JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-05-06
Storbrittannien. Fra Ostindien har Man engang igjen, den orientalske Svulst fraregnet, meget brillante Efterretninger, som ere bekjendtgjorte i en overordentlig Hoftidende. Efter samme lod Birmannernes Anfører Bandoola sig den 1 Decbr. tilsyne i Spidsen for en Armee af 50 til 60,000 Mk. med talrigt Artillerie og Kavallerie; men blev saa aldeles slager i flere enkelte Fægtninger af neppe 7000 Britter (!), at til den 7 Decbr. kunde denne hele mægtige Armee ansees for ødelagt, og de Anstrængelser, Birmannerne havde gjort i 7 Maaneder, vare saaledes i 7 Dage tilintetgjorte. Den stolte Anfører havde erklæret, at han vilde bringe de engelske Generaler i Lænker til den gyldne Monark. Fiendens Tab anslaaes i det Hele til 5000 Mk., og foruden en Mængde andre Vaaben faldt af 300 Feldtstykker (for det meste dog kun Svingbasser, over 240 i Britternes Hænder. Dette store Nederlag uagtet, vovede 20 til 25,000 Md. at komme tilbage den 16 Decbr.; men bleve øieblikkelig fordrevne af alle deres Forskandsninger, hvilke efter GeneralCampbells Forsikring vare saa faste, at de vilde have gjort, de dueligste Ingemeurer Ære. Des større var naturlige viis den Tapperhed, hvormed blot 1500 Md. brittisk Jnfanterie indtog disse af over 20,000 Fiender forsvarede Værker. Ved det første Angreb stak Birmannerne Jld paa Staden Rangdon, hvorved den fjerde Deel af samme gik op i Røg. Engellænderne vare nu i Besiddelse af hele Kysten østlig for Rangoon, og Landet stod dem aabent lige til den gamle Hovedstad Pegn. Deres Tab af Dræbte og Saarede anslaaes kun til imellem 2 og 300 Md. saa Times med Føie forundrer sig over, at 6 til 7000 Mk. med saa ubetydeligt Tab har slaget en 10 Gange stærkere Fiende paa Flugten, hvorved bemærkes, at Bandoola ikke anførte personlig ved det andet Angreb, men havde trukket, sig dybere ind i Landet, hvilket lader formode, at Krigen endnu ikke var saa reent forbi, som Beretningerne melde.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-05-06
Haabet om en Forandring af Kornlovener er igjen forsvundet, siden Grev Liverpool den 25 April erklærede, i Overhuset, at hvor nødvendig han end ansaae den, holdt de han det ikke for raadeligt at foretage samme i nærværende Parlamentsmøde, da Sagen kræver Overveielse fra saa mange Sider. I Underhuset har Hr. Huskisson givet samme Erklæring; men alligevel vilde Hr. Whitmoore fremkomme med sin Motion. Hr. Baring dadlede Ministrene for deres Raadvildhed, til Skade for Landet, da Forholdet imellem Landeierne og Forpagterne beroede saa meget paa denne Bestemmelse. Aldrig har saa mange Medlemmer før stemt over Katholikernes Emancipation som sidst, da, der var hele 509 tilstæde. Jøvrigt er denne vigtige Sag langt fra ikke at ansee for afgjort. Af Modstanderne yttrede Hr. Bright blandt andet: at i Lande, hvor Katholikerne have Overhaand, ikke er at tænke paa borgerlig og religiøs Frihed. Den katholske Kirke er efter sine Principer endnu lige saa forfølgelsessyg, som den nogentid har været, og alt det Gode, Engelland besidder, skylder det ikke Katholikerne, men Protestanterne. Hr. Peel erklærede, at det syntes ham, som en troe Tilhænger af Landets Forfatning, vigtigt at Medlemmerne af det Kongelige Raad, saavelsom Hs. Majestæt selv, vare det protestantiske Læresystem hengivne. Han beklagede derhos, at Man i et Naboland nylig har fastsat Dødsstraf for Angribelse af et af de romerske katholske Gudstjenestes Mysterier, og holdt sig fast overbeviist, at den protestantiske Lære ydede den sikreste Borgen for religiøs og borgerlig Frihed. J Overhuset vil billen udentvivl møde endnu større Modstand, at slutte af den Begyndelse Kongens Broder, Hertugen af York, alt har gjort, da han, ved at overlevere en Petition imod Katholikernes Fordring, selv afgav en høist mærkelig Erklæring af følgende væsentlige Jndhold: Katholikerne ville ikke tillade den engelske