JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-06-15
Endvidere har Hans Majestæt, ved allernaadigst at foreskrive Maaden, hvorpaa der med det forsendende Godses Aabning og Eftersyn paa Post kontorerne fremtidig skal forholdes, tillige fastsat, at Godset skal aabnes, efterat Eierne blot eengang ere tilsagte af vedkommende Postbud ved Addresse brevets Aflevering, hvorpaa Mødetiden paa Post kontoret skal findes opgivet, samt at Postvæsenets Betiente, naar Anholdelse af nogen Deel af Post godset ved deres Deeltagelse i Aabningen maatte finde Sted, skulle efter Toldanordningens 136 s. tillægges Andeel i Konfiskationen og Bøderne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-06-15
Disse allerhøieste Bestemmelser kundgjøres herved til alle Vedkommendes Efterretning og allerunderdanigste Efterlevelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-06-15
Generalpostdirectionen, den 8de Junii 18II.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-06-15
Blandt Grundlovene i det Kgl. Selskab for Norges Vel er ogsaa den "at Selskabet skal virke saa meget som det formaaer til Landets Vel i litterair Henseende". Directionen har derfor gjort Begyndelse med at udgive og udbrede i Landet særskilte occonomiske Afhandlinger samt at understøtte og opmuntre til hensigtsmæssige Almueskrifters og andre litteraire Værkers Udgivelse. Desuden har det vedtaget, at udgive Samlinger af saadanne Skrifter, hvilke deels ere skienkede Selskabet, deels ere tilveiebragte ved Præmier. Men paa det Selskabets samlede Skrifter ikke skulle blive af alt for blandet Jndhold, samt for at fritage Jordbrugeren, for at kjøbe de reen videnskabelige Samlinger, ifald han ei selv maatte ønske det, udgiver Selskabet herefter 3 Samlinger, nemlig a) De historisk philosophiske, b) de topographisk statistiske, c) de occonomisk technologiske Samlinger. 1ste Deels 1ste og 2det Bind, og 2den Deels 1ste og 2det Bind af de historisk philosophiske Samlinger, arbeides paa i to Trykkerier, og skulle indeholde de 4 Priisskrifter over et Universitet i Norge.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-06-15
J Christiania sælges ved Auction den 18de d. M. 50,000 Potter Jamaica Rom og 50,000 Potter Kornbrændeviin. Fyens Stifts patriotiske Selskab.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-06-15
Da Hans Majestæt har igjennem det Kgl. danske Cancellie bevilget Fyens Stifts patriotiske Selskab at oprette i Odense en Botik og deri at falholde Landets Konst og Flids Frembringelser, saavel de, der ere forfærdigede i Kjøbstæderne, som paa Landet, saa indbyde vi samtlige vore Medborgere og Medborgerinder til deri at fremstille deres Arbeider. - Enhver Ting, som er frembragt eller paa nogen Maade forædlet her i Landet, modtages deri til Forhandling paa de Vilkaar, som ere fremsatte i vores første Jndbydelse, og som til Efterretning for enhver findes opslagne i Botikken. - Skulde nogen af dem, som indlevere noget til Forhandling, ikke ønske at opgive deres Navn, da er enhver af Undertegnede villig at modtage samme og indlevere det under sit eget Navn. De, som ønske Forskud, behage ved Jndleveringen udtrykkelig at forlange samme. - Botikken er i Fattigvæsenets Gaard paa Overgade, hvor Fattigkassereren Hr. Hansen modtager alle Sogneformiddage, undtagen Løverdagen, hvad enhver vil indlevere. Man ønsker Jndleveringen jo før jo hellere, da Botikken aabnes første Gang Mandagen den 10de Junii, og staaer fra den Tid og indtil videre aaben hver Mandag og Torsdag fra Kl. 10 til 2. - For det Jndleverede gives intet andet Beviis, end at det strax i Jndlevererens Nærværelse indføres i een af Præsidenterne dertil authoriseret Protocol, og modtages kan da en Billet med det Nummer under hvilket det er indført. - Konstcommitteen for Fyens Stifts patriotiske Selskab. Bjørn. Heinen. Lütken.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-06-15
