JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-08-21
Bekiendtgiørelser. mur. i Christian den Syvende af 4 Rdlr. Guds Naade, Konge til Danmark og Norge, de Venders og 1789. Gothers, Hertug udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Ditmarsken og Oldenborg, gjøre alle vitterligt: At eftersom os elskelig Christian Friderich Hansen, Vores Etatsraad og Amtmand over Lundenes og Bøfling Amter udi Vort Land Nørre Jylland, for Os allerunderdanigst haver andraget, at en Selveier, navnlig Thomas Wolder, af Resen Sogn i Skodborg Herred, er i sidst afvigte Martii Maaned ved Døden afgangen, uden at have efterladt sig Livs Arvinger; men at Supplicanten, ved den i Boet holdte Forretning, ei har kundet faae nogen vis Kundskab og Arvingerne; hvorimod det formodes, at der maaskee i Vestindien maatte findes en Brodersøn, som efter Loven har Ret til at Arve i dette Stervboe. Da ville Vi, efter bemeldte Etatsraad Hansens der hos allerunderdanigst giorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade: at han udi de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser, den Wiborger Samler, og den Riberske Avis, samt den Altonaiske Mercur, 3de Gange efter hinanden med Aar og Dags Varsel, maae indkalde bemeldte afgangne Thomas Wolders Arvinger, saa og med samme Tids Varsel sub poena præclusi & perpetui silentii indkalde alle dem, som formene sig at have noget at fordre efter meer bemeldte afgangne Thomas Wolder, inden forskrevne Tids Forløb, at anmelde og beviisliggiøre, de første deres Arve=Rettighed, og de sidste deres havende Krav. Og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven, dog skal denne Vores allernaadigste Bevilling. læses for vedkommende Værneting, samt den Ober=Ret hvorunder samme henhører, hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst haver at Rette og for Skade at tage vare. Givet paa Vort Slot Christiansborg udi Vores Kongelige Residents Stad. Kiøbenhavn den 12te Junii 1789. Under Vort Signet. (L. S.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-08-21
Efter Hs. Kongelige Majestets allernaadigste befaling. Brandt. P. Aagaard. Schow. Colbiørnsen. Etatraad Christian Friderich Hansen, Amtmand over Lundenes og Bøfling Amter, som Skifteforvalter efter afgangne Selveier Thomas Wolder af Resen Sogn, Bevilling ved Proclama i Aviserne, at indkalde saa vel Arvingerne, som Creditorerne efter bemeldte Afdøde.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-08-21
J Kraft af forestaaende allernaadigste Bevilling, indkaldes herved alle de, som formene sig berettigede til, at fordre Arv efter afg. Thomas Wolder, saavel som alle de, som efter benævnte afdøde have noget at fordre, at anmelde deres Paastande ved Skiftesamling den 25de Augusti og øvrige derefter nærmere bestemmende Tægte=Dage, da Skiftets videke lovlige Fremme vorder foretaget paa Raadstuen i Lemvig. Ringkiøbing, den 20de Julii 1789. Hansen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-08-21
efter Enkefrue Justitsraadinde Saxesen i Nyeborg, hendes Forlangende, bliver det herved Colding værende og hende tilhørende ØrteFiskerie, som er ansat for Hartkorn 7 Tønder, 5 Skiepper 2 Fierdingkar 2 Album, og hvorudi er indestaaende til den Kongelige Casse 630, Rdlr., ved offentlig Auction Mandagen den 28de September førstkommende, om Formiddagen Kl. 10 Slet, udi Herredstings Stuen i Colding, til Høistbydende bortsolgt, eller og, i Mangel af antagelig Bud, anstillet til Bortforvagtning i 10 Aar, alt i Følge de paa Auctionsstedet bekiendtgiørende Conditioner, som forinden kan faaes til Eftersyn hos mig underskrevne Justitsraad Junghans; Dog beroer det Høistgiørende Bud i begge Tilfælde paa velbemeldte Frue Justitsraadinde Saxesens nærmere Approbation. Liebhaberne ville sig fornævnte Dag, Tid og Sted behagelig indfinde. Colding, den 10de August 1789. H. Junghans. Herredsfoged.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-08-21
