, at det vil falde ham altfor vanskeligt at reise og for besværlig at udholde Ceremonien naar Parlamentet skal aabnes; der bliver derfor holdet et Conseil i Brigton for at overlægge Jndholdet af den Tale som skal holdes af Commissarier. – Mærkelige ere de Ord, som Hr. Canning nyelig haver sagt ved en offentlig Fest: at Havet har til alle Tider været Skuepladsen for Englands Hæder, og at det skiller det fra alle andre Lande og tillige forbinder alle med det. – De velgiørende Følger af Forbindelserne med Sydamerika give sig tydeligen tilkiende og man forsikkrer, at alle Greene af Manufacturvæsenet i Storbrittanien have aldrig været i en saadan Virksomhed som nu.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-02-13
Paven er nu kommet sig saameget at han har isinde at flytte ind i Vaticanet den 2den Febr.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-02-13
Fyrsten af Carignan, den tilkommende Thronfølger i Sardinien, er bleven kaldet til Turin, han havde hidindtil ikke Tilladelse til at opholde sig i de Piemontesiske Stater formedelst sin Deeltagelse i Revolutionen. – J Mailland ere 25 Personer blevne condemmerede til Døden formedelst Majestætsforbrydelse som Carbonari, men Keiseren har forandret Dødsstraffen til Fængselstraf.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-02-13
- Hofraad Murhard er nu bleven bragt i Castellet i Cassel, hvor man siger, at han bliver behandlet meget strengt og hverken faaer Tilladelse til at skrive Breve eller til modtage nogen, eller selv til at faae Bøger.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-02-13
Jordrystelserne i Bøhmen have vedvaret indtil den 20de, det er mærkelig at mange Kilder som før have været fortørrede nu begynde at give Vand fra sig. – J Sverrig er Vinteren ligesaa mild som her i Danmark, den er, skriver man fra Stokholm, en Blanding af Efteraar og Foraar, man har ingen Kulde seer ingen Snee og frisk Grønt bliver budt tilfals paa Gaderne; men Ulvene have i Aar med en usædvanlig Dristighed, og Raserie anrettet Ødelæggelser i Nærheden af denne Hovedstad. – J Hedemarken i Norge have Lemændene i Aar anrettet stor Skade, de have fortæret Vintersæden paa Jorden og derpaa ere de brudte ind i Laderne. – J England bliver Giødningen med Beenmeel stedse meere almindelig: i London gives over et Dusin Møller, som uafladeligen ere beskiæftigede med at male Been og hver af dem kan dagligen forarbeide 4000 Pd. Been. J forrige Aar bleve omtrent 40,000 Tons indførte fornemmelig fra Dannemark og en Tydskland. Beenene blive først kogte og benyttede til Sæbe og derpaa brændte og malede, en TondsLand som er giødet dermed er steget 12 Procent, i Værdie. (Hr. Kiøbmand Jmersen i Corsøer har i denne Vinter gjort sig meget fortient af at befordre Beensamlingen og har derved sat flere hundrede Rigsdaler i Omløb blandt den arbrigende: Klasse).
