JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1798-09-07
den 22de August paa, ere alle de, som maatte have noget at fordre mod afgangne huldmægter Sørensigtsgade og efter. vende Ente aarige Maldsagede Dag, angaaende med Ugers Varsel at møde udi giørensen alle og lade Stiftecommishan, for at ovene og gade og sagdes Ligeledes ere an indkaldede madaglig sagden sland. vinger, for at anmelde og og sig deres have sig samt . lagttage deres Tarv under Stalder. os) Ved Proclama, som et læg i Kiøbenbarn. hei og Slader den ende paa Siellands Lande. thi den 22de August 180 ere alledes som maatte have paa et fordre udi afgangne Kammeraad og saaledes saa haarde og efterlevende ende paagaaend han gang saa Boe, indkaldede med 2 Uger arsel at møde udi Kl. benhavns Hole og Stadsrets Skifteromrigsaa for at anmelde og bevise deres Fordringer. Ligeledag ere og indre dede med saalig Varsel den givendes Arvinger og at anmelde og bevise deres Arveret, samt at iagttage deres Tarv under Stillet. (1) Ved Proclama, som er lagt i Kiøbenderne. høi en Stadsret den af de og i Sielland. Landsting den 22de August 180 ere ansees som maatte have noget at fordre udi afgangne optagssads pandning gilder. Christian Stæders Stervbo indtalgade med anden Aarsel at møde udi Kiøbenhavnen hele og Stadsrets Sal. commission, for at anmelde og bevise derog Fordringer gl. ledes ere og indkaldede med lovlig marsel den Afdødes Arvinger, for at anmelde og bevise deres Arveret, samt at iagtig. deres Tarv under Stifter. 94) med Proclama, læst i Kiøbenbarns bes og Staderer den saade og ved Signands kan ting den 22de August d. A., ere rende ansbrændende. Johansens og afdøde Hustrue Mette hansdattergaaede formenillige Creditorer indkaldede med andre at møde for Kiøbenhavns al og Slagede Silligdom. sion, for at anmelde og bevise deres Forstander ogsaa den Afdødes Arvinger indtaldede med lovlig og deylie deres Arveret, samt at laantage deres og undStinet.
Berlingske Tidende, 1798-09-07
(144) Ved Proclama, læst i det og Slaverne de 1de Jalittiges og ved Giennegade. den 24de samme Maaned, ere Creditorerne uddeier Søren Mortensen Nørnag og ellerede. Denningsdatter i alleds Sterved indkaldte og de Stadsrettens Stiftecommission inden og naar eller . maa lovligt Forkyndelse for deres Fordringer at over beviisliggiøre. Ligel de er den Afdødes Arvinger an enden den i Loven bestemte Tid, for deres have under og at passer, og deres Arverettighed i Tilfælde allegierer hvilket herved tillige bekiendtgiøres. (d lene ved Proclama, som erlæg aldrende. en Stadsret den æde Kaanogle . .
Berlingske Tidende, 1798-09-07
Landsting den 22de Augunde ere Credito . . . . danne Gureds og forhen afdøde Mand saaer Plads og fælleds Boe, indkaldede med 12 Ugers Varsel at møde for Kiøen beviisliggiøre deres paa Boet Lavende Fordringer; harsen. benhavns Høi og Stadsrets Skiftecommission, for at medde ere bemeldte Afdødes Arvinger indkaldede med lovlig Vars ser at anmelde og bevise deres Arveret, samt lagttage deres. De under Stiftet. salg, Dersom maatte have noget at fordre udi afgangne, man at Adriamands Dattet No. 241. Caristian Dition Stalder, indkaldes med 12 Ugere. aarsel at møde udi Kiøbenhavns har og Stadsrets Stifte. sionen for at anmelde og daglig deres Fordringer geledes indkaldes med lovlig Varsel den afdødes Arvinger. og et anmelde og bevise deres Arveret, samt et samt landet Stiller. angaaenden 14de September forekommende, om dersidsseng og billen afgang og siden haarmand endeel benaade assagererne og de den. gives paa ler haritsrag ved tiendes og gaae hans de fornes en ledsagede og søger og han gaae ne. gen og melde sig og dogsaa eller og Dage siden som ha deres Sagergenderes endog et passe paa paabenhavns legge saadanne paandre Kiøbsserer. middagranmellem og 3 Slets buden hvige deriget garligel. der som nogen indgange aarlig og derefter ligges egen gen og udgaae og omentlig auction adan sang opgaden og en antagelig Dnd grer til den Høistendende dariigaar have lig gaae beliggende i Kattegaden ved Poghaver malet, som erindretterne Spallene og agteret for hans angive sammes ogsangad erfares aldatrette Placater og Conditio derne hostefter han og saagaaer for Auctionen hos Sr. gelerier paa hørend smaae og ellers paa Auctionsstedet betiende giøres.