Hr. Supercargo Anker har solgt Bryggergaarden No. 137 i Vimmelskaftet til Lysestøber, Hr. Almind for 80,000 Rdlr., og Fiskehandler Berg sit Huus paa Østergaden til Hr. Commissionair Wimmer for 34,000 Rdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-06-15
Udenlandske Efterretninger. London d. 21 Maji. J Gaar forelagde Skatkammerkantsleren Underhuset dette Aars Budget. De for Aaret 1811 bevilgede Subsidier udgjøre tilsammen, Jrland uberegnet, 49 Mill. 452,869. Pd. St. For Jrland tilkommer endnu 6 Mill. 569,000 Pd. St., tilsammen 56 Mill. 210,869. Pd. St. Midlerne og Hielpekilderne for Aaret 1811 beløbe sig til 49,555,379 og overstige altsaa Subsidierne 102,510 Pd. St. Skatkammer kantsleren tilføiede, at intet fordeelagtigt Laan kunde blive gjort og han maatte derfor sige, at Laanet allerede svarer en Præmie af 1 Pd. 10 Pence af 100. Renterne for Subskribenterne i 3 per Centsere 4 Pd. 14 Sh. 11 P. Beløbet af de noterede Taxter overstige Aarets Behov. Han foreslaaer derfor ingen ny Taxter; kun nogle nye allerede tilværende skulle forhøies noget, saasom af Liquerer, Bomuld fra America, Bygningstømmer &c. Aaret 1807 indbragte Accisen noget over 23, og i Aaret 1811 over 24 Mill. Accisen af Thee beløb sig 1807 til 2 Mill. 844,395 Pd. og i Aaret 1811 til 3 Mill. 236,027 Pd. J Aaret 1785 forbrugtes 14,550 Tønder Viin og i Aaret 1809 22,331. - Adskillige Medlemmer talde om de uhyre Udgivter, den skrækkelige Misbrug af Laanesystemmet, og de ulykkelige Følger, som det vil have Derpaa fremlagdes Jrlands Budget. Dette Riges Udgivter beløb sig dette Aar til 13 Mill. 210,000 Pd. St. - Da Jrland blev forenet med Storbritannien, havde det en Gield af 33 Mill. og nu af 89 Mill. (Journal de Empire).
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-06-15
Om Aftenen henimod Klokken, saae vi en stor Baad, hvori var 6 Personer, roe til os fra Landet. Da de vare komne Halvveien, vendte de tilbage, efter at de havde ligget stille nogen Tid, sandsynligviis for at raadslaae, om de mod Natten turde vove sig saa langt ud i Søen. Skibet var 7 Miil fra Landet. J denne Frastand var Dybden 65 Favne paa en Grund af fiint Leer. (Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-06-15
Postefterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-06-15
London d. 29 Maji. Hertugen af York er igjen udnævnt til General en Chef for den engelske Armee.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-06-15
Moniteuren indeholder under Artiklen London d. 31 Maji forskjellige Engelske Efterretninger fra Portugal, hvoraf vi her meddele det Væsentligste. D. 9de forlod Marchal Soult sin Stilling ved Gillens med 16000 M. og forlagte sit Hovedqvarteer d. 16 til Zafta, hvor han forenede sig med Gen. Maubourg. Hans Corps voxte til 26,000 M. Gener. Ballasteros trak sig strax tilbage og forenede sit Corps med Gener. Blakes. Deres forenede Magt begav sig fra Teres til Baracotta. D. 13de concentrerede Marchal Beresford og Gener. Castannos deres Magt i Valverde, hvor, som det synes, Gener. Blake siden er stødt til dem. D. 16de angreb Marchal Soult den forenede Armee i Albuerra (18 engelske Mile Sønden for Badajoz). Slaget var haardnakket og