JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1815-05-01
Fra Royalisterne haves følgende: Paris 4de April. Vores Tilstand er virkelig meget besynderlig - Bonaparte har fordret af Statsraadet 500 Million Franker og 250000 Md., man afslog det og han svarede "Folket vil no skaffe mig dem" Jakobinerne flokke sig og drive deres Uvæsen - J Egnen af Paris er skeet Huusundersøgelser, nogle Landhuse ere stukne i Brand og adskillige Folk ere blevne saarede - Soldaterne styre slet ikke slige Uordener; de Gemene blande sig med Pobelen og Officererne hænge sammen med Jakobinernes Hovedmænd - Fouche med sine Tilhængere og Bonaparte med sin Armee, i hvor forskjellige end deres Hensigter monne være, kunne dog ikke undvære hinanden. Begge maae de arbeide paa, at skaffsig Fred uden fra, førend de begynde Kampen med hverandre. Fouche er ligesaa stor en Mester i Revolutionærtaktiken, som Bonaparte i Spidsen af sin Hær er Mester over Folket. Jakobinerpartiet skal holde de Rige i Tvang og de Velsindede i Frygt ved Hielp af Pøbelen imens Bonap. trækker Soldaterne til Grændsen - Det beviser vel, at Bonapartej paa sædvanlig Maade kan holde Folket i Ave; men desto frygteligere vil han træde frem med Armeen mod de Allierede, om man giver ham fornøden Tid- og, har han først forjaget de Fremmede fra Grændsen, vil han nok vide med Kartesker at bringe Folket til Rolighed og indføre en regelmæssig Regjering Som man kunde forudsee begynder Soldaterne, bedragne ved gyldne og tomme Løvter, at kedes ved Tjenesten og desertere i betydelig Mængde - Nationalgarden i Almindelighed er slet ikke stemt til Bonapartes Fordeel. Bonaparte er langt mere seendrægtig og tvivlsom i sine Beslutninger end forhen og hans Anordninger, som før strax kundgjordes, ligge nu ofte 10 til 14 Dage i Portofenillen, førdet skeer.
Viborger Samler, 1815-05-01
Wien, d. 12te April. Den Østerrigske Beopagter af 9de D. siger: "De fra Turin af 3die D. indløbne Tidender stadfæste fuldkommen hvad den spanske Coureer sagde om Stemningen mod Bonaparte i det sydlige Frankrig. Fra Bayonne til Antibes er overalt den hvide Kokarde almindelig. Man siger og, at Marseillanerne og Nationalgarden i Var departementet anførte af Bouthillier, ere trængte indi Gap, og have afbrændt Byen, som viiste sig gunstig mod Bonap. Nogle Compagnier, som vare beordrede fra Lyon til Chambery, have faaet Ordre at gaae til Grenoble, som man holdt for at være truet. Samme Blad siger d. 11te alle fra Rhinen, Schweitz, og Jtalien indløbne Efterretninger stemme overeens i, at Kongepartiet daglig forstærker sig i Frankrigs lydlige og vestlige Provindser - J Paris skal jevnlig være alvorlige Optrin mellem Borgerne og Soldaterne Bonaparte har fundet sig beføiet til særegne Forsigtighedsregler paa Slottet.
Viborger Samler, 1815-05-01
Bourdeaur 8 April. Trætte af de evige Uroligheder og Trængsler drage adskillige Handlende samt endeel Haandværkere herfra og ville nedsætte sig i Amerika.
Viborger Samler, 1815-05-01
Wien d. 12 og 17de April. Hs. M. Kongen af Bayern uddeelte før sin Afreise anseelige Foræringer. Erkehertug Carl er d. 12te D. afreist til Maynz. (Han kom den 17de til Frankfurt.)
Viborger Samler, 1815-05-01
Armeeberetning. Baron Frimont har d. 9de April hidsendt den Beretning at Kong Joachim har opslaaet sit Hovedqvarteer i Modena og efter flere Frem= og Tilbagemarscher, vendt sin Hovedmagt mod Ferrara og bestormet den. General Lauer, tilbageviiste kjæk dette Forsøg. Den 8de lod Kongen i sit Paasyn Broskandsen Ochiobello heftig angribe. Vi tilbageviiste Forsøget og Fienden tabde der betydelig. Om Aftenen droge de tilbage - Vort Tab ved den skjønne Fægtning ved Panaro d. 4de kostede os ubetydelig. General Stefanint fik en let Contusion; men vedblev Commanden - Hovedqvarteret er nu forlagt til Castelluctio ved Mantua.
