JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1814-02-28
Mødte - Over=Auditeur og Høienerets Advocat Jonas Anton Hjelm, efter Kongelig befaling. contra Rottbøll for Treschow - Tugthuussange Maren Andersdatter. Actor har ved udtagen høiesterets Stevning af 25de October 1817. paaanket til Forandring og Skiærpelse, en inden Wiborg Lands Overret under 9de August 1813 afsagt Dom udi en Sag, anlagt paa Justitiens Vegne imod Indstevnte, der tiltales for begaaet Barnefødsel i Dølgsmaal. Derom er ved fornævnte Dom saaledes kiendt for Ret: Tiltalte Maren Andersdatter bør forblive til Arbeide i Wiborg Tugthuus hendes Livstid under stræng Bevogtning, samt udrede de af hendes Action lovlig stydende Omkostninger, hvorfra dog udgaae Værelærts og Underholdning: Omkostninger for 20 Dage, hvilke Actor Procurator Thistedt bør at til svare, samt derhos at bøde til Wiborg Byes Fattigkasse 10 Rbdlr. SølvVærdie. At efterkommes under Adfærd efter Loven. stituerede Dommer sammesteds Jacob Nyende og Meddomsmænd under 22de Ved den inden en Extratet, sat i Wiborg Byetingsstue, af den con miste sin Hals og hendes Hoved sættes paa en Stage, saa bør hun og til Junii 1813 afsagte Dom, er kiendt for Ret: Maren Andersdatter bør betale alle af hendes Arrest og Action m. m. flydende Omkostninger. Marie Kongen have forbrudt sin Hovedlod og Jord, om hun nogen eier; samt Christence Jochumsdatter, Mariane Rødde. Ane Marte Pedersdatter og tilkiendes Actor Procurator Thistedt 10 Rbdlr. og Defenfor Procurator Ellen Hansdatter bør for Actors Tiltale aldeles frie at være. J Salarium, Møller 6 Rbdlr. Sagførelsen kan efter Omstændighederne ei ansees med Mulct. Det idømte efterkommes paa Øvrighedens Foranstaltning og under Adfærd efter Loven. Sag frie at være, dog at hun betaler de af Actionen lovlig flydende Om Dom: Maren Andersdatter bør for Actors videre Tiltale i denne kostninger. Actor ved Underretten Procurator Thistedt bør for den ham paalagte Mulet og Deeltagelse i Actionens Omkostninger, frie at være Dito Dato.
Berlingske Tidende, 1814-02-28
No. 297.
Berlingske Tidende, 1814-02-28
Mødte - Justitsraad og Høienerets Advocat Jens Laasbye Rottbøll, efter Kongelig befaling. contra Schack Arrestforvarer Jonas Andersen. ning, paaankes til Stadfæstelse, Skiærpelse og herligere Paakiendelse, en I den af Actor under 19de October 1813 Fagne Høiesterets Stev leden afsagt Dom, udren Sag, anlagt af Justitien mod Indstevnte for udinden Lands Over samt Hof= og Stadsretten, under 13de September sidste viist Utroskab i sin Tieneste. Derom er ved fornævnte Dom saaledes kiendt for Ret: Tiltalte Jorat- og udrede alle af Actionen lovlig flydende Omkostninger, og derunder til Ac Andersen bør hensættes i Fængsel paa Vand og Brød i 4 Dage; saa bør han tor ved Underretten Sagfører Perz Salario 6 Rbdlr. S. V., samt i Diet venge og Befordring 13 Rbdlr. 3 Mk. 8 s., til Detenfor Procurator Schaltz, rialier 3 Mk. 6 s. Rigsbankpenge. At efterkommes under Adfærd efter i Salario 4 Rbdlr. S. V., samt til Byeskriver Meichior for SkrivermareLoven.
Berlingske Tidende, 1814-02-28
Ved den inden Callundborg extra Byetingsret, af Byefogden samme kiendt for Ret : Tiltalte Jonas Andersen bør for Actors Tiltale i denne steds Borgemester Peter Fugtede, under 13de Juli 1813, afsagte Dem, et staltning Salair til Actor 6 Rbdlr. S. V. og til Desenfor 4 Rbdlr. S. V. Sag frie at være. Af det offentlige udredes, efter Overøvrighedens Foran item hans lovbestemte Dietpenge ved havde 3 Møder her for Retten. At samt Actor Befordring efter Regning 10 Daler 3 Mk. 8 s. Rigsbankpenge, efterkommes under Adfærd efter Loven. J avrigt reserveres Justitiens Ret og Tiltale imod vedkommende Skildvagter, efter Øvrighedens nærmere Foranstaltning. Dom: kands Over= samt Hof= og Stadsrettens Dom bør ved Magt at stande.
