JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1781-11-02
Sidstafvigte 17de Decbr. 1779. er den Kongel. Tolder og Casserer her i Tranqvebar Johann Henrich Hermann Faulhagen, ved Døden afgangen uden Livs=Arvinger, hvorefter hans Bo. strax er taget under Forsegling og videre derefter registeret og vurderet, samt offentlig forauctioneret; thi lader Skifte=Forvalteren, jeg underskrevne Byefoged Jens Borgen ibid., samme Dødsfald herved bekiendtgiøre, og hvorved tillige indkaldes den Afdødes Debi= og Creditorer, samt Arvinger, hvoraf en Broder, hvi Navn vides ey, skal opholde sig i Aalborg i Jylland, og en Søstenavnlig Anna Christina, sal. Strædes Enke i Kiøbenhavn, at møde lade i Skifte=Retten her i Tranqvebar inden Aar og Daga Dato Publicationis hujus Proclamatis, de første for vedbørligen at anmelde og til Stervboet indbetale deres Gield, og de sidste lovligen at legitimere deres Arve=Ret og Krav, da enhver skal vederfares al vedbørlig Ret efter allernaadigste kov og Befalinger samt Stervboets Tilstand. Tranqvevar, den 19de Febr. 1780 J. Borgen.
Berlingske Tidende, 1781-11-02
Da Klokkeren ved Zions Kirke her i Tranqvebar, Søren Palle, sidstleden 9de August ved Døden er afgangen uden at efterlade sin Livs=Arvinger, og Stervboen, som strax ved Dødsfaldet er bleven registeret og vurderet, samt siden auctioneret, ikke formaaer andet lovlig Proclama at udstæde; saa lader Skifte=Forvalteren i Tranqvebar, Byefoged Jens Borgen, herved indkalde den Afdødes Arvinger, samt Credi= og Debildrer, at møde eller møde lade for Skifte=Retten her sammesteds, inden Aar og Dag a Dato hujus Proclamatis Publicationis, de første for lovligen at legitimere deres Arve=Ret og Fordringer og de sidste redeligen at anmelde og giøre Rigtighed for, samt indbetale hvad Stervboen, hos dennem retmæssigen maatte kunde have til gode, da Vedkommende ellers i manglende Fald, maa tilskrive sig selv de deraf flydende Uleyligheder. Tranqvebar, den 18de Octobr. 1779. J. Borgen. Debi= og Creditorer, samt Arvinger, efter den her ud Tranqvebar, i det Kongel. octroyerede Danske Asiatiske Compagnies Tieneste forhen værende Assistent Friderich Christian Koefoed som den 20de Januar. sidstleden ved Døden er afgangen, indkaldes herved at møde eller møde lade udi Skifte=Retten her i Tranqvebar, inden Aar og Dag fra dette Proclamatis Publications Dato af at regne, de første for at betale til Stervboet hvad de maatte være skyldige og de sidste med lovgyldige Beviser at legitimere deres Krav, da enhver skal vederfares Ret efter allernaadigste Lov og Forordninger, samt Stervboets særdeles fattige Omstændigheder, og som Boen ey formaaer andet ordentlig Proclama at udstæde, saa bliver dette allene i de Kiøbenhavnske Berlingske Tidender herved averteret. Tranqvebar, den 19de Februar. 1780. J. Borgen, Kongel. Majests, bestalter Byefoget og SkifteForvalter i Tranqvebar.
Berlingske Tidende, 1781-11-02
Sorøe Ridderlige Academies Anpart Fiskerie i Tule SøeLongs Søe, Eskildstrup Søe, Gyrstinge Søe, Tyrstrup Søe og Braabye Aar, bliver ved offentlig Auction, som holdes i Sorø Tinghuus Torsdagen den 15de Novbr. førstkommende, om Formiddagen Kl. 10 Slet, opraabt til Bortforpagtning i 6 Aar fra 1ste Mai 1782., efter de Conditioner som paa Auctionsstedet skal blive fremlagt, og forinden kan faaes til Eftersyn hos Forvalter Reeberg i Sorøe.