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-02-13
Frankerige. (Af den politiske Journal. Januar 1824). Slutningen af Aaret 1823 var ikke allene mærkværdig ved den Fest, som Staden Paris gav Hertugen af Angouleme; men ogsaa ved Udnævnelsen af et stort Antal af Pairs og ved den længe forventede Forordningen af 24de December, hvorved Ludvig den 18de opløste de Deputeredes Kammer. Valgcollegierne ere kaldte sammen i heele Riget; Kammernes Session bliver aabnet den 23de Marts og Roialisterne berede sig til at indhøste Frugterne af det hæderlige Spanske Feldtog. Adelens Stilling i Frankerige imod Borgerstanden var hidtil af en ganske aparte Natur.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-02-13
Paa Republikens Tid havde Borgerstanden fortrængt Hofadelen, som vandrede ud og den rige Provinsial=Adel. Restaurationerne i Aaret 1814 og 15 foranledigede, at mange af de borgerlige Statsembedsmænd bleve afsatte og at mange Personer af Hofadelen bleve igien ansatte; hvilke Forandringer de Roalistiske Ministre kaldte fornødne Epurationer. De Personer, som bleve afskedigede med eller uden Pensioner, ønskede igien at faae deres Embeder, deres Skrifter bære Præget af Liberalismen. Den rige Provinsial=Adel har i den senere Tid været herskende i de Deputeredes Kammer; den glæder sig over: at Borgerstanden (Roture) er bleven fortrængt derfra men den hader Pairiet, som hæver sig stolt over den. Den store Bog for Nationalgielden er imidlertid Udlandets og Borgerstandens Eiendom; hverken den høie eller den ringere Adel er rig paa Statsobligationer, Renter (tiers consolides) naar disse ikke tilfældigviis udgiøre en Dolation. Borgerstanden er derfor interresseret ved den høie Cours af Renterne og deres stigende Værdie; dog ønsker hveken Hof- eller Provinsial=Adelen at den saakaldte Hante Banque og Haute Industrie skal blive fattigere ved Statsrenternes Fald. – Revolutionen adskilte de gamle Stormænd aldeles fra de nye; Fortieneste, Yndest og Lykke frembragte disse og stillede dem høit, nu maae de igien see deres Modstandere stige i Veiret, som foragte dem formedelst deres ringe Fødsel. Dette sidste Partie søger ogsaa overalt i det borgerlige Liv at giøre sin Seier gieldende og foragter de nye Rige, som Kongens Fiender, Bonapartister og Jacobinere; ja det siger aabenlyst: at det er kun af Skaansel at Emigranterne og Kirken ikke forlange de solgte Nationalgodser tilbage og at der tilkommer de udvandrede Familier Erstatning for deres tabte Eiendomme. Er nu den største Deel af Eierne af Statsobligationernes Jnteresse forbunden med Chartes Opretholdelse, saa følger deraf, at det saakaldte liberale Partie ikke af Republikanisme, og Bonapartisme; men kun af Egennytte søger sin Frelse i en bogstavelig Opfyldelse af Chartet, (eller Constitutionen); derimod afskyer det antiliberale Partie Chartet, som en Lov der sætter en Grændse for dets voxende Fordringer, (det er vigtigt at kiende disse Forhold for at fatte Grunden til de Stridigheder, som finde Sted imellem Partierne i de Deputeredes, Kammer, og som man nu kan forvente at ville snart igien begynde).
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-02-13
Nyeste Post=Efterretninger. Da Hs. Majestæt Kongen af England endnu ikke befinder sig fulkommen vel, uagtet han er i en vedvarende Bedring, saa blev Parlamentet aabnet den 3die Febr. ved Commissarier. Den Tale, som Lord Kanzleren derved oplæste, lød saaledes: Mylords og Gentlemen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-02-13
