JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1787-05-01
Det Wienske Hof bevægede det Russiske til at angribe Preusen med en Armee af 80000 Mand, og trak sin hele Magt i Bøhmen tilsammen imod Grændserne af Saxen og Schlesien. Af alle disse Forbindelser opkom hiin frygtelige Krig, som Kongen i Aarene 1757, 58, 59, 60 og 61, i Forening med Engeland, samt Churfyrsten af Hanover, Hertugen af Brunsvig og Landgreven af Hessen udholdt imod Østerriges, Frankriges. riges, Ruslands, Sverrigs og det Tydske Riges forenede Magt; vel med afvexlende Lykke, men dog paa en for Efterverdenen utroelig Maade. Jeg vil her ikke anføre nogle nærmere Omstændigheder ved denne Krig, da samme er andre Tider, andre Omstændigheder og andre Forfattere forbeholdt. Hr. Major von Tempelhof har og allerede givet os en ligesaa indsigtsfuld som interessant Beskrivelse over de 2de første Feldttoge. Keiserinden Elisabeths Død, som indfaldt i Aaret 1761. befriede Kongen for en af de frygteligste Fiender, og forskaffede ham endog en Allieret i Peter den Tredie, imedens han paa anden Side mistede Subsidie=Bistanden fra Engeland ved den berømte Pitt's Afskedigelse, og Ansættelsen af et nyt Engelsk Ministerium, som paa ingen Maade begunstigede Kongen. Revolutionen, som foregik i Rusland ved Pete den Tredies Død 1762, truede atter Kongen med en Krig, fra denne Side; men den nye Regentinde, som kiendte sine Fordeele bedre, foretrak Neutraliteten, og Kongen, som ved Tabet af Fæstningerne Kolberg og Schweidnitz blev trykker fra alle Sider, fandt i Feldttoget 1762 atter Middel til at erobre Schweidnitz tilbage, og derved igjen at vinde Overvægten saavel i Sachhen som Schlesien. Den Gang bragte han det dertil, at han sluttede en særskilt Fred med Rusland og Sverrig, siden med Frankrige, og endelig med Østerrige og Saxen selv. - Jeg havde den Lykke, at slutte denne Fred i Hubertsburg den 15de Februarii 1763 paa en ligesaa ærefuld som fordeelagtig Maade; thi Kongen endte denne skrækkelige Krig, uden endog at miste en Landsbye, vel med meget udtømte Kræfter, men med en desto større Ære for hans Tapperhed, Magt, Hielpemidler, og den indvortes Styrke, som man hidindtil ikke havde tiltroet det Preussiske Monarchie.
Berlingske Tidende, 1787-05-01
Efter Fredslutningen i Hubertsburg og i de roelige Aaringer fra 1763 til 1778, som henflød i Fredens roelige Nydelse, dog ikke uden al Bevægelse, opofrede Frederich den Anden sig paa nye til det Arbeide, at ophielpe igien sine ødelagte Provindser, Finantser, Skatkammer og Krigshær, saavelsom hans enkelte Undersaatteres Velfærd; og det lyktes Ham, at bringe det Hele i en langt meere blomstrende Tilstand, end det var før Syvaarskrigen, og overhovedet at give det Preussiske Monarchie hiin Fasthed, Styrke og Glands, som det endnu i dette Øieblik nyder, og som har anviist det en Plads iblandt Europas første Monarchier, uagtet det langtfra ikke har sammes udvortes Omfang, Saaledes bragte Han sin Armee til meere end 200000 Mand lod alle ved Krigen ødelagte Stæder og Landsbyer igien bygge op, oprettede en utroelig Mængde Colonier, samt nye Landsbyer, Fabriker og Manufacturer; lod overalt, hvor det var giørligt, anlægge Kanaler, fornemmelig den store Kanal, ved Bromberg, der forener Weichselen med Oderen; gav Adelen betydelige Summer til at betale deres Gield, og at drive deres udyrkede Jordegodser, foranstaltede selv Opdyrkninger; lod udtørre Moradser, og overhovedet giøre alle de Forbedringer, som de enten behøvede eller kunne imodtage. hvorpaa Han aarlig anvendte imellem 2 og 3 Millioner. Jeg behøver ikke her at indlade mig i udførlige Efterretninger herover, da jeg i mine foregaaende academiske Forelæsninger