JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-03-25
Det ærede Publicum, som fra 1 April ønsker at tiltræde som Abonnenter paa Berlingske Tidende, ville behageligst henvende sig til de respective Postcontoirer i Provindserne, og Kjöbenhavn paa Bladets Contoir, Pilestræde Nr. 118. Hver Søgnedag udgaaer en Hovedavis om Aftenen og om Morgenen et Tillægsblad eller Avertissements-Tidende. Hovedavisen indeholder alle Dagens Nyheder, politiske og Handels-Efterretninger, især med Hensyn til Landels egne Producter. Vi maae derhos bemærke, at Redacteuren modtager Efterretninger directe fra Udlandet, især England, Holland og Frankrig, og det er saaledes ofte Tilfældet, at vigtige Handels-Efterretninger meddeles tidligere i den Berlingske Tidende, end Efterretningerne læses i de hamborgske Aviser, hvilket ogsaa ofte er Tilfældet med politiske Efterretninger. Bladet indskrænker sig ikke alene til Handels-Efterretninger fra Udlandet; men det meddeler ogsaa saadanne fra Kjöbenhavn og andre indenlandske Stæder; det indeholder dernæst politiske, commercielle, statistiske og statsoeconomiske Undersøgelser og Afhandlinger; fremdeles meddeler det Høiesterets, Landoverrets- samt PoliretsDomme, ankomne Skibe og Reisende m. m., og endelig for det Novelle elskende Publicum vil dens Feuilleton være en behagelig Underholdning.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-03-25
Prisen paa Bladet er, uagtet dets tiltagende Störrelse, forbleven den samme som tidligere, nemlig: i Kjöbenhavn 2 Rbd. og i Provindserne 2 Rbd. 60 Sk. qvartaliter. Udgiverne.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-03-25
Aftenunderholdning i Nakskov.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-03-25
Søndagen den 28de Marts 1847, Kl. 7, har Undertegnede og Kone, med velvillig Amateur-Assistence, den Ære at give en dramatisk Aftenunderholdning i Forening med en Tombola, hvis Jndhold nærmere skal blive bekjendtgjort ved Placater. Carl Petersen,
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-03-25
Skuespiller.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-03-25
Udstilling i Stubbekjøbing. At den i vort Avertissement af 21de Februar nævnte Udstilling af de til Fordeel for Byens Huusarme indleverede Arbeider vil finde Sted Skjærtorsdag og Langfredag Eftermiddag fra Kl. 4 til 9 og Paaskeløverdag fra Kl. 9-12 og 27 i Hr. Organist Hansens Locale, bekjendtgjøres herved. Entreen betales med 4 s. Ovennævnte Gjenstande ønskes afsatte ved Auction og Bortlodning anden Paaskedags Aften i Hr. Restanrateur Jacobsens Sal umiddelbart efter den til Kl. 7 1/2 berammede Aftenspiisning. Lodsedler til 8 s. erholdes ved Udstillingen. Til Slutning forventes at ville blive Dands. Stubbekjøbing, den 16de Marts 1847. Bestyrelsen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-03-25
Det bekjendtgjøres herved, at de, som ønske at optages som Medlemmer eller Jnteressenter af det Lollands Falsterske Brandforsikkringsselskab for rørlig Eiendom, maae melde sig hos Selskabets Herredscommissairer inden den 1ste Mai, hos hvilke Selskabets Love og Blanketter til Angivelser ere at faae. Herredscommissairerne ere følgende: Hr. Propr. Jacobsen til Holmegaard for Loll. Nørreh.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-03-25
