JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-08-12
Bamberg, den 29 Julii. Den Keiserlige Armees Depots og Bagage er herfra afgaaet til Bøhmen. Wartenslebens Armee som skal være 40000 Mand stærk, staaer imidlertid endnu i Egnen ved Zeil og er den 25 igien gaaet over Maynfloden. Det vil nu da vise sig om Wartensleben vil holde sig i Leiren ved Zeil og vove et Slag, eller trække sig tilbage til Bøhmen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-08-12
Bayreuth, den 25 Julii. I Gaar Eftermiddags drog en Deel Keiserlige Artillerie, Munition= og Proviantvogne herigiennem. Det var den første Colonne af Hovedartillerie=Reserven. J Nat kom den anden, og i Eftermiddag ventes den 3die. De gaae alle tre til Eger i Bøhmen. De marchere i den største Orden og lagttage den strængeste Disciplin.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-08-12
Bayrenth, den 28 Julii. J Gaar har Nüenberg afsendt en Deputation til det franske Generalitet. Den frankiske Kreds har ligeledes sendt General Eckord til samme.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-08-12
Heidelberg, den 28 Julii. J Gaar angreb 8000 Frantsoser Forposterne ved Fæstningen Philipsburg. De vente en Forstærkning af 12000 Mand for at begynde Beleiringen for Alvor Paa den venstre Rhinbred i Egnen ved Landau, Alzer og Gruningen staaer en Deel fransk Tropper der alle ere bestemte at gaae mod Mainz.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-08-12
Stuttgard, den 22 Julii. Den 17de gik Erkehertug Carls Armee herigiennem mod Kanstadt. Byen blev derved stærk besat af de Keiserlige. Den 18de rykkede Frantsoserne frem, attaqverte de Keiserlige Forposter, viiste sig paa eengang for alle Porte, trængte ind i Byen, og efter et blodig Slag dreve Østerrigerne ud af samme. Den 19de og 20de var det rolig. Den 21de bleve de Keiserlige paa nye angrebne af Frantsoserne. Slaget varede fra Kl. 9 om Morgenen til Kl. 7 om Aftenen og de Keiserlige have tildeels trukket sig tilbage over Neckarfloden. J Dag have Frantsoserne fornyet Kampen, for som det synes at trænge frem over Eslingen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-08-12
Frankfurt, den 30 Julii. Jfølge en her bekiendtgjort fransk Official Efterretning er Erkehertug Carls Armee den 22de drevet tilbage. over Neckarfloden og et Corps af samme bleven afskaaret.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-08-12
Heidelberg, den 28 Julii. General Moreaus Hovedqvarteer var allerede i Overgaars i Waiblingen. Den Keiserlige Armee staaer i Egnen fra Schorndorf til Gemund. En fransk Colonne har vende sig mod Ulm.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-08-12
Heilbronu, den 28 Julii. J Overgaars gik de franske Forposter allerede indtil Schorndorf, de Keiserlige trække sig langsom tilbage over Donaufloden. Frendenstadt, den 23 Julii.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-08-12
En Colonne Frantsoser, som under General St. Cyn ved Tubingen for nogle Dage siden gik over Neckarfloden, er i Overgaars rykket ind i Ulm og har bemægtiget sig alle derværende Keiserlige Hovedmagaziner. (Dette behøver imidlertid endnu Stadfæstelse, da en anden Efterretning melder, at Erkehertug Carl endnu den 24de har havt sit Hovedqvarteer i Ulm.) Paris, den 25 Julii.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-08-12
De Würtembergiske Deputerte ere allerede ankomme.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-08-12
Man venter med det første Efterretning om en Vaabenstilstand med Markgræven af Baden. Frankfurt har ogsaa sendt Deputerte hertil.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-08-12
