JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1794-08-08
Torsdagen den 14de August førstkommende, om Eftermiddagen Kl. imellem 4 og 5 Slet, bliver Cancellieraad Peter Christian Kinckels Fallitboes Gaard, i Kollekolle Bye paa Kiøbenhavns Amt beliggende, tilligemed dens tilhørende Hauge=Plads, me=Frugttræer, og tilliggende Hartkorn, bestaaende af 10 Tdr. 6 Skpr. 2 Fdkr. 1 og en halv Alb. og Skovskyld 5 Skpr. 1 Fdkr. saavelsom et Overdrev paa circa 31 Tdr. Land, hvorudi nogle Forstplante=Træer i god Væxt, samt nogle Torve=Moeser; Jorderne indhegnede deels med enkelte og dobbelte Steengierder, og deels med Vold=Diger, beplantet med Pile, Tredie og sidste Gang ved offentlig Auction opbudet og om antageligt Bud, skeer til den Høystbydende bortsolgt. Gaardens Huse og Bygninger, som i Kiøbstædernes Brandforsikrings Casse er asseureret for 2660 Rdlr., deres Beskaffenhed kan erfares saavel af de trykte Placater, som den passerede Vurderings=Forretning, ligesom Conditionerne forinden Auctionen ere at faae til Eftersyn fra Kl. 8 til 10 om Formiddagen hos Bogholder Borch, boende i Gaarden No. 298 i Adelgaden. directionen for det Kongel. octroyerede Danske Asiatiske I Compagnie, bekiendtgjør herved, at Onsdagen den 20de. Augustii h. a., bliver udi Compagniets Huus paa Christianshavn. holden Auction over: circa 900000 Pd. Salpeter, som med Skibene Printzen af Augustenborg og Disco ere hiemkomne.
Berlingske Tidende, 1794-08-08
Mandagen den 8de Septbr. førstkommende, bliver paa det Kongel. privilegerede Assistence=Huus foretagen Auction over endeel forfaldne og uindløste Panter, som fra 11te Januarii til den 12te Julii 1793 ere sadte, bestaaende af Guld, Sølv, Silke, linnede og uldene Gangklæder og Tøi, samt Tin, Kobber og Messing med videre; tillige bekiendtgiøres: 1) At saafremt nogen, som indleverer sin Assistence=Seddel til Fornyelse, bortgaaer, og ikke igien indfinder sig for at betale den af den laante Capital forfaldne Rente, imod at erholde en nye Assistence=Seddel, men derimod udebliver med Rentens Betaling og ikke afgiør same forinden Auctionen bemelte 8de Septbr. begynder, bliver Pantet ved Auctionen bortsolgt, uagtet en saadan Pante=Eyer har indleveret sin Assistence=Seddel til Fornyelse. 2) At Kiøberne af de Contrebande og til Udførsel af Landet bortsolgte Panter, have ganske at rette sig efter Placaten af 30te Decbr. 1780, og at slige Panter maae være udførte inden 3 Maaneder fra den Tid de til Toldbod, ere afgivne. Min salig Fader, forrige Maskinmester ved den Kongelige Skueplads Christopher Melchior Nielsen, var ikke, saavidt jeg veed, for fin dødelige Afgang noget bortskyldig; desuagtet skeer herved min Anmodning til enhver, som maatte formene sig at have Fordring til hans Stervboe, hvad enten samme hidrører fra hans Tieneste Forretninger eller fra hans private Huusholdning, desangaaende behagelig at melde sig hos undertegnede, boende i Huset No. 19. Hiørnet af Gothers og Adelgaden, i seeneste inden 12 Uger fra Dato, da ethvert lovligt Krav strax skal vorde betalt; ligemaade erindres de som ere noget skyldige til Boet, forderligst at afgiøre samme uden Søgsmaal. Kiøbenhavn, den 5te Augustii 1794. F. Nielsen, Maskinmester ved det Kongel. Theater.