Berlingske Tidende, 1798-09-07
Fredagen den 11 Septbr., om Formiddagen Kl. 9, bliver den Prækssa en Galduhre, samt Sølv, Tin, Kobber. Manslæg og Trævare, noget Peltsværk, endeel Jøvstringer, og Atlaster samt Geistenbergerlærreder, 30 Spanskrørnette. Linnet, Sille og andre Fruentimmer og Mand Gangklæder, et Sengeklæder m.m., afg. Kiøbmand Høistendads Stervboe, eget andet Boe tilhørende, ved Auction bortsolgt i Hr. Kiøbmand Espensens Gaard No. 22 og og ved Nyehavns Kanal. Charlottenborg Side, imod Betaling ved Tilslager eller naar paafordres til Procurator Hollested, boende i Nørres paa Kon dens Nyetorv hos hvem de derover trykte Fortegnelser forinden kan erholdes.
Berlingske Tidende, 1798-09-07
Torsdagen fra 13de Septbr. bliver i Vordingste Distrikts Tinghuus i Ugledie Broen, beliggende imellem dring. ve og Veldringe Høymerler i Vordingborg Amt, stillet til og fentlig Licitation, i Følge det Overslagde Conditioner som paa Licitationsstedet skal blive bekiendtgjort. præste den nyde Angust 1798. Brorson.
Berlingske Tidende, 1798-09-07
Mandagen den 17de September og følgende Dage, om Formiddagen Kl. 9, bliver udi afdøde Justitsraad og General. nirke Jnspecteur Albert Peter Bartholins Stervboes Værelser, i anden Etage i Gaarden No. 32 paa Hiørnet af Mynter og Vognmagergaden foretaget Auction over endeel Bøger lad billige Sprog og Videnskaber, samt nogle Malerier, Haandtegninger, Kobberstytter, deels med, deels uden Glas og mammer, Landforter, et sammensat Mitroskov og et contra 3 Claveer m.m., alt tilhørende bemeldte Stervboe. Auctions pengene erlægges til Procurator Semerin, som boer i No. 9.1 Svertegaden hvor, saavelsom paa Auctionsstedet trykte Fortegnelser bekommes imod 2 s. Erlæggelse for Stk. til Beste for de Fattige.
Berlingske Tidende, 1798-09-07
Mandagen den 17de Septbr. førstkommende lader Enker, efter afdøde Forvalter Holmed offentlig Auctioni Kildeschous huset ved Løvenborg i Holbechs Amt bortsælge endeel Gods og Løsøre, alt nyt og got, bestaaende af Borde, Stole, Speile, Chatoller, Senge og Sengeklæder, Linnet, Gangklæder, Bøger, Kobber, Messing, Jerntøi, Trævare, Vogne, Kaner, Seletøi, en mulle, 2 Heste paa Køer m.v., efter de Conditioner, som paa Auctionssteder ved Auctionens Begyndelse Kl. a Slet Formiddag vorder bekiendtgiørt, hvilket herved til Lyn. havendes Efterretning bekiendtgiøres. Holbe den 1ste September 1708. C. Lund. Auctionsforvalter. Tersdagen den 20de September førstkommen, om Formiddagen Kl. 9, bliver ved Auction udi Stids Capitain Klere. Boepæl saa afdøde Mad. Giertrud Virgithe afg. Tømmer, handler Andreas Bødenhoffs Antes Stervboes Huus paa dette Stibryggerplads, Bødenhofs Plads kaldet, paa Christianshavn bortsolgt endeel Stide Jnventarium og Materialier af Ankertouge, Brandgods, Seil, Glatter og Skiver, Com passer, Gaane, gamle Flag kandtærner, Stidatiotter, kildte, Pistoler, Dugerer, klagefore: Dontrafter. Vinanen gantarie Jern, Maaler, Stibetister, videraske Bræder alle Ankere, Kareter, ovalier og Blatvogne m. m. bemeldte Mad. Bøbenhans Stervboe tilhørende, og det imeltaling ved gammerslaget eller naar paafordres til Fuldmægi Bonom i No. an i store Kongensgade, over saavelsom paa dertionsstedet de trykte Fortegnelser fra næste Onsdag den 121 Seyldt, at kan faaes.
