JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-08-30
Efter Forlydende skal Storcantsleren von Carmer af denne Protocoll have gjort Jndberetning til Hs. Majestæt Kongen, og dertil have føiet sin Privatmeening."At Schulz bør, som luthersk Præst sættes fra sit Embede. Tillige skal samme have tilføjet Confirmationsdecretet herpaa *) til Fuldbyrdelse. Imod denne sidste Omstændighed strider, nu vel, i Henseende til Tidspunktet, Datum i det fuldførte Confirmations=Reskript, som er af 21de Maji. Men der findes overalt i den heele Historie om denne indviklede Proces saadanne forunderlige Dunkelheder, af hvilke ingen veed ret at finde ud. Og maaskee ere Storcantsleren von Carmer og Ministeren von 1) Hvad betyder dette, Af det følgende er det klart, at Forfatteren vil hermed sige: "at Confirmationsdecretet ikke paa Kammerrettens lovmæssige Dom, men paa Storcantslerens egen Privatmeening, tvertimod Rettens Dom. Wøllner de eneste, som, om de ville, kunne give den beste Oplysning over denne Sags ganske besynderlige, dunkle og usedvanlige Gang. Nok: Hs. Majestæt har biefaldet sin Storcantslers Forestilling, og i Overeenstemmelse med samme udstedt Confirmations=Reskriptet. Tillige har Høistsamme og ved en Cabinetsordre ikke allene straffet alle de Assessorer i Kammerretten, som have voteret for Præsten Schulzes Vedblivelse i Embedet, og af hvis Stemmers Pluralitet den for den Sidste gunstige Dom udkom, med Tab af 3 Maaneders Gage, men ogsaa Overconsistorialraad Teller, paa hvis Votum Kammerretten havde grundet sig i Dommens Affattelse, blev straf set med 3 Maaneders Suspension. Det væsentlige hertil hørende af den Cabinetsordre, som under Dato Potsdam den 11te Junii 1792 blev tilsendt det geistlige Departement, lyder, som følger: Min kiere Etatsminister von Wøller. I erholde heri indsluttet Confirmations Reskriptet imod Præsten Schulz, hvorefter J have at foranstalte det Nødvendige i Henseende til hans Afsættelse fra Embedet som Præst i Gielsdorf. Da Kammerretten har dristet sig til at foreskrive mig at beholde Schulz, som Folkelærer, uagtet hans Paastande imod den christelige Religions Grundlære, saa har jeg derom sagt Groscantsleren min Meening, og paalagt de . . . Assesso1) Forfatteren siger i en Anmærkning, at han ikke har kundet tvinge sig selv til at afskrive de her udeladte Ord, eller Slutningen af Cabinetsordren. Vi veed altsaa ikke, hvori samme kan have bestaaet. rer Straf. Men af de i Dommen anførte Grunde, hvorved Rettens Forhold bliver retfærdiggjort, er det klart, at Provsten, Teller ved sit Botum dertil har givet Anledning, og forført Kammerretten. Derfor maa han blive afstraffet, og J skal altsaa suspendere ham fra hans Embede paa tre Maaneder, indeholde i denne Tid Jndkomsterne af hans Embede, og udbetale samme til Directionen for Fattig Væsenet, som under Dags Dato er betydet at anvende disse Penge til Beste for Daarekisten o. s. v.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-08-30
Dette Confirmations=Reskript grunder sig altsaa udtrykkelig paa en som forhaanden, værende Dom, og kan heller ikke andet end forudsætte en saadan formelig, lovmæssig Dom, hvorved Præsten Schulz efter de der fremsatte Grunde til Paakiendelse og Afgiørelse, er bleven fordømt Alligevel har en saadan Dom, hverken existeret paa den Tid, da det høje Confirmations=Reskript udkom, heller ikke existerer den hidindtil. Dens Tilværelse ligger endnu i Muelighedens eller Umuelighedens Rige." Forsøget den 7de Junii i Storcantsleren. von Carmers Huus, hvor Kammerets=Assessorerne maatte paa nye votere, for derved at udvirke, om mueligt, af de competente Dommere en Kiendelse, der stred imod den først afsagte Dom, og fordømte Præsten, Schulz slog feil, som bekiendt er. Den første, gunstige Dom blev staaende ved Magt."