har gjort det, omendskiøndt kun saa løselig, og for saavidt mine andre Forretninger have tilladt det. For Menneskelighedens og Preussens offentlige Vel var det at ønske, at Frederich den Andens Regieringshistorie blev beskreven af en Mand, som havde tilstrækkelige Hielpemidler og Talenter til et saadant Arbeide. Imedens at Frederich den Anden syntes gandske at beskiætige sig med sine Staters indvortes Regiering, lod han ikke af at tage en umiddelbar og virksom Andeel i alle Europas vigtige Anliggender, og deri at spille en ligesaa væsentlig som ærefuld Rolle. Kort efter Freden i Hubertsburg sluttede han et Forbund med Keiserinden af Rusland. J Følge dette Forbund, og det derpaa grundede store politiske System, arbeidede Kongen i Forening med Keiserinden af Rusland, efter Kong August l. af Pohlens Død, paa Grev Stanislaus Poniatowskis Udvælgelse til denne Krone, og paa at forsikre de Pohlske Dissidentere en Religions= og Borgerlig Forfatning. Men da en Deel af Nationen satte sig herimod, hvilket opvakte de bekiendte Uroeligheder ved den berygtede Barer-Confoederation, og endog paadrog Russerne selv en Krig med Tyrkerne, saa stod Kongen i denne Krig ei allene Rusland bi med Penge, saaledes, som det var fastsat i Alliancetractaten, men endog ved at sende et stort Antal Officerer, der, som Frivillige, bivaanede Russernes Feldttoge.
Berlingske Tidende, 1787-05-01
Kongen har siden 1778 givet andre endnu tydeligere Prover paa sin store og uegennyttige Politik, der vare ligesaa nyt tige for Europas og Tydsklands Ligevægt, som for hans Med stænders og det Tydske Riges Vel. Efter den sidste Chur fyrste af Bayerns Død gjorde det Wienske Hof Fordring paa Arvefølgen, og fornemmeligen paa Nederbayern. For Husene Pfalz og Saxens Skyld satte Kongen sig derimod; ja han greb endog til Vaaben, og trang ind i Bøhmen. Forgiæves drev man Underhandlinger i Berlin og Braunan; men omsider endtes denne Strid ved Freden i Teschen først i Aaret 1779, saaledes, at det Wienske Hof frasagde sig alle sine Fordringer paa Bayern med Forbeholdenhed af Districtet Burghausen, at Churfyrsten af Saxen blev tilstaaet en Godtgiørelse af 6 Millioner Gylden, og Huset Branden, borg indrømmet den Ret, at forene Marggrevdømmerne i Franken med Churlinien, naar den nu regierende Linie uddøde.
Berlingske Tidende, 1787-05-01
Da Planen til Bayerns Omtuskning blev i Aaret 1785 fornyet, saa satte Kongen sig atter ved Erklæringer og Protestationer derimod, og for at give samme en desto større Vægt, foreslog han sine Medstænder det Tydske Fyrsteforbund, der blev sluttet i Berlin den 23de Julii 1785, og som et stort Antal af de anseeligste Churfyrster og Fyrster til traadde, kun i den Hensigt, at vedligeholde Rigets System og Ligevægt. Saaledes har Frederich i sine 2de sidste Leveaar begyndt, fuldendet og befæstet dette store Verk, paa en Tid, Tid, da han var anfaldet af Vattersot og alle de Smerter, som førte ham til Graven. Paa selvsamme Tid tog han og en stor Andeel i de Hollandske Uroligheder, og lod ikke af at underhandle saavel i Holland som ved det Franske Hof, for at afvende de sørgelige Følger af hine Tvistigheder, og for at bevare Statholderværdigheden og dens Fortrin for sin værdige og uforlignelige Broderdatters Familie. Midt i disse store udenlandske Statsarbeider lod Frederich 11. ikke af at henvende sin fornemste Opmærksomhed paa sine Undersaatters og Landes indvortes Regiering og Forbedring, et ter de høie Grundsætninger, hvorom jeg i mine foregaaende academiske Forelæsninger har givet udførlige Efterretninger, eller rettere, udførlige Beviser. Jeg vil nu kun tilføie, at han i denne Fredsperiode foranstaltede den anden