JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1816-02-02
London, den 12te Januar. Under Krigen steeg Prisen paa Korn og andre Jordfrembringelser, saaledes her, at Jorderne bleve bortforpagtede til uhøre Afgivter, og man opdyrkede manget Stykke Land, som for laae brak. Derved opstod en Forøgelse i Massen af Jordfrembringelserne, imedens den paa ny tilveiebragte Fred foraarsagede, at de stærke Eftersborgseler til Flaadens og en Deel af Armeens Forsyning ophørte. Dette er, i det mindste tildeels, Aarsagen til de lave Kornpriser, hvorover Jorddrotterne og Forpagterne overalt i Engelland tage. De fleste af de sidste ere ganske ude af Stand til at opfylde deres Contracter, og Jorddrotterne ere derfor nødte til meget betydelig at formindske Forpagtningsafgivterne, hvilket bevirker en temmelig almindelig Forlegenhed i Pengesager. Skatterne og især Jndkomstskatten maae nødvendig derved lide et Skaar, og det vil vorde en af Parlementets før 1ste Omsorger at raade Bod derpaa. I Provindserne mærker man ogsaa betydelige Vanskeligheder formedelst Mangel paa en tilstrækkelig Mængde klingende Mynt eller circulerende Papirpenge. J alle Provindser gives der Selskabet af private Banguerere, som udstæde billetter, der circulere som Nationalbancosedler, og erstatte den for ringe Mængde af disse. Men adskillige af disse Privathanqver have følt Virkningerne af den almindelige Pengeforlegenhed, og forøget den ved at standse deres Betalinger. J nogle Egne har man Møie med at tilveiebringe ubetydelige Summer. Nationalbanqven kan let afhielpe disse Vanskelig beder ved en ny Udslædelse af sit Papiir, der i dette Øieblik er al pari med Guld. Den er endog i Stand til at give Guld for sit Papir hvis Parlementet finder det tienligt. Fra det Øieblik, Regieringen hverken faaer flere Subsidier at betale, eller Armeet at underholde paa Fastlandet, er der al Grund til at troe, at Vexelcoursen, vil holde sig saaledes, at der ingen Fordeel vil blive at vinde for dem, der maatte ville udføre klingende Mynt.
Berlingske Tidende, 1816-02-02
Den 19de Januar. Den bekiendte Dommer ved Court og Chancery, Hr. Heath, er død i sit 85de Aar.
Berlingske Tidende, 1816-02-02
- J forrige Uge fældtes Dom over de Matroser, som for nogle Maaneder siden forstyrrede Skibsfarten paa Nordkysten. J Newcastle bleve to dømte til et Aars Tugthuusarbeide.
Berlingske Tidende, 1816-02-02
- Angaaende Kongens Sundhedstilstand indeholde vore Tidender, følgende nærmere Omstændigheder: Antallet af de Personer, som efter Lægernes Villie skulle være om Kongen, er bleven formindsket fra sex til to, og de fornemste Paget have Opvartning hos Allerhøistsamme, som om han ikke var saa. Han spiser Klokken 1 1/2 til Middag, og ordner sædvanlig selv Maaltidet. Førend han gaaer til Middagstaffelet klæder han sig paa, paatager sine Ordener &c. Han beboer med dem, der omgive ham, 13 Værelser, som ligge paa Nordsiden af Windsor=Castie. Fom af disse Værelser ere for He Majestæt. I det slette sover Dr. Willis, for i Nødsfald strax at kunne være hos Kongen. Hver Formiddag Kl. 10 1/2 afsender Dr. Willis Beretning om Kongens befindende til Dronningen, Prindsessen og de øvrige Medlemmer af den Kongelige Familie. Undertiden gaaer Dronningen med Dr. Willis, naar Omstændighederne tillade det, ad en hemmelig Trappe, til Kongen. Naar Dr. Millis ikre er lig stæde, besørger hans Broder, Dr. R. Willis, hans Forretninger. De andre Læger maae afvexlende være tilstæde. Værelserne have alle og meget sund Beliggenhed, og Hs. Majestæt vilde stundom kunne gaae at spadsere paa Terrassen, hvis han ikke for sit svage Syns Skyld afslog det. De Kongelige Kammerherrer og andre Hofembedsmænd og Betiente have, ligesom tilforn, efter Tour Tieneste i MindforCastie. Daglig gaae to Cabinetscourerer frem og tilbage mellem Londen og Windsor. Den, der ankommer om Middagen, overbringer daglig Prindsregenten og Medlemmerne af Dronningens Raad Beretning om Hs. Majestæts befindende. Saalænge Kongen har været syg, har der altid været en af den Kongelige Familie og et Medlem af Dronningens Raad i Nærheden af ham.
