JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1831-03-12
Hvor et Quistkammer med Kakkelovn, med eller uden Seng, er at erholde til førstkommende Paaske Flyttetid, anviser Stiftsbogtrykkeriet.
Aalborg Stiftstidende, 1831-03-12
Taxt, for Slagterlauget, i Aalborg. Drekjød, det bedste . . . . . 9 s. Tegn, pr. Pd. det ringere . . . . . 8 - Kalvekjød, Kjøllen og Nyrestykket 10. - - - - det øvrige . . . . . 8 - - - - Svinekjød, Mellemflæsk. . . . 10 - - - - det øvrige . . . . . 9 - Alt for Øvrigt under de sædvanlige Betingelser. Aalborg Raadstue, den 9de Marts 1831. Magistraten. Bestillinger paa Kløverfrøe modtages af Aalborg, den 12te Marts 1831. Ulrik F. Torm.
Aalborg Stiftstidende, 1831-03-12
Søndagen den 13de Marts næstkommende Aften Kl. 6 afholdes Bal i Klubben Enigheden, hvilket herved bekjendtgjøres. Directionen. Til alle Vedkommendes Efterretning bekjendtgjøres herved, at Undertegnede ei allene er udnævnt til Forstander for det Steenfeldtske Legats Rente-Uddeeling, forsaavidt angaaer afgangne Kancellieraad Hans Eilert Steenfeldts Familie; men at jeg tillige er konstitueret Forstander for afgangne Frue Cathrine Marie Steenfeldt, f. Foss, hendes Familie=Legat, alt udi min afdøde Fætter, Toldkasserer Johannes Dalls Sted. De Personer af foranførte Familier, som allerede nyde Legats=Portioner, ville behageligen, naar Tiden til Legats-Renternes Udbetaling ved hvert Aars Juni Maaneds Udgang nærmer sig, henvende dem til de Steder, hvor de i den senere Tid ere tilvante at modtage deres tillagte Portioner; paa ethvert saadant Sted skal jeg bestræbe mig for at føie den Foranstaltning, at Legatarierne der kan hæve hvad dem er tillagt, imod behørig Qvittering, forsynet med vedkommende Præstes Attest, der udviser, at Legatnyderen, baade er i Live, samt trængende til den ham tillende Anders af Legatet. De af fornævnte Familier, som i Fremtiden maatte ansee sig berettigede til, naar Portioner vorde ledige, at nyde Deel udi samme, ville derom i portofrie Breve behage at henvende dem til undertegnede Legats-Forstander, og forsyne saadanne Anmeldelser med vedkommende Sognepræstes Attest og kristeligt Forhold og trængende Forfatning, hvorhos vedlægges paalidelige Beviser for Slægtskab til Testator eller hans Hustrue. Korup Præstegaard ved Odense, den 25de Febr. 1831. Steenfeldt. Sognepræst for Korup og Ubberud. Omtrent 1/2 Miil i N. N. V., fra Horner Pynten paa Læsøe, er den 22de December f. A., paa blind Bund, uden Bøie, fisket et gammelt Anker med Træstok, vog circa 1 Skpd., uden noget Kiendemærke, med 5 1/2 Favn 7 Tommer tykt Ankertoug; thi indkaldes Eieren, inden 8 Uger fra denne Bekjendtgjørelse, for Undertegnede paa Læsøe at beviisliggjøre fin Ret dertil. C. Bouelt.
Aalborg Stiftstidende, 1831-03-12
Undertegnede anbefaler sig med Forfærdigelsen af alle Sorter, optiske Jnstrumenter, saasom Briller, saavel i Sølv som Skilpade, Horn og flere Sorter Jndfatninger, Lorgnetter, Kikkerter, Brændspeile, Formeringspeile og Tegningspeile, Platina Lamper til 6 Rbd. Stk., meget smukke Barometre med Metal Schale, saavel med som uden Thermometer, ligeledes Thermometre, mathematiske Bestikker, Microskover, forskellige Laterne Magica, Natlamper uden Vege sic.; ligeledes repareres alle ovennævnte Jnstrumenter. Hvad ikke findes færdig kan bestilles og hurtig expideres. Reel Behandling og de billigste Priser forsikkres. Min Bopæl er hos Herr Kjøbmand Sletting paa Vestergrave. Randers, den 21de Februar 1831. A. Goldmann. For at mine Kunder og andre kan erfare den Billighed, jeg i min Frøe- og Træhandel iagttager, som og hvad skjønne Sager, især af Blomster og Buskværter jeg er forsynet med, beder jeg, at min nu færdige Priiskourant, som faaes uden Betaling, behagelig maa blive afhentet. H. P. Beyer. ved Reberbansport i Aalborg.