Berlingske Tidende, 1798-09-07
Fredagen den 24de September, ved 10 Slet formiddaFestkommende, bliver udi S. T. Hr. Told- og Consumtionscanerer Puldes iboende Gaard der i Sielgiør foretaget og kang Auction paa hans der aldøde røders Hr. Secondlieut. gen Peter Ulrich v. Palges efterladte Enetter, bestaaende af tillige gode uldene og linnede Gangklæder, deriblandt en Aalform Aabning saaledes som en Officeer i det norske og regimem samme stager, med Sabel, Porteres og Bedæ der og give taaler, et var Sølv Spører, et engelsk Sal. Januar med moderne Staaltiende, og ellers andet ring: med videre som forvande, og sammes Boe er tildørende . . bortsælads skal efter det Sandsioner, som paa Auctionaster bliver bekiendtgiønt dette herved til Liebhaberes Efter ning tilkiendegives, at de vine behage at møde ermeldte DaTid og Sted. Sielkiær den 4de September 1792. paanal. Auctionsforvalter fald. Mandagen den 24de Septbr. førstkommende en følges: Dage bliver holdet offentlig Auction i Dalde præstegaards endeel Jndgadegods destaaende af adskintet Sølv, alt af Kiøbenhavns præde, Kobber, Messing, Tin, Parerlama. Man ler, Sengeneder, en brindette Deelgode Sengeklæder og Linnet med andet mere, alt tilhørende afg. Sognepræst for Da boe og Thurede Menigheder Hr. Hans Schousdags Stervbo De trykte Fortegnelser derover ere at bekomme paa Auction stedet, saavelsom og hos undertegnede Herredsprovst gaden 5te Septbr. 1798. Søren Johan Heiberg. rialagen den 24de September, Kl. 10 bare allag. de 39 ved Nyeberre Auction bortsolgt et Fartepiansand. Tian, hvert Qvantiteten og Sortementerne nærmere skal blibehængiør,
Berlingske Tidende, 1798-09-07
Pestenen for det kongelige attrøyerede Amske assisk Conpaane giør herved balsendt et Onsdagen den saa aab førstkommende om Formaalagen kl. 10 slet, vorder i Compaaatte blaa paa Christiantertage Auction over de paa Compagniets skab Danned og en det patiolere Skab Den Man Culii er Compagniets Kogning hieladens omme Væ at dandelse massessorger, som paa engaaer. Lan kaldet Contoir kan behomanen, deres landene ere paa at Lysthavende behage til bemelte Tag og saa en maade og veren hetagen Öiesynde gang 14 Dagesgaden Ansen.
Berlingske Tidende, 1798-09-07
en sortebrun Hest er den 28de August bortkommen af Kiøbenhavns Marker, tor Manke, Vandelotten sindser efter Olnene, brændt i Sadelstedet kan og paa det venstre Baglaa- og hvem som kan give Oplysning derom loves en raisonade. Douceur af Lars Madsen paa 16de Blegdam ved Kiøbenhavn eller af Bager Bærentsen i Hirschholm. Gammerraad Wled, nu boende i store Kongensgade Nr. 236. bar i Commission at indkiøbe til antagelige Priser 30 Tdr. gammen Bog og rase Tart al eller ude Havre, frit der Staben leveret : B. inden næste Uges Udgang, imod anvisende contant Betaling ved Varenes Annammelse. Ligelæde. er ham opdraget an forskaffe statte Qvantiteter af fornævnte Sorter der i Staden førend Vinteren leveret : og hvorom med dam behagelig kan fortespanderes.