varede 6 1/2 Timer; det er bleven gjort stridigt; Armeerne have beholdt deres Stilling. Den forenede Armee, under MarchalBeresford, har mistet i samme 8000 Mand Døde og Saarede. Soult angreb den engelske Armee Kl. 9 om Morgenen. Det saakaldte Buffs Corps er, paa 4 Mand nær, dræbt eller saaret; hele Regimentet er tilintetgjort. Generalen W. Myers og Oberst Duckworth ere dræbte: Gener. Cole og Stuant saaret; Oberst Collin har mistet et Been. Mange Officierer ere blevne. Lord Wellington ventedes fra Norden med en Forstærkning af 12,000 Mand, for at støde til Marchal Beresford, som skal have ophævet Badajoz's Beleiring. Vi kunne, siger the Star, endnu ikke videre levere officielle Details om Slaget den 16de. De Allieredes uendelige Tab tilskrives et Udfald af Garnisonen i Badajoz, som faldt vor Armee i Ryggen. Bessieres havde ladet 10,000 M. Keiserlig Garde blive tilbage efter sig. Han var blot gaaet i Forveien med Cavalleriet. Rimeligviis er der forefaldet en anden Affaire, da disse 10,000 Mand af Garden vare ankomne til Cindad Rodrigo. J den ved Badajor d. 17 forefaldne Fægtning have de Allierede mistet 22 Officierer og 900 M. Den Forstærkning Wellington sendte Beresford kunde den 25 eller 30de være stødt til ham. Marchal Soult har sendt Fienden et betydeligt Troppecorps til Hjelp ved Badajoz. - Kongens Sundhed har taget en saa ugunstig Vending, at alle Kgl. Læger, maatte sammenkaldes. Salamanca d. 13 Maji. Marchal Marmont, Hertug af Ragusa, har d. 11te overtaget Commanden over Portugalsarmeen. Marchal, Prindsen af Esling er afreist til Frankrige. Hamb. Cours paa Kjøbenhavn 808 s. S.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-06-15
Dresden, d. 2 Junii. Kongen reiser med det første til Egnen af Torgau og Maylberg, for at lægge paa det første Sted Grundstenen til den Fæstning, her skal anlægges. - Den over adskillige Kjøbmænd i Leipzig, der have gjort sig skyldige i Speculationer med forbudne Varer, nedsatte Commission, fortsætter sine Undersøgelser med største Skarghed, og de Skyldige ville blive straffede paa det strængeste. (Neue Zeit.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-06-15
Rostock, d. 2den Junii. Her hersker megen Stilhed i Handelen, formedelst den vedvarende Sperring af Havnen. Korntilførselen er ubetydelig. Den forestaaende Messe falder, formedelst Pengemangel, sandsynligviis slet ud. J Wismar gjøres heller ikke noget, siden intet Skib tør gaae ud af Havnen. Efter Landmænds Sigende staaer den nye Rug meget middelmaadig og lover knap det halve af forrige Aars Grøde. Hand. Tid.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-06-15
Hs. Majestæt har allernaadigst tilladt, at der maa tilstaaes portofri Correspondence, saavidt den indenlandske Porto betræffer, mellem det paa de franske Skibe ved Antwerpen tjenende Mandskab og dets Paarørende i Kongeriget Norge. Denne Tilladelse gielder for alle saadanne Breve, hvad enten de indeholde Penge eller ikke, naar Jndholdet vedkommer disse Personer selv. Generalpostdirectionen har føiet den Foranstaltning, at slige Breve modtages uden Betaling paa samtlige Postcontoirer i Norge, naar Afsenderen anfører sit Navn samt hvorledes han er beslægtet med den Person, til hvilken Brevet er adresseret.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-06-15