Den Kongelige Grønlandske Handels Kommission lader herved bekiendtgiøre: at den allernaadigst er bleven bemyndiget til underhaanden at bortselge den grønlandske Handels Hvalfanger=Skibe paa saadanne særdeles billige Vilkaar, som meget vil lette Kiøbet deraf for dem der maatte have Lyst at tilhandle sig samme i den Hensigt at at bruge dem fremdeles til deres hidtil havte Bestemmelse, nemlig Hvalfangsten. Nærmere Efterretning med deeler Commissionen, naar de Lysthavende derom skrivtligen henvende sig til samme.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-08-21
Paa Ribe Stifts Addressecompoir i Frideri" cia ere adskillige Bøger tilkiøbs: Theologiske, Moralske, Historiske, nogle smukke Romaner og nye Theatralske Stykker, samt en Deel Skolebøger, alle for billigste Priser. Liebhaberne kan saae dem at see paa ommeldte Sted.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-08-28
Constantinopel, den 17de Julii. Det er tilforladeligt, at Sultanens Moder, paa hvis Side er Murat Mallak, en stor Ven af den Spanske og Franske Minister, som uophørligen giøre Fredsforslage, staaer i Spidsen af det Partie, som ønsker Fred, i det mindste med Huset Østerrig. Det andet Partie bliver anført af Selictar=Aggen, som staaer i Forbindelse med Reis=Effendi og Janitskarer nes Aaa, og bliver understøttet af nogle udenlandske Ministre, besynderlig af den Svenske.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-08-28
- Man vil her have den Efterretning, at Fyrsten i Moldau, Mavrajenn, er kommen haardt saaret tilbage til sin Leir. - Fra de barbariske Stater har Porten faaet Forsikring, om al muelig bistand.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-08-28
Paris, den 3die August. De tvende første Capitler af den nye udkastede Regieringsform ere nu trykte. Det første, der handler om Menneskets og Borgerens Rettigheder, indeholder 23 Artieler, og det andet om den Franske Regierings Grundsætninger, indbefatter 35. Følgende er et kore Udtog deraf: "Den Franske Regiering er Monarchisk, Kongen regierer kun ved Lovene. Den lovgivende Magt maae udøves af National=Repræsentanternes Forsamling tilligemed Kongen, hvis Sauction er nødvendig. - Den executive Maat er i Kongens Haand, hvorimod den dømmende aldrig maae udøves af Ham. - Jntet Paalæg kan fastsættes uden National=Repræsentanternes Samtykke. - Disse Repræsentantere maae aflægge Regenskab for de Penge, som Administrationen har brugte Ministrene maae være ansvarlige for deres Forhold. Da Frankrige er et frit Land, saa ophører en Slave at være Slave, og er fri, naar han kommer i Riget. - Enhver Borger kan blive befordret til alle Charger og Betieninger, og bekomme al Slags Territorial=Eiendom.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-08-28
Alle Landsforviisninger ved lettres de Cachets ere afskaffede. Kongen kan lade arrestere, men inden 24 Timer maae Arrestanten overleveres vedkommende Domstoel. - Kongen er Nationens Corf, maae udøve Retfærdighed og straf se Forbrydere. Kongens Person er hellig og ufornærmelig. Han kan ikke umiddelbar actioneres for nogen Ret. - De imod Kangen, Dronningen og Thronarvingen begangne Forbrydelser maae straffes haardere end almindelig. - Kongen har Ret til at hverve Tropper, anlægge Fæstninger, affærdige Gesandtere, indgaae Alliancer, slutte Fred og begynde Krig.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-08-28