Berlingske Tidende, 1798-09-07
1 Fine Lærreder, Dreller i alle muelige Mønster med Navn og Billeder, og andre Tøier, baade linnede og ulden. lanna efter Forlangende hos mig bekommes forfærdiget. Jligemaade faaes blegede og ublegede Lærreder denne og grøde, og adskillige andre kiønne Tøier til Kiøbs hos mig. J alt forstirer jeg en redelig og billig Behandling. En Væversvendog en skikkelig Lærredreng kunde endnu meget fordeelagtig hos mig blive antaget. Kallundborg den 22de August 1808. J. C. unmal. Deget teen og vel bøstet Salerved er til Kiøbs i Alster. M. praard pr. Ringhed. En ster Selveiergaard i en behagelig kan, 3 Mile nær Kiøben barn, hvortil et færdeles god haraal og Tørveskiærer underhaanden strax at faae til Kiød, tilligemed den inddavled Sæd og Besætning; nærmere Efterretning desangaaende faaes des Fuldmægtig Harde paa Assistenthulet.
Berlingske Tidende, 1798-09-10
Jtalien, den 24de August. Det bekræftes, at den engelske Flaade under Admiral ReEn er i de første Dage af denne Maaned, efterat han havde hidtaget frisk Vand og Proviant, afseilet igjen fra Egnen led Spracus, for paa nye at opsøge den franske Flaade og angribe den i Alerandrien, ifald den endnu skulde opholde sig Den engelske Flaade sit fra de ficilianske Commandandre i Spracus og Augusta ikke Lov til at løbe ind med alle Friden, men maatte lade nogle blive paa Rheden. Den santrukket til sig endnu de 4 fra Egnen af Cadir detachertesagelske Linieskibe, og som der siges, skal ogsaa den portugisiske stadre støde til den, saa at den altsaa bliver 22 Linieskibe ret. - Ved Buonapartes Afreise fra Malta have 46 Mai. Bierriddere af den franske Nation meest Søeofficerer, indskibe i med ham.
Berlingske Tidende, 1798-09-10
London, den 23de August. Gaarsposten fra Dublin bragte den Efterretning, at sanske Fregatter ere landede i Killale i Grevskabet Mane gid de irlandske Kyster. Den 24de August sendte Lord Castelkaab følgende foreløbende Officiel Beretning til Lord Majo saa i Dublin, Molord. Jeg har den Ære at berette deres herlighed efter Vierkongens Ordre, at en lille fransk Eskadre. da skal bestaae af 4 Skibe har om Aftenen den 22de lader sig i Bayen af Killale og sat endeel af deres Mandskab i Landkillige underretter jeg deres Herlighedom, at en Eskadre a Majestæts Skibe, som bestaaer af 1 Linieskib og 3 Fre eller krydser ved de nordvestlige Kyster af Jrland, og man i Aarsage til at haabe, at den vil træffe Fienden. Casteltragh.