Berlingske Tidende, 1794-08-08
Efter Forlangende af fraværende Borger og Skipper Asmus Nissens Hustrue her i Byen, blive alle og enhver, som formene sig at have Krav eller Fordringer paa bemeldte Asmus Nissen, hans Hustrue eller deres Eiendomme, eller have Panster fra dem, herved lovlig, under Straf af stedsevarende Stiltien, ved og dobbelt Betaling en for alle Gange og altsaa peremierreetterte og omtalede at melde sig her i Stadssecretariatet, de Jndenlandske inden 6 og de Udenlandske under Beskikkelse af de fornødne Procuratores ad Actanden i 2 Uger fra denne Bekiendtmørelse, samt giøre deres Angivelser og fremlægge de i Hændehavende Documenter, efterlade verisicerte Afskrifter deraf ved Protokolen, og derefter vente udere Foranstaltninger. Flensburg, den 28de Julii 1794. Borgemester og Raad sammesteds.
Berlingske Tidende, 1794-08-08
Det Holsteenske Jnfanterie=Regiment behøver en Haut høist, som i Besynderlighed kan blæse den ørste Clarinet og tillige forestaae Musiqven ved Regimentet; hvem hertil findes byg, na og har Lyst at lade sig naagere, kan melde sig ved mig under tegnede og vente billige Conditioner. Rendsborg, den 6te Augustii 1794. v. Müller Obrister og Chef for det Holsteensk. Jnfanterie=Regiment.
Berlingske Tidende, 1794-08-08
Det bekiendtgjøres herved, at Lerchenborg Hovedgaards Avling og Hollænderie, bliver bortforpagtet paa 9 Aar, fra førstkommende 1ste Maji 1795. Gaarden er beliggende nærved Callundborg i Sielland, og haver de mest frugtbare og beste Forder til Hvede, Rug, Byg og Erter. Desuden findes i alle Martinde beste Mergel Arter til Ager og Engs Forbedring; til Gaarden erig Marker, hver ungefær paa 9 til 100 Tdr. Ager, land, foruden Enghuus, hvoraf 4 faaes og 4 forbruges til Græsgang og Høeslet, med Kløver befaaet, og en til Brakmark Hollænderiet som meget kan forøges, er nærværende Tid 20 Køer desuden haves i Annæs Skov eller Dyrehaven ved Gaarden god Græsgang til 300 Stkr. Stude og Bester. Under Forpagtnugen henlegges Aarbye og Udbye Sogns Konge Kirke=Tiender, samt Korbne Sogns Kirketiende, tilsammen henved 2140 Tdr. Tiendeydende Hartkorn. Conditionerne bliver til Eftersyn at bekomme i Kiøbenhavn hos Hørkræmmer Lütchen i No. 8. under Børsen: i Ringsted hos Postmester Hendricksen, samt paa Knabstrup og Lerchenborg Skriverstuer. Skulde en antagelig Lebhaber melde sig, kan denne Forpagtning faaes underhaanden, hvis ikke, stilles samme til Auction paa Lerckenborg den 2de Septbr. førstkommende, om Formiddagen Kl. 11. Afgangne Kiøbmand Thomas Schorters Stervboes Gaard i Slagelse, beliggende paa Torvet næst op til Raadhuuset, tilligemed Stervboets 3de Lenehuse stilles til Bortsægelse ved offentlig Auction Første Gang den 3de August, Anden Gang den 15de og Trede Gang den 22de Dito, hver Dag Kl. 10 Slet Formiddag udi forbemelte Gaard. Gaarden er vel indrettet til Kiøbmands Bruget god beboelig Stand, forsynet med Brøgge og Brændeviins Redskaber og Indretning ; samme kan faaes til Beboelse til førstkommende Michelsdag, eller forinden om forlanges. Ved sidste eller Tredie Auction, da Gaarden absolut vorder bortsolgt, bliver Stervboets Gods og Løsøre med Kiøbmandsvahre bortsolgt, hvoriblandt en Deel Guld og Sølv efter de trykte Fortegnelsers Jndhold, som tilligemed Conditionerne kand faaes til Eftersyn, saavel i Stervboegaarden, som hos Procurator Rønnenberg og underegnede Auctionsdirecteur. Slagelse, den 2den Augustii 1794. A. Smith.