Nyere Efterretninger fra Armeen melde GeneralLabords Overgang over Rhinen ved Huningen, og Moreaus Jndtog i Stuttgaard.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-08-12
Vor Armee i Schwaben er endnu bleven forstærket med 10000 Mand fra Lothringen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-08-12
For at tilkiendegive General Hoche sin Erkiendtlighed, for de Tienester han har gjort Fædrelandet, har Directoriet besluttet, i Republikens Navn at forære ham 2 af de smukkeste Heste der findes i Republikens Stalde, tilligemed et Par Pistoler af Manufacturet i Versailles. Boissyd Anglas, nærværende Præsident, er den 21de selv staaet frem i 500 Raadet, som Journalernes og Avisernes Talmand, for at befrie dem fra den forhøiede Postporto, Dirertoriet havde paalagt samme. Han sagde blandt andet: "Den meere eller mindre frie Omløb, som Regieringen tilstæder de offentlige Blade tilkiendegiver den Grad af Friehed, som man tilstaaer Folket. - Bogtrykkerkonsten har dannet Republiken. - Oplysningens frie Omløb er ligesaa nødvendig som Luftens. Dennes Standsning kan blive dødelig for enkelte Mennesker, hiins for hele Selskabet; thi af drages Folkets Opmærksomhed fra de politiske Jdeer, saa vil enhver allene beskiæftige sig med sin Privat Jnteresse, hver Canton, hver Meenighed vil isolere sig, og Frankerig vil, isteden for en udeelelig Republik, igien blive en Samling af Folkeslage, som ikke ere forbundne ved noget fælles Baand. - Ved Journalerne underrettes Folket og hvad Brug den Lovgivende Forsamling giør af sin Fuldmagt, at hemme deres Omløb er altsaa at betage Lovgivernes Forhandlinger den Publicitæt, som udgjør Folkets Sikkerhed, og af Constitutionen selv er forordnet. Den store Mængde af Journaler er den sikkerste Modgift mod dem der skrives i en slet Hensigt. Den ene giendriver den anden, og Sandheden frembryder ved Meningernes Sammenstød, i sit fulde Lys. - Efter denne Talle foreslog Boissyd Anglas at den 1790 fastsatte Posttaxt maatte vedblive, ifølge af hvilke der kun betales 4 Deniers (sd.) af 1/2 Ark, og dette Forslag er allerede decreter af begge Raad.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-08-12
500 Raadets hemmelige Udskud har i Gaar decretert: at 1/4 af National=Godsernes Kiøbe=Summe skal betales i Mandater efter Coursen, men de øvrige 3/4 som hidtil i Mandater efter Nominal=Værd. Dette Decret har havt en skadelig Indflydelse paa Manda ternes Cours, som nu tabe 96 Procent, Drouets og Baboens Tilhængere giøre endnu alle haande Krumspring, men uden Virkning. J disse Dage have de uddeelt det første Nummer af et nyt Tidsskrivt: Den franske Decius, i hvilket de paastaae, at de egentlige Patrioter (Biergmændene) nu forfølges i Frankrig, som de første Christne under Keiser Decius. De foreslaae herved et Forbund imellem de ægte Republikaner; men dette Forsøg synes at være for afmægtig til allene at fortiene Regieringens Opmerksomhed.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-08-12
Paris, den 27 Julii. Den store Friehedsfest blev i Dag med megen Pragt høitideligholdt. Kl. 5 om Morgenen forkyndte en Artilleriesalve Høitidelighedens Begyndelse. - Kl. 10. gik de 12 Pariser Municipalitæter med Grupper af Børn, Fædre, Mødre og Oldinge, Seinedepartemen tets Medlemmer, Tribunalerne og Politiet, ledsaget af Musikanter og Ærevagter, ud til Pladsen hvor Bastillen har staaet. Her holdt Departementets Præsident en Tale, og, i det man anstemmede caira, plantede en trefarvet Fane med Jndskrivt: Den (Bastillen) skal aldrig reise sig igien. Herfra