JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-03-02
Torsdagen den 16 Marts førstkommende om Eftermiddagen imellem Kl. 2 og 4, lader Eieren af Brygger=Gaarden No. 70 paa Øster=Gade hvori uafbrudt brygges en Gang ugentlig og om Sommeren oftere, ved en eneste Auction og uden Fleres Holdelse bortsælge fornævnte sin Eiendom med dertil værende fulde Brygger Jnventarium, saavel det Faste som det Løse, hvoriblandt findes circa 100 Stkr. Heel Døn der og omtrent 100 Stkr. mindre dito af alle Sorter, foruden alle Lofts= og Fade=Redskaber, en næsten nye Brygger Vogn, en dito Slæde, en Sluffe, 2 gode Heste med Sole Tøier, samt Staldreskaber og andet mere. Til behagelig Efterretning, især for udenbyes Liebhavere, meldes, at i fornævnte Eiendom, som forrenter circa 70000 Rd., er indrettet 2de Bouttiqver, hvilke, formedelst den skjønne Beliggenhed, ere tjenlige og beqvemme til enhver Næringsvei, da den ved dem begge er stor Plads til ethvert Anlæg eller hvilken Handel nogen maatte finde for godt at drive. Gaardens Bygninger ere assurerede for 26,800 Rd., og Grunden udgjør over 2000 Alen. Af Kjøbe=Summen kan tre fjerde Deel blive staaende imod Prioritet i Eiendommene, hvorledes Resten udbetales derom kan de Lysthavende i Forveien erholde Eierens skriftlige Tilstaaelse, og Eiendommen kan tiltrædes enten til Paaske eller Michaeli Fløttedag indeværende Aar. De nærmere Konditioner, hvorefter denne lige saa skjønne som importable Eiendom absolut bortsælges, erfares hos Procurator Gregersen boende paa Hjørnet af Øster=Gade og Pile=Strædet No. 56. Kjøbenhavn den 20 Februar 1809.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-03-02
En Lykke uden for St. Jørgensporten, er at faae tilkjøbs, man henvender sig til Adressekomtoiret. 25 a 30 Lispund nye Gaasefieder, og nogle Lispund brugte dito ringere Priis, er strax at faae tilkjøbs paa Vestergade No. 231.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-03-02
I Ulbølle Sogn er endeel Huse, hvoraf til nogle er henlagt 1 Td. og til nogle 4 Skpr. Hartkorn, strax eller til næstkommende 1ste Mai at faae i Fæste eller Leie, paa billig Vilkaar, men allene til Dagleiere. Vedkommende som attrage samme, have at henvende sig til Proprietair Lange paa Rudkilde.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-03-02
Løverdagen 4 d. M. bliver ved Hasmarch gjort Forsøg med at brænde Tørv til Kul, hvilket herved bekjendtgjøres for Omegnen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-03-02
For en Mand eller frie Karl, som forstaaer Fiskerie og Strand=Skytterie er et Huus med Tillæg af Jord at faae til Maidag dette Aar, naar han med gode Recommendationer om sin Duelighed og Opførsel, melder sig hos Cancellieraad Møller paa Østrupgaard.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-03-03
Krigs-Efterretninger. J Frankerigs Hovedstad ere Meningerne om Krig og Fred deelte. Underhandlingerne, hedder det, drives yderst levende. Det første Svar paa et vist fremmed Hofs Forestillinger veed Man med Vished, at have været meget moderat, og det samme paastaaer Man om den Gjensvar, som den Østerrigske Kherre, Grev v. Mier har overbragt fra Paris til Wien. Alt vil komme an paa, hvorledes disse sidste vigtige Depescher blive optagne af det Østerrigske Kabinet. Forresten tvivler Man end ikke om Muligheden af en almindelig Fred, siden Monitøren har indrykket det i Engelland udbredte Rygte, at det Franske Gouvernement ved tvende Statsbud, som den 1ste Februar afleveerte Depescher i Hr. Cannings Bureau, har gjort nye Fredsforslag.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-03-03
