JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-12-01
Tirsdagen den 28de Novbr. er fra mit Kjøkken bortstiaalen en Malm=Morter. Den Retsindige, som en saadan maatte blive falbuden, ville godhedsfuld underrette mig derom, da saadant maaskee kunne lede til Opdagelse. Chr. Lundberg, Graven Nr. 228.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-12-01
Fra Hendes Naade Frøken Henriette v. W. ere i f. M. indkomne 5 Rbdlr. til de Brandlidte i Illerup, som inderlig takke den ædle Giverinde. Sveistrup Præstegaard, den 29de Novbr. 1837. Pingel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-12-01
Redigeres, trykkes og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-12-02
den 2den December. Løverdagen med Brevposterne Den til Forsendelse allene privilegerede. Kongelig allernaadigst Aarhuus Stifts-Tidende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-12-02
Blandinger. Til Washington, i Amerika, er ankommet et Slags Gesandtskab af Jndianere, bestaaende af 150 Personer: Høvdinger, Krigere og Spaamænd, Alle af et vildt og krigersk Udseende. Hensigten med de res Besøg er at sælge nogle af deres Jagtgebeter hvilke de forenede Stater gjerne afkjøbe dem, for uformærkt at trænge disse vilde Stammer tilbage over Missisippifloden. Ved deres første Conference med Martin van Buren, de forenede Staters nuværende Præsident, hvem de, paa Jndianernes Viis, kalde deres store Fader, havde nogle af de ældste Høvdinger, efter at have betragtet ham nøie i et Par Minutter, med opløftede Hænder udraabt: Vor store Fader er en lille Ræv!" Og alle de Øvrige havde gjentaget: "En lille Ræv!" Det er nemlig Skik hos Jndianerne at benævne deres Høvdinger efter et eller andet Dyr, med hvilket de kunne have nogen Liighed, eller nogetsomhelst Naturphænomen, der kan staae i Analogie til hans Forstand eller Mod. Dette Øgenavn eller Ærestitel vil Præsidenten nu rimeligviis komme til at beholde sin hele Levetid. Jndianerne forlangte 1,600,000 Dollars for et rigt og frugtbart District, der er flere Millioner værd imellem Brødre, og ligesaa stort som et europæisk Kongerige. Calumets (Fredspiber) bleve røgte, Foræringer uddeelte og alle hos Jndianerne brugelige Ceremonier strængt iagttagne. Men de blege Ansigters (saaledes kaldes de Hvide af de røde Jndianere) overlegne Klogskab lykkedes det at frasnakke de stakkels Vilde deres Eiendom for en Million, hvis Beløb de skulle have deels i Contanter, deels i Varer, det Hele i 20 Aars Afdrag. Ved et Besøg i Skuespilhuset vare disse Naturmennesker blevne saa henrykte af en Jfr. Nelsons Spil, at de havde kastet alle deres Rariteter, Bøffelhuder, Hovedsmykker, Slangeskind, Stridskøller, a. op paa Theatret for den skjønne Skuespillerindes Fødder, og havde man ikke forhindret det, vilde de snart, Miss Nelson til Ære, have viist sig i fuldkommen Nøgenhedstilstand. Men til Lykke for Damerne blev Miss Nelson i det samme optaget til Himmels i en Sky, og forsvandt saaledes for hendes vilde Beundreres Øine.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-12-02
J en senere Beretning fra Philladelphia hedder det, at de røde Mænd vare meget opbragte over de blege Ansigters troløse Adfærd imod dem, og truede med Tomahawken (Stridskøllen), saa at de vestlige Provindser svævede i Fare. Desuagtet vedvarer Udvandringen dertil fra alle Kanter. J Særdeleshed drager man til Ohio, Jndiana, Jllindis og det nyerhvervede Gebeet Wiscousin, vestlig for Missisippi, under 41 og 400 R. Br., et herligt Terrain, hvor en Acre Land endnu kan faaes for lidt over en Dollars, og hvor Stæder og Byer opstaae i Mængde som ved Trylleslag. Wiscousin vil snart som Stat kunne træde ind i Unionen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-12-02
