JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-09-08
De nyeste Beretninger fra Spanien melde, at Marqvis Romana er rykket frem i Asturien, og truer Staden, St. Ander, samt at 200 Fruentimmer i Girona have forenet sig i et Korps under Navn af den hellige Barbaras Kompagnie, for at pleie de Saarede, og bære Vand til de brændende Bygninger &c. Om Slaget ved Almonacid den 11te f. M. siger Kong Joseph i en Proklamation til sin Armee: "Hvorledes kunde man troe, at Mancha=Armeen, skjønt 40,000 Mand stærk, vilde rykke mod Toledo. Denne Armee, som ved det blotte Rygte om Eders Anmarsch allevegne trak sig tilbage? Alligevel standsede den Natten til den 10de, samlede sig og marscherede mod det 4de Korps og Reserven. Seieren var ikke længe uafgjort. Allerede ere 35 Jldsvælg, 100 Munitionsvogne, 200 Karrer i vor Magt. Hvad der undflyede fra Valpladsen, er adspredt, og har ingen Militair Existenz mere. Seer her den uhyre Armees Skjæbne, som skulde rykke ind i Madrid, J Vesterbottn anstrænger Sverrig sin yderste Kraft imod sin frygtelig Fjende. En betydelig Expedition paa Linieskibe, 7 Fregatter og næsten 200 andre Fartøier løb i Begyndelsen af f. M. under Admiralerne Puke og Cederstrøm ud af dets Havne. Den Sidste skulde med en Eskadre iagttage Russernes Bevægelser ved Aland, medens den Første med henved 10,000 Mand Landtropper, under Grev Wachtmeister ilede Anføreren for NordArmeen, Grev Wrede, til Hjelp, og søgde at komme den Russiske Hær i Vesterbottn i Ryggen, og erobre UmeaOm denne Expeditions Fremgang melder Grev Wacht mei ster følgende: "Den 16de August om Aftenen ankom Flaaden paa Ratans Rehd, hvor den i stærk Taage lagde sig for Anker, uden at bemærkes af Fjenden. Den 17de begyndte Udskibningen. Af Avantgarden marscherede en Deel strax imod Dieknehoda, en anden mod Bygdea. Den første Sted er alt indtaget. Jeg tænker at trænge frem til Umen; lykkelig, om denne vigtige Post falder i vore Hæn Af en Privatskrivelse fra Grev Wrede dat. Olofs fors den 19de, erfares, at Russerne, i Begreb med at gaae over Umes=Floden, erfarede den 17de om Aftenen de Svenskes Landgang, hvorfor de tilsomst marscherede tilbage for at gaae dem imøde. Physiske Umueligheder hindrede Greven at følge efter dem for Natten til den 19de, og Marschen var forbunden med mange Vanskeligheder, saasom Russerne have afkastet alle Broer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-09-08
Blandede Efterretninger. Tydskland. Keiser Frant, som endnu opholder sig i Comorn, har udnævnt Grev v. Metternich til første Statsminister.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-09-08
Erkehertug Karl skal være reist til Ungern. Hertugen af Auerstadt (Davoust) har skrivtligen bevidnet Gouvernøren i Brünn sin Forundring over, at den Brünner Tidende indkalder alle tjenstdygtige Jndvaanere i Herskabet Jamniz. Hs. Excellence vil for denne Gang ikke videre undersøge denne Sag, men bringer blot i Erindring, at Enhver, der i de okkupeerte Provindser tilfører Østerrigerne Rekruter, Munition a., eller bekjendtgjør Østerrigske Befalinger, skal ansees som Forræder mod den Franske Armee, og straffes som saadann.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-09-08
J Vien har man nu Planer over de sidste Batailler.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-09-08
Det skal være ubegribeligt, hvorledes Østerrigerne d. 5 Juli, rigtig nok under et heftigt Tordenveir, kunde lade Geneneral Oudinot rolig lande paa venstre Donau-Bred.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-09-08