Aalborg Stiftstidende, 1831-03-12
Fra Pressen er udkommet: Om Underretssagførernes, fratsborgerligVærd; Standens Vigtighed og Forhold til Staten, Forslag til at ophielpe den, Forsvar for den danske Jurist, o. s. v. af B. Rye. 2 Mk. 8 s. Hviken Regjeringsform er den bedfte: Af Stiftsprovst Lindhavd. 1 Mk. Faaes hos R. Sadolin. Fiint sort Klæde a 21 Mk. Alen og et lidet Parti Hørgarn, samt forskjellige Slags smukke hjemmegjorte Tøier faaes til Thore Green. Sammesteds modtages Bestillinger paa al Slags Bomulds, billig Priis hos Linned= og Uldent=Vævning. En Huusparcel i Jerslev Sogn paa 4 Skpr. Hartkorn og 12 Tdr. Land Ager og Eng, kan paa meget gunstige Vilkaar faaes i Fæste, naar man henvender sig til Forvalter Lund paa Hjermislevgaard.
Aalborg Stiftstidende, 1831-03-12
En Kaabber=Brændeviinskjedel paa omtrent 7 Tdr. Rums Størrelse, en Dito Svalemaskine paa 6 Lspd., et Ege-Qval Mæskekar paa 30 Tdr., alt lidet brugt, samt endeel Ege=Ankere med Jernbaand m.m., er underhaanden at faae tilkjøbs hos Chr. Schaltz.
Aalborg Stiftstidende, 1831-03-12
God Bøgeaske faaes hos Chr. Schaltz.
Aalborg Stiftstidende, 1831-03-12
Proclamata. Ved Proclama, som er læst ved Underretten og fremsendt til Læsning ved den Kongelig Landsoverret i Viborg, ere Creditorerne efter afgangne Skolelærer Christen Pedersen, Tandrup og Hustrue J de Cathrine Christensdatter af Østerhjermislev i Tolstrup Sogn, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til at anmælde og beviisliggjøre deres Fordringer for mig, som Skifteforvalter; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Børglum Herreds-Contoir i Hiørring, den 6te Marts 1831. Sparck.
Aalborg Stiftstidende, 1831-03-12
Licitation. Tirsdagen den 22de Marts næstkommende, om Eftermiddagen Kl. 3, bliver, paa Hellum Hindsted Herreders Tingsted i Hobroe, afholdt Licitation over Opførselsen af tvende Steenkister, paa Landeveien imellem Hobroe og Hadsund, nemlig en imellem Byerne Toft og Walsgaard, som er anslaaet til 26 Rbd., og een lover Bækken ved Walsgaard Bye, som er anslaaet til 87 Rbd., alt efter de hertil indleverede Overslage og Conditioner, som ere til Liebhaveres Eftersyn. Hellum Hindsted Herredsfogderie i Hobroe, den 5te Marts 1831. Holm, const.
Aalborg Stiftstidende, 1831-03-12
Auctioner. Tirsdagen den 15de Dennes, om Formiddagen Kl. 10 og følgende Dage, bliver i Kjøbmand Abron Jacobsens Stervboes Gaard Nr. 240 i Bispensgade ved offentlig Auction bortsolgt en Deel Manufactur=Varer m. v. bemeldte Boe tilhørende, saasom: Sirtser, Bomuldstøier, Klæde, Shawler, Silketøier, Flor, Fløiel, Lærreder, Bobinet, Fryndser, Agra maner, Tørklæder af forskjellige Slags, Peleriner, Kniplinger, Knapper, Silke, Organsin og Camelgarn, samt Champagne, Madera og andre Vine paa Bouteiller, saa og et Partie Glas, Porcellain og Fasance, tilligemed et Partie bedærvet Humle i Sække; over hvilket alt Cataloger forinden Auctionen ere til Eftersyn paa Jndkassator, Cancellieraad, Raadmand Wølfferdts Contoir, - thi ville de Lysthavende behage at indfinde sig ovenmeldte Tid og Sted. Aalborg, den 1ste Marts 1831. Schmidt.