Berlingske Tidende, 1816-02-02
- Efterretningerne fra Grenada af 11te November melde, at Alerander Cockburn er afgaaet ved Døden i en Alder af 76 Aar.
Berlingske Tidende, 1816-02-02
- Jfølge de sidste Efterretninger fra Caleurta frytter men for at en ny Krig vil bryde ud med de to fornemste indfødte Fyrster, der endnu ere tilbage, nemlig Nigam og Prischwa. Disse Førster vare ved den heeltemodige Modstand, Napaulesortyesten viste, blevne saa overmodige, at de behandlede de brittiske Residenter ved deres Hoffen uden al Agtelse, og disse maatte begive sig bort. Madratsarmeer, staaer, trods det, Tidenderne derom sige, endnu i Marken. Den er leiret paa Høiden af Atoula hvor den vil forblive i Reantiden. Armeen fra Bombay er gaaet til Jndna, som ligger 150 Mile fra Ascula. Begge Armeer beløbe sig omtrent til 30000 Mand. Disse ere blevne forstærkede med 25 800 Mand, og desuden har man endnu taget 15 til 20000 Mand i Sold.
Berlingske Tidende, 1816-02-02
For nogen Tid siden sendtes en stor Mængde congreviske Raqveter til Bombay, Madras og Bengalen.
Berlingske Tidende, 1816-02-02
- En i en amerikansk Tidende indrykket Efterretning siger, at Ameticanerne have taget alle Derne i de øverste Søer i Besiddelse, og ville anlægge et stort Fort ved Champlainsøen, og et andet i Nærheden af Cornmall ved St. Lorensfløden. - J Mandags lod man det til en Opdagelsesreise i det indre Africa bestemte Skib Congo lade af Stabelen i Deptford i en stor Mængde Tilskueres Nærværelse. Med det første vil man anstille Forsøg med det paa Themsen, og undersøge, om det ogsaa virkelig er skikket til det Øiemed, i hvilket det fornemmelig er bleven bygget og indrettet. Hamburg, den 30te Januari Ved Avisens Slutning manglede den franske, hollandske og engelske Post.
Berlingske Tidende, 1816-02-02
Petersburg, den 10de Januar. Jgaar udkom her med et Keiserligt Manifest følgende, i Paris den 26de September sluttede høist mærkværdige Convention I den alle helligste og udelelige Treenigheds Navn, Da Deres Majestæter Keiseren af Østerrig, Kongen af Preussen og Keiseren af Rusland, efter de store Begivenheder, der have ud mærket de tre sidste Aar i Europa, og især efter de Velgierninger som det har behaget det guddommelige Forsyn at udbrede over de Stater, hvis Regieringer alene sætte deres Haab og Liid til samme, er komne til den inderlige Overbeviisning om Nødvendigheden af at grundfæste den Fremgangsmaade, Magterne i deres giensidige Forholde have at iagttage, paa de ophøiede Sandheder, vor guddommelige Frelsers evige Religion lærer os; Saa erklære de høitidelig, at nærværende Act ikkun har til Hensigt at aabenbare for hele Verdens Aasyn deres urokkelige Beslutning: ikke at følge anden Rettesnor for deres Handlinger, være sig med Hensyn til deres respective Staters Bestyrelse, eller deres politiske Forholde til enhver anden Regiering, end denne hellige Religions, der er Retfærdighedens, den christelige Kiærligheds og Fredsommelighedens Forskrivter, som langt fra blot at være anvendelige paa det private Liv, meget mere bør have umiddelbar Jndflydelse paa Fyrsternes Beslutninger, og lede alle deres Skridt, efterdi de ere det eneste Middel til at befæste de menneskelige Indretninger og raade Bod paa deres Ufuldkommenheder.
