JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-01-15
For nogle Uger siden have to Personer hængt sig uden for Hovedstaden. Den ene tjente som et Slags Gaardskarl i Frederiksbergby, den anden var en Rebslagersvend. Den ene hængte sig fordi han havde for mange Penge, den anden fordi han havde for faa Gaardskarlen skal nemlig have 1) Det vilde være at ønske, at der istedet for Slave maatte blive indført et andet Udtryk, der ikke saa let kunde foranledige Misforstaaelser, saaledes som allerede engang var skeet i National Zeitung der Dentschen, hvor man forbausedes over, at der endnu kunde gives Slaverie, i Danmark. Ordet Slave skal have sin Oprindelse fra Slavonierne, der bleve overvundne og solgte af Venetianerne. Men at kalde en Forbryder, der til Straf for sin Forbrydelse dømmes til at arbeide enten visse Aar eller for Livstid paa en Fæstning, en Slave, er heel underligt. Kunde man f. Ex. ikke snarere kalde ham Fæstningsarbeider, Ligeledes vilde det ikke være af Veien, at vælge for Udtrykkene ærlig og uærlig Slave, der saa let giver Anledning til Persislage, passeligere Benævnelser. havt Svenske Penge liggende, hvis Værdie faldt med Coursen, hvorover han blev ganske melankolsk: Rebslagersvenden skal have ombragt sig af virkelig Trang og selv forfærdiget det sine Reb, hvori han hængte sig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-01-15
Altona den 9 Jan. J Gaar forføiede det Detachement af 120 Danske Matroser, som siden nogle Dage har været indqvarteret her, sig til Hamborg, hvor de i Jungfernstige bleve opstillede for den Franske Generalconsul de Roy, der tog den i Øiesyn og talde til dem i følgende Udtryk Tappre ) Danske Søemænd, J forføie eder som Avantgarde til eders Landsmænd paa Hs. Maj. Keiserens og Kongens Escadre i Antwerpen. Disse Landsmænd kappes der om at vise Tapperhed og Krigstugt, med deres Venner de Franske, saavel af Sømagten som Landarmeen. Fælles med dem ville J hevne Havets Frihed og eders Krigskibes Brand i Kjøbenhavn. J ville træde i eders Fædres Fodspor Jeg har i Krigen 1778 og 1779 seet dem som Frivillige paa den Franske Flaade i Canalen vær digen forsvare deres Fædrenelands Hæder." Denne Tale blev oversat af deres Anfører, Hr. v. Varendorff, og af dem besvaret med et trefold Hurra, hvorpaa de fortsatte deres March til Antwerpen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-01-15
Hr. Urtekræmmer G. H. Møller har solgt sin Gaard paa Hjørnet af Nygaden og Nytorv til Hr. Vexeleer S. W. Heilbuth for 68,000 Rdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-01-15
Notarius Thorsen i Flensborg, som i mange Aar med Hæder har beklædt dette Embede, er ved Døden afgaaet. Saa trykkende end Krigens Byrder ere for Fædrenelandet, saa lidet kan det dog miskjendes, at den ogsaa har yttret sine gode Følger. En af disse er, at man er bleven mere opmærksom paa Fadrenelandets egne Frembringelser, og allerede i flere Tilfælde med Held begynder at anvende dem, hvor man før ikke troede at kunne undvære fremmede. Uden at tale om de indenlandske Konst frembringelser, som allerede begynde at fortrænge de fremmede, beflitter man sig ogsaa paa at ud*) Paa Tydsk staaer her brave, formodentlig Ordlydende efter det Franske. Men de Tydske Avisskrivere oversætte altid Ordet brave, hvor det skulde hedde tapfer, med brave, og le Grave, med der Brave, istedet for med der Tapsere. finde Surrogater for udenlandske Naturproducter, og saa lidet de altid