JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-11-01
Sverrig. En berygtet Mestertyv, forhenværende te Korporal Tullberg, paa hvis Opbringelse var udsat en Præmie af 100 Rd., levende eller død, (det sidste dog kun hvis han satte sig til Modværge), er endelig faldet i Fælden. Under Foregivende at være i Komplot med ham fik nemlig en Skomager ham lokket hen i en Hule hvor der efter Aftale fandtes Bevæbnede. Da Skomamageren ved Ankomsten til Stedet gav Anskrig, og løb sin Vei; mærkede Tullberg Uraad og satte efter ham, raabende: "Ha du Forræder, dit Forræderie skal komme dig dyrt at staae. Men i det samme fik han to Skud, hvor af han styrtede til Jorden. Da Skomageren saae dette ilede han tilbage, og kunde ikke hindres fra at overfalde den allerede Værgeløse med saadant Raserie, at han med en stor Kniv gav ham flere Stik i Hjertet og Maven, og tilsidst skar Struben over. Hele Tiden holdt han, vist ikke uden Aarsag, Haanden for den Døendes Mund, som endnu syntes at ville sige noget. - Den bemærkning er derfor ikke uden Grund, at Man hellere maatte sove en Nat hos Mestertyven, end hos denne Skomager!
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-11-01
Østerrig. J Allg. Zeitung læses en Erklæring fra Wien mod de franske liberale Blades især KonstitutionelsUdfald paa den Østerrigske Regjering, dens politiske System og Fyrst Metternich, hvori vises, at den ivrigste Republikaner, ved at opholde sig i Wien, snart vil lære at hans Republikanisme kun er en Drøm, og at Fyrst Metternich, endskjøndt han er Centrummet for deres Angrel- og jammerlige Vittigheder, dog ei viger fra sin Beslutning. at undertrykke Liberalernes saakaldte Frihed.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-11-01
Tydskland. Dampskibet Hylton Joliffe maatte paa sin sidste Reise fra Hamborg drive i 6 Nætter og 5 Dage inden det for Stormen endelig naaede London. Det ophører nu med Farten indtil næste Foraar.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-11-01
Ved Reparation af en gammel Bygning paa Ridder godset Müldenstein, i Bittenfelderkredsen, hvor der til forn skal have staaet et Klosterkapel, ere Arbeiderne støde paa en Hvelving, hvori fandtes 12 deels enkelte, deels dobbelte Liigkister. Omendskjøndt de sandsynlig have ligge her i flere Aarhundreder, fandtes alle Ligen saa vel bevarede, at Ansigtstrækkene endnu skulle være ganske kjendelige og Tøiet, hvori de vare indsvøbte, ufortæret. Et af disse Liig er klædt i sort Silke med sort Fløiels Hovedtøi. Hvad der endnu gjør denne Opdagelse mærkelig er den Omstændighed, at Luthers Kone, Catharina v. Bora skal være født i Landsbyen Müldenstein og have opholdt sig i et herværende Kloster. J samme Landsbye forevises endnu en gammel Lind, hvorunder Luther efter Sagnet har prædiket.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-11-01
Frankerig. Aristarken holder en meget vidtløftig Mønstring over Tilstanden paa Hayti, som den vil skal godtgjøre, at denne Kolonie ikke er moden til at regjere sig selv, eller at indlemmes i civiliserede Staters Tal. Han delsjournalen søger at gjendrive den, ligesom og flere Aars Erfaring tillader at slutte fra Virkelighed til Mulig Jblandt 137 Dødsfald i Paris tæller Man allene 55 af de naturlige Kopper.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-11-01
