JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-08-08
De blodige Optrin, som i Mai Maaned fandt Sted i Philladelphia imellem Jrlænderne og de indfødte Americanere, ere nylig gjentagne, men paa en endnu alvorligere Maade, idet Øvrigheden og Militsen, som dengang forholdt sig aldeles passiv, nu indblandede sig med Eftertryk. Den nærmeste Anledning til Striden var den, at de catholske Jrlændere, som ved den forrige Leilighed havde faaet to Kirker demolerede, havde oprettet et Corps til at beskytte Kirken St. Philgo de Neri, som ligger i Southwark, et af de uroligste Qvarterer, og med Øvrighedens Tilladelse ladet Vaaben og Munition bringe hen i Kirken. Dette forbittrede den øvrige Almue og en Stimmel af Mennesker trængte den 5te Juli ind i Kirken og bortslædte omtalte Vaaben og Munition, uden at Jrlænderne gjorde nogen Modstand. Disse forholdt sig ogsaa senere rolige, men da nu nogle Compagnier Militser bleve sammentrukne for at beskytte Kirken, begyndte Urolighederne paany og efterat Pøbelen først havde tiltvungen sig Indgang i Kirken ved en utidig Eftergivenhed fra Militscommandeurens Side og siden var bleven fordreven derfra af et nyt Detaschement, kom det til en formelig Kamp i Gaderne fra om Aftenen til om Morgenen Kl. 2, hvorved der fra begge Sider fyredes med Kanoner og som rigtignok endtes med at Oprørerne bleve trængte til deres egentlige Qvarteer, Southwark, og deres Kanoner erobrede, men uden at de endnu kan betragtes som aldeles undertvungne. For nemlig at forebygge videre Blodsudgydelse formaaede Municipalitetet i Southwark Chefen for de Militaire til ikke at angribe Qvarteret, imod at samme indestod for at Roligheden ikke skulde forstyrres, hvilket ogsaa er skeet, forsaavidt som det har afholdt Almuen fra videre Exesser, men denne indtager dog endnu en defensiv Stilling og truer med at forsvare sig, hvor der bliver angrebet. Jmidlertid venter man dog, at denne anarkiske Tilstand, snart vil ophøre, da Provindsens Gouverneur, Porter, Dagen efter Kampen kom til Byen og agter at tage strænge Forholdsregler imod Oprørerne, idet han forstærker Borgergarden, som allerede var gjort mobil, med Militsen fra Omegnen og har ladet 2 Bladudgivere arrestere, fordi de holdt med Oprørerne. Som en medvirkende Aarsag til disse Uroligheder i Philladelphia betragter man den Omstændighed, at hvert Qvarteer i Staden har sin egen Øvrighed, hvorved almindelige og gjennemgribende Politiforanstaltninger blive umulige. Denne forkeerte Jndretning venter man ved denne Leilighed at faae hævet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-08-08
AVERTISSEMENTS. At Cancelliet under Dags Dato har foranstaltet Redacteuren af Bladet Kjøbenhavnsposten, J. Davidsen, tiltalt for Overtrædelse af Trykkefrihedslovgivningen med Hensyn til en i bemeldte Blads No 174 for Mandagen den 29de f. M. indført Artikel med Overskrift "Den uafhængige Presses Tilintetgjørelse i Danmark, det bekjendtgjøres herved i Overeensstemmelse med Frdn. 27de Septbr. 1799 § 18. Det Kongelige Danske Cancelli den 1ste August 1844.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-08-08