synes at svare til deres Hensigt, saa opnaae de den undertiden bedre end man skulde troe. Dette er f. Ex. Tilfældet med Ribs, Hindbær eller Berberisser, hvis Saft jevnlig bruges i Punsch isteden for Citroner, og fuldkommen bøder paa deres Mangel. Men hvor endda denne og flere udenlandske Drikke er for kostbare, er unægtelig det bedste Surrogat at vende tilbage til de indenlandske, især Øllet, som udgjorde vore Forfædres Yndlingsdrik og formedelst Vinens Dyrhed nu igjen begynder at indtage sin gamle Rang. At det i Kjøbenhavn kan brygges ypperligt, og at især det, som Bryghuset leverer, under Navn af stærkt Øl, er fortrinligt, baade i Smag og Godhed, er almindelig bekjendt. Endskiøndt det er bleven meget dyrere end tilforn, har dets Afsætning dog tiltaget betydeligen, hvilket allene kan sees deraf, at Øl, som er bleven bestilt i forrige Sommer, endnu ikke er tilbragt Vedkommende.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-01-15
Man seer nu ogsaa 24 Skill. Sedler Dansk Courant, som med det første ville blive satte i Circulation.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-01-15
J Corfør ligge mange Reisende, da Farten over Beltet formedelst Driviis, er meget vanskelig og farlig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-01-15
Hans Majestæt har, under 22de f. M., behaget allernaadigst at resolvere: "at de Børn, der, efter Forældres eller andre Foresattes Begjæring, have erholdt frie Underviisning ved Kjøbenhavns Fattigvæsen, og af sammes Direction ere udsatte hos Fabrikantere eller andre, for at lære et eller andet Arbeide, skulle være forpligtede til at forblive i saadan Lære, indtil de ere confirmerede: medmindre deres Forældre eller Foresatte ville erstatte Fattigvæsenet, hvad Børnenes Underviisning har kostet, og den, hos hvem de have arbeidet, hvad ham efter Directionens Kiendelse kan tilkomme for Underviisning og Materialiers Spilde, samt desuden frasige sig videre frie Underviisning for Børnene.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-01-15
J Dag er følgende det kongelige danske Cancellies Svar paa de af mig d. 6te f. M. fremsatte Spørgsmaae angaaende Beregningen af den Deel af Prisers Realisations Sum, der skal indsættes i den kongelige Kasse m.v. blevne mig communicerede: a) Beløbet af det priisdømte Skib og Ladning bør beregnes under eet, b) Alle Udgivter bør fradrages førend Halvdelen af hvad der overstiger 10,000 Rd. indsættes i Kongens Kasse. c) Placaten 3 November sidstleden bør gielde for alle Skibe og Ladninger, som ere solgte efterat den er udkommen, endskjøndt de for ere priisdømte. d) Zahlcassereren bør qvittere in duplo for den i Kongens Kasse indsatte Sum. e) Det kan tillades at de Cautioner, som Auctionsdirecteuren lader sig stille, udstædes paa ustemplet Papiir. Hvilket herved til de Herrer Mægleres og andre Vedkommendes Efterretning bekjendtgjøres. - Kjøbenhavn den 10de Jan. 1811. - J. P. Brown, Etatsraad og Auctionsdirecteur Mariboe, d. 10de Januari. Efter den forrige Anmeldelse vare paa det almindelige militaire Sygehuus i Saxkiøbing 13 Syge. - Siden ere 4 tilkomne, 8 udgaaede som helbredede. Jngen døde. De Syges Antal den 31de December f.A. var 9: deraf lide 5 af Koldfeber, 1 af Nervefeber, 1 af Brystsygdom og i er i Bedring.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-01-15
