JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1830-11-04
Nederlandens. Ogsaa de belgiske Blade begynde at yttre deres Misfornøielse med den frygtelige Vending Revolutionen nu har taget. Et af dem yttrer sig herom paa følgende Maade: "Belgien vilde ugjerne omkomme ved Selvmord, men, tager man sig ikke i Agt, er dette Selvmord begaaet, inden man veed deraf. Hvad er da Revolutionen, Er den blot, hvad den skal være, en Kuldkastelse af den hollandske Regjering og et Skridt til at grundfæste Belgiens Uafhængighed? Eller er den snarere en Frigivelse af alle vilde Lidenskaber, Medhold med Rovgierrighed, og afsindige Voldsomheder, Nationerne kunne ei leve uden Regjeringer, ikke undvære Anthoriteter, som have stærke Støtter. Overlader man Selskabet til Voldsomhedens Herredømme, straffer man ikke Voldsmænd, og vaa ger man ikke over Personers og Eiendommes Sikkerhed, da yder en Røverhule sikkrere Tilflugt, end vort ødelagte Land og vore Stæder, der ere givne til Priis for Rov og Mordbrand. Orden og Sikkerhed er den første Fordring! Det hollandske Tyrannie er nu tilintetgjort, men et tusindgange afskyeligere Tyranie staaer for Døren, naar en forblindet og rovgierrig Pøbel med væbnet Haand erklærer Borgerne og Eiendommene, Krig, medens den ved Rov og Mord besudler vor hæderlige Revolution. Efterretningerne fra Hennegau ere saameget sørgeligere, da disse Symptomer af Anarkiet synes at hænge sammen med forbryderske Jntriguer og i Mørket snigende Complotter. Der er det ikke mere Fiender, man ombringer; det er Medborgere, man plyndrer; Brødre, man slagter; anseete Kjøbmænd, industrieuse Fabrikherrer, som udbredte Overflod i Landet, blive med Skamløshed plyndrede af den forvildede Pøbel; store Fabriker, som vare Fædrenelandets Hæder og bidroge til dets Vel, offres til Luerne og vi ere nødte til at erklære vore egne Stæder i Beleiringstilstand, for at beskytte dem imod de indvortes barbariske Fjender. Revolutioner have noget Stort og Ophøiet ved sig, naar de foretages til Bedste for Friheden og Civilisationen, men de vilde være et frygteligt Onde, naar de i deres Fremskridt førte Hande sig, naar Borgerkrig og Anarkie blev det sidste Resultat af Folkets Bevægelser og en Skrækkeregjering organiserede sig i Frihedens Navn. Have vi intet mere at frygte af Hollænderne og ere de fremmede Magter ved egne Forlegenheder fordømte til Uvirksomhed, saa lader os nu i Frihedens og Fædrenelandets Navn slutte os tæt sammen, for paa nye at oprette Ro og Orden i det Jndre.
Aalborg Stiftstidende, 1830-11-04
Spanien. Den saalænge bebudede Borgerkrig er udbrudt, i det de spanske Flygtninge, som længe have opholdt sig paa Pyrenæer Grændsen, ere rykkede ind over samme under Generalerne Valde; og Mina. Endnu ere Efterretningerne om deres første Foretagender, som tildeels kun ved Telegrapherne ere blevne bekjendte i Paris, alt for forvirerede til at kunne give nogen klar Oversigt over dem, men det synes at staae i foruroliggende Sammenhæng med dem, at paa samme Tid, som Regjeringen fik Efterretning i Madrid om, at Seo d'Urgel i Catalonien var besat af de Constitutionelle, indtraf ogsaa Efterretninger om oprørske Bevægelser i Arragonien, paa Kysten ved Malaga og i Algestrass. Forat standse en Landgang, som de Constitutionelle synes at true med paa denne Kant, har Generalcapitain Queseda ladet alle de Tropper, han kunde undvære, bryde op til Egnen ved Algestras.