Berlingske Tidende, 1816-02-02
Jfølge deraf ere Deres Majestæter komne overeens om følgende Artikler, Artikel 1. Overeensstemmende med den hellige Skrifts Ord der byder alle Mennesker at ansee hinanden som Brødre, ville de tra contraherende Magter vedblive at være forenede ved et sandt uopløse, ligt Broderskabs Baand, og da de betragte hinanden som Landsmænd, ville de ved enhver Leilighed og i ethvert Tilfælde yde hinanden Hielp og Bistand; da de fremdeles med Hensyn til deres Undersaatter og Krigshære ansee sig som Familiefædre, ville de lede disse samme Broderkiærligheds Aands, hvoraf de ere besiælede for at beskytte Religion, Fred og Retfærd Art. 2. Den eneste gieldende Grundsætning, saavel mellem bemeldte Regieringer, som mellem deres Undersaatter, skal derfor vær at vise hinanden indbyrdes Tieneste, ved en uforanderlig Velvillie af bevidne hinanden den giensidige Hengivenhed, hvoraf de bør være besiælede, at ansee hinanden kun som Medlemmer af en og samme christelige Nation, idet de tre allierede Fyrster kun betragte sig som Forsynets Udkaarede til at bestyre tre Grene af en og samme Familie, nemlig Østerrig, Preussen og Rusland, hvorved de tillige erklære, at den christelige Nation, hvoraf de og deres Undersaatter ere en Deel, i Gierningen ingen anden Overherre har end ham, hvem alene Magten egentlig tilhører, efterdi han ene besidder alle Kiærlighedens, Kundskabens og den uendelige Viisdoms Skatte, Gud nemlig, vor guddømmelige Frelser Jesus Christus, den Allerhøiestes Ord, Livets Ord. Deres Majestæter anbefale derfor med den ømmeste Omhu alle deres Undersaatter, som det eneste Middel til at nyde den Fred, den gode Samvittighed medfører og som ene er varig, hver Dag mere og mere at bestyrke sig i de Grundsætninger og Udovelsen af de Pligter, som den guddommelige Frelser har lært Menneskene. Art. 3. Alle de Magter, som høitideligen ville hylde de hellige Grundsætninger, der have foranlediget nærværende Act, og erkiende at disse Sandheder herefter paa alle de menneskelige Skjebner yttre hvor vigtigt det er for de altfor længe foruroligede Nationers Vel, og al den Jndflydelse de besidde, skulle med ligesaa stor Beredvillighed som Kiærlighed indlemmes i denne hellige Alliance. Tredobbelt udfærdiget og underskrevet i Paris Aar efter Christus, 1815, den 14de September. (L. S.) Franz. (L. S.) Frederik Vilhelm. (L. S.) Alexander. Ligelydende med Originalen: Undertegnet. Alexander.
Berlingske Tidende, 1816-02-02
St. Petersburg, Dag efter vor Frelsers Byrd, den 25de Decemcember 1815. Den 13de Januar. Sølieutenant Lafarew har paa sin Reise til de russiske Besiddelser i America opdaget fem nye Øer, som han efter sit Skib har kaldet Suwarowsøerne.
Berlingske Tidende, 1816-02-02
Constantinopel, den 12te December Den 2den d., med hvilken Dag det 1231te Aar af den muhamedanske Tidsregning begynder, blev Storherren glædet ved en Prindsesses, Emine Sultanes, Fødsel, og denne Tildragelse bekiendtgjordes Hovedstaden ved Kanonsalver.
Berlingske Tidende, 1816-02-02
- Efter Forlydende vil Hs. Kongel. Høihed Prindsessen af Wal at lis, der for nærværende Tid opholder sig i Athen, indtræffe hertil nu med det første.
Berlingske Tidende, 1816-02-02
- Pesten vedvarer endnu uafbrudt.
Berlingske Tidende, 1816-02-02
Udenlandske Efterretninger. Kiøbenhavns Vexelcours, den 2den Februar. Hamburg, 682 Procent. 2 Md. Dato. 690 - a vista Amsterdam. - 2 Md. Dato. in Cassa 638 - a vista London, 28 R. s. 2 Rd. Sigt. Species 680.
Berlingske Tidende, 1816-02-02
Kiøbenhavn, den 2den Februar. At den Cours af Rigsbanksedler mod virkeligt Solv, hvorefter alle i Rigsbankdaler Sølvværdie anordnede eller betingede Betalinger og Ef Præstationer skulle erlægges, fremdeles indtil videre forbliver 375, vorder fra Bankens Side herved kundgjort. Rigsbanken, den 1ste Februar 1816. Malling v. Schmidt Phileldek Schönheyder.
