JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-07-07
Efter disse Bestanddele lader der sig naturligvis vente Lægekræfter af denne Kilde. Hvad dens fire Bestanddele angaaer, saa komme de meest overeens med Spaavand og Schwalbacher, Vand og lover gode Virkninger i de Sygdomme, hvor overalt Mineralcaliholdige Staalvande vise sig virksomme. Efter denne Lighed vilde Sundheds collegiet vente meest af denne Staalkilde i gigtagtige og scrophuløse Sygdomme, ligesom og ved svag Fordøielse og de deraf afhængige Svagheder. J den Henseende sætter Sundhedscollegiet sin fortrinligste Lid til Brugen af Ottensens Staalvand, i Form af Bade, hvortil ogsaa sammesteds de hensigtsmæssigste Anstalter, ere trufne. Dersom Ge haltet af kulsuur Gas i Ottensens Staalvand holdt lige Skridt med dets fire Bestanddele, saa kunde denne Kilde kappes og Rangen med de fortrinligste og berømteste Staalbrønde, og vilde ogsaa til indvortes Brug anbefale sig særdeles. Naar imidlertid ved det forholdsmæssige ringe Gehalt af Kulsyre dette Staalvand mangler hiint rigelig begavede Staalvands Anvendelighed til dette sidste Brug, saa kan dog ogsaa dets Anvendelse paa denne Maade være af Nytte og af velgjørende Virkninger i ovennævnte Sygdomme. Desuden love Stedets skjønne Beliggenhed, de derværende Elbegnes Yndighed, den rene og sunde Luft og adskillige flere andre Localiteter dem, der besøge Ottensens Staal brønd andre behagelige og sunde Nydelser, der i saa mange Sygdomme, for hvis Skyld man besøger Bade og Sundhedsbrønde, ofte allerede allene ere det virksomste Lægemiddel."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-07-07
Det Kgl. Slesvig=Holsteenske Sundhedscollegium i Kiel d. 26 Junii 1810. J. L. Fischer. L. H. Paff. C. N. W. Wiedemann.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-07-07
J Afhandlingen maa være fremsat, og udførlig oplyst, Aarsagerne til Sop, Kiendetegnene paa de Steder, hvor den kan fremkomme, og Midlerne saavel til at forekomme, som til at udrydde den. 3 Foru snarest muligt at kunne opdage, om der i Landet findes saadanne Leersorter, som kunne bruges til Fayance, Steentøi, Tobakspiber og ildfaste Digler, indbyder Selskabet Enhver til at indsende Prøver af det Leer, som formodes dertil at være skikket. Selskabet vil strax lade Prøverne undersøge, og naar det har fundet Leeret nyttigt til ovennævnte Brug, lade det Sted, hvor den prøvede Leersort bryder, befare, findes da at Leerets Mængde, er tilstrækkelig til et Fabrikanlæg, vil Selskabet, efter Leerets Godhed og Mængde, belønne Finderen med en passende Præmie fra 60 til 200 Rdlr. 4. En Præmis af 300 Rdlr. udsættes for Opdagelsen af et Saltfløts, eller en saa riig Saltkilde, at den med Fordeel kan benyttes til Saltsydning. De som ved Boring ville nøiere undersøge de Anviisninger de have, kunne dertil faae et Bor laant at Selskabet. 5. En Præmie af 100 Rdlr. udsættes for Opdagelsen af Zinckertser, naar disse findes i den Mængde og af den Godhed, at de kunne bruges til Messingbrænderier. 6. En Præmie af 50 Rdlr. udsættes for Tilveiebringelsen af Norsk Rødkridt og Blyant (Graphit, Jsenfarve) i saadan Mængde, at deraf kan gjøres oekonomisk Brug. 7. En Præmie af 50 Rdlr. udsættes for Opdagelsen af saadan Leerskiver, som er skikket til Tavler og Griffer, naar deraf findes saa stor Mængde, at der kan anlægges et ordentligt Brud. S. Rasmusen. Schandorff. M. N. (Fortsættes.) Flor.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-07-07