Forp. Scheby paa Bollesminde for Loll. Sønderh.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-03-25
- Propr. Dall til Sædingegaard for Lollands Fuglseh. Propr. Hoff til Christinelund for Lollands Musseh.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-03-25
Propr. Edinger til Blæsebjerg for Falsters Nørreh. - Kammer. Nyholm paa Corselitze for F. Sønderh.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-03-25
Skolelærer Lund paa Fem for Feis Birk.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-03-25
Det bemærkes, at Selskabets Assurancesum for indeværende Aar er 3,756,700 Rbd., og at der kan skee Brandskade for 5000 Rbd. førend der bliver Spørgsmaal. om at opkræve Bidrag hos Medlemmerne. Binitze, den 20de Marts 1847. G. Aagaard.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-03-25
Skudsmaalsboger og Psalmeboger bekommes som sædvanligt, de sidste i forskjellige Formater og indbundne fra ordinaire Bind indtil i Saffian med forgyldt Snit. Endvidere haves færdig: Protocoller fra 1 1/2 indtil 4 Bøger Papiir, Stiile- og Skrivebøger fra 4 s. indtil 4 a 6 Mk. Stk., Lommebøger samt alle Almue Skolebøger. De saameget efterspurgte Sange: Studentens, Pigens og Matrosens glade Liv, med flere smaae Sang=Samlinger, bekommes hos Bogbinder J. Madsen, Tapeter.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-03-25
Et stort Udvalg, nye brillante Mønstre, af særdeles dourable franske Tapeter og Borter, er nylig arriveret og findes til behageligt Gjennemsyn hos Boghandler Ravn i Stubbekjøbing, der effectuerer Bestillinger af samme.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-03-25
Have= og Blomsterfrø.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-03-25
Hos Undertegnede kan bekommes frisk og paalideligt Have- og Blomsterfrø, samt ægte extra veimarske Sommer- og Høst=Levkofrø til billige Priser. Trykte PriisCouranter herpaa kunne gratis faaes. G. C. Frisenette.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-03-25
Have- og Blomsterfro, aldeles paalideligt og frisk, samt Ærter, Bønner og ægte weimarsk Sommer=Levkofrø bekommes i Nykjøbing hos J. W. Falck. Havefro.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-03-25
Paa Apotheket i Saxkjøbing erholdes godt sundt Havefrø til billigste Priser. Trykt i W. F. Laubs Enkes Bogtrykkeri. Efterat have erholdt det kongelige Rentekammer, Tilladelse til at udparcellere min eiende Gaard i Fuglse, kan jeg endvidere sælge 12 a 13 Tdr. Land Pløiejord og Eng til 200 Rbd. pr. Tde. Land. Hovedparcellen med c. 26 eller 38 Tdr. Land kan ligeledes erholdes tilkjøbs Det bemærkes, at af de paa Jorden hvilende Tiender, betales Kirketienden, efter fast Accord, med 1 Rbd. pr. Tde. Hartkorn. Fuglse, den 24de Marts 1847. G. Radel.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-03-25
En paa Bornholm smukt beliggende reen Eiendomsgaard med et Areal af c. 80 Tdr. Land gode Jorder og 20 Tdr. Land Græsning, en lille Skov, en smuk Have og 4 tilhørende Huse, der ere hoveripligtige, ønskes bortsolgt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-03-25