Berlingske Tidende, 1816-02-02
Capitels-Taxt for Siellands Stift for 1815 Aars Afgrøde. Rbd. N. V. Rug a Td. . . . . . . . . . 14 Rbd. 1 Mk. 9 s. Byg a Td. . . . . . . . . . - 3 - 3 - Havre a Td. . . . . . . . . 4 - 5 - 7 - Kiøbenhavn, den 31te Januar 1816. Moltke. Münter.
Berlingske Tidende, 1816-02-02
Landmaaler C. Wagtmann udnævnt til Landinspecteur; Premier, Under Rentekammeret. Den 16de Januar er Major og lieutenant U. P. Haahr til Landmaaler. For at hæmme den Ustik, der i de senere Tider har funden Sted, et nemlig de Søeindrollerede, som i Følge Forordningen af 8de Januari 1802 dens 24de 5, skulle møde ved de aarligen afholdende Sessioner, efterlade saadant uden lovgyldig Aarsag, uagtet den til dem skeete Jndkaldelse, har Hs. Majestæt efter Collegiets allerunderdanigste Jndstilling, ved allernaadigst Resolution af 12te denne Maaned, for saadan ulovlig Udeblivelse fastsat følgende Straf Vestemmelse :
Berlingske Tidende, 1816-02-02
Naar nogen Søeindrolleret, som efter Forordningen af 8de Januari 1802 dens 24de §. er pligtig at møde for Sessionen, efter at være indkaldt, derfra udebliver, uden at bevise lovlige Forfald, da skal Sessionen være bemyndiget til herfor at dittere ham en Mulct fra 1 til 5 Rigsbankdaler Sølvværdie til Amtets Fattigkasse, hvilken Straf i Tilfælde af gientagen Forseelse, fordobles. Dog finder denne Mulct ikke Sted i det Tilfælde, som den 32te §. i bemeldte Forordning omhandler. Denne allerhøieste Resolution bliver herved til alle Vedkommendes Efterretning bekiendtgjort. Admiralitets- og Commissariats=Collegium, den 22de Januar 1816. Pleugel. Steen Bille. Grove. Holsten(L. S.) Haven. Tart. Paa Brød af Rug, hvorefter Bagerne her udi Staden og paa dens Grund udenfor Portene sig efter den af Magistraten, i Forening med Politiedirecteuren og en Committe af Stadens 32 Mænd vedtagne Veslutning, fra næstkommende 1ste Februarii og indtil videre have at rette Et Brød til 4 Mk. Rigsbankpenge Navneværdie skal veie 8 Pund Et Brød til 3 Mk. Rigsbankpenge Navneværdie skal veie 6 Pund, Et Brød til 2 Mk. Rigsbankpenge Navneværdie skal veie 4 Pund og et Brød til 1 Mk. Rigsbankp. Navneværdie skal veie 2 Pund. Bagerne i Lauget maae ei mænge enten Klie eller Afsigtninger under Rugen, hvoraf Brødet bages. Ligesaa tilholdes og befales Bagerne, under vedbørlig Straf, hver at sætte sit Navn eller Mærke paa det Brød, som af dem bliver bagt og forhandlet, paa det der kan haves Underretning, i Tilfælde, at der ikke efter Taxtens Tilhold er omgaaet, hvem saadanne Brød have bagt, og dertil bør være ansvarlig Og saafremt Nøgen kan overbevise Bagerne, at have taget høiere Betaling for Brødet, end denne Taxt formelder, kunde de saadant hos Politiedirecteuren angive og vedbørlig Ret forvente. Naar Brødet er gammelt, maae det ei ansees, om samme vele et halvt Lod ringere paa hver 12 Lod. De Frie= og Rugbrøds=Bagere, som have erholdet Tilladelse at lade bage og sælge Rug=Brød her i Staden, skal under lige Straf være forbundne at sætte deres Mærke paa Brødene.
