JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1780-02-25
Aarsagen, som man angiver, hvorfore Amerikanerne maae seile med deres Ladninger og Skibe til Engeland, er, for at forhindre contrebande Vahre. Men denne er ugrundet; thi ingen Amerikaner vil i Spanien, Portugal og Jtalien betale uldene Vahre og Lærreder med rede 30 Procent dyrere end i Engeland, naar han der kan have dem 30 Procent lettere med 12 Maaneders Credit. Disse Omstændigheder har jeg i Februar. Maaned 1767. nøie tilkiendegivet den da værende Premierminister - og den amerikanske Statssekretær Lord. - Men disse store Herrer meene, at deres Forstand er saa meget større, som deres Betieninger ophøie dem over andre. Den daglige Erfaring viser imidlertid det Modsatte, disse Herrers og det brittiske Parlements Conduite og Politik overstige alle Menneskers Fornuft, og deres Opførsel imod Amerika viser tydelig, at de hverken kiende deres egen, eller Amerikas Jnteresse, efterdi de regiere og behandle Amerikanerne som et erobret Folk, og ville med Magt taxere dem imod deres Villie. Amerikanerne negte denne Rettighed, og sige: Vi ere fødte med Rettighed af de Engelske Loves Fordeele, og vi have derved arvet den Engelske Frihed. Engelænderne derimod sige: de have til fegtet sig deres Frihed, og hvorfore skulle vi, naar Parlementet med Magt vil tvinge os til dette Slaverie, ikke da ogsaa følge deres Exempel? Som Engelændere ere vi villige at betale en Taxt, og vi ville indrette den efter vore Vilkaar. Parlementslemmer, som ere 1200 Mile, langt fra os, og ikke kiende vor Formue, ere naturligviis, partiske. De ville paalægge os en Byrde, for derved at bruar. lette deres egen. Enhver, som handler med os, veed, at vi kan have Ævne til at kunne betale vor Gield for de Vahre, vi behøve. I heele Amerika ere ikke 200000 Pd. Sterl. i rede Penge, og dog vil man ved Taxter endnu udpresse de saa rede Penge af os, for dermed at betale Omkostningerne paa de forhvervede Provintser Canada og Florida. Engeland allene drager Nytten af dem, og derfore skulde ogsaa Engeland betale.
Jyske Efterretninger, 1780-02-25
Engeland synes ikke at kiende Amerikas Værd. Jeg har allerede foran viist de Vahres Værd hvilke de sælge til Amerikanerne; Skibsfarten er en anden vigtig Artikel. Engeland og Amerika tilsammen bruge til den amerikanske Handel 1500 til 2000 Skibe, hvorved 20000 Matroser blive underholdte. Hvad Tilvært er det ikke for det Engelske Søevæsen. - De kan vel endnu erindre sig, da De som General-Consul residerende i Cadix, og siden efter som Envoye i Lissabon, hvor tidt vi talede om de Fordeele og den Magt, som Engeland fik ved Nord=Amerika, og lagde Mærke til, at Colonierne satte Engeland i den Stand, at det med sin Søemagt bød heele Europa Trods. Den nordamerikanske Handel er i Grunden me meget fordeelagtigere for Engeland, end den sydamerikanske Handel er for Spanien. Til Beviis herpaa vil jeg ved en Sammenligning forklare Sagen: Det er nu 277. Aar siden, at Columbus opdagede Amerika, siden den Tid har Spanien regnet, et Aar med det andet, at de have trukket fra Amerika ikke mindre end 15 Millioner Piastrer. Disse beløbe sig til 4155 Millioner Crusader, eller efter Tydsk Værd 8310 Millioner Keiser=Gylden, og af Contrebande ere tilvisse over 500 Millioner komne til Europa. Foruden Sølv og Guld, er Cochenille, Jndigo, Cacao, Vanille, Sukker, Tin, Kobber, aarlig nogle Millioner værd. Naar man betragter de riige og kostbare Producter imod de fraae og grove nordamerikanske Producter, saa synes det utroeligt, at disse komme overTotrediedeele lige med de Spanske. Men hvad for en utrolig Forskiel gjør det ikke i Skibsfarten. - Engelands Søefart til Nord=Amerika beløber sig aarlig til 374882. Tønder, hver Tønde til 2240 Pd. og den heele Spanske Søefart til Syd=Amerika beløber sig ikke til 40000 Tønder. - De, min høistærede Ven, har fortroelig Omgang med de fornemste Familier, fortæl disse Omstændigheder til Deres Broder, Lord Kiel, som daglig har Leilighed til at see sin Ven, den Favorit L. B. te, sig ham, at det er Engelands Jnteresse, at handle lemfældigere med Amerikanerne, om de ikke i Tiden ville miste dem. Oplys dem om de Fordeele, hvilke Engeland med Amerikanernes Hielp kan erholde over de Franske og Spanske i den første Krig med disse Nationer. De kan borttage alle de Franske Sukker=Øer; Handelen af disse beløber sig næsten til 2000 Millioner Livrer, eller 8 til 9 Millioner Pd. Sterling, dette er næsten 3 Gange saa meget, som der fra Amerika udføres. Forlad mig nu, at jeg med min Politik har overskridet et Brevs Grændser. De vilde dog gierne vide Omstændighederne derom, jeg har derfor givet Dem samme i Korthed; da det ellers er en Materie, som kunde opfylde mange Ark.
