Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-02-27
(Fortsættelse af Forordningen i No. 8.)H. 29. Fæstebønder og Huusmænd skulle af Jorddrotten ikke allerne nyde Godtgiørelse for de forsvarlige Steen Gierder, og de i god Grøde staaende levende Gierder, som de herefter afkiøbe anden Mand, og som staae deres Lod til Nytte, men de skulle ogsaa erholde godtgjort de forsvarlige Steen Giærder, som de herefter bekoste, og deres Udgift paa de Pile og andre Træer, som tiene til Hegn, og de levende Gierder, som de herefter plante, alt for saavidt samme staae i god Grøde, dog at af Bekostningen aarlig fra den Tid, at de beviisligen kiøbes, settes eller plantes, kortes en tyvende Deel for den Nytte, som Bonden selv har af dem. Godtgiørelsen bestemmes af de Synsmænd, som taxere Gaardfældet ved Fæsteforandring; dog forstaaer det sig selv, at under Godtgiørelsen, ikkun maa beregnes hvad virkelige Udgifter Fasteren har anvendt paa dette Slags Forbedring, men ei hans Arbeide, og at hans Udgivter ikke maa beregnes høiere, end paa slige Forbedringer i Egnen ere sædvanlige, ligesom og den Hielp, Jorddrotten har givet til Forbedringen, kommer til Afgang i Godtgiørelsens Bestemmelse for Fæsteren, og det Antal af Favne varigt Hegn, som han efter 16 s. er pligtig at sette, fradrages Godtgiørelsen. C. 30, Ligesom Vor Hensigt ved denne Anordning er, at sette enhver i Stand til at paa legge sine Naboer at opreise og vedligeholde det fornødne Hegn imod hans Jord allevegne, hvor Hegn kan opreises og vedligeholdes; saa ville Vi og, at ingen deraf: at nogen af hans Naboers Hegn, enten ikke er opreist, eller ikke tilbørligen vedligeholdt, skal kunne tage Anledning til at lade sine Kreature gaae paa Naboen Ager, Eng, Græsning eller Heede, da det skal paaligge enhver, hvor Hegnet ikke er tilstrækkeligt til at afholde Kreaturerne fra Naboen Lod, at tøire eller vogte dem. Den, som derfor finder anden Mands Kreature paa sin Grund, skal være berettiget til at optage det, om hans Jordlod end ikke er indfredet, og skal da med Optagelses=Peng og Skadens Erstatning forholdes, som i 326. er bestemt, med Hensyn til a) den rimelig større Skade, en udskiftet Lod kan lide ved Ufred af fremmede Kreature, frem for et Eierlang; saavelsom b) til Jordens forskiællige Afgrøde og derved rimelige større eller mindre Skade, som især i Kornmarker ikke altid, naar Sæden endnu er i Vext, lader sig nøie bedømme; samt c) til Hegnets Beskaffenhed. C. 31. De samme uvillige Mænd, som i 17 s. ere benævnte, skulle, naar Skade er skeet ved anden Mands Kreature, taxere den til Penge. Og skal Jordloddens Eier eller Bruger, og den Mand, hvis Qvæg han har optaget, tilkaldes at overvære Taxationen, men skulde Qvægets Eier ikke være bekiendt, da skal i hans Sted Sognefogden overvære Taxationen; dog skal, ihvor høit Skaden end taxeres, ingen være berettiget til at paastaae større Godtgiørelse, end den Sum, hvortil den eller de optagne Kreature kunne vurderes. c. 32. Optagelses, Opnams= eller Jnd løsnings=Penge skulle, efter den større eller mindre Fare, som Jord=Eieren eller Brugeren, ved Kreaturenes Jndbrud, staaer for at tage betydelig Skade, betales, som følger: 1) Naar i en efter denne Forordnings Forskrifindhegnet Frugt=Humle, Kaal= eller UrteHauge optages Kreature, da skal Lodden Bruger betales i Optagelses=Penge for hver af følgende Kreature, nemlig: en Hest, et Qvægshøved, et uringet Sviin, en Soe med sine Griise tilsammen, eller en Geed, naar nogen af disse er brudt igiennem eller sprunget over lovligt Hegn, 2 Mk.; for et Faar eller Lam, et ringet Sviin eller en Griis, som ikke patter, en Kalv eller et Føl, skal betales i Optagelses=Penge, for Stykket 12 Skl, og for en Gaas, en And, eller en Høne, som er fløiet over, skal betales 4 Sk; men er Haugen ikke forordningsmæssig indhegnet, eller Kreaturet beviislig sluppet ind igiennem et Leed eller en Laage, uden at bryde igiennem Hegnet, springe eller flyve over samme, da skal ikkun betales det halve, men dersom Haugen grændser til Gaden, eller anden Mands Lod, da skal, naar Hegnet ikke er forordningsmæssigt, ingen Optagelses=Penge betales. 