Gaardens Bygninger ere alle nylig opførte og smuk indrettede, med Kjælderleilighed m.m., til en Familie udenfor Bondestanden. Prisen for denne Eiendom er Rbd. 7,500 Sølv, hvoraf en Deel kan blive indestaaende, og kan strax tiltrædes. Nærmere Underretning, dette Salg betræffende, er holdes af Undertegnede, naar portofrie Breve tilstilles des angaaende. Mariebo, den 24de Marts 1847. J. Appel.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-03-25
Licitation over Veiarbeide. Mandagen den 29de dennes, Eftermiddagen Kl. 1. afholdes hos Restaurateur Jacobsen i Stubbekjøbing Licitation over adskilligt Veiarbeide paa Landeveien mellem Grønsund og Stubbekjøbing, saasom Jordarbeide, Leverance af Bordursteen, Strandsteen, Leer og Gruus m.v. Arbeide til Hovedreparation af 262 Favne Vei ved Næsgaarden, samt endvider Tilførsel af et Qvantum Gruus til Strækningen mellem Lars Hares Gaard og Dure. Conditionernerne ere de sædvanlige og ville blive henlagte til Eftersyn i Grønsunds Færgegaard samt paa Gjæstgivergaarden i Stubbekjøbing. Roeskilde, den 7de Marts 1847. Dreyer, Jngenieurcapitain
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-03-25
Onsdagen den 31te denne Maaned, Formiddag Kl. 11 slet, bliver paa Kirstineberg Vesterskov ved Auction bortsolgt en betydelig Deel Udhugstbunker, særdeles tjenlig til Gjerdsel, og endeel Knippelbrænde, imod Credit til dette Aars Michelsdag. Liebhavere ville Møde ved Ledet paa Græsningen ind til bemeldte Skov. Nykjøbing, den 24de Marts 1847. Pontoppidan.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-03-25
Tirsdagen den 30te dennes, om Formiddagen Kl. 11 lader Gaardmand Hans Ellehauges Enke i Egebjerg ved offentlig Auction bortsælge endeel Ind- og Udbo, saasom: Borde Stole, Bænke, Sengesteder, Sengeklæder, Vogne, Plouge, Harver, Tromler, endeel forskjelligt Gavntræ, Seletøi, Heste, Qvæg Faar og Sviin m. m., samt 40 Fag Huus af Ege Neden- og Fyrre Oventømmer til Nedbrydning, alt imod Credit til Michelsdag d. A. Hvilket herved bekjendtgjøres. Falsters Birk, Nykjøbing, den 10de Marts 1847. Pontoppidan.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-03-25
Reisende fra 18de til 24de Marts. Fra Gaabense. Til Vordingborg med Personposten; Hr. Wiberg, Paulsen, Harder, Boy, Lund, Hertel, Bonnesen, og Mackeprang, Frøken Cathala, udenfor Posterne: Propr. Grandjean med Frue, Forp. Forsach, Grosserer Pontoppidan, Handelsreisende Tormin. Til Gaabense. Fra Vordingborg med Personposten; Kome. Lange, Messwerff og Frey, Møller Møller, dHrr. Harder, og Giese, Cancellir. Øst med Frue, Mag. Lindberg, dHrr. Hansen, Hjorth, Langvad, Mertiins, Schrader, Hertel, Moltke og Olufsen, Frøken Dreschler, Jfr. Boss, med Pakkeposten: Gjæstg. Thomsen, dHrr. Svabak, Lebek og Haagensen; udenfor Posterne: Lehnsgreve Raben med Frue og Domestiquer, Handelsreisende Lund Jonas, Metz, Erasmi og Stolterfoth, Boghol. Lund, Grosserer Pontoppidan, Hr. Ingemann, Capt. Dreyer, Secret. Smith, Generalkrigscommissair Bekker.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-03-25
Adressecontoirets Commissionairer ere: Dhrr. Boghandler Thierry i Nakskov, Boghandler Giegengaa i Mariebs, Boghandler Ravn i Stubbekiøbs, demoler Tidemand, Abr. Hvo eller Grundtvig, Carlev deeler v. Statselde i Nysted og forgervagter Arnkiel i Gaaben¬
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-03-27