Paa Napoleonsfesten saaes flere end 100 Generaler og Stabsofficerer i deres prægtige Uniformer. Keiser Napoleon seer sund og frisk ud, spadserer daglig i Haugen ved Schønbruun, mynstrer sine Tropper og arbeider i sit Kabinet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-09-08
Jnsurgentchefen Hofer skildres af Reisende som en stor velskabt Mand af megen naturlig Veltalenhed. Han klæder sig som Tyrols Bjergbeboere; hans Snøreskoe have en fingertyk Saal! Han har sit Hovedqvarteer paa Slottet i Jnsbruck, og er omgiven af sine Adjutanter, der ere Bønder, som han. Dog skulle iblant samme ogsaa findes Engelske og udvandrede Schweiserske Officerer. Hofer har sat sig i Hovedet, at ville være Tyrolernes Wilhelm Tell.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-09-08
Hertugen af Brunsvig-Oels har taget den Vestpfalske Oberst, Grev Wellingerøde, med sig til Engelland. Dr. Schneider reklameres af Bayern.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-09-08
Kongen af Sachsen gjør Anstalter til at reise til Warschau, Alle Kostbarheder, endogsaa de i den bekjendte grønne Hvelving, indpakkes, enten for at følge Kongen, eller for at bringes andensteds i Sikkerhed, om Krigen paa ny skulde udbryde. Mellem Sachsen og Vestpfalen er sluttet en Handels traktat.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-09-08
J Tugthuset i München sidder for nærværende Tid en Grevinde fra Tyrol, som ved Tale og Handling har skaffet sig dette Logis.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-09-08
Den forrige Coburgske Minister v. Kretschmann lever nu for Videnskaberne paa sine Godser, og har oprettet en Skole for Landhuusholdning.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-09-08
Frankerig. Paa Broen Pont Neuf i Paris skal efter Keiserens befaling opføres en 100 Fod høi Obelisk, hvorpaa Armeens Bedrivter ved Jena og Weichsel en skulle afbildes med følgende Jndskrivt: "Keiser Napoleon for det Franske FolPolitieministeren Fouche er udnævnt til Hertug af GartaStordommeren Regnier til Hert. af Massa-Carara- og Statssekretæren Maret til Hertug af Bassano. Disse Mænd ere allerede berømte fra Revolutionens først Tider.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-09-08
Marskal Macdonald er bleven Hertug af Tarent Spanien. J et Brev fra General BlaketiPræsidenten for Jnsurrektions-Juntaen, som læses i den Seviller Tidende af 3die Juli, melder han følgende "J min Beretning af 17 Juni skildrede jeg Deres Excellence min Stilling. Vel kunde en Ulykke ramme os, men jeg kund ikke formode, at mine Tropper, uden at fægte, skulde forlade en yderst fordeelagtig Position. Ogsaa havde de gientagne Gange lovet mig, at gjøre deres Pligt. En fjendtlig Kolonn. rykkede frem med 2 Kanoner. Vores Artillerie besvarede deres Jld, da en fjendtlig Grangt bragte et Regiment i Forvirring. Det flygtede i største Uorden, uden at gjøre et SkudDet andet og tredie Regiment fulgte efter, og inden faa Minuter var hele Positionen forladt. Vi, Generaler og Officerer, bleve ene tilbage uden at kunne samle et til Modstand tilstrækkeligt Korps, og jeg havde den Sorg at see, hvorledes slig en Armee splittedes af, lod sin Bagage i Stikken, og kastede sine Vaaben, ja selv Klæderne væk - og det for eet eneste fjendtligt Korps. Tropperne manglede hverken Krudt, eller Kugler, eller Proviant. Aarsagerne til denne skammelige Flugt vil jeg ikke omtale; jeg maae blot anføre, at faa Folk der give et slet Exempel, ere i Stand til at gjøre en heele Armee modløs a. - Man seer heraf, at nøvede Tropper ligne sig selv allevegne!