Kirke eller Parlament at blande sig i deres Kirkes Anliggender, og dog forlange de for sig Ret at blande sig i dens Anliggender. Ved Kronnings=Eeden er Souverainen forpligtet til at beskytte den i Landet herskende Kirkes Rettigheder. Heri kan en Parlamentsakt vel gjøre Forandring i Fremtiden; men ikke i Henseende til en Eed, som alter aflagt. Hertugen erindrede herved om sin hensovede Faders bedrøvelige Sygdom, som han allene tilskrev Skruplen over hiin Eed, ved de gjentagne Bestræbelser for at sætte Katholikernes Emancipation igjennem. Ved at berøre denne Sag blev Hertugen saa bevæget, at hans Stemme qvaltes, og efter noget Ophold sluttede han med den høitidelige Forsikring, at han ogsaa til enhver Tid vilde modsætte sig hine Fordringer. Denne mærkelige Episode af den præsumtive Tronarving gav Dagen efter Hr. Wynn Anledning til, i Underhuset at paaskynde Billens Antagelse, da ellers det mulige fatale Tilfælde kunde indtræffe, at den blev antaget af begge Husene, men ikke af Kronen. Hr. Brougham gjorde skarpe bemærkninger over Hertugens Erklæring, der kun lovede lidet Godt for Jrlands og Engellands Ro og Lykke. Da nogle andre Medlemmer begyndte at holde Lovtaler over Talen, der var holdt i det andet Huus, fandtes det upassende og de bleve raabte til Orden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-05-06
De Amerikanske Anliggender. Først den 8 Februar indtraf til Bogota Beretningen om Seiren ved Aacucho, der var ledsaget med en Skrivelse fra Befrieren Bolivar, hvori han melder, at de Sydamerikas Selvstændighed, som har været det høieste Maal for hans Ærgjerrighed, nu er opnaaet, ønsker han ingen større Tak for sin Andeel heri, end Tilladelse til at nedlægge sit Embede, for at drage til Europa, hvor han haaber at knytte Venskabsbaandet med nogle Nationer fastere og bekjempe Andres fiendske Sindelag imod Sydamerika. Paa Oplæsningen heraf fulgte en dyb Taushed i Kongressen, som Hr. Torres endelig afbrød med den Erklæring: at det vilde geraade Nationen til Skam og være en Forbrydelse, hvis Kongressen antog denne Begjæring: hvilken Mening samtlige Medlemmer da og istemte under Udraabet: "Leve Befrieren, Præsidenten!"De græstetyrkiske Anliggender. Snart vil det nu vise sig, om den Energie, Porten læg. ger for Dagen ved Feldttogets Aabning iaar, vil blive af Varighed. Allerede skal den have liidt et føleligt Stød, derved, at Kapitain Diamanti fra Trickery er landet ved Volo og har ødelagt alle her samlede Munitionsforraadtil Beløb af 3 Millioner Piastre. Reschid Pascha selv er med sine Albanesere endnu i Janina, som den vigtigste Vaabenplads for alle til Morea bestemte Tropper. J Larissa har han begyndt med at lade en riig Græker af fyrstelig Familie, ved Navn Hanzerly, der siges at være bekjendt af sin Troløshed baade imod Græker og Tyrker halshugge. Odysseus skal staae ved Zeituny, og virkelig have erklæret sig imod den græske Regiering.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-05-06
Fra Konstantinopel meldes endnu, at Underhandlingerne med Sverrig og Danmark om frie Seilads paa det sorte Hav ere afbrudte og at Hr. v. Clauswitz med det første vilde tiltræde Tilbagereisen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-05-06
Udenlandske Blandinger. Storbrittannien. Den af sit Skrift om Grækenlands Tilstand bekjendte Oberst Stanhope er bleven bortviist fra Lombardiet, uagtet hans Pas var paategnet af den østerrigske Konsul i Genua, og har nu i en frimodig Skrivelse til Keiseren af Østerrig selv bedet og Retfærdighed. Et engelsk Skib har nu bragt de spanske Konstitutionelle Valde; Frias og Linares til Gibraltar fra Tanger, hvor den franske Konsul havde taget dem i Beskyttelse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-05-06
Spanien. Kongen har foræret sin Svigerinde, Prindsesse Amalia af Sachsen, et kostbart Taffel=Service, og desuden anviist hende en fast aarlig Jndtægt af 6 Millioner Realer (?).
