Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-06-15
Paris, den 6te Juni, Morgenen Kl. 8. Den afdøde General Lamarque havde i sine sidste Øieblikke forlangt: at hans Liig maatte blive bragt til Saver, hans Fødebye. Hans utallige mange Venner havde besluttet at ledsage det til Barrieren, og Natter førend det skulde føres bort var der en overordentliBevægelse i Gaderne. Allerede om Morgenen Kl. 4 blev hans Vaaning aabnet for Publikum. Ved den A dødes Kiste stode opstilte 4 Jnvalider, og ved Hotellers Indgang to ligeledes invalide Sergeanter. Laurbær, krandse og Blomsterquirlander smykkede Balkonen, og ved Porten var opreist tre betydningsfulde Trophæer. Fra alle Kanter kom Folkehobe opmarscherende for at slutte sig til Sørgetoget, Rue=Royale var fyldt med unge Mennesker som bare Hatte med tre forskjellige Kokarder: den franske, den polske og den belgiske. Paa Magdalene pladsen vajede 4 Faner, den polske, italienske, tydske og franske, omgivne af alle Nationers Flygtninger. Blandt Haandværkslaugene udmærkede sig Farverne ved en Fane som var omvunden af Krepflor, og ovenover en gallisk Hanne. Hele Garnisonen var opstillet paa Vendomepladsen, og sluttede sig til Liigtoget. Da dette kom paa Boulevarden nærved Rue de la Pair, løsgjorde sig de unge Mennesker som havde spændt sig for Liigvognen, og drog flere Gange rundt omkring Støtten paa Vendomepladsen. Her kom det til det første Haandgemæng med Militairet. Over 200,000 Mennesker trængte sig nu op paa BouTrerer, levarderne, og Raabene hørtes: "Republiken leve, Ned med Ludvig Philip, Æblet er modent, nu maa det falde, Aristokraterne paa Lygtepælen!" a. Og en stor Deel af Nationalgardisterne istemte dette Raab. Et Menneske med blodbestænket Ansigt bares omkring paa Hænderne under Raabet: "Friheden leve!" Ved Austerlitzbroen sluttede sig en Deel af den polytechniske Skoles Elever til Toget, og bleve af det forsamlede Folk modtagne med Jubel. Liigeoverfor Broen var der opreist et Stellads, sort overtrukket, og behængt med mange Faner. Her skulde Lamarques Liig opstilles, men formedelst den uhyre Menneskemasse var det umuligt at faae det af Vognen. Marskal Clauzel, dHr. Mauguin, Galabert og Pons, den portugisiske General Saldanha og den polske General Romarino holdt Taler fra Stelladset, som modtoges med det største bifald. Saavidt gik det roligt af, men da Liget var bleven afleveret ved Barrieren, kom Folket i Strid med et Dragonregiment, som gav Jld og saarede adskillige Mennesker. Da erfoer det, at det var omringet af en uhyre Troppemasse. En Mand tilhest reed fremmed en rød Fane og den sorte Jndskrift: "Liberte on la mort!" Jdet samme lød det fra alle Sider; Vive la Republique!" hvorpaa Dragonerne atter chargerte. Der opstod nu en frygtelig Allarm, og fra alle Kanter hørtes skrig: Aux armes citoyens J faa Minuter blev der opkastet Barrikader ved Austerlitzbroen og langs med de saakaldte Quais. Rebellionen udstrakte sig nu til flere andre af Stadens Qvarterer: Gaderne St. Antoine, St. Denis, St. Martin, Montmartre og St. Croix barrikaderedes med omvæltede Vogne, og Steenbroen reves op. Pøbelen bemægtigede sig adskillige Vagter, og Generalmarschen lød igjennem hele Staden. J Gaderne Montmartre og St. Denis fyrede Soldaterne uafbrudt i 3 Timer. Om Natten begyndte Kampen ret for Alvor, og Gaderne vrimlede af Troppemasser. J Forstaden Montmartre, paa Pladsen Victoire og i Gaden Jean Jacques, Rousseau kom det til en blodig Kamp. Flere Huse bleve givne til Priis for Folkets Raserie. Jndtil Kl. 4 om Morgenen vedvarede Füsilladen uafbrudt. J flere Gader ere næsten alle Husene forskudte af Kugler. Kongen havde hele Natten havt Ministrene omkring sig Han seer bestemt og uforfærdet ud, og har erklæret hellere at ville opoffre sit Liv end Folkets Lykke. Uophørligt drage nye Troppemasser ind i Staden, saa den væbnede Magt for Øieblikket anslaaes til 70,000 Mand. Alle Broer og offentlige Pladser ere besatte af dem Man troer, at Regjeringen vil erklære Staden i Beleiringstilstand. Antallet af denne blodige Nats Offre kan endnu ikke beregnes, især skal der være faldet mange Mennesker i Gaden Montmartre. De i Nærheden, deraf beliggende Huse bleve stormede og tagne tilbage igjen, men allerblodigst skal det være gaaet til paa Plad sen Maubert, hvor man sloges i 4 Timer uafbrudt. Da Folket havde bemægtiget sig et Krudtmagasin, var det velforsynet med Munition. Ved Marais gaves den ingen Pardon, saa rasende forbittret var man paa begge Sider. Alt bebuder at denne Dag vil ikke vorde bedre Der høres allerede stærk Geværild fra Gaden St. Martin og flere Steder. Den 6te Juni, Kl. 10 Form.