Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-11-25
Den første Klasse var allerede den Gang trukken med 4,000 Nummere, og der var altsaa 86,000 Lodder tilbage i Lykkehjulet. Ved den forestaaende Trækning af anden Klasse skulde 5,000 Nummere udtrækkes, og det var til denne Trækning at Lykkeridderen solgte sine Pro messer, hvorved Spilleren, naar hans Nummer udkom fik Løfte og gratis (?) at erholde udleveret en original Lotteriseddel til de tilbagestaaende 3die og 4de Klasser. Man seer da altsaa strax heraf, at man vover 7 Rbd. for at vinde 72 Rbd.; thi for denne Betaling kan man tilkjøbe sig et originalt Lod, hvorved man endydermere har den Fordeel, at kunne deeltage i Muligheden af at vinde en af de i de to første Klasser faldende Gevinster, eller et, den oprindelige Kjøbe priis altid for en Deel formindskende, Frilod, som man ved at spille i Lybekkerens Lotterie aldeles gaaer glip af. Først efterat have havt det Held at vinde en Sed deel, deeler man saa nogenlunde Chance med de øvrige Spillere i 3die og 4de Klasse. At spille i et Lotterie, indeholdende endog en Mængde Gevinster af forskjellig Størrelse, forekommer Mangen betænkeligt nok, men at gaae den Omvei at spille i et Lotterie for i det muligviis at vinde en Seddel til et Andet, hvori først den egentlige Gevinst skal falde, synes at maatte kunne skræmme selv den Modigste, eller i al Fald dog, inden han indlader sig paa slige Vidtløftigheder, gjøre ham lysten efter at faae at vide, hvor stor Sandsynlighed han har for at vinde en saadan Seddel, samt hvorledes Balancen stiller sig for Entrepreneuren. Da der i Lykkehjulet findes 86 Tusinde Nummere, og deraf i anden Klasse ikkun udtrækkes 5 Tusinde, seer man at Forholdet omtrent bliver som 1 til 17, eller, hvad der er det samme, at af 17 betalte Promesser ikkun sandsynligviis Een kan vinde. For disse 17 Promesser, a 3 1/2 Species, incasserer H. gjennem sin Agent 119 Rbd., og sender ham derfor tilbage, efter Probabilitet, en original Lotteriseddel, som i Berlin, i det uheldigste Tilfælde, kan komme til at koste ham 72 Rbd. Han har altsaa paa 17 afsatte Pro messer en reen Gevinst af 47 Rbd., eller han tager næsten 3 Rbd. mere for hver end han, for blot at være skadesløs, efter Sandsynlighedsberegningen kunde sælge dem for, eller: han tjener ei mindre end 65 pCt. H. kan endnu have nogle andre mindre Fordele, hvoraf vi skulle omtale et Par. Da han nemlig, efter Forholdet 1 til 17, kan gjøre Regning paa, for 17 afsatte Promesser at ville behøve til sine Spillere 1 Originalseddel, kjøber han, forinden anden Klasses Trækning, saamange Lodder, som Tallet 17 indeholdes i Antallet paa de solgte Promesser, og de Gevinster, som herpaa falde, stikker han i sin egen Lomme. Ligeledes kunne vi efter Planen ei skjønne rettere, end at de i 3die Klasse faldende Frilodder, der forholde sig til Sedlernes Antal som 1 til 13, ere de Vindende vedkommende, og derimod tilfalde ham. Hermed skulde man nu troe, at Lybekkeren kunde være fornøiet; men det er langtfra Tilfældet. Han forlanger nemlig, at den planmæssige Priis, 45 Thaler skal udbetales ham af Enhver, som i 4de Klasse vinder 100 Thaler, (Klassens mindste Gevinst) eller derover; men naar man nu sammenlægger alt dette, tager man ikke feil ved at antage, at han ved sin industrielle Virksomhed har den umaadelige Fordeel af circa 100 pCt.; men hvo, med aabne Øine, vil lægge sin Andeel heraf i hans Pengeskuffe, Der ligger vistnok, ved Eftertanke, noget baade harmfuldt og sørgeligt deri, at danske Mænd ville, som Agenter, lade sig bruge til saaledes at forføre og optrække deres Medborgere, samt deri, at de enten ikkun lidet ændse den Byrde, slige Forbrydelser læsse paa deres Samvittighed, eller ogsaa give Vidnesbyrd om dennes mærkelige Ufølsomhed; men vi have tænkt os som en Undskyldning for dem, at de selv ere blevne bedragne, fordi de ei have underkastet de af dem omsendte Planer en nøiagtig Undersøgelse, og at de saaledes ikkun have gjort sig skyldige i en beklagelig Ubesindighed og Lettroenhed. Men skulde det virkelig vise sig, at de, for den skidne Fordeels Skyld, som et saadant Agentur kan kaste af sig, fremture i at connivere med den tydske Speculants Bestræbelser for at beskatte dansk Uerfarenhed og Eenfoldighed, hvor den maatte findes, saa ville vi gjøre dem opmærksom paa, at Placaterne 20de Decbr. 1771, 24de Januar 1806 og 12te September 1823 straffe den, som colligerer for fremmede Lotterier m. m., med en Mulct af 100 til 300 Rbd. Sølv, samt at, hvor foragtelig end en Angivers Rolle under visse Omstændigheder kan være, det dog i Almindelighed fuldkommen egner og sømmer sig den ærekjære Mand og gode Statsborger at give Anledning til Paatale af saadanne Lovovertrædelser, som komme til hans Kundskab. Til et arvaagent Politie være desuden Sagen, som visselig ikke drives med stor Hemmelighedsfuldhed, i Særdeleshed anbefalet. Endnu en Slutningsbemærkning. - Vi have hørt, at Mange her i Danmark lade sig friste til at spille i udenlandske Klasselotterier. De gjøre ei deres Regnemestere stor Ære; thi i det mindste alle de vi kjende ere dyrere end det danske Klasselotterie, hvorved vi naturligviis forstaae, ikke Spillernes høiere Jndskud udenlands end her, men den Deel af Jndsatsen, som Regjeringen forlods fradrager Gevinsterne og beregner sig til Jndtægt, eller samtlige Spilleres Tab. Vi kunne strax tage det preussiske Klasselotterie til Exempel. dette rabatteres Spillerne i Alt 15 3/4 pCt., - i det store hamborgske Stadt=Lotterie endog 18 pCt., – medens det Danske dog lader sig nøie med 10 pCt. November 1843.