gik Toget, til Carousel Pladsen, paa hvilken der var oprettet et Baal med Kongedømmets= og Fendalsystemmets Attributer. Man anstemmede Marseiller Marchen; Præsidenten satte Jld paa Baalet og oprettede siden en trefarvet Fane med Jndskrivt: Den 10 August 1792 blev Kongedømmet afskaffet i Frankerig; det skal aldrig reise sig igien. Herefter gik man til Reunions Marken hvor Præsidenten paa samme Maade antændte et Baal med Anarkiets Attributer. Kl. 1. om Middagen ankom de 5 Directeurer med Ministerne. Præsidenten Carnot holdt en Tale, og, i det man anstemmede Hymnen til Friheden, antændte Frihedens Hellige Jld paa Fædrelandets Alter. Til Slutning besvore Directeurerne Constitutionen af 1795 paa nye, og efter dem alle offentlige Embedsmænd. En almindelig Artilleriesalve samt Trommers og Trompeters Lyd forkyndte Edens Aflæggelse og Høitidelighedens Ende. J Morgen fortsættes Festen ved Væddeløb til Hest og til Fods, Concerter, Fyrværkerier, Jlluminationer og Dandse.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-08-12
London, den 19 Julii. De ubehagelige Efterretninger fra Jtalien og Tydsk, land have i Gaar foranlediget en Forsamling af samtlige Cabinetsministre. Den varede til Midnat, og i Morges tidlig har man sendt en Coureer til Berlin og Wien.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-08-12
Samtlige paa Portugal handlende Kiøbmænd holdte i Gaar en Forsamling i Anledning af det Rygte at Frantsoserne have i Sinde at angribe Portugal. Kiøbmændene paastaae at Sagen har sin fuldkomne Rigtig J de engelske Besiddelser paa St. Domingo, skal der herske en ondartig Feber. Dette er da nok Aarsagen hvorfor man har søgt at bemægtige sig et sundere Noboesogn, hvis sunde Luft roses meget i den sidste Hoftidende.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-08-12
J Caroling er ved en Jldebrand, 500 Huse lagt i Aske. Endnu bestandig taler man om en forestaaende Krig, med Spanien, Ministerial=Tidenderne begynde og saa allerede at bevise, at saadan en Krig vilde være meget fordeelagtig for Landet, vilde indbringe store Rigdomme. Hvorimod Oppositions=Tidenderne erindre, at selv Erobringen af en heel spansk Sølvflaade ikke opveier den Skade vi vilde lide, dersom alle Havne, fra Wesern af indtil Neapel bleve lukte for os.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-08-12
Jtalien, den 20 Julii. Den 6te har Paven afsendt den første Million af den af Frantsoserne ham paalagte Summe. For at sammenbringe de øvrige, har han opfordret alle Stifter, Klostere og Kirker ligesom og Privatpersoner inden 8 Dage at indlevere en beedigt Fortegnelse paa deres Guld og Sølv. Paven har ogsaa sendt en Banqveer til Genua, for der at negociere 1 Million Scudi paa hele Kirkestatens Hypothek. Staden og Citadellet Verona have Frantsoserne befat med 10000 Mand og den gennesiske Havn Spezzia med 4000. Engellænderne vedblive at bloqvere Livorno, Genua og hele den genuesiske Kyst. De bygge ogsaa Kanoneerbaade i Corsika for at bombardere Livorno.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-08-12
Blandede Efterretninger. Betingelserne af den mellem Frankrig og Hertugen, af Würtemberg sluttede Vaabenstilstand ere følgende: Hertugen trækker strax sine Tropper tilbage fra den Keiserlige Armee, og betaler til Frankrig 4 Million Livres i klingende Mynt, leverer 4200 Heste, 100000 Centner Hvede, 50000 Centner Havre, 100,000 Centner Høe og 500,000 Par Skoe. Frantsoserne have frie Giennemmarch giennem Hertugens Land, og underholdes af ham saa længe de opholde sig der Ogsaa mellem Frankrig og Markgræden af Baden er Vaabenstilstanden den 25de i Stuttgard undertegnet. Betingelserne ere følgende: Markgræven tager sine Tropper tilbage fra Rigsarmeen; tilstaaer de franske Tropper medens Krigen varer frie Giennemmarch og Jndqvarteering; betaler 2 Millioner og leverer den franske Armee 1000 Heste, 500 Stude, 25000 Centner Hvede og Rug, 2000 Sække Havre, 50000 Centner Høe og 25000 Par Skoe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-08-12