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-08-30
Siden har atter det geistlige Departement forsøgt paa, om det maaskee igiennem Consistorium kunde tilveiebringe en saadan Kiendelse."
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-08-30
Slutningen følger i næste No.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-08-30
Fortsættelse af det Stykke i No. 34 om Hasenfraz. Hvad er Deres Navn, min Herre, Hr. Hasenfraz snuer, snevler og snorker sit Navn saa lykkelig frem, at det brumlede i Ørene paa Contoirets Betiente. Fuldmægtigen skreeg i det han stoppede den lille Finger i Øret: ach, gid jeg havde Mod til at lade denne Lyd igientage for mig. Strax udrullede den beredvillige Hr. Hasenfraz nok engang sit tydske Navn af Struben. Forgieves gjennemløb Fuldmægtigen sin heele Tonegang uden at kunde efterabe flere end een Tone, som dog forebragt Ministeren, var fuldkommen tilstrækkelig til at giøre ham gunstig. Udlændingen blev nu uden videre Omstændighed indladt. Klædedragt og Gebærder bare, ligesom hans Navn, et uimodsigeligt Præg af Tydskhed, altsaa en grundig og lærd Metallurg, og Hr. Hasenfraz, blev strax ansat med en Løn af 20000 Livres. Her ere nogle Prøver af denne Hasenfratzes statistiske Kundskaber og Paastande, uddragne af den nye Udgave af hans elementair Geographie. Frankerig tæller syv og tive Millioner Jndbyggere. Tallet paa dets mandlige Borgere imellem sexten og nitten Aar udgiør til Millioner; Tallet paa de active Borgere og disses Sønner, 4,300,000, hvorfra blive tilovers 5,700,000 ikke active Borgere. Tallet paa de enkelte Personer, som ere i Stand til at føre Vaaben, er 6 700,000, hvoraf 2,880,000 ere active, og 3,820,000 ikke active Borgere.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-08-30
Linictropperne i Frankerig beløbe sig nu Ci Begyndelsen af Aaret 1792) til 250, "000 Mand. Naar de Franske, som ville forsvare deres Friehed, toge hver tiende Mandsperson, som kan bære Vaaben til at strideimod den fælleds Fiende, saa havde Frankerig en Armee af 670,000 Mand, Den heele Styrke af de mod Frankerig, forbundne Magter er: Østerrig 260,000, Preussen 200,000. Rigs=Contingent 40, 100, Napel 50,000, Sardinien 30,000, Toscana 6000, tilsammen 586,000 Mand." Sætter man nu, at disse Magter ikke behøve mere end Halvdelen af disse Tropper, til at beskytte deres egn enhyre Stater, hvis Strækning udgjør 21,562 tydske Qvadrat Mile, hvoraf 15 gaae paa en Grad, og til at holde fleere end 40 Millioner Mennesker, som beboe disse Lande, i Lydighed, saa følger, at den heele Styrke, som kan silles imod Frankerig udgjør 293,000 Mand. Departemenaf Paris allene indeholder 100,000 active og 140,000 ikke active Borgere, hvoriblandt ere 180,000, som kunde føre Vaaben, af hvilke 80,000 ere active og 100,000 ikke active Borgere.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-08-30
Bekiendtgiørelser. Normedelst Forandring af Boepæl, lader Eie 2) ren af Ulkier Mølle, beliggende i GifraSogn, Nørvangs=Herred, Coldinghuus Amt, ved een eneste Auction opraabe og om antagelig Bud skeer bortsælge bemeldte Ulkier Mølle, den 17de September førstkommende, om Formiddagen Kl. 11. Møllen bestaaer af 3de Qværne, som drives ved eet Hiul, alt nyt og i god Stand. Til Stedet ligger Hartkorn 1 Td. 5 Skp. 2 Fkr. 1 Alb., og Mølleskyld 5 Tdr. 1 Skp. 2 Fkr. Egnen er god og frugthar. Om Sommeren kan til Stedet græsses 40 til 50 Stude, indavles 24 til 26 Læs godt Høe, og Moesehøe 10 a 12 Læs, der kan saaes 6 a 3 Tdr. Rug, 2 a 3 Tdr., Byg, og 7 a 8 Tønder, Havre, saa haves og Tørveskiær i stor Overslødighed. Stedet kan efter Behag tiltrædes enten til førstkommende Michaelis, eller til 1ste Maji 1794. Nærmere Efterretning herom erholdes enten hos Hr. Bye= og Herredsfoged Lange i Weile, eller hos Eieren Møller Busch i Ulkier Mølle pr. Weile.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-08-30