Hvorledes der betales paa offentlige Faldbydelser i Stiftet, kan sluttes deraf, at i denne Tid er i Saxkøbing et Par gamle Blaargarns Lagen betalt med 13 Rd. D. C. - J Landsbyen Skielstrup, der grændser til Mariboe, er i den senere Tid bortstiaalen over 200 Favne Gjerder, 7 a 8 Pile i frodigste Væxt ere afhuggede. Gid disse slette Mennesker, der ei kan lade andre i uforstyrret Besiddelse af deres Eiendele, maatte blive overrumplede og paagrebne til Straf Undgieldelse, som de 3de ved Revsale, der ærligen maatte bøde for deres Synder!! – Af Roflotillens Besætning ved Nakskov ere i afv. Aar druknede 2de Mand, een ved Callundborg og een ved Albuen. Christi Himmelfarts Dag blev i Kampen med Fienden den høire Arm afskudt en Matros, som han stod til (Mariboe Avis.) Roers.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-01-15
Postefterretninger. Moniteuren og andre Franske Journaler havde for nogen Tid siden en Efterretning af Engelske Tidender, at man paa van Diemens Land havde fundet en Flaske med Breve, af hvilke man haabede at faae nogen Oplysning om Peyrouses Skjebne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-01-15
Disse Breve ere nu ankomne til Søministeren i Paris. De bestaae af 5, alle af 24 og 26 Febr. 1798 fra Officiererne paa Skibene, under Contreadmiral d'Eprecasteaux's Anførsel, til deres Ven mer, men de indeholde ikke den ringeste Efterretning om Peyrouse. (Alt. Merk.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-01-15
(Af Børsenhalle.) Ved et Keis. Decret af 80 Sept. er fastsat, at Undersaatterne i Departementerne paa hiin Side Alperne, og Departementerne paa hiin Side Schelde, skulle tælle et Antal af deres Medborgere, blandt Senatorerne, som for de første ikke skulle være færre end 15 og for de sidste ikke færre end 10 og Tallet af Senatorerne skal saaledes udgjøre 140.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-01-15
Senatets Dotation skal forøges med en aarlig Jndkomst af 600,000 Fr. - Til Senatets Medlemmer ere udnævnte de Herrer Zuylen v. Nieveld, forh. Gener. Lieut., v. Dedem, forh. Gesandt, Vandepoel, Maire i Amsterdam, og de HerreMeerman v. Dalem og Waurem, forh. Directeurer for Konster og Videnskaber.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-01-15
Moniteuren indeholder en Jndberetning fra Marine-Commissairen C. Foureroy, dat. Dunkirken d. 29 Dec. 1810, angaaende et tremastet Engelsk Skib, under Engelsk Flag, Elisabeth, 660 T., Capit. H. W. Estwick, kommende fra London, som er strandet paa Sandbankerne af Dunkirkens Rhed. Al anvendt Umage for at redde Mandskabet var forgjeves. Kun 22 Mennesker bleve frelste. Skibets Besætning bestod af 100 Mand, Capitainen iberegnet, og det havde desuden 30 hvide Passagerer og 250 Lascars ombord. Skibet tilligemed Ladningen var 150,000 Pd. St. værd.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-01-15
J Mayland og Parma har man d. 25 om Morgenen Kl. 2 sporet et Jordskjelv. Hensigten af de uhyre Arbeider i Antwerpen, er nu opnaaet. Krigskibe kunne nu uden Hinder indløbe i Bassinet. Jndløbets Dybde er 9 Fod. Man arbeider uafladelig paa at gjøre Gjennem farten saa dyb, at Krigskibe endog ved lavt Vande kunne løbe ind.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-01-15
Den 11 Jan. noteredes i Hamborg Coursen, paa Kjøbenhavn 650 kort Sigt. Kjøbenhavn, trykt hos P. H. Höeckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-01-19