Det synes at Keiseren igien bliver krigerisk findet, ifald det ellers er sandt hvad der berettes fra Wien at der nemlig paa nye skulle udtages 150,000 Rekruter, i Keiserens tydske Arvelande, og 80,000 i Ungarn.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-08-12
Cassel, den 1 Aug. I Gaar ankom D. K. H. Kronprinsen og Kronprinsessen af Danmark hertil, og Overmorgen ventes Kongen af Preussen her. Retersen, den 4 Aug.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-08-12
Natten imellem den 1ste og 2den henimod Kl. 12, opkom Jld i den her nær ved liggende Mølle, som blev et Rov for Jlden.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-08-12
Pløen, den 5 Aug. Den 3die havde vi her om Eftermiddagen Kl. 1. et temmelig stærk Tordenveir, som varede omtrent 1 1/2 Time, og blev geleidet med en saa frygtelig Regn og Hagel, at næsten alt Korn paa Agrene, og alle Træe, og Havfrugter bleve fordervede og nedslagne. Hag lene vare saa store, at een af dem veiebe 3 1/2 Lod. Dog var det en Lykke at kun lidet Blæst fulgte, da neppe ellers det allerringeste var bleven frelst. Samme Aften Kl. 7 1/2 reiste sig nok et Uveir, hvorved Tordenen, var langt stærkere, og paa et Par Stæder har tændt an, men Haglene ulige mindre.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-08-12
Slesvig, den 6 Aug. J Onsdags Aftes skal Tordenen have nedslaget i Meieriet i Loviselund, ganske beskadiget Skorstenen tilligemed 2 Værelser og de deri værende Speile, samt dræbt en Hund.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-08-12
Randers, den 5 Aug. J Onsdags Eftermiddag imellem 5 og 7, var her og omkring i Egnen et overordentlig stærk Tordenveir, hvor ved tillige faldt saa store Hagel, som ingen kan erindre sig forhen at have seet. Dette Veir har paa en Strækning af omtrent 1 1/2 Miil Norden for Byen, gjort stor Skade i Byerne Hilsted, Borup, Bierbye, Hostrup og Hvedsteen, ved at indslaae næsten alle Vinduer, samt nedslaaet en betydelig Deel af Kornet paa Marken. - J Spentrup Bye, slog Lynet ned og dræbte en Koe som stod iblant flere uden for Præstegaarden, dog uden at giøre videre Skade.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-08-12
Slangerup, den 6 Aug. J Onsdags Aftes opkom her et stærkt Tordenveir, som slog ned paa Jordhøi Mark i Slangerup Sogn, 3/4 Miil herfra, og afbrændte et Huusmands Huus Skielskiør, den 6 Aug.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-08-12
J Onsdags Aftes Kl. 6 indtil 10, var her i Egnen og over Byen et frygteligt Tordenveir, hvorved en Kiøbmands beste Hest blev ihielslaget paa Skielskiørs Mark.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-08-12
Kiøbenhavn, den 6 Aug. Den 4de i d. M. om Aftenen imellem 10 og 11 slog Lynilden atter med i Taarnbye paa Amager i Gaardmand Anders Andersens Stald, antændte strax Taget og Høet som laae paa Lofter, og uagtet mueligste Flid, blev anvendt, stod dog 6 Gaarde inden een Times Forløb i lys Lue. - Den 9de Julii ved Middagstiid opkom Jldebrand hos Esber Jensen i Rønne paa Bornholm, hvorved hans og Naboens Huse for det meste bleve lagte i Aske.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-08-12