Bestyrelsen for det Lollands-Falsterske Understöttelses-Selskab for Skolelærerenker, afholder den første ordinaire Generalforsamling paa Gjæstgivergaarden i Nykjøbing, Mandagen den 19de August d. A. om Eftermiddagen Kl. i præcise. Dhrr. Medlemmer af Bestyrelsen og Interessenterne, indbydes til at give Møde til den bestemte Tid. og da der ere flere Ting af Vigtighed, som ville blive afhandlede, saa bemærkes det, at de Udeblivende skulle – efter Fundatsen – være pligtige til at tiltræde hvad de Mødende vedtage. De, som i Aarets Løb agte at tiltræde, indbydes ogsaa til at møde. Vesterulslev den 2den August 1844. Efter Formandens Ordre. Erichsen, Selskabets Kasserer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-08-08
Et ungt Menneske, der i flere Aar har været ved Landvæsenet paa forskjellige store Herregaarde, ønsker sig Emploi enten strax eller til 1ste November d. A. som Avlsforvalter paa en Herregaard, helst i Sjælland eller paa Lolland. Gode Anbefalinger mangle ikke. Billetter desangaaende Mrk. X. bedes indsendte til dette Blads Contoir.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-08-08
Mandagen den 12te August, og fremdeles hver Mandag for Eftertiden, vil Dampskibet "Caroline Amalie, anløbe Gaabense og Formiddagen Kl. 9 a 10, istedetfor som hidtil Kl. 10 a 11, som Følge af at det fra den Tid afgaaer fra Flensborg Kl. 12 Søndag Middag istedet. for Kl. 10 Søndag Aften. Jndskrivningen skeer derfor fra ovennævnte Dag i Gaabense ind til Mandag Morgen Kl. 9, hvilket herved bringes til Reisendes Kundskab. Gaabense den 7de August 1844. Arnkiel.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-08-08
Jnteressentskabet i Waalse Vigs Jnddæmning vil Tirsdagen den 13de August førstkommende fra om Eftermiddagen Kl. 2 paa Storholmen, ligesom de tvende foregaaende Aaringer, erindre sig Aarsdagen, da de bleve færdige med det betydelige Arbeide af Dæmningen, ved en Sammenkomst og ved Dands og Musik, hvortil man tillader sig at indbyde. For Restaurationer vil der blive draget Omsorg. Bliver Veirliget gunstigt, oplyses med Lamper og opvartes med Musik i min Have førstkommende Søndag Aften. Nykjøbing den 8de August 1844. J. Thomsen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-08-08
En ung Pige ønsker sig snarest muligt Condition enten hos et Par eenlige Folk eller som Barnepige. Adressecontoiret giver mundtlig Anviisning.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-08-08
En duelig Linnedvæversvend kan strax faae Arbeide hos Væver Hans Nielsen i Ulsløv. J. J. Rundins Patent Jernplove. Ovenmeldte Plove som udmærke sig saavel ved Besparelse af Arbeidskraft, da de kan bruges til 1 a 2 Heste efter Behag, som ved fortrinlig Udførelse af Arbeidet, og som ere anbefalede fra erkjendt dygtige Landmænd, erholdes til Fabrikpriis hos P. W. Wulff i Stubbekjøbing. DHrr. Landmænd indbydes til at tage dem i Öiesyn.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-08-08
Schweizer Ost af særdeles god Qvalitet, faaes i større og mindre Vægt hos M. C. Mackeprang.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-08-08
Af Umyndiges Midler, henhørende under Bremersvold og Kjerstrup Godsers Overformynderi, opbydes herved til Udlaan, imod anordningsmæssig Sikkerhed, 300 Rbd. Repræs. Bremersvold den 31te Juli 1844. Jansen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-08-08