Onsdags højtideligholdte Capitainerne for de her i Havnen liggende Americanske Skibe de forenede Staters Stiftelsesdag ved at flagge fra samme. Om Middagen gave de i Anledning af Dagens Høitidelighed en stor Dine i det Rauske Hotel. J Baggrunden af Salen var det Danske og Nordamericanske Flag udbredt paa Væggen. J Midten hang Washingtons Portrait, paa høire Side stod Hans Majestæts Kongens og paa venstre Hendes Majestæts Dronningens Brystbillede af Gibs.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-07-07
Udenlandske Efterretninger. London d. 18 Junii (Moniteur.). Krigen i Andalusien gaaer meget trævent. Det synes som om Hovedslagene først skulde føres mod Portugal.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-07-07
The Statesman af 18de siger: Lord Wellington vil beholde sin gode Stilling og lade det komme an paa at levere et Slag. Det maatte da være, at han blev angreben med alt for overlegen en Magt Jmidlertid siger man, at han, da Massena rykker frem imod ham, allerede har tiltraadt sit Tilbagetog. - Efter et Brev fra Lissabon af 25 Maji befinde de Franske, 70,000 Mand stærke, sig imellem Salamanka og Cindad Rodrigo. Tropperne ere velklædte og i Salamanka findes store Magaziner af Levnetsmidler. - Regjeringen skal nu have fattet en afgjørende Beslutning i Henseende til Krigsfangernes Udvexling. Transportamtet har afsendt en Parlamentair til Mackenzie. - En Fransk Caper, Superieur, som føres af en Engelskmand, havde nylig taget et Engelsk Skib med 70,000 Piastre ombord, og tre Dage derefter et Spansk Skib med 40 Flygtninger, 14,000 Piastre og en betydelig Ladning. Han plyndrede det Spanske Skib og lod derpaa Passagererne fortsætte deres Reise. Caperen seilede siden til Barthelem, hvor Pengene bleve bragte i Land og fordeelte. Man har stor Mistanke om, at den Svenske Gouverneur har taget Deel i denne Sag. En Engelsk Fregat og Brig ere ankomne for St. Barthelem, for at tilbagefordre Superieur med sit Bytte, og paa Gouverneurens Vægring at give den fordrede Opreisning, er Fregatten bleven tilbage til Havnens Blocade, og har sendt Briggen til Admiral Cochrane, for at hente videre Forholdsregler. Man troer, at han vil tage Caperen med Magt. Jmidlertid lader Gouverneuren udruste Superieur til en Corvette og agter at sende den med Depecher til Sverrig. - I Americanske Blade af 14 Maji paastaaes, at General Armstrong har faaet Afskriften af to Breve, adresserede til ham fra Hertugen, af Cadore, angaaende de Americanske Skibes Paagribelse og Confiscation, hvori denne Minister siger, da Americanerne, uden at Frankrige har givet nogen Grund til Klage, have forbudet de Franske Skibe, under Straf af Confiscation, at indløbe i deres Havne, saa har Hs. Keis. Maj. fundet det nødvendigt, at befale, at bruge samme Fremgangsmaade mod Americanske Skibe, ikke allene i de Lande, hvor han regierer, men ogsaa i alle Egne, der staae under hans Jndflydelse, og at i Følge heraf Americanernes Skibe skulle anholdes i Holland, Spanien og Jtalien.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-07-07
Presburger Tidenden siges, man vil vide, at de Tyrkiske Handelskibe have faaet Tilladelse, at indløbe i alle Russiske Havne, men kun maa de ikke udføre Korn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-07-07
Adskillige Courerer fra Constantinopel ere,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-07-07