Berlingske Tidende, 1781-11-02
Skiftet efter afg. Degn i Grævinge Cornelius Roed og Hustrue, bliver foretaget og sluttet i Grævinge Onsdagen den 12te Decbr. førstkommende, Kl. 10 Slet, hvilket til alle Vedkommendes Efterretning bekiendtgiøres; i Særdeleshed indvarsles herved en Dreng, som hidindtil ikke har anmelt sig, Rasmus Christensen, forhen Husar i Roeskilde, men som nu er afskediget og skal opholde sig enten i Roeskilde eller i Nærheden der omkring. Wiig, den 27de Octobr. 1781. Hans Jørgen Garde, Provst i Ods Herred.
Berlingske Tidende, 1781-11-02
Da med Arve=Skifte efter Jomfrue Anne Margrethe Bang, som døde i Haureberg Bye ved Slagelse Kiøbstæd, er nu saa vidt avangeret, at det er berammet, at sluttes i Stervboe=Huset i bemelte Haureberg nestkommende 17de Decembr., saa bekiendtgiøres sligt herved til Arvingernes og Creditorernes Efterretning. Haureberg, den 30te Octobr. 1781. H. C. Hviid. J Stranden uden for det Kongel. Stift Walløes Grund er for nogen Tid siden funden en liden tom Baad, uden Aarer, som er bierget og opført ved Prambroe Kroe, hvilken herved oplyses, da Eieren med lovlig Hiemmels Beviis kan melde sig derom hos Stifts=Forvalter Rosted paa Billesborg.
Berlingske Tidende, 1781-11-05
London, den 19de October. Capitain Duncan, som har overbragt Depecherne fra Admiral Graves, havde Ordre at gaae lige til Engeland, uden underveis at tage ind til Nye=Pork; hvorudover vi fra dette Sted ingen nærmere Efterretninger have. Jmidlertid kan man haabe, at, da Admiral Digby er sammesteds lykkeligen ankommen, og har derved givet vores Flode Overmagten lover den Franske, vi snart vil faae behagelige Nyeheder at høre fra ham. - Lord Cornmallis skal have været underrette saavel om den Franske Flodes Ankomst i Chesapeak Bay, som ogsaa om sammes Overlegenhed; hvorfore han har sat sig i saadan Forfatning, at han roeligen kan oppebie et Angre af Marquis de la Fayette. Ved Flodens Stilling under Hr. Admiral Grasse bliver Chesapeak=Bay alligevel holdt ganske bloqveret, saa at der hverken der giennem eller paa York= og James Floderne kan blive tilført Lord Cornmallis nogen Succurs; og dersom Admiral Digby ikke ved et dristigt og lykkeligt Foretagende skulde kunne forskaffe General Cormallis nogen Luft, er det at befrygte, at Virginien og begge Carolinerne tilligemed Charlestown, om ikke tillige Georgien, atter gandske ville blive revne løs fra det Brittiske Herredømme.
Berlingske Tidende, 1781-11-05
- Regieringen skal have Efterretninger om, at den Amerikanske General Wayne er stødt til Marquis de la Fanette, og at Græven af Grasse har sat 3500 Mand Franske Tropper, Land til hans Tieneste, som og at mange, som havde underkastet sig Kongen, atter ere blevne utroe, og have paa nye slaaet sig til Rebellernes Partie, saa at General Cornvallis's Forfatning er bleven yderligst critisk, og man frygter for, at han skal blive omringet af Amerikanerne og Fransoserne. - Vi høre, at Lord Rawdon er ved et neutralt Skib, som mødte ham, bleven underrettet om den Fare, at blive fangen at Hr. von Grasse, og har derpaa taget Veyen tilbage til Charlestown. - Commodore Stewarts Ordrer, at krydse uden for Texelen, skulle ikkun strække sig til i Morgen, som er den 20de huj., saa at man forventer ham her med det første, med mindre det saa skulde være, at han havde faaet nye befalinger fra Admiralitetet til at blive længere ude.
Berlingske Tidende, 1781-11-05
Af en Skrivelse fra Philladelphia, den 15de Augusti. Kongressen har for lang Tiid siden ladet bekiendtgiøre General Marions Skrivelse, som indeholdte den Efterretning, at de Brittiske Tropper den 5te Junii havde rømmet Georgetown. Jndtagelsen af Augusta i Georgien ved Oberst Lee er langt fordeelagtigere, end man troede i Begyndelsen. Han har sammestæds taget henimod 800 Mand til Fanger, og gjort et anseeligt Bytte af Ammunition, Gevehrer og Proviant. J dette Øyeblik indløb Efterretningen om, at Ninety=Six var overgivet. Landet i Georgien og Carolina er saa reent for Engelske Tropper, at Gouverneurerne, som opholdte sig ved Kongressen, ere vendte tilbage for at tage deres Gouvernementer igien i Besiddelse.