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-05-06
Frankerig. Ved Bordeaux har Nattefrostergjort stor Skade paa Viinrankerne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-05-06
J den franske Koureer læses en Samtale imellem en Financier, en Rentenerer, en Spekulant og en Skatteyder, om Finantsvidenskabens Hemmeligheder, eller det ved Forøgelse af sin Gjeld berigede Frankerig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-05-06
Den 17 April indtraf Hr. Ugarte til Bayonne. Tydskland. Den 18 April lagde en Jldebrand 31. Bygninger i Landsbyen Fristingen ved Dillingen i Aske, hvorved over 100 Kreaturer indebrændte. Paa flere Steder der i Egnen har ogsaa været Skovbrand.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-05-06
Fædrelandet. Offentlig Foranstaltning. Af Directionen for Statsgielden og den synkende Fond ere nu samtlige til det med Dhrr. A. F. Haldemann & Sønner i London, for de Kongel. danske Finantsers Regning i Aaret 1821. sluttede Laan af 3,000,000 Livres Sterling henhørende Obligationer opsagte til Udbetaling til 31 Decbr. 1825 hos Banquierhuset B. A. Goldschmidt & Comp. i London, som herfra vil blive forsynet med de dertil fornødne Fonds.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-05-06
Tildragelser. Løverdag Aften den 23 April rasede et stærkt Uveir over det nordlige Falster. En Lynstraale traf under samme Maglebrænde Kirkes Spiir, hvis sydvestlige Side blev aldeles ødelagt, gik derfra ned igjennem Kirkens Tag, og søgde ud igjennem forskjellige Steder i Kirken, hvis tykke Mure revnede paa tree Steder ligge til Grunden, dog lykkeligviis Alt uden at tænde, hvorved ikke allene Kirken, men den tæt ved beliggende temmelig store Bye upaatvivlelig havde været uden Redning.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-05-06
Tordenen i Tirsdags slog ogsaa ned i Mesinge Præstegaard her i Fyen, hvorom Præsten selv har havt den Godhed at give følgende paalidelige Oplysning.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-05-06
For at befrie Avisens Læsere og mine Venner fra urigtig Underretning og deeltagende Bekymring, meddeler jeg følgende mærkelige Tildragelse: J samme Minut, som jeg Kl. 12 om Middagen under det frygtelige Tordenveir igaar var beskjæftiget med at berolige min Familie ved at bevise, efter de almindelige Jagttagelses=Regler, at Tordenen endelig maatte være over 1 Fjerdingvei borte fra os, slog Lynet med frygtelig Skrald ned lige for mine Øine i min lige for Stuen liggende Ladebygning, i hvis Midte er indrettet 2 Fæehuse til deri værende 32 Kreature med Foderloe midt imellem, hvorover var en Quist og en Fløi. Midt imellem Jernstangen og Rygningen synes Straalen at have først ramt Træstangen, som sønderslagen blev kastet ind i Gaarden tilligemed flere Rygningsstræer, men Straalen deelte sig ved Rygningen og spaltede Spærretræet paa den søndre Side i utallige fine Splinter, som ei allene fandtes overalt paa Høeflyden, men endog mellem Kreaturerne og langt borte i de tilstødende Loer. Denne Straale har fra Enden af det knuste Spær slaaet ind igjennem Væggen og dræbte een af de 2 i Baasen staaende Kalve. Den anden Straale fulgte Taget paa den nordre Side indad Gaarden, slog Qvisten saavel af Tømmer som Muur i Stykker, og deelte sig atter fra Qvistens Sider i 2 Dele, hvoraf den vestlige spaltede Remmen, slog ind gjennent Væggen og derved saarede en indenfor staaende Qvie i samme Rad Baase som Kalven mod Sønden. Den Straale, som fulgte Qvistens østlige Side, slog gjennem Taget og ind igjennem Væggen til det andet Fæehuus og dræbte der en Koe, som Røgteren i samme Øieblik havde forladt, og i det han var i Begreb med at lukke Døren, sik en Kontusion, der slog ham kraftløs til Jorden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-05-06