Dronningen af Engelland har anordnet en nye Hofdragt for Damerne. Broderede Slæb, som vare i Mode for 30 Aar siden, skulle indføres paany. En Mængde Mennesker ville derved komme i Beskjæftigelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-12-02
Den til Dronning Victorias Kroning bestemte Stadskjole er af høirødt Fløiel med et 24 Fod langt Slæb, fodret med Hermelin og besat med tre Guldbræmmer. Slæbet skal bæres paa begge Sider af tre Hofdamer. Vægten af denne Klædning udgjør 200 Pund. Under samme skal Dronningen bære en anden Kjole af høirødt Fløiel, fødret med det kostbareste versiske Silketøi. Kanterne paa Livstykket og de nedhængende Ærmer ere besatte med smalle Hermelinstriber og tre Rader kostbare Guldtresser, men smallere end paa Overkjolen. Ryggen er broderet meget skjønt i Guld med brede Blade, og Ærmerne ere skaarne efter Dragten paa et Portrait af Annæ Boleyn. Beltet er en flad Guldkjæde, hvorfra der foran hænge 2 Guldqvaster ned. Under denne Kjole skal Dronningen bære en hvid Atlaskes Kjole, broderet med Guld.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-12-02
I en lille By i Frankrig tildrog sig i Sommer, ved Hielp af Byens resp. Communeforvaltning, følgende Historie, der kan tjene til Skræk og Advarsel, for alle Ligesindede. Den derværende Kirkes skjønne Klokketaarn, en Levning af Middelalderens gothiske Bygningskonst, havde allerede i Mandsminde været faa brøstfældigt, at en nødvendig Reparation deraf forlængst var bleven indseet af alle Byens blot nogenlunde sagkyndige Borgere, men Indberetningernes, de foreløbige Jndledningers og Betænkningers sædvanlige Sneglegang havde medtaget saa lang Tid, at da endelig Byens velvise og sindige Magistrat for sidste Gang var forsamlet for at raadslaae om de endelige gjennemgribende Forholdsregler til Jstandsættelsen af Taarnet, var for dette agtværdige Mønster paa Udholdenhed hiint skjæbnesvangte Øieblik kommet, i hvilket det tabte den længe vedligeholdte Taalmodighed og Ligevægt, og - styrtede ned over Magistratens Hoveder,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-12-02
En ung Pige af en rig anseet Familie i en fransk Provindsialstad blev lidenskabelig elsket af en ung Mand uden Formue. Han friede til hende, men fik Afslag af hendes Forældre. Ogsaa en riig Mand beilede om hendes Haand, og fik den, skjøndt Pigen ikke skjulte sin første Kjærlighed for ham. Den Lykkelige var endnu ung, ikke hæslig, og troede, Pligten og hans Kjærlighed vilde nok bringe hans unge Kone til at glemme hendes første Lidenskab. Brylluppet fandt Sted, Hvedebrødsdagene vare snart forbi, og der indfandt sig nu mørke Skyer paa Ægtestandshimlen. En Aften gik den unge Kone ud, og ved hendes Bortgang faldt Manden i dybe Tanker. Pludselig bemærker han i den smalle Revne, hvor Stolens Overtræk forbinder sig med Træet, noget Hvidt; han griber hen og finder en billet fra sin Medbeiler, hvori der var bestemt en Rendezvous til samme Dag, og - hans Kone var nu gaaet ud. Manden iler hen til det bestemte Sted, og finder begge de Skyldige. J Konens Paasyn stak han hendes Elsker ihiel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-12-02