som det hedder, med meget vigtige Depecher, gaaede i største Skynding til Paris.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-07-07
Divisionen Morrand er paa Marchen til Hansestæderne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-07-07
J London, hvor der prales saa meget af Trykkefrihed, er Udgiveren af Weekly Polit. Register bleven anklaget, fordi han har sagt, "at den Brittiske Regjering betjener sig af Leietropper til at hudflette Engellændere," og man troer, at han vil blive dømt til Fængselstraf.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-07-07
Præsidenten i America er bleven bemyndiget at forbyde fremmede Producter Jndførsel, under Vacancen, om han skulde finde det fornødent. Sex Dage efter Non-Jntercourse=Actens Ophævelse ere 37 Fartøier, ladede med Korn, Bomuld &c., afseilede fra Nyyork til Engelske Havne. Mange Stratenrøverier, forbundne med Mord, og Mishandling, saavel som huppige Jndbrud og Jlds Paasættelse finde i denne Tid Sted i Sachsen. 4 store bemandede Engelske Baade nærmede sig nylig Stralsunds Havn og forlangte en af en Fransk Caper opbragt Americaner udleveret. Da man afslog dem dette og Garnisonen rykkede ud, trak de sig tilbage, fordi de følte sig for svage, men truede at komme i stærkere Antal tilbage. Americaneren blev stukken i Brand, efter at den største Deel af Ladningen var udlosset.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-07-07
Stockholm d. 26 Junii. Den til imorgen udsatte Bisættelse af Hs. Kgl. H. Kronprindsen, udsættes endvidere, hvilket paa Kgl. Befaling er bekjendtgjort i de offentlige Tidender.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-07-07
Under 27de Junii 1810 udstedede Overstatholder Skjøldebrand følgende Kundgjørelse: "Stockholm Jndvaanere, Regjeringen sparer ingen Omsorg for at frede Eders Personer og Eiendom fra Raseriets og Lovløshedens Anfald. Ved at forebygge alle Udbrud, beskyttes selve de Forvildede fra den Fare, hvori de vilde styrte sig, om de fik Leilighed dertil. Men ingen Aarvaagenhed kan forslaae til altid at afvende rasende Nidingsværk og deres mulige Følger. J de sidst forløbne 8 Dage er det flere end een Gang prøvet at afstedkomme, Jldløs. Ved forskjellige vedtagne Foranstaltninger er Sligt itide opdaget, og forleden Nat slukkedes en formodentlig saaledes opkommen Jld efter en Times Forløb uden Larm. - Skulde slige Foretagender, hvorved rolige Medborgere i Hvilens Stund, kunne tabe al deres Eie, ja selv deres Hustruers og Børns Liv, skulde saadanne umenneskelige Foretagender voves i den Hensigt, at drage de her forsamlede Tropper hen paa afliggende Kanter, maa jeg herved almenkundgjøre, at den væbnede Styrke end ikke ved Larms Tilfælde forlader de Stillinger, som toges for Stadens Sikkerhed, og at alle Folke stimler, hvor og naarsomhelst, skulle saaledes mødes som til Almenadvarsel er bekjendtgjort. Foruden dem, som have at gjøre ved Jldløs, hvortil ogsaa Vandagerne høre, maae ingen ved sligt Tilfælde indfinde sig, for at de Uhæld kunne undgaaes, som Omstændighederne gjorde muelige. - Næst den fordoblede Aarvaagenhed, som hidtil hældigen afvendte Faren, fordres, at alle Huuseiere og Leieboende selv have noget Tilsyn med Huus og Gaard, for i Øieblikket at opdage om Jld eller brændbare Sager nogetsteds indkastes. At holde nogen Orden blandt Underhavende og Tyende, og gjennem tjenlige Foranstaltninger efterhaanden bringe de Oprørere til Fornuft, er hvad enhvers egen Sikkerhed og selv Menneskeligheden fordrer. Alle Porte og Døre skulle holdes forestængede for den sædvanlige Tid, under Huuseiernes Ansvar, og alle Luger til Brændefældere m.m. nøie eftersees. - Maatte den Magt, som er mere end tilstrækkelig til at opretholde Almeenorden, aldrig meere behøves udøvet, og en ulykkelig Forvildelse ei fremstyrte flere beklagelige Offere for egen Vildskab. Almeenroligheds Oprethold er alle Regjeringers første Pligt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-07-07
