Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1766-07-14
Samme Skifte-Ret indkalder og afgangne Karen Lars-Datters efterladte Credi- og Debitorer, at de anmelde sig for Skifte-Retten inden 14 Dage a Dato, deres Fordringer Lovgemæs at anmelde og Legitimere, saavelsom de sidste af erlægge hvad de til Bodet maatte vide sig pligtige. Da enhver skal vederfare hvad Lovligt og reer. Bergen ut supra. H. B. Forman. H. S. Heiberg. O. B. Holm. ad. Raadstue-Skriver Den 10de i denne Maaned er FrandLindemand antagen til Over Brand-Mæster ved Ny-Kirkens Sprøite og Johann Rønberg ved Stole-Sprøiten, Niels Olsen er antagen til Under-Maaler. Fortsættelse af Brevet, afbrudt i No. 27. Der ere heller ei Mangel paa slige Huse i det Byens Quartier mere end i de andre. Om jeg end og virkeligen kunde nævne saadanne, som ved denne Spadsere Gang ere forførte, saa var det dog langt fra at jeg paa den Maade vilde beskiæmme nogen. Nok er det. Anledningen er her, om man end og, med Erfarenhed, vilde tilstaae, at ingen endnu derved er forført. Vær forsikred paa, at det skulde inderlig fornøie mig, om det var sandt, som De synes at ville foregive, nemlig at Folk i Bergen ere meere ædruelige nu end før. Skulde de slette Tider foraarsage Ædruelighed; saa troer jeg vist nok, at man af Leve-Maaden i Bergen nu kunde bevise, at den nu var i en megen blomstrende Tilstand. De Grunde, hvoraf jeg har viset Aarsagen til den almindelige Fattigdom blandt Skomagerne, har De ei igiendreven. Jeg vil derfor ei handle meere derom. De burde, have viset Aarsagen, hvorfor Skomager-Arbeide nu ei fra Bergen udføres, men meget mere fremmed Arbeide her indføres. Derved havde De gjort mig og andre større Tieneste end ved at negte almindeligen bekiendte Sandheder. Om det end og er saaledes, at der blandt fremmed Skomager-Arbeide er noget slet, saa maatte jeg tage mig den Frihed at spørge Dem, om ei de Frem medde sende deres slette Arbeide hid, siden de veed vort eget er saa et, at det Fremmede i det ringeste maa overgaae det. Lad saa være at Engel skee og Kiøbenhavnske Skoe koste meere end Bergen, ske. Men det har jeg selv prøvet, at et Par Kiøbenhavnske har holdet længer end to ja tre Par Bergenske. Hvorledes kand De da undre Dem over, at man vilde med een Gang give een Mark meere, naar man i Længden kand spare 10 Gange saa meget? Hvo vil vel negte, at man hos os alt for meget elsker det Fremmede, Men dette troer jeg dog at man ei vovede at indsnige fremmede Skoe, naar man fik dem ligesaa gode hos os selv. Naar Demin Herre, efterat De først har negtet at der i Star-Huset ere forfaldne Boder, tilstaaer at der ere tvende slige; Saa maa man vel troe, og snart ved Eftersyn kand erfare, at der ere flere. De Skoe og Støvler, sær det første Slags, som indføres fra Landet og sælges til gemene Arbeidere, som ei formaae at kiøbe saa kaldede Bye-Skoe, ere ei af den Sort, som forfærdiges af Skomagerne. De her forarbeidende Skoe, som neppe kand holde Vandet ude, naar man dermed gaaer paa en nogenledes vaad Gade, hvorledes skulde man deraf kunde benytte sig ved Fiskerierne, Jægter, i Silde-Boder o. s. v. Ordentlige Garvere vilde vel betage Bønderne Anledninger at opkiøbe Huderne. De formuende Skomagere, som drive Handel med Læder, kand ei kiøbe alle Huder. De Fattige kand ei kiøbe Huderne. Altsaa maa Jndbyggerne sælge dem til Bønderne. Af Bønderne kand man ei vente uden slet Garvning. Men det var dog Umagen værdt at undersøge, om deres Læder i Almindelighed er slettere end det, som garves her i Byen. De siger, min Herre, At have forbigaaen meget. Men De kunde virkeligen have sparet det alt. Jeg kunde virkeligen have sagt meget mere i mit første Brev, som skulde have været ligesaa sandt som vigtigt, som blandt andet, for Ex, om den Magt Skoe-Magerne tilegne sig at forbyde andre at kiøbe Bark m.v. Har De Lyst, at see noget herom, skal jeg gjerne tiene Dem dermed. Jmidlertid, saafremt De er en Patriot, hvorfor De angiver Dem, henlever jeg Deres hengivne Phillallette. Bergen i Norg den 10de Junii 1766. Tre Ting kiendes et uden ved visse Leiligheder. Man kiender ei Tapperhed uden i Krig, ikke den Vise uder i hans Vrede, ikke Vennen uden i Nød. Den rige, hvilken ei er gavmild, ligner et Træ uden Frugt NB. Hef udkommer hver Mandag et Blad fra det Bergersk, Addresse-Contoir hos Ole Brok