sollands-Falsters Stiftstidende. Udgivet i Nykjøbing af W. F. Laubs Enke. Redigeret af Chr. Jørgensen. Voverdagen den 27de Marts. No 49.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-03-27
Jndenlandske Efterretninger. J det 5te jydske Landdistrict er Sognefoged Chr. Søndergaard i Øster-Jolby valgt til Deputeret og Gaardeler L. Borberg i Dover til Suppleant; i det 21de Sognefoged og Did. P. Jacobsen i Billum til Deputeret (gjenvalgt) og Sognefoged Lauge Pedersen, af Theilgaard til Suppleant. Hr. Stænderdeputeret Berh. Ree i Aalborg bemærker i sin Avis af 23de de. Vi have tidligere udtalt det høie Tidskrav paa og den sandsynlige Sympathie hos selve Regjeringen for at see de 4 Stænderforsamlinger, det være nu in pleno eller ved Udvalg, sammenkaldte for at raadslaae om Ordningen af de vigtigste omtvistede Statsspørgsmaal og efter omhyggelig Prøvelse anvise Maaden, hvorpaa Danmark og Hetugdømmerne paa en constitutionel Basis kunde sikkre Staten sin usvækkede Bevarelse og Folkevelværet, ad den frie Udviklings Vei, sin frodige Opblomstring. At det ophøiede Statsoverhoved selv i sit Bryst føler en indre Tilskyndelse til, og i sit Statsblik tillige seer den høiere Nødvendighed af, at forene Folkets repræsentative Kræfter for at fremme Beslutninger for Statsvellet under sikkrende Fremtidsgarantier, har allerede baaret flere Jndicier i sig og møder Sandsynligheden i de fra Hovedstaden i den senere Tid indtrufne Beretninger. Fra Slesvig hedder det nu ogsaa i en Correspondentberetning til Børsenhallen", "at Kongen skal have til Hensigt at indføre en stænderisk constitutionel Forfatning, hvortil Preussens Exempel vel ikke skulde være Forbilledet (Gudskeelov), hvilket efter vore Forhold og deres hidtilhavte Udviklingsgang ogsaa vilde være en Umulighed, men dog hertil havde givet en ny Impuls. Endvidere hedder det, at de 4 Stænderforsamlinger skulde indkaldes paa 3 Dage for at vælge af deres Midte hver 7 Delegerede, der, altsaa 28 i Tallet, skulde sammentræde i Kjøbenhavn for i Fælledskab at raadslaae om Propositioner til en stænderisk Forfatning (skal vel sige: en costitutionel Forfatning) og til enig Beslutning om Kongerigets og Hertugdømmernes Jnteresser. Vi indsee ikke, hvorfor man i saadant Tilfælde ikke kunde lade alle 4 Forsamlinger fuldtalligt sammentræde, da Comitee-Virksomheden jo da vilde søge at tilegne sig de bedste og ønskeligste Kræfter, og et saa indgribende Statspørgsmaal behøver, baade efter sin Natur og for at tilfredsstille Folket, en fuldstændigere repræsentativ Overveielse. Men i alle Tilfælde vilde et Udvalg af 7 Medlemmer af hver Forsamling være aldeles utilstrækkeligt og idetmindste maatte forhøies til samlet Antal af een af de nuværende enkelte Stænderforsamlinger. Forøvrigt vilde man unægtelig, ved Sammenkaldelse af et saadant Udvalg i ikke for indskrænket Tal, erholde den bedste practiske Prøve for Jndførelsen af en Forfatning, der kunde gjøre de nærværende Stænderforsamlinger, dog Danmark forenede, med besluttende Kraft for egne provindsielle Anliggender, til første og prøvende Jnstants og Stænderudvalget til sidste og besluttende, med forbeholdt kongelig Sanction under ansvarlige Ministre, i alle Spørgsmaal, der angaae den fælles Stat."