Berlingske Tidende, 1814-02-28
Dito Dato. No. 118. Klingberg. - Stadshauptmand Andreas Heyerdahl, contra Rottbøll - Skibscapitain John Fielders med Cautionist Consul Peder Jsaachsen.
Berlingske Tidende, 1814-02-28
Ved udtagen Høiesterets Stevning af 7de April 1812, paaanker Citanten, enten til at vorde kiendt uefterrettelig og Sagen hiemviist til endelig paakiendelse af Stifts Overretten, eller til Underkiendelse, Tilsidesættelse og Forandring af Byetingsdommen, en inden Christiansands Stifts OverRet, under 11te Marts 1812 afsagt Dom, udi en Sag, betreffende 1857. Rdlr., som Citanten formener at komme tilgode hos Jndstevnte, i Anledning af Skibet Bety, ført af Jndstevnte, dets Ladnings Udlysning, imedens at samme laae under Opbringelse i en norsk Havn. Derom er ved fornævnte Dom saaledes kjendt for Ret : Denne Sag afvises fra Retterne J Kost og Tæring til Indstevnte betaler Appellanten, 100 Rdlr., som udredes 8te Uger efter denne Doms lovlige Forkyndelse under Assærd efter Loven.
Berlingske Tidende, 1814-02-28
Ved den inden Christiansands Byetingsret, af Byefoged og Politiemester Thomas Lahn og Langrettesmænd, under 19de November 1811, afsagte Dom, er kiendt for Ret: Jndstevnte Consul Peder Jsaachsen, bør for Stadshauptmand Høyerdahls Tiltale i denne Sag aldeles fri at være, hvorimod Citanten betaler til Jndstevnte i Proces-Omkostningte 25 Rdlr. at udredes 15 Dage efter denne Dom lovlige Forkyndelse under Adfærd efter Loven. Dom Jndstevnte bør til Cilanten betale 1627 Rdlr. 24 s. d. C., med Rente 4 pro Conto deraf fra 7de August 1811, indtil Betaling skeer; og bør den idømte Summa tilsvares i Rigsbankpenge Søv Værdie efter Omskrivnings Forholdet af 35 Rbdlr. for 100 Rdlr. d. C. Processens Omkostninger for alle Retter ophæves. Til Justits=Kassen betaler Jndstevnte som Tabende 5 Rbdlr. S. V.
Berlingske Tidende, 1814-02-28
Dito Dato. No. 81. Wivet - Helge Evensen Tyrsten, contra Jngen - Truels Tolleften Bækken. Citanten har ved udtagen Høiesterets Stevning af 28de Marts 1812, paa nket til, enten at vorde kiendt ufterrettelig at være, og Sagen at hiemvises til nye Foretagelse og Behandling paa Aastædet, eller til Underkiendelse og Forandring, samt bedre Rets Nydelse, en inden AggershuusStits Overret, under 27de Maji 811, atsage Dom, udi en Sag, betreffende Odele, og Jndlysnings Ret til Gaarden Trostem, hvortil Indstevne ved Dom af 20de Marts 1806, der er stadfæstet i Aggershuus StiftsOverret den 16de Marts 1807, vil er kiendt Løsningsberettiget, naar han aflagde den Eed at han ville løse Gaarden sig selv og ingen anden til Odel, men at holtken ham tilkiendte Ret, han ikke haver gjordt Brug, hvorimod han har ladet Dommen henligge indtil samme havde overstaaet FataliExecutionis, hvorefter han indstevnte Stifts=Overrettens Dom til Fornyelse ved det almindelige Bøide Ting, hvor samme saavelsom seenere ved Stifts Overrettens Dom er sat i Kraft, hvilket Citanten formener at være Uret, thi deels er Sagen til Dommens Fornyelse ikke bleven behandlet for en Bastædsret, deels er ikke Underrettens Dom tillige paastevnet, til Fornyelse, og endelig haver de Tilforordnede udi Stifts Overretten i den afsagte Dom fordiegaaet at iagttage, hvad Forordningen af 5te April afvigte Aar i Henseende Løsning efter Taxt, udtrykkelig befaler. Derom er ved fornævnte Dom saaledes kiendt for Ret: Underrettens Dom 18, ved Magt at stande. Processens Omkostninger for Stifts Overretten ophæves.
