JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-01-15
Adskilligt. J nærværende Øieblik, da General Chasse har tildraget sig saa almindelig Opmærksomhed, vil det ikke være uinteressant at erfare, hvad et engelsk Blad; "London Chronicle, meddeler om hans Privatliv, Chasse er - siger det – en meget behagelig og underholdende gammel Mand. Han ægtede en riig Englænderinde, med hvem han havde 2 Børn, der døde. Medens de endnu levede, pleiede han ofte at prygle sin Kone, efter deres Død anholdt hun om Skilsmisse. Under Skilsmisseprocessen givtede Chasse sig anden Gang, i det han paastod, at hans første Givtermaal ikke var legitimt. Heraf reiste sig en ny Proces, og han blev dømt i en Mulct af 1,500 Gylden. Chasse har altid holdt meget af Dameselskab. Saaledes kom han ofte hjem med Fruentimmer, hvilke han gav Soupeer, og ved hvilken Leilighed han stedse paastod, at hans Kone maatte gjøre Honneurs ved Bordet." (Kbhp.) Det franske Blad National siger: "Siden Juli-Revolutionen er 281 Gange lagt Beslag paa offentlige Blade, og 251 Domme ere i denne Anledning afsagte. Redacteurerne ere tilsammen dømte til 1226 Maaneders Fængsel, og til Mulcter til et Beløb af 347,550 Fr. Antallet af de for Retten forfulgte Blade er 84, af hvilke 41 udkomme blot i Paris. Denne Opregning gaaer til den 1ste October 1832. Som et Exempel paa, hvor vaersomt Man bør omgaaes Vanvittige, ogsaa efter deres Helbredelse, fortæller M. Wagner Følgende: "En Officier var falden paa den besynderlige Jdee, at han havde fem Faarekyllinger i Hovedet. Hans Læge, Stabschirurg L., lod fange fem Faarekyllinger, og lovede ham, at udskjære dem, der plagede ham. Paa det Sted, hvor de, efter Patientens Angivelse, skulde opholde sig, gjorde den kloge Chirurg et lille Jndsnit, og lod den ene Faarekylling efter den anden falde ned paa en Tallerken, som om han havde taget dem ud af Saaret. Den Syge forsikkrede strax, at han følte Lettelse, fik efterhaanden sin Forstand igjen, og levede nogle Aar sund og tilfreds. Da hans Kammerater en Gang spøgende fortalte ham, hvorledes han var bleven helbredet for sin indbildte Sygdom, studsede han, faldt tilbage til sine forrige Grublerier, blev fuldkommen afsindig, og døde i det frygteligste Raseri. De forenede Staters staaende Hær udgjør, til en Befolkning af 13 Mill. Mennesker, ikke flere end 5,000 Md.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-01-15
Jndenlandsk. J Følge Hr. Grosserer Nathansons Opgivelse var Danmarks Statsgjæld 1830. 141,575,000 Rbd.;men drager Man derfra Finantsernes Activa, der anslaaes at være 35,000,000 Rbd., er den rene Gjæld 108,575,000 Rbd.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-01-15
Vor Landsmand, Theatermaleren Troels Lund, har nylig til Kbhavn hjemsendt et Arbeide i sit Fag, nemlig en Tegning af et gothisk Pallads i Lombardiet, i Middelalderen." Han forlod Rom i Julii f. A., bereiste en Deel af Toskanas interessanteste Egne, besøgte dernæst Theatret i Genua, og gjæstede atter La Scalg i Mailand. Fra Mailand foretog han sig en Reise igjennem Schweitz, hvis skjønneste Egne han har besøgt. Nu opholder han sig i Paris, hvor han har Haab om, at komme til at arbeide under Europas første Theaterma(Kbh.) ler, Ciceri.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-01-15