Samme Uvished hersker iblandt de Franske Journalister, En mener, at Bevægelserne mellem de Franske Tropper, Tydskland ingenlunde have et Angreb til Hensigt, saasom disse endnu ligge i meget vidt udstrakte Kantonnements, og ikke have faaet andre Forstærkninger, end de, der ere nødvendige til Regimenternes Komplettering, ja endog de Divisioner, der for kort siden ere gangne over Rhinen, vedbliver at fortsætte deres Marsch dybere ind i Frankerig. Kort Man begynder at tro, at Østerrig er vendt tilbage til det eneste System, som kan redde det fra uoverseelig Ulykke. Derimod giver en anden af disse Journaler en Artikefra Linz, hvorefter Keiser Frants seneste Skridt skulle have indjaget hans Undersaatter stor Angst for en nærforestaaende Krig, da det synes udenfor al Tvivl, at Østerrig, ske Armeekorps forsamles, og mange Regimenter allerede have modtaget dertil sigtende Ordres. Saa Meget kan Man nok med Vished antage, at Misforstaaelserne mellem Hofferne i Tuillerierne og Wien er Aarsag til de hyppigste Underhandlinger; at begge Parter søge at give disse tilbørlig Vægt ved frygtelige Tilrustninger, og ifald en Vei til mindeligt Forlig ikke kan findes, strax agte at appellere til Vaabnenes Magt, denne ultima ratio regum.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-03-03
Den Østerrigske Ambassadeur, Fyrst Schwarzenberg, er efter en meget besværlig Reise, hvori hans Excellence nær havde mistet Benene af Frost, ankommen til Petersburg. Den 17 f. M. afgik paa een Gang 12 Kourerer, fra Wien til forskjellige Steder, og det hedder, at de Bayerske og Vyrtembergske Gesandter skulle forlade denne Hovedstad. Alle Permitterte og den første Reserve ere indkaldte til deres Faner. De Officerer, der opholdt sig i Wien have og faaet Ordre, at indfinde sig ved Samme. Meget svært Skyds er sendt til Bøhmen, store Promotioner foretagne ved Armeen, og denne inddeelt i 9 Korps, der kommanderes af samtlige Erkehertuger og 5 andre Generaler under E. H. Karls Overkommando. Jkke mindre ere Bevægelserne iblandt Frankerigs og dets Forbundnes Tropper. Mellem Brescia og Bergamo og mellem Udine og Palma Nuova oprettes 2 Franske Leire. Keiser Napoleon ventedes den 27 f. M. til Mayland, og den Ondinotske Division er i fuld Marsch, som det nu hedder, til Jtalien. Den første Division af de Vestphalske Tropper, 10000 Mand stærk, marscherer ligeledes imod Sønden, og skal for det første være bestemt til Mez. Ogsaa de Bayerske Tropper ere vedvarende i fuld Bevægelse. Man troer der ikke længere paa Fredens Vedligeholdelse, og man mærker ikke, at Bayerns Regjering tager nogen Deel i Underhandlingerne mellem Hofferne i Paris, Petersburg og Wien.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-03-03
Fra Krigsskuepladsen i Spanien haves ingen vigtige Nyheder. J Rondonde la have de Franske funden en Russisk Korvette, der hørte til Admiral SiniavinsEskadre, der, som bekjendt, maatte kapitulere med Engel. lænderne i Lissabon. J Vigo, som nu har overgivet sig, indskibede 3000 Engellændere sig, men 1200 af dem forliiste udenfor Havnen tillige med 6 Transportskibe.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-03-03