Jyske Efterretninger, 1780-02-25
Hamborg den 14. Februar. J Fredags fik vi med den Franske Post allerede Efterretning om en den 17, i forrige Maaned forefalden Trefning imellem den Engelske Eskadre under Admiral Rodney og den Spanske under Admiral Langara; men da samme Efterretning endnu lydede ubestemt, saa vilde manikke mælde noget videre derom. Da nu denne Efterretning med Dags Franske Post er bleven bekræftet fra adskillige Steder, saa meddeele vi her det, som fra følgende Steder er indløbet, nemlig fra Bordeaux, Paris og Amsterdam.
Jyske Efterretninger, 1780-02-25
Bordeaux den 1 Februar. Don Langara har den 17 Januar, havt en uhældig Trefning med Admiral Rodney paa Høiden af St. Marie. Han maatte med 8 Skibe slaaes med 21 i 13 Timer. Han har mistet 3 Linieskibe, og 1 er sprunget i Luften. Af de tagne Spanske Skibe bleve 2 i en hæftig Storm igjen skilte fra Engelænderne, hvilke altsaa ere faldne i gjen i Spaniernes Hænder, og ganske forskudte indløbne til Cadix. St. Domingo paa 64 Kanoner er sprunget i Luften. Ved Courerens Afgang vare Engelænderne velikke alle endnu indtrængte i Gibraltar, efterdi de bleve hindrede derfra af de Spanske Batterier; men 50 Transportskibe med Tropper og Provision vare allerede der ankomne. Desuden have Engelænderne taget 25 Koffardieskibe og 3 Skibe, som tilhørte Compagniet Carraqve, saa og et Skib paa 64 Kanoner, hvilket tienede dem til Convoy, og opbragt dem til Lissabon. Listen over DouLangaras Flode er denne: Phoenix paa 80 Kanoner, taget; Engene paa 70, indløbet til Cadix; St. Julian og Monarque, hver paa 70 Kanoner, begge indløbne til Cadix, efterat de vare tagne, og ved Storm vare blevne fordrevne; Augustin og St. Laureent, hver paa 70 Kanerne, indløbne til Cadix; Princessen paa 70 Kanoner, taget; St. Domingo paa 64 Kanoner, sprunget i Luften; Arrogant paa 70 Kanoner, taget; endnu 2 andre hver paa 70 Kanoner, indløbne til Cadix.