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-09-08
Jtalien. Vesun har i f. M. atter udkastet Jld Holland. Vliestingen talte i Aaret 17985691 Jndvaanere. J Aaret 1586 maatte de forenede Provindser overlade Dronning Elisabeth denne Stad tilligemed Forter Ramekens og Briel for at faae hendes Understøttelse. imod Spanien. Engellænderne havde derpaa Vliesingen 30 Aar i Besiddelse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-09-08
Penge-Cours. Hamborg den 5 Septbr. Penge - Vexel 2 M. 365.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-09-08
Indenlandske Efterretninger. Efterretningen om Læssøes Jndtagelse skal være ugrundet. J det mindste var den 28 August Alt der paa Øen roligt Derimod er i forrige Uge en Flaade af 15 til 16 Fregatten paa forskjellige Punkter af Vestkysterne seet styrende Skagen ind, og virkelig har i disse Dage atter indfundet sig en Deel Krigskibe i Beltet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-09-08
Helsingøer den 3 Septr. Jgaar Morges gik en Officeer herfra med Parlamentær til Helsingborg med Brevskaber; med en didfra kom 2de Norske Studentere hid En stor Galease, kommende fra Østersøen, ligger for Anker hos Vennerne. Jgaar Eftermiddag var Linieskibet under Seil op ad, men maatte formedelst Vindstille snart gaae til Ankers igjen. Det var ikke en Brændegalease, men en Bremersk Galease, som den 28 f. M. sildig kom ind nor fra, og efter hvilken der blev skudt fra Kronborg. Den er imorges seilet opad. Adskillige Fartøier med Brænde ere imorges komne op, for at gaae til Kjøbenhavn. En Svensk Galease og 2de Jagter med Parlamentærslag kom ind fra Nordsøen og seilede til Kbhvn. J Eftermiddag gik de indkomne Fartøier med flere af de i Havnen liggende, for de meste lastede med Brænde og en med Muursteen, op til Kbhvn. (som de lykkelig naaede) under Konvoi af Kutteren Svalen og 2de Kanonbaade, ialt 15 Seilere, som er et sieldent men desto behageligere Nutidens Syn. Ved Auctionen over Priisgodset i Løkken i August betaltes Alting ublu dyrt og til Priser, hvorfor man, uden endda at regne Transporten, kan kjøbe dem hos enhver Kjøbmand. Ligesaa gik det den 31 Aug. i Thisted. Kaffee kostede over 11 Mk. og Topsukker 7 Mk. 4 s. Pundet. Monitøren har følgende Artikel under Kbhvn. d. 10 August: "Amerikanske Skibe vedblive at tilføre os umaadelige Ladninger af Kolonialvarer. De nedstige snart til den Priis de vare i for Krigen." (Monitøren har taget denne Efterretning af Journal de Paris. Her veed man, at Kolonial varernes Priis bestandig siden Krigens Udbrud er stegen undtagen een eller to Børsdage efter Forandringen i Sverrig. En Christopher Jacobsen fra Aalborg efterlyser sin Tegnebog med endeel Penge og Papirer, som paa Røverviis, blev ham frataget Onsdag Aften den 30 Aug. af 2 Mand, folk, der tog ham hver under en Arm og trak ham udenfor Vesterport efter Ladegaard til.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-09-08
Den 1 September havdes baade i Jydland og Fyen er usædvanligt stærk vedholdende Tordenveir, som flere Steder har gjort Skade. Her i Odense, hvor det udbrød om Aftenen, og varede med nogle Mellemrum den hele Nat, slog Lynilden ned i et Værelse i Sognepræsten Hr. Wirths Gaard hvor den ødelagte Adskilligt, men lykkeligviis uden at tænde J Nedergade bleve 2 Personer, formodentlig ved en Straale fra samme Explosion, omkastede. Det lynede næsten uophørligt fra 3 Sider og paa den sydlige Kant af Fyen ophørte Uveiret først om Morgenen Kl. 6. J flere Dage har Luften været opfyldt med en besynderlig Røgdunst, der formodes at være Virkningen af en eller anden vigtig Natur begivenhed.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-09-08