Berlingske Tidende, 1781-11-05
Paris, den 21de Oct. Man forsikrer, at Hr. von Busy, som har faaet Commanden i Jndien, skal i tilkommende Maaned gaae derhen. Han skal først begive sig til Spanien, og derfra gaae til Skibs til Jndien. - Man veed endnu ikke naar den Escadre af 10 Linieskibe, som ligger seyfærdig ved Brest, skal gaae i Søen, Flodens Station under Admiral Darby synes hidindtil at have forhalet denne Escadres Afseyling.
Berlingske Tidende, 1781-11-05
Paris, den 22de Oct. Kongen har sendt Ordre til Brest, at den til Nordamerika bestemte Forstærkning af Linieskibe skal saa hastig, som mue ligt, gaae under Seyl. Sammes Commandeur skal have Ordre til at bekiendtgiøre Kongressen en Fransk KronprindsesFødsel. - At det staaer vel til med vore Sager i Nordamerika, og at der allerede paa Kysten af Virginien er forefaldet en Træfning til vor Fordeel, have vi paa følgende Maade faaet at vi: Den Engelske Fregatte Meden, som skulde bringe Efterretning om denne Træfning fra Amerika til Engeland, erobrede underveis Dynkirker Kaperen, den sorte Prindsesse, besatte den med 40 Engelændere, og styrede Coursen fort til London. Kaperen skulde følge efter, men da den Engelske Besætning drak sig drukken, blev den af vort Mandskab overmandet, og paa denne Maade igien bragt til Morlaix. - Fra Minorka have vi ingen Nyeheder. Af en ubekiendt Aarsag ere vore Tropper til Toulon først blevne indskibede den 20de huj. Fortet St. Philips Beleyring vil derover vel først i Begyndelsen af Novbr. Maaned gaae for sig.
Berlingske Tidende, 1781-11-05
Florenz, den 15de Oct. Den her værende Engelske Gesandt, Ridder Mann, har i Dag sendt en Coureer til sit Hof. Man siger at han bringer Depecher fra Gouverneuren i Fortet St. Philip dertil, hvilke ere komne med en Paketbaad til Livorno. Da samme den 5te huj. blev afsendt fra Mahon, havde Spanierne endnu ikke begyndt at oprette et eneste Batterie, men kun befæstiget nogle Poster, som de ved deres Landgang paa Øen havde bemægtiget sig. Der vare og ingen Forstærknings Tropper ankomne, hverken Franske fra Toulon, eller Spanske fra Barcellona, og Engelænderne have, siden Spanierne landede, ikke mistet en eeneste Mand.
Berlingske Tidende, 1781-11-05
Cleve, den 20de October. Man forsikrer, at den Russiske Ambassadeur i Haag har af Generalstaterne forlangt et bestemt Svar paa den af hans Monarkinde tilbudne Megling til en Freds Underhandling imellem Republiken og Engeland, med det Tillæg, at ikke alene Fredsforslagene vilde komme an paa dette Svar, men endog visse Forholdsregler, som Hs. Hof i Henseende til nærværende Conjuncturer agtede at tage.
Berlingske Tidende, 1781-11-05
Amsterdam, den 23de October. Den ubehagelige Efterretning, som ankom hertil i Løverdags, at Commodore Johnstone har taget 4 af vore Ostindiske Skibe, som laae i Saldannah Bay, vilde endnu blive os meere følelig, dersom man ikke havde den grundede Formodning, at ommeldte Skibe have været udlossede, og at altsaa deres kostbare Ladninger ikke ere faldne i Engelændernes Hænder. Man kan af den Aarsag kalde disse Formodninger grundede. 1) Fordi Commodoren skriver i sin Jndberetning, at han har henret Seylverket fra en Hukkert, som Hollænderne have havt skyvlt ved Schapin-Jsland i det Haab, den ikke der skulde blive opdaget. Heraf er det klart, at Hollænderne have m. befrygtet det fiendtlige Besøg, og følgeligen vel ogsaa bragt Ladningerne i Sikkerhed, eftersom de endog have forstukket Seylene. 2) Fordi Commodoren vel melder og Ladningen paa den Prise, Heldwoltemade, men taler ikke noget omri Ladningerne paa de i Saldannah=Bay tagne Skibe.