Jyske Efterretninger, 1780-02-25
Paris den 7 Februar. Den Spanske Ambassadeur her ved Hoffet, GrevenaAranda, har den 3 hujus faaet en overordentlig Coureer, fra sit Hof, hvilken strax var affærdiget fra Madrid, da en anden der var ankommen fra Lissabon. Han har medbragt følgende vigtige Efterretning: Den 14. Januar opdagede Don Langara, der commanderede 11 Spanske Krigskibe, i en Fraværelse en Eskadre, som han ikke tydelig nok kunde iagttage. Den 15, bleve 3 af hans Skibe formedelst en sterk Storm skilte fra ham, og endnu samme Dag blev ham givet Signal, at den Engelske Flode under Admiral Rodney var i Nærværelsen. Den 16. saae begge Eskadrene hinanden, men maatte formedelst en temmelig længe Vindstille blive uvirksomme. Den 17 da Don Langara blev Engelændernes Overmagt vaer sægte han at undgaae et Slag, hvis Udfald syntes allene for ham ikkun at blive ulykkeligt, allerhelst han havde ikkun 3 Skibe, og Engelænderne derimod 21; men han umagede sig forgiæves at undgaae. Han maatte fegte. Engelænderne angrebe ham meget muntert. Han blev omringet paa alle Sider, og hans eneste Ordre de Bataille, som han kunde giøre, var, enten at vinde eller at døe. Klokken 2 om Eftermiddagen begyndte Slaget, det varede med lige Haardnakkenhed fra begge Sider til Klokken 3 om Morgenen derefter, som var i 13 Timer, i hvilken Tid de brave Spanier anvendte alle menneskelige Kræfter og viiste et Under paa Tapperhed, hvilket en stormodig Fortvivlelse allene er i Stand til at indskyde. Et Skib paa 64 Kanoner slog sig i heele 4 Timer Bord ved Bord med et Engelsk Skib paa 90 Kanoner, og forlod det ikke, førend det sidste havde mistet alle sine Maste, og indtil det selv havde ingen Maste flere. Da begge Eskadrene vare udtømmede, skiltes de ad. Den Langara er ankommen til Cadix med 6 Skibe. St. Domingo, et Spansk Skib paa 74 Kanoner, er midt under Trefningen sprunget i Luften, man veed ikke, ved hvad Leilighed; om det 8de Spanske Skib veed man intet andet, end at man formoder, at det har retireret sig til en anden Havn. Hvad Admiral Rodnens Eskadre angaaer, saa ere 2 af hans Skibe hver paa 90 Kanoner uden Maste ankomne til Lissabon; 5 andre ere meget beskadigede, imidlertid ere de seilede ind i Strædet, ligesom og de øvrige Engelske Skide befinde sig i den Middellandske Søe.
Jyske Efterretninger, 1780-02-25
Amsterdam den 8 Februar. Ved Postens Afgang udbredte sig her den Efterretning, at den Engelske Eskadre under Admiralerne Rodney og Ros var den 17, i forrige Maaned stødt paa 8 Spanske Linieskibe under Don Langara ved Cap Vintent, hvorpaa fulgte en Trefning, som varede i 13 Timer, at det Spanske Skib, St. Domingo paa 74 Kanoner og 800 Mand var sprunget i Luften, at 5 Spanske Skibe, meget ilde tilredte, vare indløbne til Cadix, og 2 bleve savnede. Andre sige, at Engelænderne havde taget nogle af dem.
Jyske Efterretninger, 1780-02-25
Paa denne Efterretning venter man nærmere Bekræftelse tilligemed nøiere Omstændigheder derom. Aalborg den 24. Februar.
