Ribe Stifts Adresseaviser, 1846-03-10
Efterat man havde sammenholdt Comiteens Bemærkninger med de specielle Legater, og forvisset sig og Sikkerhedsdokumenternes Tilstædeværelse, forsaavidt disse ikke in originali ere i vedkommende Sogneforstanderskabs Værge, og efterat Amtmanden havde oplyst, at det allerede ved Circulair=Skrivelse fra Amtsfattig- og Skoledirectionen af 14. Novbr. 1829. var bleven indskjærpet, at holde sig Fundatserne efterrettelig og Jndsendelse af særskilt Regnskab for Legaterne til en destobedre Control hermed var fordret, bemærkede man i Anledning af Comiteens Yttringer om den paa flere Steder forefundne ikke fundatsmæssige Anvendelse af Legaterne, at da Givernes Villie bør opfyldes og Communerne ikke bør føre sig til Jndtægt, hvad der er tillagt Huusarme, Trængende, enkelte Skolelærere, fattige Skolebørn eller givet til lignende, Anvendelse, der sætter det udenfor al Tvivl at det ikke er Communerne, hvis Byrder Legatets Stifter har villet lette, og da Overholdelsen af deslige Fundatser erkjendes som en Deel af Amtsraadets Virksomhed, samt da Erfaring har viist, efter hvad af Comiteen er oplyst, at den hidtil stedfundne Revision af Legatregnskaberne ikke har været fyldestgjørende, for vedbørlig at controllere Renteanvendelsen, ligesom Regnskaberne i Almindelighed ikke have været aflagte i regnskabsmæssig Form, – saa blev det anseet rigtigst, at antage en lønnet Revisor til at føre Control med Legaternes Anvendelse og Regnskabsordenen, saaledes at han til Raadets Afgjørelse meddeler alt hvad han i denne Henseende har at foreslaae og bemærke, ligesom han ogsaa til Amtsraadet, eller naar dette ikke er samlet, til Amtmandens Underskrivt forelægger de nødvendige Expeditioner, der isærdeleshed i det første Tidsrum vil medføre endeel Arbeide for at gjennemføre Comiteens Forslag, saavidt Omstændighederne tilstæde det. Til denne Revisor, nemlig Hr. Stiftskasserer, Andersen vil fremdeles blive at overdrage Gjennem synet af samtlige Skole, Fattig- og øvrige Commune regnskaber, og ligesom han udfærdiger de ved dette Eftersyn opstaaende bemærkninger, saaledes affatter han og Forslag til Jndberetningen om Legater, saavelsom til Udsigten over Fattigvæsenets Tilstand i Communerne, hvilke Beretninger skulle tilstilles Cancelliet. 37. Derefter blev foretaget Sagen angaaende den Classe af Biveie, der i Sognene nordenfor Kongeaaen skal staae under det Offentliges Tilsyn, og saaledes optages paa Regulativet over offentlige Biveie i Aarene 1846, 1817 og 1848. Amtmanden bemærkede i den Anledning: at der som en Følge af at Forordn. af 29. September 1841 ikke har fremsat et almindeligt Princip, hvorefter det kunde afgjøres paa en eensformig Maade, hvilke Veie der skulle henføres til offentlige Biveie, hvormed Opsyn paaligger Vei politiet, og hvilke Biveie der forblive udenfor dette controllerende Opsyn, men overladt til Sogneforstanderskaberne, i Forening med Politimesterne og Amtsraadet, i de concrete Tilfælde at afgjøre de herom opstaaende Spørgsmaal, – nu har viist sig den samme Forskjellighed i de til Amtsraadet fra Sogneforstanderskaberne indkomne Forslag, som tidligere i 1843. J nogle Sogne har man nemlig kun optaget de Veie som føre fra Sogn til andet, og som ved at gjennemløbe Sognet afgive Forbindelsen mellem flere hinanden tilstødende Sogne, altsaa med Forbigaaelse af de Veie som alene fore til enkelte i Byerne, efter den stedfundne Udskiftning og paafulgte Udflytning, tilbageblevne Gaarde og Huse samt til Udflytterne; i andre Sogne er derimod optaget alle for almindeligt Brug aabne Veie, men classificeret saaledes, at nogle skulle være Gjenstand for en fuldkomnere, andre for en mindre fuldstændig Grundforbedring; i nogle Sogne er taget Hensyn til om Veiene gaae over en fast Jorbund, hvis Vedligeholdelse ikke fordrer videre Arbeide end det som efter de i Sognet bestaaende Forhold kan præsteres af Veiinteressenterne, imedens man andre Steder har ladet det influere paa Spørgsmaalet, om en Vei skulde være offentlig Bivei eller ikke, hvorvidt Jordbunden er af en saadan ringe Beskaffenhed, at den udfordrer mere Arbeide end billigt kan fordres af de nuværende Veiinteressentere. Men da det paaligger Veipolitiet at paasee, at de offentlige Biveies Grundforbedring hvert Aar fremmes i Sognene, hvortil Trangen er stor, da disse Veie i de fleste Sogne henligge i fuldkommen raa Tilstand, saa ansaae Amtmanden det af Vigtighed, at der ikke henlægges flere Biveie under Veipolitiets Tilsyn end de, som ved deres almindelige Afbenyttelse særlig dertil egne sig, for at Byrden ikke skal blive for trykkende for Sognene." Det efter Sogneforstanderskabernes og Politimesternes Jndberetninger affattede Forslag til Regulativet for det omhandlede Treennium, blev derefter, med de nu af Raadet i nærværende Møde gjorte Modificationer, antaget som gjeldende, og for at Sognene indbyrdes bedre kunne faae Kundskab om, hvilke Veie der i ethvert Sogn i Amtet ere optagne som Biveie, besluttede Raadet, at det nu af samme approberede Regulativ skal trykkes og et passende Antal Exemplarer omdeles til samtlige Sogne. Man fandt det derhos rigtigst, for at have den fornødne Oversigt over den aarlige Jstandsættelse af Biveiene, herved at foreskrive, at der for Fremtiden inden 1. Marts hvert Aar, skal til Raadet indsendes et af Sogneforstanderskabet, i Forening med Politie øvrigheden, udarbeidet Forslag til Biveienes Jstandsættelse og fremadskridende Grundforbedring, hvilket Forslag, efterat være prøvet i Raadet, vil blive befalet udført.