Berlingske Tidende, 1781-08-17
Slutningen af 4de Classes Trækning af det 28de privilegerede Classe=Lotterie. (See No. 65.) No. 6407, 100 Rdlr. udi Hr. Byeskriver Schrøeters Collection i Rudkiøbing; No. 6421, 50 Rdlr. udi sammes Collection; No. 3901, 100 Rdlr. udi Hr. Hornbecks Collection. her i Staden; No. 19600, 100 Rdlr. udi Hr. Stadsmægler Lies Collect. i Christiania; No. 12259, 50 Rdlr. udi Hr. Borups Collect. i Aalborg; No. 14739, 50 Rdlr. udi Hr. Raadmand Marchmans Collect. i Schlesvig; No. 7825, 200 Rdlr. udi Hr. Lotterie=Jnspecteur Baumgartens Collect. her i Staden; No. 370, 100 Rdlr. udi sammes Collection; No. 3429, 50 Rdlr. udi Hr. Schmidts Collect. paa Christianshavn; No. 9859, 100 Rdlr. udi Hr. Lotterie Jnspecteur Baumgartens Collect. her i Staden; No. 17987, 100 Rdlr. udi Mad. Torresens Collect, i Mandal; No. 19304, 50 Rdlr. udi Hr. Postmester Pinds Collect. i Laurvigen; No. 2574,200 Rdlr. udi Hr. Viinhandler Schmidts Collect. paa Christianshavn; No. 17209, 100 Rdlr. udi Hr. Kierumgaards Collect. i Bergen; No. 18041, 1000 Rdlr. udi Hr. Raadmand Weiners Collect. i Bergen; No. 11199, 50 Rd. udi Hr. Controlleur Collins Collection her i Staden; No. 15466, 50 Rdlr. udi Hr. Lotterie=Jnspecteur Baumgartens Collect. ibid.; No. 294, 1000 Rdlr. udi sammes Collection; No. 9016, 600 Rdlr. udi Hr. von Mehrens Collect. ibidem; No. 10860, 50 Rdlr. udi Hr. Hauendorfs Collect. i Nyekiøbing; No. 8327, 50 Rdlr. udi Hr. Lorenzens Collect. her i Staden; No. 2788, 200 Rdlr. udi Hr. Waldsøes Collect. ibid.; No. 5395, 50 Rdlr. udi Control. Collins Collect. ib. No. 6696, 1000 Rdlr. udi Hr. Borups Collect. i Aalborg; No. 18826, 50 Rdlr. udi Hr. Nandrups Collect. i Frederichshald; No. 7711, 1000 Rdlr. udi Hr. Hornbechs Collect. heri Staden; No. 14636, 100 Rdlr. udi Hr. Control. Hansens Collect, i Kiel; No. 2062, 50 Rdlr. udi Hr. Millings Collect. i Aalborg; No. 13747, 50 Rdlr. udi Hr. Raadmand Rommundts Collect. i Glückstad, No. 14734, 100 Rdlr. udi Hr. Raadmand Marchmanns Collection i Schlesvig; No. 14144, 50 Rdlr. udi Hr. Petersens Collect. i Altona; No. 5771, 50 Rdlr. udi Hr. Raadmand Kurrelbaums Collection i Odense; No. 6635, 50 Rdlr. udi Hr. Borups Collection i Aalborg; No. 18326, 100 Rdlr. udi Hr. Raadmand Weiners Collect. i Bergen; No. 2000, 50 Rdlr. udi Hr. Lotterie=Jnspecteur Baumgartens Collection her i Staden; No. 4909, 1000 Rdlr. udi Hr. Gierns Collect. i Aarhuus; No. 3962, 50 Rdlr. udi Hr. Hornbecks Collect. her i Staden; No. 6562, 50 Rdlr. udi Hr. Postmester Kehlets Collection i Erøeskiøbing; No. 5377, 50 Rdlr. udi Hr. Control. Collins Collection her i Staden, No. 19364, 100 Rdlr. udi Hr. Hvidts Collect. i Moss; No. 5199, 300 Rdlr. udi Hr. Godskes Collect. her i Staden; No. 18605, 100 Rdlr. udi Hr. Raadmand Kierulfs Collect. i Christiansand; No. 4315, 50 Rdlr. udi Hr. Borups Collect. i Aalborg; No. 4340, 50 Rd. udi Hr. Methners Collect. i Rødbye; No. 4937, 100 Rdlr. udi Hr. Gierns Collect. i Aarhuus; No. 6597, 50 Rdlr. udi Hr. Borups Collect. i Aalborg; No. 10067, 100 Rdlr. udi Hr. Splittorffs Collect. i Nestved; No. 19684, 50 Rd. udi Hr. Schmidts Collect. i Tronhiem; No. 17866, 50 Rd. udi Hr. Stads=Mægler Lies Collection i Christiania; No. 12609, 50 Rdlr. udi