Fædrelandet. Lovgivning. 18 October 1825. Paa Forespørgsel, om, hvorvidt der paa Landet skal svares Afgivt til Fattigvæsenet af Tiende Hartkorn, der eies af Nogen, som ei er Beboer af Sognet, har Kancelliet svaret: at den Undtagelse Plakaten af 5 Decbr. 1815 gjør fra den almindelige Regel i Reglementet for Fattigvæsenet paa Landet af 5 Juli 18139 33 og 34 samt Skoleanordningen for Landet af 29 Juli 1814 956, hvorefter Fattig- og Skole Bidragene blot skulle udredes af Sognets Beboere, nærmest kun har Hensyn til Jordeiendomme, som en udensogns Mand der eier og driver paa sin egen Regning, og ingenlunde kan udvides til Tiende=Hartkorn, ligesom og Lovgivningens Analogie er imod, at Tiende=Hartkorn, som saadant, skal komme i Betragtning til Kommune=Afgivters Svarelse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-11-01
22 - Efter Kancellie Cirkulaire til samtlige Amtmænd, samt Land= og Søe=Krigskommissairer i Danmark tilkommer Fritagelse for Værnepligten ikke allene de af Fabrik svende, der ifølge deres Fødsel ere frie for Værnepligten, paa Fabrikkerne avlede Sønner, men ogsaa dem, som ere fødte paa Fabrikkerne, efterat deres sammesteds som Svende ansatte Fædre, paa behørig Maade, ere udgaaede af Rullen, og derved have erhvervet fuldkommen Frihed for den dem paaliggende Værnepligt. 25 - - Kancellie=Svar, hvorefter den, der ved offentlig Auction kjøber uvisse Fordringer, ikke er pligtig, til vedkommende Auctions-Direkteur at betale det for Trans portens Udstædelse befalede Gebyhr, førend han forlanger Transporten udstædt; thi da samme blot er foreskreven som en Form, uden hvilken Kjøberen ei erhverver Adkomst til et kjøbt Gjeldsbrev, kan samme ikke paatvinges ham, inden han selv forlanger den. S. D. Kancellie=Svar, hvorefter 1) den, der paa Landet eier flere Huse, og blot i enkelte Dele har udleiet dem til Jndsiddere, maa for hvert Huus udrette de Pligter, som ere paalagte Huusmænd med Hensyn til Veiarbeide; thi Jndersterne opfylde, ved hver at forrette en Gangdag om Aaret, blot den dem ved Forordningen af 13, Decbr. 1793, 832, paalagte personlige Pligt, og gjøre saaledes ikke derved Fyldest for den lige Pligt, der, efter samme Lovsted, hviler paa Huusmanden. Anderledes forholder det sig, hvor Eieren, som et Heelt, har overladt Huset til en Anden; thi da bliver denne den Huusmand, der har at forrette det Veiarbeide, der er Huusmanden paalagt; 2) ovenmeldte Regel maa ogsaa være anvendelig paa Enker, som eie flere Huse, og 3) enten To boe i een Stue eller hver for sig, kan ikke komme i Betragtning, da alle arbeidsføre Jnderster bør forrette Gangdags=Arbeide.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-11-01
Offentlige Foranstaltninger. Jfølge Kon Offentlige Foranstaltninger. Jfølge Kongel. Resolution af 21 Septbr. d. A. skulle de, som i Kjøbenhavn attraae at blive Svende ved KardemagerProfessionen, efter aflagt Prøve om Duelighed, forsynes med Lærebrev af det Kongel. Fabrik=Direktoriat. Under 18 d. har Hs. Majestæt allernaadigst behaget at udnævne Konferentsraad v. Essen, Deputeret i det Kongelige Rentekammer og for Finantserne, Medlem af Direktionen for Statsgielden og den synkende Fond, Kommandeur af Dannebrogen og Dannebrogsmand, til Storkors af Dannebrogen. Bemeldte Hr. Konferentsraad holdt, Dagen derpaa sit 50 aarige Embedsjubilæum, i hvilken Anledning blev af de tydske Kommitterede og Kontoir chefer i Rentekammeret overleveret den agtede Jubelolding: en Sølvpokal. Om Middagen var han indbudet til det Kongelige Taffel, men havde indstændigst frabedet sig alle af hans Kolleger og Undergivne tiltænkte offentlige Festligheder.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-11-01