Auctioner. Fredagen den 16de August d. A. Kl. 1 Eftermiddag, bliver, om antageligt Bud skeer, den i Westerborg under Grevskabet Christianssæde beliggende Gaard, Bøgehavgaard kaldet, som Zier Knudsen sidst har havt i Fæste og nylig er fradød, ved offentlig Auction opraabt enten til simpel Fæste paa Livstid eller til Salg som Arvefæste. Med Gaarden, som strax kan tiltrædes, følger fornøden Besætning af Heste og Avlsredskaber, samt Sæden paa Marken og i Lader, Gaarden, som staaer for Hartkorn 5 Tdr. 7 Skp. 1/4 Alb., har et Tilliggende af 50 a 60 Tdr. Land udmærket gode Jorder, hvoraf 6 a 7 Tdr. Land Eng, der i Aar afgiver omtrent 30 Læs Høe, og dens Bygninger, som ere særdeles gode, bestaaer af 73 Fag. Jfald Gaarden bliver solgt som Arvefæste vil circa 3 af Kjøbesummen kunne forblive indestaaende i Eiendommen. Lysthavende vilde behage at henvende sig til Undertegnede. hvor de nærmere Conditioner vil kunne erfares, og Gaardens Folk paaviser Eiendommen. Pederstrup pr. Mariboe den 31te Juli 1844. P. C. Lützen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-08-08
Onsdagen den 14de dennes Formiddag Kl. 9, lade Enken Madame Warming i Brandstrups Capellangaard ved offentlig Auction bortsælge Ind- og Udboe af alle Slags, saasom Borde, Stole, Sophaer, Speile, Comoder, et Fortepiano, Sengesteder, næsten alle nye moderne Meubler, Kakkelovne, Sengeklæder og Linned, Kjøkkentøi, Meieriredskaber og af Creaturer 9 Malkekoer, nogle Qvier, 4 Heste, Faar og Gjæs, samt Smaacreturer og Sviin, ligesom ogsaa Vogne, Plove og Harver m. m. Auctionen begynder Kl. 9 præcise og vederhæftige Kjøbengives Credit til Mortensdag førstkommende; hvilket herved bekjendtgjøres. Rødbye den 4de August 1844. Ibsen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-08-08
Efter Reqvirentens Begjæring tilbagekaldes herved den skete Bekjendtgjørelse om de trende til Torsdagene den 8de og 22de denne Maaned, samt Fredagen den 6te September dette Aar berammede Auctioner over den Peder Madsen, tilhørende Gaard i Lidstrup med Tilliggende. Falsters Birk, Nykjøbing den 6te August 1844. Pontoppidan.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-08-08
Proclama. Ved Proclama af 29de f. M., der er læst ved Underretten og vil blive læst ved den Kongelige Landsoverret samt Hof= og Stadsret i Kjøbenhavn, ere Alle og Enhver, som maatte have noget at fordre i Stervboet efter Branddirecteur, Heerfordts Enke, Ane Kirstine født Danholm, her Byen, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til for undertegnede Skifteret at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Nakskov Kjøbstads Skifteret den 1ste August 1844. Fasting. Hammerich.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-08-08
Proclama. Ved Proclama af 29de f. M., der er læst ved Underretter og vil blive læst ved den Kongelige Landsoverret samt Hof og Stadsret i Kjøbenhavn, ere Alle og Enhver, som maatte have noget at fordre i Stervboet efter Dagleier Jens Pedersen Smed her i Byen indkaldte med 12 Ugers Varsel, til for undertegnede Skifteret at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Nakskov Kjøbstads Skifteret den 1ste August 1844. Fasting. Hammerich.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-08-08
Proclama. Ved Proclama af Dags Dato, som snarest muligt vil blive læst inden vedkommende Retter, ere Creditorerne i Stervboet efter afdøde Tjenestekarl Niels Christensen Fugl af Sæbyeholm, indkaldte med 12 Ugers Varsel til for undertegnede committerede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Grevskabet Hardenberg Reventlows vestre Districts Skifteret, Sæbyholm pr. Nakskov den 3die August 1844. Thierry.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-08-08