Aalborg Stiftstidende, 1830-11-04
Frankrig. Da Gienstandene for Kamrenes Be raadslagninger for Øieblikket ere mange og vigtige, har Kongen indskrænket deres Prorogation og de Deputeredes Kammer skulde allerede træde sammen igjen den 3die Novbr. - Siden de sidste Uroligheder er Gitteret ved Palais royal nu lukket og Aftenen fra Kl. 7 til om Morgenen ved samme Tid, og hver Aften afmarscherer en Bataillon Nationalgaarde til Vinennes, for at forstærke Garnisonen der om Natten. - Man taler om, at samle en Leir paa 30000 Mand i Mosel-Departementet. - J Jssoudun i Jndre Departementet have alvorlige Uroligheder fundet Sted. Pøbelen har sat sig op mod Skatterne og de høie Kornpriser, men i Grunden har dens Hovedhensigt været at plyndre. Man har maattet opbyde Nationalgaden i de omliggende Stæder og Byer, tilligemed de derværende Linietropper. Den 21de October havde man saaledes samlet 2000 Mand, men som dog ikke vilde vove at rykke ind forinden de fik Forstærkning.
Aalborg Stiftstidende, 1830-11-04
Bladet Messager vil have en Skrivelse fra Brussel, at Prindsen af Oranien har frasagt sig alle sine Titler, Fuldmagter og Prærogativer, og erklæret sig for en slet og ret Brabanter-Borger, men denne Efterretning trænger dog nok til Bekræftelse. Vlandinger. Hans Majestæt Keiseren af Rusland har sendt 12000 Rdlr. Banen til de tre Enker og Moderen efter fire Fiskere i Halmstads Lan, som omkom ved Forsøg paa at redde Mandskabet paa det vedOnss strandede russiske Skib Smyrnay.
Aalborg Stiftstidende, 1830-11-04
Den norske Statsraad, Commandeur af den Kgl. Nordstjerne-Orden og Ridder af den danske Dannebrog-Orden, Hans Hagerup Falbe, er død i Stockholm, den 17de October i sit 78de Aar.
Aalborg Stiftstidende, 1830-11-04
En fransk Uhrmager i Cadix har opfundet en liden Indretning, som, anbragt ved en Dør eller et Vindue, ved tre paa hinanden følgende Knald, af et Pistol skuds Styrke, røbe Tyven, som vil bryde ind. -Med vore sædvanlige Knaldcompositioner er det meget let at anbringe ved enhver Dør, Kiste, Vindue, m.m., en simpel, sikker og farefrie Jndretning, som øieblikkeligen underretter Nabolauget om, naar en uberettiget Haand vil forsøge at aabne en Dør. Vi kunne ikke begribe at man ikke allerede længe har anvendt dem ved Casserer Contoirer, Pengecasser m.m. Naar Tyvene først vide, at saadanne Jndretninger hyppigen bruges, ville de ikke prøve paa Jndbrud. (?) Jøden, der vilde gaae over til Christendommen. Til Preussens Konge, Frederik den Store, kom en Jøde og vilde glæde den Filosofiske Monark med den Tidende, at han var ifærd med at - gaae over til Christendommen; og meente han, at et saadant Skridt vel maatte kunde kaste et Embede af sig. Som læg Mand kunde han nu rigtignok ikke modtage noget Professorat ved et Universitet, men den altid oprømte Konge kunde strax foreslaae ham et andet passende Embede. "J skal være Kongelig Løber." -"Deres Majestæt, jeg Løber, en Mand paa 60 Aar!" - "Dette maa ikke kunne genere Jer, lød Frederiks Svar. "Kan J i saadan Alder løbe den lange Vei fra Moses til Christus, saa vil J ogsaa kunne løbe foran mine brune Vallakker.