Ved Høiesteret er Arrestantinden Petronelle Rasmusdatter paa Falster, for Barnefødsel i Dølgsmaal samt begaaet Fostermord m.v. dømt til at miste sin Hals og hendes Hoved at sættes paa en Stage. En Fæstegaardmand, Peder Jørgensen Torst af Elsted i Aarhuus Stift er, for at have slaget sin Moder, ved den Kongel. Lands=Overret, i Viborg dømt til at have sit Liv forbrudt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-11-01
Skibs-Efterretninger. Natten imellem den 10 og 20 f. M. strandede i det stærke Stormveir 5 Fartøier, Sønden for Falster, ved Kramnitz, hvoraf det ene, en Jagt paa 800 Tdr., der var gaaet fra Hamborg og havde passeret den holstenske Kanal, for at fortsætte Reisen til Konigsberg, formedelst Stormens Rasenhed, der forbød den at føre Seil, i Forbindelse med Nattens Mørke, ganske forfeilede Koursen og aldeles forliste. Skibsfolkene, som formedelst det indtrængende Vand maatte søge op i Takkelagen, lykkedes det om Morgenen derefter, ved nogle Mænd fra Rødbye, at faae reddet i en meget ynkværdig Forfatning. Ladningen, som bestaaer af Viin, Kaffe, Thee med flere Kolonialvarer, skal være af betydelig Værdie, men er tillige, saavelsom Skibet, assureret. De tvende andre Fartøier haves der Haab om at skaffe flot.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-11-01
Videnskabelighed. Paa sin Jubelfest talede Bispen i Aalborg, Hr. Rasmus Jansen, efter 1 Mosebogs 32 om Patriarken Jakob og sig selv, med passende Beskedenhed. Af hans Levnetsløb, saaledes som det i Aviserne er meddeelt, sees blandt andet, at han er fød i Horsens af velhavende, men ikke bemidlede Middelstandsfolk, som bestemte ham fra hans Barndom af til Studeringer. Faderen døde, da Sønnen var 8 Aar gammel, og endnu ikke kjendte Forskiel imellem Høire og Venstre. Efterat have bragt det til en hæderlig Attestats tog vor berømte i Horrebow sig af ham, og Jansen blev Observator ved Kjøbenhavns Observatorium i nogle Aar. At Mathematikens Studium ikke har staaet ham ant, sees af hans Erklæringer om, at de Aar, han i Løbet af disse Forretninger tilbragte, vare spildte. Han blev siden Kapellan i Holstebro, havde Ubehageligheder med Sognepræstens, søgde derfor og fik et andet Kald, nemlig Flade, Fladstrand (efter den nyere Terminologi: Frederikshavn, og Gjærum. Siden kom han til Nykjøbing, Lødderup og Elsø paa Mors og var der i 10 Aar. Han søgde imidlertid engang et andet Kald, som han ikke fik, og dette er den eneste Ansøgning, som han har i sin Levetid indgivet, uden at erholde allernaadigst Bønhørelse. Strax efter blev han kaldet til Stiftsprovst i Aarhuus, hvor han var i 13 Aar og forestod Bispetjenesten i fem Fjerdingaar. Derfra blev han for omtrent 19 Aar siden kaldet til Bisp i Aalborg. Han har aldrig i sin Levetid levet i Uenighed med Nogen, (Holstebro undtagen), men i Aarhuus derimod profiteret meget af daglig Omgang med Stedets Lærde, hvoriblandt især i de Tider Stiftamtmanden, den berømte Geheimeraad Guldberg, var en af de anseeteste, og som meget opmuntrede ham til Fremgang i Studeringer, saaledes at han der gjenoprettede den Tid, han i Kjøbenhavn i Kandidataarene havde spildt ved at befatte sig med Allotria. Hs. Høiærværdigheds første Hustrue bragte ham 14 Børn, hvoraf 6 nu leve og heraf en Efterslægt af 60. Hans nuværende Frue er en Datter af den i vor Litteratur berømte Arithmetiker, den yngre Cramer. Da Hs. Høiærværdighed er i Forhold til sin høie Alder en meget stærk og rask Mand, saa er det et almindeligt Haab, endnu i mange Aar at see ham iblandt Os.