Hertugen af Dalmatien marscherer mod Oporto, og Engellænderne skulle alt i Lissabon have samlet 400 Skibe og fornaglet Kanonerne paa Fortet St. Julien, for at kunne rømme Portugal, om muligt endnu hurtigere og sikkrere, end Spanien. Deres Flugt fra dette sidste Land skal have været saare uheldig, deres Transportslaade adsplittet, en Deel af samme forgaaet og Levningerne med Nød have reddet sig til adskillige Engelske Havne. Alle Franske Søestæder have celebreret Engellændernes Forjagelse af Spanien med Kanon-Salver, for tillige itide at meddeele deres Krydsere denne Nyhed.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-03-03
Efter de nyeste Efterretninger fra Amerika, skal Kongressen have forbudt al Handelsforbindelse med Engelland og Frankerig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-03-03
Efterretningerne fra Engelland a. kunne af Mangel paa Rum først næste Gang blive meddeelte.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-03-03
Hamborg den 28 Februar 1809. Penge-Cours: 100 Rd. H. Bco. - Rd. dsk. BcosVexel paa Kbhvn 2 Md. 100 Rd. 243 - -
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-03-03
Indenlandske Efterretninger. Premierlieuten. Seidelin af Søe-Etaten ankom i Mandags til Kbhv. som Koureer fra Hs. D. Prinds Kristian i Norge hvem han forlod i Onsdags i forrige Uge. Der er og i disse Dage ankommen en Norsk Post igjen, efter hvis medbragte Breve sammesteds ikke indtil den 10 Febr. er forefaldet noget Nyt af Mærkelighed.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-03-03
De Danske Officerer af Linieskibet Prinds Kristian, der faldt i Engelsk Fangenskab efter Jessens ærefulde Fægtning ved Sjællands Odde, ere fra England komne til Norge, for at udvexles mod Engelske Fanger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-03-03
Fortsættelsen af det Officielle Blad Budstikken er efter Etatsraad Falsens Død af den Kongelige Regjeringskommission for Norge overdraget Hr. Overlærer Stoud Platon, som under 30 Decbr. igjen har aabnet dette patriotiske Blad med et skjønt Gravminde over sin berømte Forgjænger. - Derefter meddeles følgende interessante Extract af KystværnDivisions=Anfører Lemvighs Skrivelse af 21de Octbr. til den constituerede Sorenskriver Barth. "Skipper Dirch Peters Buer med Tialken die Frau Annigina, førende hanoversk Flag, baglastet med Muursteen, kommende efter en Deel af Papirernes Udvisende fra Rotterdam, og bestemt til forskjellige Steder lagde ind i Havnen Berrefjord den 20 d. M. Han søgte saavel hos mig som hos andre en Ladning Bielker, men da samme ei kunde erholdes gik han ombord igjen, efter at han først nøie havde undersøgt alt hvor han foer frem Jeg fattede strax Mistanke om, at denne Person muligens var forsynet med engelsk Licence, og saaledes afsendt ei blofor at bringe Fienden Ladning men ogsaa Efterretning. Mit Kaperskib de Thygeson, ført af Capitain Mathisen, laae just seilfærdig. Jeg beordrede deraf 20 Mand i 2de Baade hvoraf den ene førte en 2 pundige Kanon; denne armerede Baad lagde sig Kl. 11 samme Nat lige for det vestre Jndløb til Berrefjords Havn, fyrede et Skud, tilsatte en Lanterne og forestillede saaledes etengelsk armeret Skib. Jmidlertid roede den anden Baad med 10 Mand vel bevæbnede ligge til bemeldte Tialk. Alle Hurra=Raab skede paa engelsk, og da Skipperen troede sig overtydet om, at Baaden førte Engellændere, der vilde tage ham som god Priis, sagde han paa Hollandsk Jeg er jo en Ven af Engellænderne,, og modtog dem altsaa som Venner. Derefter bragte han frem sit engelske Licence, som en af Folkene havde imellem Skjorten og Kroppen, og tilføiede at han maattesaaledes bevare det forde Norske; hvorpaa han sagde at han havde været 1 1/2 Miil fra sit Skib, og seet at der laae en udrustet Kutter men blev ingen Baad vaer. Paa videre Anfordring udleverede han de øvrige Skibspapirer, og blev derpaa forkyndt, at disse vare nu i Nordmænds Hænder og Værge, og maatte undersøger af Landets Øvrighed, medens Skibet imidlertid forblev under Kaperfolkenes Opsyn,