Paa de dræbte Kreature faaes flere svedne Striber, som om Man kunde have trukket en gloende Sømteen derover, og stærke Røg og Svovldamp lod befrygte Antændelse i Taget eller Høet; dog egentlig Jld fandtes ikke, men Røg og Hede i Hullet, hvor Straalen var gaaet igjennem Rygningen og Taget, og kunde maaskee have tændt, om ei øieblikkelig Virksomhed og Forsynets Godhed havde forebygget denne Ulykke for Mine og mig. Mesinge Præstegaard den 4 Mai 1825. Jak. Kr. Schmidth. 4dertissemen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-05-06
Paa Theatret i Odense gives Søndagen den 8 Mai 1825. (af danske Skuespillere).De Sandsesløse, Lystspil i 1 Alt af Kobebue. Derefter: Henrik den Femtes Ungdom, Lystspil i 3 Akter af Düval. Onsdagen den 11 Mai 1825. Slavinden i Surinam, Skuespil i 5 After af Kratter. G. Steiner.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-05-06
Tirsdagen den 10 d. M., Eftermiddag Kl. 2, bliver Generalforsamling i Odense forenede Skydeselskab, hvorved bliver at vælge en Direkteur og en Sekretair, tillige foretages som sædvanlig Skydeøvelse efter smaae Sølv præmier Odense den 6 Mai 1823. - Directionen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-05-06
Paa Adressekontoiret faaes: Forsøg til en Læseb og for Almueskolernes nederste Klasse af J. C. Dam. 2 Mk. 12 s. indb. Bønnebog til Brug i Landsbyeskoler af Biskop Boisen. 6 Mk. heftet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-05-06
Naturhistorisk Billedbog for Ungdommen. 13de Hefte. Billedverdenen. Et Skrivt for Ungdommen, med 24 illuminerede Kobbere, 10 Mk. indb.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-05-06
Maanedsroser. Et Maanedsskrift udgivet af Th. Overskou. Januar. Dette Hefte indeholder: Fortællinger og Eventyr, af Washington Jrving; Markos Bozaris, af Wilhelm Müller; Sagn, af Hormayer; Lord Byron i Grækenland, af Udgiveren; Steffen og Anne, af Chr. Winther, løse Rosenblade, ved T. S.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-05-06
Subskription paa dette Tidsskrivt modtages, bestandig. Prisen paa hvert Hefte, 8 til 9 Ark stort, er 4 Mk. Tegn. 3 Hefter udgjøre et Bind, hvortil følger Jndholdsregister og kobberstukket Titelblad.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-05-06
Hos J. Milo faaes: Asmoires sur les erenemens qui so rapportent i la roccupation de Hambourg par les Francais, par M. le Champellan Anbert. 2 Mk. H. C. heftet. Grundrids af den danske Politieret, af Kolderup Rosenvinge. 6 Mk. heftet. Homers Odyssees sex første Bøger metrisk oversatte at P. Møller. 5 Mk. heftet. Om Jordklodens Forhold til Alverdenen, og om Hovedforandringerne paa Jordens Overflade, af J. F. Kruger. 3 Mk. heftet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-05-06