Under d. 24 Maji er udkommen en Placat angaaende Meelmaling for den militaire Brødbagning i Danmark, hvori blandt andet fastsættes: at det Korn, der formales til Brødbaaning for Militair-Etaten, kan, uden at nogen Mølle Eier, paa Grund af den ham ellers tilkommende Møllerettig hed, derimod skal kunne gjøre Jndsigelse, males hos enhver Møller, med hvem frivillig Accord derom kan træffes, og det uden Hensyn til, om Mølleren end ikke iøvrigt skulde være berettiget til Meelmaling, samt uden Forskjel, hvad enten Kornets Formaling foranstaltes umiddelbart af det militaire Forslegningsvæsen, eller af Entrepreneurer, som af samme ere antagne, eller og af Bagere, som til militair Brødbagning ere satte i Reqvisition.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-06-15
J Tarsdags Formiddag visiterede Hs. Høiærværdighed Hr. Biskop Münter i Frederiksberg Kirke. Den der forsamlede Ungdom var meget talrig, og Hs. Høiærværdighed holdt ved denne Leilighed en kort Tale, hvori han saare passende sammenlignede Christi Lære med Solen, der udbreder Lys og Varme overalt. Denne Lignelse udførte Hs. Høiærværdighed fra Begyndelsen til Enden med megen Veltalenhed, og Billedet syntes saa meget mere anvendeligt her, som de forsamlede Unge ere fødte og opdragne paa Landet, hvor de dagligen mere end Kjøbstædsungdommen have Leilighed til at see Solens herlige og velgjørende Virkninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-06-15
Odensee, den 11 Junii. J Gaar aabnedes for første Gang den her i Odensee oprettede Bo tik for indenlandske Konst og Flidsfrembringelser, hvori endeel af Byens og Omegnens Haandværkere og andre Konstnere havde indsat deres Varer til Forhandling. - Jsær har den i sin Konst udmærkede Mand Hr. Coppy paa Fraugdegaard viist fortrinlig Flid saavel ved selv at levere sine skjønne Arbeider, som ved at opmuntre andre til samme. - Ogsaa Snedkermester H. Hansens 3 Lærdrenge her i Odensee udmærkede sig ved en Deel meget net Arbeide, som de i deres Fritimer havde forfærdiget. - Botikken havde i de Timer, den stod aaben, et talrigt Besøg af denne Byes Jndvaanere, der glædede sig ved at see Konstfliden mere og mere at vækkes iblandt os. (Hempels Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-06-15
Kjøbenhavns Vexelcours d. 14 Junii. 787. Spec. 778, som ud to Maaneder, 793 k. S. gjør for 1 Rdlr. i Spec. 7 Rdlr. 75 s. D. C. Hamb. Cours 800 k. S. Af dette Blad udkomme ugentlig to Numere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-06-15
J Følge Kal. allernaadigst Tilladelse forsendes det med Posterne i Danmark, Norge og Hertugdømmerne, og kan bestilles paa alle Postcontoirer mod Betaling af 2 Rdlr. Qvartalet. Her i Staden tilbringes Bladet Subskribenterne og betales qvartaliter med 2 Rdlr. Subskriptionen modtages hos Bogtrykker Höeckes Enke, i store Helliggeiststrædes No. 144. Kjøbenhavn, trykt hos P. H. Höeckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-06-18
Nyeste En havn. angaaForskandsen, Ottende Aargang. No. 49. Fa Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin Tirsdagen den 18 Junii 1811. gaa Danskes Høitidskvad Gang. paa Grev Danneskjolds Fødselsdag den 11te Junii 1211. At der End bygge vi her i vort Nord Gom i de gamle Dage. Og Frihed end iblandt os boer Og Kraft vi har tilbage. Sank Jorden heel i Slaveri, Af Trældomsaand ei høies viMen leve vil og døe, som Fri hver Danmarks, Norrigs Borger. Stolt knelser i den vilde Sky Nors haarde Kampesielde, Og Strømmen maa i Dalen flye Og bruse frem med Vælde. Bredt bærter sig det sølvblaae Vand Om Danmark grønne Blomsterstrand, Og Dal og Field, og Hav og LandEr Friheds Yndlingslæde. Der vorse frem, liig Gran og Eeg De kjække, raske Drenge, Og Piger, der ei Troskab sveg, Liig faare Blomst i Enge lod hand At