Auction. Riberkiergaard,
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-08-30
1 1/2 Miil norden for Ribe beliggende, agter Eje eren formedelst langt Fraliggenhed, ved een eneste Auction at lade bortsælge Mandagen den 30te September førstkommende Klokken 10 Formiddag paa Kiergaard. Bygningerne paa Gaarden er overalt af Grundmuur og i god Stand. Borgergaarden er 2 Etager høy, og 2de Fløye een Etage, hvorunder ere hvælvede Kieldere indrettede til Bryggerse, Borgerstue og 8te andre Værelser. Ladegaarden bestaaer af 3de Huuse, nemlig: Lade, Øxen og Hestestald samt Meierie Huus, foruden et Blege og Smeddehuus. I Gravene, som omgive Borgergaarden, ere Gieder, Aborrer og Skaller. Omkring Gaarden er: a) 2de store Frugt= og Kiøkkenhauger. b) Skov af Eeg, Bøg, Birk og Æsk, baade store Træer og unge Træer i Opvext, foruden en indhegnet ung Skov, der alt staaer for 2 Skpp. 2 Fkr. Hartkorn Skovskyld. Til Gaarden er et matriculeret Laxe og Øret=Fiskerie i Darum Aar, der staaer for Hartkorn Hovedgaards Taxt 6 Skpp. Desuden tilhører Gaarden en Laxe= eller Aalegaard i Wisles=Aae, der ikke er matriculeret. Gaarden har overflødig Tørveskiær, og dens Marker og Enge, som med dens nu tilkiøbte Eiendom staaer for 9 Tdr. 4 Skp. 2 1/2 Alb. Hartkorn Hovedgaards Taxt, er af god Bonite og ligger tæt omkring Gaarden. Det leene Aar med det andet kan saaes: Rug 20 Tdr., Byg 10 a 12 Tdr., Havre 20 Tdr., Boghvede 3 a 4 Tdr., og avles 800 a 90 Læsser Høe. Stedets yndige Beliggenhed og Værelsernes gode Jndretning giør, at saavel et Herskab som enhver anden vil finde der en behagelig og rummelig Boepæl.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-08-30
Skulde nogen forinden den berammede Auctions=Dag finde Lyst at ville kjøbe Kiergaard underhaanden da kan Lysthaverne henvende sig til S. T. Hr. von Schmidten paa Urup ved Horsens, som har i Commission derom at accordere, men saadant maatte da skee saa betid, at ifald Handel underhaanden, træffes, Tilbagekaldelse betimelig kunde skee forinden Auctionen. Gaarden med sine Eiendomme, samt Conditionerne forevises forinden Auction af Hr. Balvig paa Kiergaard. Den samme Dag og paa følgende Dage bliver sammesteds holdt Auction over en Deel Sølv, Sengeklæder, Linned, en Glas Lyse=Krone, Kobber, Tiin, Messing, Borde, Stole, Chatøller med meere Boehave, ligesom og over Bester, Køer, Faar, Vogne, Plouge, Harver, og øvrige Avlings=Redskaber, a. c.J Følge Kongelig allernaadigst befaling at c. 26de Julii d. A. bliver alle de, som formeene sig at have noget at fordre hos den heri Staden for falske Banco=Sedlers Forfærdigelse, arresterede Nicolaas Fischer, herved med Aar og Dags Varsel udi de Kiøbenhavnske Berlingske Tidender, Adresse Contoirs Efterretninger den Viborger Samler, Ribe Stifts Ugeblad og den Altonaiske Mercur, 3de Gange efter hinanden sub pæna præclusi & perpetui silentii indkaldede, for saadant, deres havende Krav, inden fornævnte Tids Forløb at anmelde og beviisliggiøre for os underskrevne, som ved Kongelig allernaadigst Commissorium af 26de Julii d. A. ere befalede at behandle bemeldte Nicolaas Fischers Boe, og ville vedkommende i saa Henseende henvende sig til mig Assessor Rothe, boende i St. Annægaden No. 93, ligefor Amaliegaden. Kiøbenhavn, den 5te August 1793. O. Rested. A. B. Rothe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-08-30