Berlingske Tidende, 1794-08-08
Tirsdagen den 19de August førstkommende, lader Sr. Hoff i Vardingborg, hans paa Adelgadens nordre Side beliggende Gaard lige over for Slottet, som er meget beqvem for en Giæst mer, med tilhørende Jorder og Tørveskiær, og om forlanges ogsaa Meubler, ved en eneste Auction, saafremt antagelig Bu skeer til den Høystbydende bortsælge: thi ville de Lysthavende behageligst paa samme Tid og Sted indfinde sig. Vordingborg, den 22de Julii 1794.
Berlingske Tidende, 1794-08-08
Ved Proclama, som den 9de og 12te Julii sidstleden erlænved behørige Retter, ere Arvingerne falig Provstinde Cruse. Stervboe i Walsøelille Bye, Ringsted Herren, indkaldede til an møde eller møde lade ved Skiftets Forstagelse Mandagen den sig September førstkommende, Formiddag Kl. 10 i Stolen sammesteds; ligeledes ere Stervboets Creditorer indvarstede til at anmelde og bevise deres Krav inden 12 Uger, og Debitorerne advarede at indfinde sig for at betale det som de til Boet ere skul dige, hvilket til alle Vedkommendes Efterretning herved endvidere bekiendtgiøres. Haraldsted, den 29de Julii 1794. C. Kundsvig Provst Ringsted Herred,
Berlingske Tidende, 1794-08-08
De som maatte have noget at fordre efter min afdøde Man Mads Olsen, forrige Skovfoged paa det 2det Kiøbenhavns District, anmodes i seeneste anden 6 og 12 Uger fra Dato at anmelde og legitimere deres Fordringer for Landvæsens Commissair og Forvalter Bierg udi No. 130 paa Nyetorv, Kiøbenhavn, som paa mine Vegne modtager Ammeldelserne, og for saavnFordringerne befindes rigtig, sørger for sammes Afgiørelse. Raunehuset, den 31te Julii 1794. Som Laugværge. Svend Larsen. Side Andersdatter, sal. Mads Olsen.
Berlingske Tidende, 1794-08-08
Paa Smanholm Gods, Roeskilde Amt, Horns Herred, Fersløv Sogn, Vensløv Bye er ved Døden afgangen Huusfæster Anders Sørensens Hustrue Karen Nielsdatter, og under Skiftets Holdelse er anmeldt en fraværende Arving, som er en Søn navnlig Gotfred Christophersen og skal boe i Jylland beAarhuuskante. Saa endskiøndt det ikke formodes der bliver noget at arve, indkaldes han, eller om han der har efterladt lig Arvinger, da disse med Værger herved med i 2 Ugers Varsel at møde for Skifteretten paa Smanholm den 8de September fori kommende, da Stiftet agtes sluttet. Smanholm, den 16de Julii 1794. Paa Skifteforvatterens S. T. Hr. Kammerherre de Spanenschjolds Vegne. Handrup.
Berlingske Tidende, 1794-08-08
Den geistlige Skifteret i Liunge Cronborg Herred, de kiendtgjør herved, at Mandagen den 18de Augustii førstkommende, om Formiddagen Kl. 11, foretages i Asminderød Krøved Fredensborg en nye Licitation over den afbrændte Arminderøds Præstegaards Opbygning. Grundtegning saavelomConditionerne kan forinden faaes til Eftersyn hos Kiøbmand Egede bemeldte Asminderød. De Lysthavende vilde til anførte Tid og Sted behage at indfinde sig. ISteden for at Opsager af det Stedevand, som fabriqveres ved det Friderichsboraske Salpeterværk, tilforn har været hu Urtekræmmer Hr. Hans sacub Olivarius paa Kultorvet, et samme Calat nu forflyttet til Citestræmmer Hr. Christopher Ni play Möller paa Hiørnet af Cother- og Adelgaden No. 10. hvor benævnte Fabriques Shedevanu kan bekommes i store og smaa Partier. - Prisen er for nærværende Til 2 mk. 4 Sk. p. naar der tages fra 50 til 100 Pd. - Stedevander indeholder sit sædvelige gode Bonitet og saasnart Salpeter-Priserne blive lettre, falder og Prisen proportionaliter paa Stedevander. Undertegnede, som ønsker sig paa det beste recommende rer, gjør sig en Tre af at ernedere Commissionerne paa det forderligste, og lover al muelig Forsigtighed ved Stedevandets Indpaining, saa at ensiver kan blive Epvartet til Fornøyelse. C. N. Møller.