Nyeste benhavn. Skilderie af Kjø saa angaa Ottende Aargang. No. 6. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin Løverdagen den 19 Januarii 1811. Maaneformørkelsen. (efter Jeen Paul.) Saavidt jeg veed, er dette Stykke af den mage løse Forfatter, som neppe nogen vil læse og forstaae uden at elske ham, det første, som læses paa dansk. At han ikke for længe den er falden i vore Haand overs Oversækkedes ubarmhiertige Kiøer, har vel saa gode Grund der, at man ikke løber saa let til at give ham en dansk Kjole, lappet med tydske Klude, som en Schilling, Spies, eller Lafontaine, der alt er meget for god til saal des at vanheldes og vanskabes. At Jean Paul ikke skulde blive læst paa dansk, har jeg ingen Aarsag til at troe, da han ikke finder saa faa Læsere hos os paa tydsk, selv blandt Damerne, med hvis Natur hans humoristiske Aand dog kun lidet har monerer. Men hvad Under? Hvor finder man en Forfatter, der saaledes forener Alt, hvad Alle maa finde Skiønt og Stort (kun at Alle ikke have ligge let ved at finde det) som den forunderlige Mand, af hvis Aand og Værker Ochlenschlager har givet et levende Billede med de skiønneste Farver i hans delige Digt, der Wunderbaum, hvilket jeg, om min get, vilde bede ham give os paa Bon formaaet dansk. Et mindre vilde det glæde mig, at see nogen af dette underfulde Træes Frugtarene og Blomster kviste omplantede i dansk Grund; men ret inderligt vil jeg ønske, at Jean Paul for aldrig maa blive oversat, end han skulde deele Skjebne med to af Tydsklands og Frankriges største Forfattere, hvis Mesterværker man har budt det danske Publicum i usle og skiødesløse Oversættelser. Jeg kiender ingen tydsk Digter, som jeg elsker saaledes som Jean Paul (uagtet jeg langt fra ikke kiender ham heel, og at forsøge paa at oversætte ham, vilde være mig et saare kjært Arbeide men Vanskeligheden og Møisommeligheden kunde ved afskrække den, som endog havde Leilighed og Kald til ene at anvende sine Kræfter paa dette Arbeide. Det, jeg her meddeler, er kun et eneste lille Blad af det store Træ, plukket uden Valg, og derfor vel ikke af de skiønneste. Men er det kun ikke ganske visnet i min Haand, vil det røde Træets Natur, og dufte skiønnere end mangen Blomst. C. Molbech.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-01-19
Viindrikkernes Seilads fra Kjøbenhavn til Paris. Os, Brødre i Evan, er det bleven bekjendt, at der inden fem Aar skulle anlægges Canaler, hvorved Seinen forbindes med Østersøen, og det synes derfor tilgiveligt, om vi i en Drøm anticipere den Fornøielse, at seile lige fra Kjøbenhavn til Paris. Bølgernes Dands os glad indbyder, Veien er jevn og yndefuld. Henter med mig, hvad Hjertet fryder, Frankernes Viin, det ægte Guld, Hører, man skriver fra Paris. Aabnet er Evans Paradiis, Brødre, den Torsk i Travemande, Svømmer som helst i ægte Viin. Lybeks Sengt, for et at syende, Tog den fra Tydsklands gamle Rhin. *) Lübek, i hvor lang Tid forgik, Eier endnu en herlig Drik, Skuer J Hams 2) ældgamle Rede, Handelens Havn og Magasin, Lader os blot en Smule bede! Drikker kun rask Burgunderviin, Weserens Vand, det høit jeg sværger, Smager os fælt, som Medicin. Heller et Glas Johannisborger! Bremen, Du har den gode Viin. Derfor jeg hilser dig saa glad, Keiserens gamle, gode *) Stad. Hurtig afsted, Gud Evans Vælde Fører os nok til Maaler snart.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-01-19