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-11-01
J det 26de Hefte af Østs Archiv, som i disse Dage forlader Pressen, findes blandt mere Jnteressant en Besvarelse af det Spørgsmaal: Gives der for det danske Kleresi nogen geistlig Primas, af Dr. Baden, som deri yttrer: at den Minister, der forelægger sin Konge noget til Sauktion, som sigter til at indføre nogen Kirkedisciplin, gjør sig skyldig i Forræderie af den Kongelige Autoritet &c.¬
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-11-01
J Anledning af Rygtet om, at den tusindaarige Jubelfest for Kristendommens Jndførelse i Danmark skal helligholdes i næstkommende Aar 1826, da det var i Aaret 1826 at Kong Harald Blaatand paa Reisen til Keiser, Ludvig blev, som den første Danske, døbt i Jngelheim og paa Hjemreisen medbragte de Danskes Apostel Anskarius, foreslaaer Hr. Grev Holstein til Holsteinborg i Skilderiet, som den værdigste Maade til at høitideligholde bemeldte Jubelfest, Oprettelsen af to Skoler, den ene for Udbredelse af forbedret Kirkesang, og den anden til at danne værdige Missionairer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-11-01
De nye Munkebogstaver faae deres Text læst i Schlesv.=Holst.=Lauenburgsche Provinzialberichte. De lignes ved et billede i sal. Basedovs Elementarbog, hvor en liden Dreng staaer foran sine Legekammerater paa en Stoel, med en stor Allongeparyk paa og præker. Som det kun giør vor Tidsalders æsthetiske Smag liden Ære, at finde Behag i en saa bizar Skrift, troer Forfatteren med Føie at kunne udlede denne nye Mode af den igjen opkommende gamle Munkeaand, og et jesuitisk Kneeb, for at kunne faae den hidtil stedfundne Litteratur, der ikke kan forliges med Obskurantismens menneskefiendske Øine, skikkelig begravet. Hans Grunde har og virket saa vel, at den ærede Udgiver af Provindsialberetningerne har lovet, at de efter denne Aargang skulle blive trykte uden gothiske Skrifter.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-11-01
Hr. Dr. Faber har ved sine nylig udgivne Fem Breve til Hr. Pastor Grundtvig, givet et nyt Bidrag til at redde sand Kristendom fra den Formørkelse, dens falske Apostler atter saa gjerne vilde føre over den. Til en Prøve meddeles her et Sted, hvor Forfatteren afviser de Beskyldninger, som Man til Ækkelhed har gjentaget imod en heel Stand og et heelt Aarhundrede, Det er den uhørteste Uretfærdighed, som kan begaaes, naar De med Eet nu paa vor Tid fordømmer en heel Tidsalder og en heel Stand. Hvis De ret levende forestillede Dem, hvor mange brave Mænd der have levet i det attende Aarhundrede, hvis Skrifter indeholde Sandhed; hvor Mange der troligen arbeidede frem, om ogsaa ad en urigtig Vei, dog med en Jver Flid og Sandhedskjærlighed, som ikke fortjener at fordømmes, om den end ikke fandt Maalet; saa maatte De selv see den umaadelige Uretfærdighed i at fordømme et heelt