Berlingske Tidende, 1794-08-11
Constantinopel, den 25de Junii. Conferencerne imellem det tyrkiske Ministerium og den russiske Gesandt nedvare endnu bestandig. Hovedgienstanden for samme er den nye tyrkiske Toldtaris, mod hvilken det russiske Hofgiør adskillige Jndvendinger. - Adskillige Kiøbmænd, som handle paa Rusland, have solgt deres Vahre for lave Priser, og andre have ophavet de Contracter, som de under det russiske Gesandtskabs Beskyttelse havde sluttet. Tre russiske Fartøier, som befandt sig ner ere i største Hast aftilede herfra. Alle disse Omstændigheder giøre, at Publicum er hange for, at et Fredsbrud imellem Porten og Rusland forde følge derpaa. Man forsikrer derhos, at 140000 Russer staae paa de tyrkiske Grændser, at 60000 af samme befinde sig i Krim, og at 150 russiske Skibekrydse i det sorte Hav Herved blive de uroelige Jndvaanere i denne Hovedstad noget holdte i Orden, saa at de ikke med Magt forlange Krig.
Berlingske Tidende, 1794-08-11
Den tyrkiske Flaade ligger imidlertid en nu for Beschik-Tas for Anker, og skal den 27de gaae i Søen. Capitain=Pacha skal personlig commandere den; men dens egentlige Bestemmelse er ubekiendt. Forresten har Regieringen befalet, at udruste alle endnu aftaklede Krigskibe, og at i Støve nye bygte Linieskibe kulle sinde til Flaaden. - Den herværen. franske Agent bestræber sig uden Afladelse for at bringe Poten til Fiendtligheder mod Rusland. Han har virkelig mange anseelige Personer paa sin Side, og han har nu her tilligemed alle de øvrige af hans Nation en uindskrænket Credit. Til sin Correspondente med Conventen i Paris betiener han sig af etidriotisk Fartøi under tyrkisk Flag og med turkisk Pas, og Skibscapitainen har Ordre, at kaste Depecherne i Havet, saasnart han møder et fiendtligt Skib. Paa hans sidste Tilbagereise fra Frankrig mødte han et engelske Skib. Dette respetterte hans ty kisk Pas, og lod ham fortsætte sin Reise, endskiønt han havde adskillige Ædelstene af stor Værdie inde. Capitamen havde kastet sin Pakket i Søen, og blev her ved sin Ankomst vel belønnet af de Franske for sin Troeskab.
Berlingske Tidende, 1794-08-11
Jtalien, den 22de Julii. J Biergegnene af Corsica have de Franske endnu mange Tilhængere, og det heder, at de ville brække og i store bevæbnede Hobe, for at komme Calvi til Hielp. - Et Corps Franske skal giøre Anstalter til at trænge frem fra Graublinden af ind i det østerrigske Lombardie. Republiken Venedig skal være be ven anmodet om en fri Giennemmarch for disse Tropper, men tør ikke bevilge den. Det heder, at de franske Generaler Dumas og Dumorbion, som commandere Alve= og den italienske Armee, have faaer Ordre, at trænge først i tilkommende Maaned frem igien i Piemont, der koste, hvad det vil. I Dauphine og Provence skulle 100000 Franske være udskrevne. Fra Aar var et stærkt Corps Cavallerie i Anmarch, til den italienske Armees Forstærkning.
Berlingske Tidende, 1794-08-11
Breda, den 27de Julii. De fleste Indbyggere have forladt denne Stad; Kramboderne ere lukte og de fornemste Giestgiverhuse have taget Skiltet ind, saasom de ikke meere kunne herbergere nogen. Ponererne nedhugge alle Træerne for Staden. Arvestatholdederen og den fyrstlige Familie vare endnu i Dag her i Staden, hvor ogsaa Hertugen af York og Fyrsten af Waldeck befinde sig. J Dag vente vi en Forstærkning for vor Garnison, og i Morgen Kal vor brave Commandant, Generalmajor von Geusan, komme hertil. De engelske og hannoverske Tropper befinde sig i det bredaske Rosenthal, Ondenbosch &c.; de hollandske Tropper ligge i Baroniet, i Egnen af Riphen, hvor man hidtil endnu ikke har seet nogen Franskmand, end Fiønt de campere paa vore Grændser. Slays i hollandsk Flandern, den 27de Julii.