Proclama. Ved Proclama af Dags Dato, som snarest muligt vi blive læst inden vedkommende Retter, ere Creditorerne i Stervboet efter afdøde Fæstehuusmand Hans Christian Johansen og Hustrue Christiane Rasmusdatter af Krukholm, indkaldte med 12 Ugers Varsel til for undertegnede committerede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Grevskabet Hardenberg Reventlows vestre Districts Skifteret, Sæbyholm pr. Nakskov den 3die August 1844. Thierry. Adressecontoirets Commissionairer ere: Dhrr. Boghdlr. Thierry i Nakskov, Kammer. Suhr i Rødby, Postexpediteur Christensen i Stokkemarke, Boghdlr. Giegengack i Maribo, Apotheker Grundtvig i Saxkjøbing, Postmester v. Staffeldt i Nysted, Rbd. Wulff i Stubbekjøbing og Færgeforpagter Arnkiel i Gaabense.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-08-10
Lollands Falsters Stift. Tidende. Redigeret, trykt og udgivet af W. F. Laub i Nykjøbing. No 95. Løverdagen den 10. August.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-08-10
Jndenlandske Efterretninger. Den jydske Stænderforsamling, Attende Møde. Oliemøller Schytte oplæste det af ham indgivne Andragende fra Communalbestyrelsen i Horsens om, at Hs. Majestæt vil lade Sagen om de lærde Skolers Reform forelægge for Stænderne m.m. Ved den derpaa følgende Afstemning blev det med 48 Stemmer mod 1 besluttet, at der i Anledning af Andragendet skulde nedsættes en Comitee. Medlemmernes Antal blev bestemt til tre, og dertil blev valgt Overkrigscommissair Holst, Apotheker Køster og Biskop T. Møller. Nitteende Møde. Auditeur Roulund forespurgte, om det maatte være ham tilladt at tage Ordet, og da Præsidenten havde givet ham dette, yttrede den nævnte Deputerede: Af de offentlige Blade, har jeg seet, at en Adresse til den jydske Stænderforsamling skal være indgivet fra Aalborg. Den har undret mig, at den sædvanlige Meddelelse gjennem Præsidenten ikke er skeet herom, og jeg tillader mig derfor at forespørge den høitagtede Præsident, om hiint Rygte er sandt, eller ikke. Præsidenten: Hvis den ærede Deputerede udenfor Forsamlingen havde henvendt sig til mig herom, vilde han lettelig kunde have faaet den ønskede Oplysning.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-08-10
Deres Majestæter Kongen og Dronningen ere lykkeligen ankomne til Wyck paa For den 6te ds. om Aftenen Kl. 7 1/2. - Fra Dagebøll overførtes Allerhøistsamme i Dampskibet Kiel." (Berl. Tid.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-08-10
Hs. Majestæts Besøg i Smaakjøbstæderne have, som bekjendt, ofte en magisk Virkning paa Embedsmændene, de udvikle da gjerne en Tienstiver og Energi, som man ellers i Almindelighed forgiæves søger i deres Virksomhed. Undertiden stiger Ener gjen imidlertid til Overdrivelse. Saaledes skrives der til os fra Roeskilde, at ved Hs. Majestæts Besøg sammesteds forrige Tirsdag befandt Politimesteren sig i en saa eralteret Stemning, at han, da det forekom ham, at en ung velklædt Mand, ikke hurtigt nok tog sin Kasket af Hovedet, for at hilse Hs. Majestæt, der stod i Begreb med at begive sig fra Kirken til Skolebygningen, foer henimod Manden, slog ham i Ansigtet med sin trekantede Hat og befalede ham i upassende Udtryk at tage Kasketten af. Vi troe ikke, at det overhovedet er Politimesterens Kald at lære Folk Høflighed, men derimod turde man nok kunne fordre af dem, at de foregik Andre med et godt Exempel. (Fædrel.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-08-10