Justitsforbedring ved Storcanzler Cramer, at han under selvsamme Ministers Direction oprettede i Schlesien, Pommern og Provindserne det berømte Creditsystem, hvorved en Mængde Concurser og Processer bleve afværgede, Prisen paa Jordegodserne forhøiet, og Rentevæsenet nedsat. Han lod og paa samme Tid i sine Provindser indrette hin fortreffelige Brand=Societets=Direction, som formedelst et umerkeligt Bidrag betrygger Jordegodserne imod de ulykkelige Følger at en Jldsvaade; 3de Indretninger, som allene kunne giøre en Regiering skinnende og udødelig. Dette er altsaa det korte historiske Skilderie over Frederich, den Stores Liv og Levnet, som jeg har holdt for min Pligt i Dag at opstille her i dette Møde, der er forsamlet til hans Erindring, og i Erindring af, at han igien har ophiulpet dette Academie. Af Mangel paa Tid og af andre let begribelige Aarsager har jeg kun berørt Overfladen af de fornemste Begivenheder i hans Regiering, og bragt dem i en politisk Sammenhæng. Jeg havde hverken den Hensigt eller Tid til at anbringe derved Veltalenhed og omstændelige Efterretninger begge Deele blive dem forbeholdte, som have Tid, Hielpemidler og Tilladelse dertil. Men jeg er overbeviist om, at en Historie om Frederich, skrevet med Apartiskhed og af en med tilstrækkelige Hielpemidler og Talenter forsynet Forfatter, vilde være det meest interessante og for Fyrster, Stats= og Krigsmænd, samt for hele Menneskeligheden i Almindelighed lære rigste Stykke af Historien. Man vilde deri finde et umaadeligt Antal af Begivenheder, af Forfatninger, som vare de eneste i sit Slags, af store og i enhver anden Historie næsten uhørte Handlinger i Krigs= og Statskonsten, af ubegribelige Feil, men og saadanne Forbedringer af samme, der vare endnu forunderligere, og som udslettede disse Feil, ja endog deres Erindring.
Berlingske Tidende, 1787-05-01
Oeconomisk Haandbog indeholder: 1) Om Maling, Mæl og Brød. 2) Om Øl, Edike og Brændeviin. 3) Om Ager og Markens Dyrkelse. 4) Om Lyst=, Kjøkken= og Frugt=Havers Dyrkelse. 5) Om Urters og Rødders Sam ing til Lægedom. 6) Om vilde Træer at udflytte, paa hvad Tid, og hvorledes i dem skal podes. 7) Om Astrologien og Hexekunsten. 8) Om occonomisk Bibliothek. 9) Om de til Huusholdingskunsten henhørende Videnskaber og Hielpe midler. 10) Om occonomiske uden og indenlandske Reiser 11) Om oeconomiske Huusregler, uddragne af gamle og nyere Skrifter. 12) Om Primstaven og dens Forklaring med et Kobberstykke a. 48 s. Afhandling om Norske Akevitter, paa hvad Maade de at Korn-Brændeviin kan tillaves lige saa gode som de udenlandske, saaog hvorledes Korn=Brændeviin kan tillaves udenDranke=Smag, og endelig om Norske Bær-Safter og sammes Tillavning, 16 s. Janker i Anledning af Spil og Bankerotter, Khavn 178, & 6 s. Til Publicum om store og smaa Tyve. - Man Nannestad. Bogen er 66 Ark stor, og sælges for 64 s. hænger de smaae og lader de Store gaae, Khavn 1787. Malpurgers Betragtninger: a) om Menneskets Siæl b) Om Gud, hans Navn og Egenskaber, c) Om Lyset. d) Om Himmelen. e) Om den øvre Vandhvelving. 1) Om Skyerne. 8) om Vindene, b) om Englene. 1) om Jorden, K. Om Vandet. 1) Om Uveir, Torden og Lynild. m. Om Bierge, Klipper og Dale, fordanskede af Ole Berg, sælges for 1 Rdlr. Daglig Samtale med Gud, bestaaende udi en Deel Sange og Bønner, med hvilke de Helliges Andagt dagligen kan omgaaes vor Herre, og aarle og silde holde en gudelig Samtale med den Allerhøieste, sælges indbunden for 16 sk. Danske og Engelske Connossementer, 4 paa Arket, indrettede i Særdeleshed for dem, der handle med Bord og anden Trælast. Ligesaa sælges Danske, Engelske, Tydske og Hollandske Connossementer, 6 paa Arket, hos A. Diuren. dahl.