Vi have faaet befaling af Hs. Majestæt til at tilgiendegive Dem Hans inderlige Beklagelse over, at han formedelst Upasselighed ikke kan i dette Øieblik lade sig see tilligemed Dem i Parlamentet. Det vilde have foraarsaget Hs. Majestæt en færdeles Fornøielse versonlig at kunne have ønsket Dem tillykke til Landets blomstrende Forfatning. Saavel den indenlandske som den udenlandske Handel tiltager. Forøgelsen af Jndtægten holder ikke allene Statscrediten opret og sørger for en uformindsket Rigelighed af vore Hielpekilder; men udbreder ogsaa, hvilket opvækker hos Hs. Majestæt en endnu behageligere Følelse, en Velstand blandt den store Masse af Folket. Agerdyrkningen reiser sig fra det Tryk, som hvilede paa den og indtager, formedelst den bestandige Jndflydelse af naturlige Aarsager den Plads, hvortil dens Vigtighed i Rækken af destore nationale Jnteresse berettiger den. J ingen af de tidligere Perioder har der hersket blandt alle Folkeklasser paa denne Øe en bedre Følelse for Orden eller en rigtigere Bevidsthed af de Fordele, som de nyde under Forsynets Velsignelse. J Jrland hvorpaa Hs. Majestæt i nogen Tid har henvendet sin særdeles Omsorg, vise sig mange Spor til Forbedring og Hs. Majestæt nærer den Tillid, at De ville lade det være sig vedvarende magtpaaliggende, at sikkre denne Deel af det foreenede Kongeriges Velfærd og Lykke. Hs. Majestæt har videre overdraget at lade Dem vide: at Høistsamme har al Aarsag til at troe, at Fremskridtene i den indvortes Velstand og Fremgang, ikke skulle blive forstyrrede ved nogen Afbrydelse af Roligheden udenlands fra. De Magter, med hvilke Hs. Majestæt staaer i Forbindelse og overhovedet alle Fyrster og Stater give Hs. Majestæt deres alvorlige Ønske tilkiende, at vedligeholde og fortsætte med ham de venskabelige Forhold, og fra Hs. Majestæts Side bliver intet forsømt saavel for at vedligeholde den almindelige Fred, som for at rydde enhver Aarsag til Misforstaaelse af Veien og bestandigen fastere at knytte Venskabsbaandet imellem andre Magter og Storbrittanien.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-02-13
Forhandlingerne i Constantinopel angaaende Bielæggelsen af Misforstaaelsen imellem Rusland og den Ottomanniske Port, som saalænge ere blevne ledede ved Hs. Majestæts Ambassadeur, ere som Hs. Majestæt smigrer sig med, nær ved en gunstig Bielæggelse. Hs. Majestæt har afsluttet en Convention med den Østerrigske Keiser angaaende Reguleringen af de Pengefordringer, som England havde at giøre til det Vienske Hof. Han har befalet at forelægge Dom en Afskrift deraf og stoler paa Deres Bistand ved at iværksætte disse Dispositioner. (Jgiennem Lüttich ere den 31te Januar passerede to Vogne med 30 Mill. Gylden i Obligationer, som den Østerrigske Regiering sender til Storbrittanien. Uagtet Hs. Majestæt var ivrigt imod at Krigen i Spanien skulde begynde, saa glæder han sig dog dagligen mere over, at han havde besluttet at iagttage en streng Neutralitet i denne Kamp og som De saa eensstemmigen billigede og at han derved paa det bedste har iagttaget sit Folks Fordeel. – J Henseende til de Amerikanske Provinser, som have erklæret deres Skilsmisse fra Spanien, har Hs. Majestæts Forhold bestandigen været aabent og conseqvent og han har bestandig hver Gang frie modigen fremsat sin Meening for Spanien og for andre Magter. Hs. Majestæt har udnævnet Consuler for de forskiellige Havne og Pladser i hine Provinser, som skulle residere der, for at beskytte Hans Undersaatters Handel. Angaaende de videre Forholdsregler har Hs. Majestæt forbeholdet sig frie Hænder for at bringe det i Anvendelse, som hine Landes Forhold og hans eget Folks Jnteresse maae udkræve. (Denne Udeladelse er virkeligen meget vigtig). Gentlemen af Underhuset! Hs. Majestæt har anviist os, at lade Dem vide, at Udgiftsberegningerne for indeværende Aar ere allerede opgjorte og skulle ufortøvet blive dem forelagte. De mange Punkter, hvorpaa Hs. Majestæts Søemagt nødvendig maae fordeeles under nærværende Omstændigheder, og den herskende Grund til at forstærke Garnisonerne i Vestindien har gjort en Forøgelse af Søe- og Landmagten uundgaaelig. Hs. Majestæt glæder sig dog ved den Tanke, at uagtet Tilværten af de Udgifter, som er en Følge af denne Forøgelsesaa, saa ville de dog blive istand til at førge for dette Aars Udgifter og tillige at træffe Foranstaltninger ved nogle Dele af vort Skattevæsen, som kunne forskaffe visse vigtige Grene af National-Jndustrien en Lettelse. Mylords og Gentlemen!