Paa Bordeaux's Rhed var nylig en stor Bevægelse. Paa et amerikansk Skib var Kokkedrengen, ophængt i Mastkurven med sammenbundne Hænder. En Mængde unge Mennesker roede ud til Skibet, for at befrie Drengen. Som nogle af dem vare klattrede op af Stigen, skjares denne over, saa En blev qvæstet, en Anden druknet. Fleer og flere Mennesker trængte nu voldsomt ombord og befriede Drengen. Der maatte Soldater ud for at berolige Folket, Capt. blev arresteret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-12-02
For nogle Dage siden afskiar i St. Martin (Frankrig) en Pige den halve Tunge af hendes yngre Søster, fordi denne havde beluret hende ved en Kjærlighedsrende vons, og hun frygtede for, at hun vilde forraade hende til deres Forældre.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-12-02
J Harcourt har et ungt Menneske, ifølge et Væddemaal, slugt 3 Femfranestykker. Nu ligger han dødssyg og kan ikke nyde andet end lidt Melk. Det er ikke lykkedes at faae Pengestykkerne ud af Maven, Det er utroligt, hvor hurtigt nu Alting gaaer til i Verden siden Opfindelsen af Damp og Jernbaner.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-12-02
J Madrid blev den 12te Octbr. En pludseligt gjort til Minister, og da han vaagnede næste Morgen, laae allerede hans Afskedsdecret paa Bordet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-12-02
J Zürich er en Mad. Lindemann, Primadonna ved det Garnierske Berider-Selskab, bleven stukket ihiel af hendes Mand, der skal have fundet hende i en mere end tvetydig Stilling. Manden er arresteret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-12-02
De franske Marqvetendersker have nu faaet et Slags Uniform, der bestaaer i røde Beenklæder, Støvler med Sporer, en bruun Jakke og rund Voxdugs Hat.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-12-02
En Sadelmager Stafford i London har opfunden en væltefri Vogn, hvormed han nylig gjorde Prøve i en Mængde Menneskers Nærværelse. Det ene Hjul i Grøften og det andet paa Chausseen, op og ned igjen, og til Alles Forundring stod den sin Prøve. (Gid denne Opfindelse snart maatte naae til Jylland,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-12-02
Keiseren af Rusland har paa sin Reise, ved en Dagsbefaling fra Tiflis, afsat Fyrst Dadianoff fra sin Post som Fløiadjutant, og paa Grund af forskjellige ulovlige Handlinger ladet ham arrestere og stille for en Krigsret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-12-02
J Reval er nylig bleven arresteret en meget stor og udbredt Tyvebande. Saagar en Sangerinde som gav Concerter, hørte med dertil.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-12-02
J Nætterne til 12te, 13de og 14de Novbr., da de stærke Nordlys viste sig paa Himlen, bemærkede man i Breslau en samtidig høist mærkelig Misviisninaf Magnetnaalen. Som med en usynlig Haand satte Nordlyset Naalen i den stærkeste, hidtil aldrig oplevede Bevægelse og Uro, og forandrede efterhaanden Naalens Middelretning, afvexlende snart øst, snart vest for den almindelige, indtil en Forskjel af 2 1/2 Grad, Afvigte 4de November var et halvt Aarhundrede, forløben, siden paa Prags Theater første Gang blev opført Mozarts Don Juan, denne alle Operaers OperKronen for alle Mozarts Mesterværker, Nøglen, hvormed den store Mester aabnede sig Udødelighedens Tempel. Om Overturen til samme fortælles, at Mozart skrev den Natten til den 4de Novbr., altsaa umiddelbart for Operaens første Opførelse. Nodeskriverne fik neppe Tid til at fuldende deres Arbeider, og først Kl. 7 1/2 om Aftenen bleve de med Sand bestrøede Partier bragte i Orchestret. Den svære Quverture maatte udføres uden foregaaende Prøve, men Mozarts Direction bragte hver Guist af musikalsk Talent til at udgaae i den lyseste Flamme, og hans Yttring derpaa til Orchester=Directeuren : "Der faldt vel mange Noder under Pulten, men det gik dog ret godt gjorde det daværende Orchester stor Ære.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-12-02
