Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1738-11-01
Corsica. Man maae med Længsel vente efter Udgangen paa det forunderlige Skue=Spil, som endnu holdes paa Øen Corsica, angaaende den saa kaldede Kong Theodor, Man havde vel gjort sig de visse Slutninger, at Frankerig skulle allerede have gjort en Ende derpaa, men saa vidt man kand erfare, lader det sig tilsyne, at det hverken maae være Frankeriges rette Alvor at bringe de uroelige Corsicaner til underdanig Lydighed; et heller synes Corsicanerne at frygte meget for Frankeriges Tru seler: eftersom de med saa besynderlig Kiærlighed og bestandiTroeskab sætter baade Liv og Gods i Vove for at handthæv- og forsvare deres Konge; de ville langt heller lade deres Godser. lerhøystsæfAar 1798. at see fore end de ville forlade deres Konge, og en megerkaste sig Gennesernes Regjering til hvilke de være et udighekeligt Had. Theodor ved og meget vel at ved lige hafde Tørsicanernes Gemytter i bestandig Kiærlighed og Troeskab mod sig; Thi snart indbilder han de lettroende Jndvaanere, at han er virkelig forsikkret om en anseelig Succurs, som han med allerførste er forventende, med hvilken han vist formoder at udjage de Franske Tropper fra Corsica, ja ved dette udspredde Rygte forsikkres han end ydermeere, at den Kilde, hvorfra han saadan Hielp erlangede, var saa stor og mægtig, at den ikke kunde udtømmes, da tvert imod de Franskes Hensigt ikke var andet, end at holde deres Besætning i Bastia saa længe, indtil Genueserne ved den langvarende Kriig enten kunde udmattes eller i det mindste ved samme blive kiedsommelige, og saaledes overlade Øen til Frankerig. Men disse og andre hans Forestillinger, hvormed han søger at forlokke den gemeene Mand; synes ikke aldeeles troeværdige; thi det er gandske vel bekiendt at all den Hielp han i Holland havde bekommet, er arriveret med ham til Corsica, som bestoed i et Skib med 52 Canoner samt 4 mindre Kriigs-Skibe, Paa disse 5 Skibe fandtes Mution for 300000 Hollandske Gylden, hvilke nogle partienlaire Kiøbmænd i Holland hannem havde betroet, i Forhaabning fra Corsica igien at erholde en riig Ladning. De Hollandske Kiøbmænd have ellers været saa forsigtige, at lade bemeldte Skibe assecurere, saa de derfor ikke lettelig derved kand tage nogen Skade, ere de nu herudi lykkelige, vil det uden Tvivl skaffe Theodor og hans Tilhængere end ydermeere Credit, men skulde det derimod slaae feyl var vel ikke oftere saadan Leverance for Theodor at vente: J denne henseende havde Kongen af Frankerig besværget sig hos Republiqven Holland, men derpaa var bleven repliceret, at denne Sag var dem baade u-afviidende og uvedkommende. Snart bruger omtalte Theodor denne Maade, nemlig: med Gaver og Foræringer at ved lige holde Corsicanernes Kiærlighed og Troeskab imod sig, hvilket besynderlig kand erfares af en Officeers Skrivelse, som staaer For November Maaned Aar 1738. har, af bemeldte Theodors Tieneste Jndholdet af samme Skrivelse lyder saaledes: Da vi efter udstanden Storm og U veyr endelig vare indkomne udi den Havn Sorracco nogle Mile fra Porto Vecchio, løsnede man næst følgende Morgen eendeel Stykker, og efter samme Knal indfandt sig strax 8 Hyrder, ved Havbredden, hvilke bleve bragte om Bord paa det Kongelige Skib, og enhver af dem blev foræret en Ducat og en Flint, tilligemed eendeel Krud og Kugler. Siden indfandt sig paa bemeldte Skib Ridder Sudini, Greve Pansani og Ridder Jgnatius, Commandant paa Rocca, tilligemed deres Tienere og andre Folk, hvorpaa Kong Theodor loed strax uddeele iblant dem 250 Musqveter, og gav dem tillige Ordre, uden nogen Forhaling at bloqvere Porto Vecchio; Ligeledes indfandt sig næste Dagen derefter paa det Kongel. Skib Greve Zannobio, Greve Roggi, og andre fornemme Herrer, tilligemed deres Tienere og Folk, for at gratulere Kongens Ankomst, hvorpaa Kong Theodor loed uddeele iblant dem 1000 Musqveter, og ligesaa mange Pistoler, Sabler og Hirschfængere, saa og 22 Centner Blye, 26 Fader Krud og en Kiiste med Flinte Steene. Herhos maae man og mælde noget om en mærkværdig Execution, som i samme Dage blev fuldbragt paa en Capitain navnlig Wichmannshausen, som havde ladet sig bestikke af Genueserne til at stikke det Kongelige Skib i Brand, saadant mordisk Forsæt blev paa en besynderlig Maade aabenbaret, thi samme Nat, som denne ynkelige Tragoedie skulle havde været spillet, kunde Kongen ikke sove, men fordrev nogle Timer af Natten med uroelige og bekommerlige Tanker, omsider af en særdeeles Jndskydelse staaer Kongen op og lader visitere overalt i Skibet, da der endelig blev fundet hos bemeldte Capitain saadanne Jnstrumenter, som Mord Brændere almindelig bruge; hvorfore Dommen blev fældet over ham, at han levende skulde brændes, men samme blev dog forandret saaledes, at han levende skulde stikkes paa en Stage, paa det at det statuerte Exempel kunde vare desto længere, hvilket og er bleven fuldbragt. Men derimod fornam man overalt paa Den overflødig Fornøyelse og Glæde hos Mænd og Qvinder, Gamle og Unge, over Kongens lykkelige Ankomst,