London d. 8 Junii. (Over Frankrige). Hertugen af Cumberlands Sundhedstilstand forbedrer sig dagligen. Som det synes har Morderen, Seilles hugget stærkt efter Hertugen, i det han søgte at undflye, thi et Stykke af Dørposten er afhuggen. - Hertugen af Brunsvig Oels's Corps, som er 1700 Mand stærk, har i Guernsey indskibet sig til Jrland. - Paa det Ostindiefarerne ikke i Fremtiden skulle udsættes for Fiendens Angreb, har man besluttet, at de tilbagevendende Skibe under en vis Brede skulle forsamle sig indtil et Antal af 40 Skibe og derover. - Værdien af de fra Frankrige til Engelland i de sidste 6 Maaneder indførte Kornvarer skal beløbe sig til 1,382,350, Pd. St. - Sir Franzis Butdett har bevaret Skrivelsen fra Liverpools Jndvaanere paa følgende Maade: Tower d. 27 Maji 1810. Mine Herrer. Jeg føler mig meget æret ved den Skrivelse, som Hr. Crump har overleveret mig, og som er undertegnet af et saa stort og agtværdigt Corps af Liverpools Jndvaanere. Stedse stolt af Deres og mine øvrige Medborgeres bifald skal jeg søge at vedligeholde det ved mine Pligters strænge Jagttagelse, og sikkerlig ikke afholdes derfra ved en ulovlig Magts Anvendelse. Forgjeves vilde vore Forfædre have kjæmpet mod Kongens anmassede Forrettigheder, om vi taalmodigen vilde underkastet os en lige vilkaarlig Magt, som med Urette kaldes Privilegium. Fordum frygtede Dommerne for at blande sig i Kongens Forrettigheder, lader os haabe at de nuværende Dommere ikke ville mere end handle mod Loven, og vi ville da ikke meere kiende noget til en ubekjendt, hemmelighedsfuld, ubestemt og uindskrænket Magt over Loven, som dog udgjør en Deel af Loven. Det vil stedse være Gienstanden for mine alvorligste Bestræbelser, at betrygge vort Fædreneland mod en saa farlig Usurpation i nogen Green af Lovgivningen ved et frit valgt Underhuus, og det vil og, som jeg smigrer mig med, være det bedste Middel til, at vedligeholde den Agtelse og den gode Mening, som De i den Skrivelse, jeg nyligen har havt den Ære at modtage fra Dem, saa skjønt udtrykker. Jeg for Francis Burdett. bliver mine Herrer &c.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-07-07
Kjøbenhavns Vexelcours den 7de Julii, tre Maaneder 410, hvortil Banquen solgte. Spec. II, som udgjør for 1 Rdlr. i Spec. 4 Rdlr. II. D. C. - J Hamborg var Coursen paa Kjøbenhavn d. 3 Julii 415 to Maaneder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-07-07
Kjøbenhavn, trykt hos P. H. Höeckes Enke
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-07-10
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. hans en Rod Macte beder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-07-10