- Commercetractaterne maae ratificeres af Nationens Repræsentantere, naar de udfordre nye Paalæg. Kongen har den udelukkende Ret, aflade myndte, men kan ikke forandre Myn ternes Værdie, uden det lovgivende Corpses Samtykke. - Kongen kan allene benaade, naar Lovene tillade det. - Kongen administrerer alle Krongodserne, men kan ikke sælge eller afstaae noget til nogen fremmet Magt, uden det lovgivende Corpses Villie. - Udførselen af Vaaben og Krigsammution kan Han forbyde. At vælge sine Ministre og Raadsherrer staaer i Hans Magt. - Det offentlige Skatkammer, er anfortroet Ham. - Han regulerer Udgivterne i Overeensstemmelse med de Betingelser i Lovene, som fastsætte Subsidierne.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-08-28
Kongen har den Ret i sit Conseil at regulere, med Nationalforsamlingens Hielp, alt hvad der vedkommer Rigets Administration, ved at lagt tage de herover givne Love. - Kongen uddeler Naadesbeviisninger og bortgiver alle geistlige, borgerlige og militaire Værdigheder og Embeder. Kongen døer aldrig; i hans Døds Øieblik gaaer den Kongelige Magt over til hans Efterfølger. - Qvindekiønnet, er udelukt fra Thronfølgen. - J Fremtiden blive Kongerne ikke majorenn, førend de have fyldt deres 21de Aar. - I deres Mindreaarighed, udøves den Kongelige Magt af en Regent. - Dersom Thronfølgeren er majorenn, tiltræder han straRegeringen; er han mindreaarig, haar faaer den samme, der har den nærmeste Ret til Krøden, kan Regenten ikke give nogen Acte Concession a., som jo kan igienkaldes, naar Kongen igien har faaet sin Helbred, eller af Thronarvingen a. N. .
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-08-28
Af en Skrivelse fra Paris, den 3die Aug J Forgaars fik man fra Havre den Efterretning, at Hertug de la Vangnion, omendskiønt han var forsynet med et Pas under Navn Chevalier, er tilligemed sin Søn bleven arresteret, just som han sammesteds vilde gaae til Skibs.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-08-28
Marskal de Broglio skal være flygtet til Landgreven af Darmstadt, efterat han i nogen Tid havde holdt sig skiult i det biskoppelige Paais i Met for Folkets Raserie. Ogsaa Prindsen, af Lambese er undkommet til Turin, men alle hans Folk ere arresterte. Den fængslede Baron de Beendal er endnu i Brie, 7 Mile, herfra. Nationalforsamlingen har besluttet, at han saalænge skal forblive i Arrest i den nærmeste Stad, indtil han med Sikkerhed kan blive bragt til et andet Fængsel, og derpaa blive forhørt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-08-28
Nu er ogsaa den Skrivelse bleven bekiendtgjort, som Hr. Necker den 23de Julii tilskrev Kongen fra Basel. Den lyder oversat saaledes: Sire, J dette Øieblik fik jeg det Brev, som Deres Majestet har behaget at beære mig med. Der mangler mig Udtryk til at bevidne Dem alt det Rørende, som Giengivelsen af Deres Godhed lader mig føle. Derved bliver den Forbindtlighed, som jeg i lang Tid har paalagt mig, alt stærkere og stærkere til stedse i Deres Majestet at skille den retfærdige Fyrste og den ærlige Mand, som, naar han handler af sig selv, ikke kan andet, end virke til Nationens Vel, fra den mægtige Monarch, der behersker Nationen, og seer sig i Fare for ofte at giøre det, der strider imod hans Hierte. Jeg tager mig allene Tid, Sire, til at aftørre de Taarer, som Deres Skrivelse kommer mig til at fælde, og jeg flyver paa Deres Ordre. Mit Hierte skal jeg ikke bringe Dem, da det allerede paa tusindfold Maade er deres Eiendom, hvortil jeg ingen Ret har mere. Men med Utaalmodighed tæller jeg og haster med de Øieblikke, der behøves for at bringe Dem min sidste Blodsdraabe, mine svage Jndsigter, min hele Hengivenhed for Deres helligede Person, og den dybe Ærefrygt, hvormed jeg forbliver Asov., i Mecker.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-08-28