Jyske Efterretninger, 1780-02-25
Efterretning og Qvægsygen. Efterat denne Lande=Plage afvigte Sommer var bleven standset paa Holbechs Amt ved de der trufne Anstalters lykkelige Virkning, vare de Danske Provindser derfor ganske befriede indtil Begyndelsen af Novembr. Maaned, da den næsten paa eengang igien udbrød paa 3 Stæder her i Sælland, nemlig udi Bodalshuusene, Laarup, og Sandlyng, beliggende paa Grændsen af Sorøe og Holbechs Amter, alle tæt ved hinanden. Medio Decembris udbrod den og paa det fierde Sted, nemlig i Wæ rup Bye. Paa de trende første Stæder blev alt Qvæg imod Gotgiørelse af den Kongelige Casse nedslaget, men paa det sidste Sted ikkun een Gaards Qvæg. Ved denne Foranstaltning, hvorved i alt ikkun 94 Høveder, smaae og store ere blevne nedslagne, samt ved den anordnede Sværring ved Militaire blev Sygens videre Fremgang. i Provinzen atter hemmet. - J November Maaneds sidste Dage udbrød den atter i Fyen, udi Byen Gierup, under Baroniet Brahetrolleborg, hvor 3 Gaarde næsten paa eengang bleve angrebne. De der skeede promte Foranstaltninger maae det tilskrives, at den ved de i bemældte trende Gaarde befundne 23 Hoveders Redslagning og den skeede Jndspærring strax blev dæmpet. - J Midten af Decembr. Maaned udbrød den paa Nøbøllegaard, under Grævskabet Knuthenborg paa Lolland, men er ligeledes ved Besætningens Nedslagning og Jndspærring bleven standset udi dens befrygtede videre Fremgang der paa Landet. - J Midten af Januarii Maaned yttrede den sig atter i Fyen, først i Aaslef Bye udi Winding Herred Nyborg Amt, og strax derpaa i Schrillinge Bye, paa Hinsgavls Amt, samt ved denne Maaneds Begyndelse i en tredie Bye, Emmeløw kaldet, beliggende udi Odense Amt. J Aaslef har den nu over 4 Uger, efterat den første befængte Gaards Besætning blev nedslaget, ikke yttret sig videre. J Schrillinge har den udbredet sig i alt til 3 Gaarde, hvis Besætninger ere blevne nedslagne, men siden den 31. f. Maaned er den ei gaaet videre.
Jyske Efterretninger, 1780-02-25
J Emmelow, hvor Nedslagningen i den første befængte Gaard skeede den 3. d. M., er siden ei videre dertil formærket. - Endelig yttrede den sig og ved denne Maaneds Begyndelse paa Langeland, i Byen Clausbølle, paa en Huusmands Koe, som blev nedslaget. I Hertug dommet Holsteen grasserer Sygen vel endnu temmelig almindelig, men ved den der med god Fremgang allerede en Tid lang brugte Jnoculation er mange tusinde Høveder bleven unddraget dens Angreb. I Hertugdommet Slesvig tog den i Octobr. og Novembr. Maaned saaledes Overhaand, at af Nedslagningen ei videre Virkning til dens Standsning kunde ventes, hvorfor og dermed blev indeholdt, hvor imod for Jnoculationens Fremme bæres Omsorg. - Paa Fehmern udbrød den i November Maaned, og angreb ei allene Kiøbstæden, men og inden en kort Tid 12 Landsbyer, hvorover Nedslagningen der ligeledes maatte ophøre.
Jyske Efterretninger, 1780-02-25
Staldstudene ved Halkier ere solgte til Sr. Christen Erichsen, fra Seest. Til Hielpe-Cassen. Rdlr. Mk. s.
Jyske Efterretninger, 1780-02-25
Den 24. Febr. ved Cassens Aabning befandtes derudi i Papiir en Bancoseddel med Hosskrift: Guds Villie skee i alle mine Foretagender.
Jyske Efterretninger, 1780-02-25
Af den til Beste for Cassen udgivne Faste Orden er solgt og indsamlet For hvilke paa de Fattiges Vegne skyldigst takkes. 6 3/4 134 Døde.
Jyske Efterretninger, 1780-02-25
Den 19, hujus her i Byen Niels Albretsen Vævers Enke, Maren Lauritsdotter, 74 Aar. Samme Dag Musqueteer ved det Falsterske Regiments 9de Compagnie, Johan Frederich, Schmidt, fød i Würtzburg, 25 Aar.
Jyske Efterretninger, 1780-02-25
Bekiendtgiørelse. siddeeling af Hielpe=Cassen skeer for Budolphi Sogn. U Tisdagen den 29 Februar og for Frue Sogn Løverdagen den 4 Martii førstkommende om Formiddagen Klokken 9, da Vedkommende enten selv, eller ved deres visse Bud, ville møde hos mig til bestemte Tid, for at imodtage hvad enhver efter deres bekiendte trængende Omstændigheder skal vorde tildeelt. Wandall.