Berlingske Tidende, 1816-02-02
J Henseende til de ved Bagernes Laugsartikler af 23de Junii 1613. s. 18, bestemte Bagepenge, for det Brød Jndvaanerne hos dem lade forbage, da er samme ved Raadstueplacat af 7de Januar 1814 bestemt til 12 Rigsbankskilling Navneværdie for hver 24 Pund udbagt Brød, og for at ælte og tilberede Deien 3 Rigsbankskilling Navneværdie, imod at Bagerne tillægge, hvad der til Brødenes Opslagning af Meel og Smør behøves.
Berlingske Tidende, 1816-02-02
Naar nogen enten af Laugsbagerne, Fri= eller Rugbrødsbagerne vil bage Brød af Blandingskorn, nemlig 1/4 Deel Hvede, 1/4 Rug og 1/2 Byg, er saadant dem uformeent, men de skal være forpligtede til, da at sælge hvert Pund Brød af dette Korn for 7 Rigsbankskilling Navneværdie. Og skal Bagerne mærke Brødet af Blandingskornmed Bogstaven B., og Brødet af Rug allene med Bogstaverne R. B., hvilke Mærker skal sættes midt paa Brødene foruden ovenanførte deres egne Mærker. Kiøbenhavns Raadstue, den 29de Januar 1816.
Berlingske Tidende, 1816-02-02
Under Stadens Segl. (L. S.)At Magistraten i Forening med Politiedirecteuren og en Committe af Stadens 32 Mænd har fastsat Taxten for Oxekiød, for næstkommende Februar Maaned til 1 Mk. 13 s. Rbd. N. V. for Pundet, kundgiøres herved til alle Vedkommendes Efterretning hvorhos tilføies: at det ved allerhøieste Resolution af 9de September 1813, bekiendtgjort ved Placat herfra af 11te næstefter, er bestemt at den Slagtermester, som ikke dagligen har sit Udsalgsted velforsynet med Oxekiød, og virkeligen udsælger til Enhver, som melde sig for at kjøbe, skal tiltales til at have sit Borgerskab forbrudt samt at det, efter den i Placat herfra af 2den Juli 1811 bekiendtgjorte allerhøieste befaling, ikkuns er tilladt de Slagtere, der i deres Udsalgsboder falholde Oxekiød efter Taxten, tillige at udsælge de andre Kiødsorter, for hvilke ingen Taxt er fastsat. Tillige bringes i Erindring den i Placaten af 11te Juli 1808 bestemte Mulct for Tax tens Overtrædelse af Slagterne, nemlig første Gang 10 Rbdlr. S.V., anden Gang 20 Rbdlr. S. V. og tredie Gang Borgerrettighedens Fortabelse. Kiøbenhavns Raadstue, den 29de Januar 1816.
Berlingske Tidende, 1816-02-02
Under Stadens Segl. (L. S.)
Berlingske Tidende, 1816-02-02
Hs. Høihed Prindsesse Charlotte og Durchlautige Gemaal . . . . . . . . . . . . . . . . Hs. Durchlautighed Hertuginden af Beyern. Hs. Durchlautighed Landgren Carl af Hessen. . 2 200 Hs. Excellence Geheimeconferentsraad Grev von Moltke til Bregentved, R. C. D. M. m.m. Hs. Excellence Geheimestatsminister v. Rosenkrantz, R. C., S. K. D. N. m. m. . . . . . . . Hs. Excellence Geheimestatsminister von Kaas, S.K. D. M. m.m.......... Hs. Excellence Geheimeconferentsraad Stiftamtmand von Moltke. S. K. . . . . . . . . . Hs. Excellence Oberpræsident von Adeler, S. K. D. M. . . . . . . . . . . . . . . . . . . Det Kongelige General-Commissariats=Collegium Det Kongelige Admiralitets- og Commissariats Collegium . . . . . . . . . . . . . . . . . Kiøbenhavns høi og velvise Magistrat . . . . . . Den Kongelige Generalpostdirection . . . . . . . . Commissionen for de Qvæstede og de Faldnes Efterladte . . . . . . . . . . . . . . . . . . . Søe=Cadetcorpset ................ Det harmoniske Selskab . . . . . . . . . . . . . Det borgerlige Selskab . . . . . . . . . . . . . Det venskabelige Selskab . . . . . . . . . . . . Selskabet: de forenede Venner . . . . . . . . . Det forenede musicalske Selskab . . . . . . . . . Det Kongelige musicalske Academie . . . . . . . Det borgerlige Enigheds Selskab . . . . . . . . Enighedsselskabet . . . . . . . . . . . . . . . .(Fortsættes.)H. C. Knudsen, Kongelig Skuespiller og Dannebrogsmand.