Justitsraad og Asses= Assessor i Hof= og Stads=Retten. for i høieste Ret. Den nye oprettede af Hans Kongelige Majestæt allernaadigst approberede Tontine eller Livrente-Societet bestaaer af 3000 Portioner, hver til 100 Rdlr. Spec., inddeelt i 6 Classer efter de forskiellige Aldre, af Jndskuddet nyder Jndsætterne Renter, som udbetales af Hans Majestæts Kongens Casse. Ved Dødsfald stige de Efterlevendes Renter og Planens heele sammenskudte Capital 300,000 Rd. Spec. deles tilsidst imellem de længstlevende i de 3de første Classer.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-08-30
Til bemeldte Fonds Complettering mange ler 57,000 Rdlr. Spec., de, som agte at tage Deel i bemeldte Societet, ville behage at henvende sig til Undertegnede eller til S. T. Hr. Etatsraad Lawveres Contoir i Altona. Planen er at bekomme paa bemeldte Steder og i Provincerne hos de Herrer Postmestere, om de skulle mangle Planer ville de behage samme at reqvirere. Tontinens Bogholder Contoir i Kiøbenhavn den 20de Aug. 1793. Stephansen. Justitsraad. Formular til Anmeldelse efter Planens 6 s. Undertegnede N. N. forlanger herved N. Portioner, hver til 100 Rdlr. Spec. udi den oprettede Tontine eller Livrente Socieret. for mig selv, fød N. Portioner. min Hustrue N. N. fød. - min Datter N. N. - dito dito N. N. - min Søn N. N. - - -- dito dito N. N. - - Til N. Classe N. Afdeeling N. Portioner, Renterne af bemeldte N. Portioner, eller N. Rdl. Species hæver jeg og min Kone saalænge vi lever, efter vores Død Børnene selv. Ved Døden af bemeldte vores Børn; skal Renterne være til lige Deeling, saaledes: at enhver Efterlevende nyder en lige Deel af den Afdødes Portion, og den længstlevende hæver Renterne af det hele Jndskud, og nyder ene og allene Policens Jndkomster. Døttrene givte eller ugivte, skal selv qvittere for Renterne, og Policen saavel for Sønnerne som Døttrene kan ikke sælges, pandtsættes eller transporteres. Paa samme Maade kan og Personer, som ikke ere hinanden beslægtede, indgaae i Forbindelse med hinanden ved fælleds Jndskud under eet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-09-01
Hist. Polit. Magazin for August. 1) Køniglich schwedisches Schreben. an die Statthalter der ProvindU. s. v., um selbiges von den Kanzeln ablesen und offentlich bekannt machen zu lassen. Sigter til at igiendrive beskyldninger, som man har udspredt i Riget om Regieringen og vise, at Statens Jndkomster anvendes til at betale Statens Gield og at Regieringen af alle Kræfter arbeider paa at holde Fred med alle dens Naboer. 2) Zweite Antwort eines østerreichischen Officiers auf die Franzosischen Nat. Zeitungen. Prale de Franske Tidender undertiden, da give de Tydske dem nok lidet efter. 3) Adresse des Justizminigers an das Franzssische Volk. Ministeren afskildrer Landets Tilstand, som den er, uden at smigre og opfordrer Nationen til Enighed for at kunne med Eftertryk sette sig imod dens Fienger. 