Ved Tallotteriets 609 Trækning i Altona, udkom Nr. 74, 1, 17, 18, 37.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-08-12
Avertissemene. Hymodens løse Haarfrisurer for Damer tilær paa Landet ø, hvor ingen Haarskierer er nærværende, som klæde naturligt, og kunne forandres i de afvexlende Facons, forfærdiges uden Maal og sælges for 10 Mk. Dansk Stk. hos Christ. S. Krøldrup. Peruqvemaaer boende i Grønnegaden Nr. 307 i Ribe. Hans Peter Madsens Selveiergaard i Haastrup Bye Smidstrup Sogn, Coldinghuus Amt, er, formedelst Eierens Svaghed, at bekomme til Kiøbs enten under Haanden eller ved offentlig Auction. Gaarden er matriculeret for 8 Tønder Hartkorn. Dens aarlige Udsæd er 9 Tdr. Rug og Hvede, 13 Tdr. Byg, 30 Bdr. Havre, 4 Tdr. Boghvede, 4 Tdr. Erter og Vikker. - Dens Høravl er gaaelig 80 Læs. Den græsser og foerer 12 Beester, 40 Fæes Høveder og 24 Faar. Af Bøgeskov haves paa Gaardens Mark til Fornødenhed, men af Eegeskov og Torvejord i Overslødighed, endog til betydelig Salg. Gaardens Bygninger ere i god Stand, og vel indrettede, samt forsikrede i den almindelige BrandCasse for 800 Rdlr. Græs=Koblerne ere besaaede med Kløver, og alle Gaardens Jorder for sig selv udskiftede og indhegnede med Grøvter og levende Gierder. Ligesom Gaardens Jorder ere bekiendte for at være af den bedste i Coldinghuus Amt, saa ligger og Gaarden saa fordeelagtig som kan ønskes, nemlig imellem de 3 Kiøbstæder Fridericia, Weile og Colding, omtrent 2 Miile fra hver.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-08-12
Hvem som maatte attraae at kjøbe denne Gaard underhaanden, ville jo før jo hellere melde sig hos Undertegnede, som haver Commission til derom at accordere. Skulle Gaarden saaledes blive bortsolgt underhaanden, skal det strax i denne Avis blive bekiendtgjort, men dersom ingen saadan Bekiendtgiørelse skeer, er det Beviis paa at Gaarden ikke er bleven solgt, og da stilles den til offentlig Auction i Gaarden selv den 27de d. M. om Formiddagen Kl. 10, efter de Conditioner som paa Auctionsstedet bekiendtgiøres og forinden hos mig kan bekommes til Eftersyn. H. Buhl. Fridericia, den 5te Aug. 1796. Herredsfoged.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-08-12
Hvor en Capital siger 3 a 4000 Rdlr. Frax er at bekomme til Laan, imod antagelig første Prioritets Pant i Jordegods, anvises af Raadmand Buhl i Fridericeen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-08-12
da der ligger endeel Liigstene paa Holstebroe Kirkegaard, som man ei ved nogen Eier til, saa bliver herved trende Gange i den Berlingske og Ribe Stifts Aviser indkaldet alle de som formeene sig at have Ret til disse Liigsteene ar indfinde sig hos Kirkens Jnspecteurer eller hos mig her i Byen inden den 31te October dette Aar, for at legitimere deres lovlige Ret til bemeldte Liigstene, da samme ellers ved offentlig Auction bortsælges. Holstebroe, den 23 Julii 1796. A. Maygaard. Kirkens Værge.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-08-12
Hos Jens Matzen i Stoustrup kan bekommes gode Blom kaal og Kaalrabi over Jorden, samt sorte Rediker for billige Priser.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-08-16
Frankfurt, den 1ste August. De Deputerte som vor Magistrat har sendt til General Jordan skulle forestille ham, at det er umuelig for Byen at tilveiebringe den nye udskrevne Reqvist tion, for at formaae ham til at nedstemme Fordringen. Man veed endnu ikke hvad de have udrettet. J Gaar gjorde den Maynziske Besætning et Udfald indtil Keltersbach, for at borttage Jndbyggerne i disse Egne alt deres Qvæg. De skulle og have været saa lykkelig at bortbringe 150 Høveder. Fra Keltersbach bleve de fordrevne af en stærk fransk Patrouille. Den herværende Besætning er i Morges gaaet til Keltersbach hvorimod et andet Bataillon, som hidtil camperte uden for Byen er rykket ind igien.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-08-16