Fra forskjellige Steder i Sverrig berettes om Skibbrud og anden Ulykke som Stormen den 2den November har foraarsaget. Saaledes: at ved Skogsfall (ved Carlstad) drev 16 Fartøier paa Land, hvoraf tvende sank. Det ene af disse var lastet med 300 Tdr. Sild, det andet med 300 Tdr. Havre. Af 58 Fartøier som laae i Havnen tog de alle Skade paa 12 nær.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-12-02
Stockholms Tolvte Aftonblad blev den 4de Novbr., paa Grund af nogle bemærkninger og Kongens Reise og Modtagelse, inddraget, men udkom endnu samme Aften, indeholdende de samme bemærkninger, under Titel af det Trettende. For ikke længe siden bevirkede Forvexlingen af Ordet Vand med Brand temmelig Forstyrrelse paa Christianias Theater. Lignende Tilfælde indtraf Søndagen den 5te November i Stavangers Kirke, da nogle tusinde Mennesker der vare forsamlede i Anledning af Reformations-Jubelfesten, og et Fruentimmer, der fik ondt, ikke hurtigt nok kunde, igjennem den tæt sammenpressede Mængde, bringes ud af Kirken. En enkelt Stemme efter Vand blev længere nede i Kirken forstaaet som Brand, og i et Nu greb en saadan Skræk en stor Deel af Forsamlingen, at den under forvirrede Klager og Larmen gik som en brusende Storm mod Udgangen; ja i Sidegangene sprængtes endog Vinduerne, og Menneskene styrtede sig ud. Dog er Jngen, saavidt vides, kommen betydeligt til Skade.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-12-02
Christianias Jndvaanere bleve den 16de Novbr. om Morgenen Kl. 4 vækkede af Brandskud og Allarm. Der var udbrudt Jldløs paa det 1/2 Fjerdingvei fra Byen beliggende Kjøbmand Zjørner tilhørende Landsted, Bolteløkken. Tagene stode i lys Lue førende Beboerne mærkede Branden, hvorfor de halvnøgne maatte redde sig ud gjennem Vinduerne. Husene brændte ned i Bund og Grund, og af Jndboe lykkedes det kun at redde ubetydeligt, hvoriblandt dog en Kommode, hvori fandtes 8000 Spd. i contante Penge og Vexler, Blandt de ryggende Ruiner saae man Dagen efter Levningerne af de opbrændte Heste og Køer liggende i deres Krybber.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-12-02
Stavangeravisen meddeler Afskrivt af et Brev, der nylig er ankommet fra en af de fra denne Egn til Amerika Udvandrede, dateret Middelpent i Staten, Jlinois den 9de April 1837. Hele Brevet kan ogsaa læses i den Berlingske Avis No. 282, hvoraf følgende er et Udtog: Hjertelskede kjære Fader og kjære Broder og kjære Søster! Deres kjærkomne mig tilsendte Skrivelse er mig rigtig frembragt, osv. Jeg levede i det glade Haab forleden Aar, at jeg skulde seet Eder blandt det anseelige Tal af norske Folk som kom hertil, men det slog feil. Vi leve Gud skee Tak vel her, kun ønskede jeg de Alle vilde komme herover til os. Gud og Lykken har føiet det saaledes for mig, at jeg nu er i Besiddelse af 160 Acres Land, hvoraf jeg har tilsaaet 6 med Hvede, som jeg troer, jeg skal faae god Høstning paa. Jeg har 5 Køer, 2 Stude, som bruges her at kjøre med, 3 unge Kreature, i Tallet, 10 af det Slags. Ogsaa har jeg fire Soer og 4 Sviin. Her er saadant Land, at man kan forskaffe sig Hø til saamange Kreature som man kan røgte. En Arbeidsmand kan her fortjene en Daler og Dagen; en Tjenestepige