Berlingske Tidende, 1781-11-05
Haag, den 23de Oct. Vor Gesandt, Hr. von Haaften, tilmelder Generalstasesterne under 11te Sept., at saavel den der værende Engelske saa, som og den Franske Gesandt havde Efterretninger fra Jndien en men som begge modsagde hinanden, i det Engelænderne paastaae, at Maratterne vare slagne, de Franske Beretninger derimod meldede, at Maratterne havde overvundet Engelænderne, og at der vare 11 Franske Krigskibe og Fregatter ankomne i den Persiske Havbugt.
Berlingske Tidende, 1781-11-05
Haag, den 27de Oct. Jnteressenterne i den Vestindiske Handel bekomme til Bere dækning for deres 17 færdig liggende bevæbnede Skibe til Colo kan nierne 2 Krigskibe og 4 Fregatter; men de ere ikke fornøyede og dermed, saasom de frygte for, at denne Convoy, da den maae igiennem Kanalen, ville komme til at faae samme Skiæbiline, som den under Græv von Byland i Aaret 1779 havde. - Hs. Durchlauchtighed Arvestatholderen har i Generalstaternes Forsamling gjort følgende Forestilling: Høymægtige Herrer, Jeg har meer end een Gang forestilt Nødvendigheden af at sætte Republiken i en tilstrækkelig Forsvars Stand, baade til Lands og Vands. Jeg holder det for min Pligt, at igientage denne Forestilling, paa det man maatte fatte den Beslutning, at formere Landmagten, at oprette et Korps Mariner efter den indgivne Plan, at bygge Skibe, oprette Fæstninger, fylde Magaziner, og forsyne Landtropperne med det Nødvendige, saa de kunde rykke i Feldten. Men da jeg frygter for, at mit Forslag vil faae ligesaa god Fremgang som før, og det turde tillige ikke være giørligt, at erholde en gunstig Resolution paa alle Punkter, hvor nødvendigt det end- og var, og det desuden er bedre, at en Deel af de forlangte Punkter blive opfyldte, end at alle efterlades; saa kan jeg ikke undlade at foreslaae Deres Høymægtigheder, at giøre de samtlige Provindsers Herrer Stater det Forslag, om de ikke ville bevilge et Mariner=Korpses Oprettelse; dog paa den Fod, at Regimenterne ikke blive bundne til Admiralitets=Collegierne, men at det kan ansees som et Korps, der kan bruges paa alle Skibe, hvor man finder det fornødent, uden at giøre Forskiæl paa, af hvilket Departement Skibene ere, og uden at det staaer Planen om Landmagtens Formerelse i Veyen; thi i et Land, som ligger saaledes, som vor Republik, er det ikke tilstrækkeligt nok, at sætte sig paa en Side i Forsvarstand, men høyst nødvendigt at see vel til, at man pan ingen Side er blottet, paa det man ikke skal lade sig nøye med Navnet af en uafhængig Magt, og sætte sig i Fare ved det første Angre at falde Fienden i Hænderne. Gud give, at man endelig maatte eenstemmigen fatte denne Beslutning, og at man med Eendrægtighed og Enighed, uden hvilke Republiken ikke kan bestaae, maatte anvende alt, hvad der er nødvendigt til Republikens Æres, Frieheds og Uafhængigheds Vedligeholdelse. Deres Høymægtigheder have herpaa takket Arvestatholderen for sin Jver, og dette Forslag er sendt til de samtlige Provindser.
Berlingske Tidende, 1781-11-05
Corsøer, den 1ste November. Jndkomne: Den 26de Octbr. Kiøbmand Angel fra Fyhn til Kiøbenhavn, Kammerraad Bæhr og Raadmand Rohde fra Jylland til Kiøbenhavn; den 27de ej. Frue Oberst=Lieutenantinde Bardenstedt med Følge fra Fyhn til Slagelse; den 29de ejusdem Kongel. agende Post 9 Læs, Ritmester von Westen fra Fyhn til Kiøbenhavn; den 1ste Novbr. Svensk Kiøbmænd Kramer og Julius og Skipper Hashold fra Hamborg til Sverrig, Forvalter, Busk fra Fyhn til Lolland.
