JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1801-07-13
Dalbyeneder Sogns Kirke med Korn og QvægTiende, beliggende i Randers Amt og Gierlev Herred, hvis Matriculs Hartkorn er 13 Tdr. 5 Skpr. og Tiendeydende Hartk. 109 Td. 2 Skpr. 1 Fdkr. 2 1/2 Alb. i Dalbyeneder og Binnerup Byer, kan faaes tilkiøbs uden Auction. Kirken er vel bygget og vel vedligeholdet og det Tiendeydende Hartk. vides af enhver, disse Eiendomme bekiendte, ere gode og frugtbringende. Desuden henligger og til Kirken 2 Skpr. 1 Fdkr. Hartkorns Jord. Paa samme Maade er og at faae tilkiøbs en Fæsteledig Gaard i bemt. Dalbyeneder Sogn og Bye og strax kan tiltrædes at beboe, hvis Hartkorns Jord er 6 Tdr. 2 Skpr.; dertil er fornøden Tørveskiær, kan avles 40 a 50 Læs Høe, Udsæden bliver efter Kiøberens eget Godtbefindende, da alle disse Eiendomme ere af Fælledskab udskiftede; det meeste af Kiøbesummen kan blive Creditteret i Eiendommene. Liebhavere ville mælde sig inden denne Maaneds Udgang, hos underskrevne, værende Tiids Ejere og Sælger. Dalbyeneder d. 4de Juli 1801. Peder Møller.
Viborger Samler, 1801-07-13
Hos R. la Cour i Viborg ere gode Boghvedegryn, at bekomme for 1 Rd. 4 Mk. pr. Skp.
Viborger Samler, 1801-07-13
Formedelst Forandring af Boepæl, agter jeg undertegnede, ved een eneste Auction, at bortsælge efterfølgende mine Eiendomme, beliggende i Dalsgaard Hørrup Sogn, i Nærheden af Aunsberg og Palstrup, kun 2 en halv Miil fra Viborg. 1. Min iboende Gaard, staaende for Hartkorn, Ager og Eng, 3 Tdr. 4 Skpr. Den er for 7 Aar siden af ny opbygt og indrettet til Beboelse for en honet Familie. J forrige Sommer er den af mig meget forbedret deels med Broelæg, deels ved en Brynds Opførselse og deels ved ny Bygningers Tilsætning og beqvemmere Jndretning, samt Fiskeparkers Anlæg. Den ligger meget behagelig ved Skoven, beqvem for sin Lod og har en skiøn Udsigt. Paa dens Mark er opført 2de Huse til Bonde-Familier.
Viborger Samler, 1801-07-13
2. En Avlsgaard, der ligeledes staaer for Hartkorn, Ager og Eng 3 Tdr. 4 Skpr., med tilhørende Bygninger. Begge Gaarders Eiendomme bestaaer i feed og frugtbar Korn-Land, god Forraad af Eng, Skov og Tørvejord. De ere alle af Fælledskab udskiftede og for største Deelen indhegnede. Nøiagtig Karte haves over samme, hvorpaa tillige efter foregaaende lovformelige Beregninger og det Kongelige Rentekammers Bevilling, er gjort en Jnddeeling af 5 Parceller til den første og 7 Parceller til den sidste Gaard. Gaardene sælges enten samlet eller separat hver forsig og efter Omstændighederne Parcelviis. Dette Aars Afgrøde af Korn og Høe, samt Tørv, følger med, hvad enten Salget skeer samlet eller separat. Conditionerne skal blive saa fordeelagtige som muelig, og deriblandt, at Eiendommene strax kan tiltrædes. Auctionen herover, bliver holdt i førstnævnte Gaard den 28de Julii næstkommende om Formiddagen Kl. 10. Bortsælges Gaardene da, bliver strax samme Dag holdet Auction over endeel Besætning af Vogne, Plove, Harver og Gaardsredskaber, samt Bester, Køer og Faar, De respektive Liebhabere anmodes altsaa til ovenmeldte Tid og Sted, at indfinde sig. Skulle der forinden skee Salg underhaanden, skal det betimelig blive anmeldt i Aviserne. Dalsgaard den 8de Juli 1801. Christian Hansen. Skaungaard, beliggende 3/4 Miil fra Viborg og 4 Miil fra Randers samt Almind Kirke Korn-Tiende som oppebæres til Gaarden, er underhaanden at faae til Forpagtning, og kan tiltrædes enten strax til forestaaende Novbr. eller førstkommende Mai 1802. Libhabere, som helst ønskes at være ugift, vilde jo før jo hellere indfinde sig hos Eieren som boer paa Gaarden, især om Tiltrædelsen skulde ønskes til Novb. Da der i saafuld strax maatte foretages nogle Jndretninger for den Pagrende. kaungaard d. 3 Juli 1801. Gorm. For Ubehageligheder at forebygge, erindres: at ingen betroer nogen paa mit Navn, i hvem det end være maatte, uden mit dertil givne Samtykke. Ryssensteen d. 1ste Juli 1801. Behr. Et Parti Extra gode Caffebønner a 2 Mk. 12 s. Pdet. bekommes tilkjøbs i lille St. Hansgade hos Glarmester, A. Rønnan.