lant anden Syvende Aargang. No. 79 tim Udgivet og forlagt af Boghandler S. Stolden. siiss.... Tirsdagen den 10 Julii, 1810. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Stolden. 24. 4 a 10 Julii, 1810. 132 Faste ham langsaa man at seindmandemen Politisk Oversigt. Hans Collis ogsaa (Sluttet.) Strax efter sin Hjemkomst har Keiseren viist hvor ivrigen han paaskjønner og hvor høimodigen han veed at belønne Fortjenester af Fædrenelandet. Den hidtilværende Politieminister, Hertugen af OtrankoFouche) er, i Betragtning af de Tjenester han ved alle Leiligheder har viist ham, udnævnt til Gouverneur over Rom. Men uagtet denne store Monark saaledes med Keiserlig Rundhed opmuntrer og belønner enhver Fortjeneste, saae man dog mylig et Exempel paa, at der selv i Frankrige endnu gives Mennesker, som ere istand til at svige deres Eed og forraade deres Fædreneland. Hvad der siden General Dumouriers Tid ikke er hørt, er nylig indtruffen i Boulogne: Brigade-General Sarrazin, der commanderede ved Kystarmeen, forlod den ham anbetroede Post, flygtede som en Forrædder til Engelland, og har hos den brittiske Regjering ansøgt om Tilladelse at maatte nedsætte lig i dette Land. Man har villet søge Grunden til denne æreløse Handling i et Slags Afsindighed, fordi man ikke kunde indsee hvad der kunde bevæge een af de ældste Brigadegeneraler, der altid har viist Embedsiver og Fædrenelandskjerlighed, til et saadant Skridt, men naar man betænker, at den samme General har under Gener. Humbert i Aaret 1798 commanderet ved Landgangen i Jrland, og at han den Gang maatte overgive sig paa Naade og Unaade til Lord Cornwallis, saa maa man antage, at ogsaa her Engelske Guineer virkede med deres sædvanlige Troldomskraft, og at Engellænderne troede, bedst at kunne faae Kundskab om Frankriges Planer ved at lokke en General til sig, der netop commanderede ved en Kystarmee, der kan blive dem saa farlig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-07-10
Rom, som i Aarhundreder neppe har været Skyggen af hvad det fordum var og af hvis Storhed man kun hidtil saae Ruinerne ligesom af dets Konstværker, synes nu at leve op igjen under Napoleons mægtige Beskyttelse. Jkke allene Klosterne, disse Reder for Munkenvidenhed og Fanatisme, ere, paa enkelte nær, blevne ophævede og forvandlede til gavnlige Jnstituter, men ogsaa de pontinske Sumpe, der nu udgjøre en Deel af det nydannede Departement Rom, og som saa ofte have været Gienstanden for saa mange Keiseres og Pavers Bestræbelser, kunne nu vente virkelig at blive udtørrede. Planen til deres Udtørring er allerede sendt til Paris, og vil med det første blive sat i Værk. Kun beklager man den nylig afdøde berømte Jngenieur og Hydrauliker, Gaetano Alforises Savn, der havde anvendt en Deel af sit Liv til at forskaffe sig Kundskab om disse Sumpe. De af Pave Pius Vl. anvendte Bekostninger paa deres Udtørring have været frugtesløse, skjønt den Canal, der til den Ende blev gravet, og som skulde være 18 Jtalienske Mile lang, allerede i Foraaret, 1780 var halvveis færdig. Dersom dette Foretagende kunde lykkes, vilde Romerstaten vinde derved 250. Millioner, Qvadratfod fortræffeligt Land og for bestandig være sikkret mod al Kornmangel. Hvilket stort, hvilket værdigt Maal for Napoleons Genie, Spanien, endnu bestandig stivsindet, blændet af Munkenvidenhed og misledet af Engellændernes Sirenesang, er den Klippe, om hvilken man næsten kan sige med Digteren. Oding røde Pileglide Matte fra Anchaarde Side. Vel ere de Fordele, som de Franske Tropper have til kjæmpet sig, meget betydelige, men endnu bestandig blive Puncter nok tilbage at overvinde og Hindringer, nok at bortrydde. Blandt de vigtigere Erobringer, hører Citadellet Hoftalrich, ern af de betydeligste Pladse i Catalonien saavel i Henseende til sin Beliggenhed som