Theologisk Maanedsskrivt af Pastor Grundtvig og Dr. Rudelbach, April og Mai 1825. Subskription paa dette Maanedsskrivt modtages endnu.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-05-06
At en Kapital paa 150 Rbdlr. Sedler er i førstkommende 11 Juni Termin at faae til Laans mod lovbefalet Sikkerhed hos Kommissionen for Skolevæsenet i Krogsbølle Sogn, anmeldes herved, med Tilføiende, at hvo, der attraaer Laanet af samme paa foranførte Vilkaar, vilde det snareste mueligt melde sig hos undertegnede Forvalter Kiølsing paa Einsiedelsborg. Einstedelsborg og Aggernæs den 5 Mai 1825. Kiølsing. H. A. Clod.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-05-06
Undertegnede agter om 8 Dage at afseile til Kjøbenhavn og medtager Fragtgods og Passagerer. Ole Jensen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-05-06
Udsalg. af Erichshaabs Skrive- og Maculatur=Papir er til Fabrikens nedsatte Priser hos Kjøbmand Hannibal i Assens, Frisk Smør kan daglig erholdes fra Gillestedgaard, naar Man desangaaende henvende sig til Gaarden No. 284 paa Vestergade.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-05-06
Gaarden No. 5 paa Hjørnet af Overgade og Torvestræde er underhaanden at faae tilkjøbs. Adressekontoiret giver Anviisning.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-05-06
Hvor en smuk og beqvem Leilighed i 2den Etage i en af Byens reelle Gader kan erholdes til Leie førstkommende Michaeli Flyttetid, anvises fra Adressekontoiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-05-06
Løverdagen den 14 Mai, Kl. 10 Formiddag, bliver i Graabrødre Hospital her i Byen foretaget offentlig Licitation over2 Hegns Opførelse i Hospitalets Hauge, efter Konditoner, Tegning og Overslag, som paa Licitationsstedet vil blive fremlagt; hvilket herved til Lysthavendes Efterretning bekjendtgjøres. Odense den 5 Mai 1825. Reimuth.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-05-06
Efter Skifterettens Foranstaltning, bliver afholdt offentlig Auction over det afgangne Madame Wandlers Stervboetilhørende i Graabrødrestræde under No. 218 beliggende Huus 1ste Gang Tirsdagen den 17 Mai Hver Dags Formiddag den 24 - 2den - Kl. 11. 3die -- den 3. - og bestaaer samme af et Forhuus, 6 Fag, 2 Etager, Muur og Bindingsværk, Tegltag, indrettet til Beboelse, samt af et Baghuus, 5 Fag Halvtag, 1 Etage Muur= og Bindingsværk, teglhængt, indrettet til Brænde= og Materialhuus. De tvende første Auctioner afholdes paa Byens Raadstue, men den tredie i selve Huset; hvilket herved til Lysthavendes Efterretning bekjendtgjøres. Odense den 5 Mai 1825. Reimuth.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-05-06
Onsdagen den 11 Mai 1825, om Formiddagen Kl. 11, bliver paa Schousboe ved Kjerteminde afholdt Auction over 17 Køer, deels Malkekøer og deels Køer, der strax ere tjenlige til Slagtning.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-05-06
Efter Forlangende af vedkommende Pantekreditor bliver 4de Auction foretaget over afdøde Justitsraad og Stifts=Landinspekteur Arnstrops Gaard i Render, Fredagen den 20 Mai, om Formiddagen Kl. 10. Denne Eiendom, der har et Tillæg af omtrent 130 Tdr. Land god Jord, hvorpaa tildeels er baade stor Skov og Tørveskjær, med gode og rummelige Bygninger, og hvis Hartkorn er 8 Tdr. 5 Skpr. 2 3/4 Alb. Ager og Eng, sælges paa det fordeelagtige Vilkaar, at 5000 Rbd. Sølv, der tilhører en offentlig Stiftelse og indestaaer i samme paa 1ste Prioritet, kan blive indestaaende i samme. Ved Gaarden er tillige en god Frugthauge. Odense Herredskontoir den 2 Mai 1825. C. A. Falbe.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-05-06