Berlingske Tidende, 1798-09-10
Efterretningen om Landgangen blev strax meddeelt Lordleren i London i følgende Brev fra Hertugen af Portland; Noford. Jeg maae underrette Dem om, at i Følge de i dag fra Vicekongen i Jrland indløbne Officiel=Beretninger. her trende franske Fregatter, i hvis Følge dog ingen TransFriskibe vare ladet sig see den 22de om Aftenen i Bugten af Killalge, og sat omtrent 100 Mand i Land, som strax toge Staden Killalde i Besiddelse, og gjorde et lidet Antal af det lette Grændse Regiment Prindsen af Wales, som bestod af i Officeer og 2 Mand, og nogle af Borger=Corpset til Krigsfanger. En stærk Magt er bleven samlet fra forskellige Kanter, og enhver fornøden Forberedelse gjort til at angribe Fienden. Portland. Af andre Brevesees, at ogsaa Biskoppen af Killatoe. Hr. Stokes, er tilligemed sine tvende Sønner bleven fanget. Vedderes Landgang tilbøde de Franske Bønderne Amunition og Geværer, hvilke mange iblandt Dem antoge. De franske Fregatter afgik omtrent for 14 Dage siden fra Rochesort, og ere de samme, som vare i Følge med Corvetten la Vaillante, som vort Krigskib Jndesatigable den 17de borttog, og deres Navne ere altsaa la Meder la Concorde og la Francoise. De havde omtrent 15 til 1600 Mand ombord. - Expeditionen, anføres at General Kilmaine, en Jrlænder, hvis rette Navner Jennings Lord Cornwallis er strax afgaaet til Carrick i Grevskabet Leitrim for personlig at commandere, og General Late var afmarcheret til Galvar General tilmaine er som bekiendt den franske General en Chefad interim for Armeen mod Engeland. De franske Blade paastode hidindtil, at han var seilet til Brest; men dette kan være skeedt forsætlig, for at bringe Engellændernes Opmærksomhed i Vilderede Privatbreve melde endnu følgende: "Dublin den 14de August om Aftenen Kl. 3. J Dag Morges indtraf her Efterretningen om de Franskes Landgang i Killaloe. Man mærkede i Nærheden af denne Stad endnu mange store franske Skibe. Da Expressen afgik vare de Franske rykke frem omtrente, engelske Mile i Landet mod Slige, for hvilken Stad, man var bekymret. Den her værende Slotsplads var i Dag opfyldt med Mennesker, og der hersker her stor Forvirrelse. Vagterne bleve i Nat fordoblede, og der skulle gaae Patrouiller for at vedligeholde Orden, i Fald de Misfornøiede skulde tøre sig.
Berlingske Tidende, 1798-09-10
En anden Skrivelse fra Dublin af 24de August melde Commandanten over de ved Killalde landede franske Trøn. der logerede efter de sidste Deretninger i Oberste Rings Huus hvis Landgads ligger imellem Killalde og Slige. Den sidste Plads skal efter nogle Beretninger allerede være i de Franske Besiddelse, og ved Kysten skulle de have opkaste Forskandsninger. Den Egn, som de Franske have val til Landgang, passer sig kun alt for vel til deres Tattig den er jevn og udstrakt; men dersom de Franske ikke bil understøttede af Jnsurgenterne kunde deres hoslog saa endes til deres hørste Stade. Da de landede lade de det grønne Flag vase. De skulle have medbragt mange Vaaben. Efter Rygte skal endnu et andet Corns Franske være landet Loughewilly, hvilket man angiver for ligesaa stærkt, som det der er landet i Killalos. Der forefaldt en Action, og Militien, som forsamlede sig, blev slaaet. Deres Hensigsynes at være at udbrede deres Tropper over Landet, fo at bekomme Tilhængere. Da de vare landede eftigde sten med en taltig Artillerievare, og lade de erlandske Nat nat Standatter vale, for at trætte Landsonene til sig mer, denne Egn, hvor Kienden er landet, torde atte begangederes Anslag, da Jndbyggerne under den sidste Rebouter, holdte sig gandske rolige Den samtlige kongelige Maai Jrland, som nu er beredt til at giøre det findtlige Pro seet til intet, bestaaer af 40 Regimenter Regulaire, og Regimenter Fonelle Cavallering af 15 Regimenter No. gulaire og 10 Reglemer Feneile Jnfanterie af 30 Regimentet indenlandske og a Regimenter engelsk Miniat 20 Corpser Promen Cavallerie og Jnfamerie, og i Compagnier Jndvalider. J Dag Morges havde man der det Rugie, at den franske brester Klanden var gaaet i Søen men dette Rygte synes at være for tidligt, og er i de mindstratte bleven betræftet endnu og Ostindiciatsreglemafseilet næste Uge, skulle tage 180 Mand Tropper med no til Ostindien. - Ved Duonapartes Armer skal ogsaa er Rosilly befinde sig. Samme tiente fordum i den Kongl. Flaade, og da Aar paa det røde Hav, over høiter han optog et Kort. Fra Gibraltar meldtes under af Juni at 10 engelske Linieskibe, 1 paa 30 Kanoner og en Bil ere afseilede til Middelhavet, for at slede til AdminNelsen.