Aarhundrede, og saaledes fordømme den Uskyldige med den Skyldige. En ligesaa umaadelig Uretfærdighed begaaer De i den Maade paa hvilken De omtaler den hele Præstestand paa vor Tid De tiltaler os samtlige Præster, som om der slet ingen Forskiel var, og som vi fore med Løgn, Falskhed, Hedenskab og Papisterie tilhobe: De behandler den hele Lærerstand paa en saa foragtelig Maade, at Enhver, Lærd eller Lægmand, som læser Deres Skrifter, maa antage fuldt og vist, at en Præst og Løgnens Lærer, at en Kirke og Løgnens Udbredelsested er omtrent eet og det Samme, og undergraver saaledes al Tillid mellem Menighed og Lærer. Medbroderen møder intet brøderligt Ord, ingen broderlig Tillid til, at der dog ogsaa kunde findes noget Godt hos ham, ingen broderlig Opmuntring, men overalt Nedsættelse af heele den nuværende Lærerstand, Hvem der saaledes ikke regner det saa nøie med et heelt hundrede Aar, eller med en Stand af flere Tusinde, men skjærer dem Alle over een Kam, som Man siger, han er enten ikke rigtig klog, og da tilgiver jeg ham; eller i ondt Lune og menneskefjendsk, da undskylder jeg ham; eller i høi Grad uretfærdig, da forlanger jeg Regnskab for hans Paastand; eller med frit Forsæt blind for alt Godt, fordi det passer ham bedre at see og gjennemhegle det Onde, og da fortjener hans onde Villie at forkastes og fordømmes; men det er vist, at Enhver, der bær sig saaledes af, farer ikke med heel Sandhed, men hos ham boer Sandhed og Løgn sammen, og det Værste er, at han ikke i sin uhyre Jndbildning om sin egen Jndsigt vil see det, men henviser os til den idelig gjentagne Sætning, at hvor Sandhed er, kan Løgn ikke være, og da han selv naturpligviis farer med Sandhed, saa er Alt, hvad Andre sige, Løgn.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-11-01
Blandinger. Hs. Durchl. Hertugen til Schlesvig Holsten Sønderburg-Augustenborg er i høieste Velgaaende ankommen til Kjøbenhavn, hvor og saa Hs. Høihed Prindsesse Charlotte af Hessen og Hs. Durchl. Prinds af Bentheim-Steinfurth ere indtrufne med Dampskibet fra Lybek. For ikke længe siden er i den kongelige Skov, Bangs hauge kaldet, ved Mariboe, foregaaet et natligt Skattegraverie. Vedkommende, blandt hvilke Byens Skorsteensfeier, havde faaet den fire Jdee, at en Høi i bemeldte Skov skulde indeholde en siden Oldtiden skjult Skat. Ved Midnatstimen begyndte Gravningen, formodentlig under nogle, endnu ikke saa aldeles hos den uvidende Almue udryddede, overtroiske Ceremonier; men da intet fandtes, uagtet de havde banet dem Vei dybt ind i Høien, forlode de Arbeidet, ikke rigere, men vel fornuftigere, end da de, i Haal om at blive rige, og som Følge deraf store Herrer, begyndte samme.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-11-01
Ved en Skiveskydning i Hjørring den 15d. vare Præmierne: en feed Slagterkoe, 3 fede Beder, 2 halvaarig Valtsviin, 3 Lam, et nyt Jagtgevæhr, et sølvbeslaget Meerskumspibehoved &c. Paa 2den Gevinst nær, bleve de alle 8 vundne ved Hr. Prokurator Holms Skud pr. Kommission for Andre.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-11-01