ligesaameget her i eet Aar som 10 i Norge. Skulde det være saa, at J med flere beslutte Eder til Reisen hid, da vil jeg raade Eder, at reise over til Gothenborg og søge Leilighed der med amerikanske Fartøier; de ere bedste kjendte paa Reisen og komme meget hurtigere frem. Jeg har faaet undersøgt hele Fragten fra Norge og lige hertil Jllinois af dem som kom over forleden Aar, at det kommer for hver Person til omtrent 56 Daler. J maa gjerne have med Eder af norske Sølvpenge saameget som J kan, naar de ere af det Slag som er godt Sølv. Jovrigt skal jeg sørge for Jer, saa Jngen af Jer skal fortryde det. Gud vil i saa Fald følge Eder baade gjennem Havet og paa Landet, at vi kunne samles her med Glæde og Fornøielse. Eders oprigtige Søn og Broder, Halvor Knudsen."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-12-02
Af en Skrivelse fra Christiania. Ved Siden af vort nye Theaters Fuldendelse har Sandsen for de skjønne Kunster grebet om sig med en Force, der synes at have givet vore forhen saa stærke politiske Tendentser et Stød for Panden. Enthusiastiske unge Menneskeer leie sig for høie Summer Logis i Trappegangene, der føre til de musikalske Soireelocaler, Befolkningen fra Bryggerne forflytter sit Qvarteer til Theaterpladsen, og i de sidste 13 Dage har man neppe aabnet Munden uden for at tale om Musik og Theater. Allerede fra Bygningen havde faaet Tag over Hovedet mylrede dens Jndre af Nysgjerrige, men i de sidste Dage førend Theatrets Aabning, da Bestyrelsen gjennem Aviserne havde nægtet sig hjemme og frabedet sig alt Besøg, var i Særdeleshed Trængselen stor, Folk styrtede ind gjennem Theatrets 15 lukkede Dørre steg op af Kjelderen og ned af Skorsteenspiben, overalt hvor der var en Aabning, arbeidede man sig ind, Jntekunde modstaae Nysgjerrigheden. Den 4de October havde Hanen neppe galet første Gang førend Theaterpladsen var bedækket med Mennesker og Paraplyer. Man havde bedt Vægteren ringe paa Porten Kl. 4 om Morgenen for i Betids at kunne sende Bud efter billetter. De Danske ved Bryggerne maatte standse med Løsningen, da Kornbærere, ikke for nogen Priis vare at erholde, og havde ikke en Skylregn vasket Skotøiet reent, vilde Halvdelen af Christiania have maattet gaae med upudsede Støvler, thi Alt hvad der bar Navn af Oppasser og Sjouer var opstillet en quene i en Række af 4 Mænds Tykkelse, der naaede fra Politiet, som stod i Galladragt paa Theatertrappen, til ganske tæt ved Professor Sørensens Gadeder. SomRigstidenden saa smukt bemærkede, herskede der en vis høitidelig Stilhed, da man om Aftenen første Gang samledes i Thalias nyreiste Tempel." Den gik endog saavidt, at man aldeles glemte at stemme i med da Nationalsangen blev spillet. Der var for meget nyt at see paa, til at man kunde tænke paa at synge; man følte sig desuden noget forlegen, og generede sig ved at være kommet i et saa peent Huus, maaskee var man ogsaa i Uvished om Sangen vilde tage sig godt ud i den nye Sal, hvilket dog var en ugrundet Tvivl efterat man havde hørt, at Væggene og Prosceniet vare construerede som Sang bunde. Ved anden Forestilling havde man imidlertid faaet Bugt med Forlegenheden. Man sang Nationalsang, forlangte Fanfarer, og jublede i eet væk. Da Stykket. 3die Gang opførtes havde Enthusiasmen lagt sig, og man tang ganske stille indtil Teppet gik ned i sidste Act." Thisted, den 28de Novbr. Natten til 22de ds. strandede Sønden for Agger Kanal Skonnerten Pi nasse, Capt. Mønsted af Randers, kommende fra London og bestemt til Khvn. med Stykgods. Capitainen, Styrmanden og en Passageer vare gaaede op i Masten, da Skibet stødte stærkt, hvorved de tilligemed Masten bleve kastede overbord og fandt deres Død i Bølgerne. Ladningen bestaaer af Kardemomme, Sagogryn, Rom, Madera, Portviin, &c.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-12-02