Viborger Samler, 1815-05-01
Hoftidenden indeholder og det under 7de April udstædte Patent, hvorved Hs. M. Keiser Frantkundgjør: "At ifølge den med de Allierede sluttede Traktat og videre venskabelig Overeenskomst, ere de Lombardiske og Venetianske Provindser, lige til Lago Maggjore, Floderne Ticino og Po samt Delene af det Mantuanske paa høire Side af Po, samt Landskab. Veltlin, Grevskab. Cleven og Bermio, forenede med den Østerrigske Keiserstat, og at ansee som dets Tilhørende til evige Tider. Derpaa følge i 15 Artikler de Regler hvorefter Keiseren vil bestyre dette Rige under en Vicekonge. Fra Jtalien haves desuden følgende: Mayland, d. 6te og 9de April. Vor Avis af 6te D. indeholder Kong Joachims Opfordring til alle Jtaliens Folkeslag om "at gribe til Vaaden med Ham for at forjage af Jtalien ald fremmed Herskab og gjøre Landet uafhængigt, der i 20000 Aar var undertrykt og overvundet." Den er dateret Rimini d. 30te Marts, og vil, at alt væbnet og uvæbnet fortroer sig under Hans Skyts og fægter for Friheden.
Viborger Samler, 1815-05-01
Den Maylandske Avis af 9de fører derimod et saadant Sprog: "Den almindelige Stemme er for Fred og Rolighed. Kong Murat er forhadt, da han siden den første Jtalienske Krig, var et virksomt Redskab til den almene Elendigheds Udbredelse. Under Feldttoget 1814 organiserede hans Armee meget behændig et Plyndreystem; og nu tilraaber han alle Bruushoveder, Bliver Jtali, enere og tager Mig til Konge! "Han forsikrer alle Fyrster og sit oprigtige Venskab og lover i det samme Bonaparte at deele Jtalien med ham. Af Østerrig forlanger han at erkjendes som Konge og, England anseer han som sin Bundsforvante. Hans hele System er grundet paa Bedrag; han haaben derved i det mindste at vække Partier, for siden at benytte Uroligheden. Men en tilstrækkelig østerrigst Armee vil vel snart ende dette Vilderede - Den osterrigske Regjering faaer bestandig Troskabssadressen, fra de truede Egne - Den Vaabenstilstand England og Sicilien sluttede i Januar 1814 med Kong Joachim med 3 Maaneders Opsigelse, har Hanselv brudt, ved at anfalde deres Allierede. Han er altsaa i Krig med England, og fra Sicilien ventes daglig et Korps, som vil falde ind i hans nu blottede Land. - Fra Mantua veed man, at Hs. K. H. Erkehertug Frantz, Hertug af Modena. forlod den 3die April sin Residents og begav sig til Mantua, hvorhen hans Gemalinde forhen var afreist. Undersaatterne saae med dy Smerte den elskede Fyrste forlade sin Residents, at Frygt for de sig nærmende Neapolitanere, og nogle Tusende Jndvaanere ledsagede Hertugen, som reed ganske langsom, 1 Miil fra Staden - Den 4de kom allerede en Neapolitansk Avantgarde for Modena den dybeste Stilhed herskede i Staden. Den Neapolitanske General sendte en Officeer derind for at bebreide dem, at de ikke sendte en Deputation imod ham. Jernkronen som gjemmes i Mayland, skal bringes til Wien.
Viborger Samler, 1815-05-01
Ved Fægtningen d. 4de mod Neapolitanerne gjorde 2 østerrigske Kyrasseer og et Husarregiment et saaderve Jndhug paa Jnfanteriet, at Neapolitanerne tabde over 300 Døde og ligesaamange Saarede. General Filanger i blev dræbt af en Tyroler Skarp. skytte.