Aalborg Stiftstidende, 1831-03-12
Fredagen den 18de Marts førstkommende, Kl. 10 Formiddag, bortsælges ved Auction i Gistrup, i Nøvling Sogn, endeel Bohave, bestaaende af Kister, Borde, Stole, Sængeklæder m. m., samt nogle Avlsredskaber, 1 Koe og 8 Faar, tilhørende afg. Huusmand Kjeld Nielsens og hans afg. Hustrues fælles Boe. Nibe, den 7de Marts 1831. Koefoed.
Aalborg Stiftstidende, 1831-03-12
Forpagtning. Dronninggaards Hovedgaards Avling og Meierie i Dronninglund Herred, Hjørring Amt, den Kongelige Kasse. tilhørende, agtes ved offentlig Auction opraabt til Bortforpagtning i 8 paa hinanden følgende Aar, regnet fra næstkommende 1ste Mai 1831. Gaardens Agermark, som er inddeelt i 8 Vange, enhver, Vang bestaaende af omtrent 33 Tdr. Land geometrisk Maal. ypperlige og tildeels med Muld og Sand blandede Jorder, modtager en sædvanlig Udsæd af 36 Tdr. Rug, 45 Tdr. Byg og 120 Tdr. Havre, og foruden disse Vange haves et Agerareal, tilgrændsende Fædrifterne, som har været afbenyttet til Græsning for Meieriekøer, og for en Deel besaaet med Boghvede forrige Aar, med i alt 341 Tdr. Land, der, med Hensyn paa Boniteten og ved god Behandlingsmaade, vil være tjenlig til enhver Sædeart. Efteraarsæden, der udviser at blive Frugtbringende, er nedlagt i omtrent 1 1/2 Jndtægt, deels efter Bygsæden og deels i Brakjord med 45 Tdr. provstie og 9 Tdr. dansk Rug, og til Foraaret vil kunne nedlægges en 40 Tdr. Byg og 100 Tdr. Havre, hilken sidste Sæd, med tilstrækkelig Kløver, for saavidt den dertil faldne Vang angaaer, vil foranstaltes nedlagt af Eieren, ligesom ogsaa Gjødningen, saavidt muligt, vil vorde udført paa Bygvangen inden Maidag og Forpagteren dertil vorde overladt den bestemte Bygsæd, som han selv besørger nedlagt.
Aalborg Stiftstidende, 1831-03-12
J Betragtning af de til Gaarden henliggende frugtbringende Enge, der omtrent vilde kunde afgive aarlig en 800 Læs Høe, vil Avlingen, isærdeleshed, ved Opbrækningen af de til Agermarken grændsende Hedejorder, af god Bonitet, meget kunde forøges, saaledes at der vil kunde holdes en Besætning af 2 til 300 Kreaturer, og der gives en stor Strækning. af Kiær, Moser og Overdrivt, i en flad Situation, fra Gaardens Agermarker, til god Græsning saavel for Køer som Sulde og Qvægopdræt. Til Gaarden kan, efter den nuværende Driftsmaade, holdes Sommer og Vinter i det Mindste 150 Stkr. Meieriekøer, foruden Tyrre og Ungevæg, samt 20 Heste, og et slig Antal Køer, saavel som Heste, Avls- og Meierieredskaber m.v., kan vorde Forpagteren, om han ønsker det, overleveret, ligesom Forvagteren vil kunde overlades en 748 Huusmænds Arbeidsdage, som en betydelig Hielp til Gaardens Drift, og af hvilke en Deel er at forrette i Høst og Slet. Slutteligen tilføies, at Gaardens Meierie vil og saa kunde erholdes uden Avling, saa fremt at ingen Liebhavere maatte indfinde sig til det samlede. Auctionen er berammet til at afholdes her paa Gaarden, Onsdagen den 30te denne Maaned, om Formiddagen, og Conditionerne vil forinden Auctionen være til Eftersyn paa Dronninggaard hos Undertegnede, som paaviser Eiendommene. Dronninggaard, den 1ste Marts 1831. Efter Ordre, J. M. Lund, Forvalter.
