Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1844-09-24
Fra Sogneforstander Henning Henriksen i Kjøng Sogn var til Amtsraadet indkommen en Skrivelse af 27 April d. A., hvor han yttrer sine Tanker om Ligningen til Skole- og Fattigvæsenet, hvilken Skrivelse var bilagt med Gjenpart af en Besværtning fra Landmaaler P. Hansen til Sogneforstanderskabet over hans Ansættelse til Fattigbidrag. J denne Anledning havde Formanden paa Raadets Vegne under 4 Mai d. A. meddeelt Sogneforstanderskabet for Kjøng Sogn, at Amtsraadet ikke vilde kunne indlade sig paa denne Sag forinden der enten fra den Paagieldende selv, der var misfornøiet med Ligningen, eller fra det samlede Sogneforstanderskab indkom et Andragende desangaaende. Herved fandt Amtsraadet Jntet at erindre. Dernæst bleve følgende Sager foretagne til Behandling. A. Vedkommende Veivæsenet. 1. Justitsraad Brasch og Kammerraad Evers, hvem det i Modet den 13 Februar var blevet overdraget at afgjøre Sagen om Balslev Gades Udvidelse, havde til Amtsraadet indgivet en Beretning, der udviste, at de ikke endeligen havde afgjort Sagen, deels fordi ikke alle Vedkommende vare mødte ved det berammede Aastedsmøde, deels fordi de havde fundet adskillige Betænkeligheder og Tvivl, som de ønskede afgjorte ved det samlede Amtsraads Bestemmelse. Hvad hiin Udeblivelse angaaer fandt Amtsraadet, at naar alle Vedkommende vare lovligen tilkaldte til Forretningen, da kunde denne fremmes hvad enten de Alle møde eller ikke. J Henseende til Sagens Realitet, da fandt Amtsraadet at det burde have sit Forblivende ved det, man tidligere havde vedtaget, nemlig at den vestre Deel af Gaden kunde forblive uden Udvidelse, paa enkelte Steder nær, den østre Deel af Gaden derimod udvides saaledes, at 2 Vogne kunne passere hinanden, og lovede Grev Wedell i Egenskab af Huusbonde fordet Huus, hvoraf eet eller 2 Fag ere udbyggede paa Gaden, at medvirke til at denne Deel at Huset borttages. Henhold hertil overdroges det Brasch og Evers at fortsætte den paabegyndte Forretning. 2. Et Andragende fra Helnæs Sogneforstanderskab om Jstandsættelse af Veien fra Helnæs over Auernæs, hvorover Herredsfogdens Betænkning var indhentet, sendtes til Dreslette Sogneforstanderskab, og begjærte Amtsraadet sig underrettet og, hvorvidt hiin Vei kunde forlægges op forbi Auernæs=Gaarden, dersom derimod ikke fandtes Noget at erindre fra Bestyrelsen for Frederiksgave Gods. B. Vedkommende Fattige og Skolevæsenet. 1. Skydebjerg Sognebeboere havde indgivet et Andragende til det Kgl. Danske Cancellie om at bemeldte Sogns Fattigvæsen maatte adskilles fra Orte Sogns Fattigvæsen. Herover var indhentet Erklæringer fra det samlede Sogneforstanderskab, Herredsfogden og største Lodseier. Da Skydebjerg og Orte Sogne indbefatte et meer end almindelig stort og bebygget Terrain, ventede Amtsraadet, at Adskillelsen af Sognenes Fattigvæsener, der vilde have Oprettelsen af et særskilt Sogneforstanderskab for hvert District til Følge, vilde medføre gavnlige Virkninger, deels derved, at Forstanderskaberne da kunde føre et mere aarvaagent Øie med god Politi Ordens Overholdelse, hvortil man antog at Orte Sogn for Tiden var meget trængende, deels derved at baade Sogneforstanderskaberne og Beboerne vilde ved saadan Adskillelse erholde endnu kraftigere Opmuntring til at modvirke Aarsagerne til Fattigdom. Andragendet blev derfor anbefalet til Collegiet. C. Vedkommende forskjellige Gienstande. 1. Skydebjerg og Orte Sogneforstanderskab havde til Amtsraadet indstillet, at der enten ved Andragende til Cancelliet eller paa anden Maade maatte forskaffes Sognefogderne i bemeldte Sogne Authorisation til at foretage Huusransagninger til Opdagelse af Tyverier. Amtsraadet antog at denne Sag henhørte under Amtets Afgjørelse, i hvilken Henseende Formanden oplyste, at Sogneforstanderskabet fra Amtet var tilkjendegivet, at en slig almindelig Authorisation ikke kunde gives Sognefogderne. Da Amtsraadet derimod maatte erkjende det hensigtsmæssigt, at der, som en interimistisk Foranstaltning, gives en i Egnen boesat lovkyndig Mand Authorisation til at foretage Huusransagning, hvor øieblikkelig Undersøgelse er nødvendig, saa vilde man ikke have noget at erindre imod, at de dertil fornødne Omkostninger udredes af Amtsrepartitionsfondet. 2. Et Andragende fra Søllested og Vedtofte Sogneforstanderskab om at det maatte bevirkes, at Licitationerne overFouragen til Cavallerieregimentet i Odense afholdtes betimeligen, blev med Anbefaling indsendt til Rentekammeret. 