Berlingske Tidende, 1794-08-11
Fienden foruroliger endnu bestandig den herværende Besætning ved deres Patrouiller. J Gaarbemægtigede de sig dervancerte Post af Hazeført, men bleve snart ved Fostningens Kanoner nødte til at trække sig tilbage. Fienden synes imidlertid dog at have Øie paa hollandsk Flandern. J Dag Morges har han allerede nærmet sig denne Stad med en stor Magt, og synes, da han hist og her arbryder i Jorden, at ville anvende alvorlige Bestræbelser. Oversvømmelserne, som daglig tiltage, ville imidlertid være ham til Hinderi, at tage en god Polition i Nærheden.
Berlingske Tidende, 1794-08-11
Nederehinen, den 29de Julii. I Aachen har men den 25de d. M. opdaget 2 franske Spioner, som havde en Liste paa de Jndbyggere, der ere flygtede eller have bortført deres Effecter. Staden Aachen giver de Keiserlige 100000 Portioner Brød. - Staden Julich bliver sat i Forsvarstand, og man troer at den venstre Fløy af den keiserlige Arme skal trække sig derhen. Denne Armee har endnu i det mindste 20000 Mand af det skiønneste Cavallerie. - Ogsaa Patrioterne i Holland, blive nu, da Franskmændene nærme sig, i det mindste for en Deel, anderledes sindede. De ville bidrage til at afholde Fienden, Stæderne Amsterdam og Rotterdam skulle i det Heie udmærke sig ved deres Patriotisme. Provindsen Geldern har tilbudet sig, allene at give 5 Millioner Gylden.
Berlingske Tidende, 1794-08-11
London, den 29de Julii og 1ste August. Man vil her vide, at en Formæling imellem Hs. Kongelige Høihed. Prindsen af Wallis og Prindsesse Caroline af Braunschweig Wolfenbütte er i Værk. - Fra Øen Jersey skal man have den Efterretning, at en Division af Røyalisternes Armee, hvoriblant ogsaa General Charrette befandt sig som Anfører, er bleven gjort til Fange af de Franske. – Lord How og alle herværende Søeofficerer have taget Afsked med Kongen og ere reiste til Portsmouth. Grev von Moira er kommen tilbage hertil, saasom han under de forandrede Omstændigheder ved Armeen ikke kan føre nogen for ham passende Commando. - Regieringen vil sende 6000 Mand til Vestindien, for at sikre Besiddelsen af vore Erobringer, saasom Tropperne sammestæds ere ved Sygdomme og andre Tilfælde blevne meget formindskede. Til Hertugen af Yorks Armee skal blive sendt endnu en anseelig Forstærkning, og man vil desuden tage 6000 Mand bayerske Tropper i Sold.
Berlingske Tidende, 1794-08-11
Amsterdam, den 2den August. Fra Wesel meldes, at sammestæds ere i en Tid af 8 Dag ankomne over 2000 Vogne med Gods fra Egnene paa hiin Side Lehinen; og at sammestæds ogsaa vare indbragte alle Architerne fra Mors og Geldern saavelsom Banken fra Cleve Den 30te blev Landets samtlige Regiering ogsaa ventet sammesteds. Kirkerne i Wesel ere fyldte med Meel, som bliver bragt dertil fra Amsterdam; Kanonerne ere blevne opførte paa Voldene; i Tøihusene arbeides Nat og Dag, og Garnisonen er provianteret paa et halvt Aar. - Det heder, at Breda allerede bliver bombarderet af de Franske. Et Rygte siger vel, at den allerede er indtaget af dem, men dette synes at være for overilende. - At Hollænderne ere blevne afskaarne fra Sløys, bekræftes. Et Par hollandske Regimenter skulle ved denne Leilighed have mistet meget Mandskab. Et bevæbnet Skib er ogsaa falder de Frenske i Hænderne, og 2 andre blive beskudte af dem. - Adskillige Bønder i mange af Republikens Egne satte sig imod Oversømmelses Anstalterne, men man vil bruge Magten, naar mindelige Forestillinger ikke frugte. Nogle 1000 Mand ere sendte til Gorvum med Kanoner.