Jyske Efterretninger, 1780-02-25
Ja jeg, som sædvanligt, ved Martii Maaneds Jos. Udgang skal slutte mit Regnskab for sidstafvigte Aar og der endnu paa adskillige Steder, ja endog fra de forrige Aaringer, er en stor Deel udstaaende, saa ombedes derfor enhver at afgjøre med mig i Mindelighed, deres herfra tilsendte Regninger i det seeneste inden 4 Uger fra Dato, eftersom jeg ellers maae nødes til at føie andre Anstalter. Aalborg Bogtrykkerie den 24. Februarii 1780. Jacob Saurbier, Bogholder.
Jyske Efterretninger, 1780-02-25
2 forlanges til Laans førstkommende Omslags 500 Rdlr. Termin imod tilstrækkeligt Pant; hvo samme har at udlaane, vilde mælde det her i Bogtrykkeriet. Som de afgangne Hr. Oluf Christian Holt og Hustrues Stervboe her i Byen tilhørende Skibsparter ikke ved Auctionen. den 16. Novembr. f. A. ere blevne bortsolgte, saa blive nu følgende Skibsparter, nemlig : 1. En Trediepart udi den her ved Byen beliggende Hukkert, Ebenezer kaldet, drægtig 23 Commerce=Læster, som føres af Skipper Ole Petersen, og kan tages udi Øiesyn, naar forlanges. 2. En Trediepart udi Snau=Skibet, Haabet, ført af Skipper Wulf Bahnsen, forhen 36 Commerce=Læster, men i forrige Aar næsten af nye ombygt, og anseelig forstørret, er paa sin Reise fra Livorno til Galipoli, og derfra til Ostende med en profitabel Fragt. 3. Tre Sextendeelparter udi Snau=Skibet, Haabet kaldet, drægtig 66 Commerce=Læster, og ført af Skipper Hans Peter Fynboe her af Byen, paa sin Reise fra Haerlingen i Holland, hvor det har kostet anseelig til at sætte i sufsicant Stand. 4. Den her ved Byen beliggende Galease, Haabet kaldet, drægtig halvtolvte Commerce=Læster, og forhen ført af Skipper Peder Brun, som i Aaret 1778, har kostet den sal. Mand anseeligt at sætte i Stand. 5. En her ved Byen beliggende Jagt, de 3 Brødre kaldet, drægtig halvsiete Commerce=Læster, der ligeledes er i godt Stand, begge forsynede med forsvarlige Redskaber af Seil og Treil, Ankere og Tove, stillede til anden Auction Tisdagen næstkommende den 28. Mart. om Formiddagen Klokken 10 Slet udi den sal. Afdødes forhen eiede Gaard ved Vesteraae, og, om paa samme da ikke skulde skee antageligt Bud, blive de ved tredie Auction, som er berammet at holdes samme Tid og Sted den paafølgende 4. April., bortsolgte uden videre Auction, hvorefter de Lysthavende ville behage at tage deres Beslutninger, og til berammede Tid indfinde dem, da Conditionerne, som ere indrettede fordeelagtige, saa at Kiøberne strax af Skibsparterne kan trække Fordeel, skal blive dem bekiendtgjorte. Aalborg den 21. Februar. 1780. C. Rübner. J. Schibbye. Executores Testamenti.
Jyske Efterretninger, 1780-02-25
Formedelst tiltagende Alderdom og Skrøbelighed, samt andre e) Omstændigheder, har jeg besluttet, imedens jeg endnu lever, at afgjøre med enhver, som noget med Rette hos mig kan have at fordre, til den Ende indkaldes herved alle de, som i navnlig Maade have nogen Pretension paa mig, at de jo før jo hellere ville behage at indfinde dem hos mig enten i min Boepæl, eller i tilstundende Viborg Omslag udi mit Logemente hos (S. T.)Hr. Borgmester Giørup, da enhver skal blive betalt, hvad han med Rette hos mig kan have tilgode. Skulde nogen efter foreskrevne Tid, eller og i det seeneste efter Aar og Dags Forløb, fra Dato udeblive med sin Fordring, maae de selv tilskrive sig det Tab, som deraf kan flyde; thi derefter bliver intet Krav enten af mig eller Arvinger imodtaget for gyldigt. Uldberg Norgaard den 16 Februar. 1780. Christen Bierbye. Jersom Procurator B. ei inden 14 Dage fra Dato indfrier, sit hos mig beroende Pant, bliver det strax derefter solgt, og jeg holder mig Loven herom i øvrigt efterrettelig. Klim den 21. Februar. 1780. Jacob Svendsen Norgaard. Johanne Klempe er død udi et mit Huus her i Klim uden Livs Arvinger, og efter hende bliver Skiftet sluttet den 4. April. d. A. Klim den 21 Februar. 1780. Wadsted.