Berlingske Tidende, 1814-02-28
Ved den af Sorenskriveren over Ringerige og Hallingdahlens Søren skriverie, Justitsraad Peter Georg Bolle Edsvoren Fuldmægtig Andreas Holdt og Laugrettesmænd, under 16de October 1809, afsagte Dom, en kiendt for Ret: Den imellem Parterne ved Aggershuus Stifts Overret under 16de Marts 1807, afsagte Dom saalydende: "Underrettens Dom der ved Magt at stand; dog saaledes, at forringelser og Forbedringer forbeholdes Parterne efter lovlig Omgang. Processens Omkostninger for StiftsOverretten ophæves; At udredes og fuldbyrdes 8te Uger efter denne Doms lovlige Forkyndelse, under Adfærd efter Loven, fornyes herved til at beholde sin lovlige Executions Kraft. Processens Omkostninger ophæves. Dom: De ergangne Demme her uefterrettelige at være, hvorimod Dom af 16de Marts 1807. Processens Omkostninger for alle Retter ophæJndstevnte forbeholdes sin Ret til at sog Execution efter Stifts=Overrettens ves. Til Justitskassen betaler Indstevnte, som tabende, 5 Rbdlr. S. V. Dito Dato.
Berlingske Tidende, 1814-02-28
No. 117. Jngen - Lars Jonassen paa hans Hustrues Gunnild Marensdatters Vegne, contra Jngen - Anders Osmundsen Frestestad. Stævning, parankes til Stadfæstelse, Skiærvelse og yderligere PaakienJ den af Citanten under 4de November 1812 udtagne Høiesterets delse, en inden Christiansands Stifts Overret, under 25de September 1811, afsagt Dem, udi en Sag, betræffende Citantens Obelløsnings Ret til Gaarden Frostestad i Halseraae Sogn. lanten Lars Jonassen, efter foregaaende lovlig Stævning for Indstævnte, Derom er ved fornævnte Dom saaledes kiendt for Ret: Naar Appel inden sit Værneting med corporlig Eed bekræfter, at han vil løse det omtvistede Gods sin Hustrue Gunild Martu datter til Odel og ei til nogen anden, bør indstævnte Anders Osmundsen Frostestad til næne Lovens Fardag 3 Uger efter denne Doms lovlige Forkyndelse under Udkastelses Tvang, fravige og for Arpellanten paa dennes Hustrues Gunnild Marcusdatters tilliggende Huse og Herligheder, og imod en saadan Løsnings=Sum, som Vegne, ryddeliggjøre det omtvistede Gods 1/2 Hund i Gaarden Frostestad med Godset af gode Mænd ansees at være værd paa den Tid det løses. Processens Omkostninger for begge Retter ophæves. møde til bestemt Tid for Høiesteret, bør betale 80 Lod Sølv til Vor Frel Dom: Citanten, som hverken selv møder, eller ved Fuldmægtig ladet et at gaae i Rette, og saafremt han ikke inden 3 Uger melder sig med Qvitseres Kirke paa Christianshavn, førend det tillades ham med denne Sag . terine, at bemeldte 80 Lod Sølv ere betalte, bør han have tabt Sagen, og er tillader videre derpaa at tale.
Berlingske Tidende, 1814-03-04
Udenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1814-03-04
Christianstad, den 15de Februar.