Viborger Samler, 1801-07-13
Mandagen den 27de Juli førstkommende Kl. 11 Slet, Formiddag, bliver efter Forlangende af Forragter Friderich Andersen, holdt offentlig Auction paa Lundgaard i Synderlyng Herred, over endeel Jndboe, bestaaende af Sølv, Kaaber, Tin, Messing, Dragkister, Skabe, Uhrværker, Borde, Stoele, Sængestæder, og endeel gode Sengeklæder, samt Kakkelovne med videre; thi maatte det behage de Lysthavende ovenmeldte Tiid og Sted at møde da Auctions Conditionerne skal blive bekiendgjordt. Viborg d. 11te Juli 1801. Styhr.
Viborger Samler, 1801-07-13
Afgl. Kæmner Thomas Mejlings Gaard i St. Mogens Gade heri Byen bliver stillet til offentlig Auction 1ste Gang den 14de Juli, 2den Gang, den 21de Dito, og 3die Gang den 28 Dito d. A.; Conditionerne til sammes Bortsælgelse er forinden at erfare hos Enken Mad. Mejling i bemældte Gaard, eller hos Uhrmager From i Viborg samt hos Rasmus Mejling paa Randrup. Viborg d. 3die Juli 1801. Afdøde Hr. Hans Ammit 2 bölls Stervboes her i Byen eiende betydelige Sukker Raffinaderie med alle dertil hörende Bygninger og Ejendomme, hvoriblandt en smuk og vel indrettet Boepæl for Eieren, samt Leilighed for Værkets gifte og ugifte Folk, tilligemed Inventarium af Kander, Potter, Kakkelovne, Kar, Former og alt det videre der hörer til Værkets Drift, samt den til Auctionsdagen havende Beholdning : af Raffineerte og raae Sukkere, Sirupper, Steenkul, Brænde, Törv, Kalk, med hvad videre dertil hen hörer, og paa den optagende Inventarie-Liste findes antegnet; bliver ved een eeneste Auction i Stervboegaarden, Mandagen d. 100 August førstkommende, om Eftermiddagen Kl. 3 Slet absolut bortsolgt til den Höistbydende, efter de Conditioner, som 8te Dage forinden hos underskrevne Skifte-Commissairer er at erholde tilligemed Inventarie Liste hvorimod Fortegnelse over kogte og raae Sukkere samt Sirupper og Steenkul, m.m. først opgives paa Auctionsstedet.
Viborger Samler, 1801-07-13
Efterat Rafinaderiet er bortsolgt, opbydes Stervboens Eng, beliggende 1/4 Miil fra Randers Biellerup Kiær kaldet, af forrige Dronningborgske Hovedgaards Taxt, der ikke alleene er en fortrinlig Eng til Høeavl, men endeel af samme indeholder og en betydelig Mængde Tørvejord. Randers d. 2 Juli 1801. J. F. Caröe. Th. Hansen. Thiele Sogns K. Kr. Rug- og Bygtiende, Viborg, L. Skole tilhørende, bliver til ny Fæste, ved offentlig Auction opraabt i Viborg Skolestue Onsdag Formiddag d. 22de Juli førstkommende, efter de Conditioner som paa bemeldte Auctionssted vorder bekiendtgjordt. Viborg d. 13 Juli 1801. J Hausen.