Følgende er den Skrivelse, hvori Kongen. faldte Hr. Necker tilbage: "Jeg er i Henseende til Dem bleven ført bag Lyset. Man har gjort Vold paa min Caracter. Nu er jeg endelig bedre underrettet. Kom, kom, min Herre nuden Tidspilde, for igien at modtage Døres Ret til min Fortroelighed, som bestandig er Deres. Mit Hierte er dem bekiendt. Jeg venter Dem tilligemed min hele Nation, og tager oprigtig Andeel i dent Uraalmodighed. Jndtil Deres Tilbagekomst min Herre, beder jeg hermed Gud, at han vil opholde Dem i sin hellige og høie Varetægt. Ludevig.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-08-28
Udtog af en Skrivelse fra Lovisa, d. 25 Julii. Sidstafvigte Mandag den 20de hujus angreb Russerne med en anseelig Magt, som for det meste bestod af Jægere og Kosakker, GeneralKaulbars, som commanderre en Deel af vor Armee ved Ware a og Umlejockt, og tvang ham til at vige tilbage, hvorpaa de plyndrede og opbrændte Landsbyen Warela. Saasnart Kongen blev underrettet herom, brød han strax op med Armeen ved Likala og marcherte til Memmila ved Ansalg, gjorde en forstilt Retratte over Floden, hvorpaa Russerne forfulgte ham. Jmidlertid havde Kongen ladet plante nogle tolvpundige Kanoner paa en Høi, hvilke han lod spille paa Russerne med saadan Virkning, at mange faldt, og de øvrige bleve tvungne til Flugten. Vore Tropper forfulgte dem, og gjorde mange til Fanger. Jblandt disse Fanger, befinder sig en Capitain af Kofakkerne, som nu er her i Lovise. Han er en Tyrk, og født i Krim, hvor han blev gjort til Fange af Russerne, og tvungen til at tage Krigstieneste imod Sverrig, Kongen har givet ham Tilladelse til at reise hiem. - J Dag have vi faaet en høist glædelig Efterretning, da der siges, at Obersten Baron Stedingk har i Sawolax havt et alvorligt Optrin med Fienden, hvori Russerne skulle have lidt et stort Nederlag. Saa meget veed man i det mindste med Vished, at 300 Gemene, og 25 Officerer ere gjorte til Fanger, 200 saarede og 6 Metal=Kanoner samt 2 Haubitzer, erobrede.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-08-28
Prædikanterne paa 12te Søndag efter Trinitatio.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-08-28
Høymesse. = Aftensang. Trinit. K. Hr. Provst Claussen Hr. Beck. Michael K. Hr. Provst Hasse (tydsk) Hr. Fenger.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-08-28
Efter Hs. Kongelige Majestets allernaadigste befaling. Brandt. P. Aagaard. Schow. Colbiørnsen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-08-28
Etatsraad Christian Friderich Hansen, Amtmand over Lundenes og Bøfling Amter, som Skifteforvalter efter afgangne Selveier Thomas Wolder af Resen Sogn, Bevilling ved Proclama i Aviserne, at indkalde saa vel Arvingerne, som Creditorerne efter bemeldte Afdøde.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-08-28
J Kraft af forestaaende allernaadigste Bevilling, indkaldes herved alle de, som formene, sig berettigede til, at fordre Arv efter afg. Thomas Wolder, saavel som alle de, som efter benævnte afdøde have noget at fordre, at anmelde deres Paastande ved Skiftesamling den 25de Auguste og øvrige derefter nærmere bestemmende Tægte=Dage, da Skiftets videre lovlige Fremme vorder foretaget paa Raadstuen i Lemvig. Ringkiøbing, den 20de Julii 1789. Hansen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-08-28