Den Kjøbmand Christen Ravn Hansen tilhørende Gaard No. 5 ved Østerport her i Byen stilles 4de og sidste Gang til offentlig Auction Løverdagen den 21 Mai d. A., om Formiddagen Kl. 12. Gaardens Beliggenhed er særdeles fordeelagtig for en Kjøbmand. Dens Bygninger bestaaer af: a) 29 Fag Forhuus til Gaden med 6 Fag Udbygning til Gaarden, indrettede til Værelser, Kjøkken, Bryggers og Brændeviinsbrænderie. Overdelen af denne Huuslængde har 2 Lofter i Høiden. b) 10 Fag Sidehuus Østen i Gaarden, indrettede til Stald m.v. c) 10 Fag dito Syden i Gaarden, indrettede deels ligeledes til Stald og deels til Kornlade. d) 10 Fag dito Vesten i Gaarden, indrettet til Kolade, Loe og Vognremisse. Til Gaarden er en god og smuk Frugt- og Kjøkkenhauge. Auctionen holdes i selve Gaarden. Rudkjøbing Byefogedkontoir den 3 Mai 1825. Herholdt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-05-09
No. 66. 54 Aargang. Fyens Fr. Stifts. privilegerede. Kongelig allene Avertissementstidende. Adresse-Avis og overalt i de Danske Stater. Forsendes med Brevposten, Udgiveren Søren Hempel i Odense. Redigeres, trykkes og forlægges af Mandagen den 9 Mai 1825. Jndhold. Storbrittannien (Kornlovens Ophævelse udsat. Katholikernes Anliggende). Frankerig. Spanien (Tumulter og Henrettelser). Kongres=Forberedelser. De Amerikanske Anliggender.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-05-09
Storbrittannien. Som det kunde forudsees, blev Hr. Whitmores Motion om en Revision af Kornlovene den 28 April forkastet med 187 imod 40 Stemmer. Han formeente, at Kornhandelen burde være frie, da dens Jndskrænkning havde havt den skadeligste Jndflydelse saavel paa Europas Agerdyrkning som de Engelske Manufakturers Afsætning, og var Skyld i megen Elendighed, hvilket han blandt andet dokumenterede af Breve fra Danzig. Men uagtet Hr. Huskisson tilstod, at det ikke kunde blive som det var, og at der ingen store Kornforraad er i Engelland, hvorfor han og foreslog maanedlig at afhænde en fjerde Deel af Beholdningen i de Kongelige Magasiner, fandt han det ikke den beleilige Tid at gjøre nogen Forandring, Hvad Man anførte om Gjennemsnitsprisen til Forsvar for de vaklende Priser, syntes ham ikke klogere, end om Manvilde trøste en Person, som i 8 Dage intet Brød havde faaet, dermed, at han i næste Uge vilde blive des rigeligere forsynet, hvilket System hans Mave dog neppe vilde være tjent med. Men med alt dette maatte det nøie overlægges, om Man skulde inddrømme fremmede Nationer frie Kornhandel, naar de ikke igjen tilstode frie Jndførsel af brittiske Manufakturer. Times bemærker herved, hvor omskiftelige Tiderne ere, da det engang holdtes for en sørgelig Sandhed, at Engelland ikke kunde brødføde sine Jndbyggere, og en anden Gang at det ikke havde Jndbyggere nok til at fortære det Korn, som avledes.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-05-09