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-03-03
Fra Stiftet i Christiansand er til den Kongelige Regierings Kommission indsendt følgende Jndberetning: I Gaar Aftes er til Flekkerøe Havn indbragt en armeret svensk Kutter: som i Søen er erobret ved Kutterbriggen Seagull; den skal føre 8 Kanoner, 1 Morteer og have 40 Mands Besætning. Christiansand d. 29 Novbr. 1308. Paa Stiftets Vegne Cederfeldt de Simonsen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-03-03
Fra Kristiansand meldes under 1 Febr. at en Engelsk Orlogskutter er forliist Vesten for Næsset. Det havde Brevskaber ombord til Sverrig. Man haaber at faae dem opsiskede. Af Mandskabet er ført 13 Mand dødfrosne iland.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-03-03
En Snees Skibe er efter Kjøbenhavnske Blade ankommen med kjærkommen Ladning fra den anden Side Beltet til Sielland. Den sidste stærke Vesten Storm har bortdreven Jsen uden for Havnen ved Kjøge og langs Kysten samt taget Kaperskonnerten, som laae ved Jndløbet af Havnen med sig. Den havde 3 Mand ombord til Vagt, men var ganske aftaklet og afvæbnet. Den 28 Febr. saaes fra Mandehoved bemelte Skonnert at staae paa Falsterbo-Rev.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-03-03
Kommissionen for Sjellands og flere Øers Providering vi ved den formindskede Landtilførsel og aldeles standsede Søe Tilførsel være betænkt paa at komme Hovedstadens Bryggere og Bagere til Hielp med Kornvare af dens Forraad til billigere Priser. Tillige ønsker den sig underrettet om den beste Maade, hvorpaa andre Kornsorter, saasom Hvede og Byg, kunne blandes med Rug, eller uden Rug anvendes til et ligesaa got og sundt Brød.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-03-03
Fra Helsingørs Broe saae man den 24 mod Aften en Baad drive i Jsen ud for Vebek. Samme Nat faaes den fra Kronborg, og 3 Mennesker at gaae paa et stort Jsslag, der drev saa nær Fæstningen at de paa Tilraab derfra kunde give lydeligt Svar at de vare Danske, men dreve med Jsen ud efter.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-03-03
Paa Foranstaltning gik Baade ud fra Lappen ned af Hornbek, for at søge at frelse dem, men desværre de opdagede ingen, og kom mistrøstige tilbage. Næste Nat dreev en Nordlig Vind Baaden ud af igien. Nogle af Vore gik ud for at berge den, men nogle Svenskere havde allerede kapret den og ført den til Helsingborg. Den var uden Mennesker, og er man nu i Bekymring for hine 3. af hvilke de 2 vare Danske der af Byen, og den 3die en Spanioler, uvist er det, om de ere bergede eller ikke.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-03-03
Den 28 Febr. og Formiddagen modtog Hr. Henning Schroll, Hørbereder paa Brahetrolleborg, Dannebrogmændenes Hæderstegn. - Hr. Grev Reventlow som af Ordenskapitlet var bleven bemyndiget til, paa en høitidelig Maade at overlevere ham samme tilligemed et Exempl. af Anordningerne for Dannebrogsmændene, havde til den Ende indbudet adskillige af Omegnens geistlige og verdslige Embedsmænd; og efterat i disses og flere Honoraitores Nærværelse Overleveringen var skeet med dertil passende Formalitæter, gik Selskabet, bestaaende af 30 Personer, til Bord, hvor da og Sammenkomstens Hensigt erindredes ved at udbringe den hædrende Landsfaders og den hædrede Landesøns Skaaler, I Helsingøer har man endnu i Februar Maaned 1809 havt et Kirke=Gaards Spøgerie, da ved Midnatstider skulde fra Kirkegaarden udenfor Porten være hørt en ynkelig Jamren som af et døende Menneske. Nogle Dage forhen var naturligviis en Tambour, som havde skudt sig selv, der begravet En Mængde Mennesker forsamledes da paa bestemte Tid og Sted og hørte Jntet, uden Vindens Susen i de nøgne Træer. Sandsynlig har et Kattemav afstedkommet al denne blinde Allarm.