Berlingske Tidende, 1781-11-05
Udgaaet: Den 26de ejusd. Etatsraad Berendt Ancher fra Christiania til Holland, General=Major Firks fra Kiøbenhavn til Nyborg, Jnspecteur Petersen og Leth fra Siælland til Fyhn, Skibs=Capitain Jansen fra Kiøbenhavn til Holsteen, Jøden Cohn fra Ringsted til Holsteen; den 28de ejusd. Kongel. agende Post 4 Læs, Justitsraad Wormskjold fra Kiøbenhavn til Jylland; den 29de ejusd. Baron Bylow fra Raunstrup til Fyhn, Kammerherre Baron Rosenkrantz med Frue, og Kammerherre Adler fra Siælland til Jylland.
Berlingske Tidende, 1781-11-05
Helsingøer, den 5te November. Den 2den hujus ankom fra Østersøen 2 Engelske Skibe fra Petersborg, 4 af Embden fra Dantzig og Konigsberg, 2 af og fra Kønigsberg til Holland. Den 3die ankom fra Østersøen 6 Engelske fra Riga og Petersborg, 5 af Embden fra Lissabon, Riga og Konigsberg, 2 af og til Bremen fra Riga, 2 af og fra Dantzig til Engeland, 3 Danske fra Kiøbenhavn til Norge, 6 Svenske fra Pommern til Gothenborg og Holland. Den 4de indkom fra Nordsøen 1 Kongel. Engelsk Orlogskib paa 50 Kanoner, 2 Kongel. Fregatter, hver paa 26 Kanoner, foruden at bringe nogen Skibe med under deres Convoy; saa indkom og 1 af og til Stettin fra Bourdeaux med Viin og Bræder, 3 Danske fra Norge til Kiøbenhavn, 4 Svenske af og til Stralsund fra Engeland, 5 af og til Dantzig fra Engeland, 4 af og fra Bremen til Memel, af og fra Embden til Østersøen; og fra Østersøen 1 Fregat af og fra Kiøbenhavn til St. Croix, 1 Engelsk Skib fra Petersborg, 1 af og til Bremen fra Riga J Sundet ligge 80 Skibe af adskillige Nationer, som til Nordsøen ere destinerede, deriblant ovenmeldte Engelske Orlogskib og 2 dito Fregatter og 47 Engelske Koffardieskibe, at gaae under sammes Convoy, i Kongelig Svensk Fregat med adskillige Svenske Koffardieskibe, som skal gaae under sammes Convon. Den 2den hujus indkom i Havnen 1 Fartøy af og fra Bornholm. Den 3die Skipper Albrecht af Eroeskiøbing fra Lybeck med Stykgods. Den 4de Skipper Christian Schrøder af Eroeskiøbing fra Stubbekiøbing med Byg. Den 5te udgik Skipper Peer Jensen, Hartvig Lauritzen og Lars Rasmus. sen, alle 3 af og til Erøeskiøbing; Skipper Claus Rossenow og Peter Jessen, begge af og hiem til Cappel, 2 Fartøyer af og hiem til Bornholm.
Berlingske Tidende, 1781-11-05
Kiøbenhavn, den 5te November. Den 17de Mai h. a. har Hs. Majestæt allern. udnævnt Lieutenant og forhen værende Glüchsborgske Kammerjunker, Adolph Christopher von Normann til Kammerjunker.
Berlingske Tidende, 1781-11-05
Høyeste Rets paadømte Sager i forrige Uge: No. 84. Birkedommer Sparre &c., contra afg. Kammerherre Juelis, Enke=Frue. No. 224. Secreterer Hersleb, contra Martin Ysenbecker og Eiler Albertsen. No. 203. Procurator Schønheyder, contra Hermann Nielsen. No. 91. Christopher Bertelsen, contra Græv Knuht. No. 92. Lars Jacobsen, contra Consumtions=Forvalter Mars. No. 95. Justitz=Raad Thygesen, contra Agent Bruun. No. 96. Jacob Rammel, contra Søren Gregersen. No. 98. Byefoged Meldahl, contra Thomas Dahl.