Hr. Lotterie=Jnspect. Baumgartens Collect. her i Staden; No. 15376, 20 Rdlr. og Præmie 50 Rdlr. for det sidste Lod udi Hr. Baxens Collect. i Sønderborg; hvormed denne Classes Trækning endtes. Fortsættelsen af Fortegnelse paa de Priismaterier og Premier, som det Kongelige Danske Landhuusholdings Selskab udsætter for Hans Kongelige Majestæts Riger og Lande udi Aaret 1781. (See No. 65. Ved Attesterne maae Omgangs=Maaden, Mosernes Størrelse og Beskaffenhed, og Mængden af den opskaarne Tørv oplyses og bevises, og end videre forklares, om man deri Egnen forhen har behandlet Tørvemoserne ordentligen, eller om man nu først dermed har begyndt, hvilket alt ved Bedømmelsen vil komme i Betragtning. Enkelt Mand vil komme til at konkurrere med enkelt Mand, og Bye med Bye. Æskningen maae indsendes i September 1784. Disse Premier udsættes for Jylland og Fyen særskilt, og særskilt for de øvrige Øer. 33. J Heeder, Overdreve, Skove og paa andre Steder findes mange Moser, hvilke kommer til ingen eller megen liden Nytte enten som Græsning og Engbund eller som Tørve skjer betragtede. Selskabet udsætter i denne Henseende følgende Premier: For Besaaningen eller Beplantningen af de største eller fleste af ovenmeldte Moser med Elle, Vidjer eller andre i fugtig Grund voxende Busk= og Træe=Sorter efter Bekjendtgiørelsen af dette, den første Sølv Medalje eller 20 Rdlr. For de største og fleste Moser derefter den anden Sølv=Medalje eller 10 Rdlr. For de derefter den tredie Sølv Medalje eller 5 Rdlr. Disse Premier kan ejæskes før October 1785, og Attesterne maatte forklare, at Besaaning er skeet 1781 eller 1782 i det seneste, og at de unge Planter i August eller September 1785 befandtes i god Stand. Ligeledes maae forklares Mosernes Størrelse udi Tønder Land, og Planternes ungefærlige Mængde. De udsættes som næstforrige særskilt for Jylland og Fyen, og for de øvrige Øer ligesaa. Dersom Selskabet skulde blive underrettet om nogen merkelig og stor Flid udi saadanne Mosers Besaaning, de vil det efter Omstændighederne forhøje disse Premier. 34, For den største Mængde i norske Farvande fangen og paa hollandsk Maade best virket, nedlagt og omsaltet Sild, saltet allene med St. Hybes Salt, imellem 10de og 15de Dag paa nye omlagt og med samme Salt nedsaltet og nedsendt fra Norge til Forhandling i Kiøbenhavn. For den største Mængde, ikke mindre end 120 Fierdinger, Selskabets første Guld=Medalje eller 100 Rdlr. For den næste, ikke mindre end 60 Fierdinger, Selskabets anden Guld=Medalje eller 50 Rdlr. For næst derefter, ikke mindre end 30 Fierdinger, Selskabets første Sølv=Medalje eller 20 Rdlr. Til Oplysning om den Hollandske Silde-Saltnings= og Nedlegnings Maade meddeles følgende: 1. Holland salter og nedlegger allene i nye tætte Ege=Træer, som ere med 14 stærke og tørre Baand, efter Træets Størrelse, vel forsynede. 2. Det Salt, som bruges, er allene beste, af erdsorne Vragere vraget, spansk eller protugisisk Salt, eller disse i Søevand i indenlandske Syderier rafinerede, hvilke Salter da kaldes Salt af Salt. Alle andre Sorter, hvidt, graat, stort eller smaat Salt, ere ved Love forbudne; og nævnes franske, Strædets og vestindiske Salter udtrykkeligen deriblant. 