Weser og Ems og Rhan og Schelde Skuer forhavst vor Underfart. Kneiser ei hist Lutetia Farten er endt, Hurra, Hurra, Sørger nu smukt for Fremtids Dage, Tager en riig Skibsladning ind! Evan os sender flux tilbage: Gunstig og blid er Veir og Vind, Brødre, vi bringe mangt et Fadisch von Paris til Axels Stad! Drikker da ret med Fryd og Gammen Efter den lange, lange Tørst! Ruusen os hædrer allesammen: Konge er Den, der faaer den først Leve Gud Evans Vennelag Evig lyksaligt, som i Dag *) Ligesaa berømt som Travemundes Torsk er den gamle Rhinskviin, man faaer i Lübeks saakaldte Rathskeller, *) Efter Ham er Handelsstaden Hamburg benævnet. ***) Ogsaa Bremen har faaet den Hæderstitel, bonne ville.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-01-19
Nogle Læsere af Kiøbenhavns Skildet rie *) erindre maaskee Anledningen til følgende Bekjendtgjørelse, som findes i Jntelligentsblader til Morgenblatt für gebildete Stande, 1810, No. 23.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-01-19
Berichtigung. Vor Kurgem ward mir durch einen mener litterarischen Korrespondenten følgende ihm mitgetheilte Berichtigung ubersandt: "Das Titelblatt des Trauct, spiels Knud Laward in dem enten Bandchen von Beckers nenen Erholungen enthalt einen historischen Jrrthum. Dies Stück war nemlig von der konglichen Theater=Direction in Kopenhagen bereits angenommen, und zur Anffubrung bestimmt, ene noch Palnatoke eingesandt ward Hier konnte also keine Concurrenz statt finden. Mit einem Worte, Knud Laward vurde beder Geburtstags Feyer des Königs 1809 gespielt, nicht weil er dieser Ehre for vurdiger, sondern weil er for alter angesehen werden muste." Dasonach der Jnhalt gener Note dem Hr. Professor Sander keinesweges angenehm sey mochte, so finde ich für nothig, diese Berichtigang offentlich mitzutheilen, und besenge hiemit zugleich, das der Hr. Prof. Sander, wie sich hieraus zwar schon von selvst ergivt, nicht den mindesten Antheil daran har Dreiden, den 6 Sept. 1810. V. G. Becker. *) See syvende Aargang.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-01-19
Man ønsker, at de meget brugbare Tabeller, med Hensyn til Coursen, udgivne af Hr. S. Bruun, Kongelig Landmaalings Jnspector, maatte blive af ham fortsatte; derhos kan man ei undlade at gjøre Publicum opmærksom paa hans Haandbog til Brug ved Jnden- og Udenrigsk Mynt, Maal. og Vægts specielle Sammenligning, som bekommes hos Hofboghandler Schubothe paa Børsen, da disse Tabeller anbefale sig ved Tydelighed og Correcthed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-01-19
Jnden- og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-01-19
Jndenlandske Efterretninger. Forordning for Kongerigerne Danmark og Norge, angaaende Udstedelsen af Sedler, lydende paa Fire og Tyve Skilling Dansk Courant og Jnddragelsen af Tolv- og Otteskillingssedlerne. Vi Frederik den Sjette, af Guds Naade Konge til Danmark og Norge &c. &c., Gjøre vitterligt: At da det er befundet nødvendigt, at der, foruden den Skillemynt, som allerede er og fremdeles uafbrudt vil blive sat i Omløb, dog endnu for en Tid maa haves Sedler paa mindre Sum end En Rigsdaler til Omsætning i Handel mellem Mand og Mand, efterdi Skillemynten ikke i den Mængde eller med den Hurtighed kan blive udmyntet, som udfordres for paa eengang ganske at undvære saa danne Sedler, hvilke dog, med Hensyn til den Lettelse, som den udgivne Skillemynt tilbyder, ikke behøve at lyde paa saa smaae Summer, som de ifølge Vore Forordninger af 6te Junii og 28 Augusti f. A., samt Placat af 26de April d. A. udstedte 12 og 8 Skillingssedler, saa have Vi allernaadigst fundet for godt at bestemme, og hermed byde og befale som følger: §. I. Courantbanken. bemyndiges til at udstede Sedler paa Fire og Tyve Skilling Dansk Courant. – §. 