J Viborg opkom bemeldte Tordenveir om Eftermiddagen Kl. 3 og vedholdt til ud paa Aftenen. Lynet ihjelslog 2 Heste i Mausing Bye, Vinderslev Sogn. Samme Eftermiddag slog Tordenen ned paa Landsbyen Fredsteds Mark, i Starup Sogn ved Colding, og dræbte Huusmand Mads Pedersens tvende Børn, en Dreng paa 13 og en Pige paa 11 Aar der gik, og satte i Hobe de Nege, Forældrene høstede, Pa Drengens Hals fandtes to smaae Huller af et stort Knappenaalshoveds Størrelse og i Ansigtet nogle Pletter, der lignede Virkningen af Krudt; i øvrigt var Legemet aldeles ubeskadiget. Klæderne vare splittede i mange Stykker, Strømpebaandene skaarne itu, Halsklædet og Hatten sønderreven men en Skindpung han havde i Lommen med noget Sølv myndt i, var aldeles ubedærvet. Paa Pigen, som sad omtrent 10 Skridt fra ham, var ikke ringeste Spor af Lynildens Virkninger at see, hverken paa Legem eller Klæder. Man forestille sig de ulykkelige Forældres Skræk, som gik paa samme Ager og høstede, og saae sig i et Øieblik berøvede begge deres Børn lige under deres Øine. Rugkjerven, som Drengen gik med, var splittet at, skaaren i smaae Stykker og Kornet i samme laae strøet omkring paa Ageren. Ogsaa i Sielland skal Tordenen paa flere Steder have gjort Ulykke. Jblant andet slog det forleden Nat ned i en Gaard ved Slagelse og afbrændte hele Stuelængden. Luften er endnu daglig opfyldt med Tordenskyer. Som en Ting, der i de sidste 30 Aar ikke er hændet ved Vesterhavet, har man i Aar fanget i Deel smaae Makrelmen Skade, at den, som en sjelden Fangst, ikke paa den rigtige Maade ræses. De ere af Størrelse som Sild.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-09-08
Avertissements. Da Broerne ved Sanderumgaards Mølle er under Reparation, saa bekjendtgjøres herved at ingen Passage over samme indtil videre finder Sted. Sanderumgaard den 7 September 1809. J. Eybye.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-09-08
Fyens Stifts testamenterende Selskab. Siden sidste Anmeldelse (see disse Aviser No. 128) er endvidere ved Døden afgaaet: 2den Klasse No. 228, Hr. Sæbemester Andreas Eilschou i Odense. Odense den 8 Septbr. 1809. Millots fuldstændige Verdenshistorie i 20 Bind, smukt indbunden udi nyt Velskbind, anvises tilkjøbs fra Adressekomtoiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-09-08
At Sognepræsten Hr. Niels Müller i Aaboe og Forvalter Pedersen ved Grevskabet Vedelsborg ere beskikkede til Forligelses=Kommissarier for Assens og Hindsgauls Amter, og at Kommissionen holdes i Forvalter Boeligen paa Vedels borg hver Onsdag Formiddag Klokken 9, det bliver herved til alle Vedkommendes Efterretning bekjendtgjort. Odense den 16 August 1809. G. Moltke.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-09-08
Da Cedentens, Sandemandens Jep Andersens i Weistruprophans til Koncurs opgivne Gaard cumpert. den 26 Sept. d. A. igjen udi offentlig Auction skal opbydes; saa vorder saadant herved bekjendtgjort og ville Liebhaberne indfinde sig i Gaarden samme Dag om Formiddagen Kl. 10 og efter de da oplæsende Konditioner Tilslaget at forvente. Gaarden cum pertinentiis er stor circa 112 Td. i Qvantitet a 320 - Roder, hver Tønde. De ordinaire Afgifter andrage omtrent 88 Rd. Bygningerne ere i meget god Stand og for enhver honet Familie beqvem. Beliggenheden