Viborg, den 30te Novbr. Hovedgaarden Dybvad er underhaanden solgt til Hr. Cand. juris A. Winkel for 100,000 Rbd. J Tirsdags Aftes afbrændte Vium Præstegaards Ladebygning med al deri værende Sæd &c. Børnekopperne forekomme nu hyppigen her og i Omegnen. Ogsaa en Reductionsplan, (forlangt indrykket.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-12-02
Da der nu igjen er saamegen Tale om en Reduction i Armeen, saa være det ogsaa en gammel Militair tilladt, herom at sige sin uforgribelige Mening, og hvorledes en saadan bedst kunde udføres uden at forstyrre flere Forhold end som den høieste Nødvendighed udkræver. Efter hans Formening er Armeen vel ikke for stærk, men Organisationen kunde være anderledes og langt mere Sparsommelig end for nærværende Tid. Hans Anskuelser ere fölgende: 1) Generalstaben synes at ville være bedre indrettet naar sammes Individuer af og til traadte ind i Regimenterne og Corpsene igjen, og duelige Mænd fra disse igjen ind i Staben. 2) Ingenieur-Corpset kunde maaskee være meget mindre talrigt. 3) Artillerie-Corpset kan vel ikke være stort mindre, i det allerhøieste maaskee 2 eller 3 Compagnier eller Batterier. 4) Cavalleriet er ikke heller meget for stærkt, men Regimentsinddelingen koster betydeligt, hvorfor de 2 kostbareste Regimenter, der ikke have Nationalbeste, nemlig H. K. H. Prinds Fr. Ferdinand lette Dragon-Regiment, og Husar-Regmentet, kunde gaae ind, og derfor de øvrige Escadroner forstærkes indtil 160 Heste, dog uden derfor at holde flere Stamheste. Var for Sielland og Kjöbenhavns Garnison Landseneer-Regimentet ikke stærkt nok, saa kunde en 5te Escadron af dette ligge i Kjöbenhavn, og om en Sjette behøvedes, denne da ligge paa Jægersborg. 5) Infanteriet er heller ikke stærkere end Fornødenheden udkræver, men at disse 15600 Mand ere inddeelte i 13 Regimenter med deres Stab og 130 Compagnier er ikke hensigtsmæssigt og foröger Omkosningerne i en meget höi Grad. Bestod Infanteriet af 6 Brigader, og hver Brigade af 2 af de nuværende Regimenter med 1 Brigadecher, 4 Bataillons-Commandeurer og 1 Major, saa vilde paa denne Maade 24 eller 25 Stabsofficerer være overflødige Kunde Brigaden ikke ligge samlet i een Garnison, saa vilde med en Regimentsqvarteermester og Auditeur i een Person, Vanskeligheden være afhjulpen. Endvidere er det indlysende at Compagnierne ere altfor svage, og dog udfordre det samme Antal af Officerer og Underofficere som et meget stærkere Compagnie. Grenadeer- og Jæger-Compagnierne svare ikke aldeles til deres Bestemmelse, thi det förste skader derved de andre at det tager de bedste Folk forud, og mange Jæger-Rekrutter, blive aldrig gode Skytter. Jæger-Compagnierne kunde bedre remplaceres naar i ethvert Pelotons 3die Geled 3die eller 4de Parten var bevæbnet med Ritter. De andre Compagnier kunde da igjen blive 150 Mand, hvilket endnu er lidt nok, da det var bedre om de bleve 200 Mand eller endog derover. Skulde ved disse 26 Compagniers Reduction denne endnu ikke være stor nok, saa maatte man imidlertidig af adskillige Regimenter lade den 2den Bataillon ogsaa gaae ind. 6. De 4 Jægercorpser kunne ikke undværes, men deres Compagnier maatte da have den samme Styrke som Linietroppernes. Sluttelig maa endnu tilføies, at en bedre Gagering for alle Klasser hörer til Armeens Livsprincip, og at det var ønskeligt og vilde have mange Fordele og Avancementet gik mere gjennem hele Armeen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-12-02