Berlingske Tidende, 1798-09-10
Sir Sidney Smidt seller i disse Dage med en Forstanning af 3 Linieskibe til Lord St. Vinens Flaad. O. Nelson og Duonaparte have vi endnu ikke den ringen omsen.
Berlingske Tidende, 1798-09-10
Beretning. - Til Ostindien ere nyelig 2 Krigsmidt paa Kanoner med forseilede Ordrer og 3 Fregatter anind. Deenden have ogsaa Portugiserne affærdiget en uden at til de malabariske Kyster, for at virke ved endver Leylighed Forbindelse med os. Vor her værende tyrtiske ogsandt hos faaet en Staffette, som bringer de samme Efterretninger omden franske Flaade ved Alexandien, som og sidst have holde. giennem andre Kanaler, og meddeelt. Sir Richard Strachan, bar for nogen Tid siden angrebet og adspredt ved Havre a Kanonbaade. General Muskeyn siges at skulle begive de med 40 til 50 Kanonbaade til Dynkirchen for et forstanCreditionen af 200 Mand mod Jrland, som der bler. raset.
Berlingske Tidende, 1798-09-10
Paris, den 28de August. General Buonapartes Ankomst i Altrandrien har ved Beretninger af saa mange derfra komne Stide, faaet ta saadan Grad af Vighed, at Generalen en Ches ved den italienske Armer har gjort samme til Parele. - PaaGuadelauppe har været et Jordstield, efter hvilket et naasvendende Bierg har aabnet sin som af Aabninger udkaster en Mængde Lava der han anrettet store Ødelægge ser. - Det skal vare vist, at en hertil sendt American, af det patriotiske Partie fra de forenede ameritanske Stater har udvigtet, at Beslaget paa de amerikanske Stid. bleven ophæve. Denne Mand er Datter Laaan E fra Aran ankommen Coureer har bragt den Efterretninat den imellem den franske og belottiske Republik sluttede os og Delenne Alliane Tractat, er at den halvenisk levelvende Forsamling bleven ratifteret under store lade bevidneller har havde den heldiske Republibefaldmægtigede Magaaer en offentlig Audiener hos Dito toriet. Ministeren Talegand samt tremstillede dem for Directorerne, saade blandt andet i sin Tale. Den med Schmein sluttede Alliane vil oprette Rolighed igien samt mesteds, og aabne nye Kilder til den offentlige Væstær, ved en Commeres Tractand som vil blive en umiddelba Følge af samme sin Allianer skal giøre Sariis helJndenendenes sitter og vare en Børgen meer for den Fred. paa hvilken Regieringens oprigtigste Ønsker, og Ministre. nes ivrigste Destræbelser ere henvendte.
Berlingske Tidende, 1798-09-10
Wien, den 29de August. Onenapartes Landgang i Alerandtien er bleven betræftet. fra Smyrna og Constantinopel. Jmidlertid giør Porten. saavel for sig selv som i Forbindelse med Rusland, Anstalte. til at brgegnede Franske med Eftertryk, og dabenævnte Land. gang ansees som et Fredsland, saa heder det, at der skal blive giort Beslag paa alle franske Eiendomme i det tortiske Rig Siden svest Repning havde sin første Andsener hos Keiseren. den ande, paastaaer man, at en russisk Armee af 500 Mand virkelig staaer ved de gallitiskebrændser og at Talen bemeldte Andien har været om disse Troppers March falen. nem Gansands Dahlen. Derhovedet bliver vor polin. barisont bestandig mertere. Man anseer de franske fordringer som ufordragenge og den franske Regierings Kierlighed til Fred som blot bestaaende i Ded, saaarder desvært tes alt forindeligt forud, at der paa nye maae blive greder a. Vaaben.