er saa god, som den kan forlanges, omtrent 2 1/2 Miil fra Haderslef, 1 1/2 Miil fra Colding og 3/4 Miil fra Christiansfeldt ved den store Landevei fra Haderslef til Colding. Skov og Tørvejord er til Fornødenhed ved Gaarden. Af Rug er hidindtil aarlig saaet 8 Td., Byg 7 Td. Havre 200 Td. og Boghvede 5 Td. Høe kan aarlig avles 120 til 130 Læs. Af Kreaturer kan holdes 6 a 8 Heste, og 40 Stkr. Hornqvæg samt 10 Faar. Jorden kan betydelig forbedres. Gaarden opbydes først i Parceller og siden samlede Auctions=Konditionerne kan 14 Dage i Forveien her inspiceres, og bemærkes deraf foreløbig, at Halvparten af Kjøbesummen kan blive staaendes indtil Michaelis 1810. Hven der forlanger nærmere Oplysning om denne betydelige Besiddelse, kan faae samme paa Gaarden. Strax efter Gaardens Salg bliver en Deel Kreaturer og Mobilier, Massen tilhørende, ligeledes offentlig solgt. Haderslef udi Tyrstrup Herredsfogderie den 21 Juli 1809. G. D. Langreuter.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-09-08
Hos Bogtrykker Faber faaes: Almanak for Aaret 1810, 6 s. Formedelst Prisens Forhøielse hos Forlæggeren, koster nu 100 heftede 4 Rd. 4 Mk., og uheftede 4 Rd. 1 Mk.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-09-08
Efter Kancellieraad Skows Reqvisition bliver følgende ham den 15 Juli sidst udlagde Eiendomme bortsolgte ved Auction. Disse Eiendomme ere: 1. Asmildkloster i Nørlyng Herred Viborg Amt, staaende for 16 Td. 3 Skp. 3 Fdkr. 1 Alb. Ager og Engs Hartkorn Hovedgaardstaxt. 2 Sønder Mølle, i samme Herred, staaende for 9 Td. 1 Fdkr. Hartkorn Mølleskyld. 3 Aale Mølle i samme Herred, staaende for 6 Td. 3 Skpr. Hartkorn Mølleskyld og 4 Skpr. Ager og Engs Hartkorn. 4. Asmild Sogns hele Kirke- og halve Konge-Korn- og Qvægtiende.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-09-08
Paa Asmildklosters Hovedgaardsmark er bygget et saakaldet Færgehuus, hvis Beboer besørger Overfarten til og fra Viborg over dens Søe. Eiendommens fordeelagtige Beliggenhed vil Geographisten, kjende, og deres Godhed vil erfares ved Eftersyn. De stilles til 1ste, 2den og 3die Auction, ved hvilken sidste de bortsælges 1ste Auction bliver den 22 Septbr. førstkommende, 2den Auction Dagen derpaa, og 3die Auction den 6 Octbr. derefter hver Dags Formiddag Kl. 10. Auctionen holdes paa Asmildkloster. Konditionerne kan faaes hos Hr. Kancellieraad Skow, hans Fuldmægtig Hr. Kapitain Fogh og Auktionsdirektøren, og indrykkes denne Bekjendtgjørelse, efter det, ved Udlægsforretningen skeete Paalæg - da Eieren Hr. Landsdommer Hoff er fraværende - saavel i den Hamborgske Neue Zeitung, som den Altonaiske Merkur, Kjøbenhavns Statstidende Jversens og Hempels Aviser, samt Jyllands Stifters Tidender. Viborg den 13 August 1809. T. Wissing.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-09-08
Theologisk Qvartalskrivt for Fædrelandets Religionslærere udgivet af Sognepræst L. N. Fallesen, første Qvartal 1809. faaes paa Adressecomtoiret i Odense, hvor tillige subskriberes paa Fortsættelsen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-09-08
Endskjøndt vedkommende Arvinger efter afdøde Jfr. Knup, som er død her i Byen, forlængst haver været indkaldet til at melde sig for mig, som Skifteforvalter, saa haver dog til Dato Jngen meldt sig. For at faae dette Skifte sluttet, bliver herved atter Arvingerne i dette Boe indkaldet med 6 Ugers Varsel at melde sig hos mig som Skifteforvalter, da i Tilfælde at Jngen melder sig, bliver Skiftet sluttet, og det som overskydes Boets Gjeld, indleveret i Hs. Majestæt Kongens Kasse. Svendborg den 22 August 1809. J. Nellemann, Byefoged.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-09-08
