Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1676-05-01
Den 7. Maji reyste Hans Kongl. Majestæts Estats Raad Paul von Klingenberg i Kongl. Erinde her fra ad Bremen. Samme Dag for Majestæten giorde den ldste Raadmand Hans Pedersøn Blat och Commissarius Christen Andersøn deris Eed och blefve Borgmestere her i Byen. Den 8. blef den forrige Fældt-Herris Græfve Schaks Ligbegængelse holt: Da i Dagene tilforn en kaastelig Sørge-stilling Ceciii. ling i Trinitatis Kirke blef opreyst, hvorpaa Liget siden stoed den stund Tienisten i Kirken blef forrættet, och hafde om sig paa Ligstagerne och de ved bemældte Stilling opreyste Pyramider ofver 300. store och smaa brændende Voxlius, som gafve en herlig Anseelse. Denne Stilling i Kirken, saavelsom Ligkisten och andet til Ligbegængelsen forordnet i Lighuset, blefve i de Dage, før Ligbegængelsen stoed, af mangfoldige Fræmmede och Indfødde beseete, och var Ligkisten af kaastelig drefven Arbeyde forsølfvet och forgylt, efter en Mands læng de, 6. kantig runden omkring paa Laget och Kisten i sig self, och var Ofverskriften der paa saaledis: Her under huiler den Salig i Gud, Høy och Velbaarne Herre och Grefve, Her Hans, Grefve aff Schack, til Schackenborg Arff Herre, til Giselfeld, och Gram, Ridder, Kongl. Majest. til Danmarck och Norge Geheime Raad, Fældt Herre, Præsident udi Krigs Collegio, Oberst til Hest och Foeds, Asses for udi Collegio Status, och Høyeste Ræt, som Aar 1609 den 28 October om Aftenen imellom 8. och 9. udi Førstendommet Schleswig paa Ynnewads-Gaard er fød, aff de Ældgamble Høy-ædle Schackers, och von der Wiskers Stammer: Udi hans Ungdoms Aar er hand udi den sande Guds Fryct och alle Høy-Adelige Dyder vel opdragen indtil hans Alders 18. Aar, der hand sig begaff til Krigen, Først under Salig och Høylofligst Jhukommelse Kong Christian den Fierde, siden continuerit under Cron Suerig, och allerlængst i Franckerig, saa hand alle Charger fra neden aff udi 23. Aar betiente, der efter aff Kierlighed til sit Fæderne-Land begaff sig hiem igien och strax aff Hertug Augustus aff Saxen Lauenburg bestilt for Stadtholder, men da Hertugen 2. Aar der efter døde, bleff Commendant skabet hannem udi Hamborg som General Major anbetroet indtil Anno 1657. hand er blefven hidkaldet och bestilt af Salig och Høyloflig Kong Friderico 3. Først som General Lieutenant. Dernæst Fældt-Marskall, och paa det sidste for Fældt-Herre; siden Aar 1671. for sin allerunderdanigste tro Tieniste och høye Meriters skyld, aff nu regierende Kongl. Majest. Christiano 5. Naadigst ophøyet i den Grefvelig Dignitæt och Stand, och saasom hanne aldelis intet hafver manglet af Ære, Høyhed oc Anseelse her paa Jorden, saa hafver och nu den Allerhøyeste Gud, hannem med langt høyere aflagt, och Siælen allerede til strævige Riges Herlighed hedendenkaldet, ved et meget Saligt och Christeligt Endelig den 27. Februarii Anno 1676. Efterat hand hafver lefvet udi denne forgængelige Verden 66. Aar 3. Maaneder och 30. Dage. Med Ligbegængelsen i sig self gik det saaledis: Om morgenen den 8 Maji Klokker var 9. begyndte alle Klokkerne i alle Kirkerne at ringes, strax der paa droge 8. Compagnier Rytterie och lige saa mange Foedfolk op og satte sig paa den næst Sørgehuset ved det Kongl. Slot forordnede Plads. Siden forsamlede sig de Høye, Store och andre Personer indtil Klokken var imod tu, da liget blef med efterfølgende Ceremonier af Lighuset til Hellig Trefoldigheds Kirke leedsaget, och da kom I. Tu Haand-Heste med deris Biridere, en Pauker, 2 Trompeter, 1. Compagnie Ryttere. Atter 2 Trompetere och 1. Compagnie Ryttere. Endnu 1. Trompeter och 1. Compagnie Ryttere. End 2. Trompetere och 1. Compagnie Ryttere. Alle disse, saavelsom de 4. sidste Compagnier Ryttere vare treflig munderede, i Cøllerter, paa skiønne Heste fast alle med Skaberaker paa, och hafde hvert Compagnie sin Standarte med sig. 2. Fire Artillerie-Officerer til Hest med 4. Constabler i en rad til Foeds efter sig med deris Lundte stokke och 4. Fældt stykker, hver med tu Heste for, men de 8. sidste vare større end de første, och red hver Officerer for hans underhafvende Con stabler och Stykker i Orden, och gjorde samtligen 24. radder. 