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-03-27
Paa det nye Linieskib paa 84 Kanoner, som er under Bygning paa Nyholm, er nu, ifølge "Flyvepst.", en betydelig Arbeidskraft sat i Bevægelse, da man ønsker at faae det saavidt færdigt, at det kan løbe af Stabelen, paa 400 Aars-Dagen for den oldenborgske Stammes Bestigelse af den danske Throne. Denne Dag falder som bekjendt den 28de September 1848, og vil upaatvivlelig blive feiret ved andre Festligheder.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-03-27
Om et mærkeligt Luftsyn, som viste sig den 19de ds., og hvorom der ogsaa meldes fra Kiel og andre Steder, har Hempels Avis, modtaget en Meddelelse, som nøiagtig beskriver dette Phænomen, saaledes som det viste sig her i Nykjøbing, naar vi dertil føie, hvad der forekommer os meest paafaldende derved, at den lysende Bue, saalænge den var synlig, bevægede sig kjendelig fra Nord mod Syd, med et foran temmelig skarp begrændset, bagved mere udvandet Omrids, som om det Stof, hvoraf den bestod, fandt en vis Modstand i de høiere Regioner, hvor den syntes at blive fremdreven. Buen gik saaledes først lige igjennem Zenith og nordlig for Orion, men passerede efterhaanden forbi dette Stjernebillede og tabte sig paa den sydlige Himmel, idet den ligesom blev bøiet forover.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-03-27
Beretningen i Hempels Avis lyder saaledes: "Et Meteor af sjelden Beskaffenhed viste sig paa Himlen i Fredags Aftes og blev af Jndsenderen iagttaget i Nyborg, idet nemlig en særdeles klar Lysstribe, af Farve som det blege Nordlys, steeg op fra Horizonten i V. S. V. og spændtes over hele Himmelhvælvingen ned til Horizonten, i N. (O.) N. O. igjennem Stjernebillederne Orion, den lille Hund, sydlig for Krebsen igjennem de nordligere Stjerner i Løven, Berenices Haar og Arctur i Bootes. Denne Bue havde fra sin Rod eller Udspring en Bredde af omtrent 40, men tog gradviis af til den modsatte Horizont, saavel i Bredde som Lys og tilsyneladende Masse, saaledes at Stjernerne af tredie og fjerde Rang imod den vestlige Horizont ikke kunde sees igjennem den, hvorimod de ved den østlige Horizont fuldkommen tydelig kunde sees. At Meteoret imidlertid ikke var nogen saakaldet Maane regnbue, hvormed den efter det Anførte kunde synes at have Liighed, men meget meere stod i Forbindelse med de i Nord sig visende Nordlys, troer jeg med Vished at kunne slutte deraf, at en klar Søile af stærkt guult Skjær stod fra Nord omtrent 300 høit fra Horizonten op imod Midten af Buen, og da denne Lyssøile forsvandt og Nordlysene, som saaes langt ud paa Natten, trak sig mere vestlig, begyndte ligeledes Buens Lys at tage af i Østen, indtil den gradviis forsvandt og kun en svag Lys stribe endnu blev tilbage i Sydvest eller dens Rod. Endvidere var Maanen sin Nedgang nær, omtrent 5, over Horizonten i V. N. V., dannede altsaa en Vinkel mod Buens Rod af høist 450. Meteoret bemærkedes omtrent Kl. 9 Aften, var i sin høieste Klarhed 10 Minuter efter og tog fra den Tid gradviis af, indtil det Kl. 9 1/2 næsten var aldeles forsvundet."
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-03-27
Udnævnelser m. m. Sognepræst for Glumsøe og Bavelse Menigheder, P. Bendtsen, til Sognepæst for Skjelby og Gunderslev Menigheder i Sjælland; Toldassistent i Kjøbenhavn P. D. W. Bang, til surnumerair Portcontrolleur i Kjøbenhavn, Commandeur A. Raasløff, efter Ansøgning, paa Grund af Alder og Svagelighed, meddeelt Afsked i Naade, som Jndrulleringschef og Overlods i Holsteens District, fra 1ste Juli dette Aar at regne, med Pension.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-03-27