2. De blive af samme Størrelse som 12 og 8 Skillingssedlerne, men aftrykkes paa tyndt hvidt Papir med Vort Navnetræk i Vandmærket, og forsynes foroven paa den høire Side af Summen med et Stempel, indeholdende det danske Vaaben. - . 3. Af Conrantbanken udgives fra den Tid af, at disse Sedler sættes i Omløb, ingen flere nye Tolv- og Otteskillingssedler, og skulle de i Omløb værende, forsaavidt det ikke kan skee med Kobbermynt, efterhaanden indvexles med de nu autoriseerte 24 Skillingssedler. Men forsaavidt det ikke maatte være gjørligt paa denne Maade ganske at inddrage hine til den foreskrevne Tid, den 26de April næste Aar, tillade Vi allernaadigst, at 12 og 8 Skillingssedlerne derefter i nogen Tid maa blive i Omløb, i Overeensstemmelse med de i ovennævnte Forordninger indeholdte Forskrivter, hvornæst, naar den største Deel af 12 og 8 Skillingssedlerne paa den angivne Maade er inddragen, vil skee offentlig Bekjendtgjørelse om de øvriges Jndkaldelse til en bestemt Tid. – s. 4. Demeldte nye 26 Skiflingssedler skulle ikke blive i Omløb længere end 2 Aar fra denne Vor Forordnings Dato af at regne, og er den sidste Maaned af deres Omløbstid bestemt til deres Jnddragelse, saa at de i denne alene modtages i Betaling i Vore Casser og af Courantbanken, for af sidstnævnte at indvexles. §. 5. Jngen skal være pligtig i private Omsætninger at modtage en større Sum i de nye 28 Skillingssedler, end To Rigsdaler af Gangen. §. 6. Den i Forordningen af 24de Maji 1775 fastsatte Straf paa Ære, Liv og Gods, for hvem der eftergjør eller forfalsker Banksedler, er i alle Dele anvendelig paa disse nye Sedler. Hvorefter alle Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette. Givet i Vor Kongelige Residentsstad Kjøbenhavn, den 21de Dec. 1810. Under Vor Kongelige Haand og Segl.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-01-19
Crederik R.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-01-19
Fortegnelse over Copulerede, Fødte og Døde i Aggershuus Stift fra d. første Søndag i Advent d. 3 Dec. 1809 til d. 2 Dec. 1810 begge inclusive. Copulerede 3503 Par. Fødte: af Mandkjøn 6139, af Qvindekjøn 5027, hvoraf 300 Dødfødte, ialt fødte af begge Kjøn, 10166, hvoraf 808 uægte. Døde: af Mandkjøn 6713, af Qvindekjøn 6610, ialt døde af begge Kjøn, 11323. Af de Døde have levet: 2288 af Mandkjønnet og 1998 af Qvindekjønnet fra 9 til 10 Aar, 491 af Mandkjønnet og 389 af Qvindekjønnet, fra 10 til 20 Aar, 408 af Mandkjønnet og 342 af Qvindekjønnet fra 20 til 30 Aar, 319 af Mandkjønnet og 398 af Qvindekjønnet fra 30 til 40 Aar, 388 af Mandkjønnet og 436 af Qvindekjønnet fra 40 til 50 Aar, 668 af Mandkjønnet og 620 af Qvindekjønnet fra 50 til 60 Aar, 587 af Mandkjønnet og 663 af Qvindekjønnet fra 60 til 70 Aar, 425 af Mandkjønnet og 502 af Qvindekjønnet fra 70 til 80 Aar, 225 af Mandkiønnet og 327 af Qvindekjønnet, fra 80 til 20 Aar, 27 af Mandkjønnet og 44 af Qvindekjønnet fra 90 til 100 Aar, 2 af Mandkjønnet og 1 af Qvindekjønnet fra 100 Aar og derover. – Altsaa 349 flere døde end fødte. Anm. Blandt de Fødte ere anmeldte, 1 Sæt Trillinger og 80 Par Tvillinger. Blandt de Døde ka opnaaede en Mand en Alder af 108 Aar, og en Enke af 10 Aar og 9 Maaneder; 80 Personer have mistet Livet ved ulykkelige Hændelser, og 19 have aflivet sig selv; en Mand af Haavel Sogn gift 7 Gance. (Christiania Jntelligen s.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-01-19