3 De tilladte Salter bruges baade for sig allene, og blandede. En af de tvende første Sorter, nemlig, blandes med en Deel af det raffinere, de, efter Omstændigheden af Tiden Silden skal bevares i, og Steder den skal sendes til. 4. Man udsøger Silden, i Følge Love, før den kjendes tienlig til Saltning. De tomme eller saakaldede Jomfru=Sild, ilde udseende, ravn og melde syge, ildeelugtende og slette Sild, skilles fra de fulde, friske, ubeskadigede og ret gode; hvilke allene saltes og nedlægges for Udførsel, og faaer derefter Merker paa Træerne, særskilte fra de slettere. 5. Silden ganes og nedsaltes om Bord, ubestemt til Dag og Nat, efterhaanden som den optages af Garnet, og saa hastig som mueligt, før flere, end de som kan saltes og ordentlig nedlægges, tages inden Bord. 6. Mængden af Saltet, som skal bruges, er ikke bestemt ved Love men kommer an paa Erfarenhed. Derimod er befalet: At ingen anden Sild maae nedlægges til Udskibning end fulde, hele og friske Sild, og skal Silden, heder det, nedlagges med stør ste Flid, tæt, næt, ret op, Side til Side, og lange med hinanden fra Ende til anden i Træet. 7. Silden maae ikke nedkastes i Træet med Kurve eller Kar; men skal nedlægges med Haand, og skal der ved Nedlægningen, saavidt mueligt, bruges et Haandelag, for at treffe lige Lag, Tæthed og Nøjagtighed i Lægningen. 8. Saaledes som Sildene saltes og nedlægges om Bord, udføres ikke een Tønde; men de maae alle paa offentlig Broe eller Gade, under eensorne Vrageres Opsigt, igien aabnes, og efterat de ved Optagningen i Lagen ere vaskede, af eedsorne Saltere saltes, og paa bemeldte Maade for alles Øjne paa nye nedlægges. 9. Bunden skal efter Ned lægning nedtrædes med Fod, og Træet lettes, før det tilslaaes, for at erfare, om det haver den Tyngde, (som ved Øvelse let erfares) det bør have. 10. Naar Træet har staaet en Nat over efter Omsaltningen, gives det Lage, som er taget at Tønderne, og siet, og faaer det endnu engang Lage, før det bortføres fra Salte=Stedet. 11. Jntet Træe maae udføres, før Silden har ligget 10 Dage efter Omsaltningen i Lage, og er bleven behørigen merket, hvilket hverken maae skee i Huus, eller om Natten. 12. Man gjør Forskiel paa Merkerne efter Jakobi, den 25de Juli, efter Bartholomæi, den 24de Aug. og efter Korsets Dag, den 14de September, for derved at kjende Fangsteen og Sildens Godhed. 13. Fjorten om Bord saltede Træer regnes kun at giøre 10 efter Ompakning, efterdi Sorteringen ved Omsaltningen endnu nøiere, end om Bord, kan iagttages. Al Fangst til Saltning maae skee imellem den 7de Juli og 1ste Januar, og uden for de hitlandske, islandske og norske Klipper. Alle andre Sild, til anden Tid fangede, røges. Selskabet vil nøje paasee, at den foreslagne hollandske Plan følges saavel i Henseende til Saltet, som i Henseende til Sorteringen, Nedlegningen, Baan dennes Antal og sammes Egenskab, som maatte erindres at være af stærkeste Træe, og at de ere net gjorte og vel paalagte. Attester maae gotgiøre, at Silden er nedsaltet i det mindste inden 12 Timer efter Fangsten. Ligeledes maae Attester bevidne, at Silden er fangen af danske eller norske Undersaatter og for dansk eller norsk Regning. Premien vil æskes og Silden geleides af bemeldte tilforladelige Beviser inden 1ste Desember 1781. (Fortsættelsen følger i Tillægget.)