Berlingske Tidende, 1814-03-04
Proclamation. Nordmænd, Kongen af Danmark har, ved en, den 14de Januar sidstl. i Kiel afsluttet, formelig Fredstractat, for Sig og Sine Efterfølgere, samt for bestandig, aftraadt til Os og Vore Efterfølgere til Sverrigs i Krone, alle Sine Rettigheder og Adkomster til Kongeriget Norge, samt, ifølge denne Aftrædelse, løst Eder fra den Troskabs= og Hyldingsted I have aflagt til Hs. Kongel. danske Majestæt og den danske Krone. Svenske Tropper skulle derfor betræde Eders Grændser. Modtager dem med Rolighed og Tillid. De komme som Brødre, som Soldater, af samme Folk, bestemt af Naturen til at være forenet. Ethver fremmed Folkeslag, som kunde trup Eders Fødeland, skulle ville røve Eders Eiendom og krænke Eders Rettigheder: den svenske Soldat, Ætling af samme Stamme som Norges Folk, kommer forat befæste Eders Rettigheder og Eders Frihed.
Berlingske Tidende, 1814-03-04
Vor Generalgoverneur skal raadspørge de meest anseete Mænds Jndsigter blandt Eder, forat forelægge Os til Overveielse og Stadfæstelse et forslag til en Statsforfatning, indrettet efter Eders Tarv og som kan betrygge Eders Lykke. Vi love Eder iforvilen, at denne Statsforfatning skal hvile paa de to skiønneste Rettigheder, som tilhøre et lappert og ædelt Folk, den at yttre sig ved sine Befuldmægtigede og at beskatte sig selv. Saadan er Vor Hensigt, Nordmænd, Vort Hierte har intet andet Formaal end at berede Eders Vel. Vor elskelige Søn, Generalissimus for begge Rigers Krigsmagt til Lands og Vands, som i dette Øieblik strider for Nationernes Frihed og Selvstændighed, skal vide at agte disse Rettigheder høit hos Eder. Han nærer i denne Henseende ganske samme Sindelag som Vi, og skal forplante det paa sin Søn. Fra dette Øieblik forsvinde al Avind mellem den skandinaviske Halvøes tvende Nationer, Deres fælleds Styrke berver paa deres indbyrdes i Enighed og Fortrolighed. De attraae ikke at udvide deres Grændser, men alene at forsvare deres Grund. Krigen skal ikke meere udstrække i sin Ulykke til Eder. De Fielde, som adskille Sverrig og Norge, ophøre nu at være Grændser. Havet og Jndbyggernes Tapperhed ere herefter den eneste Formuur, disse Riger behøve. Vi have truffet alle fornødne Foranstaltninger, forat paaskynde Korns Tilførsel til Eder. En oplivet Handel og giennaabnede Havne skulle i denne Henseende understøtte Vore Bestræbelser og berede Ede nye og længe savnede Kilder til Opkomst. J ville, derpaa tvivle Vici, ved Almernordens Vedligeholdelse, ved den Lydighed I ere Eders nye Konge skyldige, ved den Tillig J skiænke ham og ved sand Fædre, nelandskiærlighed, giengielde den faderlige Omhu Vi aldrig skulle ophøre at nære for Eder.
Berlingske Tidende, 1814-03-04
Stockholms Slot, den 8de Februar 1814. Cal.
Berlingske Tidende, 1814-03-04
Lübeck, den 24de Februar. Jfølge Efterretninger fra Bremen af 22de d. M., er der ved overordentlig Leilighed indløbet den vigtige Nyhed fra Amsterdam, at de Allierede skulle være rykkede ind i Paris den 12te Februar, dog haves herom ingen officiel Bekræftelse.
Berlingske Tidende, 1814-03-04
J de sidste Dage have atter 600 af Hamburgs Jndvaanere maattet forlade denne Stad. Ellers er intet af Vigtighed forefaldet der i Egnen, paa det nær, at det den 17de er lykkedes Beleringscorpset at afbrænde en Deel af Broen mellem Hamburg og Wilhelmsburg. Nogle hundrede Franske toges derved til Fange.
Berlingske Tidende, 1814-03-04
De Tropper af den hanseatiske Legion, som hidtil vare i Bremmenknu paa Marschen til Eiden, hvor de skulle udgjøre en Deel af Haar burgs Beleiringscorps, som Chefen for den hanseariske Legion, Oberst v. Witzleden, skal anføre.
Berlingske Tidende, 1814-03-04
Nederrhinen, den 15de Februar. Efter en med Marsch i Macdonald sluttet Capitulation er Chalonesur Marne bleven besat af Preusserne den 5te d. M. General Wittegenstein har derpaa næsten ganske adspredt det 10,000 Mand stærke macdonaldske Corps, og frataget det alt sit Artillerie. Tilligemed denne Stads Nøgler modtog General Perk ogsaa Vitrys, som har lovergivet sig til General v. Pirch, efterat Garnisonen først var trukCön, den 11te Februar.