Berlingske Tidende, 1816-02-02
Huus-Auction. Den 23de Januar blev Huset No. 358 i Sophiegaden paa Christianshavn ved 3die Auction solgt for 610 Rbdlr. S. V. til Arbeide mand C. M. Mørch.
Berlingske Tidende, 1816-02-02
Skuespil. Søndagen den 4de Februar, Kl. 6, bliver, formedelst det paa det Kongl. Hoftheater givende Bal en Masque, paa det Kongl. Theater opført: Troldqvinden Sidonia, nyt Skuespil i 4 Acter af Zschokke, oversat af det Tydske ved Hr. A. F. Elmast. Atter pryder her Kiærmindekrandsen. Vore Faldne Heltes Bautasteen; Atter drypper hist i Norgenglandsen, Vemods Dug fra hver Eppressegreen; Atter læger Danmarks ædle Borger, Sine tappre Brødres dybe Saar. Og selv Enken glemmer sine Sorger, Paa de Faldnes Hæderskirkegaard. - Du, vor Konge, Du, vor gode Fader, Tag imod, hvad Danmark freidigt ga Naar Dit Folk sin runde Haand oplader, Aabner sig det uudtømte Hav. Du fordeele Trøst og Hielp og Glæde, Hvor Du finder Dyd og Værd og Tran Og hiin Kongers Konge, vi tildede, Hører sikkert Alles høie Sang! Gud velsigne Dine Fremtids Dage Skee det vise Gode Du attraaet; Og saa lev da hædret med Din Mage, Jndtil Himlens evig unge Vaar! Afgru. H. C. ste Hs. Majestæt Kongen. . . . . . . . . . . Hs. Majest et Dronningen . . . . . . . . . . . Hs. Kongel. Høihed Kronprindsesse Caroline . . Hs. Kongel. Høihed Prindsesse Wilhelmine . . Hs. Kongel. Høihed Hertuginden af Augustenborg Hs. Høihed Prinds Christian Frederik og Gemalinde Hs. Høihed Prindsesse Caroline Amalie Hs. Høihed Prinds Ferdinand...... Hs. Høihed Prindsesse Juliane.....
Berlingske Tidende, 1816-02-02
Hs. Høihed Prindsesse Charlotte og Durchlautige Gemaal . . . . . . . . . . . . . . . . Hs. Durchlautighed Hertuginden af Bevern. Hs. Durchlautighed Landgren Carl af Hessen. . Hs. Excellence Geheimeconferentsraad Grev von Moltke til Bregentved, R. C. D. M. m.m. Hs. Excellence Geheimestatsminister v. Rosenkrantz, R. C., S. K. D. N. m. m. . . . . . . . Hs. Excellence Geheimestatsminister von Kaas, S.K. D. M. m.m.......... Hs. Excellence Geheimeconferentsraad Stiftamtmand von Moltke. S. K. . . . . . . . . . ne Billetter til Pladsloger, Parket og Parterre for Hoftheatrets Priser, samt til hele Loger og Gaueriet for de, paa de trykte Placater anførte Priser, faaes i Skuespilhusets Forsal fra Kl. 11 til 1, samt ved Indgangen, som aabnes Kl. 5. Fribilletter giælde ikke.
Berlingske Tidende, 1816-02-02
kundgiørelse. Da den Kongelige svenske Regiering er kommen i Kundskalom, at fremmede Konardieskibe ei allene betiene sig af den svenske Flag, men endeg af svenske Skibspapirer, til Skad for Sverrigs Handel saa har Hs. Kongel. Alajestæt, for at forebygge saadant Misbrug, allernaadigst befalet: At Skippere, som herefter ankomme til fremmede Havn, med Skibe under svensk Flag, skal være forpligtede, forinden 3de Dage efter Ankomsten, at indlevere deres Skibs Papirer til Undersøgelse til den derværende Consul Hvilket herved bekiendtgjöres for alle hertil ankommende renske Skippere, og for vedkommende Skibs Mæglere: Det Kongelige svenske og norske Consullat i Kiøbenhavn, den 20de Januar 1816. Gram.
Berlingske Tidende, 1816-02-02
General-Consul og Riddeaf Kongel. Wasaa Orden.