Viborger Samler, 1815-05-01
Wien d. 17de April. Fægtningen ved Panaro var meget betydelig og blodig. Endeel Fanger bleve gjorte af Østerrigerne. Man taler om et nyt Manifest mod Napoleon fra de Allierede - Krigsrustningerne ere overordentlige - Den Tydske Committee har nu begyndt sine Sessioner. Enhver mindre Tydsk Stat mener man skal stille hver 75de Mand af sin Befolkning i det mindste; men de fleste ville vel stille langt flere - Hertugen af Weymar kalder sig nu Storhertug, London d. 15 April.
Viborger Samler, 1815-05-01
J Overhuset har man spurgt om, hvad den franske Coureer (der kom i Land paa et usædvanligt Sted og kom ukjendt hertil) fik til Svar, Lord Liverpool svarede: at man ikke havde svaret; men sendt hans Medbragte til Wien.
Viborger Samler, 1815-05-01
Matren Grev Lynch fra Bourdeaux er kommen til England. - Hertuginden af Angouleme er seilet til en spansk Havn. Der presses Matroser her og Rustningerne til Belgien drives med overordentlig Kraft. Fra Nordamerika hjemkaldes 29 Regimenter.
Viborger Samler, 1815-05-01
Nylig opbrændte her Konen Mary Fiigerald, 90 Aar, da der kom Jld i hendes Klæder.
Viborger Samler, 1815-05-01
Blandede Efterretninger.
Viborger Samler, 1815-05-01
(Af Alt. Merk. og Hamb. Corresp., General Sackan kom med et Russisk Korps til Breslau d. 19de April. Russerne ere meget forbittre, de paa de vægelsindede Franske.
Viborger Samler, 1815-05-01
20,000 Østerriger ere komne til Turin, hvor Kongen af Sardinien befinder sig. Da Paven kom til Genua, blev han baaren i Procession til Kirken St. Lorenzo. En Engelsk Æregarde fulgte med. Spanien. Kongen er i Madrid, om hans Afreise høres intet. Generalerne Palafor, Freyre og Castannos kommandere paa Grændsen.
Viborger Samler, 1815-05-01
Altona. Man kan ikke dølge, at jo den største Fare for Europas Rolighed kommer fra Jtalien og Kong Joachims hemmelige Planer; man skulle næsten troe, at han kun er Værktøiet for Jalienernes skjulte og vel fordulgte Ønsker - Lucian Bonapartes ellers uforklarlige Reise, hænger vist nok sammen dermed. Østerrig vil ved hastig Brug af sine store Stridskræfter kunde afvende det truende Uveir. Skade er det imidlertid, at Østerrig, have liidt Tab i den første Fægtning ved Bologna - Lykkes det Kong Joachim at aabne sig Samqvem med Frankrig, inden Bonaparte styrtes, saa kan han blive frygtelig og vanskeligere at overvinde.
Viborger Samler, 1815-05-01
Jndholden af den i Wiens Hoftidende sidst omtalte Jndledning til Krigserklæringen mod Neapel, er er af saadant Jndhold "Kong Joachim, hedder det, tilkjendgav det østerrigske Hof efter Feldttoget 1812 sit Ønske om en politisk Forbindelse. Ved de første for Napoleon gunstige Udsigter i Feldttoget 1813. modtog han alligevel andengang en Kommando i den franske Hær, og tilbød paa samme Tid hemmelig sin Mægling mellem den franske Keiser og de Allierede. Da Frankerigs Skjebne var afgjort den 18 Octbr., vendte Kongen hjem til sine Stater, begyndte de afbrudte Underhandlinger paa ny, og foreslog Østerrig Jtaliens Deling, med Po til Grændse mellem begge. J vedvarende Underhandling med de Allierede, og ligesaa levende Korrespondents med den fransk italienske Armees befalingsmand, tog Neapels Armee, Parti med - Jngen. Jngen kunde stole paa den, og Ingen havde den imod sig. Først d. 11 Januar 1814 blev den napolitansk-østerrigske Traktat underskreven, men under Paaskud af de endnu ei udvexlede Ratifikationer vedblev den neapolitanske Armee sin Uvirksomhed, og dets Konge sin hemmelige Forstaaelse med Fjenden indtil Parises Erobring, da han endelig aabnede Feldttoget - Bourbonnerne vilde ej erkjende Kong Joachim; hans nu forandrede Stilling maatte byde ham blot at tænke paa at beholde et af de skjønneste Riger i Verden, og opgive alle Erobringsplaner; men Maadehold og Troskab ere Ord uden Sands for Regenterne af den Nyfranske Stamme. J sidste Februar tilkjendegav han det østerrigske Kabinet sin Plan, at sende en Armee til Frankerig, og forlangte kun Gjennemmarsch gjennem Mellem og Over-Jtalien, Under 26 Februar lod Keiseren det franske og neapolitanske Hof vide, at han i intet Tilfælde vilde tilstæde, at Over- og Mellem Jtaliens Roe forstyrredes ved fremmed Troppers Gjennemmarsch. Fra fransk Side svaredes at Kongen aldrig havde tænkt paa sligt; Kong Joachim holdt sin Erklæring tilbage; Tidspunktet til at lægge hans Hensigter for Dagen var endnu ei kommet. Da Tidenden om Napoleons Undvigelse fra Elba den 5 Marts kom til Neapel, forsikrede Kongen strax den østerrigske Gesandt, at han vilde blive AlliantsSystemmet troe; men sendte paa samme Tid sin Adjutant, Grev Beaufremont, til Frankerig for at opsøgNapoleon og forsikre ham om sin Understøttelse, og neppe fik Man i Neapel at vide Napoleons Jndtog i Lyon, for Kongen bestemt erklærede det romerske Hof: at han ansaae Napoleons Sag for sinegen.