Fra Nytaar af fortsættes nyeste Morgenposte under Titel af Kjøbenhavns Universal-Tidende", over hvis første Nummer i Kjøbenhavnsposten" er givet en skarp Critik, Søndagen den 23de Decbr. var "Juleløier, i Studenter-Foreningen. Begyndelsen skeete ved en Prolog; derefter opførtes "Moral Principet, Lystspil i 1 Act, og "Faust, original romantisk Ballet i 3 Acter. Ved Bordet bleve Juleviser af Oehlenschlager, Hillerup, H. P. Holst og H. Hertz afsjungne, samt en Champagne Vise af Chr. Winther. Oehlenschlager var selv tilstede, og efter at hans Juleaftens Vise var afsjungen, blev et "længe leve!" udbragt for den hæderkronede Digter.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-01-15
(Veile Avis.)"Viborg Samler fortæller, at Hans Excellence Hr. Generallieutenant og Generaladjutant v. Bülow, som i længere Tid har været syg, atter har faaet et slemt Tilbagefald af Podagraen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-01-15
Udgiveren af "Raketten, Hr. M. Winther, havde tilsendt det fyenske Militair-Bibliothek et Exemplar af "Rakettens" 3 første Bind for 1832, med flere trykte Smaasager, som en Gave, hvilken han, i Overeensstemmelse med Lovene, udbad sig maatte henligge 14 Dage i Læsesalen, og derefter circulaire blandt Medlemmerne men da han, formodentlig ved en "Nisses Hjælp, har faaet sin Gave tilbagesendt, saa har han nu med Pakkeposten tilstillet Hr. Oberst v. Guldberg, Bibliothekets Chef, ovennævnte Smaatting, som han mener, at Obersten ikke er berettiget til at forkaste, da Bibliotheket er et offentligt Jnstitut.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-01-15
Forleden Dag, da forhenværende Præst Hr. P. D. Faber gik forbi en Gjæstgivergaard i Aalborg, vikkedes der i Vinduet efter ham. Han gaaer ind, men en Mand, i hvilken Hr. Pastoren vil have kjendt Hr. Proprietair Conradsen fra Nørlund, kommer ham imøde og byder ham ind paa et Glas Viin. Hr. Faber afslaaer Jndbydelsen og vil gaae igjen, men nu farer Manden med knyttede Næver imod Hr. Fabers Pande og Øine, river ogsaa Stokken fra ham og slaaer ham med denne voldeligen og vedvarende i Hovedet, over Ansigtet, over Brystet, paa Hænder, Arme og Been, saa Hr. Faber siden den Tid har været sengeliggende. Han har ladet indstævne Hr. Propriet. Conradsen for en Politiret; men Jndstævnte har benægtet Attentatet. Det gamle Aars Afskedssang.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-01-15
(Af Riber Stiftstidende.) Saa er min Vandring endt – vær hilset, Broder, Som stiger frem i hvide Morgendragt, Mens end i stille Ro de lyse Kloder Omstraale Dig med deres Himmelpragt. Med Længsel saae jeg, Broder, Dig fremile; Jeg er saa træt, jeg længes efter Hvile. O, Moder, tag min Uro, Sorg og Savn Og gjem mig i Din tanse Moderfavn! Jeg har seet Nok af Jordens Strid og Møie, Dens Daarskab og forfængelige Tant; Fast hvor jeg saae med taareblændet Øie Jeg ideel uro og Forvirring fandt. Jeg Tvedragt saae at tænde vilde Flammer, Saae Enkers Taarer, Faderløses Jammer, Saae Riger ryste, saae Tronbaarne gaae Og betle om en Bolig dog at faae. Jeg saae et Folk, ydmyget, harmfuldt, sukke Ved tvungent at fornye den brudte Pagt; Men Flammen, som Blodstrømme her mon slukke, Jeg hist faae blusse frem med rædsom Magt. Forgiæves vilde Kløgten Blodet standse; Det flyder strømmeviis ved Andorfs Skandse; Det farver Douros Vove purpurrød, Hvor Brødre gaae i Kamp paa Liv og Død. Jeg saae en vild, urolig Aand bevæge Og daare Folkene med Lognens Ord: Den lover Tidens hele Brøst at læge Og Gyldenaaret mane frem paa Jord. Og Aanden prises høit af tusind Tunger, Naar den om Folkets Magt og Høihed sjunger, Forstyrrende gaaer i al Verden ud Og vender op og ned paa Herrens Bud. Jeg saae - dog nei, jeg kjedes ved at vise Alt, hvad Ondt jeg saae paa