Viborger Samler, 1801-07-13
Den af Premier Lieutenanten af Søe=Cogten, Hr. von Bardensleth forfattede militair Beskrivelse med tilhæftede Plan over Søeslaget paa Kiøbenhavns Rehd den 2den April, hvoraf haves den nøiagtigste og beste Oplysning om begge Floders sande Styrke og Stilling, saavel den Deel der havde alvorlig Andeel i Slaget, som den Deelder mindre eller intet deeltog i Dagens mærkværdige Tildragel. ser, er at bekomme uheftet for 20 sk. paa Post-Contoirerne i Aalborg, Randers, Aarhuus, Horsens, Veile, Fridericia, Colding, Riibe, Varde, Ringkiøbing og hos Boghandler Hr. Anton Frantz Just i Viborg, som bekiendtgiøres til Liebhabernes Efterretning. Klod Mølle, beliggende i Aarhuus Stift, HidsHerred, Kragelund Sogn, staaende for Hartkorn, Aager og Eng 2 Tønder, i Skieppe, i Fdkr. og Mølleskyld 3 Tdr. 1 Skpr. 2 Fdkr. er underhaanden at faae til Kiøbs af undertegnede, som dertil Committeret. Bygningerne ere forsikrede i Brandkassen for 1930 Rdlr. Nærværende Eier har Privilegium paa Broevenges Nydelse og Giestgiverie, hvilket her er meget indbringende, formedelst Beliggenheden paa den almindelige Landevei imellem Nørre- og Sønder-Jylland. Til Stedet kan aarlig saaes 10 a 12 Tdr. Rug, 2 a 3 Tdr. Byg, 1 a 2 Tdr. Boghvede, 10 Tdr. Havre og 1 Tde Kartofler, samt avles 16 a 24 Læs Høe. J Kiøbet erholder Kiøberen, heele dette Aars Avl. Jldebrændsel af Flad= og Skudtørv findes i Overflødighed, ligesom og Fiskeri af adskillige Slags i Mølleggen. Paa Avlet kan aarlig græsses og forres 2 Heste, 16 a 20 Færhøveder og 60 a 80 Faar. Skulde disse Eiendomme ei underhaanden vorde bortsolgte, hvilket da skal blive tilkiendegivet i denne Avis, stilles de til offentlig Auction Tiirsdagen d. 18de August førstkommende Formiddag Kl. 10, paa de Conditioner, som paa Auctionsstedet i Klod=Mølle fremlægges. Viborg den 25 Juni 1801. H. K. Zartmann. Her ved Gaarden kan fra indeværende Aars 1ste August til Udgang April næste Aar, forsvarlig græsses og foeres 50 Stkr. Stude, skulle nogen have Lyst at holde et saadant Partie Stude her, i ommeldte Tiid, ville de behagelig inden medio næste Maaned henvende dem til undertegnede for at accordere om Foderleien. Scheel pr. Randers ved Grenaae, Møller, d. 20 Juni 1801. Forpagter.
Viborger Samler, 1801-07-13
Et aldrende og roligt Menneske, som haver god Caracteer, kan nogenlunde regne og skrive, anvises Condition imod simpel Løn, god Kost og Omgang med magelig Arbeide. Anmeldelsen skeer til Bogtrykkeriet.
Viborger Samler, 1801-07-13
Til 1ste November kan heri Byen faaes 4 Værelser, til Leie hos Provstinde Friis i Mathisgaden, i S. T. Hr. Landinspektor Edingers Gaard.
Viborger Samler, 1801-07-13
Fra Pressen er udkommen: Naturhistorisk Tabel No. 3 af A. F. Just, den indeholder de øvrige Dyr af Hjorte og Gedeslægten, har, Dyrfigurer og faaes for samme Priis som de forrige, hos mine Kommissionærer og paa Bogladerne. A. F. Just. Alle de, som for enkelte Avisers Holdelse. her ved Viborg Aviskontor, skylde Betaling, ville behage, uopholdelig, at indsende hvad de skylde til Juni Maaneds Udgang d. A., da Bekostningen paa at indkræve dem i mange Gange, vil medtage det meste af Fortienesten. Det samme venter jeg af dem, som endnu reste for Avertissementers Betaling. De udeblivende maa tilskrive sig selv, at dem hverken sendes Aviser eller krediteres nye Avertissementer, før de betale. A. F. Just.