Aalborg Stiftstidende, 1831-03-12
Fortegnelse. over: uindløste Breve ved Aalborg Postcontoir i Jan. og Febr. d. A. Hvorfra. Til hvem. Porto. Kjøbenhavn. D. Lose, til Melholt pr. Hals. Anders Jensen Wittrup i Børglum Sogn. 8 Viborg.
Aalborg Stiftstidende, 1831-03-12
Odense. Snedkermester L. Krogsgaard i Løkken. 11 Kjøbenhavn. Gaardmand Jens Nørgaard i Osendrup. 22 Dito. Dito. J. Jensen Huulvein i Horsens Sogn. 2. Jens Jensen Block i Horsens.
Aalborg Stiftstidende, 1831-03-12
Middelfart. Gaardmand Niels Nielsen Balle i Dronninglund.
Aalborg Stiftstidende, 1831-03-12
Kjøbenhavn. Dorthea Wæfterholdt i Gjerding Præstegaard. Randers. Hans Laursen Dorsøe i Jammerslev. Horsens. Søren Laursen hos C. Nyegaard i Nørre
Aalborg Stiftstidende, 1831-03-14
Polen. Kosakkerne sværme frem til Skudvide fra Praga, men de ere let fordrevne ved de Polske Troppers mere lend tænkelige Tapperhed. De have søgt at trænge frem tæt hen til Praga, men naar de saae Polske Tropper, søgte de stedse at redde Livet, og rendte strax sin Vei. J den sidste Tid har Veiret været ganske rasende slemt, Rendfog, Tø, Slud og Storm omvexle med hverandre, saa at det er en Ulykke for de Tropper, som ei have Tag at sove under, hvilket dog vel er Tilfældet med Polakkerne, men derimod ikke aldeles med deres Modstandere. Feltmarskal Diebitsch har deelt sin Armee, og nogle Kolonner, ere marserede sønderpaa, andre nord paa. Af de Russiske Garde-Regimenter, som i December droge ud fra Varskov, har man allerede den 5te Februar havt Lejlighed til at fornye Bekjendtskabet med nogle af dem, da de befandt sig i Kampen den 25de Februar. Efter Fangers Udsagn have nogle Russiske Generaler tilsadt Liv eller Førlighed, og iblandt disse den af Polakkerne yderst forhadte Rozniecki, som i Storfyrst Constantin Cæsarovitsches Dage var Formand for det spionestende Politii, og som skal være falden ved Bialoleka. Men det er jo muligt, at han endnu kan leve og selv efter mange Aar føre Tugtens og Revselsens Svøde over de forvorpne Oprørere og deres Efterkommere adskillige Led.)
Aalborg Stiftstidende, 1831-03-14
En tapper Polsk Captain af 1ste Fodjæger=Regiment, som i Træfningen ved Vaar slog 11 Russiske Officerer, døde til Jorden, hedder Bobinski. Hvormange Menige han har dødgjort, findes ikke omtalt. - Havde han været en Gascogner, havde han viist speculeret i at faae sig en Madrasse og et Par Puder udstoppede med faldne Fienders afskaarne Knurhaar. - Polakkerne synes meest at trænge til Feltskærer og Trompestere, thi med disse ere de ikke saaledes belavede, som Nutids Trang kan udkræve.
Aalborg Stiftstidende, 1831-03-14
Blandt de Saarede har General Chlopicki faaet et Streifskud, som har ramt hans ene Been, men man mener, at han snart igjen vil være i Stridsmændenes Rækker. Først Radzivil har ogsaa faaet en Kvæstelse, som nødte ham til midlertidig at nedlægge sin Over commando, der nu er overdraget til General Skrinecki, om hvis Tilstand Jntet med Bestemthed vidstes. - General Zimirski, som udmærkede sig ved ligesaadan Tapperhed, som hans Vaabenbrødre, de øvrige Polske Generaler, fik i Træfningen sin ene Arm saaledes splintret ved Kartæskskud, at han døde deraf under Forbindingen.