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-03-03
Avertissements. Det har behaget Gud ved Døden at bortkalde min eiegode Karen Helene Friis fød Gasmann Natten til den 23de den ne Maaned i hendes Alders 25 Aar efter 3 Aar og 9 Maaneders Ægteskab. - Hun var, som enhver der kjendte hende, er bevidst, den Ædleste og Dydigste paa Jorden, derfor er min Sorg usigelig og mit Tab uoprettelig Paarørende og Venner kundgjøres dette sørgelige Tilfælde frabedende mig al skriftlig Bevidnelse om Deeltagelse i min Sorg. Bogense den 26 Febr. 1809. Friis, Byefoged.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-03-03
Auf Anhalten des Parcelisten Johannis Reimer, zu Friederichshoff, im Amte Norburg, auf Alsen ist uber desselbensammtliche Habe und Guter concursus creditorum, salvis erceptionihus, zu Recht erkannt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-03-03
Mit Ausnahme der im hiesigen Schuld-nd Pfand=Protokoll aufgefuhrten Poste, werden daher alle und jede, velche an den erwahnten Johannis Reimer und dessen Habe und Guter, irgend einige Forderungen oder Ansprüche zu haben ver meinen, hiedurch ein for allemahl und alfo peremtorie angewiesen und verabladet, solche ihre Forderungen und Anspruche unter Bestellung der in Absicht der Nicht-Eingesessener, des hiesigen Gerichts-Bezirks erforderlichen Acten=Prokuratur, innerhalb 12 Wochen, vom Tage der lettern Bekanntmachung disses Proclams angerechnet in der Gerichtschreiberei zu Norburg gehørig anzugeben, die dessals in Handen, habenden Briesschaften in Urschrift vorzuzeigen und davon beglaubte Abschriften heim Angade Protocoll zurück zu lassen, auch demnachst weitere rechtliche Verfugungen zu gewarti gen, wobei zugleich die ausdrückliche Warnung ertheilt wird das diejenigen, velche sich gehørig zu melden, oder ihre angegebene Fordeerungen zu rechtfertigen verabsaummen, mit diesen uhren Forderungen oder Anspruchen ferner nicht gehøret vielmehr ihnen in Absicht dieses Concurses ein ewiges Still schweigen auferlegt werden soll. Vornach einjeder, demes angeht, sich zu achten hat. JmEckener-Gericht zu Schwenstrup den 10 Febr. 1809. Fürsen. Goos.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-03-03
Extract, Kreditoren, Debitoren und Pandinhaber des Parcelister, Christian Jürgen Gerthsen mussen ihre Angade Einhelmische, binnen 6. Auswartige aber unter Procuratur Beellung Binnen 12 Wochen a dato hujus proclamatis in der Gerichtschrei, berev zu Broacker beschaffen sub pæna præclusi, dupli, & amisse juris. Konigl. Nübelhardesvogtey zu Broacker den 22 Febr. 1809. Prehn. Med 6 og 12 Ugers Varsel indkaldes herved Kredi= og Debitorer i Stervboet efter afgangne Gaardmand Hans Erichsen, Ejmoese i Windebye, under Hjortholms Gods paa Langeland, at anmelde sig hos mig, som paa S. T. Hr. Kammerraad og Kapitain Madsens Vegne, haver taget Boet under lovlig Skiftebehandling. Hjortholm den 26 Febr. 1809. Bech.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-03-03