befæstning, og Lerida, i samme Provinds, der forsvarede sig saa haardnakket, at det først efter tre Dages Jld og to Storme beqvemmede sig til at capitulere. Men Cadix holder sig, imod Formodning, endnu bestandig. Staden beskydes fra et Batterie af 40 Canoner, som de Franske have anlagt næsten tæt ved Murene af Verften. Jøvrigt er intet af Vigtighed forefaldet i Spanien. J det Jndre hersker en god Aand; Alpusarras, en Bjergstrækning i Kongeriget Grangda, hvis Beboere nedstamme fra Araberne, og uagtet de ere Christne dog have vedligeholdt meget af deres forrige Levemaade, er Roligheden tilveiebragt igjen. Den befæstede Stad Mequinensa i Catalonien paa Grændserne af Arragonien beleides Man arbeider nu alvorligen paa Provindsen Valencias Undertvingelse; et ved Madrid samlet Troppecorps marcherer did og General Suchet foretager et nyt Tog mod Staden Valencia. Exob ringen af denne Provinds er forbunden med saameget større Vanskelighed, som den paa en Strækning af 888 Legnas bjergfuldt Land kun indbefatter 240 Leguas ladt Land.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-07-10
J Portugal er intet forefaldet. Den Engelske Armee har sit Hovedqvarteer, i Almeida, en befæstet Stad paa de Spanske Grændser, og skilles ved meget besværlige Egne fra den Franske Armee.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-07-10
Portens Forhold til Rusland, Frankrige, Engelland synes endnu bestandig megderviisanden Aar. ubestemte. Medens det paa den ene Side hedder, at den Engelske Gesandt i Constantinopel, Adixhar tilraadt Porten at slutte Fred med Rusland, om den end skulde kjøbes med nogle Opoffrelser, og at Storherren ikke skal være sindet at afstaae nogen af sine europæiske Besiddelser, hedder det igjen fra Wien, at Østerrige sender 80,000 Mand med 150 Canoner til de Tyrkiske Grændser, endskjønt man troer, at dets Pengevæsen ikke vil tillade det at tage nogen anden Deel i Frankriges Krig med Porten end den, at levere det bestemte Antal Hjelpetropper. Jmidlertid vedblive de Russiske og Tyrkiske Tropper at slaaes ved Donau uden at Resultaterne hidtil paa nogen af Siderne have været vigtige. At Paschaen af Widdin, to Gange skulde være slagen har man villet paastaae, men da Tyrkernes Forlis kun angives til 1000 Mand, saa have disse Slag ikke været af Betydenhed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-07-10
J de forenede nordamericanske Stater er Nonintercourseacten bleven ophævet. Paa enkelte Undtagelser nær forbydes bevæbnede Franske og Engelske Skibe at løbe ind i Havnene, og alt fredeligt Samqvem med ethvert fremmed bevæbnet Skib, under en Mulct af 2000 Dollars, og Forpligtelsen at stille Børgen for sin adde Opførsel. Hvilke Følger dette Skridt kan og have lader sig for det første ikke bestemme.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-07-10
Østerrige knytter nu Venskabsbaandet med Frankrige alt fastere og fastere. Et Forsvarsforbund skal være sluttet mellem begget Keisere, ti Følge hvilket Østerrige stilleri paakommende Tilfælde en Hielpeavne af 10,000 Mand.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-07-10
Kongeriget Jtalien har faaet en ny Tilderved, den af Bayern til Frankrige afstaaede sydlige Deel af Tyrol, som skal udgjøre et eneste Departement, under Benævnelsen Øvre, Etsen, hvis i vedstad bliver, Trient, berømt i Kirkehistorien af gyndt her, 1945, og ende det Kirkemøde, som blev i 100 ans Cred och 24 125 68. Alen