Efter Enkefrue Justitsraadinde Saxesen i NyeT borg, hendes Forlangende, bliver det herved Colding værende og hende tilhørende ØrteFiskerie, som er ansat for Hartkorn 7 Tønder, 5 Skiepper 2 Fierdingkar 2 Album, og hvorudi er indestaaende til den Kongelige Casse 630 Rdlr., ved offentlig Auction Mandagen den 28de September førstkommende, om Formiddagen Kl. 10 Slet, udi Herredstings Stuen i Colding, til Høistbydende bortsolgt, eller og i Mangel af antagelig Bud, anstillet til Bortforvagtning i 10 Aar, alt i Følge de paa Auctionsstedet bekiendtgiørende Conditioner, som forinden kan faaes til Eftersyn hos mig underskrevne Justitsraad Junghans; Dog beroer det Høistgiørende Bud i begge Tilfælde paa velbemeldte Frue Justitsraadinde Saxesens nærmere Approbation. Liebhaberne ville sig fornævnte Dag, Tid og Sted behagelig indfinde. Colding, den 10de August 1789. H. Junghans. Herredsfoged.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-08-28
Den Kongelige Grønlandske Handels Kommission lader herved bekiendtgiøre: at den allernaadigst er bleven bemyndiget til underhaanden at bortselge den grønlandske Handels Hvalfanger=Skibe paa saadanne særdeles billige Vilkaar, som meget vil lette Kiøbet deraf for dem der maatte have Lyst at tilhandle sig samme i den Hensigt at at bruge dem fremdeles til deres hidtil havte Bestemmelse, nemlig Halfangsten. Nærmere Efterretning meddeeler Commissionen, naar de Lysthavende derom skrivtligen henvende sig til samme.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-08-28
Paa Ribe Stifts Addressecomtoir i Fridericia ere adskillige Bøger tilkiøbs: Theologiske, Moralske, Historiske, nogle smukke Romaner og nye Theatralske Stykker, samt en Deel Skolebøger, alle for billigste Priser. Liebhaberne kan faae dem at see paa ommeldte Sted.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-09-04
Wien, den 10de August. Den offentlige udspredte Efterretning, at Vaabenstilstanden strækker sig nu ogsaa til Siebenbürgen, giver dem, der troe, at Freden er nær, et nyt Haab, og man vil endnu vide, at den forhen værende Jnternuntius ved Porten, Baron von Thugut, er udseet til at arbeide paa Freden med Porten. Fredens Fiender paastaae derimod, at Belarads Beleiring, maae først foretages, og anføre til den Ende de 10000 24 pundige Kanoner, som tilligemed mange Granna er og Bomber ere i disse Dage afsendte til Peterwardein.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-09-04
Wien, den 12te August. Prindsen af Cobura har i Forening med Russerne tilfegtet sig en stor Seier over Tyrkerne ved Fyksan, hvorom vort Hof i det 20de Tillæg og Krigstildragelser har ladet bekiendtgiøre følgende: "Efter Hs. Majestets befaling har i Dag den 12te hujus, om Formiddagen Kl. 10, ved Premierlieutenanten Ver nati, af den store Generalstab, tilligemed StadsCadetten Pecz, som Generalen af Cavalleriet, Prindsen af Coburg, havde afsendt til Hs. Majestet, under Geleide af en Postofficier og 8 Postillioner, for at overbringe Efterretning saavel om den Seier, som Prindsen af CoburgsCorps og de forenede Russisk Keiserlige Tropper have tilfegtet sig over Tyrkerne ved Foksan, som og om de Fordeele, hvilke Feldtmarskallieutenant Prindsen af Hohenlodes Corps den 3die August har erholdet ved Bozaner=Passet, begi et sig til Hof=Krigsraadshuset, og sammesteds aflagt mundtlig Beretning til Feldttøimester, Greven af Wallis, som beklæder Hoskrigsraads Præsidentens, Feldtmarskal Grev von HaddicksPlads. De egentlige Omstændigheder saavel ved den ene som den anden lykkelige Tildradelsee skulle med det første blive bekiendtgiort.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-09-04