Jorderig; Men end til Slutning skal min Læbe prise Det, som paa tunge Vandring styrked mig; Jeg saae blandt al den Nød, som Verden lider, Et enkelt Varsel dog om bedre Tider, Og i den mørke Nat jeg Lysglimt saae, Som trøstelig om Morgendæmring spaae. Jeg saae et lille Land mod høie Norden -At det er til, i Syd Man neppe veed; Og dog der er slet intet Land paa Jorden, Der gjemmer større Tro og Kjærlighed. Jeg saae en Drot - hvor dunkle Bølge rinder, Hans Trone staaer af himmelblaa Kjærminder, Og Trofasthed er Kongeborgens Vold, Og Folkets Kjærlighed er Drottens Skjold. Did vender jeg til Afsked end mit Øie Og nyder Synet af den milde Fred: Saa lukker jeg det til for Jordens Møie Og synker i min stille Bolig ned. - Velsign, o Gud, det lille Land mod Norden; See naadig ned til alle Folk paa Jorden: At de i Jesu Navn maa søge Fred J Gudsfrygt, Tro og Haab og Kjærlighed!
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-01-15
Tanker, tilegnede. Hr. Gjæstgiver, Kbd. J. W. Suhr i Nysted. Theodor, Julie, rækker hverandre nu Haanden, Englelig vorden J est - Gud tilhører jo Aanden. J ginge bort i Uskylds den favreste Vaar. Vel er J fri for Støvets de ublide Kaar; Men forladte staae ømme Forældre tilbage, Som ved Eders Død udbrød i veemodsfuld Klage; "Ak! alt for tidlig her endtes Jer Jordelivsfærd; For tidlig er tabt, hvad vort Hjerte var kjær!" Gud giv Jer Taalmod; thi hisset J skulle dem see; Amen! Alfader Din Villie skee,
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-01-15
Bekjendtgjørelser. At min inderlig elskede Mand og mine 5 Børns kjærlige Fader, Stadshauptmand J. Just, hensov ved en blid og rolig Død den 11te dennes, i en Alder af 65 Aar, bekjendtgjøres herved sørgeligst for fraværende Slægtninge og Venner. Nakskov, den 13de Januar 1833. M. C. Just, født Hoffmann.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-01-15
En Enke ønsker sig Logis og Kost hos en anstændig Familie. Det Nærmere aftales med Procurator Larsen i Mariebo.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-01-15
At jeg Undertegnede har nedsat mig som practiserende Læge i Saxkjøbing, bekjendtgjøres herved. Enhver, der vil bruge mig, forsikkrer jeg om den honnetteste Behandling i enhver Henseende. Min Bopæl er hos Uhrmager Wied paa Torvet. Saxkjøbing, den 13de Januar 1833. H. Ch. F. Schmiegelow, Cand. chirurgiæ Auction.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-01-15
Løverdagen den 19de dennes bliver ved offentlig Auction bortsolgt en Deel Aunboge og nogle Egetræer i Fredsskoven Hillested Nørrehave. Auctionen begynder og Formiddagen Kl. 10, og de Lysthavende ville møde hos Gaardmand Morten Hansen i Haared. Kunstenborg, den 14de Januar 1833. Gram.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-01-15
Jndkaldelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-01-15
Ved Proclama, som læses inden vedkommende Retter, ere Creditorerne i afdøde Gaardmand Hans Mortensens og efterlevende Enke, Ane Nielsdatters, fælleds Bo i Stokkemarke, under Grevskabet Knuhtenborg, inkaldte, med 12 Ugers Varsel, til for mig, som committeret Skifteforvalter, at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer; hvilket endvidere herved bekjendtgjøres. Knuhtenborg, den 5te Januar 1833. Gram.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-01-15
Skifte-Tillysning. At en Skiftesamling efter afgangne Huusmand Jørgen Frederiksen af Kraarup, Vaabensted Sogn, er berammet at afholdes her paa Hardenberg Onsdagen den 30te dennes, om Eftermiddagen Kl. 2, bekjendtgjøres herved, med Tilføiende, at de Udeblivende antages at samtykke i, hvad de Mødende vedgaae. Hardenberg, den 12te Jan. 1833. Chrenreich.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-01-15