værne gamle Broderbaand, Er endnu Trillingfolkets Aand, Og rede staaer med Sværd i Haand. Hver ærlig nordisk Kæmpe. gaa Thi end paa Leirekongers Sto Skioldungen har sit Sæde; Lad Uveir mørkne Fredens SolI Kamp vi freidig træde. Det gialder holt paa Field og Sø Paa Høilands Top og lave Ø. For Fredrik vil vi Alle døe; For Fædrelandet leve! Vi prise høit hver Nordens Mand, Som slægter diærve Fædre, Som, tro sin Konge og sit Land Ved Daad sin Byrd mon hædre; Og her, hvor ingen Barm er kold, Vikvæde om den Herre hold, Vort Danmarks ædle Danneskiold, Som Rygtet seent skal nævne. Saa nær han stander Danmarks Drot Blandt Kongens Mænd, de gieve; Dog ei ved Byrd og Høihed blot Hans Navn skal blandt os leve Hand ædle Maal i Fred og Strid Er Brødres Held, og ingentid Med Kraft at varre kiærlig 3 Hans Hierte kan forglemme. J Frændekreds den Ædling her Saa vennesalig hviler. Vel Jngen ham en Krands frembær Som den, hvor Myrthen smiler: Dog høit skal runge mangengang, Ved fulde Vægres rene Klang, Paa denne Dag vor raske Sang, Og Danmark den gientage. Hil sidde Du, vor Greve god Paa gamle Herresæde! Saa ædel, som Dit Navn og Blod, Din Daad er Danskes Glæde, Og eviggrøn den Hæderskrands, Omstraalt af Dydens høie Glands, Som Fædreland og Borgersand. Taknemmelig Dig dette C. Molbech.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-06-18
Jnden- og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-06-18
Jndenlandske Efterretninger. Placat. Da det saavel for Stats=Occonomien i Almindelighed, som især for Oversigten af det Forhold, hvori den indenlandske Fabrikflids Frembringelser staae til de i Kongerigerne nuværende Beholdninger af fremmede Manufactur, og Fabrikproducter, er magtpaaliggende at erholde nøiagtig Kundskab om Forraadet af disse Slags Varer, har det behaget Hs. Majestæt Kongen ved allerhøieste Forordning af 11te d. M. allernaadigst at befale, at Oplagene af visse Slags Manufactur og Fabrikvare af fremmed Forarbeidelse skulle angives, og at denne Angivelse, forsaavidt angaaer denne Stad, skal skee for undertegnede Commission. J allerunderdanigst Følge heraf bliver herved til hver Mands Efterretning bekjendtgjort følgende. I. De Vareartikler af fremmed Forarbeidelse, hvoraf Angivelse skal skee, ere følgende: Aqvaviter eller Liqveurer. Bomuldsalenvarer, Shavls, Tørklæder, Veste, Strømper. Bundmagerarbeide. Tøier vævede af Uld, eller Cameelgarn. Castor eller Bæverhaar, spunden og forarbeide. Cattuner, hvide, trykkede og farvede. Chagrin. Chalon. Essencer. Fajance, farvet. Filt. Floretvarer. Florer. Freder. Gazer. Uægte Galoner og Kniplinger. Gulvdækkener. Slebne Glasvare. Hanskemagerarbeide. Hatte. Jerne og Staalarbeide, poleret og slebet til Prydelse. Musicalske Jnstrumenter, Klæde. Klædedragter, syede til Forhandling. Knapper af Metal. Knapmagerarbeide. Kniplinger. Linon, broderet og figure ret. Lugtende Vande. Messingarbeide. Multum. Musseliner. Papiirstapeter. Poppene eller Legetøi. Porcellain. Rask. Silkevare, alleslags (undtagen glatte Silkebaand, hvide eller sorte glatte Tøier, hvide eller sorte Strømper samt Silke, raae, spunden eller tvunden). Sirtser. Steentøi, fleer farvet. Tobakspiber. Tøimagerarbeide. Uldne Varer. Uhre. Vævede Tøier af blandede Materialier. 2. De skulle angives med mueligste Relagtighed af enhver som haver dem i Besiddelse, hvad enten de tilhøre ham selv eller andre, saafremt de enten udtrykkelig ere bestemte eller formedest Oplagers Beskaffenhed og Mængde qvalificerede til at gaae over til Handel og Omsætning, i Overeenstemmelse med de Blanketter, som fra i Dag af kunne afhentes i Commissionens Samlings-Værelse paa Charlottenborg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-06-18