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-02-13
Hs. Majestæt har befalet os at underrette dem om, at Høistsamme har ikke undladet at henvende sin Opmærksomhed paa det Ønske, som var yttret af Underhuset i den sidste Parlaments-Session at der maatte udfindes Midler til at forbedreNegerslavernes Kaar i Vestindien. Hs. Majestæt har givet Ordre til at forelægge Dem de nødvendige Oplysninger desangaaende. Hs. Majestæt nærer den Tillid, at De ville anvende den største Opmærksomhed paa alle de Forslag, som ville blive Dem gjorte til at befordre Negernes moralske Forbedring formedelst en omfattende Underviisningsplan i Religionen og andre Forholdsregler. Dog anbefaler Hs. Majestæt Dem alvorligen at behandle den hele Gienstand mod den Rolighed og Forsigtighed, som den udkræver. Det er forbundet med mange Vanskeligheder og der kan ikke bringes i Orden ved pludselige Forholdsregler. At opvække overdrevne Forventninger hos dem, paa hvilke Deres Velvillie maatte blive hen vendet, vilde blive lige saa fordærveligt for deres eget Vel, som for disses Herrers. Hs. Majestæt holder sig overbeviist om, at De ikke ville forglemme, at hvor det gielder og at forbedre et indviklet System og som længe er blevet fulgt og hvorved talrige Classer af Hs. Majestæts Undersaatteres Vel er udsat for Fare. Lader der sig kun forvente et praktisk Gode og Forhindringen af at det Onde ikke bliver værre ved en Fremgangsmaade, hvorved der bliver taget Hensyn paa Rettighederne og ved det at Maadehold modererer Jveren.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-02-13
Efterat Underhusets Taler havde ført Medlemmerne tilbage til deres sædvanlige Forsamlingsted saa foreslog Sir Rowland Hill Tak=Addressen. Hr. Daly understøttede ham deri, skildrede Englands Forfatning med de skiønneste Farver, sagde, at Skatterne i de sidste 8 Aar vare blevne 20 Millioner mindre, at man vel maatte ønske, at de 16 Millioner Sydamerikanere maatte erholde deres Frihed, men at man dog maatte gaae tilværks med Forsigtighed for ikke at opfordre Colonier til at rebellere mod deres Moderland. Angaaende Jrland sagde han, at Aarsagen til Urolighederne der var, at Folket er deelt i to Partier. Hr. Brougham opponerede imod alle disse Yttringer, og formeente især, at man ikke kunde betragte Tilstanden i Spanien som beroeliggende, eller ansee den største Deel af Folket som at være fornøiet. med den indførte Forandring. Endnu aldrig, skriver man fra London, have Englands Fabriker været i en saa blomstrende Tilstand som for nærværende Tid. Afsætningen til den nye Verden er uberegnelig; saavel ved Udførselen, som ved indenlandsk Forbrug ere de fleste Fabrikanteres Forraad udtømte, og de ere neppe istand til at levere Varer nok for at complettere de indløbende Bestillinger; derfor har ogsaa Concurrencen og Salget under Prisen ophørt paa Fastlandet. Maskineriet bliver bestandig bragt til større Fuldkommenhed og der bliver foretaget Indretninger derved, som opvække Forbauselse.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-02-13