Bekiendtgjørelser. Da Restancelisten over Bidrag til Fattigvæsenet, her i Staden for sidste Halvaar 1837 er mig tilstillet forsynet med Approbation, saa erindres herved Vedkommende om, at indbetale Restancerne til Fattigcassereren inden 11te December d. A., da Udpantning derfor ellers vil vorde effectueret. Aarhuus Byefoged-Contoir, den 16de Novbr. 1837. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-12-02
At der Fredagen den 22de n. M., om Formiddagen Kl. 10 slet, afholdes en Samling her paa Contoiret i Dødsboet efter Amtsprovst Plesner af Ørsted, i hvilken Repartitionen i Boet forventes fremlagt og Boet sluttet, det bekjendtgjøres herved. - Roungs &c. Herreders contoir i Randers, den 27de November 1837. A. L. Reiersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-12-02
Fredagen den 22de n. M., om Eftermiddagen Kl. 3. slet, afholdes her paa Contoiret en Samling i Dødsboet efter Provst Byberg af Hornsleth, med hvilken Boet forventes at kunne sluttes. - Rougs &c. Herrederscontoir i Randers, den 27de November 1837. A. L. Reiersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-12-02
Torsdagen den 7de Decbr. førstk., om Eftermiddagen Kl. 2, bliver efter Begjæring af Auctionsholder Hertz afholdt Auction i Gaarden Nr. 43 paa Skolegaden her i Byen, over en Deel tildeels nye Meubler, og Effecter, bestaaende af Birketræes Divaner, Stole, Sengesteder, et meget stort Speil i Mahognie Ramme, og flere mindre Speile, et Klædeskab af poleret Sukkerkassetræe, c. 50 Lod forarbeidet Sølv, et 8 Dages Stueuhr, Sengeklæder, Lagener, Dækketøi, forskjelligt Kjøkkentøi, en Kobber=Gruekjedel paa 1 1/2 Tønde Rum 18 Stkr. Jernplader til en Kølle, et complet Sæt Kanebjelder og Klokker til 2 Heste, en complet Boutik Indretning, bestaaende af Reoler, Skuffer og Disk, te store Skriverpulte, med meget mere. Hvilket herved til Liebhavernes Efterretning bekjendtgjøres. Aarhuus, d. 30te Novbr. 1837. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-12-02
Skov=Auction. Onsdagen den 6te December førstkommende lader Proprietair Søltoft til Tyrrestrup, i den ham tilhørende Hovedskov paa Aars Mark, ved Auction bortsælge en betydelig Deel meest Bøge= og nogle Egetræer paa Roden, hvoraf den største Deel ere tjenlige til Gavningsbrug, og forøvrigt til Favnetræe. Auctionen begynder Klokken 10 Formiddag. – Man samles ved Skovfogdens Huus. - Lysthavende indbydes. Woer og Nim Herreders Contoir i Horsens, den 24de Novbr. 1837. Bernth.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-12-02
Efter Arvingernes Beslutning paa Skiftet efter Enkemadame Jngeborg Monberg, født Hjernøe, bliver det Boet tilhørende og paa Torvet her i Byen under Nr. 241 beliggende Sted stillet til 3de Auctioner, som afholdes : Mandagen den 11te December, Mandagen den 18de f. M., og Onsdagen den 27de f. M., hver Dags Formiddag Kl. 11. Første og anden Auction afholdes paa Raadstuen, men 3die Auction i selve Stedet, der er assureret for 430 Rbd. Sølv, og bestaaer af et Forhuus paa 5 Fag med 2 Fags Qvist, og et Halvtag paa 2 Fag. Naar 3die Auction er afholdt, bortsælges Boets Løsøre, bestaaende i Guld, Sølv, Kobber, Meubler, Sengeklæder, Kjøkkentøi og en Kakkelovn, o. s. v. Hvilket herved bekjendtgjøres. Horsens, den 27de November 1837. Ræder.