Berlingske Tidende, 1787-05-01
Forestaaende Bøger ere tilkjøbs i Christiania hos Boghandler Diurendahl, saavelsom i Khvn. hos Bogtrykker Hr. J. R. Thiele. Korn. - Dansk, Td. . 3 Rd. 4 a 5 Mk. - s. Hvede, Holsteensk, Td. . 5 Rd. - Mk. - s. Lollandsk, Td. Rd. - Mk. - s. Siellandsk, Td. Rd. - Mk. - s. Byg Td. 2 Rd. 2 Mk. - s.
Berlingske Tidende, 1787-05-01
Byg=Gryn Td. = = 6 Rd. - Mk. - s. Malt Td. . 3 Rd. 2 Mk. - s. Havre Td. = = 1 Rd. 3 a 4 Mk. - s.
Berlingske Tidende, 1787-05-01
Havre=Gryn Td. 7 Rd. - Mk. - s. Boghvede=Gryn Td. - 6 Rd. - Mk. - s. Erter Td., 4 Rd. 4 Mk. - s.
Berlingske Tidende, 1787-05-01
Fede=Vahre. Jsl. salted Lammekjød Td. =Rd. - Mk. - s. Flesk, røget, Lispd. = 1 Rd. 3 Mk. 8 s. grønsalted, Lpd. 1 Rd. 2 Mk. 8 s. Oste, Fyenske, Skpd. - Rd. - Mk. - s. = Holsteenske, 12 a 14 Rd. - Mk. - s. Smør, Fyensk, Td. 28 a 32 Rd. - Mk. - s. Siellandsk, Td. 40 Rd. - Mk. - s. Holsteensk, Td. 38440 Rd. - Mk. - s. Tælle, Lispd. 2 Rd. 2 Mk. - s. Grøn Sæbe, en Otting, 2 Rd. 2 Mk. 4 s. Fisk. Bergens Fisk, Skpd. 18 a 200 Rd. - Mk. - s. Graasey, salted, Td. 3 Rd. a 3 Rd. 3 Mk. - s. . . tør, Skpd. 8 a 9 Rd. - Mk. - s. Klipfisk Skpd. 16 Rd. - Mk. - s. Norsk Torsk, salted, Td. 4 Rd. 3 Mk. - s. Jslandsk dito, Td. 8 a 9 Rd. - Mk. - s. Rug, Holsteensk, Td. Rd. - Mk. s. Kliplanger Skpd. 20 a 21 Rd. - Mk. - s. Pommersk For . . 3 Rd. 4 a 5 Mk. Dansk Vaar=Sild Td. - - Rd. - Mk. - s. = Høst=Sild Td. . 8 Rd. - Mk. - s. Norsk Vaar=Sild Td. - Rd. - Mk. - s. = Høst=Sild Td. 7 Rd. a 7 Rd. 3 Mk. - s. Tran Td. = = 17 a 18 Rd. - Mk. - s. Salt. Norsk Td. = = 3 Rd. a 3 Rd. 2 Mk. Lyneborsk Td. - 6 Rd. a 6 Rd. 3 Mk. Spansk Td. 2 Rd. 3 Mk. a 3 Rd. - Mk.
Berlingske Tidende, 1787-05-01
Engelsk Td. .- Rd. - Mk. Fransk Td., Rd. - Mk. Vine. En Ahme Rhinsk Viin = 60 a 65 Rd. Udenrigs = 40 a 45 Rd. Et Oxehoved rød Viin = 56 a 70 Rd. Udenrigs = 38 a 50 Rd. Et Oxehoved Fransk Viin = 43 a 45 Rd. udenrigs = 23 a 24 Rd. Et Oxeh. Fransk Brændeviin 76 a 78 Rd. Udenrigs = 36 a 40 Rd. Humle. Brunsviger) 900 Rd. - Mk. - s. Garleber J Skpd. - Rd. - Mk. - s. Brabandsk 5. = 900 Rd. - Mk. - s. Norsk Jern Skpd. = 12 a 13 Rd. - Mk. Tiære Td. = = 4 Rd. a 4 Rd. 3 Mk. dito tør Fisk Skpd. = 22 Rd. - Mk. - s. Hør Skpd. = 38 a 44 Rd.) efter dens Kliptisk, Skpd. = 18 a 20 Rd. - Mk. - s. Reen Hamp Skpd. 26 a 28 Rd.) Bonitet. Æg en Snees, Mk. 14. Brænde. Favner Pommersk Ell = 3 Rd. 3 Mk. - Pommersk Bøg 4 Rd. a 4 Rd. 4 Mk. - Holsteensk Bøg = 4 Rd. 1 a 2 Mk. - Jydskenkelt = 4 Rd. a 4 Rd. 2 Mk. - Fyensk. 4 Rd. 4 Mk. - Birk, 3 Rd. 4 Mk. - .