Vare, som henligger paa Transke Oplag paa Toldboden, for derfra at udsendes til fremmede Steder, skulle et engives af vedkommende Eier eller Svediteurer. 4. Anmeldelserne skulle være ledsagede af nøiag tige Angivelser af Varenes Værdie, der bestemmes efter Middelprisen, hvortil de nu for Tiden almindeligviis sælges og kjøbes i Partier. H. Angivelserne, som an Applo udfærdiges og af Vedkommende underskrives, indleveres inden to Gange fire og tyve Timer fra Dato til Commissionen, som for sammes Jmodtagelse meddeler Beviis. 6. Uagtet Commissionen ingen rimelig Bevæggrund kan tænke sig til forsætlig Urigtighed i Angivelserne, bør den dog gjøre opmærksom paa, at Straffen for Varernes Fordølgelse eller urigtige Angivelse, efter Forordningens 3 s., bliver Varernes Confiskation, og at den, som opdager eller anmelder saadan Forbrydelse, erholder det halve Beløb af Varernes Værdie til Belønning. J denne Anledning vil Commissionen, hvor fornødent eragtes, foranstalte Undersøgelser o. s. v. Thi indkaldes saaledes alle og enhver, som her Staden Kjøbenhavn og Christianshavn eller paa disses Grunde, saavelsom i Citadellet Frederikshavn ere boende og sig opholdende, og der have i Besiddelse et eller flere til Anmeldelse pligtige Forraade af foranførte Varer, at indlevere Angivelse derover til underskrevne Commission, som paa Charlottenborg er tilstede fra Kl. 8 om Morgenen til 8 om Aftenen, for at modtage Angivelserne, førstkommende Onsdag d. 19 og Torsdag d. 20 d. M. Kjøbenhavn, den 17de Juni 181. Commissionen for fiendtlig Eiendom og Varers Neutralisation.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-06-18
Placat, angaaende, hvorledes i Kongeriget Danmark indtil videre skal forholdes med Syn over Fourage, som efter Udskrivning leveres til Kongelig Tieneste.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-06-18
Hans Kongelige Majestæts til Danmark og Norge &c. &c. Præsident, Directeur, Deputerede og Tilforordnede i Rentekammer=Collegio bekjentgjøre herved, at Hans Kongelige Majestæt har under 7de i denne Maaned allernaadigst befalet, at i Stedet for den Omgangsmaade, som ved Forordningerne af 28de Julii 1784 og 6te December 1792, samt seenere Anordninger om Fourage Leverancer til Kongelig Tjeneste er foreskreven i Henseende til Syn over Fouragen, naar Tvistighed om dens Godhed forefalder, skal herefter indtil videre i Kongeriget Danmark forholdes paa følgende Maade: I. Til at foretage Syn over Fourage, som efter Udskrivning leveres til Kongelig Tjeneste, har enhver Dommer for sin Jurisdiction, strax efter denne Placats Bekjendtgjørelse, fra Retten at udmelde 6 eller 8 kyndige og upartiske Mænd i ethvert Sogn, efter sammes Størrelse, hvilke strax een Gang for alle tages i Eed, at de ville handle retfærdigen og efter deres Samvittighed. 2. Af disse Synsmænd bruges ikkun tvende ved enhver Forretning. Naar derfor Tvist opkommer om en Fourage Leverances Godhed, har vedkommende Officier at forlange Synet i Kjøbstæderne hos Byefogden og paa Landet hos Sognefogden, som det paaligger derefter at beordre tvende af Synsmændene at møde paa Aastædet, hvor de da skulle være pligtige uopholdeligen at indfinde sig og, i begge Parters Overværelse, under den een Gang aflagte Eed paaskjønne og afsige, om Fouragen er af forsvarlig Beskaffenhed, eller ikke, saa og derom paa Forlangende give deres skrivelige Attest paa ustemplet Papiir og uden nogen Betaling, da Forretningens videre Beskrivelse ei er nødvendig til at medføre fuldkomment Beviis imod Vedkommende. 