Viborger Samler, 1801-07-20
London d. 30 Juni og 3 Juli. J Parlamentet, hvor Hr. Tierne forhen har angivet Englands Finantsforfatning, androg Minister Addinaton paa hans Beregnings Forkastelse, ikke fordi han kunne nægte dens Rigtighed ihenseende til Nationalgiælden. før og efter Krigen; men fordi Tierney ei havde angivet de brugte Midler (der vare de bedste) til Nationalgieldens Formindskelse (eller egentlig talt Ministrenes Omsorg for, ved nye Skatter, at dække og afbetale Renterne af de nye Laan) og det skeede. Tierneys Sætning "at intet fornuftigt Menneske kunde vente, at Engelland ved Freden ville beholde alle de erobrede Kolonier, modsagde forrige Minister Windham og paastod at det var urimeligt, ved at afstaae de tagne Kolonier, at indrømme Frankrig Handelsfordele til de adskillige Lande og Kongeriger det nu i denne Krig, har bemægtiget sig, der gjorde det til een, siden Romernes Tid, uhørt stor Magt. (Naar Frankrig er bestandig fører Krig og ved at føde sine Armeer i de tagne Lande, vinder denne kun krigerske Fordeel; saa tilstaaer vel enhver, at Engellands visse Handelsfordele er større, end Krigens de uvisse.)
Viborger Samler, 1801-07-20
Den 30te Juni kom Admiral Nelson hertil. J Parmouths Hospitaler besøgte han sine den 2den April saarede Vaabenbrødre og gav hver Gangkone 1 Guinee. Nu siger man, at Fredshaabet igien kiønnes og at Hr. Mery reiser allene til Paris, for at udforske, om man og der mener det alvorligt med Freden. Hr. Pitt har nu afskediget alle sine Tjenere paa 4 nær, han har kuns beholdt en Postkareth med 2 Heste og ganske indrettet sin Huusholdning som privat Mand.
Viborger Samler, 1801-07-20
J Kongens Fraværelse have Lorderne Eldon, Walsingham og Grev Rosslin sluttet Parlamentets Session for denne Gang.
Viborger Samler, 1801-07-20
Fra Lissabon er d. 2den Juli endelig kommen en Paketbaad hertil med Efterretninger der gaae til den 14 Junii. Samme Dag viiste sig en engelsk Flaade paa 10 Linieskibe for Lissabons Havn, formodentlig for at blokere den. Portugal har, efter disse Beretninger, maattet indgaa en meget haard Fred, der dog ei er nøjagtig bekiendt endnu (Finantsministeren sagde i det mindste vor Gesandt at han ikke vidste den.) Man siger at Vilkaarene skal være: at Portugal aftræder fra Alliance med England, betaler 30 Millioner Livrer til Frankrig, sløifer Fæstningerne Elvas og Almeyda, tager fransk og spansk Besætning i sine Havne, giver Frankrig fri Fart paa Brasilien, forbyder engelske Vahre i Portugal, men kan dog udskibe sine Producter, dertil.
Viborger Samler, 1801-07-20
Videre hedder det: Regieringen i Portugal antog, ei Spaniens Trudsler for Alvor og gjorde derfor faa Forsvarsanstalter. Armeen under Hertugen la Foensvar kun 15000 Mk. og den trak sig bestandig tilbage. Ved Portalegne var vel afstukken en anden Leir til 15000 Md.; men Proviant og Skyts havde man ikke. Et Kommisbrød kostede der over 1 Rd. og en Flaske Vand 20 sk. Under saadanne Omstændigheder kunde Fienderne altsaa let tage hele Provindsen Alentejo i 14 Dage.