Viborger Samler, 1815-05-01
Pariserbreve sige: "Uagtet Fouches Circulairer. aande idel Sagtmodighed og Forsonlighed, fyldes dog Fængslerne med Fanger, og hvad kan man ogsaa vente sig Andet af ham, eller troe den Mand paa sit Ord. som lod Lyon stikke i Brand, og dens Jndbyggere nedfælde med Kartæsker, Greven af Frote ihielskyde efter at have givet ham fri Leide, Toussaint L Ouverture forgive, Pichegruqvæle, og lagde de med Georges Arresteerte paa Pinebænken, for at udpresse af dem Tilstaaelsen om Moreaus Deeltagelse i Sammensværgelsen.
Viborger Samler, 1815-05-01
Den Bayerske Fyrst Wrede anfører 180000 Md. mod Frankrig, hvoraf de 80000 Md. ere Østerrigere. Den Østerrigske Hær (hvoraf dog vel det meste maae bruges i Jtalien) er: 435000 Md. Jnfanteri, 75000 Md. Rytter 20000 Md. Artilleri etc.
Viborger Samler, 1815-05-01
Indenlandske Tidender. (Af Statstid., fyenske o. a. d. Aviser.)
Viborger Samler, 1815-05-01
Kjøbenhavns Børs den 25de April. Cours. Hamb. 2 M. 700, a vista 710. Amsterdam 2 M. 658. London 2 M. 24 Rbdlr. a vista 24 1/2 Spec. 715. - Specier solgtes til 43 a 43 1/4 Rbmk., for Committeesedler blev givet 66 1/2 a 67 pr. 100; Oblig. 270.
Viborger Samler, 1815-05-01
Den danske Coureer, Søeofficeer Harboe, er Natten til 24 April passeret Hamborg fra Wien til Kbhvn. Under Krigen havde en Deel Folk faaet saa mange Penge, at de ikke vidste, hvorledes de skulle anvende dem, og en Følge heraf var, at de anskaffede sig Lyststeder. Men ligesom Tidsomstændighederne lære dem, at bruge deres Penge "ei blot til Lyst, saa skille de sig ved deres Lyststeder. Nu have næsten alle saa ganske tabt at Lyst til Lyststeder, at der næsten hver Ugedag er en eller anden sjællandsk Villa til Auction. I Adresseavisen anmældes ikke færre end 7.
Viborger Samler, 1815-05-01
J Aarhuus Avis læses følgende forlangte Jndrykkelse: "Velmeent Raad for min Hr. Broder Schøier i Hammel. - Gaae til Frysenborg, kiøb en Portion Forstand af Hr. Commerce=Raad Tommesen, derfra til hans Straahatte-Fabrik; derfra til Berberisserne - under dem knæler Du og betænker Dig. Vend saa hiem til Din bestemte Forretning; saa har du Jndustrie for Hamme og Dig; Du skaaner Aarhuus Avis=Abonnentere for Dit urimelige Væv og - Du bliver glemt!!Schou, Degn og Skolelærer i Baadstrup. Døde Sandberg; Kammerherre Greve Conrad Reventlow. Gravenstein: Madame S. H. Andresen fød Henningsen 56 1/2 A. Odense: Toldbetjent H.N. Beyer 62 A. Augustendahl. O. Høyer 57 A. Randers. Justitsraad og Ridder Behr 83 A. Korn maaler T. Mortensen 56 A. Thiele Mølle: Landvæsenscommissair I. C. Lund 35 A.
