Den Vest-Sjællandske Avis, 1829-05-26
Hs. Majestæt den Russiske Keiser er den 6te Mai om Aftenen tilligemed Keiserinden og Stor fyrsterne Alexander og Michael afreiste fra Zarskolezelo til Varschau. - Fra Armeen berettes at Overgeneralen Grev Diebitsch er bleven heftig syg og at en anden General, som ikke er nævnet har overtaget Commanden i hans Sted; dog skal dan være i Bedring. - Et usikkert Rygte taler om at Pesten er udbrudt iblandt Tschapan Oglus Tropper; ja et Spor dertil skal endog have yttret sig blandt de Russiske Tropper i Bulgarien. Den Nürnbergske Correspondent, men som er en temmelig usikker Kilde, indeholder det fatale Rygte at der skulde have udbredet sig en Sygdom i Hovene, saavel blandt Cavalleriehestene i den Russiske Armee som blandt Forspandsqvæget, og som truer at giøre en stor Deel deraf ubrugbar førend Feldtoget begynder. Ogsaa yttres der den Frygt, at det Eneherredømme, som den Russiske Flaade har udøvet paa det sorte Hav vil snart blive gjort den stridig. Saameget er imidlertid vist at man ikke hører noget endnu om Krigsforetagender fra Russisk Side undtagen om en Forpostfægtning imellem de Russiske og Tyrkiske Tropper til Tab for de sidste, i Nærheden af Burgas, og om Smaa fægtninger i det lille Vallachie. Det hedder imidlertid at Operationerne ville tage deres Begyndelse saasnart Græssets Væxt tillader Cavalleriet at rykke frem. Fra Constantinopel berettes under 25 April; at man havde Rygter der om Underhandlinger ja endog om at den Russiske Statsraad Anton v. Fonton var ankommen til Schumla. Flere fangne Russiske Officere ere blevne friegivne. Den Tyrkiske Flaade er afseilet til Jndløbet af det sorte Hav. Den bestaaer af 14 Krigskibe hvoriblandt 6 Orlogskibe. Capudan Pascha har overtaget Commanden over den paa Tredækkeren Selimich. Sultanen selv har begivet sig til Bujukdere. Constantinopel er nu tilstrækkelig forsynet med Levnetsmidler og Sultanen lader Brødet uddeele saavel til Christne, Jøder som Mahomedanere. Man er i Constantinopel i fuld Forventning om at Perserne og alle Mahomedanske Nationer ville gribe til Vaaden imod Russerne. - Den Ægyptiske Armee begiver sig i Begyndelsen af Mai paa Marschen til Syrien. J Adrianopel har man bemærket en Jordrystelse. Der synes at herske nogen Bevægelse imellem de Østerrigske Tropper i Ungarn. En nye Expedition til Nordpolen. Denne bliver foretaget af den bekiendte Captain Ross, som for nogle Aar siden foretog en vigtig Opdagelsesreise i den nordlige Deel af Bassinsbugten i Selskab med hans Undercommanderende Captain Parry, til hvilken han siden maatte overlade den Hæder at opdage den store Passage Norden om Amerika igiennem Landraster Sund. Planen til denne nye Reise har han selv udkastet; den bliver udført paa hans og hans Venners private Bekostning og han bliver kun protegeret af Admiralitetet. Da hele Planen kommer fra ham selv, saa er han ikke bunden til nogen Bestemmelse eller Forskrift og kan følge sit eget Hoved, hvilket vækker en god Forhaabning om, at hans Foretagende vil lykkes for ham. Men den vigtigste Omstændighed ved den nye Reise og som opvækker de største Forhaabninger, er at Dampens mægtige Hielp bliver paa denne Expedition for første Gang benyttet i Jshavet. Captain Ross vil afseile paa Dampskibet Victory paa 2000 Tdr. og ledsages af Transportskibet John paa 320 Tønder, og som bliver ladt med Steenkul, Levnetsmidler og allehaande Forraad. Han bar i de sidste 6 til 8 Aar anvendt megen Flid paa at anstille Forsøg paa hvorledes Dampenlader sig benytte paa den bedste Maade. Skibet Victory er bygget saa fast og stærkt, at Jsen kan ikke tilføie det nogen Skade, Rorhiulene ere byggede efter et nyt Princip. Hele Skibets Bygning er saaledes beskaffent, at et stærkt Tryk af Jsen vel kan løfte Skibet i Veiret, men ikke knuse det; ogsaa kan Skibet ved at tage Roehiulene og Skorstenen bort strax forvandles til et Skib, som kan bruge Segl. Victor, skal have 60 til 70, John 40 Mand Besætning. Der ere tagne Forraad ombord for 3 Aar. Expeditionen skulde efter Bestemmelse afseile i Midten af April, først seile til Lancastersund, derpaa undersøge Prins Regentens Jndløb og saa styre Coursen til Amerika. Naar man har naaet den Amerikanske Kyst saa skal den Stækning nøie undersøges, som Beechey og Franklin endnu ikke have opdaget.