Under 1 Decbr. f. Aar har Enken Malene Jensdatter i Wordmarkke Mølle, under Hesselagergaards Gods opgivet sit Bo til hendes Kreditorers Fyldestgiørelse hvorfor samme benævnte 1 Decbr. af Undertegnede som Skifteforvalter strax er taget under lovlig Behandling, og derefter ved offentlig Auction bortsolgt; Thi bliver i Følge Plakaten af 26 October 1792, alle, som hos forhenævnte Enke Malene Jensdatter, maatte have noget tilgade eller til hende være noget skyldig, herved indkaldt til at anmelde deres Tilgodehavende, samt betale hvad de til hende maatte være skyldig, og tiener til behagelig Efterretning at en Skiftesamling desangaaende er berammet paa Hesselagergaards Skriverstue Løverdagen den 1 April førstkommende om Formiddagen Kl. 9 Slet. Hesselagergaard den 25 Febr. 1809. Soell.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-03-03
Hos Gaardmand Christen Jbsen i Hesselager under Hesselagergaards Gods, er ved Døden afgaaet Tjenestepige Christiane Hansdatter, en Datter af afdøde Huusmand Hans Larsen i Kongenshøy. Ved den afholdte Registerings Forretning, blev som Arvinger efter bemeldte Afdøde anmeldt: 1. En Morbroder Niels Jensen Aftægts=Gaardmand i Kaagsbølle. 2. En Moster Karen Jensdatter, givt med Gaardmand Hans Pedersen i Kaagsbølle, men død og med ham efterladt 3 Børn. a. En Søn Jens Hansen Gaardmand i Kaagsbølle. b. En dito Peder Hansen Gaardmand ibid c. En Datter Kirsten Hansdatter, givt i Kaagsbølle, men med hvem vidstes ikke. 3. En Faster Maren Larsdatter, Enke efter Hjulmand Jens Hansen i Kjertinge. 4. En Faster Madame Karen Slodtskjellen boendes i Kjøbenhavn. 5. En Faster Anne Larsdatter givt med Gaardmand Morten Thomsen i Kongenshøy. 6. En Halvfaster Kirsten Larsdatter givt med Gaardmand Christen Andersen i Wordmark. Disse, samt om flere retmæssige Arvinger skulle være, bliver i følge Plakaten af 26 Octbr. 1792 indkaldt til at møde ved en Skiftesamling, som holdes paa Hesselagergaards Skriverstue Tirsdagen den 4 April førstkommende om Formiddagen Kl. 9 Slet, da Skiftet samme Dag agtes sluttet. Hesselagergaard den 25 Febr. 1809. Soell.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-03-03
En mig tilhørende Gaard beliggende under No. 1, i Hunderup Bye Odense Amt og Herred, agter jeg Parselviis at bortsælge saaledes: Parsellen No. 1, som forbliver ved Gaarden er ansat for Hartkorn 2 Td. 4 Skpr. No. 2 for 6 Skpr. 2 Fdkr. 2 1/3 Alb. No. 3, for 4 Skp. 3 Fdkr. 1 1/2 Alb. No. 4, for 5 Skpr. 1 Fdkr. 1 1/3 Alb. No. 5, for 5 Skpr. 1 Fdkr. 1 1/2 Alb. No. 6. for 6 Skpr. 1 ½ Alb. No. 7 for 6 Skpr. 1 ½ Alb. No. 8, for 5 Skpr. 2 Fdkr. 1/2 Alb. No. 9, for 7 Skpr. 2 Fdkr. 1 3/3 Alb. No. 10, for 2 Fdkr. 1 7/8 Alb. No. 11, for 2 Fdkr. 1 7/8 Alb. No. 12, for 2 Fdkr. 1 7/8 Alb. No. 13, for 2 Fdkr. 1 7/8 Alb. No. 14, for 4 Skpr. 2 Fdkr. 1 ½ Alb. No. 15, for 5 Skpr. 1 Fdk. No. 16, for 6 Skpr. 1 Fdkr. 1/5 Alb. No. 17, for5 Skpr. 1 Fdkr. 2 4/5 Alb. No. 18, for 7 Skpr. 1 Fdkr. 2 1/3 Alb. No. 19, for 6 Skpr. 3 Fdkr. 1/5 Alb. No. 20 for 7 Skpr. 1 Fdkr. 2 1/3 Alb. No. 21, for 7 Skpr. 1 Fdkr. 2 1/3 Alb. No. 22, for 1 Skp. 2 1/2 Alb. No. 23, for 1 Skp. 1 ½ Alb. No. 24, for 3 Fdkr. 2 3/4 Alb. No. 25, for 3 Fdkr. 2 1/3 Alb. No. 26. for 3 Fdkr. 2 1/2 Alb. No. 27 for 3 Fdkr. 2 1/2 Alb. No. 28,1 Skp. 1/3 Alb., og No. 29 for 3 Fdkr. 1/4 Alb. Hvilke Parseller, udgjøre Gaardens samlede Hartkorn 16 Td. 2 Skpr. 1/5 Alb. De Konditioner, hvorefter disse Parseller afhændes, saavelsom Kort over Jorderne og Beregning over hvad Areal den hører til enhver