Capital, som anbydes. Af Umyndiges Midler, under Vennerslunds Godses Overformynderi, er at erholde til Laans imod anordningsmæssig Sikkerhed 197 Rbd. 1 Mk. 3 s. S. og T., naar Lysthavende derom vilde henvende sig til Undertegnede inden 14 Dage fra Dato. Vennerslund, den 10de Jan. 1833. Hansen, Forv.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-01-15
Tilkjøbs.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-01-15
Mit iboende Huus i Vesterborg By, bestaaende af 8 Fag Stuehuus og 8 Fag Udhuus, nyt af Bygning og særdeles godt og beqvemt indrettet til Beboelse for en Familie af Middelstanden, og hvortil hører tvende smaa Hauger, kan, formedelst anden Bestemmelse, erholdes tilkjøbs underhaanden, naar de Lysthavende derom snarest muligt ville behage at henvende dem til mig. Vesterborg, den 8de Januar 1833. Jørgen Jørgensen, Bødker.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-01-15
Den mig tilhørende Byggeplads i denne Byes Østergade er underhaanden at faae tilkjøbs. Mariebo, den 14de Jan. 1833. P. Henrichsen, Guld- og Sølvarbeider.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-01-15
Bortkommen. Paa Landeveien mellem Mariebo og Stokkemarke er for omtrent 14 Dage siden bleven tabt et graat Hestedækken med sorte Kanter. Finderen bedes at aflevere samme til Peder Rasmussens Enke i Mariebo. Ved Tallotteriets 1375 Trækning i Kjøbenhavn udkom: No. 4. 15. 9. 77. 79.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-01-18
Lollands og Falsters Stifts Kongelig alene privilegerede Addrevsecontoirs Efterretninger. Syvogtyvende Aargang. Rummer 6. udgives 2 Gange ugentlig fra C. C. Schultz's Enkes Bogtrykkeri i Mariebo. Forsendes, i Følge Kongelig allernaadigst Tilladelse, med Brevposten.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-01-18
Udenlandsk. Hollandsk-belgiske Anliggender. Der skal nu mellem Frankrigs og Englands Befuldmægtigede være afsluttet et nyt Forlig, som angives at bestaae i følgende 9 Artikler: 1) Forterne Lillo og Liefkenshöck skulle overgives de belgiske Tropper 10 Dage efter Overeenskomsten; 2) Skibsfarten paa Maasfloden underkastes det samme Reglement, som gielder for Rhin-Skibsfarten; 3) Skibsfarten paa Schelden skal, indtil en definitiTractat bliver afsluttet imellem Belgien og Holland, være aldeles fri, 4) Transiten af belgiske Varer til Tydskland fri, blot imod en moderat Toldafgivt til Veienes Vedligeholdelse, o. s. v.; 5) Amnesti for politiske Forseelser i Venloo og Luxemburg; 6) Venloos og den hollandske Andeel af Luxemborgs Rømning af de belgiske Tropper; 7) den hollandske Hærs Nedsættelse paa Fredsfod; 8) ligeledes den belgiske Hærs; 9) Tilbagegivelse af den i England og Frankrig anholdte hollandske Eiendom. - Dette trænger dog til Bekræftelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-01-18
Den franskt Armees Hovedqvarteer forlod den 5te Jan. Berchem og indtraf den 6te til Vilvorde. Man troer, at det vil begive sig til Lille, i Stedet for at vende tilbage til Valenciennes. Marschal Gerard, samt General Haro og St. Cor Nugues, afreiste den 6te, om Morgenen Kl. 6, til Lille. Fra Brüssel skrives under 7de Jan.: "Den franske Armees Tilbagetog vedvarer J Antwerpen tales ikke om Andet, end Forberedelser til Krig, som Holland træffer. J alle Grændsefæstninger oprettes et Corps øvede Skarpskytter, hvis Nytte, saameget bevistes ved Citadellets Forsvar. Fra hollandsk Side bliver Scheldens Spærring med hver Dag strængere. Eskadren er den 3die d. M., med Undtagelse af nogle Kanonbaade, formedelst Frosten gaaet længere ned, og har lagt sig for Bath og Vinkenisse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-01-18