Odense. Deres Maj. vor allernaadigste Dronnings og Hs. K. H. Kronprindsessens fælleds Fødselsdag feiredes her, foruden flere selskabelige Sammenkomster, med Koncert og Bal paa den store Raadhuussal Torsdag Aften, og Søndag Aften opførtes i samme Anledning paa Theatret Godset Sternberg eller den nye Herremand, hvorefter blev af Hr. Bigum fremsagt en hjertelig skjøn Epilog, og en Støtte med Bogstaverne M. C. bekrandsedes under hele Forsamlingens hjertelige Fryderaab og Velsignelses=Ønsker for begge høie, Landet saa dyrebare Personer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-11-01
Det Steinerske Skuespillerselskab har spillet her i to Aftener til almindeligt bifald; kun Skade, at Skylregne og Storm (som især i Gaar var frygtelig) hindrede Mange fra at komme udenfor. Selskabet har gjort flere gode Acqvisitioner og opvækker grundede Forhaabninger om, at Vi kunne nyde et godt Skuespil her i Modersmaalet. Dets Bestræbelser ville sikkert ogsaa vorde paaskjønnede, især naar der, efter Fleres Ønske, bliver indrettet ordentlige Abonnement. Komediehuset, der, som bekjendt, er kjøbt for Byens Regning, har allerede faaet væsentlige Forbedringer, især ved Maskineriet og nye Dekorationer (dog ikke bekostede af de dertil for nogle Aar siden opsamlede Bidrag), og flere nyttige Indretninger ere i Vente.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-11-01
Kjøbenhavns Torvepriser den 28 October 1825. Rug . . Td. 2 Rbd. 4 Mk. 8 s. a 3 Rbd. 1 Mk. - s. Hvede . . Td. 5 Rbd. 2 Mk. - s. - 3 Rbd. 4 Mk. - s. Byg . . Td. 2 Rbd. - Mk. 8 s. - 2 Rbd. 1 Mk. 8 s., Havre . . Td. 1 Rbd. 3 Mk. 8 s. - 1 Rbd. 4 Mk. 8 s. Ærter . . Td. 5 Rbd. - Mk. - s. - 3 Rbd. 4 Mk. - s. 1 Røget Flesk Lpd. 11 Rbd. 4 Mk. - s. - 1 Rbd. 5 Mk. - s. Grøns. dito Lpd. 1 Rbd. 1 Mk. - s. - 1 Rbd. 2 Mk. - s. Smør Fjerd. 14 Rbd. 2 Mk. - s. - 19 Rbd. - Mk. 2 s. Æg . . Snesen : Rbd. 1 Mk. 6 s. - : Rbd. 1 Mk. 8 s.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-11-01
Indsendt.) Hvad kan Man kalde Den, som nedbryder Moraliteten ved at opmuntre til Angiverie. ereisse ments. Den 29 Octbr. omtrent Kl. 12, er af mit Spisekammer og af et Chatol i mit Sovekammer, bortstiaalet følgende: 5 Sølv Spiseskeer, 1 Theeskee og en Tin=Potageskee, et Meerskums sølv beslaget Pibehoved med en sort Silkelidse besat med hvide Perler; Spiseskeerne af Prøvesølv og Aarstal 1726 og et sammenslynget Navn C. W. Skulde, som formodes, disse Deele blive faldbudne, da bedes de retsindige Mennesker at anholde Sælgeren, og godhedsfuld underrette mig om samme. Odense den 31 Octbr. 1825. A. sal. Meyer, Flakhaugen No. 199.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-11-01
Skipper Anders Hausen af Odense, som for Tiden er i Lübeck, bliver seilfærdig derfra den 17 Novbr., og medtager Fragtgods til Odense, Nyborg og Kjerteminde.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-11-01
Godt Ævret Smør i Fjerdinger og gode HollænNB. Der=Oste kan erholdes hos Rotbøll Friis. Odense den 2 Novbr. 1825.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-11-04
No. 155. 54 Aargang. . Stifts. Fyens ans privilegerede. Kongelig allene Avertissementstidende. Adresse-Avis og overalt i de Danske Stater. Forsendes med Brevposten, Udgiveren Søren Hempel i Odense. Redigeres, trykkes og forlægges af November 1825.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-11-04
Fredagen den 4 Jndhold. Spanien (Fertol Expeditionens Afseling), Barbarskerne (Tripolis mart af en sardinsk Eskadred. N.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-11-04