Viborger Samler, 1815-05-01
Copulerede i Viborg, d. 20de April. Hr. Jens Thomasen Sabroe til Theilbølgaard og Jomfrue Elisabeth Marie Bøtcher. Hr. Thomas Andie til Stangerupgaard og Jomfr. Sophie Amalia Botcher. (Begge Bruden ere Søstre og Døttre af Hr. Toldinspecteur Bøtcher.)
Viborger Samler, 1815-05-01
Bekjendtgjørelser. Onsdagen d. 10de Mai førstkommende Kl. 10 Formiddag, foretages offentlig Auction over endeel gamle kasserede Jnventariestykker Viborg Tugthuus tilhørende. Auctionen holdes i Tugthuset. Viborg, d. 29de April 1817. L. Undall.
Viborger Samler, 1815-05-01
Søndagen den 30te April gives Forestilling paa det dramatiske Selskabs Theater i Viborg. Indgangen aabnes Kl. 6 og Forestillingen begynder Kl. 7. Billetterne afhentes samme Dags Middag imellem Kl. 12 og 2 hos Hr. Kjöbmand Baadsgaard.
Viborger Samler, 1815-05-01
Onsdagen d. 27 Mai om Formiddagen Kl. 10, bliver paa Landting i Eising Sogn, Ringkjøbing Amt, holdet offentlig Auction over en stor Deel Kuule=Kalk; Lysthavende ville behagelig til bemeldte Tid og Sted, hvor Auctions-Conditionerne vorde bekjendtgjorte, give Møde. 100 Stkr. Faarkreaturer kan strax, modtages paa Schaungaard i Græs, i anstundende Sommer.
Viborger Samler, 1815-05-01
En stor Avlsgaard med derved værende betydelige Kakbrud, Kalkovn og Magazin, beliggende tæt ved Havet og 1/2 Miil fra en Kjøbstæd, kan bekommes enten tilkjøbs eller Forpagtning, hvorom Hr. Kjøbmand Theilgaard i Viborg giver Oplysning.
Viborger Samler, 1815-05-01
(Hermed følger Tillæg.) Nandagen
Viborger Samler, 1815-05-01
(Af Alt. Merk. og Hamb. Corresp.
Viborger Samler, 1815-05-01
Wien den 10de April. Det er mærkværdigt, at omendskiønt Kongen af Neapel har begyndt Fjendtligheder imod os, og tilmeldt vort Hof dette ved en Skrivelse fra Ancona, dat. 27de Marts, har han dog tillige paa ny tilbudet at ville tiltræde Alliancen imod Bonaparte, under de Betingelser, som han allerede for havde meddeelt Kongressen ved sine herværende Befuldmægtigede, hvilke høitidelig havde erklæret dette. Det pludselige Udbrud af Fjendtlighederne maae derfor tilskrives Kong Joachims overdrevne Tilfærdighed og ubesindige Hidsighed, da han ikke engang kunde oppebihans Ministres Svar paa de Forslag, som han paa lagde dem at gjøre Kongressen, men strax greb til Vaaben efter de ugunstige Meddelelser, som en tidligere østerrigsk Coureer bragte ham. Man er derfor meget begierlig efter at erfare, om han vil antage den af hans Befuldmægtigede med de Allierede sluttede Convention, hvilket er saameget sandsynligere, da de samme Befuldmægtigede endnu den 6te dennes, uagtet de udbrudte Fjendtligheder, i hans Navn erklærede Fyrst Metternich, at dersom man vilde erkiende deres Herre for Konge af Neapel, vilde han ogsaa endnu gjøre fælleds Sag med de Allierede." - Dette Udbrud af Fjendtlighederne med Kongen af Neapel opvækker just ikke her nogen stor Frygt, da hans Armee i det høieste kun er 40,000 Mand stærk. Vore Tropper agte at tage mod ham, som det sig bor. Jøvrigt troer man, at han blosøger at benytte sig af de nærværende Omstændigheder.