Jyske Efterretninger, 1780-02-25
aa Willerup staae usolgte 62 Stkr. fuldkomne gode NB. 1. Stude, som Liebhabere skal befinde ved Eftersyn, at de kan rose sig selv.
Jyske Efterretninger, 1780-02-25
Ja Jnteressenterne udi den af Andreas Kaarsberg. P.M. - i Aarhuus 1778. anlagde Tobaks=Fabriqve har bragt i Erfaring, at der under Fabriqvens Stempel er solgt, fra bemældte Aarhuus i Detail Handel Cardus=Tobak, som hverken er fabriqveret, eller kommet fra denne Fabrique, hvilken Tobak er baade slet af Bonitet, og ulovlig Vægt; finde de sig beføiede, sligt at bekiendtgiøre, med allerskyldigst Anmodning, at om nogen hist eller her skulde have kjøbt, og endnu have noget af dette forfalskede Tobak, de da ville bevise Jnteressentskabet den Godhed, og for deres Regning sende det til Fabriqven, da deres Navne skal blive fortiede. Aarhuus den 18. Februar. 1780. A. Kaarsberg og Jnteressentere. hos mig undertegnede her i Aalborg kan bekommes en liden Deel af nye forfærdiget indsveist og undkloppet Vindues beslag til 20 Karmer, kan og separat bekommes til to og tre Karmer, om forlanges. Christen Madsen, Grovsmed, boende i Urbansgade. Jnderskrevne er findet underhaanden at sælge en H. H. M. ham tilhørende Gaard i Sæbye med eller uden tilliggende Jord i Marken og lagt Vinter=Rugsæd, eller og, om Liebhabere er imidlertid paa den Maade indfinde sig, da at stille samme til offentlig Auction i bemældte Gaard Fredagen den 17. Mart. førstkommende Klokken 2 Slet Eftermiddag; thi ville de Lysthavende behage at indfinde dem. Kiersgaard den 22. Februar. 1780. Hans Holm.
Jyske Efterretninger, 1780-02-25
En Tienesteqvinde, navnlig Maren Andersdatter, som i nogle Aar haver tient paa Birchelse, er i forrige Maaned ved Døden afgaaen i Mumgaard udi Aabye Sogn, hvor hun siden Mortensdag opholdt sig; hendes ringe Efterladenskaber ere strax tagne under lovlig Behandling, og ville efter Anseende blive utilstrækkelige til de Fordringer, som allerede ere bekiendte; imidlertid indkaldes herved hendes Arvinger, som ere mig ubekiendte, hvo og hvor ere, allene den Afdøde skal efter Sigende være barnfød i Taars Sogn her i Landet, at møde 6te og 12te Uges Dagen, som bliver den 3 April og 26. Jun., da Skiftet, foretages paa Birchelse Skriverstue. Birchelse den 22 Februarii 1780. Hesselholt, Forvalter. der paa Aaes er sidstafvigte 31. Decembr. 1779. ved Døden Ø afgaaen Ungkarl Jens Laursen Thaars, hans Efterladenskaber ere strax tagne under lovlig Registering og Forseigling, og paa 30te Dagen aabnet og vurderet, samt derefter ved Auction gjort i Penge, og som ingen videre Efterretning haves om bemældte Afdødes Arvinger, end som han skal have nogle Sødskendebørns Børn, som skal opholde sig i Syndahl Sogn her i Wensyssel eller i Egnen der omkring, saa bliver bemældte Arvinger herved 3de Sinde i de Aalborgske Jydske Efterretninger indkaldede at møde eller møde lade her paa Aaes Skriverstue, inden den Tid, Loven befaler, deres Arveret at iagttage, samt medbringe behørig Beviis, at de ere de nærmeste og eeneste Arvinger. Aaes den 23 Februar. 1780.