Udi afdøde Konsumtionsbetjent Raschs Stervboe bliver den 24 Octbr. d. A. om Formiddagen Kl. 9 foretaget en Skiftesamling her paa Byens Raadstue, hvilken Tid Skiftet ventes at blive optaget til Slutning, og mueligt samme Dag sluttet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-09-08
Til Efterretning for Arvingerne meldes: at der under Skifte er anmeldt endeel Gjeld. Vedkommende Arvinger og Kreditorer indkaldes til at møde forommeldte Tid. Svendborg den 22 August 1809. J. Nellemann.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-09-08
De som haver noget at fordre udi afdøde Christiane Lovise Albjergs Boe her i Byen, og endnu ikke haver anmeldt samme, vorder herved indkaldet at møde med 12 Ugers Varsel hos undertegnede Skifteforvalter. Svendborg den 22 August 1809. J. Nellemann.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-09-08
Udi Kjøbmand Niels Hansens Fallitboe her i Byen bliver foretaget en Skiftesamling den 24 Octbr. d. A. om Formiddagen Kl. 10, som foretages her paa Byens Raadstue, hvilket herved til alle Vedkommendes Efterretning bekjendtgjøres. Svendborg den 22 August 1809. J. Nellemann.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-09-11
Freds underhandlingerne. fortsættes endnu under samme Hemmelighedsskjul, som tilforn. J Vien er Fredshaabet ikke sunket. Vaabenstilstanden skal efter nogle Beretninger være forlænget til den 20de d. M.; efter andre bestaaer den endnu blot ved begge Parters stiltiende Samtykke. Underhandlingerne med de saa langt bortliggende Petersborgske Hof angives som Hovedaarsag til Fredsværkets langsomme Fremgang. Fra Norden lyde de nyeste Efterretninger særdeles frede. lige. Breve fra Petersborg af 19de f. M. (altsaa for man kunde have Kundskab om de nye Krigsoperationer i Vesterbottn) ansee Freden med Sverrig som meget nær, og Breve fra Stokholm af 26de f. M.yttre ikke allene samme Haab, men bygge endog herpaa Sandsynligheden af en ligeledes nær forestaaende Fred med Danmark.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-09-11
Krigs-Efterretninger. Ved Schelden have Engellænderne, saavidt man veed, endnu ikke foretaget Noget af Vigtighed. Den 28 August kastede de nogle Folk i Land ved den nye Sluse ved Helvoetsluis som dog strax igjen skulle have indskibet sig, Den 1ste d. M. hørte man i Rotterdam en stærk Kanonade, som syntes at komme fra Egnen af Fortet Fredrik Hendrik ved Lillo, hvilken lille Fæstning Engellænderne, efter Privatbreve fra Holland, skulle have bemægtiget sig Samme Dag seilede den største Deel af deres Flaade, som laae nogle Mile Nord for Antverpen, tilbage ned ad Schelden. "Medens Fjenden saaledes er uvirksom, siger den Franske Rigsjournal, handler Fyrsten af Ponte-Corvo. Hans nye anlagte Batterier bringe stor Forvirring i Engellændernes Operationer, der end mere forøges ved den Misforstaaelse, som hersker mellem deres Armees og Flaades øverste Anførere, hvorfor Gouvernementet har seet sig nød til at kalde disse tilbage. Ogsaa skal Sygdom og Mistillid til Chatams Duelighed lamme al Armeens Virksomhed.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-09-11