Aalborg Stiftstidende, 1831-03-14
Om enkelte heeltemodige Træk af enkelte Polakker, hvori dog enhver kappes og den almene Heltedaad jo paa en Maade maa nedsætte enkelt Mands Storværk, maa dog bemærkes, at der den 19de Februar blev frataget Polakkerne en Kanon, der egentlig efter Krigs sproget var demonteret, men som Russerne ej aarkede at bringe af Veien, hvorfor den midlertidigen blev staaende i Nærheden af Russernes Linie. Næste Morgen kom Generalissimusses Adjutant Leon Rzevnski med Ordre til Batteriet, og da han fik Besked om Tingen at vide, tog han nogle mandhaftige Mænd med sig, gik lige ind paa det fiendtlige Batteri, udstod en frygtelig Jld af henved en Snees Kanoner, og bragte Kanonen tilbage til sine Landsmænd, der modtoge ham og den med et rungende Hurra.
Aalborg Stiftstidende, 1831-03-14
Om Udstrækningen af Pragas Brand vides endnu Jntet med Tilforladelighed. Alt hvad der er udenfor Fæstningsværkerne, er brændt, ogsaa ere de nærmeste Huusrækker mod Voldene, men maaske staaer dog Noget af Praga endnu. - Maaske dog Polakkerne, som hidtil ikke have lagt Hænderne i Skjødet, og hvis Selvopoffrelser endnu ingen Grændser have kjendt, kunne mindes indtil denne Tid, at en bitte Jldløs, som lagde en stor Stad i Aske, gjorde en mægtig indtrængt fiendtlig Armee hielpeløs og befriede et saare betrængt Rige fra Underkuelse for faa Aar siden. Polakkernes Tilbagetrængning til Varskov, hvorhen Hovedqvarteret sidst var henlagt, og Armeens Sammenstillen her paa denne Side af Vexelen viser saaledes ustridigen, at Russerne have anbragt en saa stor Overmagt, at den mod alle andre end Polakkerne vilde for længe sigen have været afgiørende, men i Polen 50 Aar faldne saa mange Slagtoffere, at der skal en svar Mængde Slagnes Blod til nogenlunde at kunne tjene til Udsoning.
Aalborg Stiftstidende, 1831-03-14
Fra Krakov haves den Efterretning, at 45000 Md. veludrustede frivillige Stridsmænd vare i Fremdrag fra Galizien for at tage alvorlig Haand i med i Polakkernes Anliggender. J denne Skare ere endog 11 Medlemmer af den berømte grevelige Stadnickiske Æt. -
Aalborg Stiftstidende, 1831-03-14
Østerrigernes Troppeforlægning fra de østlige til de vestlige Provindser i Keiserstatten, giver de Urolige blandt Jndbyggerne i den Transcarpathiske Provinds maaske for Øjeblikket temmelig vel meget Spillerum.
Aalborg Stiftstidende, 1831-03-14
Russernes Hovedkvarteer angives at være forlagt til Plock (ogsaa skrevet Plozk, thi i Polsk udtales Bogstavet c. som 3), som skal være en Dagsmars fra Varskov, især slem nok i dette slemme Føre.
Aalborg Stiftstidende, 1831-03-14
Polakkernes hidtilværende Mangel paa Vaaben vil nu vorde for endeel afhjulpen derved, at der i de sidste Træfninger er frataget Russerne nogle Tusinde Geværer.
Aalborg Stiftstidende, 1831-03-14
Hamborger Efterretninger fortalte forleden Jndtagelsen af Praga ved Russerne, men senere directe Efterretninger vise, at denne Beretning i det Mindste er kommen før sin Tid. - Men hvad der ikke allerede er skeet, kan jo skee endnu.
