Københavns Adresseavis, 1797-04-17
1) Guddommeligheden af Esaiæ Spaadom og den der fremsatte Forkyndelse om den tilkommende Messias har sit tilstrækkelige Beviis i den Anvendelse og Hentydning, som Bosus deraf gjorde paa sig selv Luca 4 Cap.; man kan ikke nægte det første uden at tillægge Jesus Feiltagelse eller Bedragerie, det er at sige uden at fornægte Christum. 2) Beviisgrundene for den Mossaiske Religions Guddommelighed, ere deels denne Religions fuldkomne og til sin Hensigt passende Indretning, som den retgrandskende og retdømmende Fornuft upaatvivlelig kan overtyde sig om, men fornemmelig den historiske Vished, af de Guddommeligheds Mærker, som vare forbundne med denne Religions Stiftelse, og som ere ubedragelige Beviis paa dens guddommelige Oprindelse. Den mosaiske Religions Histories Vished er sammensat af tvende Grunde: først den, der er tilfælles for alle Historier, som man antager for virkelige, fordi Forfædrene have anseet dem saaledes, og fordi man ingen Grunde har til at nægte dem, for det andet: at denne Historie er antagen for et guddommeligt Værk, og er derfor igiennem alle Verdens Aldere af dets Bekiendere og Tilhængere med langt større Omhue bevaret i sin første Ski kelse og Ægthed end andre Historier. Den som altsaa vil nægte den mosaiske Histories Sandhed, har endnu mere Grund til at nægte alle verdslige Historier, eftersom disse sidste ikke have saa mange Vishedsgrunde for sig, som den første. 3) Troe til hellige Bøger, det er saadanne, som man tillægger en guddommelig Oprindelse, er det eneser Mid deel, hvorved Menneskene kan føres til Overbeviisning om Gud, hans Villie, deres Pligter eller Veien til Sielens sande Fuldkommenhed, og formedelst denne Overbeviisning til Følgagtighed imod Lyksaligheds Bud, Haab ved at lyde dem og Frygt for at overtræde dem. Det naturlige Fornuft=Lys, som saa ofte feiler og har feillet, saa ofte bedrager og har bedraget, kan ikke virke den til vor moralske eller frie Villies Bestemmelse udfordrede Vivhed og Forbindelse; den Sætning, som indeholder modsatte Meening, er derfor fornuftstridig, men der er endnu meere aabenbar stridende mod erfarenhed, som fra mange tusinde Aar og flere tusinde Steder har beviist, at Menniskene uden disse hellige Bøger, uden guddommelig Underviisning, Overbeviisning og forpligtende Myndighed overalt og til alle Tider ere og have været uformuende ved egne Naturkræfter baade til at kiende Gud og den rette Lyksaligheds Vei, som og til at vandre derpaa. Det er bekiendt nok, at de til deres egen Fornuft overladte Hedningers Gud=Lære var urimelighed, og deres Moralitet intet uden Lysternes og Lasternes ulykkelige Slaverie. Jeg har og selv prøvet Fornuften, jeg tør maaskee sige, at hverken Øvelse eller Alvorlighed manglede mig for at kiende dens Styrke, men just derved er jeg fort til at ansee det for Guddommens allestørste Velgierning, at den selv har underviist og overbeviist mig om det guddommelige. F. L. Balg, Professor I Haab om at vise mig som en nyttig Borger, har jeg opfundet og forfærdiget en gandske nye Brandsprøite, som giver lige saa meget Vand fra sig, som Kirke=Sprøiterne her i Staden, hvilken, baade med Pompe og det derved anbragte Sugeværk, kan bearbeides i Magelighed af 10 Mand. Slangen er 40 Al. lang og Straalrøret 3 Alen gang. Fra Udgangen eller Enden af Straalrørets Mund stykke drives Vandet i Bue langs med Jorden 32 Alen, og naar Straalrøret holdes lige i Veiret, drives Vandet fra Jorden over de høieste Bygninger, ja langt over de Kongl. Palaier paa Amalienborg. Sugeværket kan hente Vandet, af en Canal, eller hvor Vand er, 5 Alen høit op i Sprøiten; bemeldte Sugeværk kan ogsaa fraskrues, hvor det ikke kan anvendes. Med Sprotten følger en Anbringer=Tønde med en Slange 3 Al. lang, desuden er paa hver Side af Sprøiten anbragt en Kobberkiedel, hvorpaa en almindelig Tande kan lægges og Vandet derfra løbe igiennem Kiedelen. ind i Sprotten, hvorved tillige er gjort saadan Jndretning, at ingen Urcenlighed kan følge med Vandet derind, med flere nyttige nye Indretninger. Sprøtten kan trækkes hvorhen det skal være af 3 Mand, den gaaer paa 4 Hiul, hvoraf de 2de forreste ere underløbende, disse 4 Hiul blive bestandig under Sprøiten. Denne Spenite, tilligemed flere af større eller mindre Dimensioner, ligesom de forlanges, er for enhver til kiøbs. Lysthavende behage desangaaende at henvende sig til underskrevne, som imodtager Ordre og atkorderer om Prisen. Joh. Ernst Meyer, Snedkermester. boende i Landgreven i Borgergaden No. 93 og 94.