Dødsfald. Kjøbenhavn: Enkemajorinde K. Juel, f. Jørgensen; Enkefrue M. M. Hygom, f. Bechmann, 87 Aar; Henriette C. F. C. Langgaard, f. Treschow; Organist Jpsens Hustru, f. Rousing; Garverm. J. P. Rücksdæschel, 41 Aar; Hans Chr. Schou, 62 Aar; Birgitha Warburg, f. Ruben, 81 Aar, forhenv. Skolelærer F. W. Pechule, 69 Aar; Amalie Møller, f. Meyer, 57 Aar; Line Neuberg, 34 Aar; Høker L. Fr. Mortensen, 39 Aar. - Godthaab paa Amager: Camilla N. C. Geisler, 23 Aar. Roeskilde: Laurentze C. Winther, 80 Aar. - Fredensborg: Elisabeth C. A. Cold, f. Spleis, 57 Aar. – Slagelse: Theodor E. W. Bech, 10 Aar. - Nederste Værebro=Mølle. A. K. Nielsen, f. Jversdatter, 49 Aar. - Stege: Muurm. N. A. Madsen, 62 Aar; Bagerm. F. Kemfner, 20 Aar. – Daugaard; M. P.H. Hviid, 44 Aar. - Smidstrup Skole, Skolelærer P. Barsøe, 20 Aar. - Raaberg Præstegaard, Sognepræst M. Matthiassen, 74 Aar. – Aarhuus, Mathilde Steenfeldt, 11 Maaneder. Ebeltoft: Gjørtler J. Christensen, 65 Aar. – Rendsborg: Premierlieutenant ved 14de Jnf. Bat. C. M. G. v. Laub, 32 Aar.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-03-27
(Jndsendte Artikler.) Til den kongelige Generalpostdirection.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-03-27
Anskaffelsen af en ny Diligence til Routen imellem Sundby Færgegaard i Lolland og Nakskov skal efter Rygtet allerede længe have været paatænkt, men den ærede Generalpostdirection maa vistnok ei tilbørligen være underrettet om Beskaffenheden af den, der endnu er i Brug paa denne Station, da dette vel ellers ei var blevet udsat saalænge. Paa bemeldte Diligene ere f. Ex. ei blot Vogn trinene saaledes stykker, at Passagererne med stort Besvær og Fare maae krybe op og ned af de loshængende Stumper af samme, ligesom Døren bagtil, der lukker for alt Reisegodset, ved et Reeb, der bindes fra Haandtaget af den ene Sidedør til det paa den modsatte Side, maa holdes i, men Vognen selv er i en saa skrøbelig Tilstand, at den – som der berettes – derfor nu i flere Maaneder kun har været benyttet paa den halve Route, mellem Sundby og Mariebo, medens en Wienervogn har befordret de Passagerer, der kunne faae Plads i den, paa den anden Halvdeel mellem Mariebo og Nakskov. Dette synes rigtignok at være en heel besynderlig Grund, da vistnok Passagerernes Liv og Lemmer, ved at benytte en brøstfældig Vogn, kunne være udsatte for ligesaa stor Fare, imellem Sundby og Mariebo, som imellem Mariebo og Nakskov.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-03-27
Jndsenderen heraf kan heller neppe antage, at det er overeensstemmende den Conducteuren meddeelte Jnstrux, at han tager Plads inden i Vognen, men, saavel af egen Erfaring som efter hvad han har hørt af andre Passagere, veed han, at dette idetmindste oftere har været Tilfældet, især paa Stationen mellem Mariebo og Nakskov; det var derfor ønskeligt, om Generalpostdirectionen enten ved de locale Embedsmænd eller paa anden Maade søgte at skaffe sig sikkrere Kundskab om denne Deeligence-Route, end den vistnok er i Besiddelse af. Til Hr. Procurator Larsen i Mariebo!
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-03-27
Deres Velædelhed vilde som Redacteur og Udgiver af Bladet "Lollands=Posten, bevise os den Godhed, at besvare os følgende Spørgsmaale: 1) Har De ikke flere Gange offentlig bekjendtgjort, at De indrykker Avertissementer i Lollands-Posten" for Betaling? 2) Staae disse Bekjendtgjørelser endnu ved Magt? 3) Hvis saa er, beroer det da ene og alene paa Deres Lune, hvilke Bekjendtgjørelser der kunne erholde Plads i Bladet, og hvilke ikke, eller staaer Bladet aabent for enhver Bekjendtgjørelse, der bevæger sig indenfor Grændserne af Lovene og det Sømmelige og Passende, samt bliver begjært indrykket af en bekjendt, vederhæftig Mand? 4) Hvorfor optog De ikke efter Stiftstidenden det i sammes Nr. 42 indrykkede, aldeles lovlige og samme lige Stykke, de mindre Landeiendomsbesidderes Brandforsikkringsselskaber her i Stiftet vedkommende, der af en navngiven Mand i Mariebo blev, paa Jndsendernes Vegne, begjært optaget i Deres Blad for Betaling? 