3. Fire Compagnier Mussqveterer och Piqvenerer med Mussqveter under Armene och slæbende Piqver i røde Kiorteler. Alle Ofver- och Under-Officerer til Hest och Foeds hafde lange Floer paa Hattene och om deris høyre Arm, Flors Roser med tu needhængende Svøb paa Gevehr, Standarter och Faner: Hær pauker och Trommerne vare ofverdragne, med sort Klæde. 4. Den gandske Skole med side sørge Kapper, fang latinske Liig-Psalmer baade paa Gaden och i Kirken. 5. En Kongl. Hærpauker til Hest hafde Floer om Armen och Paukerne vare ofverdragne med sort Klæde. 6. Tolf Kongl. Trompeter til Hest, hafde ligemaade Flor om Armen och Flor paa Trompeterne, hvilke tillige med Paukeren spillede et stykke, med Zartin i Trompeterne, imellom hvert Vers Skolen fang. 7. En Mand i en heel rigeligen forgylt Harnisk fra Hofvet til Fødderne paa en sortebruun, skiøn, modig med affarfveFiere och Baand udsmykket Hest, med en Karmestrød Fløyels och med Guld och Sølf rigeligen borderet Skaberack ofver. 8. En stor Bloed-Fane af rød Damask, hvilken saavelsom de andre, och Himmelen ofver Ligget, blef baaren af anseelige Officerer i Sørge-Klæder och med side Sørge-Kapper. 9. En 9. En Sørgehest, som blef leed af tu Personer i Sørge-Klæder och side Kapper, och hafde paa Ryggen tu forgyldte Sporer och paa hver Side et Skiold med 16. Anhers Vaabener paa, och det Græfvelige midt imellom dennem, meget smukt gjorde och med lange Flor bebundene. 10. En Fryde-Fane af Dammask, hvor paa først Hans Høj-Græfvelige Excellensis Vaaben och dernæst hans Lif och Lefnet, ligesom det stoed paa Kisten, altsammen med Guld borderet och forhøiet, 1112. 13. Tre Sorgeheste blefve ledde af fortklædde Personer med side Sørge-kapper. 14. En Sørge-Fane med Frøndser och Qvaster af sort Silke och Guld, paa hvilken den S. Fældtherris Nafn stoed artigt træk tet i et Cipher med en Græfvelig Crone ofver 15. 16. Endnu tu slæt sorte Sørge-Faner, med sorte Silke Frønser omkring. 17. Lifhesten overtrækket med sore Fløyel och et hvit Atlaskis Kors ofver Ryggen, blef trækket af tu fortklæde Personer med side Sørge-Kapper. 18. En stor slæt och ræt Sorge-Fane. 19. En Marskal med en med sort Fløye, ofvertrækket och med Floer bebunden lang Staf i Haanden. 20. 21. 22. 23. Fire Capteiner med side slæbende Sørge-Kapper, af hvilke den første har Regiments Stafven paa en sort Fløyels Hønde: Den anden det ældgamle Stamme Vaaben, den tredie det Høy-Græfvelige Vaaben Skiold, begge af braf udskaaret och vel stafferet Arbeyde: Den fierde RidderOrdenen af Elephanten paa et sort Fløyels Hiønde 24. Tu Marskaller, ligesom de forrige. 25. Det Høy-Græfvelige Lig under en sort Fleyels Himmel i forberørte Lig-Riste, Nota. Hvad videre er passeret hafver mand at forvente ud aff Appendiceuden Lig-Klæde, paa en med sort Fløyels med Sølf-Frendser besat Dæk ofverdragen Ligbaare. Paa begge Siderne af Liget ginge 16. Officerer (8, paa hver Side) med 16. med Guld- och sort Silke-Frøndser och Qvaster udsmykkede Standarter paa hvilke stode 32. Ahners Vaaben. 26. Tu Marskaller som de forrige. 27. De høye och store Ministri, Kongl. Raad, samt de Høy-Græfvelige och Adelige Sørge-Personer, hvilke Byens Magistrat, Professorerne, Geistlige, Borger-Capteinerne och de fornæmmeste Borgere fuldte. 28. Tu Marschaller som de forrige. 29. Den Høy-Græfvelige Fru-Encke: bleff leed aff de tu Kongelige Geheime Raad (Tit.) deris Excellentzer Her Hølger Wind och Her Christen Skeel. Hendis Høy-Græfvelige Daatter, Græf-inde aff Brockdorff, imellom tu fornæmme Cavallerer, och siden det Adelige Fruentommer. 30. Efter disse kom paa ny 4. Compagnier Blaa-klædde Mussqueterer och Piquenerer, och 4. Compagnier Rytterie i lige saadan Orden som de forrige, och allersidst kom Sorge Carossen med 6. Heste for med lange Sørge-Decker ofver, och en hob andre Carosser. Liget bleff sat i Kircken paa den før bemældte Sorge-Stilling. Tiig-Prædicken bleff holdt aff dend Siælandske Superintendent Doctor Hans Bagger af Dommerens Bogs 6. Cap. 16. Vers, och varede tillige med det Høy-Græfvelige Liffs och Lefnets Oplæselse i 3. Timer. Meen, førend Liget bleff needsat, bleff Lig-Talen holdt der ofver aff hans Exc. Her Otto Powisk. Huorpaa, som Liget bleff needsat, en tredubbelt Danske Løsen bleff trende gange gifven aff 9. paa Kirckegaarden stillede Stycker, huer gang svaret med lige saa mange Stycker aff Vøldene, och til hver gang gifven Salve aff forberørte Rytterie och Musqueterer.