Berlingske Tidende, 1781-11-05
Den 3die November gik Skibet Sophia Christina, som føres af Capitain Boye Bohn, med Cargaison til Vestindien. Den 5te dito Skibet Prinds Frederich, som føres af Capit. Alexander Myntorst, og Skibet Ropstorff, som føres af Capit. Georg Lorentzen, begge til Ostindien med fulde Ladninger af Cargaison, for private Jnteressenteres Regning, Capit. Fr. Didrich Boysen, som fører Skibet Jfr. Margarethe og Capit. Niels Hjort, som fører Skibet Enigheden, ere begge gaaet til Vestindien med Provisioner.
Berlingske Tidende, 1781-11-05
Paa Løverdag den 10de November afgaaer den Kongel Danske agende Post tillige til Jylland, Jndleveringen dertil skeer Fredag Eftermiddag imellem 12 og 5 Slet.
Berlingske Tidende, 1781-11-05
Ved Tal=Lotteriets 205 Trækning i Wandsbeck udkom: No. 86, 34, 14, 24, 49.
Berlingske Tidende, 1781-11-05
Ved Tal=Lotteriets 316 Trækning i Kiøbenhavn udkom: No. 26. 61, 78, 40, 33.
Berlingske Tidende, 1781-11-05
Fra den 27de Oct. til den 3die Nov. h. a. ere her i Staden, copulerede 27 Par, fødte Drenge 25, Piger 32, tilsammen 57, døde Mænd 19, Qvinder 19, Drenge 15, Piger, 13, tilsammen 66; ere altsaa 9 flere døde end fødte. De Døde ere bortrykkede af følgende Svagheder: Alderdom 7, Barselseng 2, Blodgang 4, Druknet 1, Durkløb 1, Falden til døde 1, Forraadnelses=Feber 1, Gicht 2, Hidsig Feber 3. Jnflamation 1, Kighoste 1, Kopper 6, Miltsyg, 1, Obstruction 1, Raserie 2, Slag 15, Stikflod 1. Svindsoet 4, Tærende Syge 8, Uangivne Svagheder 3,
Berlingske Tidende, 1781-11-05
Copulerede. J Kiøbenhavn den 29de October Sr. Henrich Knudsen, Styrmand, og Jfr. Anne Petersen; den 29de November Sr. Andreas Petersen, Vognmand og Mad. Benthe Kirstine Møller.
Berlingske Tidende, 1781-11-05
Døde. J Bergens Stift den 25de September Hr. Capit. Christian Frederich Tuschen. J Soerup Degneboelig Fyen Mad. Birgitte Catharina Dauw, fød Westhoff, Degnen Sr. Dauws Hustrue, 58 Aar. J Helsingøer den 28 Octbr. Madame Gunild Christine Træskow, fød Turman, Hr. Rector Træskows Kiæreste, 28 Aar. J Kiøbenhavn den 2den Novbr. Frue Rachel Wilhelmine Munch, fød Kruse, Hr. Justitz=Raad og Committeret i Oeconomie og Commerce=Collegio Munches Frue, 53 Aar; Sr. Jochum Christian Martins, Brændeviinsbrænder, 62 Aar; den 3die Sr. Jørgen Carlsen Schlegel, Brændeviinsbrænder, 43 Aar.
Berlingske Tidende, 1781-11-05
Vacancer: Sognekaldet til Winding og Wind i Riber Stif paa 180 Rd., hvoraf svares 80 Rdlr. Pension. Herredsfoged og Skriver-Embedet i Bierre og Hatting Herreder i Aarhuus Stift.
Berlingske Tidende, 1781-11-05
Titulaturbog eller Rang=Lexicon over de Kongelige Danske Adels= og Rangs=Personer, med Anviisning til enhvers Titel og de allerflestes Boepæle og Opholdstæder, for 3 Mk. uindbunden, og hæftet for 3 Mk. 4 s. Nogle faae Exemplarier kunde og deraf faaes indbundne for 3 Mk. 8 s. Denne Bog er især nyttig for Correspondences Skyld, og ellers for enhver Lysthavende ikke ubehagelig, da man her finder en alphabetisk Fortegnelse over Adels og Rangs=Personer til 1780.
