Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-07-13
En Anden vil anlægge Garverie, en Tredie Lysestøberie, en Fjerde Klædefabrik, en Femte Glasværk, en Sjette Pottemagerie. Disse og flere Næringer ville lykkes, da Huder og Skind, Talg, Uld, Jld brændsel er der til billig Priis og i Overflødighed. Vort Fædreneland mangler Capitaler; dem bør vi søge ved Haandterings- og Handelsfrihed, og ved beskjermende og sikkrende Love at bane Vei tilos. Den Fremmede sætter sine Penge i Jndustrien, medbringer konsterfarne Arbeidere, disse gifte sig, oplære deres Børn i Næringsveien, og nu er Næringen naturaliseret, paa samme Maade som i Haandværksstanden, thi det er tydske Svende, som have bosat sig, der have lært os, hvad vi deri vide. Det er den naturlige Fremgangsmaade, hvorved Jngen fornærmes og som koster Landet Jntet. Kan Landet forædle sit Korn, Kjød, Huder m.v., kan det benytte sit Forraad af Brænde og Tørv til Jndustrieanlæg, vil det Hele vinde i Velstand, Cultur, og Befolkning. Det kan ikke fremmes ved Prohibitivsystemet eller lignende Jndskrænkning, som ligner et Forbud, der ei kan være til Gavn for dansk Konstflid. At tale om Luxus: Straahatte, Blomster, Shawler med anden Damepynt er upassende, da ingen Grændse kan sættes for Luxus, eller Jndførselen af hine Artikler forhindres. At sætte høi Told derpaa, er kun at fordyre disse Artikler, og fremme Smughandel deraf. Det er i kammeralistisk Forstand ligegyldigt, som og i enhver Henseende, hvorledes man forbruger sine Penge, naar det ikke skeer til Andres Fordærv og Undertrykkelse. Forbruger den Ene sine Penge i udenlandske Luxusartikler, anvender den Anden dem til Vine og Moerskabsbøger fra Udlandet. Det Ene er ligesaa klogt som det Andet. Hvilken Statsbestyrelse vil indlade sig i disse Livets Smaa heder, Staten burde maaskee blot sige, saamange Millioner behøves, det gjør f. Ex. efter Folketællingen af 1801 saameget pr. Menneske, fordeeler nu dette Statsbehov imellem Eder paa hvert Sted, efter Evne og anden Leilighed, og da skal J have all Næring og Handel frigivne. Dette Sprog kan Enhver forstaae og er en Regjering værdig. Tabet af Toldindtægterne erstattes af de Handlende i enhver Kjøbstad, som tilsvarer Statskassen det, den har havt i Told af Byen efter et Middelaar, angaaende Consumtionen erstattes den ved Fordeling paa Beboerne i Byen. Det fratrædende Told- og Consumtionspersonale godtgjøres deres havte Løn og Jndtægt, vis og uvis, af den By eller det District, hvori de fungere, da Stædet har dog hidindtil ernæret dem. Statskat er een Nødvendighed, forat deeltage i de Fordele, som følge af at leve i en civiliseret Stat. Men den skulde være een eneste, og eietræde frem under en Mængde forskjellige Former, som gjør den kostbar at indkræve *) og umuelig at paapasse. Den skulde ei være af den Beskaffenhed, at een Næringsvei favoriseres paa den andens Bekostning. Fabricanten maa see til at leve af sin Haandtering, uden at forlange, at Andre, skulle gjøre Opofrelse for hans Skyld, at ikke a force d'avoir des Systemmes prohibitifs nous deviendrons des Contrebandiers et des Brigands. *) Som Bilag til den norske Rigstidende No. 72 for 1821 medfølger en Extract af Norges Statsregnskab for 1817 og 1818. Af samme erfares, at Beløbet af Told- og Consumtions Jntraderne med tilhørende Poster vare i Aaret 1817 for dette Rige 731, 106 Spd. 31 1/2 s. For at oppebære denne Statsindtægt lønner Staten 179 Betjente, efter Statscalenderen for 1812, foruden de ringere Betiente, som ei anføres i Statscalen. deren. Beregner man disses Jndtægter, visse og uvisse, er det ikke ubetydeligt. Føjes dertil den Besværlighed, at lade Regnskaberne fra saa mange Told- og Consumtionssteder trevidere, er det yderst byrdefuldt for vedkommende Departement, hvortil mange Mennesker maa lønnes; thi Regnskabet indbefatter 12 Poster, nemlig: Trælastafgifter – Jndførselstold – Udførselstold uden for Trælast, Afgift af ind- og udgaaende toldfrie Varer Transit- og Oplæggelses-Afgifter – ordinaire og extraordinaire Lastepenge samt Ranconpenge – Skibsfragtafgift - Afgift af kjøbte og solgte Skibe - Statskassens Andeel af Sportlerne - Consumtion -