4) Bericht uber den Zustand der Fanz. Rep. zur Zeit der Errichtung, des Ausschusses des offentlichen. Wohls, uber ihre jegige Lage, undkurte Nachricht von den Operationen des Auschusses; abgestattet. im Ramen des gedachten Ausschusses von Cambon, Deputirten des Departements de Herault, am 13 Julii 1793 im 2ten Jahre der einen und untheilbaren Republik. Beretningen af hans Beretning lyder saaledes: Den offentlige Velferds Commission havde paalagt mig at bekiendtgiøre den Republikens Tilstand, da den blev oprettet og dens nuværende Tilstand, som og at meddeele dem en kort Efterretning om dens Operationer; jeg opfylder da nu denne Pligt: Jeg vil strax i Begyndelsen erindre Dem om, at Republiken var forraadt, da ommeldte Commission blev oprettet. Dumourier havde desorganiseret den nordre= og Ardenne=Armeen, i Besætningerne paa disse Grændser vare. kuns omtrent 2500 Mand tilovers: Fæstningerne feilede Levnetsmidler og Ammunition til at udholde en Beleiring og efterat denne troeløse General. havde overleveret Østerrigerne Levnetsmidler og Vaaben, der udgjorde en betydelig Sum, ville han ogsaa have overgivet Dem de fleste Stæder, som var uden Forsvar eller og bemægtiget. sig de samme med Republikens Hære: De veed, at denne General i Lüttich efterlod sig 10,000 Flinter og 20, til 25,000 Uniformer, som han have de sammenbragt for vore Fienders Regning, da Republikens Soldater imidlertid havde Mangel derpaa og for at drage dem paa sit Partie, lod han i denne Sal høre sine bykkelske Klager, over Armeernes Mangel, for at skyde, Skylden paa Conventen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-09-01
Rhin= og Mosel=Armeen maatte dra sig tilbage. De havde maattet begive sig til Grændsefæstningerne og befandt sig i en Slags Desorganisering, som var en uundgaaelig Følge af en nødtvungen Retitade. Alpe= og den Jtalienske Armee vare. rolige formedelst Biergene og Sneen, som skildte dem fra Fienden. Spanierne grebe os an i Egnen af Bajonne og Perpignan: Armeerne i de østlige og vestlige Pyrenæer, hvorom man ofte havde talet, og bestandig sagt, at de vare ifærd med at forganiseres, vare ganske blottede. De feilede Anførere, de havde ingen Feldt Kanoner og næsten ingen Lavetter til Beleirings=Stykkerne, næsten ingen Munition eller Levnetsmidler, og kunfaa Soldater." Endnu legger han til, at alle Søestæder og Grændser vare blottede og at Oprørere i la Vendee gjorde dem der en skem Diversion. Alt dette har ommeldte Commission bragt i Orden med mueligste Hurtighed, saa baade Fæstningerne og Armeerne ere nu i god Stand, og de Allierede maae kiøbe hvert Fremskrit de giøre, med Blod. Hr. Cambon negter. ikke, at de udsendte Commissarier have ofte maattet gaae lidt strengt tilverks forat saae udskrevet de nødvendige 300,000 Recruter; men uden denne saa udskregne Strenghed havde de neppe faaet 20,000 Mand skrabt sammen. 5) Proclamation Friederichs Josias, Herzogs von Saxen=Cocurg in Conde. Hvori han lader Jndbyggerne vide, at han taaler ingen Slags Klubber. 6) Erklarung der K. K. Junta, welcher die Verwaltung der von den Truppen des Kasers eroberten, Landen aufgetragen worden.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-09-01
7) Ausfuhrliche Beschreibung des an10ten August in Paris gefeyerten. Vereinigungs=Festes, in einem.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-09-01
Schreben aus Paris vom 12ten. August. Man veed allerede af de offentlige Tidender, at denne Dag som man frygtede saa meget for i Paris, er gaaet ganske roelig af uden mindste Blods Udgydelse. 9) Capitulation der Stadt und Vestung Valenciennes. 9) Kønigl. Saan. Verordnung, wie die wegen der ans Spanien vertriebenen Franzosen niedergesette Junta mit dem Gutern desselben ver fahren soll. 11) Angabe des Belaufs des im Kønigl. Munthause zu Mexin vom 1ste Janttar bis den 31sten December gemüntzten Goldes und Silbers, mit anzeige, wie viel in jedem Monate gemuntet worden. See Ugebladet Nr. 39. 12) Angade der ganzen Anzahl der inverschiedenen Districten der vereinigten Nord=Americanischen Staten befindlichen Menschen, aufgenommen im Jahre 1791.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-09-01