2.) Naar i en med lovligt Hegn forsynet og fra alt Fælledskab udskiftet, Jordlod optages Kreature, da skal til Loddens Bruger betales: a.) For en Hest, et Qvægshøved, et uringet Sviin, en Soe med sine Grise tilsammen, eller en Geed, for hvert af disse, som er brudt igiennem, eller sprunget over lovligt Hegn i en uhøstet Hvede, Rug, Byg, Erte eller Kløvermark, eller hvor Foder=Urter, Hør, eller Hamp, er saaet, eller hvor Kartofler ere plantede, betales i Optagelses=Penge 1 Mk. 8 Sk.; for et Faar eller Lam, et ringet Sviin eller en Griis, en Kalv eller et Føl, for Stykket 9 Sk., og for en Gaas, en And, en Høne som er fløiet over, skal betales 3 Skl. b.) Naar Kreature optages i en saaledes indhegnet og fra alt Fælledskab udskiftet Jord lods uhøstede Boghveder eller Havre=Mark, Slaae Eng, eller Skov, som er under Fred, da skal for en Hest, et Qvægshøved, et urin get Sviin, en Soe med sine Griise tilsammen, eller en Geed, for hvert af disse, som er brudt igiennem eller sprunget over lovligt Hegn, betales i Optagelses Penge 1 Mk.; for et Faar eller Lam, et ringet Sviin eller en Griis, en Kalv eller et Fol, 6 Skl.; og for en Gaas, en And, eller en Høne, som er fløiet over, 2 Skl. c) Naar Kreature optages i en saaledes indhegnet og fra al Fælledskab udskiftet Jordlod, Græsmark, høstet Slaae=Eng eller Kornmark, Skov, som benyttes til Græsning, Heede eller Overdrev, da skal til Loddens Bruger, for en Hest eller et Qvægshøved, et urin get Sviin, en Soe med sine Griise tilsammen, eller en Geed, for hvert af disse, som er brudt igiennem eller sprunget ind over lovligt Hegn, betales i Optagelses Penge 12 Sk.; for et Faar eller Lam, et ringet Sviin eller en Griis, en Kalv eller et Føl, 4 Skl.; og for en Gaas, en And, eller en Honne, som er fløiet over, 1 1/2 Skilling. 3) J Tilfælde, at en fra alt Fælledskab udskiftet Jordlod uden Eierens Brøde, enten aldeles ikke, eller ikke lovligen, er indhegnet eller at Kreaturet, som optages, beviisligen er sluppet ind igiennem et Leed, u uden at bryde igiennem Hegnet, foringe el. ler flyve over samme, skal ikkun halvt saa meget betales i Optagelses=Penge, som herforan er anordnet at skulle betales af saa danne Kreature, som bryde igiennem, springe eller flyve over lovligt Hegn ind i en fra alt Fælledskab udskiftet og lovlig indhegnet Jorlod; men er det ved Loddens Brugers egen Forsømmelse, at Kreaturet er sluppet ud, saasom enten at hans Hegn ved de befalede Synsforretninger ved Mikkelsdags Tid. og i April Maaned ikke, efter denne Forordnings Forskrivt, er befundet vedligeholdt, og ikke siden istandsat, eller at han ikke har opreist nyt Hegn i den Tid, det paaligger ham at opreise det, da skal han for det optagne Kreatur ikke have Ret at fordre Optagelses=Penge, og nøies med, af Kreaturets Eier at nyde den halve Skades Erstatning. 4.) Optages Kreature i en urudskiftet, men med lovligt Hegn forsynet, høstet eller uhøstet, Kornmark eller Slaae=Eng, Skov, som er under Fred, eller i hvilken græsses, GræsGræssmark eller Overdrev, eller Heede, da naar de ere brudte ind, sprungne eller fløine over, skal til vedkommende Brugere ikkun de halve Optagelses Penge betales, som her ere anordnede for det Kreatur, som indbryder, springer eller flyver over i en fra alt Fælledskab udskiftet og lovlig indhegnet Jordlod. 5) Naar Kreature optages i en undskiftet og uindhegnet, eller ikke med lovligt Hegn forsynet, høstet eller uhøstet, Kornmark eller Slaae=Eng, Skov, som er under Fred, eller i hvilken græsses, Græsmark, Overdrev, eller Heede, eller Kreaturet beviislig slipper ind i lovlig indhegnede undskiftede Marker, Enge, og saa videre, igiennem et Leed, saa skal i Optagelses=Penge betales til Brugeren. 1/2 Deel af det, som er anordnet for det Kreatur, som indbryder, springer eller flyver over i en fra alt Fælledskab udskiftet og lovlig indhegnet Jordlod. Men er det ved et gen Forsømmelse af nogen af Eierlauget, at Kreaturet er sluppet ind, saasom enten at hans Hegn ved de befalede Synsforretninger. ved Mikkelsdags Tid og i April Maaned ikke efter denne Forordnings Forskrift, er befundet vedligeholdt og ikke siden istandsat, eller at nogen af dem ikke har opreist nyt Hegn i den Tid, det paaligger dem at opreise det, da skal for det optagne Kreatur ikke kunne fordres Optagelses=Penge, ikke heller meere, end den halve Skades Erstatning af den, som Kreaturet eier, men den anden halve Skades Erstatning skulle den eller de, som det ulovlige eller manglende Hegn tilhører, udrede. (Fortsættelsen følger.) Samtale mellem sen Tydsk Rigsførste, og en af hans Raad, som ingen Jlluminat er, foranlediget ved det Churmaynziske Forslag til at megle Fred mellem det Tydske Rige og Frankerig.)