Den 5te Januar indtraf til Paris en Coureer fra Marschal Gerard; Dagen derpaa en anden til Hertugen, af Broglie, hvorefter han og Marschal Soult strax be Fredagen den 18 Januar 1833. gave sig til den hollandske Charge d'Affaires, Hr. Fabricius. J samme Anledning havde den preussiske og belgiske Gesandt en Sammenkomst. Nogle ville vide, at det angik en Skrivelse fra Kong Leopold, som beder om et længere Ophold af de franske Tropper, paa Grund af Hollands fiendtlige Demonstrationer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-01-18
Prindsen af Oranien er ankommen til London, og har tilbragt flere Dage i fortrolig Conference med Hertugen, af Wellington. Jntet er blevet bekjendt om denne Reises Hensigt. Prindsen iagttog det strængeste Jncognito.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-01-18
Frankrig. Søministeren har udstædt en befaling, hvorefter vedkommende Sø=Districts=Udskrivninger skulle drives med Virksomhed, Jver og Hurtighed; Alt, som det hedder, i den Hensigt, at forstærke den franske Sømagt i Levanten, fordi Russerne træffe Foranstaltninger til, at vise sig i disse Farvande med et større Antal Skibe. Der sendes ogsaa i denne Tid betydelige Munitions-Transporter og Skytskarrer til Corsica, formodentligen for at være fattet paa Alt i Jtalien.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-01-18
Den 5te ds. var der meer end sædvanlig Trængsel til Tribunerne for Tilhørerne i de Deputeredes Kammer, fordi Hertuginden af Berry skulde omtales. Der blev af Hr. Sapey gjort Beretning over omtrent 40 Ansøgninger. J nogle blev tilbudt Gidsel for Hertuginden, i andre anmodedes Kammeret om, ikke at lade sig forlede til, at udøve en dømmende Magt. J en af Ansøgningerne mindedes om, hvorledes Dommen over Ludvig XVI. havde i den offentlige Mening brudt Staven over National-Conventet, og Hertugen af Enghiens Mord brændemærket Napoleons Regjering. Alt hentydede paa, ikke at fordømme Hertuginden. Hertugen af Broglie tog derpaa Ordet, og sagde blandt Andet, at Frankrig ikke er Medlemmerne af den afsatte Kongefamilie noget andet Hensyn skyldig, end det, som skyldes dets Fiender, da hiin Familie maa ansees som staaende udenfor den almindelige Ret. Han meente derfor, at Frankrig, uden at bringe Familien til Skafottet, har Retten paa sin Side, naar det afvæbner og sætter den ud af Stand til at skade. Hertugen gjorde derefter Forsamlingen opmærksom paa, at Hertuginden var forklædt og under et falsk Navn kommen til Frankrig, for at fremskynde en Borgerkrig, og at hun, hvis hun sendtes til sin Familie, snart vilde vende tilbage igjen. Han formeente desaarsag, at Man maatte paa eget Ansvar anvende et foreløbigt Fangenskab, for at forebygge en ny Jnsurrection og Udgydelse af fransk Blod. Det kom den Dag ikke til noget Resultat.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-01-18
J Ministeriet er foregaaet den Forandring, at Grev Argout, der var Minister for Handelen og de offentlige Arbeider, har ombyttet sit Departement med Hr. Thiers, som var Minister for det Jndre og for Cultus.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-01-18