Viborger Samler, 1801-07-20
Paris d. 1 og 3 Juli. Kongen af Etrurie en er den 29de Juni afreist til Florents med sin Gemahlinde og sit Følge. General Grouchn, ledsager dem i Regieringens Navn til Frankrigs Grændse. Nu seer man offentlig bekiendtgjorte de to Noter, som den russiske Minister Grev v. Kalitschef har indgivet til Minister Talleyrand d. 26de April og 1ste Maj, han erklærer deri: "at Keiser Alexander venter, ifølge den gode Mening han har om den første Consuls Retfærdighed, at han opfylder de med den afdøde Kejser indgaaede Forpligtelser, der bestaa i 5 Artikler og hvis Hovedindhold er: at Kongerne af Neapel og Sardinien indsættes igien i deres Lande, som de før de Franskes Jndmarsch i Jtalien besadde. Men da Kongen af Neapel siden ved Vaabenmagt er sat de bekiendte Skranker og Kongen af Sardinien endnu bestandig er udelukt fra sine Lande; saa maatte uforudseete Omstændigheder have forandret den franske Regierings første Hensigter. For at faae disse 5 Punkter opfyldte var han ene sendt og uden deres Opfyldelse, var der ikke at tænke paa nogen Harmoni mell. Frankrig, og Rusland, hvorfor Greven vist ventede at Consulen opfyldte sine Løfter, da det deraf ville følge, om Europa skulde have Fred eller ikke. Man lægger til, at disse 5 Artikler skulde end videre fastsætte, at Paven skulde beholde sit verdslige Regimente, og at Storhertugen af Toskang skulde have Erstatning i Jtalien.
Viborger Samler, 1801-07-20
Endskiønt man i Madrits Hoftidende læser Freden med Portugal, saa taler dog Monitøren intet derom.
Viborger Samler, 1801-07-20
Den 29 Juni blev her i Notredame, Kirken aabnet et Concilium bestaaende af 40 Biskopper og 40 Præster, der alle i Ordensdragt og med deres iisgraa Hoveder gave Handlingen dobbelt Høitidelighed. Biskoppen i Paris, Gregoire, holdt en meget skiøn Tale, hvori han opfordrede de soerne og usoerne geistlige til broderlig Gienforening, overeenstemmende med Kristi Lære, der kun byder Kierlighed og Enighed. Man anmærker, at et saadant Kirkemøde ikke er holdet i Frankrig siden 1727. J de 18 hundrede Aar siden Kristi Fødsel, har der i alt været holdet 20 almindelige og 512 særskildte. Det sidste af de almindelige var det 1545 i Trient, hvor Luthers Sætninger bedømtes.
Viborger Samler, 1801-07-20
Politiet har opdaget et lille Selskab, der daglig beskar en 120 Stkr. Dalere og berøvede hver Sølv for 24 til 30 sk.
Viborger Samler, 1801-07-20
Natten til den 30 Juni er (efter hollandsk Beretning) i største Stilhed 31 franske Kanonbaade, 6 Bombardeerskibe og 6 bevæbnede Pinker løben ud fra Havre under Borger Corduan, uden at blive bemærkede af Engellanderne, der krydsede 5 Mile fra Kysten. Morgenen derpaa vare de alt Havnen af Sigte. En stor Sum klingende Myndt er afsendt til Søehavnene, for at paaskynde Rustningerne.
Viborger Samler, 1801-07-20
Konstantinopel d. 12 Junii. Lord Elgin har faaet nye Depescher fra Ægypten, der melde: at man der d. 23 Maj har frataget de franske nærved Alexandrien en fra Cairo til Alexandrien paa 200 Kammeler, bestemt Transport Proviant, der blev geleidet af 600 franske Soldater, samt at Cairo, hvori der laa 2 til 3000 franske, var indsluttet af Tyrkerne.
Viborger Samler, 1801-07-20
Hamborg d. 13 Juli. Fredstractaten, som d. 17de Juni er sluttet imellem Engelland og Rusland, bestaaer af 10 Artikler, hvis væsentlige Jndhold er følgende: 1 Artk. Mellem begge Magter skal være Fred og Venskab. 2 Artk. Begge Magter ville i deres Forordninger. iagttage, at forbyde krigskontrebande Vahrers Tilførsel til deres Fiender paa een af Siderne. 3. De neutrale Magters Skibe, skulle frit kunne gaae til de krigførende Nationers Havne og Kyster. Effecterne paa disse neutrale Skibe ere fri, men Krigskontrebande (Vaaben og Munition med Tilbehør) og Fiendernes Eiendom ikke, friere og de raa Materialier af Fabrikvahre, som fra et fiendtligt Land hiemføres af neutrale Skibe. De til Krigskontrebande henhørende Artikler, skal, i Henseende til Tractaterne med andre Magter, ikke forandres og de kontraherende Magter ville alvorlig paalægge deres Skibskapitainer, ei at dølge saadanne Vahre. 4 Artk. Ret til at visitere har allene Krigskibe, Kapere ikke, det Krigskib af de contrah. Magters, der vil visitere Kofardiskibe, der konvojeres af en neutral Maats Krigskib, skal holde sig fra dem paa et Kanonskud (naar en Havets Sneverhed eller Mødestedet giør en Undtagelse fornøden) Commandøren paa Krigskibet. skal derpaa sende en Sluppe om Bord til Konvoiskibet, deels for at undersøge, om det og er udsendt for at konvoiere, deels og for at erfare, om det henhører til den keiserlige eller kongelige Flaade, og findes da Skibenes Papirer rigtige og er der ingen videre Grund til Mistanke, saa skal ingen videre Visitation finde Sted.