Det har tidligere været omtalt, at et Par Præster i Nordslesvig nægtede at oversætte de Kundgjørelser og Circulairer, der bleve dem tilstillede i det tydske Sprog. En af disse Præster har Amtet i Haderslev nu tilstillet disse Kundgjørelser og Circulairer, oversatte i det danske Sprog, med Tilføiende, at uagtet Regjeringen, for hvem Sagen er indstillet, endnu ikke har givet noget Svar, vilde man dog for at undgaae de deraf opstaaede Ubehageligheder og Standsninger i Forretningerne opfylde Præsternes Ønske, indtil Svar maatte indløbe (Ribe Av.) fra Regjeringen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-08-10
Det danske Sprog hedder det i Dannevirke. – har da faaet en Repræsentant i den slesvigske Stænderforsamling, Sognefoged Frommen han lader til at være af de meget spagfærdige. Sprogpatentet forlanger dog ikke meere, end at han skal erklære, at da han ikke er det tydske Sprog, tilstrækkelig mægtig, agter han af den Grund at betjene sig af det danske; men han har alligevel fundet sig i, at Tydskerne have paanødt ham den Erklæring, at han af den Grund, og alene af den Grund, agter at tale Dansk. Hvis den Mand havde taget Mod til sig, kunde han have bragt Sagen et betydeligt Skridt fremad, og den kgl. Commissarius i Viborg holder, som man af Adressediscussionen, seer, fast paa, at Sprogpatentet er misforstaaet og at Meningen er, at Enhver, der ikke med Lethe kan bevæge sig i det tydske Sprog, uden at angive nogen videre Grund, kan tale Dansk. Noget Lignende har Baron Dirckinck-Holmfeldt sagt Berl. Tid. at skulle være Kongens Mening. Hvis nu Hr. Fromm havde støttet sig paa den danske Commissarius's Autoritet, og sagt: "Jeg vitale Dansk, og paa Spørgsmaalet om, af hvad Grund, havde svaret: "Jeg vil tale Dansk og jeg behøver ingen Grund at angive; saa var han jo rigtignok upaatvivlelig bleven sat paa Døren, men han kunde have appelleret til Kongens Afgjørelse, og man vilde da have faaet en reen og authentisk Fortolkning over dette Patents uheldige Redaction.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-08-10
Ved Himmelbjergfesten besteeg ogsaa Bonden Peter Lunn fra Kielstrup ved Haderslev Talerstolen og frembar paa egne Vegne og i den slesvig ske Forenings Navn, af hvilken han var Medlem, dens Tak for Nørrejyllands Sympathie for de dansk Slesvigere; bad dem om fremdeles at understøtte dem, idet han tillige erklærede, at deres Mod ikke var junket et Haarsbred siden de sidste Begivenheder, og skulde med Guds Hjælp heller ikke gjøre det, i hvad Modgang der ogsaa endnu skulde møde dem. Denne Tale afbrødes idelig af Mængdens stormende bifald, og Taleren hilsedes ved sin Bortgang med jublende Hurraraab. (Aalb. Av.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-08-10
Angaaende den Flensborger=Tønningske Jernbane erfarer man nu, at, efterat Jncidentspunctet med de hamborgske Actionairer er afgjort, efter hvis Afgjørelse det stod til at vente, at Anlægget vilde blive approberet, er nu Ansøgningen og Anlægget afgaaet til Jernbane-Commissionen i Kjøbenhavn, og derfor kan man vist med det Første (Berl. Tid.) vente Concessionen dertil.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-08-10
Wandsbecker Jntelligentsblatt meddeler følgende on dit's: at den Altona=Kieler Jernbane skal høitidelig aabnes den 16de August i Hs. Maj. Kongens Nærværelse; at der skal være en kgl. Resolution i Vente, ifølge hvilken alle Øvrighedernes Kundgjørelser i den danske Deel af Nordslesvig skulle skee paa Dansk, samt at det, efter høiere Anmodning og med Benyttelse af det kgl. Archiv forfattede Værk over Arvefølgen i Danmark og Hertugdømmene af Dr. Ostwald snart kan ventes færdigt fra Pressen. (Fædrel.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-08-10