Frankfurt, den 2 August. De herfra bortførte Gidsler, komme ikke tilbage som man først haabede, men transporteres af Belgien I Dag have Frantsoserne indtaget en Skandse ved Maynz. Til de Franske Troppers Roes maae man sige, at de hidtil iagttage den strængeste Disciplin, og opføre sig beskeden mod enhver. Commandant Darnaud er en Mand, som giør sin Nation Ære; han seer paa Orden, og udmærker sig overalt ved billighed og Menneskekierlighed.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-08-16
Koblenz, den 30 Julii. I Dag have Frantsoserne, under den skrækkeligste Jld fra de Keiserliges Side, med Bajonetten indtaget Bierget Nettenkopf, som tildeels bestryger Fæstningen Chrenbreitstein og var besat med en Østerrigsk Forskandsning. Af Besætningen blev en Deel dræbt og de øvrige gjorte til Fanger. Frantsoserne have nu allerede bragt 2 Haubitzer i Skandsen, hvormed de formodentlig endnu i Nat ville giøre en Prøve paa Fæstningen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-08-16
Mannheim, den 30 Julii. Hidindtil er hverken Mannheim eller Philipsburg, blokert og man haaber endog at det slet ikke vil skee, men at de franske Armeer ville bringe os Freden fra Donaufloden med tilbage.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-08-16
Bamberg, den 30 Julii. Armeen har endnu samme Stilling; Hovedqvarteret er endnu i Zeil, Cavalleriet er i den beste Tilstand, og 16,000 Mand stærk. Hele Armeen siges snart at bestaae af 44000 snart af 25000 Mand. Her er et stort Antal Meeltransporter, som vente Ordre om de skulle gaae frem ad, eller tilbage til Bøhnen. Den franske Magt ved Schweinfurt skal bestaa af 2 Divisioner eller 24000 Mand. 2 andre Divisioner staae i Egnen ved Würsburg og Aschaffenburg. man troer at disse ville gaae mod Nürnberg.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-08-16
Bamberg, den 1 Aug. I Dag er General Wartensleben kommen hertil med sit Hovedqvarteer, men har ladet et stærkt Corps blive tilbage ved Zeil. J Egnen ved Schweinfurt forefaldt den 27de og 28 nogle Skiermydsler, hvorved Frantsoserne tabte nogle Hundrede Fanger. Den Bambergske Fæstning Forchhem have Østerrigerne besat med 12000 Mand, og ved Byen have de afstukken en Leir for 20,000 Mand. Fæstningen Eger i Bøhmen, sættes i en Hast i Forsvarstand.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-08-16
General Jourdan har forsikkret de Nürnbergske Deputerte, at han, ifald han kom til deres Stad, vilde behandle samme med Skaansomhed.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-08-16
Nürnberg, den 1 Aug. Her er endnu alting roelig. For nogle Dage siden stod den franske General Klein med et Corps Cavallerie i Egnen ved Kitzingen, Jphofen og Possenheim5 Poststationer herfra. Hovedvarterret skal endnu være i Schweinfurt. - Den franske Kredsforsamling bliver her.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-08-16
Bapreuth, den 29 Julii. Frantsoserne komme nu dog endelig den Vei som man strax formodede at de vilde tage, nemlig over Neustadt ved Aichfloden paa Postrouten fra Würzburg til Nürnberg. I følge Efterretninger fra Neustadt ventede man Franesoserne der den 26de eller 27de.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-08-16