Berlingske Tidende, 1787-05-01
Kiøbenhavns Torve=Kiøb for Jndvaanerne. Brænde. Et Bonde=Læs 1 Rd. a 1 Rd. 2 Mk. Et Læs Tørv = 1 Rd. a 1 Rd. 3 Mk. - Kul Td., Rd. 1 Mk. 8. Foering. Høe et stort Læs, 3 Rd. - Mk. -- et mindre dito = = 1 Rd. 5 Mk. - Halm et Læs 1 Rd. 2 Mk. a 2 Rd. - Mk. - Høns og Fiederværk. Calkunske gamle Parret =Rd. - Mk. = = unge Parret =Rd. - Mk. - Capuner fede et Par = =Rd. - Mk. -= = mavre et Par =Rd. - Mk. - Høns gamle Parret, 4 Mk. 8 s. - unge Parret = = 3 Mk. - Kyllinger et Par = = 1 Mk. 8 a 12 s. Giæs levende Stk., Rd. - Mk. - s. Slagtede Stk., Mk. - Ænder et Par 1 Rd. 4 Mk. - Duer et Par 1 Mk. 12 s.
Berlingske Tidende, 1787-05-04
dender udgives ugentlig.
Berlingske Tidende, 1787-05-04
Maltha, den 17de Martii. Vore Krigskibe ere, da den gode Aarstid nu nærmer sig færdige til at løbe ud, og begynde deres Krydstog imod de Barbariske Søerøvere.
Berlingske Tidende, 1787-05-04
Den Venetianske Eskadre under Ridder Emo ligger nu vor Havn for Anker, og skal, saasnart den har henbragt 2de Aar i vore Vande formedelst Krigen imod Tunis, seile til Venedig, da Divisionen under Ridder Condulmero imidlertid skal iagttage de Tunesiske Skibes Bevægelser.
Berlingske Tidende, 1787-05-04
Syrmien, den 10de April. Den 8de hujus om Natten indløb til Semlin den Efterretning, at en Hob Røvere have i Egnen af Nissa eller Wil din anfaldet den med Gesandtskabs=Stafetter fra Constantinopel kommende Expedition, slaget Coureren og Janiskarerne paa Flugt, skudt den, som kiørte Pakhestene, og bemægtiget sig alle Depecherne. Brevskaberne bleve siden efterhaanden alle fundne adspredte, undtagen den Keiser, Pakke, som ved et Lykketræf var bleven naabnet og næsten gandske ubeskadiget, saa at man altsaa intet savnede af samme. De Hollandske, Engelske og Franske Pakker derimod vare alle aabnede og sønderrevne, og Documenter og Brev bortkastede. Af en fremmed Skrivelse har man i Semlin seet, at Røverne have borttaget 3600 Piastre. Man har og sammesteds iblandt Papiererne fundet en enkelt Diamant og savner blandt andet en Æske med Juveler, som tilhørte et Handelshuus i Wien, hvilken Porten efter Tractaten af 1783 vil komme til at give Erstatning for. Hos vore Naboer er alting paa nærværende Tid stille. De tale hverken og Russerne, eller om Sahin Gueray, eller om Pachaen i Albanien, imod hvilken de dog for nogen Tid siden lode adskillige af Storherrens Generaler marchere med deres Tropper. Endog i Servien selv merkes slet ingen Bevægelse. Janitskarerne i Belgrad have allene faaet en nye Commandeur fra Constantinopel, og samme har i disse Dage holdt et prægtigt Jndtog. ene Berlig
Berlingske Tidende, 1787-05-04
Fra Kirkestaten, den 10de April. Kongen af Sardinien har ladet giøre Forestillinger hos Paven angaaende Klosternes og andre geistlige Stiftelsers Formindskelse, og den hellige Fader er derved sat i en ikke liden Forlegenhed. For nyelig fandt man paa Pasquins Støtte i Rom følgende: Pius Ul. er Pave hiemme, og ellers ingensteds.