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-07-10
Bekjendtgjørelse. Undertegnede fragaae ingenlunde at have lovet Herr H. P. Lange efter Tid og Leilighed at diEn drage til det af ham bebudede Ugeblad. Da imidlertid den Maade, hvorpaa vi i Subscriptionsplanen hertil ere nævnte, har givet Anledning til den Tanke, at vi havde Deel i bemeldte Blads Bestytrelse og Udgivelse, undlade vi ei at bekjendtgjøre, at dette ikke forholder sig saaledes. J Særdeleshed, maa jeg Rahbek erindre, at ligesom Medarbeidelsen, i den Theaterkritik, Bladet vil indeholde, neppe skulden kunne stemme med min personlige Stilling, saa vildet under Pressen værende Tidsskrift Theoneformodentlig komme til at meddele hvad dramaturgisk jeg for Tiden maatte finde det passende at lade trykke. K. L. Rahbek. J. Kragh Høst. Oprindelse til Benævnelsen Bremerholm. . J Helvaderi almindelige Navnebog fortælles at da Christian den Tredie tog sig for at lade bygge nogle mægtige store Orlogskibe, haver han af den Stad Bremen ladet indkalde nogle konstige Skibs bygmestere og forordnet en Plads paa Holmen, østen Slottet, som vi kalde Bremerholm.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-07-10
J Kirken di Monte Oliveto i Neapel findes efterstaaende Gravskrivt over en Dansk Adelsmand, navnlig Johan von Ahlefeldt, som døde paa sin litteraire Reise i Jtalien. Er os mane viret, tepida productus af auraLanguescit flaccus vespere, nocte cadit: Sic nos mortales orimur morimurque misselliCertaque vivendi non datur ulla dies. Præsentis vitæ est cursus labyrinthus, in illum Ex uter intravi, morte vocante, abliErravi hic qvantum Deus & med fata volebant Lustraque, transmisi quinique, diesque decemNobilibus tribul, studiis hæc temopara vite. Ut sig, nobilior, Nobilis ipse, forem. Horum et Liligeri me visere Regne Monarchæ. Fecit, et in Latium bis pius egit amor. Nuuc jaceo Patriæ longe tumulatus ab oris, Judicis expectans acta suprema Dei. En mørk Tale. at Beskeden holder jeg mig smukt ved Siden; J Midten aldrig Plads man giver mig. Snart er jeg bred, og atter smal og liden, Alt som at Leiligheden viser sig. J samme Byer man mig fatter ind - Og dette er beqvemt for Mand og Qvinde, Men skyller Regnen ned og raser heftig Vind Da hen til mig at tye, jeg raader ingensinde. Han og Hun. de (Efter det Tydske.) O hvilket udvalgt Par, Sylvester og Narcisse, Han er en Sansculott, og hun en Sanschemise.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-07-10
Jnden- og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-07-10
Udenlandske Efterretninger. Hs. Maj. Kongen har allernaadigst til Kammerherrer udnævnet: Major Grev Haxthausen; Oberst og Generalqvarteermester Haffner; Oberst lieuten. Friboe; Kammerjunker Bardenfleth, Guvernør hos H. H. Prinds Ferdinand; Major Flindt af Garden til Hest; Major Zepelin af Garden til Fods; Kammerjunker og Generalpostdirekteur, Harboe; Oberst Vos og Oberstlieutenant Lassen, Adjutanter hos Hs. Durchl. Landgreve Carl af Hessen; Oberstlieutenant Petersen ved Søndenfieldske Regiment; Kammerjunker og Amtmand Schak-Staffeldt; Kammerjunker og Forstmester Warnstedt i Kiel; Major Grev Moltke af Prinds Ferdinands Dragon-Regiment. - J Gaar har Hs. Majest. Kongen allernaadigst udnævnt H. H. Prinds Ferdinand til Generalmajor af Cavalleriet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-07-10
Søndagen d. 8de Julii aflagde Hs. Høihed Prinds Frederikkerdinand offentlig sin Troesbekjendelse i Frederiksberg Slotskirke.