Berlingske Tidende, 1798-09-10
Rastadt, den 30te August. Rigsdeputationens Conclusum paa den sidste franske Nettilgaar virkelig bleven bragt i Stand, og den desangaaend Mote med Væringen af de franske Fordringer overleveret: franske Gesandtere. Udtrykkelig ere i denne Vægring indde tredne Castell. Martisskandsen, Broernes Anlæggelse i Brisch og Hantagen, og den venstre Ringields Oved gale paa den høire Bredde. Denne vægrende Nøre er forsat. rienædet Tane Rigsdeputationen siger : Den føle daet Omstændighedernes Trang og har ikke nægtet deroverste Priis for at opnaae en frie og rolig Fristene for det rødske Rige, men de kundvitte bevlige Fordringer som i lade sig bringe under Begredet om en fitter og anstændte sted. Da de franske Opandtere sig denne Nøre at den leserlige Pleminotentarius blerede meget opdrage, og man paastaaer, at de paa Stedet ville fordre en Erklaring om Krig eller Fred. J Dag Formiddag kom en Coureer fra Paris hertil, opholdte sig i Time hos de franske Gesandtere. og fortsatte derpaa Reisen til Wien.
Berlingske Tidende, 1798-09-10
London, den 31te August. I Gaar Formiddag sit Lordmaleren følgende Brev fra deringen af Portland. Det fornøier mig at kunne melde Dem, at da Killalde udskibede franske Tropper ernetter Generalmajor Durchinsons indløbne Depeiden litte marcherte du dere ind i Landet eller blevne forstærkede at Jndbyggerne og at Generalen ved de kongelige Trapper som overalt blive understøttede af Folkereskytter fremmed Fienden. For den. ne Deveches Ankomst i som ganske ugelydende er ogsaa bleven bekiendtgjort den 26de i Dubling havde Viertongen forladt Dublin, for at paatage sig Kommanden over Armeen. Til denne Officiel Beretning føre vilde ved Privatbreve erholdt. førskilte Efterretninger. Lord Carnmallig forled Dublin, med sit Følge og mange Trander den og forsen General V. liggenhed ved Spaa at ditigere personlig Armeens Operationer. Fienden fordringer kommen vide, da General Late er mareheret imod ham med Mand. Blandt Landede skulle den være Osticerer for at disciplimere de formed Jrlandeere; men efter andre Beretninger ere der kunde denne Caracteer. I Dublin siger man, at Fienden har medbragt og og Geværer til Uddeeling. Bønderne som hav imodtaget Geværer af dem skulde ikke beløbe sig til over 500 De franske Fregatter forlade den 24de Rheden ved Killalde efterat de havde udskiber de Mand Tropper, og git henden ikke langt derfra liggende Bugt ved Slige, hvor de synes at ville oppebie Udfaldet. De 3 brittiske Fregatter Diana Cerberne og Shannen befandt sig den 28de i Longe Spille, og forfølede sig strax efter Admiral Ringsmille Ordre til Slige. Sammesteds blev ogsaa ventet Linieskibet Repulse paa 6. Kanoner tilligemed Døris og Melampus. Videre meldes at de franske Tropper havde taget Staden Balling, som liggenette langt sen Killale i Benddelse, og forskandsede sig bestaadigstæret i Killalde. De blive re kommandeerte af Kilmaine men af General Hombert. Der beundt sig i General Ons rerer og et stort Antal Jngenieurer blandt dem. Til Rygserne angaaende den franske Admiral Richer hører, at har har besat Strædet af Babelmanden igiennem hvilket der røde Han løber i det indiske Deran og der samlet de fornødne Transportælde for at bringe Buonapartes Armer til Jndien Et af vore Aftenblade lader Generald Hilliers sige: Buonaparte har spist Frokost med Malteser Ridderne, skal spise til Middag med Baven i Alexandrien, drikke Kaffe med Admiral Richen i den grabiske Havbugt, derpaa spise til Aften hos Tippo Salv og den paafølgende Aften give General=Gouverneuren og Raadet i Bengalen et Bal. - Til Musandique er ankommen en nye Gouverneur fra Portnaal, og siden hans Ankomst ere de franske Skibe fra Derne France og Mauritius der fiendtlig blevne behandlede. Han har anholdet af dem.