5) Anseer De det for retfærdigt og billigt, at De naar De ved at blive tilstillet en Artikel til Deres Blad erklærer at ville skrive imod den, da, uagtet Jndsenderen kun begjærer den givet Plads som betalt Avertissement, nægter den Optagelse og saaledes gjør det umuligt for Deres Læsere at dømme selvstændigt om den Artikel, De bekæmper, og let sætter Forfatteren og hans Yttringer i et aldeles falsk Lys hos det Publicum, for hvilket De afskjærer ham Veien til at forklare sig? 6) Tør man vente, at De, efterat nu saavel De selv som Hr. Marker Madsen hver især paa en meget eensidig Maade har refereret og modgaaet bemeldte Artikel, vil vise saa meget billighed, at optage den heel og holden, hvis De dertil igien skulde blive opfordret af en navngiven Mand? Lad os nu see, at De ikke glemmer at svare, og det bestemt og tydeligt; thi Deres Færd i denne Sag har Flere. med Rette forundret Jndsenderne og (Forlangte Jndrykkelser.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-03-27
Færgeforpagter Arnkiel har i Stiftstidenden af 22de ds. paa en djærv Maade udbasunet den Skade, som Stormen den 9de de, har anrettet paa den af mig i forrige Aar i Gaabense opførste Reisestald, og, efter hvad jeg forstaaer, lagt mig dette til Last. Ved Licitationen over samme blev forelagt Tegning, Overslag og Conditioner, hvorefter Bygningen skulde opføres, og at dette er skeet bevises lettest deraf, at Hr. Arnkiel selv af Rentekammeret var beordret til at have Tilsyn med Bygningens Opførelse, hvilket han heller ingenlunde forsømte, som jeg og Medinteressent maatte bekjende, dernæst er den ved lovligt Syn afleveret, hvor da vare tilstede: Hr. Godsinspecteur Rosenkilde, dennes Fuldmægtig, de af Retten udmeldte Mænd og Hr. Arnkiel selv. Disse tilsammen fandt Jntet paa Bygningen at udsætte, og Arnkiel modtog den derfor til Afbenyttelse og Vedligeholdelse. Hvorledes skulde Hr. Arnkiel, der vistnok er almindelig anseet for en fornuftig, kyndig og tillige egennyttig Mand, have beqvemmet sig til at gjøre dette, dersom den ikke var opført overeensstemmende med Licitations-Documenterne? Ved Synsforretningen blev bemærket, at de høie og brede Gavle ikke kunde modstaae noget Uveir, og jeg foreslog da paa hvad Maade disse kunde sikkres, hvilket Hr. Rosenkilde lovede ufortøvet skulde blive gjort, at dette ikke er skeet, kan dog vist ikke blive min Skyld. Hvad Uheld der forøvrigt hviler over mine Bygninger, veed jeg Jntet af, naar Hr. Arnkiel ikke sigter til det af mig for nogle Aar siden opførte Pakhuus ved Stranden her i Byen, og hvori Bjælkerne knækkede, da der paa disse blev oplag mere Korn, end de kunde bære, og var det da en Selvfølge, at Taget og endeel af Murene maatte sammenfalde. Dette Pakhuus er imidlertid igjen opført paa de samme tilbageblevne Mure og Grunde uden nogen Forandring eller Forbedring, og viser da tilfulde, at denne Skade ikke har været Muurmesterens Skyld. Aarsagen til Hr. Arnkiels pæne Bekjendtgjørelse kjender jeg og mange flere imidlertid bedre; dog, jeg er sikkert ikke den Eneste, Hr. Arnkiel paa denne Maade har fortrædiget, men naar en Mand af Lidenskabelighed eller Overilelse, for ikke at sig noget Værre, lader sig beherske til ved Avisskriveri at forkleine en Mand i sine Medborgeres Agtelse, fordrister jeg mig til at troe, at saadanne Artikler, skrevne af saadanne Mænd, blive af det bedre og rettænkende Publicum betragtede med den Foragt, de fortjene. Nykjøbing, den 26de Marts 1847. J. G. L. Jacobsen.