Jyske Efterretninger, 1780-02-25
Paa Velædle Madame Jerboes Vegne, som Foged. H. Søebye.
Jyske Efterretninger, 1780-02-25
Saasnart Dødsfaldet efter Fæste Huusbeboeren Jørgen Jensen i Hasseriis af Sohngaardsholms Gods blev anmældt, er Boet taget under Registering og Forseigling, og saaledes henhviler til 30te Dagen den 10. Mart. næstkommende, da der igien skeer Aabning og Skiftehold. Arvingerne efter den Afdøde, og de som maatte have lovbeviislige Fordringer i dette fattige Boe, ville tage Møde til berørte Tid, og fleere Skiftesamlinger, i Fald Omstændighederne udfordrer det, for, enhver at observere sin Ret ; ligesaa formodes, at de der skylder til berørte Boe samme Tid, unødt, indfinder sig. Sohngaardsholm den 21 Februar. 1780. Paa Høi og Velbaarne. Herskabs Vegne S. Chr. Høst, Fuldmægtig.
Jyske Efterretninger, 1780-02-25
i min Gaard ved Vesteraae lader jeg den 8 Martii først U kommende om Formiddagen Klokken 10 Slet stille til offentlig Auction en Deel mig tilhørende Mobilier af nyeste Fa song, saasom Speile, Lampetter, Canopeer, Stole, Borde, Skade, og en Deel Kramboe=Vahre med videre; Thi ville Liebhaberne behage bemældte Tid og Sted at indfinde sig, da Conditionerne paa Auctionsstedet skal blive bekiendtgjorte. Aalborg, den 9 Februar. 1780. Jens Schou. Hred i Vensyssel, er underbaanden at faae til Kiøbs; samt Hauerkrogen, beliggende i Vesterhassing Sogn udi Kier=Her me Gaard, som staaer for Hartkorn 17 Tøndr. 3 Fierdk. ligger paa et fornøieligt Sted udi en god Egn; dens Marker, som Gaarden; dertil haves overflødig Høeavl, Jldebrand og god for faa Aar ere udskiftede og indgrøftede, ligge tet omkring Græsning, ei allene udi Enemærkerne, men endog udi Vesterhassing Byes Fælled; Vaaningshuset, som haver været indret let til en honet Familie, kan tilligemed de øvrige Huuse med en ringe Bekostning sættes udi god beboelig Stand, ved Gaarden ere tvende gode Frugt- og Kiøkken=Hauger, samt 5 Stkr. Fiskeparke. Og mældes Liebhabere til behagelig Efterretning, at deværende Aar paa favorable Vilkaar, naar de i Tide behage Gaarden kan tiltrædes enten til 1. Maji eller til Michaelis inat mælde dem hos Eieren, boende paa Langholt. J. M. Valeur. Med den af Kiøbmand Andreas Kaarsberg og Jn P.M. teressentere i Aarhuus udi Aaret 1778, anlagde Tobaks=Fabrique er fra undertegnede Dato følgende Sorter Tobak at faae til Kiøbs for vedtegnede Priiser: Hollandsk Rulle Tobak i tykt og smalt Spind 28 s. Pundet. Dito Nr. 2.
Jyske Efterretninger, 1780-02-25
Tyk Skraae.
Jyske Efterretninger, 1780-02-25
Bornholmsk eller smalt Skraae = 13 Lybsk Carduus=Tobaker.
Jyske Efterretninger, 1780-02-25
Biskop Nr. 1. Dito Nr. 2.
Jyske Efterretninger, 1780-02-25
Middel Carduus Nr. 3. Dito No. 4. Ordinair dito Nr. 5.
Jyske Efterretninger, 1780-02-25
Snustobater.
Jyske Efterretninger, 1780-02-25
Fiin Jslandsk Hanoversk Norsk Hvilket til behagelig Underretning for Privilegerede TobakshandOrdinair tor Snustobak. lere herved bekiendtgiøres; Ligesom og at Fabriquen har Oplag Anders Jørgensen Møller i Randers, og Hr. Jens Juul i Gre hos de Hr. Kiøbmænd, Hr. Laurs Kieldrup i Aalborg; Hr. naae. Aarhuus den 11 Februar. 1780. O. Sanne.