Aalborg Stiftstidende, 1830-11-04
Fædrenelandet. Aalborg. Haabet om at see vor gamle gode Næringsdrift Sildefiskeriet hæve sig igjen, forsvinder desværre mere og mere. Selv de fortrinligste Stader i Fjorden give intet Udbytte mere, og ingen af vore nulevende Saltere og Fiskere kunne mindes et saa ringe Fiskeri som det i nærværende Efteraar. Om den formeentlige Grund hertil have erfarne og dristige Mænd paa een og samme Tid som bekjendt i denne flere Avise. er alsaa den rigtige, og hos veed, om betydelige og bekostelige Opoffrelser gjøres, om disse da ville svare til det sigtede Maal, Vi kunne imidlertid ikke undlade, her at indføre, hvad os af agtbar Haand er meddeelt denne Gienstand betræffende. Grunden i Fjorden, hvor Sildstimlene standse, er nu bleven vandt til den mere Saltvandsmasse, da den derved er bleven restitueret. Men den fra Kattegat indgaaende Flod er svækket ved Fjordens Sammenløb med Vesterhavet, og dette Naturens Sugeværk er nu ei istand til at indtage Sildstimlene som nærmer sig samme. Dette bevises deraf, at man i de forrige Aaringer har sat Bundgarn, omtrent en Miil nordost ligere i Fjorden end forhen og der fisket godt. Forhen have Bundgarn, omtrent en Miil sydvestligere, neppe kunne staae for Strømmen, og kun i godt Veir, med lempelig Strømgang, gjort Fiskeri. Bliver endog Dæmning imellem Havet og Fjorden opført, (der vel vil være et svært Arbeide, men just ikke udfordre nogen stor Capital) og derved giver Fisken og Fjorden sin gamle Kraft, saa ville dog neppe de bekostelige og betydelige Bundgarnsfiskerier i Fjorden blive, hvad de forhen have været i Vaaren (de to sidste Vaarfiskerier undtagne), naar Vod-Fiskerierne kunne have Tilladelse til at besætte den hele Strømbredde, endog med mange Vod paa eengang og gientagende uafbrudt. Billigheden taler for, at ikkun den halve Strømbredde dertil burde afbenyttes, at Vodenes Længde bestemtes og at begge Deeles Overholdelse paasees ved Lovbud. En omtrentlig Gradberegning over Bundgarn og Vodfiskeriet i Fjorden fra Løgstøer til Hals om Vaaren er: 200 Bundgarnskaage a 12 Garn, 600 Mand, fiske en Million Ol Sild, - 30 Vod, 150 Mand, fiske 180000 Ol Sild. At begge Fiske maader ere af Vigtighed, vil enhver Veltænkende indsee, ligesaavel som Bundgarnenes Overlegenhed. Hvorfor skulle da Vodene, som i de senere Aar skade, ja næsten ganske udrydde Bundgarnsfiskeriet, da disse dog ikke ville kunne fiske meere paa en ret end paa en uret Maade; Forskjellen vil i al Fald blive saa betydelig, at det ikke bør komme i Betragtning mod den Skade, det foraarsager. Høstfiskerierne have her i Fjorden stedse været varia ble. Med uroligt Veir og foranderlige Vinde har Bundgarnsfiskeriet stundom givet stort Udbytte, især naar Vinteren ikke kom paa før midt i December. J nogle Aar har Nedgarnssiskeriet taget saa betydeligt til, at man troer Bundgarnefiskeriet derved lider endeel, men den Ting er af saa stor Betydenhed, at jeg ikke indseer, derved bør skee nogen Forandring. Fra Hals til Løgstøer regnes 1500 Nedgarnskaage, hvorved 3000 Mennesker arbeide. Naar Fjordstrømmen faaer sin fordums Kraft, troer jeg den stundom vil give Næring i Overflødighed for Alle, ja endog udenfor Hals Tønder nedede.
Aalborg Stiftstidende, 1830-11-04
Blandinger. Efter det sidste Regnskab for Veile Bye og Amts-Sparekasse sees at 51822 Rbd. 44 s. rede Sølv nu indestaae i samme.