Schwaben, den 29 Julii. Erkehertug Carl har begivet sig fra Gemünd til Gunzburg. General Hotze er i Overgaars med 30000 Mand ankommet til Ulm. Frantsoserne ere Østerrigerne bestandig i Hælene og have allerede besat Gemund- og Schwabisk Hall. Østerrigerne trække sig til Pfalz, og det condeiske Corps til Tyrol. De keiserlige Generaler Frøhlich og Wolf have aldeles forladt Brisgau, og trække sig til de Voralbergiske Lande, for fra denne Side at dække Tyrol for fiendtlig Overfald. J Con stang ventes Frantsoserne hver Dag. - J følge Efterretninger fra Passau, gik der den 26de en Coureer fra Wien igiennem til General Wartensleben, som bestemt forsikkrede at man i Wien betragtede Kriger, som endt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-08-16
Florenz, den 15 Julii. Den 9de ankom en Flaade af 17 Engelske Krigsskibe med 2000 Mand Landtropper til den Toskaniske Havn Porto Ferrajo, paa Øen Elba. Den 10de landede Tropperne, og forlangte at indlades i Byen, med Erklæring: At da Storhertugen havde overladt Livorno til Frantsoserne, saa kunde Kongen af Engelland, med ligesaa megen Ret forlange at besætte denne Havn. Commandanten, som ei var beredet paa, at giøre Modstand maatte tilstaae dem deres Begiering og aabne Portene.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-08-16
Jtalien, den 21 Julii. Den Franske Beleirings Armee for Mantua er 50000 Mand stærk, desuden staaer General Massena med 28000 Mand ved de Tyrolske Grændser for at dække Beleiringen. Siden den 15de beskydes Mantug med 30 Haubitzer og 90 svære Kanoner. Der skulle allerede være faldne 800 Bomber i Byen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-08-16
Wien, den 21 Julii. Vore Armees Hovedmagaziner i Ulm og Gunsbure, ere i Hast bragt længere ned af Denaufloden. Man seer ogsaa allerede Flygtende fra begge Stæder, ligesom og mange Effecter derfra ere bragte hertil. Uagtet den tilsyneladende truende Fare, seer man her endnu ingen overordentlig Sikkerhedsanstalter, og dette opliver Fredshaabet paa nye. Man løber endog med et Rygte, at Keiseren skal have forsikkret en vis Cavaleer: at Freden var ganske nær.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-08-16
Paris, den 29 Julii. Directoriet har faaet Efterretning at Mantuas Bombardement har taget sin Begyndelse om Natten imellem den 15de og 16de, at Jourdans og Moreaus Armeer have forenet sig, og at den Østerrigske Armee trækker sig tilbage til Bøhmen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-08-16
Endnu førend det nylig ommeldte store Frihedssesblev høitideligholdt, decreterte 500 Raadet at den 14 Julii og den 10de August i Fremtiden igien skulle høitideligholdes for sig selv, og at dette med den sidste allerede skal skee i Aar.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-08-16
J Marseille har det ved de sidste MunicipalitætsValge været meget uroelig; 10 Borgere ere blevne myrdede, og 38 dødelig saarede. Morderne løbe derefter igiennem Gaderne og udraabte: Bierget leve Constitutionen af 1793 leve, - Anmeldelsen af disse Ugierninger foraarsagede heftige Debatter i 500 Raadet, saa at endog Præsidenten maatte bedække sig for at tilveiebringe Roligheden igien. Vitet paastod at ligesom Jacobinerne i Marseille, saa havde og Jesusbrødrene og Soelcompagnierne ved Valgene i Lion- - Man lod ham ikke tale ud, uagtet han forsikkrede at Politieministeren havde Protocollerne deraf. Endelig decretertes: At forlange en Beretning af Directoriet om det, som i Marseille var skeet ved Valgene, og hvad man havde gjort for at standse Blodsudgydelsen. Vitet vilde at det samme skulde skee i Henseende til Lion, men dette blev ei decretert.