Berlingske Tidende, 1814-03-04
Kronprindsen af Sverrig ankom iaftes hertil med sit pragtfulde og talrige Følge, hvorhos Generalerne Adlerkreutz, Sparre, Loonhielm o. a. befinde sig, og vil opholde sig her i nogle Dage.
Berlingske Tidende, 1814-03-04
Den Keiserl. russiske General Woronzow er allerede fulgt efter Armeen over Rhinen. Den 8de ankom han hertil med Avant arden af i sit 12 til 15000 Mand stærke Corps, som skal rykke fremad i Jilmarscher.
Berlingske Tidende, 1814-03-04
Den 16de Februar. Den 13de d. forlagde General Bülon, sit Hovedqvarteer herfra til Enghien.
Berlingske Tidende, 1814-03-04
Goes, den 6te Februar. Jgaar forcerede Engellænderne med to Fregatter, to Brigger og nogle Kanonbaade Passagen ved Vilessingen, og det uden betydelige Tab. De Franske holdt Passagen for utilgiængelig. En af Briggerne har afskaaret Communicationen mellem Fortet Batz og Antierpen.
Berlingske Tidende, 1814-03-04
Paa vor Øe ere henved 3000 Russer. De her værende Engellændere ville forlade den; det hedder de skulle gaae til America. Adskillige af dem ere allerede indskibede.
Berlingske Tidende, 1814-03-04
Brussel, den 11te Februar. Strax efter deres Ankomst til Gent sendte Kosakkerne Detaschementer udi forskellige Retninger til Sas van Gent, Philippine, Eccloo, Deyuse, Ondenarde, Lokeren og St. Nicolas, forat besælte disse Stæder. De fleste ere allerede i deres Mad. Over Grammons søgte Kosukkerne ogsaa at forurolige General Maisons Corps, som stod mellem Enghien og Ath. Thurnay forsvares endnu af 1500 Mand fransk Jnfanterie og nogle Gensdarmeer Staden Antverpens Bombarbement har anrettet stor Skade. Adskillige Huse ere legte i Aske, og Jacobskirken har liidt meget. Men Skibene ere saa belagte med Sand, Halm og Giødning, at Bomberne ikke kunne skabe dem. Bombardementet er, ifølge Efterretninger fra Breda nu forandret til en Blocade, der iværksættes af 10000 Mand sachsiske og engelske Tropper. Hertugen af Sachsen, Weimar, som commanderer Blocader, har sit Hovedqvarteer 1 Lier.
Berlingske Tidende, 1814-03-04
Den vigtige Fæstning Bergen op Zeom har overgivet sig til Preusserne. Deventer, som er besat af 800 Mand, holder sig endnu, og har ingen Mangel paa Levnetsmidler. Voldene ere besatte med 100 Kanoner. Ogsaa Forterne paa Heldern forsvares endnu af de Franske Paa Grave skal snart foretages et alvorligt Angreb. Paa Wilcheren have de Franske anlagt Magasiner i Vliessingen og Veere og udsendt Troppeafdelinger til at forsvare Kysterne.
Berlingske Tidende, 1814-03-04
Frankfurt, den 15de Februar. Under Slaget ved Brienne blev denne Stad flere Gange taget og atter erobret tilbage. Den største Deel af den skal være lagt i Aske En tyk Snee bedækkede den med Liig skiulte Valplads, og de efterrykkende Tropper maatte trænge sig frem over hele Hobe af dræbte Soldater. Det franske Artillerie og den gamle Garde skal især have liidt. Breve fra Freiburg af 7de melde, at l. Allierede have fægtet med Held endnu den 3die, atter gjort 5000 Franske til Fange og erobret mange Kanoner. En Efterretning af 3die d. som er kommen directe fra Hovedqvarteret Brienne til Würsburg, siger, at General Blücher, havde erobret 30, Kronprindsen af Würtemberg 7 og General Wrede 23 Kanoner. Uagtet den franske Armee var kommen i Uorden i Slaget, og ikke længer kunde holde Stand, skal Napoleon dog ikke have villet trække sig tilbage, førend Marschal Ney endelig fik ham overtalt dertil ved sine kraftige Forestillinger og Bønnet.