Viborger Samler, 1815-05-01
De store Anstalter til næste Feldttog, som vist vi blive meget mærkværdigt i Historien, udvikle sig sted se mere og mere. Da Tropperne nærme sig med stærke Skridt til den franske Grændse, troer man, at Hs. Majestæt, vor Keiser, endnu i denne Maaned vil opbryde til Rhinen. Erkehertug Carl og Fyrsten af Schwarzenberg ville, endnu førend hans Majestæt, forlade Residentsen, for at begive sig til Armeen.
Viborger Samler, 1815-05-01
De Forslag, som en Hr. Monteron har bragt fra Bonaparte, finde ikke ringeste Modtagelse. Denne Afsendte er en mangeaarig Ven af Talleyrand, og er derfor ogsaa taget ind hos ham.
Viborger Samler, 1815-05-01
Brüssel, d. 12 og 14 April. Vor Stad er Middelpunktet for vigtige Bestemmelser. Det hele Ministerium fra Haag ventes hertil. Med Lord Wellington konfereres meget. Baron Talleyrand fra Wien bragde Lorden i Forgaars Depescher og reiste herfra til London over Gent. Den russiske General Pozzo di Borg er kommen her med vigtigt Ærende til Kong Ludvig. Denne General er en Corsikaner og bidrog meget til, at Bonapartes Familie 1793 kom bort fra Øen. - Franskmanden Hr. Chateaubriand er i Gene som Kong Ludvigs Ambassadør ved det Russiske Hof. - Her komme mange franske Desertører især Kavallerister. J Forgaars kom 47 Officerer. Fra Lille ere 300 Md. deserterede. - Jdelig marschere Tropper herigjennem. De franske Grændsefæstninger provianteres. Den allierede Armees Hovedqvarteer skal forlægges til Landsbyen Lenz imellem Mons og Ath. - Fra alle Kanter komme Tropper sammen derhen. Hver Dag komme nye Transporter Tropper fra England. De postere sig strax paa Flanderns Grændse.
Viborger Samler, 1815-05-01
Man venter endnu 12 Regimenter Fodfolk, 10 Regimenter Ryttere og talrigt Artilleri til Hest og Fods. - Kourererne gaae og komme uophørlig. Hertugen af Wellington tager snart Hovedqvarteer i Lenz. Centrum af hans Tropper ere Hannoveranere. Hans høire Fløi fra Tournay til Havet er meest Englændere, venstre Fløi meest Preussere. Reserven Belgier og Hollændere. Wellington vil snart begynde sine Operationer. De allierede Tropper ere meget modige. Forposterne staae og see paa hverandre.
Viborger Samler, 1815-05-01
England. I Underhuset har Lord Castlereagh talt i Underhuset med Udførlighed og Varme om det Jndtryk Bonapartes Gjenkomst havde gjort paa ham. Han tilstod, at de Allierede havde behandlet ham for høimodigt; men efter den med ham sluttede Traktat var han ikke at ansee som Fange; men som Souveran over Øen med Keisertitel. - - videre saade hans Paa Spørgsmaalet, om hvad Forsigtighedsregler man havde taget mod Bonaparte paa Den Elba har jegfølgende at svare: "De allierede Magter vil de intet Politie udøve paa Øen, og dens Omfang, forenet med det afvexlende Veirligt, gjorde det umueligt at bevogte den, om man endog dertil havde anvendt Halvparten af den engelske Marine. Tractaten gav ham Souverainitet over Øen, og et Krigs fartøi med hans eget Flag. Det var ikke sielden at see Skibe med hans Flag seile omkring ved Øen Desuden havde en levende Handel Sted mellem den og den italienske Kyst, hvorved det blev umueligt at undersøge ethvert Skib. Oberst Campbell havde ve Tilladelse at blive tilbage paa Elba, og stundom at gaae til Jtalien for at indhente Efterretninger; men han var ikke beordret at have nøiere Tilsyn med Bonaparte. En Engellænder, ved Navn Richy, var ansat paa Øen som Viceconsul; men hvor liden Mag han havde, seer man deraf, at Bonaparte lod han bevogte af to Gensdarmer da han gjorde Anstaltet til sin Afreise. Det er vist, at end ikke Bertrand vidste noget og Undvigelsen førend han fik Ordre af gaae ombord. Man havde blot lagt Mærke til, at Corvetten blev udrustet, hvortil Bonaparte efter Tractaten havde Ret. Alle de andre Skibe, hvoraf han betjente sig til Expeditionen, vare for Handelens Skyld komne til Elba. Den franske Regjering lod Skibe krydse omkring, for at holde Øie med Øen
Viborger Samler, 1815-05-01
Den engelske Admiral Hallowell havde ogsaa af Admiralitetet faaet Ordre at anholde Bonaparte, der som han vilde forlade sin Øe. Disse Omstændigheder vise tilstrækkelig hvor falsk den Mening er, som man i Almindelighed har fattet om denne Ting Hverken Storbrittannien eller de Allierede kunde være ansvarlige for hvad der er skeet. Jøvrigt har ikke det franske Folk, men blot Armeen ønsket Bonapartes Tilbagekomst. Nærværende Revolution i Frankrig er altsaa blot Soldaternes Værk. Dog er denne Armee i en Stilling, hvori den ikke kan gjøre de Allierede stor Modstand."