"Moniteuren" af 6te Januar melder officielt følgende Udnævnelser: Grev de St. Aulaire til Ambassadeur i Wien, Marschal, Marquis Maison i St. Petersborg, Baron Durard de Mareuil i Neapel, og Marg. Foyde Latour Maubourg i Rom. Fremdeles til Gesandter: Hr. Ch. Bresson i Berlin, Grev de Vandreuil i Mun chen, Hertugen af Montebello i Kjøbenhavn, og Grev de St. Priest i Rio Janeiro. Endvidere Baron de Talleyrands Udnævnelse til Minister-Resident i Florents, samt Hr. Bellogs ved Hansestæderne, og Grev de Mornais i Carlsrube, endeligen Hr. Edmund de Bussteres til Charge d'Affaires i Darmstadt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-01-18
Spanien. Kongen befinder sig i en særdeles beklagelig Tilstand; hans Legeme er bedækket af Spanskflueplaster; hans Been ere opsvulmede, og Man frygter for Koldbrand; tillige plages han af en overvættes Sult, som han ikke tør tilfredsstille. Dronningen har modtaget en Deputation fra Staden, Cadiz. Den havde det Hverv, at takke Hs. Majestæt for Amnestidecretet og bevidne hende Stadens Hengivenhed for den durchl. Fyrstinde Donna Maria Elisabeth, Louises legitime Rettigheder til den spanske Trone. Rusland. Keiseren har aldeles overladt Afgjørelsen af den belgiske Sag til Kongen af Preussen. Russerne føle sig overbeviste om, at Preussen ikke vil lade det komme til Krig. Det hedder tvertimod, at mange Regimenter, som for Tiden staae i Polen, atter skulde kaldes tilbage. Senatet er meer end nogensinde for sysselsat med indre Forbedringer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-01-18
Tyrkiet. Vicekongen af Ægyptens Tropper har uden Kamp taget den meget vigtige Stad Jconium i Besiddelse. Denne Stad, hvori de tyrkiske Hovedmagaziner vare, ligger 119 Mile fra Constantinopel. Storveziren, om hvem Tyrkerne nære store Tanker, staaer med 40,000 raske Albanesere i Aschehir, 93 Mile fra Constantinopel. Vicekongens Hær, der commanderes af hans Søn Jbrahim, udgjør kun 25,000 Mand. Den 11te Decbr. var bestemt til et Slag.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-01-18
Adskilligt. J Amsterdam er afsluttet er russisk Laan paa tyve Millioner Sølvrubler.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-01-18
Fyrst Talleyrand skal i Marts ville resignere sin Post, hvis ei noget Vigtigt eller Uforudseet tildrager sig i den politiske Verden.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-01-18
Fra Nordamerica har Man den Efterretning, at Syd Carolina og Georgig have vægret sig for at betale de ved Foederalloven bestemte Toldafgivter, og at et Par af de andre Stater havde tiltraadt denne Vægring.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-01-18
To engelske Krigskibe skulle være afgaaede til Tripolis, for, i Forening med de allerede der liggende to, at behandle Staden fiendtligt. Samme Hensigt havde to americanske Krigskibe, som ere indløbne i Middelhavet, for at forsvare americanske Undersaatters Rettigheder.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-01-18
J Dinglers polytechiske Journal gjøres opmærksom paa en af Dr. Arnott opfunden Vand-Seng for Syge, der, som Man siger, have ligget sig igjennem. Dr. Arnott tager hertil en passende stor, dog ikke dyb, Vandkumme; lader den indvendigt beklæde med Metal, for at gjøre den vandtæt, og anbringer derpaa et, ved Kummens øverste Rand vandtæt befæstet, Gumme-Elasticums Dække over samme. Jgjennem en Aabning ved den ene Ende af dette Dække hældes Vand ned i Kum men, ligesom i en Flaske; dog ikke meere, end at det halve Rum dermed opfyldes. Ovenpaa dette GummiClasticums Underlag redes nu en almindelig Seng, der kun adskiller sig fra enhver anden ved sin langt større Blødhed. Syge, der længe ingen Søvn havde kunnet faae, fandt her en vederqvægende Hvile, og Ømheden, i deres Lemmer, af den lange Liggen, forsvandt efterhaanden.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-01-18