Viborger Samler, 1801-07-20
J modsat Tilfælde skal, naar der visiteres, Konvoiskibet holde sig tilbage fra Kofardiskibene; men een eller flere Officerer, kan det lade overvære Undersøgelsen. Naar Commandøren paa et Krigskib, troer at have grundet Aarsag til at visitere, skal han underrette Konvoiskibets Commandor derom, og han kan da sende en Officeer og Bord, for at paasee Visiteringen, hvorpaa Kofardiskibet føres til den krigførende Magts nærmeste Havn og undersøges der med muligste Omsorg. 5 Artk. Commandøren paa en krigførende Magts Krigskib, som anholder et eller flere convoierte Skibe, skal, hvis han overskrider sin Ordre, betale Skaden og Omkostningerne. Derimod maae intet Konvoi skib med Magt modsætte sig et eller flere Kofardiskibes. Anholdelse. 6 Artk. Jndeholder Rettergangsmaaden som begge Parter ville bruge. 7 Artk. Naar et Skib vil erkiendes for den Nations, hvis Flag det fører, maa baade Capitainen (Schiff here) og det halve Mandskab være af den samme Nation. 8 Artk. De i denne Tractat antagne Grundsætninger og Forholdsregler, skulle være anvendelige i alle de Søekrige, som een af de contraherende Magter føre, naar den anden er neutral. Disse Regler skal siden ansees for en gieldende Rettesnor for begge Magterne i Henseende til Handelen. 9 Artk. Danmark og Sverrigskulle faae deres Skibe og Colonier tilbage, naar de ville indgaa denne Convention. 10 Art. Denne Traktat skal inden 2 Maaneder og om muligt før ratificeres.
Viborger Samler, 1801-07-20
Wien d. 4 Juli. Fra Konstantinopel er til den engelske Maister her kommet en Koureer med den Tidende fra Ægypten "At Cairo ved Capitulation har overgivet sig til Englænderne og Tyrkerne. Alexandrien mener man ei kan holde sig længe; thi Provision har Besætningen vel; men den mang ler frisk Vand.
Viborger Samler, 1801-07-20
Man siger at Storhertugen af Toskana saa uventet kom fra Grätz hertil for ei at tale med den franske Gesandt Cacault, som fra Florenz af var kommen til Grätz. (Man troer eller siger: han skulde tilbyde ham Kirkestaten) Cacault har nu forlangt Reisepas herhid; men det er ham nægtet med det Tillæg, at han med sit Ærende maatte henvende sig til Grev Cobenz i Paris. Vel siger man nu, at Underhandlingerne om Skadesholdelsen for de verdslige Stænder paa venstre Rhinbred, Storhert. af Toskang og Prindsen af Ora nen, ere saa nær, at Grev Cobenzl kan underskrive Conventionen derom; men saameget man end ønsker dette Beviis paa en snar og vis Fred, saa vist er det og paa den anden Side, at man ei seer Lunevillefreden an for andet, end en blot Vaabenstilstand; derfor maa de paa Pension staaende Officeerer erklære sig om de ere tienstdygtige, derfor beholdes Pak og Foermandshestene, ved Armeen, derfor anskaffes de ubrugbare Feldreqvisiter af ny og derfor lader Regieringen de store Pengesummer der myndtes henlægge i Skatkammeret, for eji Nødsfald at mangle dem til Armeen og indløser kun de smaa Bankosedler paa 1 og 2 Gylden.
Viborger Samler, 1801-07-20
Erkehertug Carl er given Directionen over SøeEtaten i de nye italienske Provindser samt Jstrien, Dalmatien og Albanien. Til de sidste Sreder, hedder det, der skal sendes mere Militair.