Viborger Samler, 1815-05-01
Paven var paa sin Flugt d. 29de i Livorno og uddeelte Velsignelse til Folket. Den 1ste April gi han til Skibs fra Lerie til Genua. 15 Kardinaler ere med ham.
Viborger Samler, 1815-05-01
Den 30te Marts var Dronningen af Etrurien med sine Børn i Genua, hvor Prindsessen af Wallis besøgte Hende. ning. Narskal Ney kom d. 9de April til Landaus Fæst Bonaparte skal have sendt Depescher til Prinds Engen.
Viborger Samler, 1815-05-01
Fra Jtalien og Frankrig udvandre mange Familier.
Viborger Samler, 1815-05-01
Kongen af Bayern kom til München d. 11te A. pril. Den Bayerske Hær rustes af alle Kræfter. Nogle Regimenter ere allerede paa Marsch. Det er nu afgjort, at de allierede Monarkers Hovedqvarteer bliver i Frankfurt am Mayn.
Viborger Samler, 1815-05-01
Fyrst Blücher passerede d. 15 April Münden og modtoges med ald muelig Æresbeviisning og Haandkys. Samme Aften kom han til Cassel og reist næste Morgen efterat have besøgt Hs. D. Kurfyrsten, og modtaget Gjenbesøg af Ham og Prindserne. Paa alle Stæder trænger Mængden sig sammen for at see ham.
Viborger Samler, 1815-05-01
Berlin. Russerne under Barclay de Tollykomme til Breslau, den 25de April.
Viborger Samler, 1815-05-01
Kardinalerne Fesch og Maury ere blevne i Rom.
Viborger Samler, 1815-05-01
J Schweiz i Landskabet Gar er det og uroligt Man saae i Ferney røde Huer paa Stager og Frihedsfahner.
Viborger Samler, 1815-05-01
Ved Rhinen anholdes mange franske Spioner og Agenter. De som komme fra Paris, undre over at see de store Rustninger og Armeer, da man der ikke drømmer om sligt. Preussernes Hovedqvarteer gid. 12te April fra Aachen til Lüttich. Pariser Aviser lade være en stor Opstand i Madrid. Vissere er det, at Kong Ferdinand har bestemt sin Fader Kong Carl 4de aarlig 12 Mill. Realer og Dronningen 8 Mill. om Hun overlever ham. Denne Convention er sluttet 14 Jan. i Rom. Hertugen af Holstein=Gottorp, har til de Fattiges store Bedrøvelse forladt Basel.
Viborger Samler, 1815-05-01
Kong Ludvig er endnu i Gent Den franske Coureer Flahault som skulle gaae til Wien, lode Embedsmændene i Schveitz og Baden, passere; men Kongen af Würtemberg standsede ham og efter Overlæg med de fremmede Ministre lod man ham med Vagt føre tilbage den Vei han var kommen.
Viborger Samler, 1815-05-01
Keiseren af Rusland ventes til München.
Viborger Samler, 1815-05-01
Bekjendtgjørelser. Af- og Tilgangs-Lister ved Sessioner, faaes paa Bogtrykkeriet i Viborg.