Berlingske Tidende, 1814-03-04
Den 5te Februar begav Keiser Frax; sig med sit Følge fra Chan ment til Bar sur Aube, hvorhen Fyrst Metternich og Minister Stein ogsaa ere afgaaede.
Berlingske Tidende, 1814-03-04
Det bliver stedse mere og mere sandsynligt at Keiser Napoleon har trukket sig tilbage henad Orleans til, og at den venstre Fløi af Forbundshæren, under Fyrsten af Schwarienberg, forfølger ham, medens den høire, under Blücher, rykker imod Paris.
Berlingske Tidende, 1814-03-04
Jfølge en Beretning fra Brüsel af 11te Februar led Kelser Napoleon alle i Skoven ved Boulogne til Pallisader tienlige Træer fælde forat pallisadere Paris, foran hvilken fire befæstede Leire skulde oprettes. General Blücher tænkte at være ved Parises Barrierer den 18de Den 7de blev Tropes besat af de allierede Tropper. J Chatillon have Fredsunderhandlingerne virkelig taget deres Begyndelse den 3de Februar. - Giennem Coln skulde følgende Tropper af Armeen i Nordrydsk, 3 land marschere paa hosføiede Dage: Den 8de Februar 6883 Mand og 3383 Heste, den 9de 7116 i Mand og 3733 Heste, den 10de 9800 Mand og 4433 Heste, den 11te 12800 Mand og 5057 Heste, ialt 36599 Mand og 16624 Heste.
Berlingske Tidende, 1814-03-04
Kronprindsen af Sverrig ventedes til Cain den 10de eller 11te Februar.
Berlingske Tidende, 1814-03-04
Den 7de Februar forlagde General Bülow sit Hovedqvarteer til 2 Brussel. Hans Fortrav ere allerede trængt frem til Fontaine leve qve (ved Charlerøi) og Mons. Hans Armeecorps, til hvilket den fra et Gorcum kommende Division Ziekinsky skal støde, skal trænge ind i Picardiet gjennem Hennegau og forene sig med Winzingerodes Corps, p der allerede over Rheims har sluttet sig til den blücherske Hær.
Berlingske Tidende, 1814-03-04
Freiburg, den 7de Februar. Den 3die d. begyndte Conferentserne i Chatillon sur Seine mellem de høie Allieredes Gesandter paa den ene Side og Hertugen af Vicenza paa den anden. En Omkreds af 4 Mile om Staden skal være erklæret for neutral.
Berlingske Tidende, 1814-03-04
Basel, den 122de Februar. Adskillige franske Officerer, som stode i neapolitansk Tieneste, have i taget deres Afskeed og begivet sig til Vicekongens Hovedqvarteer.
Berlingske Tidende, 1814-03-04
Ifølge en Skrivelse fra Lucern af 5te Februar rykkede Østerrigerne, til som vare gaaede over St. Gotthard, Bellinzen og Domod Ossola, et ind i Malland den 2den Februar. Saameget sige mailandske Blad selv, at Vierkongen havde sendt General Thriairo til Staden, for paa og første Vink at bringe hans Gemalinde til Genua, og at Alt var istand 2 til Afreisen, der dog, som man troede, ikke skulde skee inden Neapolitanerne vare gaaede over Po.
Berlingske Tidende, 1814-03-04
Triest, den 4de Februar Venedigs Fald synes nær. Den 19de Januar skeete der en betydelige Opstand imod den derværende franske Garnison, som dog lidt efter lidt fik Alt bragt i Rolighed, fordi Østerrigerne og Engellænderne vare for langt borte. Henved 40 Personer, for største Delen Fiskere eller Skippere, bleve skudte. Et langt større Antal ligger endnu i Lænker. Verona og Stillingen ved Rivoli forlodes igaar af Fienderne, hvorpaa de om Ala, Roveredo og Trient cantonnerede Keiserl. Kongel. 5 Troppedivisioner strax satte sig i Marsch af Veronaveien. Under 17de Januar har Kongen af Neapel udstædt følgende Proclamation. Retmæssige Aarsager have bevæget Os til at søge en Alliance med de forenede Magter imod Frankrigs Keiser, og Vi have havt den Lykke og at Vort Forslag er bleven antaget. Vi have aftraadt de tre Øer, i som ligge ligeoverfor Neapel, og Vor hele Flaade, hvorfor hine dog love tilstrækkelig Erstatning. Stedse ville Vi ihukomme Vore Pligter. De Districter, som ikke modsætte sig Vore Foranstaltninger, naar Vii de allierede Magters Navn, tage den sydlige Deel af Jtalien, til den 5 høire Pobred, i Besiddelse, skalle ikke behandles fiendtligen. (De tre Ørt, hvorom ovenfor tales ere ustridig den klippefulde ØeJschia, Procida og Kapri, som er bleven navnkundig af Tiders Ophold der.