Efter en fra Hovedcommanden over Hovedarmeen ved Weizkirchen ankommen Beretning af 5te August, fik Generalmajoren, Baron Vetsan, der havde leiret sig med et Detachement Heste og Fodfolk ved Mehadin, den 1ste hujus ved Speidere Efterretning om, at 14000 Tyrker, hvoraf den største Deel bestod af Spa hi, vare rykte ind i Eserneck. Disse Spahl angreb strax vore Poster med overordentlig Hidsighed, men ved vore Kanoners og Skarpskytteres velanbragte Jld bleve de ligesaa hastig slagne tilbage. Jmidlertid tiltog Fiendens Antal. Spahr bleve i nogen Afstand staaende, ubevægelige, imedens Janitskarerne trak sig indi Skoven, formodentlig for at omringe vor venstre Fløi. Da General Vetsay mærkede det te, lod han en Bataillon i Qvarrde, samt 3 Eskadroner Erdødy=Husarer, med Skarpskyttere paa Flankerne rykke Fienden i Møde. Da Generalen paa denne Maade havde nærmet sig Fienden paa et halv Kanonskud, lod han giøre nogle Skud; Fienden trak sig strax tilbage, og tog omsider Flugten i største Hast. Vort Cavallerie fatte efter, dog lod Generalen den fingtende Fiende ikke længe forfølge formedelst sammes Overlegenhed. Ved Affærdigelsen af denne Rapport kunde General Vetsay endnu ikke bestemme Fiendens virkelige Forliis.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-09-04
Af en Skrivelse fra Wien, den 12te Aug. Alle er her glade over de lykkelige Citerretninger fra Krigstheatret. Hundrede tusinde forsamlede sig paa Gaderne, da Courerne i Dag Formiddag, holdte deres Jndtog i Wien, og Glæden er desto større, da Feldtslaget har været afgiørende, og vore Troppers Seier har forskaffet og forsikret os Besiddelsen af heele Moldan og Wallachtet. Omstændige Efterretninger ventes hver Time. Hvad man hidindtil veed ere følgende Omstændigheder: Mavrøjeny førte et Corps af 26 til 40000 Mand mød Prindsen, af Coburas Corps. Prindsen rykte imod ham, saa det den 31te Julii kom til en Fegtning ved Focksan, i hvilken Tyrkerne totaliter bleve Slagne, 6000 af dem gjorte til Fanger, og den øvrige Deel af dem for det meste jaaede i Floden, hvor de ynkeligen maatte omkomme. Jblandt de Fangnes Tal er Fyrst Mavrojeny selv, tilligemed alle under ham commanderende Basser og og Bojarer. Den hele Tyrkiske Lei tilligemed Krigskassen blev Vore til Bytte.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-09-04
Det Mærkværdigste er, at Prindsen af Coburgsseirende Corps ikke var stærkere end 15000 Mand, i Forening med hvilke 6000 Russer fegtede. – Prindsen af Coburg sendte Premierleutenant Vernati fra Valpladsen, endnu førende vore Tropper havde endt denne ærefulde Dag. Jil de til Wien, vare hans Ord, og siig, hvad de har seet. - Der siges, at Greverne af Auersperg og Orelly, tvende meget fortiente Officerer, ere faldne i bemeldte Action. Overhovedet angives vort Forliis for nogle 100 Mand og Officerer. - Fyrsten af Hohenlohe har slaget et Corps af 12000 Mand Tyrker tilbage. som ved Bozaner=Passet vilde trænge ind i Siebenbürgen. - Den Tyrkiske Flaade er af en Storm bleven drevet til Varna, hvor mange af Mandskabet deserterte fra den. Ved Armeen er foregaaet en stor Forandring. Keiseren har ved en meget naadig Skrivelse givet Feldtmarskal Haddick tilkiende sit Forlangende, at see ham i Wien, paa det han desbedre kan faae sin Helbred igien, takket ham for den gjorte Tieneste, og avanceret hans Søn til Oberst.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-09-04
Landon gaaer nu som Generalissimus over heele Armeen til Semlin; Rouptoi faaer Commanden i Croarien, og Colloredo i Bannatet. Den 4de tog Haddick Askeed med Armen, og er derpaa reist til sit Gods Futack.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-09-04