Berlingske Tidende, 1794-08-11
Rotterdam, den 2den August. Man har her faaet den sikre Efterretning, at de Franske ere efter en heftig Modstand trængte indt Lander Cadsan, og at Fæstningen Sinis nu ganske er af Faaret.
Berlingske Tidende, 1794-08-11
Wesel, den 3die August. Lotticherne have slaget sig til Franskmændene og skudt paa Østerrigerne. Da disse vilde forstyrre den store Steenbroe, ved Kanonskud, og det fiendtlige Artillerie havde demontert 3 Kanoner for dem, stillede de 2 andre mod Broen, hvorved nogen Skade blev dem tilføiet. Herved kom det lyttichske Fol i Oprør, det angreb Østerrigerne med Vaaben, Stykker &c., stiød giennem Vinduerne ind i Værelserne og Kielderne, og dræbte mange brave Østerrigere. Hvor stort Østerrigernes Forliis er, vides endnu ikke, dog vilde man allerede vide, at 5000 Franskmænd havde taget Citadellet i Besiddelse. Staden selv skal have lidt meget, Østerrigerne have stukket Jesuiter=Qvarteret i Brand, skudt paa Lütticherne, som vare flygtede ind i en Kirke, med Kartetsker, og paa deres Side forskandset sig stærkt i Cartheuser-Closteret. Disse strækkelige Tildragelser forefaldt den 27de, den 28de blev igien stærkt kanoneret fra Citadellet og fra Cartheuser Closteret. Af alle forhen føyede Anstalter troede man, at de Keiserlige skulde overlade Franskmændene Lüttich uden Blods udgydelse. Men Franskmændene begyndte den 27de Kl. hav 6 om Morgenen, et meget alvorligt Angreb, og bemægtigede sig efter en blodig Action Margarethe=Porten, hvorpaa Feg ningen i Staden, ved Borgernes Medvirkning blev endnu blodigere.
Berlingske Tidende, 1794-08-11
Efter andre Beretninger begyndte Franskmændenes Angreb om Morgenen Kl. 4. Paa den Side mod Citadeller skulle de have drevet de østerrigske Forposter indtil Archen, broen. Her skulle de luttichske Borgere, som udgjorde de Franskes Avantgarde, være blevne meget medtagne Østerrigerne, som forgieves søgte at forsvare sig her, maatte endelig trække sig under Cartheuser=Klosterets Kanoner, og Franskmændene bemægtigede sig Forstaden Amercoeur. - Et fiendtlig Corps forsøgte 3 Gange at bemægtige sig de østerrigske Batterier, men blev hver Gang slaget tilbage. Den i nogle Blade meldte Efterretning, at Valenciennes, Quesnoy og Conde, havde ligesom Landrecylovergivet sig paa Dittretion, og at Franskmændene havde i disse Fæstninger gjort 18000 Mand til Krigsfanger, er endnu for tidlig no spredt.
Berlingske Tidende, 1794-08-11
Kiøbenhavn, den 11te August.