Hvor gunstig Fleerheden i Underhuset er stemt for de Jrlandske Katholiker, har ogsaa viist sig ved Antagelsen af et Forslag til at bestride den rommerske Geistligheds Løn af Statskassen. Et andet Forslag til at betage de meest ubemidlede Jrlandske Bønder deres Stemmeret til Parlamentsvalgene, modsatte Hr. Brougham sig som uvæsentligt, og talede ved denne Leilighed med slig en Varme imod den af Tronarvingen i Overhuset givne Erklæring, at flere Medlemmer raabte ham til Orden, hvor Taleren dog ikke gav dem Medhold, aldenstund de ei lode ham tale ud. Han vedblev da og lagde Huset paa Hjerte, at der var ingen Tid at spilde; men Man burde stræbe at faae Emancipationsbillen antaget, mens Man endnu havde Magt dertil, hvilket muligt ikke altid blev Tilfældet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-05-09
Men endnu aldrig kunde Katholikerne ønske sig en livrigere, Talsmand end Hr. Canning, som ansaae det ubilligt at beskylde den katholske Kirke meere end nogen anden for Herskesyge, og spurgte: gender det Athanasiske System, som Vi have antaget, ikke med, at Hvo som ikke troer, bliver fordømt? Ogsaa vor Kirke uddeler Syndsforladelse, paa Vilkaar at der skeer Bod og Bedring. Angaaende Læren og gode Gjerninger, som Protestanterne regne Katholikerne saa meget til Brøde, kunde jeg selv ønske at forsvare dem. Underligt, at Man vil nægte dem mere Adgang til Parlamentet, end dem, som nægte Kristi Guddom (Dissenterne). Spørger Man Historien, da var det ikke Papiister, som bragte vore Konger paa Skafottet. Pope svarede en Biskop, der vilde overtale ham til at forlade den katholske Kirke: Efter mit Begreb ere alle Kirker og alle Regjeringer fra Gud. Gives der Vildfarelser, da bliver det Guds Sag at rette dem. Jeg er Katholik, men ikke Papist. Fra Politikens Side erindrede Hr. Canning om, at misundelige Nabostater især fæste deres Blik paa Jrland som Engellands ømme Side hvor det lettest kan saares. Det Haab skulde Man betage dem, ved ikke at udelukke nogle Millioner Borgere, fra politiske Rettigheder for deres religiøse Troe. Times er ikke fornøiet med denne Tale, hvori den finder Kjetterie, som den dog undskylder med Ministerens legemlige Svag enhed, tilføiende, at den ikke undrer sig over at han har Podagra efter Tronarvingens Yttring imod Emancipationen. Men paa den anden Side finder den ogsaa Prindsens Samvittighedsskrupel utidig, og anfører til Bestyrkelse det vedkommende Sted i Kronningsceden, hvorefter Kongen sværger at ville opretholde den lovlig indførte protestantiskereformeerte Religion og haandthæve Biskoppernes og Geistlighedens Rettigheder og Privilegier. Jmidlertid har Hr. Grensell alt i Underhuset yttret det Ønske: at der e i Anledning af Tronarvingens Udladelse maatte blive foreslaaet en Forandring i denne Eedsformular. Saavel de offentlige Fonds som alle fremmede Statspapirer ere sjunkne betydeligt, hvilket Nogle tilskrive Rygterne om en Ministerforandring, paa Grund af de katholske Anliggender. Efter Andre skulle Bankens Direktorer have forestilt Ministrene Faren ved at lette Jndførselen af udenlandske Varer endnu mere, hvorved Guldet gaaer ud at Landet, og en ny Suspension af Bankens Betalinger i rede Penge let kan blive nødvendig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-05-09
Couren i Carltonhouse den 27 April var meget glimrende og talrig. Ved samme overleverede den katholske Deputation fra Jrland ved Grev Fingall et Bønskrift i deres Troesbrødres Navn.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-05-09
Frankerig.