Berlingske Tidende, 1781-11-05
Fra Pressen er udkommen en Samling af Rescripter, under Titel: Anhang af Rescripter og Collegial=Breve, m. s. d. som hidtil have været utrykte, 1779. Trykt i Kiøbenhavn 1781 hos Sander og Schrøder. Samme er tilkjøbs at faae hos Boghandler Gyldendal i Silkegaden og i Mummens Boglade No. 5 paa Børsen, for 1 Rdlr. paa Skrivpapiir og 5 Mk. paa Trykpapiir. Man har kaldt denne Samling et Anhaug, i Henseende til det egentlig skal udgiøre eet Bind med et fuldstændigt Register over alle de Rescripter og Collegial=Breve, som ved Trykken ere bekiendte, indrettet efter samme Plan, som det bekiendt Forordnings Register, der henfører Forordningerne til visse Klasser og Titeler; hvilket Rescript Register allerede er under Pressen, og derfra med det første kan ventes færdig. Philosophiske Breve til min Søster over Mennesket, efter dets forskiællige Forhold, ere nu i det Danske Sprog oversatte ved J. G. Halling, S. S. N. Cand., og til Kiøbs hos Gyldendal for 3 Mk. paa Tryk= og 4 Mk. paa Skrivpapiir. Det andet Hæfte af sal. Hr. Justitsraad Schønning Reyse igiennem en Deel af Norge i Aarene 1773-75 er nu udkommen fra Pressen. Dette Hæfte er 18 et halv Ark stor, og leveres Subscribenterne for 3 Mk. 4 s. indheftet paa Tryk= og 4 Mk. 4 s. paa Skrivpapiir. Det hele Verk ligger færdige Manuscript, og kan sikker ventes udgiven ved Trykken efterhaanden. Dette, saavelsom første Hæfte, bekommes hos Gyldendendal.
Berlingske Tidende, 1781-11-05
Subskriptions=Plan. (a mig er forundet allernaadigst Privilegium paa et LatinskDansk Lexicon, som, naar det bliver færdigt, skal indføres i de Latinske Skoler; men Værkets Kostbarhed giør mig det betænkeligt, at begynde med Trykningen, førend jeg kan være forvisset om saadant et Antal af Kiøbere, at jeg kan blive skadesløs: saa har jeg hermed villet indbyde alle Elskere af det Latinske Sprog, som indsee Nødvendigheden af et Latinsk-Dansk Lexicon, der kunde gjøre os de fremmede Lexica undværlige, til at underflytte mit Arbeide ved Subscription. J sær vil jeg have Deres Høiærværdigheder, de Herrer Biskoper i Stifterne, og De Herrer Rectores i de Latinske Skoler, som denne Subscriptions=Plan vorder tilsendt, ydmygst ombedet at befordre Subscriptionen i deres Cirkel, og at sende Planen det hastigste mueligt tilbage til min Commissionair Hr. Boghandler Gyldendal i Kiøbenhavn, som her i Staden modtager Subscription paa mine Vegne. Tryk og Format indrettes til største Median=Octav, omtrent som i det Hederichske Latinsk-Tydske Lexicon, og hvert Ark overlades til Subscribenterne for 3 s. paa Tryk= og 4 s. paa Skrivpapiir. Dersom det tilstrækkelige Antal af Subscribentere indkommer til næstkommende Januarii Maaneds Udgang, agter jeg til den Tid at begynde med Trykningen. Kiøbenhavn, den 16de October, Jac. Baden, Professor Eloqventiæ ved Kiøbenhavns Universitet.
Berlingske Tidende, 1781-11-05
NB. Af sal. Professor Evalds velbekiendte Skrifter er endnu, som forhen, for de sædvanlige Priser at bekomme udi Hørboden No. 94 paa Kul=Torvet. Anlæg til en Hexe=Proces; er en Piece, som har et langt bedre og nyttigere Jndhold, end Titelen lover, og burde eyes og læses ofte af alle voxne Mennesker i Danmark og Norge, som enten troe for meget eller for lidet om Hexerie og Spøgerie. Man finder her alle Hexernes Kunster og Koglerier lagte for Dagen, og kan ikke andet end blive fornøyet med Forfatteren, naar man har fulgt ham til Enden. Den burde kaldes Undersøgning om Hexerie og Spøgerie, til Overbeviisning om denne almindelige Meenings Værdie. Hvo som vil være overbeviist herom, kiøbe Pie cen, som faaes paa Avise=Contoiret ved gammel Strand for 10 s., hæftet 12 s.