Berlingske Tidende, 1787-05-04
Livorno den 11te April. Divisionen af den Venctianske Eskadre under RidderCondulmero er den 12te Martii udløbet fra Maltha, og har den 14de været paa Kysterne af Tunis. Den følgende Dag begav den sig bort igien, for at forfølge 3 Korsarer, som vare afseilede fra bemeldte Rhede, og bestøde af en stor Polacre paa 18 Kanoner og 180 Mand, samt 2 smaae Schebeker, hver paa 14 Kanoner og 100 Mand, af hvilke Engelænderne havde kiøbt den ene og Franskmændene den anden. En af samme er kommen paa Grund ved Bona, og den størst Deel af Mandskabet forulykket. Resten af den Benetianske Eskadre under Ridder Emo laae endnu ved Maltha, og vilde gaae til Venedig, for at indtage Levnetsmidler og Forstærkninger. Man slutter deraf, at Republiken vil fortsætte sin Foretagender imod Deyen af Tunis, ja at den i dette Aar vil giøre en Landgang, eftersom Beyen gandske har afslaaet et Forliig, og vedbliver sin ublue Fordring af 100000 Zechiner for det bekiendte opbrændte Skib. Venctianerne hav derfore besluttet, at ville anvende de 60000 Zechiner, som de have budet ham for samme, til Krigens Fortsættelse.
Berlingske Tidende, 1787-05-04
London, den 20de April. De Depecher, som i disse Dage ere ankomme fra Lor Cornvallis, General=Gouverneur i Bengalen, siges at være meget ubehagelige for det Ostindiske Compagnie. Han skal i samme have meldt, at Compagniets Credit i Jndien var næsten gandske borte, og skulde aldeles synke, i Fald v. ikke herfra sendte i en Hast en stor og eftertrykkelig Penge hielp derhen. Paa Kysten af Coromandel skaldet, om det er mueligt, see endnu slettere ud, end i Carnatic.
Berlingske Tidende, 1787-05-04
Congressen i Philladelphia har udnævnt General Washington til Generallissimus for de forenede Staters Armeer. Hanhar imodtaget samme; men tillige i Kongressens Forsamling, da han takkede for den ham beviste Ære, sluttet sin Tale saaledes: "Skulde en ulykkelig Tildragelse, som var skade lig for min erholdte Reputation, tildrage sig, saa beder jeg enhver, som her er tilstede, at erindre sig, at jeg nu paa denne Dag af mit Hiertes uhykkelske Oprigtighed erklærer, at jeg ikke troer, at jeg er den Værdighed voxen som man har givet mig. Da ingen Penge=Belønninger nogensinde skulde have bevæget mig til at beklæde den vigtige Post, som jeg paa min huslige Roligheds og Lyksaligheds Bekostning har imodtaget; saa beder jeg Kongressen være forsikret om, at jeg ikke forlanger nogen Gage. Jeg vil nøie beregne alle de Omkostninger, som dette Embede foraarsager mig, og jeg tvivler ikke paa, at jo Kongressen vil betale mig samme. Dette er alt hvad jeg forlanger.
Berlingske Tidende, 1787-05-04
Warschau, den 21de April. For at ophielpe Cracau igien skal Kongen have besluttet, at opholde sig sammesteds aarlig en Maaned med sin Hofstat. -
Berlingske Tidende, 1787-05-04
Efterretningerne fra Tyrkiet, som hidindtil lydde meget krigerske, klinge nu ganske anderledes. Tyrkerne skal have kaldet Floden tilbage fra det sorte Hav, og givet de paa March værende Landtropper Ordre til at giøre Holdt.