Aalborg Stiftstidende, 1830-11-04
Bombebøssen i Kbhvn, eier nu omtrent 34918 Rbd. i Sp. og 1100 Rbd. i Sedler. J sidste Qvartal havde den en Jndtægt af 809 Rbd. 13 s. Sv. og 258 Rbd. 66 s. S. og T. Et priseligt Foretagende, hedder det i apenrader Wochenblatt, "saaledes at berede den drirtige, brave Søemand, selv naar Lykken ikke kroner hans Bestræbelser en forgløs Alderdom. For sine Søefolk kan Danmark ikke gjøre for meget; de nære og berige Staten i Fredstider, og værne om dens Kyster i Krigen. Paa dem beroer Handelens Floer; de ere Danmarks sande Styrke. Danmarks Landmagt derimod er stedse kun at betragte som et cadre, nødvendig til at udgjøre Kjærnen af en Landstorm og Besætningen i Landets vigtigste Pladse. Hvor den er større, bliver den en trykkende Byrde for Staten, mere trykkende endnu ved dens lange Hale af Pensioner og Civilansættelser. Meget vilde det vel derfor være at ønske, naar alt ungt, Mandskab over 18 Aar, i Kjøbstæderne saavelsom paa Landet, paa den meest beleilige Aarstid blev øvet i Vaabnenes Brug, de mere Formuende til Hest, og ikkun de ganske Uformuende der ikke vare istand til at mundere og holde sig, toges til at besørge den faste Militairtjeneste. Officerer og Underofficerer vilde derved finde langt mere Beskjæftigelse, end ved den blotte Garnisonstjeneste, og tillige lære den vanskelige Kunst, i kort Tid at gjøre uøvede Tropper brugelige til Feldttjenesten, hvilket ikke lader sig frembringe ved Stokken.
Aalborg Stiftstidende, 1830-11-04
J sidste Hefte af Bibliothek for Læger" meddeles, af Medicinal-Jndberetningen til det Kgl. Sundheds Collegium, for 1829. følgende: "Forgiftnings-Tilfælde efter Nydelsen af Ost, hvilke i Tydskland temmelig hyppigen iagttages, ere i forrige Aar forekomne Justitsraad Hansen, Stiftsphysicus i Aalborg; nemlig efter Nydelsen af den saakaldte Knapost, hvoraf tre Personer i een Familie bleve syge, men dog ingen døde. - Regimentschirurg Müller i Horsens har ligeledes hos fire Mennesker iagttaget Forgiftningstilfælde, nemlig voldsomme Brækninger og Smerte i Underlivet, strax efter Nydelsen af Knapost.
Aalborg Stiftstidende, 1830-11-04
Mariboe Avis fortæller, at der forleden Nat var bleven skudt efter Hr. Hofjægermester, Baron Knuth, i hans Sovekammer, paa Herresædet Rudbjerggaard, og at Hr. Greven siden har seet sig nødsaget til at tage Qvarteer i Nakskov.
Aalborg Stiftstidende, 1830-11-04
Copulerede idag i Aabye Kirke under Stamhuset Birkelse Forst- og Jagt-Junker Ludvig Ditlew Baron af Schaffalitzkylde Muckadel, og Frøken Catharine Elisabeth de Skeel.
Aalborg Stiftstidende, 1830-11-04
Litteratur i Vanmark. J Kjøbenhavn er udkommen: J. Baggesens danske Værker, 10de Bind. 2 Rbd. 8 s. r. Sølv. - Allviin og Theodor, en Bog for Børn, af Jacobs, oversat af Malthe Møller. 2det Oplag. 4 Mk. - St. Platons kortf. Jordbeskrivelse. 14de Opl. 3 Mk. - Thomas Jensen, eller en Gudsfornægters Omvendelse af Pastor Visby. 6 s. - Robinson the younger, 3die Opl. 10 Mk. - Vor Nutid, eller historisk Oversigt fra 1789 til 1830. 22 Mk. - Anviisn. til at kjende Lunge og Hjerte Sygd. af Dr. S. Trier, med en Fortale af Prof. Bang. 1 Rbd. - Veiledning til at Landhuush. S. 3 Mk.
Aalborg Stiftstidende, 1830-11-04
Døde. Jfr. J. C. Hersleb, forhenv. Sæbefabrikmester, dyrke Hør, af O. G. Rafn. 2det Oplag, besørget v. d. Kgl. D. Brix; Md. F. L. Tholstrup, f. Thomsen, 26 1/2 Aar; Jfr. M. Didrichsen, 70 Aar; Md. J. C. Malling, f. Bredal, 45 Aar; Portner C. P. Glasse, 58 Aar; alle i Kbhvn. Postm. J. C. Lundager, 65 Aar, i Slagelse. Md. A. M. Voss, f. Boyesen, 48 Aar, i Callundborg. Md D. H. C. Pedersen, f. Stub, 41 Aar, i Hillested Mølle. Kammerraad og forhenv. Hospitalsforstander Willadsen, 67 Aar, i Randers. - C. A. Freitag, til Johannisthal ved Oldenborg.