Ved Valghandlingen i Aalborg den 5te August valgtes til at indtræde i den for Aalborg ledige Plads i Stænderforsamlingen Hr. Kjøbmand Bernhard Ree med 68 Stemmer og til 2den Suppleant Hr. Toldkasserer, Justitsraad, Rd. af D., Thorbrøgger med 51 Stemmer. (Aalb. Av.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-08-10
Søndagen den 28de Juli d. A., om Aftenen Kl. 7, afbrændte en Bondegaard, udflyttet fra Store Taarøe under Wemmeltofte Gods, og inden Hielp kom til vare alle Gaardens fire Længder nedbrændte. Mistanken faldt paa en Tjenestekarl, som havde forladt Gaarden sidste Maidag. Medens Brandforhøret holdtes, blev den Mistænkte grebet paa et andet Sted i Jurisdictionen af Herredsfogdens Contoirist, og bekjendte strax, at han, ved Hielp af chemiske Svovlstikker, havde ved høi lys Dag sat Jld paa Gaarden, ved at stikke samme ind i Halmen, som fandtes paa en Udlængde; Alt for at hævne sig paa Besidderen. Ved senere Forhør, tilstod derhos den Anholdte, at han, ligeledes for at hævne sig, ifjor i Juni Maaned, tidlig om Morgenen, havde sat Jld paa Spjellerup Mølle ved Wemmeltofte, hvorved Møllerens 84aarige Moder tilsatte Livet og omkom ynkeligen i Luerne; hun havde nemlig søgt Tilflugt i Bagerovnen, hvor flere af hendes Lemmer vare fortærede af Jlden. Sidste Opdagelse var saameget heldigere, som flere Uskyldige vare mistænkte for Jldspaasættelsen, og navnlig interesserede Opdagelsen Besidderen, Møller Weber. Forbryderen er kun 26 Aar gammel, og er tidligere straffet for nogle ubetydelige Tyverier. Han paastaaer, at Samvittighedsnag har bevæget ham til Tilstaaelsen. Paa den Tid han satte Jld paa Møllen, leed han meget af et sygt Been og brugte flere Timer for at slæbe sig til Møllen, som kun laae 1/4 Miil fra hans Opholdssted og var det dette syge Been, som foranledigede, at han ikke dengang antoges at kunne have udført Misgierningen. (Berl. Tid.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-08-10
Foruden at Cancelliet, som erfares af Adresseavisen, under 1ste dennes har beordret Pressesag anlagt mod Kjøbenhavnspostens Redacteur i Anledning af det i Mandags af Medhjælpen beslaglagte No af nysnævnte Blad, har Collegiet ligeledes samme Dag givet Capitain Bartels af 7de JnfanterBataillon fri Proces til at sagsøge Hr. Rosenhoff, der som bekjendt er under Censur, paa Grund af en i den Frisindede No. 76 indrykket Artikel, hvorover bemeldte Bartels har følt sig fornærmet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-08-10
Cancelliets Ordre i den førstnævnte Sag lyder paa, at Redacteuren navnligen skal tiltales for den utilbørlige og usømmelige Maade, hvorpaa det Stænderne forelagte Udkast til en ny Trykkefrihedslov er omtalt i det beslaglagte N. (Fædrel.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-08-10
Efter Forlydende skal Nationalbankens Netto Gevinst i det nu afsluttede Bankaar have været omtrent 740,000 Rbd. Bankens Capital overstiger nu altsaa Actiecapitalen med omtrent 300,000 Rbd., som vil komme Actionairerne tilgode tilligemed Gevinsten i det nu indtraadte nye Bankaar. Men selv naar man kun tager Hensyn til hine 740,000 Rbd., udgjør dette, fordeelt paa omtrent 133,300 Actier, over 5 1/2 Rbd. pr. Actie. (Berl. Tid.) Dom i den itzehoeske Subordinationssag. Efterat Statholderen og Krigsretten, hver Undersøgelsen angaaende 2det Dragonregiments 4de Escadrons Forhold den 16de Septbr. f. A. var overdragen, den 4de August havde indfundet sig i Jtzehoe, publiceredes den 5te Rettens afsagte Dom