Aalborg Stiftstidende, 1831-03-14
Jtalien. Der er nu næsten ikke en Plet mere i Kirkestaten, med Undtagelse allene af Hovedstaden Rom, som ikke allerede har plantet Jnsurrectionens Bannere og alle have de stillet sig under et Slags Forsæde af den provisoriske Regering i Bologna. Denne har sendt en Grev Bianchetti til Fiorenza for der at anmelde de skeete Forandringer, og søge at indlede Venskabsforholde imellem begge Lande for Fremtiden. Lignende Budskaber skulle fra den nye Regering være sendte til andre Hoffer, og iblandt disse endog til Vien, hvor dog vist den Jtalienske Oprørsgand mindst kan vente Overbærelse. Til Høistbefalende over Linietropperne har den patriotiske Regering udnævnt en Divisionsgeneral Grabinski, en Polak, ganske overlagt med Ar og Skrammer, og som har deeltaget i næsten alle Bonapartes Felttoge i Jtalien, Egypten, Tyskland, Prøisen, Spanien o. s. v. For at hindre Opstandens Omsiggriben, har Paren betjent sig af de af alle under slige Omstændigheder letteste, men næppe virksomste Midler, nemlig at udfærdige Protester og Opraab til Folket, hvorved det dog ikke let føres tilbage til Pligtens Vei, og en Cardinal, som han har affærdiget til Bologna for at bringe samme Stad og de i Ledtog med samme staaende Provindser tilbage til Lydighed og god Orden, er endog af Bologneserne arresteret, hvorfor disse mod Kirkens synlige Overhoved gjenstridige Syndere dog i det Mindste burde lyses i Kirkens Band og saaledes udelukkes af alle Troendes Samfund, om ej med Choram, Datham og Abiram ligefrem og uden Omstændigheder strax nedmanes i Svovlpølens yderste Mørke, hvor der skal herske en evindelig Flyvegigt og Tandpine. Ja Statisterne have endog samlet en betydelig Mængde Tropper, med hvilke de drage imod Rom for at nedstyrte den hellige Fader fra Apostelen Peders Stol. - Den insurgerte Jtalienske Krigsmagt uniformeres i Grønt med rød Krave og Opslage, netop som Jydske Jæger, corps for en Snes Aar Siden. De tre Nationalfarver ere Rødt, Grønt og Hvidt. - Saavel i Kirkestaten, som og i Modena have Oprørerne sat adskillige Mænd i Frihed, som sadde fængslede for politiske Meningers Skyld, og af hvilke de i Modena skulde ved Revolutionens Udbrud strax have været henrettede. Deres Befrielse var altsaa aabenbarligen et Jndgreb i Skarpretterens lovlige Embeds Sportler, og det lader sig vel næppe forsvare, saaledes at tage Brødet af Munden paa Retfærdighedens Tjenere. - J Placenza og flere Parmesanske Stæder er et mægtigt Parti opstaaet for den forrige Regering, dog er Hovedstaden og den største Part af Landet endnu ganske revolutionært.
Aalborg Stiftstidende, 1831-03-14
- J Sardiniens Fastlandsbesiddelser er Udbruddet meget nær, og Tusinder af Misfornøiede ordne sig indenfor den Franske Grændse til at gjøre et Jndbrud i det Sardinske, omstøde Tingenes nuværende Forfatning i alle Maader, og som det almene Udraab er, føre Krig til Døden mod Østerrig.
Aalborg Stiftstidende, 1831-03-14
England.
Aalborg Stiftstidende, 1831-03-14
J de Meniges Huus i Parliamentet har i Mandsminde ikke været saa propfuldt af Tilhørere, som den 1ste Marts, da Lord John Russel (Hertugen af Bedfords yngre Søn), som Ministrenes Organ indbragte Foreslaget til Parliaments Reformen, som allerede længe var bebudet. Hans Foredrag varede fra Kl. 6 omtrent i halvtredie Timer, og gik fornemmelig ud paa, at Valgretten skulde fratages alle de saakaldte Praadne Byer, eller saadanne som før havde været i Velstand, og faaet Valgret, men nu ere nedsjunkne til en Ubetydelighed og ere en blot Skygge af hvad de tilforn have været. Saaledes vilde han, at Byer som have under 2000 Jndvaanere ingen Repræsentant skulle vælge, de med indtil 4000 kuns 1, og alle større Stæder kuns 2 Repræsentanter. Fremdeles at Jngen i Stæder og Byer kan være valgberettiget uden de virkelig der bosatte Mænd, som svare i det Mindste 10 Pund om Aaret i Grundafgift eller Fattigskat, men de Fraværende som hidtil have Stemmeret i en eller anden By, skulle være berettigede til at beholde denne Ret paa Livstid, hvorimod Jngen fra nu af skal kunne erhverve saadan Ret. Hvad Valgberettigelsen i Grevskaberne angaaer, da skal dertil udfordres enten Elendom eller Forpagtning paa mindst 21 Aar, samt i det Mindste 50 Pund aarlig i Forpagtning. Arvefæstere, som betale 10 Pund, skulle være stemmeberettigede. De samme Grundsætninger, som antages for England, skulle ogsaa blive gjældende for Jreland. Skotlands Forandring. Ethvert Valg skal være ende paa een Dag. Det er ikke Hensigten at have flere Parliamentsmedlemmer, end før, da man snarere har havt for mange (513 Engelske, 45 Skotske og 100 Jrelandske), men derimod skulde Tallet formindskes til 62 mindre. Omtrent 60 Byer skulle miste deres Valgret. - Hans Foredrag vandt overhaands bifald, dog vare der vel Nogle, som i Forening med Væveren fra Manchester Exministeren Sir Robert Peel yttrede nogen Modsigelse.