3. De udmeldte Synsmænd vedblive deres Forretning i et halvt Aar, efter hvis Forløb igjen et lige Antal for det næste halve Aar udmeldes paa den i §. 1 foreskrevne Maade, og saa fremdeles. 4. Hver Gang, Synsmænds Udmeldelse er skeet, bør Dommeren derom strax underrette saavel Amtmanden, som de i hans Jurisdictions District indqvarterede Regimenter og Corpser, paa det at disse stedse kunne vide hos Vedkommende at reqvirere tvende af de udmeldte Mænd til Møde paa Leverance-Stedet, naar paafordres. Hvorefter de Vedkommende sig have at rette. Rentekammeret, den 8de Junii 1811.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-06-18
Placat for Danmark og Norge, angaaende Omgangsmaaden med Hittegods, som findes paa Kjøbstædernes Grund Ligesom det ved Placat af 28de Sept. 1767. for Kjøbenhavn er fastsat: "at Hittegods skal bevares paa Politiekammeret, og der annoteres, hvor og af hvem det er fundet, samt derfra publiceres baade i Avisen og ved en skreven Placat, at Eieren, naar han indfinder sig, og fra Politiekammeret bliver udleveret det Fundne, skal betale en liden Douceur i Findeløn efter Værdien, Omstændighederne og Politiemesterens Sigende, foruden hvad det har kostet at indføre i Avisen, samt endeligen, at det Fundne, naar ingen Eier deraf indfinder sig inden Aar og Dag, skal bortsælges forPolitiecassens Regning, og Finderen i saa Fal gives 1/2 deraf i Findeløn;" Saaledes har Hans Majestæt ved allerhøieste Resolution af 6te Junii sidstleden allernaadigst fastsat, at Bestemmelserne i den ovennævnte Placat af 28de Sept. 1767 skulle udvides til at gjelde for alle øvrige Kjøbstæder i begge Riger; dog med den Forandring, at Oplysningen i de Kjøbstæder, hvor ingen Aviser udgives, skal skee ved opslagne Placater, samt med Trommeslag. Hvilket herved kundgjøres til alle Vedkommendes Efterretning og allerunderdanigste Efterlevelse. Det Kongelige Danske Cancellie d. 8 Junii 1811.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-06-18
Placat. Ligesom det ved Placat af 4de September 1809 er fastsat, at Skibe, som ikke lystre de dem givne Advarsels Signaler, skulle betale de skarpe Skud, som da skydes efter dem, saaledes har Hans Majestæt under 4de d. M. behaget end videre allernaadigst at befale, at naar disse Skud ere skarpe Gevæhrskud, skulle de betales med 8 Sk. pr. Stykket. Hvilket herved kundgjøres til alle Vedkommendes Efterretning og allerunderdanigste Efterlevelse Det Kongelige Danske Cancellie, d. 8 Junii 1811.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-06-18
Som bekjendt, agter et Selskab her i Staden at oprette et Jnstitut for Blinde. J den Anledning har Hs. Majestæt allernaadigst behaget, igjennem det Kongel. Danske Cancellie at befale, at lade circulere blandt alle Præsterne i Landet et trykt Schema, hvori der skal opgives hvilke Blinde der befinde sig i hvert Sogn, Aarsagen til deres Blindhed, deres nærværende Alder, saavel som den Alder, hvori de bleve blinde, hvoraf de ernære sig, om de forstaae nogen Syssel, eller om de underholdes paa offentlig Bekostning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-06-18
J Kirkeaaret 1810 ere i Kongeriget Danmark fødte 30,439, døde 23,091, i Kongeriget Norge fødte 24, 586, døde 23,793, i Hertugdommene fødte 18,911, døde 14,946, ialt fødte 73,935, døde 61,830. Altsaa 12,100 flere Fødte end Døde, Bornholm undrogen, hvorfra Listerne mangle.