Antallet paa Jndvaanerne i de opgivne Distrikter, der dog ei udgjøre den hele Republik, er 3,929, 326 Mennesker. See fuldstændigere Efterretning i Ugebladet No. 39.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-09-01
13) Bericht des Franzssischen Burgers Gossuin im Namen der Commission, welcher aufgetragen ist di Protocolle uber die Annahme der Constitution zu untersuchen. Hvori vises, at Constitutionen med Glæde antages næsten over hele Landet, 14) Gotteslasterungen in der Gesellschaft der Cordeliers zu Paris. En Taler opstod i denne Forsamling. og anstillede en Sammenligning imellem Marat og Jesus og troede, at de havde begge lige Ret til at erholde Lovtaler: men en anden gjorde det endu verre ved at ophøie hiin over denne, fordi Jesus prædikede Lydighed imod Konger og Keisere.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-09-01
Minerva for Maji. 1) Audiatur et altera pars, i Anledning af Brudevielsen i Min Februar d. A. Hvori vises, at Forfatteren til den ommeldte egne Brudevielse, snarere af skrekker fra Egtestanden end han opmuntrer dertil. 2) Kort statistisk Efterretning om Norges Kobber= og Jernverker at Hr. Prof. Thaaber, (denne Gang ikkun om Kobberverkerne.) 3) Gives der Sandheder apriori og hvilken er Forskiellen mellem disse og Sandheder a posteriori, af Hr. Chr. Hornemann. 4) J Anledning af Forslaget om Høiskole i Norge. Heri angives gode saavel physiske som moralske Bevæggrunde til at oprette et Akademie i Norge, da Videnskaberne. derved (efter Forfatterens Tanker) vil vinde meget, eftersom det Norske Folk synes dertil at være saa oplagt som noget Folk i hele Europa. 5) Forklaring over Solens billede i det Matth. Landhuus i Rom af
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-09-01
Justiceraad Abildgaard (med et Kobber.) 6) Til Modgang, en Ode.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-09-01
7) Literaturens vigtigste Produkter, for denne Maaned ere: Prof. Schlegels Statistisk 1ste Deel. (hos Malling for 1 Rdlr. 4 Mk. 10 s.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-09-01
Rector Wests Beskrivelse over St. Croix (for 1 Rdlr.) 3de Kommedier Gulddaasen og Republiken paa Øen, som ere Originaler og Sacontala, som er over 1900 Aar gammel og kommer fra Ostindien, oversat ved Hr. Rector West af det Engelske, (koster 5 Mk.)¬
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-09-01
Hr. Prof. Thorkelins Karakteristik af Kronprindsen oversat af det Engelske (hos Bogh. Soldin for 2 Mk. 8 s.) Stahlins Anekdoter og Peter den Store (hos Bogh. Winding for 5 Mk. 8 sk. Efterretning og Kongen af Frankerigs Henrettelse (hos Soldin for 10 sk. Samme Konges Proces 2det Hefte. (hos Proft etcomp. for 3 Mk.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-09-01
Justiceraad Nissens Extract og Register over Forordn. 5te Hefte (hos Agent Gyldendal for 4 Mk.) Sopholes Tragelier 1ste Deel ved Prof. Sahl (koster 3 Mk.)Hr. Rønnes Tidsfordriv 2den Deel.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-09-01
Hr. Wedels Samlinger og Agerdyrkningen 2det Hefte. Hr. Thorild om den almindelige Forstands Friehed, oversat af det Svenske, dette merkelige Skrivt, i Anledning eller under Paaskud af hvilket Forfatteren, maatte forlade sit Fædreland, (tilkiøbs. hos Gyldendal, Proft og Poulsen for Begyndelsen til 2de nye periodiske. Skrivter er udkommen i denne Maaned,