Berlingske Tidende, 1814-03-04
De Tropper, som have besat Rom, anføres af en General Lavaugoden, en født Franskmand, som ved Jndrykningen har udstædt en Proclamation til Jndbyggerne, og tillige bekiendtgjort: 1) Hs. Majestæt Kongen af Neapels Armee tager de romerske Staters Ro og Sikkerhed under sin Beskyttelse. 2) Alle Franskmænd og andre Fremmede, staae under Armeens særdeles Opsigt. 3) Samme Anordninger finde især Sted til Fordeel for Kong Carl og hans Familie. 4) De som handle imod 1ste, 2den og 3die Artikel, skulle straffes efter Krigsret. 5) Disse Befalinger skulle indføres i Kongens af Neapels Dagsbefaling til Armeen. 6) Alle militaire og civile Embedsmænd skulle udføre disse Anordninger.
Berlingske Tidende, 1814-03-04
Den 15de Februar. Kongen af Neapel ankom den 1ste d. til Bologna. Hans Armee stod endnu i Colonne paa Veien fra Bologna til Piacenza. Avantgarden var i Regio Et betydeligt østerrigsk Corps er gaaet over Etschfloden, og Vicekongen har ladet alle Kostbarheder i Mailand indpakke og bringe til Fæstningen Mantua.
Berlingske Tidende, 1814-03-04
Berlin, den 19de Februar. Den 8de d. var Hs. Majestæt Kongen af Preussens Hovedqvarteer i Bar sur Seine, den 9de i Trøyes, som Dagen i forveien toges med Storm. Feltmarschal v. Blücher havde sit Hovedqvarteer i Accis sur Aube og Generallieutenant v. York sit i Chalons sur Marne. Napoleon havde trukket sig tilbage til Nogent sur Seine (15 Mile fra Paris).
Berlingske Tidende, 1814-03-04
London, den 4de Februar. Den 2den dennes afseilede Cochrane paa Krigskibet Asta, hvormed fulgte the Super, fra Portsmouth, forat overtage Overbefalingen ved de americanske Kyster. Skibene havde en stor Deel Munition og congrevske Raqvetter ombord.
Berlingske Tidende, 1814-03-04
- De Forenede Staters Præsident, James Madisson, har tilkiendegivet Congressen, at Gothenburg er antaget til Underhandlingestes mellem Engelland og de americanske Stater. Tillige opmuntrer han til at fortsætte Krigsrustningerne paa det kraftigste, for derved at give Underhandlingerne desto større Eftertryk Americanske Blade melde, at det den 24de December er lykkedes engelske og indianske Tropper og bemægtige sig det vigtige Fort Niagara, og at tilføie Generalmajor Hull, som stod med 2000 Mand vedBusfald, et fuldkomment Nederlag, saa at de americanske Grændser paa denne Side ere den alt forsvar.
Berlingske Tidende, 1814-03-04
Paris, den 3die Februar. Jgaar lod Hs. Majestæt Kong Joseph adskillige Regimenter Jnfanterie, Cavallerie o. s. v. passere Reve for sig ved Thuillerierne. Alt gaaer til Armeen. Tropperne defterede forbi bemeldte Monark i 2 Timer. Hovedstaden, Versailles og hele Omegnen ere opfyldte med Tropper, som have samme Bestemmelse. Jfølge de nyeste Efterretninger synes Fienderne endnu ikke at være rykkede ind i Lyon. Vist er det, at Marschal Hertugen af Castiglione, som var sendt til Dauphine, for der at samle et betydeligt Troppecorps, er ankommen til Lyon; han var der den 22de Januar.