Berlingske Tidende, 1787-05-04
Pohlen, den 22de April. Efterretninger fra Tyrkiet melde, at Capitain Pacha har den 26de Februarii atter slaget Oprørerne i Egypten, og at alle 3 rebellerende Beyer ere blevne paa Valpladsen. Denne Efterretning behøver dog endnu stor Bekræftelse. - Den Russiske=Keiserl. Gesandt, Hr. von Bulgakow, og den Rommersk-Keiserl. Jnternuntius ere nu underveis fra Constantinopel til Cherson, og skulle efter Keiserindens og Keiserens Tilbagereise begive sig igien til deres Gesandtskabs poster i Constantinopel. Medens Porten lader mange Tropper marchere til Grændserne, har den bevilget de Russiske Kiøbmænd den Fordeel, at de, som de meest begunstigede Nationer, kun skulle betale 2 1/2 Procent af en vis Classe af Vahre. Man seer heraf, at Tyrkerne vel ingen Lyst have til at foretage sig noget fiendtligt imod Russerne.
Berlingske Tidende, 1787-05-04
Da det er bekiendt, at den hele Ottomanniske Portes Søemagt bestaaer kun af 10 Linieskibe, nogle Fregatter og 60 Galeier, er det meget lysteligt, at læse i nogle offentlige Efterretninger Fortegnelser paa den Tyrkiske Flode, hvori Tallet paa Linieskibene angives for 40. - Henimod Maji. ventes Keiserinden af Rusland til Kaniew.
Berlingske Tidende, 1787-05-04
Paris, den 23de April. Efter authentiqve Breve fra Brest og Rochefort har man sammesteds faaet Ordre til at sende et anseeligt Antal Kanoner til Toulon. Jhenseende til sammes Bestemmelse yttrer man vel alle Slags Formodninger; men den eneste sande en dog vel, at en Øvelses=Eskadre skal blive udrustet. - Hr. de Viloisin, Medlem af de skiønne Videnskabers Academie, blev for 2 Aar siden sendt til Constantinopel for at undersøge i det Ottomanniske Bibliothek alle Manuscripter, som fra Constantin den Stores Tid indtil Korstogene ere blevne nedlagte i samme. Hans Undersøgelser have ihenseende til visse Punkter af vor Historie, og i Besynderlighed ihenseende til nogle adelige Familier, hvis Forfædre have sat Livet til i Orienten, været af megen Nytte. Han har ingen Fragmenten fundet af Tacitus eller Bøger af Livius og Sallustius. Det eneste, han har opdaget, er Esdras 4de Bog, og denne holder man oven i Kiøbet for apocryphisk. Hr. Violisin har og opholdt sig nogle Maaneder i Munkeklosteret paa Bierget, Athos, hvor Munkene have aabnet ham alle Skranker til deres Archiv. Han har medtaget et Græsk Manuscript, som indeholder næsten de samme politiske Grundsætninger, som Machiawels Verker, og hvormed han vilde opvarte sin Beskytter, Grev Vergennes, der havde forhiulpet ham til denne Undersøgelse, der var ligesaa vanskelig at udføre, som ærefuld for Videnskaberne.
Berlingske Tidende, 1787-05-04
Amsterdam, den 24de April. Ni af vore Statsraader, som hørte til den bekiendte "Majoritet, ere af Borgerskabet blevne erklærede for afsatte fra deres Raadsherre-Embede, og nu kan en forbedret Regierings-Epoche tage sin Begyndelse i vor Stad, dens saa "meget vaklende Statsystem sættes paa en fast Fod, og den lykkelige Tidspunkt være kommen, at Rolighed og Eendrægtighed igien blive oprettet i den hele Republik, eller det mindste i de fornemste handeldrivende Provindser og "Stæder.
Berlingske Tidende, 1787-05-04
Fredag Aften vare alle Oberofficerer af vort Borgerskab forsamlede, de faae allene undtagne, hvilke, som bekiendt finde Mishag i, at Folkets Sag bliver sat i sin forrige Stand, igien. - For Stadens Rolighed og Sikkerhed var der allerede bleven draget den behørige Omsorg. - Løverdags Morgen maatte det store Raad forsamle sig. 6 Borger=Compagnier stode for og paa Raadhuset, for at holde god Orden. Jmidlertid forsamlede de øvrige Borger=Compagnier sig paa deres Samlings=Pladser, hvor de alvorlig bleve tilspurgte af deres Officerer, om de vilde erklære de 9 Raadsherrer, som bleve dem navngivne, for afsatte? Alle svarede med en Mund adskillige Gange Ja. For Raadhuset vare nogle 1000 Borgere forsamlede, som ikke hørte til Compagnierne. De 15 nye Constituerte af Borgerskabet vare ligeledes paa Raadhuset, uden for Raads-Sahlen.