Viborger Samler, 1801-07-20
Paris d. 6 Juli. Fra Dieppe har man den Efterretning af 2den Juli, at Flotillen paa de 43 bevæbnede Smaaskibe som d. 29de Juni løb ud fra Havre, lykkelig er kommen der i Havnen og vil fortsætte Reisen langs Kysten til Boulogne. Alle Fredsrygter uagtet, bestemmer man dog General Augerean til at anføre det store Korps som samler sig ved Kysterne mod Engelland. Selv ved Calais staaer et og Regieringskommissairen forbød d. 24de f. M. Paketbaaden at afseile til Engelland.
Viborger Samler, 1801-07-20
Konsul Bonaparte er i disse Dage upasselig. En slem Forkiølelse, som han intet brugte for, forenet med den fra hans Feldttog samlede flyvende Gigt, er Aarsagen. Hans Læge Corvisard, har med Held anordnet ham spansk Flueplaster. Han arbeider desuagtet daglig og Lægen troer, at han uden Fare kan bivaane Festen den 14de Juli, hvortil der giøres daglige Tilberedelser. Blandt disse ere een ved " Etoile paa en Klippe anbragt Triumfbue, paa Klippen en 15 Alen høi Fama. J Alleerne paa de elysæiske Marker gives Ringrenden, Komoedier, Liniedandsere, Taskenspillere og Franconi viser sine til Konster afrettede Heste. Der bliver og 22 Orchestre for Dandsende. 4 Lufthalloner gaa i Været med et Menneske i hver, og om Aftenen giver Ruggieri Fyrværkeri.
Viborger Samler, 1801-07-20
Maler Jsabey, der som Ven er hos Bonaparte paa Malmaison, har malet ham spadserende i sin Have; det stikkes nu i Kobber.
Viborger Samler, 1801-07-20
Bonaparte har for sin Moder udsat en aarlig Pension af 24000 Franker, der udbetales hende maanedlig.
Viborger Samler, 1801-07-20
J alle Egne har man de bedste Tidender saavel om Rolighed, som om Frugtbarhed paa Viin, Olie, Silke og andre Produkter; uagtet sidste Nattefrost have Druerne dog ingen Skade taget.
Viborger Samler, 1801-07-20
London d. 7 Juli. At fleere Skibe have faaet Ordre at støde til Dicksons Flaade ved den hollandske Kyst, er fordi man veed, at den hollandske Flaade ligger færdig i Texelen at løbe ud.
Viborger Samler, 1801-07-20
Fra Portugal har man kuns Tidender og Politirandsagning der efter nogle Sladderhanke, der ved uægte Nyheder gjorde Folket end meere angest. Armeenretirerte nærmere Lissabon. Man mener her, at de 3 Linieskibe der nylig gik fra Portsmouth til et hemmeligt Tog, skal tage Brasilien og Goa i Ostindien fra Portugiserne, for ei at lade den falde i andres Hænder.
Viborger Samler, 1801-07-20
Fra Portugal have vi faaet 80 Skibe hiem rigelig ladte med Vine. J alt afgik 116 Skibe, der bragte vor Factories hele Viinoplag med. De 36 gik til Jrland.
Viborger Samler, 1801-07-20
Hr. Merry er nu reist til Dover for at gaae og ver til Calais.
Viborger Samler, 1801-07-20
Forresten hører man kun Rustninger her. Man presser Matroser og bemander Skibe, og til Kanalflaaden er indskibet paa et Linieskib en heel Deel levende Stude.
Viborger Samler, 1801-07-20
Blandede Efterretninger. Portoferraio holder sig endnu; de franske have ved de 2 Storme mod den, faaet 750 Saarede, som de have bragt til Livorno. 400 Corser som have taget engelsk Partii, skal især bidrage til dens tapre Modværge.
Viborger Samler, 1801-07-20
Krigsminister Carnot besøger Fæstningerne i Belgien.
Viborger Samler, 1801-07-20
Fra Ancona ere endnu ei de 3 neapolitanske Fregatter gaaede til Livorno med Tropper til Ægypten. Det Artillerie og Munition man der havde indskibet til samme Sted, er udlosset igien i Tøihiset. Gentheaume paastaaer man i Genua er den 1ste Juni afseilet fra Messina, for at seile langs Afrikas Kyster, til Syrien og da falde Storvisiren i Ryggen med sine 5000 Md. han har ombord.