Jndenlandsk. Forhenværende Jnstitutbestyrerinde, Fru Fischer i Horsens, er allernaadigst udnævnt som Hofdame hos Hendes kongelige Høihed Prindsesse Charlotte Frederique i Jtalien.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-01-18
Enhver Borgerfest, af hvilken Stand den end feires, naar den blot minder og gavnlig Virksomhed og yttrer sig ved uskyldig Glæde, fortjener at paaskjønnes, ved at bringes til offentlig Kundskab. Saaledes giør Man sig det til Fornøielse at kunne omtale den Jubelfest, der Nytaarsdags Aften høitideligholdtes af samtlige Svende ved Sadelmagerlauget i Kjøbenhavn, til Erindring om, at det af dem ved deres Laugsforsamlinger brugte Skilt for 100 siden var bleven dem skjænket af en ægte dansk tænkende Mand, Sadelmagersvend Andreas Fisker. Festen holdtes i Hotel du Nord, hvor Skiltet var ophængt, omgivet af Blomster=Guirlander. Den aabnedes med et tarveligt Aftensmaaltid, under hvilket forskjellige Arier, forfattede i Anledning af Dagen, bleve afsjungne, hvorved Skaaler udbragtes for vor elskede Konge, Fædrelandet, Broderskabet og dets Foresatte, samt for Erindringen om ovennævnte Andreas Fisker og alle lige ædeltænkende Medborgere. Derefter forlystede Selskabet sig ved et Bal, der varede til den næste Morgen. Den Orden, broderlige Enighed og anstændige Glæde, der herskede under hele Festen, fortjener udtrykkeligen at roses og anbefales som Mønster for lignende (Dagen.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-01-18
Høitideligheder. J Natten til den 11te de, omtrent Kl. 1, udbrød en stærk Jld i Gaarden No. 66 i lille Strandstræde i Kbhavn. For- og Sidehuus afbrændte næsten aldeles. Skjøndt disse Bygninger vare af Bindingsværk og Jlden meget hurtig havde udbredt sig, lykkedes det dog det virksomme Brandcorps, opmuntret ved Hs. Maj. Kongens Nærværelse, snart at blive saaledes Herre over Jlden, at alle omkringværende Steder bleve reddede. Kl. omtrent 3 afkimedes fra Taarnene.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-01-18
Blandt mærkelige Nummere, hvormed det kgl. Museum for nordiske Oldsager i Aaret 1832 er bleven forøget, anføres et af Statsraad Lehmann, Committeret, i Generaltoldkammeret, skjænket udmærket Prøvestykke af en fast og haard Steenmasse, der er funden ved Anlægning af Havnen i Helsingør. Den viser i hvor kort Tid, under egne Betingelser, en Steenmasse kan danne sig; thi Fragmenter af forskjellige Sager have samlet sig og sees siddende i samme, saasom: Dyrebeen, Knappenaale, Pibestilke, Glas, Muursteen og enkelte Skillemynter fra Christian den Fjerdes og Frederik den Tredies Tid, ja endog senere. Det synes især at være opløst Jern, der har givet Anledning til denne Techolith. Museet var allerede forhen i Besiddelse af nogle, men mindre characteristiske, Prøver af samme Masse, indsendte af Hr. Justitsraad Knudsen, daværende Byfoged i Helsingør. Ved Frederikshavns Toldsted have i afvigte Aar clareret og losset 277 Skippere, og siden Begyndelsen af August 350 Skippere og Baadførere søgt Havnen, og derfra igjen fortsat Reisen til deres Bestemmelser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-01-18
Ved Aalborg Toldkammer indclarerede i afvigte Aar 735 diverse Fartøier, udclarerede 753. - Sildefiskeriet slog atter i dette Aar aldeles feil.