Den 10de kom en Noblegardist som Coureer fra Petersborg hertil, og da han erfarede, at Keiseren var i Laxenborg, stod han atter paa Vognen, og da Postillionen ikke vilde kiøre længere, tog han en Pestal og truede ham at galovere Afsted. Hans Medbringende er endnu en Hemmelighed.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-09-04
Med sikker Efterretning fra Portugal og Engeland er Kornhøsten saa overflødig, at ingen kan erindre den bedre.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-09-04
Hr. von Calonne er formedelst et Skrift, som indeholdt mange beskyldninger imod Hr. Necker af Nationalforsamlinger erklæret for en Ædeskiender.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-09-04
Adskillige Tidender bekræftel det Rygte, at Major Lambro Cassionii har indtaget Øen Zeai Archipelago, saa at Tyrken har været nødsaget at detachere nogle Skibe af den til det sorte Hav bestemte Flaade til Archipelagus, som og skal have holdt en Bataille med den Russiske Eskadre, som ikke synes at have været afgiørende.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-09-04
Paris, den 11te August. En Kongel. Anordning paabyder en saadan Eed for Officererne i den ganske Armee. Vii sværge, at blive Nationen, Kongen og Lovene, troe, og aldrig vi selv eller de under vor Commando staaende Tropper at bruges imod Borgerne.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-09-04
(Af denne authentiske Beretning sees, at den første Efterretning, som meldte, at Fyrsten af Wallachtet, Matrojeny, og 6000 vare giørte til Fanger, har været ugrundet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-09-04
Af en Skrivelse fra Wien, den 15de Aug. Feldtmarskal Laudous Armee er i 5 Colonner afmarcheret til Semlin. Jmellem den 2den og 4te hujus satte den sig i Bevægelse. Artilleriet afgik til Vands paa Save, og den 7de fulgte Feldtmarskallen efter i Følge med Feldttøimester Ruvroy. Adskillige Officerer af Feldtmarskallens Følge, som med Tilladelse opholdte sig her, bleve beordrede, at vent ham den 19de i Mittrowitz. Ved Gradiska ere 6 Batailloner af hans Armee blevne tilbage til Croatiens Forsvar. Meget smigrende for denne bedagede Helt var den Haandbillet, hvori Keiseren overdrog ham Hovedcommanden over den større Armee, og hvori Hs. Majestet iblandt andet siger: "Jeg sender Dem, Hr. Feldtmarskal, min Cousin, for at give ham Leilighed til at nyde Underviisning i en saa god Skole." Adskillige fremmede store Prindser, skulle af Keiseren have udbedet sig Tilladelse til at maatte bivaane Belgrads Beleiring. Klenack og den hele Egn ved Semlin anlægges store Magaziner. Fra Peterwarden, Temesvar og Wien fortsættes endnu stedse Transporterne af Artillerie og Ammunition til Semlin
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-09-04
Kiøbenhavn, den 24de August. Den 4de August har Hs. Kongel. Majestet allernaadigst udnævnt Hr. Justitsraad Bagger paa Juulschou i Fyen, til Etatsraad.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-09-04
Den 26de Junii er Hr. Professor L. Smith, Capellan ved Holmens Kirke, promoveret til Do tor i Theologien ved det Gottingske Universitet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-09-04
Den 7de August er Cancellieraad og Sørenskriver Andreas Bull allernaadigst beskikket til Politiemmester i Christiania; og den 14de hujus Candidatus Claudius Berg ligesaa til residerende Capellan ved Domkerken i Viborg.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-09-04
Under 19de August d. A. har det allernaadigst behaget Hs. Majestet at udnævne Fuldmægtigen i det Jydske og Fyenske Toldcontoir Carl Adolph From til Renteskriver for bemelte Contoir.