Berlingske Tidende, 1816-02-02
Landhuusholdnings Selskabet. For at kunne give Selskabets Mader mere Interresse end de sædvanlige Premie=Sager er istand til at frembringe, have adskillige af dets Medlemmer tilbudet sig at oplæse Afhandlinger om Landoeconomiske Gienstænder, eller Beretninger om vigtige oconomiske Opfindelser og Foretagender saavel Fædrelandet som i Udlandet: Et saadant Møde er bestemt til Onsdagen den 7de Februar om Eftermiddagen Kl. 5, paa sædvanligt Sted, i hvilket, naade faa lobende Sager ere afgjorte, Hr. Etatsraad Leuther, forelæser en Afhandling. J. W. Hornemann, Selskabets Secretair.
Berlingske Tidende, 1816-02-02
De, ved det Kongelige octroyerede Søe=Assurance-Compagnie, Januarii Maaned 1816 til Udbetaling deciderede Søeskaber ere i 1) For Ladningen i Skibet Johanne Agathe, ført af Skipper Friderich Møller, bestemt fra Nyborg til Tronhiem. Dispachen, er indleveret den 22de November f. A. 2) For Ladningen i Skibet die gutte Hoffnung, Skipper HarPieper, fra Kiøbenhavn til Amsterdam. Dispachen er indleveret den 27de November f. A. Erstatningen for disse 2 Havarier er anviist til Udbetaling den 18de Januari. Kiøbenhavn, udi Søe=Assurance-Compagniets Contoir, den 1ste Februari 1816. Blad.
Berlingske Tidende, 1816-02-02
Ved Tallotteriets 900 Wandsbeks Trækning i Altona udkom: No. 77. 12. 69. 36. 25.
Berlingske Tidende, 1816-02-02
Kiøbenhavns Torvepriser den 2den Februar 1816. Rug, Td. 12 Rbdlr. a 13 Rbdlr. 5 Mk. Hvede, Td. 17 Rbdlr. a 22 Rbdlr. 3 Mk. Byg, Td. 7 Rbdlr. a 7 Rbdlr. 3 Mk. Havre, Td. 5 Rbdlr. a 5 Rbdlr. 2 Mk. 8 s. Ærter, Td. 7 Rbdlr. 3 Mk. a 9 Rbdlr. 4 Mk. Røget Flesk, Lpd. 7 Rbdlr. a 7 Rbdlr. 3 Mk. Grønsaltet Flesk, Lpd. 5 Rbdlr. a 5 Rbdlr. 3 Mk. ter 32 Aars kiærligt Ægteskab blev det mit tunge Lod, Onsdagen der 31te Januar d. A., ved Døden at berøves min evig uforglemmelige Mand, Forvalter Nicolai Clausen der ved Stiftelsen, i sit Alders 60 Aar Dette bekiendtgiøres sørgeligst for fraværende Slægt og Venner. Jkkun Familien, og de, der kiendte denne Retskafnes sande Værd, kan føle og dele med mig min billige Sorg. Herlufsholm, den 2den Februar 1816. C. F. sal. Clausens. fød Møller.
Berlingske Tidende, 1816-02-02
Efter langvarig Sygdom behagede det den Algode, Mandagen den 29de 1 Januar, ved Døden at bortkalde til et bedre Liv min gode retskafne Kone Ensabet Magdalene, fød Baad, savnet af mig og hendes Børn, Kiøbenhavn, den 1ste Februar 1816. Peter Lorenzen. Vi Revetke, fød Staal, efter 29 Dages og Nætters smertelige Lidelser, det den Alvise Gud har behaget at forløse min gode retskafne Kone Rachel Natten imellem den 29de og 30te Januar Kl. 11 1/2 fra dette Liv til det Evige, i bendes 48de Aar, bekiendtgiøres herved af hendes dyetførgende Mand. Præstøe, den 1ste Februar 1810. C. Worm.
Berlingske Tidende, 1816-02-02
det behagede Gud at bortkalde min kiære Kone Elisabet Marie Halversen, fød Eliasen, den 27de Januar, om Aftenen Kl. 71, af en stærk Biegtkrampe, i en Alder af 64 Aar, og efterlader sig en Søn og 13 Børnebørn dette bekiendtgiøres for fraværende og nærværende Slagt og Venner. Peter Halvorsen.