J Søndagsaftens=Læsning findes et Brev fra Hr. Consul de Coninck om Bygning af stampet Jord. Forf. beretter deri, at Stampbygning nu har fæstet Nødder i Sjælland, og tilregner dette ikke lidet den Omstændighed, at en Bondeenke har bygget et Huus af stampet Jord. Hr. Consulen fortæller dette saaledes: Den 24de Junii sidstl. opkom Jldløs hos Gaardmanden Christopher Larsen, i Overød By. J kort Tid var alle Bygninger afbrændte. Manden selv blev saa meget forbrændt, at han døde 8 Dage efter. – Enken og Børnene, som skulde bygge igjen, besluttede at flytte ud fra Byen paa deres Marker. De havde seet min Bygning af stampet Jord, og det kostede mig ikke mindste Umage at overtale dem til, at bygge i det mindste deres Vaaningshuus paa samme Maade. Grunden blev lagt til et Vaaningshuus af følgende Maal: 43 Alen lang, 10 Al. bred, 3 Al. høi, Murene af 18 Tommers Tykkelse. - Da Grunden, var færdig begyndte man med Stampningen. Frivillige Arbeidere indfandt sig, og 6 Former vare blevne samlede. Arbeidet blev begyndt en Onsdag Morgen, og den følgende Søndag Formiddag vare alle Murene færdige, altsaa i 3 og en halv Dag De vilde have været færdige om Løverdagen, hvis der bestandig havde været Stampere nok. - Ved denne Leilighed kan jeg ikke forbigaae at anmærke: at, endskjøndt Enken vilde betale disse frivillige Arbeidere (som vare fra Overød, Søllerød, Holte og Omegnen, thi de fleste arbeidede ikke mere end een Dag) 2 Mk. om Dagen, saa vilde de, i Betragtning af hendes uheldige Skjebne, ikke tage imod nogen Betaling. Slige skjønne og uegennyttige Træk fortjene at sættes Priis paa. - Det varede ikke længe, førend disse Folk kunde beboe et Værelse i Huset, og lidt efter lidt flere. Jeg har ofte været der, for at glæde mig over, hvor godt de boe, og for at høre dem rose deres nye Huus, hvor varmt, hvor tørt, hvor skjønt det var. Alle deres Naboer og andre Bønder, som see det, ere ogsaa ganske indtagne deraf. Jeg anseer altsaa dette Huus som det, der vil have de herligste Følger til at forplante denne Bygningsmaade iblandt vore Bønder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-01-19
En Kone i Nærheden af Nibe har Netten imellem 30te og 31te f. M. aflivet sin Mand, Christen Ladefoged, som boede i det saakaldte Pæl Huus imellem Nibe og Lundbek. Først har hun slaaet ham paa Panden med en Træsko og derpaa tilføiet ham henved en Snees, dog ikke dødelige, Knivstik i Hovedet. Da han var imidlertid sluppet op af Sengen og søgte at springe ud igjennem Vinduerne, skar hun ham over Læggene, for at faae Hasernes Sener overskaarne. Derefter dreiede hun Halsen om paa ham, og løb, efter forrettet Udaad, upaaklædt ud til Nibe og gjorde der Sagen bekjendt. Baade Manden og Konen vare midaldrende Folk, havde længe være givte tilsammen og havde 5 Børn. Han var Fisker og sad i ret gode Omstændigheder, da han ved Flid og heldigt Fiskerie havde i de senere Aar fundet sig istand til at lægge endeel Penge op. Man vil endog sige, at han efterlader sig omtrent 10,000 Rdlr. Efterat de behørige Forhører og Undersøgelser vare optagne paa Gierningsstedet, er Konen forleden Dag bragt ud til Fængslet i Aalborg tilligemed sin ene Søn, som har taget nogen Deel i Misgierningen. Konen var noget forrykt allerede nogle Dage for Ulykkesgierningen gik for sig, saa det Gruelige ved denne Aflivelse derved dog taber en stor Deel af det Afskyelige.