Nye Jødestat. Græsketyrkiske Anliggender (Grækers Fængsling i derlandene (Hierarkisk Angreb paa Tronens Rettigheder, Konstantinopel. Stor Jldebrand i Smyrna. Østerrigsk Neutralitets=Erklæring). Udenlandske Blandinger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-11-04
Fædrelandet: Videnskabelighed. Svendborg. Nyborg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-11-04
Spanien. Hoftidenden er atter hensjunket i sædvanlig Taushed, og lader den offentlige Mening tumle sig paa Uvishedens i Hav. Nyt gives her ikke; men bestandig svæver Man i Frygt for at Noget skal indløbe, da Spaniens nærværende Forfatning er tvungen og ikke kan have Varighed." Sligt et Sprog fører den franske Moniter, medens det dog lader som den indre Rolighed har vundet noget ved Ministeriets Fasthed, og Man i de selskabelige Kredse begynder at see gladere Ansigter. Jmidlertid forsømmer et vist Partie ikke at nære Tvedragts Jlden ved Hoffet, og da det heller ikke har villet lykkes at faae Hertugen af St. Carlos i Spidsen for Ministeriet, søger det nu at stifte Splid imellem den pavelige Nuntius og Ministrene. Amnestie-Dekretet og Forordningen omPurifikationens Ophævelse finder endnu bestandig i Modstand i det Castiliske Raad, hvorfor Man nøies med, at tillade Armee=Jnspektorerne at see igjennem Fingre med de ikke reensede Militairpersoner, saaledes at disse fra Underlieutenant til Kapitain kunne ansættes uden Purisikationsbeviis.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-11-04
Expeditionen fra Ferrol er da endelig den 26 Septbr. afseilet til Havannah. Den bestaaer af det 3die Cataloniske og 3die Galliziske Regiment samt en Artilleriebrigade, under Generalmajor Don Joseph Miranda y Cabezons befaling, og eskorteres af Fregatterne Lealtad, Jberia og Perla. Paa den fortræffelige Disciplin og Aand, som besjæler Tropperne, anføres som et talende Beviis, at de ved Jndskibningen raabte: Kongen leve! Hs. Maj. har og tilkjendegivet Generalkapitainen, Don Eguia, sin allerhøieste Tilfredshed med hans udviste Jver ved Udrustningen af denne Expedition, som er den tredie siden den legitime Regjerings Gjenindførelse. Ministrene og det Jndiske Konseil vare atter forsamlede den 10, 11 og 12 Octbr. om Mexicos Erkjendelse. Som Man skriver fra Madrid, skulle Mexicanerne have tilbudet sig, at ville for deres Uafhængighed paatage sig det Halve af Statsgielden, samt desuden betale kontant 300 Millioner Fr. og nedsætte Afgivterne for spanske Varer og Skibe til det Halve imod andre Nationer. Der tales og om Fortet St. Juan de Ulloas Afstaaelse til Spanien. Men baade er dette usandsynligt, og strider desuden imod den imellem Fristaterne nylig sluttede Of= og Defensiv=Traktat, hvorved de høitidelig forpligte sig, hverken at tilstaae nogen Godtgjørelse for deres Uafhængighed, eller indlade sig i Underhandlinger med Spanien eller nogen anden Magt til Skade for samme. De af Republiken Columbien gjorte Tilbud siges og at være aldeles forkastede, da den Jntet vil, og maaskee ikke heller kan betale. For Resten synes Frankerig ikke synderlig at understøtte den engelske Minister Hr. Lamb i de af ham om denne Gjenstand aabnede Underhandlinger, Nogle superkloge Politiker ville endog udlede Grunden til det Tassinske Laans Asviisning af den Spekulation, derved at formaae Kongen til at frafalde sit nærværende System i Henseende til Amerika, hvilket en øieblikkelig Pengebistand vilde standse.