Berlingske Tidende, 1794-08-11
Kongelig Bekiendtgiørelse. Uagtet Vi, ved en Kongelig Bekiendtgiørelse under 5te April, have advaret alle og enhver, at ingen Uvedkommende maatte opholde sig paa noget Sted, hvor der skeer Opløb, paa det at Uskyldige ikke skulde udsættes for Fare, naar det maatte blive nødvendigt, at anvende overordentlige og alvorlige Midler, til at haandhæve Orden og Rolighed, erfare Vi dog, med Fortrydelse, at denne Vor Fader. Forinaning skrefølges; men at mange lade sig lede af utidig Nyngier, righed til strax at stimle sammen, naar allene en Flod af vanartige og Pøbelagtige Drenge enten selv stild for got, eller ophidses af onde Mennesker, til at pide og arrige, for at stifte Uroe, og sette fredelige Borger i Bekymring og Frygt. - Vi ansee det altsaa nødvendigt, herved at igientage fornævnte Vor Advarsel, og indskierpe dette Buds nøieste Efterlevelse, da det vilde bedrøve Os, om nogen af Vore kjære og troe Undersaatter skulde, formedelst egen Uforsigtighed, komme hændelse viis til Skade, naar Magten maae bruges imod dem, der vove at trodse Lovene, og søge at forstyrre Borgersikkerheden. - Jøvrigt have Viden Tillid til det, af Os saa inderligen elskte og saa udmærket troefaste, Kiøbenhavnske Borgerskab, at det vil fordoble dets Aarvaagenhed, og, af alle Kræfter, bidrage med Os, til at vedligeholde Orden og betrygge enhver Medborger mod Vold og Overlast. - Skrevet paa Vort Slot Frederichsberg den 9 August 1794. Under Vor Kongelige Haand og Signet. Curis 118 R. (L. S.) Brandt. Schow. Colbiørnsen. Reiersen. "Ober=Præsident, samt Borgmester og Raad udi den "Kongelige Residentsstad Kiøbenhavn, giøre vitterligt, "at Os ved Skrivelse af Dags Dato fra det Kongelige "Danske Cancellie er tilmeldet, at det allernaadigst har behaget Hs. Kongelige Majestæt at befale, at de indfødte "Svende af Haandværke Laugene, som enten i Følge deres "Langs=Artikler eller Vedtægter, ere pligtige at reise og at have arbeidet udenlands, førend de som Mestere kunde antages, eller i alt passere for fyldest, skulle fra nu af være alPdeles fritagne for at reise uden for de Kongel. Stater, saa at "enhver Svend, af hvad Profession han end maatte være, skal Pherefter agtes for god og duelig, naar han forstaaer hvad han bør, uden Hensigt til om han har arbeidet paa fremmede Stæder eller ikke, hvilken Kongelige allerhøieste Re"solution til alle Vedkommendes Efterretning herved bekiendtgiøres.
Berlingske Tidende, 1794-08-11
Kiøbenhavns Raadstue den 11te August 1794. Under Stadens Segl.
Berlingske Tidende, 1794-08-11
Den 9de hujus kom den svenske Brig Dragonen her paa Reden fra Middelhavet, og gik siden igien under Seil til Østersøen. J Gaar gik den danske Brig Laugen ligeledes til Østersøen.
Berlingske Tidende, 1794-08-11
Fra den 5te hujus til i Dag ere indkomne og udgaaede: Capit. H. J. Hiøre fra Cadix med Salt; Capit. P. Leiman, fra Cherbourg og C. C. Rabestrey fra Amsterdam med Ballasti; Capit. H. Hellesen fra Færøe og P. H. Riis fra Tinmarken med Tran, Fisk, Uldengods og Talg; Capit. J. C. Mølle til Bilbao med Talg; Capit H. P. Klinck til Lissabon med Hved og Potaske; Capit. Wessel fra Ostindien med ostindiske Vare for Particulaik Regning; Capit. J. Boysen, og H. A. Prott fra St. Croix med Sukker, Kaffe og Tobak Capit. P. P. Grosth fra Calais med Salt.
Berlingske Tidende, 1794-08-11
Naturhistorie=Selskabet. Selskabets høystærede Medlemmer indbydes herved til at møde i en General Forsamling som holdes i Selskabets Værelse paa Østergaden, Fredag den 22de August Eftermiddag Kl. 5, for i Overeensstemmelse med Selskabets Love at vælge en Revisor i Steden for Hr. Renteskriver Muus, som har fratraadt denne Forretning. Tillige bliver ved denne GeneralForsamling forelagt Selskabet til nærmere behagelig Approbation den af Directionen givne Constitution til en Casserer ved Selskabet, i Steden for afdøde Secretair Bradt. Danske og norske Species=Bank.
Berlingske Tidende, 1794-08-11
Til Efterretning for Interessenterne i den Danske og Norske Species-Banke bekiendtgjøres herved i Overeensstemmelse med Octroyens 40 s.: At en Generalforsamling er bestemt at holdes Torsdagen den 16 October, om Eftermiddagen Kl. 4, for 1) 1 Overeensstemmelse med Octroyens 425 at vælge 2de nye Representantere, i Steden for mig Justitsraad Thulstrup, mig Conferentsraad C Colbiørnsen og mig Grosserer Collstrop, som efter foretagen Lodkaltning fratræde Representantskabet. 2) At giennemgaae og antage det forfattede Udkast til en Convention for Banken.