Man begynder nu at væve Klæde paa Maskiner, som tilforn kun var indført ved Linned, Flanel og Bomuld. Mechanismen i Bomuldsfabrikkerne er i de sidste Maaneder bleven i den Grad forbedret, at de kunne levere nu en sterdedeel meere Varer end tilforn; ligeledes blive ogsaa Damp maskinerne forbedrede. Perkins vigtige Opfindelse er vel endnu ikke udført i det Store, men vil frembringe en fuldkommen Revolution i denne Henseende. Der bliver stedse anlagt flere Bomuldspinderier og Fabrikker og uagtet Maskiner, bestandig benyttes er der snarere Mangel end Overflødighed paa Arbeidsfolk. Ved denne Tingenes Tilstand og især da Manufacturene have en uberegnelig vigtig Jndflydelse paa Landmandens Kaar, ligesom paa Skibsfartens og Handelens Fremme saa er det indlysende, at England maae med en stor Jnterresse betragte de Forhold hvori det staaer til Nordamerika og at det hellere giver Slip paa Handelen med nogle Continentalmagter, som dog ikke er saa betydeligt, end at de vil undvære Tilstrømningen af de Sydamerikanske Rigdomme.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-02-13
Det skal være vist, at Grækerne ere gaaede i Land ved Smyrna og have bemægtiget sig en heel Carqvane fra Angora, som vilde begive sig til Staden. Ligeledes have Hydrioterne slaget den Algierske Eskadre, som krydsede udenfor Messolongi, bemægtiget sig en Deel af Skibene, som strandede paa Kysterne af Jlhaka og gjort et stort Bytte, et af disse Skibe havde 4000,000 Piastre, ombord.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-02-13
Man har faaet meget foruroligende Efterretninger fra Brasilien; først meldes fra Pernambucounder 20de December: at saasnart Efterretningen omde Begivenheder, som vare passerede i Rio Janeiro, var ankommen dertil, saa havde den foraarsaget store Uroligheder; de Medlemmer af Juntaen, som endnu vare blevne tilbage havde resigneret og en nye Junta var bleven udvalgt, som bestaar af følgende Personer. Andrada Præsident; Saldanha, som nylig er ankommen fra Lissabon, Secretair, Doctor Bernardo og to Præster Munis og Venancio, som have været Deputerede ved den lovgivende Forsamling i Rio Janeiro ere blevne Raader. Jose de Barros, som kommanderede det Pernambuccoiske Contingent for Bahia og nylig var kommen tilbage derfra er bleven udvalgt til Anfører for Tropperne.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-02-13
Jndvaanerne i heele Provinsen ere fulde af Forgen erholdt alle Europæerne og veltænkende Borventning efter de næste Efterretninger fra Rio for at erklære sig imod Keiseren, dersom han vil tiltage sig en despotisk Magt, eller vil forene Brasilien med Portugal. Alle Jndvaanerne i de nordlige Provinser af Brasilien ere af samme Meening. Det Engelske Skib Mediterranen, som forlod Pernambuco 4 Dage sildigere forlod Staden i en revolutionair Regierings Besiddelse og som det lod var denne i Begreb med at erklære sig imod Keiseren. En af Keiserens Krydsere laae uden for Havnen og giorde Jagt paa de Skibe, som tilhørte Folket i Pernambuco; en Blocade af Escadren fra Rio Janeiro bliver forventet. Man havde ikke i Pernmabuco hørt noget fra Bahia; men man forventede at denne Stad vilde ligeledes erklære sig mod Keiserens Forholdsregler.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-02-13
Kornpriserne have paa en Gang begyndt at reise sig i Amsterdam og Hamborg; Aarsagen dertil skal være at der bliver Spørgsmaal efter Kornvarer i Udlandet.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-02-13
Jndenlandske Efterretninger. Kiøbenhavn den 6te Februar. Løverdagen den 31te Januar høitideligholdtes i Regentskirken Universitets aarlige Fest i Anledning af Hs. Majestæt Kongens høje Fødselsdag. Den latinske Tule, som holdtes af Universitetets Rector, Hr. Professor og Doctor juris Bornemann, gik ud paa at fremstille en Skildring af den sande Fædrelandskiærlighed, som Dyden selv levende og virkede for Fædrelandet. Han oplæste derpaa Bedømmelserne over de i forrige Aar indkomne academiske Priisstrifter, og bekiendtgjorde de Studerendes Navne, som have vundet Præmier. Talen endtes med Bøn til Gud for Kongen, Kongehuset og Fædrenelandet. – Det af Hr. Etatsraad og Professor Thorlacius, R. af Dannebrogen, forfattede latinske Program handlede om M. T. Ciceros nyelig fundne Skrift de republica, især og hans Grundsætninger i Henseende til Statstyrelsen, og hans Bedømmelse af de forskiellige Statsformer, af hvilke han med flere Grunde godtgiør, at den monarkiske er, blandt de 3 i Oldtiden meest brugelige, den i alle Henseende fortrinligste.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-02-13