Aalborg Stiftstidende, 1830-11-04
Bekjendtgjoreløer. Da Bruget og Bestyrelsen af Post NB. gaarden fra 1ste d. A. ved Forpagtning er overdraget Forpagteren Hr. Sören, Lund for de fölgende S Aar, saa skal jeg herved skyldigst have anmodet Enhver især, som fremtidig maatte have noget Gaarden vedkommende at erindre, at de behageligst vilde henvende dem til bemeldte Hr. Lund, som berigtiger Alt, hvorved dog bemærkes : at Gaardens Skatter og øvrige Udgivter for d. A., som ikke allerede er betalt, bliver af mig, som Eier berigtiget til dette Aars Udgang.
Aalborg Stiftstidende, 1830-11-04
Endvidere meldes herved: at Postgaarden, fremdeles paa billigste Vilkaar mueligt er tilkjöbs - at Forpagtningsafgivten er 400 Rbd. aarlig - frie Bolig - fornöden Brændsel af Törv - Andeel i Haven til nødvendige Væxter, og frie Befordring naar behøves indtil 2 Miles Afstand.
Aalborg Stiftstidende, 1830-11-04
Endelig finder jeg mig herved beföjet til, at amnode Enhver især: ikke at betroe Noget paa min Regning uden mit skrivtlige Forlangende. Postgaarden, den 3die November 1830. L. Steen.
Aalborg Stiftstidende, 1830-11-04
At jeg nu er flyttet fra Østerport og beboer Enden af mingamle Gaard i Kattevadsgaden, som sidst beboedes af Herr Skomagermester Dahl, dette undlader jeg ikke at bekjendtgjøre for mine Velyndere, med Tilføiende at min Handel, bliver som før med Udsalg af alle Haugeurter, Pærer og Æbler &c. &c. Aalborg, den 3die November 1830. Jacob Bruusgaard.
Aalborg Stiftstidende, 1830-11-04
I Gaar Aftes er bortstiaalet af en Vogn i Slotsgaden en Tegne, mkt. A. N. S. Nørretranders, en Pose med Salt mkt. N. V. med Rødkrit, og et Hestedækken. For Opdagelsen loves en passende Douceur af Gjørtler, Thomsen. (stemte Abonnements=Forestilling.)
Aalborg Stiftstidende, 1830-11-04
Fredagen den 5te November opføres: (til Benefice for Jomfru Kalck.
Aalborg Stiftstidende, 1830-11-04
Kjøbenhavn, origin alt Lystspil i 5 Acter, af B. Bang. Derefter: Bonden paa Comedie, comisk Digt, fremsiges i Costume af Christian Werligh. (Kjette Abonnements=Forestilling.)
Aalborg Stiftstidende, 1830-11-04
Søndagen den 7de November opføres: Tre Maaneder efter Brylluppet, originalt Lystspil i 5 Acter, af Forfatteren til "Østergade og Vestergade." Hvo som abonnerer for 8 billetter, erholde NB. disse for 2 Rbd. 4 Mk. Abonnements=Billetter kunne afbenyttes efter Behag. Werligh & Müller.
Aalborg Stiftstidende, 1830-11-04
Et guult Kastetørklæde med røde Roser er i Søndags bortkommen i Gangen til Skuespilhuset og bedes tilbageleveret paa Stiftsbogtrykkeriet.
Aalborg Stiftstidende, 1830-11-04
Undertegnede er i disse Dage bleven forsynet med fine hvide glatte og ternede Cambringer, glatte og ternede Jaconetter og Linonger, alle Breder Bobinetter, sort og figureret Bobinet, ægte Traadblonder af smukke Mønstre, Gardintøier, og Fryndser, couleurte Tatter, Floers og glatte Silkebaand, sine Lærreder, Klæder, smukke Kappetøier, sorte & graae Kameelgarns Strømper, ublegede Tvister, lange hvide og sorte Aluns Handsker, Silke Ditto, sorte Etal. Silke Mands-Tørklæder, sorte og hvide Mands Kraver med m. m., alt til de billigste Priser. Jacob Philipson. Endvidere er jeg bleven forsynet med smukke Wiener, Taffel=Uhre, en Deel Crystal=Varer, smukke store og mindre Hornkamme, Plat de Menager, flere Slags fine lugtende Vande, allermoderneste Armbaand, Perlekrandse Halsbaand, Buxeseler, flere Sorter Halsbind, Spilledaaser, Etuier, Dame Tasker, alle Slags Knapper, med mange flere udmærkede Galanterievarer til meget billige Priser. Jacob Philipson.