Aalborg Stiftstidende, 1831-03-14
Debatterne om dette vigtige, dybtindgribende Anliggende fortsattes næste Dag og fornævnte Sir Robert holdt en lang Tale imod Lord Johns Andrag. Følger af Bolivars Død. (Under denne Rubrik holder Hr. de Pradt den for tidlig bortrevne store verdenshistoriske Mand følgende emphatiske Lovtale.) America har tabt sit Lys, og hvad der gjør Smerten haardest er, at det med egne Fingre har slukt dette Lys. Bolivar er ikke mere. Menneskeheden, har tabt en stor Pryd og Columbien sin Redningsmand, som, efterat have skabt det, alene kunde opretholde det. Som Skytsengel af Columbien helligede han det utaknemlige Fædreneland sit sidste Suk, Hans Mund aabnede sig for sidste Gang for at udtale Ord der indbefatte Alt hvad Columbien trænger til: Samdrægtighed, Samdrægtighed, eller Anarchiet vil fortære, mit Fædreneland, og dette Columbien, der har kostet mig saa meget, vil gaae til Grunde. - Jkkun 47 Aar varede det dadelfrie ubesmittede Liv, der stedse var helliget Fædrenelandets Tjeneste. Ved ham bleve Columbien, Peru og Bolivia befriede og begrundede; efter dette Exempel havde Mexico brudt med Spanien og Bolivar var altsaa Mexicos Befrier tillige. J Europa haves vist intet Begreb om hvilke herculske Arbeider dette har kostet. Ei allene som Kriger, Lovgiver og Administrator uopnaaelig, men som uegennyttigt, maabeholdent Menneske uforlignelig! Bolivar har maaskee været vor Tids fuldkomneste Menneske! Han har overtruffet Washington ved Udholdenheden, Omfanget og Vanskeligheden af sine Eierninger, og var ham lig i borgerlige Dyder. Staaer han tilbage for Napoleon i Genie og i Krigskunst, saa er denne ogsaa en Undtagelse i Menneskeslægten; men hvorlangt staaer ikke Napoleon tilbage for ham med Hensyn til Frihed? Bolivars Tab rammer ikke Columbien allene, men det er en Ulykke for hele Europa, hvis Velgaaende saa inderlig er sammenknyttet med de americanske Provindsers, et Forhold, der saa lidet indsees af Europas Regenter, ret som om Americas Velfærd slet ikke vedkom dem noget. Men Bolivars sidste Ønske vil ikke gaae i Opfyldelse; med Samdrægtigheden i Columbien vil det være ude; Landet vil blive et Rov for egennyttige Lidenskaber, og maaskee ønske sig tilbage under af at have forkortet det kostbare Liv, som man skulde have søgt at forlænge. Uden Samdrægtighed fortærende Anarchie! O Bolivar! Din omfattende Aand indbefattede i dette Ønske Europa ligesaagodt som Columbien; Du blev i dette sidste Øieblik en Profet for tvende Hemisphærer; thi i den, som vi beboe, som i den, hvis Ære Du har været, rase de samme Lidenskaber, og Europa trues af en Foryngelse lig Medeas og af en frygtelig Lighed med det sydlige America.
Aalborg Stiftstidende, 1831-03-14
Blandinger. Udsigter til en forestaaende Orlog have paa flere Pladse i Europa og navnligen ogsaa i Hamborg, drevet Sø=Assurance-Præmierne betydeligt op. - Saa ville vel ogsaa Fragterne, som i de sidste Aar have været lave nok, igjen hæve sig noget.