De Studerende, som de ocademiske Præmier tilkiendtes, vare: i Lovkyndighen Henrik Hertz, Studiosus juris, i Medicinen J. C. J. H. Gundelach Møller, Candidatus chirurgiæ, og JsacPrier Larpent, Candidatus medicinæ i Markematiken Christian Friis Rottbøll Oluffen, Caudidatus philosophiæ, i Æsthersken Thorlefr. Gudmundseit Repp, Candidatus philosophiæ Forvalter Bang paa Nørlund ved Hobroe opfordrer
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-02-13
nu Anmelderen til den i Aalborg Stifts AdresseAvis under Overskrift Uvædiskhed, indførte Fortælling til at opgive, om hiin Fortælling er fremkaldet ved en af ham ved lys Dag afholdt Skiftebehandling efter en Gaardbeboers afdøde Hustrue, Bellpassage.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-02-13
Fra d. 5te til d. 8de Febr. ere udreiste: Til Fyen. Handelsbetient Moses; Kniplingshandler Klinge, Pastor Warthoe, Lieuten. Oxholm, Handelslieut. Hasse.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-02-13
AVERTISSEMENTS. Fra Pressen er udkommet: Evsebia, Underholdning i alvorlige Timer, udgivet af Pastor D. Luplan, indeholdende: 1) Hvilket Sind skulle vi have under Bedrovelsen, 2) Om Fortids Minder, af Cramer 3) Det døde Barn. 3) Skilsmissen, 5) Hvor virksomt paa vor Roe er det, at agt paagive Guds Forsyns Aabenbarelse Menneskelivet, 6 Henrykkelsen, eller Kilden til Siæle-Roe, findes aftrykt af den Horen i Hackers Thanatologie, 7) Jesu Formaninger angaaende Sorger for denne Verdens Anliggender. 8) Peters Fald. 9 Tanker over Liv, Død og Udødelighed, af forskiellige Forfattete. 10) Kirkegaarden.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-02-13
Efter Fleres Ønske udkommer dette Tidskrifmaanedsviis, Heftet 4 Ark, og betales af Subskribenterne Qvartaliter med 1 Rbdlr. Sedler og af andre Kiøbere 2 Mk. 8 s. for hvert Hefte. Det faaes i Kiøbenhavn hos Hr. Boghandler Bonnier og i Slagelse Avis-Expedition, hvor ogsaa Sub skrivten medtages.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-02-13
Slagelse foreenede dramatiske Selskab, Søndagen den 22de Februar førstkommende bliver der Bal i Selskabet. Directionen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-02-13
Slagelse foreenede Dramatiske Selskab. Onsdagen den 18de Februar førstkommende, om Aftenen Kl. 6, opføres til Bedste for Slagelse Huusarme. Bonden som Demmer, Skuespil i 5 Akter af Collet d'Herbois. For saavidt Localet tillader det, kan saavel Jnden som Udenbyes uden for Selskabet tilstædes Adgang for den sædvanlige Betaling. – Generalprøven afholdes Tirsdagen den 17de Februar førstkommende, og indlades ingen uden de der forinden hos Selskabets Kasserer har forsynet sig med Billet og efter Selskabets Love have Adgang til Prøven. – Jndgangen aabnes Kl. 5. Directionen. At Mandtallet, som indeholder Taxterne, hvorefter Slagelse Kiøbstæds Byeskatter for indeværende Aar bliver at paaligne, fra den 14de denne Maaned, i 8te Dage, henligge paa Raadstuen til Eftersyn for enhver Byens Jndvaaner, det bekiendtgiøres herved. Slagelse den 11te Febr. 1824. Birch.