Parsel, er til Eftersyn fra Dato hos Hr. Birkedommer Møller i Odense og her paa Juulschou. Parceller, ne ere afpælede med nummererede Pæle, som paa Forlangende forevises af Avlskarlen, som er i Gaarden. - Til nærmere Efterretning bekjendtgjøres at Jorderne kan tiltrædes strax, og af Kjøbesummen kan i Parsellerne blive staaende imod antagelig Sikkerhed, og lovlig Rente, saameget, som Kjøberen selv ønsker. Juulschou den 1 Marts 1809. N. Haugsted. Undertegnede anviser en Gaards Bygninger tilkjøbs i Nærheden af Horsens, bestaaer først af 12 Fag Stuehuus Teglhængt, er tjenlig til en Familie uden for Bondestanden, endnu 12 Fag Sidebygning, til Folkeværelser og Bryggerhuus, 12 Fag Sidebygning til Stald, og 15 Fag Meiertebygning, disse 4 Bygninger er for faa Aar siden nye opbyggede at Bindingsværk, og Tavlmuur, og kan altsaa uden Skade for Tømmeret da det er nyt og godt, beqvemt nedbrydes og fløttes og kunne derfor være tjenlig for en Parcellist der haver tilkiøbt sig Jorder fra en Hovedgaard. Kjøbesummen skal blive billig, ligesom og Betalingsterminen kan efter Kjøberens Omstændigheder ventes favorabel. Horsens den 26 Febr. 1809. Høffner.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-03-03
Onsdagen den 19 April førstkommende Formiddag Kl. 10 Slet, og følgende Dage bortsælges i S. T. Frue Doktorinde Birchs Gaard her i Assens hendes afdøde Mands betydelige Bogsamling i adskillige Videnskaber, dog meest theologiske Skrifter, Trykte Fortegnelser over Bogsamlingen bekommes i Kjøbenhavn, Odense og Aarhuus paa Dhrr. Biskoppers Kontoirer, i Schlesvig paa Superintendentens Kontoir, i Lolland hos Hr. Pastor Birch i Vesterborg, og i Assens hos Enkefruen, hvilket herved bekjendtgjøres. Assens den 28 Febr. 1809. R. L. Nellemann.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-03-03
Formedelst Forandring af Boepæl, lader Christopher Peter, sen ved Søddinge i Ringe Sogn, sin iboende Gaard underhaanden bortsælge, som staaer for Hartkorn 3 Td. 1/2 Alb. til Gaarden er god Tørveskiær og Gjerdselskov, tillige følger Besætningen om forlanges, den halve Kjøbesum kan og blive staaende. - Gaarden kan tiltrædes til første Maidag. Et Lommeuhr med 2 Guldkasser, og en Messingkasse uden om en Bøiel, hvor Kjæden hængte i, var af Messing, inden i Uhret laae en liden Seddel hvor paa stod Uhrmager Han strøm boendes i Nørregade i Odense, i Uhrbaandet hængte et Sølvsignet med hebraisk Læsning paa Skulde nogen kunde give Oplysning om dette Uhr eller Signet, loves en raisonabel Douceur naar de henvender sig til Eieren, boendes paa det store Apothek i Odense. H. P. Aagaard.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-03-03
Hos Kjøbmand Limkilde paa Vestergade i Odense bekommes, god fiin Kjøbenhavns heglet Hør til forskjellige Priser, god Tydsk Peberrod 12 s. Pundet forskjellige Sorter godt Skrivpapiir, god Sukker Sirup i Lispundviis 25 Mk. Brunsviger Humle 5 Rd. Lispundet. 1 Daadyr er at faae tilkjøbs for 6 Rd. Stykket paa D. Stedet. Anviisning gives fra Adressekomtoiret. nyess----- kommes, hvoraf Prøven kan faaes til Eftersyn, samt gode gule Kaage- og Sædeærter, hos Kjøbmand Chr. Møller paa Overgade.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-03-03
Nye hjemkommen feed Nordlands Sild og meget deelikate Christiania Anciovitz, er at bekomme hos Kjøbmand J. Nielsen ved Nørreport.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-03-03
Nogle Traver Rug- og Byg og Hvede foder kan L.M. bekommes hos L. Meyer, i No. 32 paa Overgade i Odense.