Aalborg Stiftstidende, 1830-11-04
Meieri-Forpagtning. Paa Hovedgaarden Sohngaardsholm, beliggende 1/4 Miil fra Aalborg, kan et Meieri, som bestaaer af 100 gode Malkeköer, faaes i Forpagtning. Nærmere Underretning erholdes hos Eieren.
Aalborg Stiftstidende, 1830-11-04
Et Birketræes=Divan=Bord ønskes tilkjøbs. Stiftsbogtrykkeriet anviser.
Aalborg Stiftstidende, 1830-11-04
Den i Byens Nyehavn beliggende Slup "Hiram Enkens San" er underhaanden at faae tilkjøbs. Liebhabere ville behage at henvende sig til Kammerraad Juul.
Aalborg Stiftstidende, 1830-11-04
Proclamata. I Creditorerne i Stervboet efter den, under Wiffertsholms Gods og Skiftejurisdiction, ved Døden afgangne Huusbeboerske Ane Kirstine Sørensdatter Lund af Soelberg, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, overeensstemmende med Placaten af 26de October 1792, til, for mig, som Skifteforvalter, at anmælde og beviisliggjøre Deres Fordringer. Den Afdødes Arvinger, der ei vides Hvo ere, faae herved lovligt Varsel at legitimere Deres Arveret og at iagttage Deres Tarv under Boets Behandling; og bemærkes det, at den Afdøde, der skal være født i Aalborg, skal være en Datter af der forlængst afdøde Søren Madsen Lund. En Samling i Boet afholdes her paa Gaarden, næste 3die December d. A. Wiffertsholm, den 30te October 1830. J. C. Foss, const. Fuldm.
Aalborg Stiftstidende, 1830-11-04
Auctioner. Jfølge tagen Beslutning bliver følgende afgangne Hr. Major og forhenværende Commandant Thomas v. Muller tilhørende faste Eiendomme, nemlig: 1. Gaarden Severinelyst beliggende ved Frederikshavns Kjøbstæds Havn og som bestaar af: a) Et 2 Etagers Forhuus til Havnegaden, 17 Fag, den østre Ende grundmuret, det øvrige Muur og Bindingsværk, indrettet til Beboelse. Nogle af Værelserne ere gibsede og nogle for kort Tid siden smukt oppudsede. J Gaarden staaer i Kakkelovne der medfølger i Kjøbet. b) Et Sidehuus i øster, 2 Etager, 13 Fag Muur og Bindingsværk, indrettet til Kjøkken, Folkestue, Bryggers, Karlekammer og Kornmagazin. c) Et Huus i sønder, 1 Etage, 16 Fag, indrettet til Stald, Loe, Faarestie og Vognremisse. d) Et Sidehuus i vester, 2 Etager, 16 Fag, indrettet til Pakhuus og Kornmagazin; tilligemed tilliggende Gaards- og Haugeplads. Denne Gaard anbefaler sig for Handelen, ligesaameget for dens nære Beliggenhed ved Havnen, som for dens flere rummelige Pakhuse der i de senere Aar har afgivet en ikke ubetydelig Jndtægtskilde for Eieren.
Aalborg Stiftstidende, 1830-11-04
2. De saakaldte Baader, Jorder der ligge tæt ved Severinelyst og staae for Hartkorn 2 Tdr. 1 Skp. 1 Fdkr. 2 1/2 Alb. En Deel af disse ere vel indhegnede og de ere formedelst deres Beliggenhed ved Frederikshavn af megen Værd, 3. Den saakaldte Hans Peder Munks Byggeplads i Frederikshavn. 4. Den Major Müller tilhørende Andeel af Øen Deget. 5. Et Stykke Majoren tilhørende Tørveskiær i Jerup Mose, stillede til Bortsalg ved tre Auctioner saaledes: 1ste Auction Torsdagen den 21de October førstkommende, 2den - 3die - - - 18de hver Dags Formiddag Klokken 11. De tvende første Auc4de November tioner afholdes paa Thingstædet i Frederikshavn, hvorimod den tredie og sidste paa Gaarden Severinelyst. Hvilket herved bekjendtgjøres til Efterretning for Liebhaverne og Panthaverne i Overeensstemmelse med Placaten af 22de April 1817. Frederikshavns Byefoged Contoir, den 12de September 1830. Flindt.