og derpaa Kongens benaadende Resolution. Som Følge deraf er Regimentschefen, Oberstlieutenant v. Hinden burg og Escadronschefen for 4de Escadron, Ritmester v. Christiansen, afskedigede, og Adjutanten v. Linstow idømt to Maaneders Fæstnings arrest. Hvad Folkene angaaer, saa ere af de 56, mod hvem der var indledet Undersøgelse, 6 blevne frikiendte, for de Øvrige er Tjenestetiden bleven forlænget to Aar, og skulle de desuden sidde 20 Dage i Fængsel paa Vand og Brød, dog skulle 4 af dem, som især ere graverede, undtages herfra, da den Ene, foruden 30 Dages strengt Fængsel, skal have 75 Stokkeprygl, og de Tre foruden 30 Dages sædvanlig Fængselstraf paa Vand og Brød, hver 50 Stokkeprygl. – Strax efter Publicationen skeete Lodtrækningen, og Folkene ere deels blevne fordeelte imellem Dragonregimentet i Slesvig, deels imellem Jægercorpset og Jnfanteri-Bataillonerne; om Eftermiddagen begave de sig paa Marschen til deres nye Garnisoner; tilligemed dem forlod det ene af Jægercompagnierne, som siden sidste Efteraar har ligget her i Garnison, Staden, og den 6te ville de andre følge bagefter. (B. T.)J Flensborg have 3 schleswigholsteinske Damer faaet Flensburger Liedertafel paa nødt en rigtig tydsk Fane, med de i Tydskland forbudne Farver sort, rødt og Guld. Fanen har givet Anledning til stor Strid og Uenighed, ja der er kommet et eget Skrift ud desangaaende, men for de tydske Medlemmer har den dog været til nogen Fordeel; de ere nemlig dragne til Slesvig med Fanen, og med stadigt Hensyn til denne have de derværende Schleswigholsteinere modtaget dem med Jubel, ja Flensburger Zeitung" fortæller, at Folk af de høieste Cirkler formelig reves om at faae en tydsk Smed, Skomager eller Skræder fra Flensborg til at boe hos sig. Men de hørte til Flensburger, Lidertafel, det var en Fortjeneste, som overveiede alle andre Hensyn. Nogle, som deeltoge i Sangfesten, og førte det danske Flag, fik derimod det Raad, at tage Nationalflaget ind, for at der ikke skulde opstaae Aarsag til Strid. (Fædrel.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-08-10
Udenlandske Efterretninger. Med den maroccanske Sag er det nu kommen saavidt, at Prindsen af Joinville den 24de Juli, efter Dagen iforveien at have modtaget Depescher, fra Marschal Bugeand, er afseilet fra Cadix til Tanger for at afhente den franske Consul og derpaa gaae angrebsviis frem. Man venter i Paris med det Første at læse Krigserklæringen i Moniteuren. Det otaheitiske Anliggende vaagner igjen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-08-10
Jmellem den engelske Consul og Missionair Pritchard og de franske Autoriteter paa Øen er det kommen til aabenbar Krig, som endtes med, at hiin blev fængslet og efter 21 Dages Arrest bortjaget fra Øen. Han er ankommen til Rio Janeiro. Dronning Pomara har begivet sig ombord paa et engelsk Skib. Jfølge franske Efterretninger er alt dette foranlediget derved, at Pritchard havde omganiseret en Jnsurrection paa Øen og selv stillet sig i Spidsen for denne. J England synes man ikke at vide dette, thi paa de Spørgsmaal, der i denne Anledning gjordes i Underhuset til Peel og i Overhuset til Lord Aberdeen, svarede begge, at der unægtelig var indløben officiel Efterretning om en grov Fornærmelse, hvorom de ufortøvet vilde conferere med den franske Regjering. Den Første tilføiede at den var udøvet af en Person, som havde den temporaire Autoritet paa Øen (Capitain Brugt og ingenlunde ifølge nogen befaling fra den franske Regjering.