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-09-01
Hr. Prof. Badens Kiøbenhavns Universitets Journal 1ste Hefte (1 Mk. 10 s.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-09-01
Efterretninger og udenlands Literatur, ved et Selskab (hos Bogh. Heins for 24 s. hvert Heste.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-09-01
Labyrinthen eller Prof. Baggesens Reise 2den Deel (hos Schulz for 5 Mk.) 8) Skuepladsen. Jnteresserer kun lidet i Provineserne, men desto mere. 9) Hovedtrekkene af Dagens Historie. Denne Artikel udmerker sig stedse i Godhed, Rigtighed, sundt Omdømme, og sand politisk Raisonnement fra alle os bekiendte politiske Tidender, og fortiener at opbevares for Efterverdenen, som et høistvigtigt Bidrag til Nutidens Historie, der vel i sit Slags er den merkverdigste, som endnu har existeret. Junii. 1) Fortsettelse om Norges Biergverker af Hr. Prof. Thaarup. a) Fortsettelse af Anmerkningerne over den nyere Franske Statsret. Forfatteren anseer den nærværende Regiering i Frankerig for et komplet Aristokrati; (det vil den ogsaa blive, ifald man ikke indretter den saaledes, at Nat Conventen staaer kuns et Aarlad gangen.) Han giennemgaaer ogsaa Th. Paynes Skrivt og ender sin Undersøgelse med at kalde ham en Charletan. 3) Noget om Dansk Maal og Vægt af Pastor Krarup til Professor Thaarup. Hvori klages over, at ingen af Delene er tydeligen nok bestemte.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-09-01
4) Et Brev til Minervas Udgiver fra Hr. Etatsraad Trant i Anledning af 5) Puncter, som Commissionen for Universitetet og det lærde Skolevæsen, i Henseende til Communitetet. og de der Foretagende Ovelser, for det første har aftalt. Skulle vi erindre noget imod disse Punkter, da blev det ikke saa meget imod Punkterne selv, der synes os at være affattede med megen Overleg, som vi ville ønske, at den lærde Commission først havde arbeidet paa Skolernes Jndretning, der dog immer blive Basis; thi det synes altid klogere først at legge Grundvolden. under et Huus og siden lempe Bygningen. efter Grundvolden, end at sette Bygningen og siden med stor Bekostning og ved Hielp af Dunkrafter og svære Maskiner at lempe Grundvolden efter Huset. Er Skole=Underviisningen først indrettet paa en anden efter vore Tiders Oplysning bedre afpasset Fod, og man veed, hvad en Kandidat bør kunne, naar han kommen. til Akademiet, da kan man og med Føie fordre, at han skal kunne giøre rede for dette eller hiint, som man siden kræver af ham; eftersom dette Krav da er afpasset efter hans medbragte Skole kundskaber. Jsær var det at ønske, Modermaalets Grammatik maatte blive en af de vigtigste Artikler ved Skoleunderviisningen; thi at forstaae sit Modersmaal tilgavns er ved for Folkelærere og offentlige Tallere i ethvert Fag af meer Vigtighed, med alle de lærde Sprog tilsammen. Og om nogen Tid sparedes fra døde til at lære levende, Sprog, skadede vel ikke heller Dog alt dette vil den lærde Commission, vel selv nøiere giennemtænke og overveie. 6) Brev til Udgiveren i Anledning af Gedanken uber die patr. Gedanken. uber stehende Heere og Svar paa Brevet. Forfatteren til ovenmeldte Brev forlanger en Afhandling indrykket i Minerva, hvori han vil bevise, at den sig kaldende Nørste Officiers Tanker ei fortiene engang at læses, endsige at giendrives; men Udg. troer, det behøves ei at indrykke samme, da Forfatteren GrevSmet tau selv har lovet at besvare sin Modstander. 7) En Jtaliener, Scalabrini, ved Tidender fra Danmark.