Aalborg Stiftstidende, 1830-11-06
Vederlandene. De betingelser, under hvilke man kunde haabe, at en bevæbnet Mellemkomst af de store Magter kunde undgaaes, forsvinde efterhaanden. Ogsaa Antwerpen, dette Bolværk for Holland, er nu i Jnsurgenternes Magt. Efter en 5 Dages Kamp udenfor Byens Porte, trængtes de hollandske Tropper med hver Time nærmere ind paa Værkerne, indtil endelig den 26de om Middagen Folket inde i Staden begyndte en Opstand, der bragte Tropperne under en dobbelt Jld. Oprørernes Angreb inde i Staden begyndte, efterat det var lykkedes Pøbelen at sætte sig i Besiddelse af endeel Vaaben og Amunition, som befandtes paa nogle dermed ladede Skibe. Paa samme Tid stormede Jnsurgenterne fra Brussel, og Mecheln, under Oberst Niellon, Kipsdorfer=Porten, og dette var Signalet for alle de ulykkelige Hollændere, som opholdt sig i Antverpen, til at søge deres Frelse i Flugten ud af de Porte, som vende mod Holland. Kampen varede hele Natten mellem Folket og Hollænderne, indtil Jnsurgenterne endelig Kl. 8 om Morgenen, den 27de vare i Besiddelse af den røde Port og inden samme Dags Middag vare Antwerpens samtlige Porte paa 2 nær, hvor man endnu kjæmpede haardnakket, i Jnsurgenternes Magt. Efter de frygtelige Tilberedelser, som, ifølge alle Efterretninger, have været trufne til denne vigtige Pladses Forsvar, er det hartad ubegribeligt, hvorledes en Hob udisciplineret Pøbel har kunnet bemægtige sig en Stad, som oven i Kjøbet er forsynet paa 2 Maaneder med al fornøden Krigs- og Mundforraad. Man beskylder Krigskibene, som ligge paa Schelden, for at have teet sig med Lunkenhed medens Kampen om Staden, og ikke engang at have forhindret Oprørerne i at opkaste Batterier langs med Floden. General Chasse har trukket sig tilbage til Citadellet og har allerede modtaget forskjellige Opfordringer til at overgive sig, endog med det cathegoriske Tillæg, at han skulde rømme Fæstningen inden 2 Gange 24 Timer, men han har besvaret disse Opfordringer ligesaa cathegorisk med Bomber og Granater og den for Staden ankrede Flaade har understøttet denne Jld af sit grove Skyds. Nogle faa Timer efter Stadens Jndtagelse af Jnsurgenterne rasede Luerne allerede i den Deel af samme, som ligger ved Schelden og en hollandsk Baron Osy, som i Fruentimmerklæder havde reddet sig ud af Antwerpen, og var indtruffen i Rotterdam, har bragt den Efterretning, at 230 Huse fra Kaien til Citadellet (alle store, faste og grundmurede Bygninger) ligge i Gruus. General Chasse skred ikke til disse haarde Forholdsregler, forinden Folket i Antwerpen havde begyndt at opkaste Batterier langs med Kaien og da Baron Osy forlod Staden, rasede Kanonilden og Luerne i Staden med lige Heftighed. J Breda er Stemningen heller ikke den bedste. Folket har begyndt med at vise sig uvilligt til at forrette Skandsearbeidet, og Byen bliver ventelig i disse Dage erklæret i Beleiringstilstand. Touren kommer nu ved ogsaa til Maastricht, hvor der hersker stor Spænding. Jmidlertid træffer General Dibbez alle Anstalter til, om muligt at sikkre dens Besiddelse for Holland; han ventede 3000 Mand Forstærkning derfra og derved bringes Garnisonens Styrke til 11000 Mand. Tilførsel af Levnetsmidler og Munition indtræffer daglig.