J Proklamation af 30te f. M. takker den Franske OverGeneral Nord=Armeen for de uberegnelige Fordele, som den endog uden nogen betydelig Fægtning har tilvundet Fædrelandet, ved at dække det vigtige Antverpen. Han tillader den at rykke i Kantonneringsqvarteerer. Dog, siger han, skulde Fjenden paa nye vise sig, skulle og J vende til bage til de moradsige Egne, hvor J alt have givet saa store Beviser paa Eders Taalmodighed, og paa Enthusiasmus for Eders Keisers Tjeneste." Virkelig skal den Aand, der besjæler saavel Linietropperne, som de allevegne fra tilstrømmende Nationalgardister, være ganske fortrinlig. Da Fyrsten af Ponte-Corvo for nylig mønstrede disse Sidste, tiltalede Hs. Durchlauchtighed hvert enkelt Kompagnie med disse Ord: Er der nogen iblant Eder, som ingen Lyst har til at slaae Engellænderne, han træde frem, og vende tilbage til sit Hjem. Hvortil Alle som een Mand svarede: "Vi ere ikke komne her, for at gaae hjem igjen. Vi ville først see Engellænder. ne. J Paris er nu 24,000 Mand Nationalgade under Vaaben, og man regner, at over 100,000 Mand Militz, der alle have Eiendom at forsvare, staae paa forskjellige Steder rede til at modtage Fjenden. Det første Korps af Observations=Armeen under Hertugen af Conegliano (Moncey) er ankommen i Gent; det andet under Hertugen af Valmy (Kellermann) staaer ved Wesel, og den tredie under Hertugen af Jstrien (Bessieres) ved Lille Et (temmelig usandsynligt) Rygte siger, at Keiser Napoleon selv vil begive sig til sin Nord=Armee. Da den Hollandske Marschal de Winter vedbliver Kommanden over Eskadren paa Helder og Sydersøen, er Ambassadeuren Verheul kaldet tilbage fra Paris, for at kommandere i de af Engellænderne angrebne Farvande, og har den 27 f. M. ved Willemstadt hidset sit Flag paa den Kgl. Hollænder. Kong Ludvig har til Amsterdammernes store Glæde befalet, at Borgermilizen for Fremtiden kuns skal gjøre Tjeneste i Stæderne, og et Korps Frivillige paa 1400 Mand i dens Sted skal oprettes, og hav dobbelt Sold mod Linietropperne. Gen. Gratiens Korpser nu kommet deels til Utrecht, deels til Herzogen. busch.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-09-11
Over Frankerig haves nu de Engelske officielle Rappor. ter angaaende Toget til Schelden. Efter samme begyndte Bombardementet paa Vliestingen den 13 f. M. Kl. 2. Eftermiddag af 52 svære Stykker. Den 14 om Morgenen, gik Linieskibene under Strachan Staden forbi, og gjorde ved Forbiseilingen en frygtelig Jld. Samme Eftermiddag Kl. 4 stod Staden paa alle Sider i Lue, og dens Jld ophørte ganske. Underhandlinger aabnedes uden Følge, og Bombardementet begyndte atter. Kl. 11 blev et fjendtligt Batterie borttaget med Bajonetten. Aftenen i Forveien havde den Tydske Legion stormet en Forskandsning, hvorved man havde nærmet sig til Fæstningens Volde paa et Flinteskud. Den 15de kom Kapitulationen i Stand, Garnisonen bestod af 5,893 Mand, hvoriblant 618 syge og saarede. Jndtil den 15 August havde man paa Walcheren taget i Fanger og Desertører 1772 Gemene og 44 Officerer. Det Engelske Tab ved Armeen var 31 Døde, 105 Saarede, ved Flaaden 7 Døde, 22 Saarede. J Vliestingen fandtes 224 Kanoner, hvoraf 104 af Messing. Sir Richard Keats skal i Forbindelse med Geneneral Rosslyn anvende alle muelige Midler, for at tage eller ødelægge den fjendtlige Flaade &c. General Frasen er udnævnt til Kommandant i Vliettingen, hvor den gamle Kirke Raadhuset og 3 hele Gader ere ødelagte. En vis Johnson svømmede under Beleiringen ind under Fæstningens Volde, bandt en Helvedmaskine fast til Havnen, og vendte ubemærket tilbage. Men hans drabelige Daad var omsonst, saasom Krudtet var blevet vaadt, og Explosionen udeblev.