3. Føns og Ørslev Sogneforstanderskab havde til Amtet indgivet en Begjæring om, at der maatte gives nærmere Regler angaaende Afgivelsen af Rideægter overhovedet, og isærdeleshed om Amtsforvalternes Ret til at benytte slige Ride ægter til Budsendelser i Anledning af Tilsigelser til Kjøre ægter m.v. Efterat Amtmanden havde forelagt Amtsraadet dette Andragende og var bleven anmodet om, derover at indhente de fornødne Oplysninger, samt dernæst at forelægge Rentekammeret Sagen, blev af dette Collegium under, 15 Juni d. A. resolveret saaledes: Herr Kammerherren har ved behagelig Skrivelse af 11 forrige Maaned tilstillet Kammeret med Deres Betænkning et Andragende fra Sogneforstanderskabet for Føns og Ørslev Sogne, betræffende Bestemmelse for Udredelse af Rideægter til Befordring af Breve og Tilsigelser paa Landet i de Tilfælde, hvor gaaende Bud vilde være for langsomme, m.v. J Anledning af denne Sag, der af Herr Kammerherren, har været forelagt Amtsraadet, og ifølge de af Dem indhentede nærmere Oplysninger, har Kammeret bragt i Erfaring, at navnlig Amtsforvalterne for Odense og Assens Amtstue districter have anseet sig beføiede til at benytte ridende Bud, fra de nærmeste Sogne til at befordre Tilsigelser, med hvis Forsendelse det haster, udi Districtet, fornemmelig Tilsigelser om Præstation af Kjøreægter fra de længere fraliggende Sogne. Kammeret maa nu, hvad Sagen i Almindelighed angaaer, være enigt med Herr Kammerherren i, at, om der end ikke, undtagen i enkelte Tilfælde, findes et udtrykkeligt Lovbud angaaende Udredelse af ridende Bud til Forsendelse af Brevskaber m.v., det dog ingen Tvivl kan være underkastet, at den, vedkommende Brugere af kjørepligtigt Hartkorn paahvilende, Forpligtelse til Præstation af Kjørseler in natura ogsaa maa angaae Udredelse af Rideægter i det ommeldte Øiemed, naar enkelte specielle Tilfælde maatte gjøre Anvendelse deraf nødvendig, og Overøvrigheden eller de Authoriteter, der ifølge Lovgivningen kunne forlange Kjøreægter præsterede, maatte reqvirere Rideægter afgivne, i hvilket Tilfælde der imidlertid ogsaa maa tilkomme vedkommende Udredere Godtgjørelse for Afgivelse af en saadan Rideægt, og har man fundet, at en Rideægt kan være at ansee ligge med en halv Kjørelægt, saaledes at i de Tilfælde, i hvilke der vilde tilkomme Vedkommende Godtgjørelse for en fuld Kjøreægt, saafremt den var præsteret, vil der for en afgiven Ridrægt være at afskrive en halv Kjøreægt. Jøvrigt vil der angaaende Afgivelse af saadanne Rideægter i Omgang være at føre en særegen Control, forsaavidt det ikke maatte findes hensigtsmæssigere, med Hensyn til de sjeldnere Tilfælde, i hvilke de indtræffe, at inddrage dem under Controllen med Kjørseler i Omgang af vedkommende Kjøreægter. Hvad dernæst angaaer Spørgsmaalet, om Amtsforvaltere ere berettigede til ved ridende Bud at afsende Tilsigelser til Kjøreægter omkring i Districtet, da maa det bemærkes, at Besørgelse af Tilsigelser til fri Befordring er noget, der paaligger Amtsforvalteren ifølge hans Embedsstilling at udføre saaledes, at det skeer med mindst mueligt Ophold, og at Kjørselerne ligeligst fordeles mellem de Befordringspligtige. Naar derfor en Tilsigelse til Befordring i en Kongelig Tjenestesag, efter af Amtsforvalteren at være besørget til nærmeste Sognefoged, ikke kan skee betimelig paa sædvanlig Maade ved gaaende Bud fra det ene Sogn til det andet, men det af Amtsforvalteren maatte ansees nødvendigt, at Tilsigelsen skeer ved ridende Bud, da kan der vel i saadanne enkelte Tilfælde ikke være noget at erindre imod en saadan Foranstaltning, naar Amtets Approbation derpaa hver Gang, en Rideægt er benyttet, erhverves, men Vedkommende ville for Afgivelsen af en saadan Rideægt være at tilstaae Godtgjørelse i Overeensstemmelse med hvad ovenstaaende er yttret. Endelig seer Kammeret sig ikke istand til at indlade sig paa det af Overkrigscommissair og Amtsforvalter Klauman gjorte Andragende om at tilstaaes en aarlig Godtgjørelse for Besørgelse af alle forefaldende Tilsigelser af Fribefordring i Assens Amtstuedistrict, hvorimod man ikke har noget at erindre imod, at den ved allerhøieste Resolution af 1 Juni 1831 hans Formand tilstaaede Godtgjørelse af 100 Rbd. af Amtsrepartitionsfonden til Lønning af 2de Befordringscommissionairer i Middelfart og Gribsvad fremdeles udbetales ham, forsaavidt Amtsraadet ikke har noget derimod at erindre, hvorhos tilføies, at det iøvrigt selvfølgeligt maa overlades til Overkrigscommissair Klauman, om han vil besørge de omhandlede Tilsigelser ved de af hans Formand antagne Commissionairer, eller og han maatte foretrække en anden Foranstaltning i saa Henseende. Hvilket herved tjenstligen tilmeldes Herr Kammerherren, til Efterretning og behagelig Bekjendtgjørelse for Vedkommende samt videre Foranstaltning."J Anledning af denne Resolution var Overkrigscommissair Amtsforvalter Klauman indkommet med et Andragende til Amtsraadet om at de indbemeldte 100 Rbd. fremdeles maatte udbetales ham enten til Lønning for befordringscommissionairerne eller til ham selv for at holde en Udrider. Herpaa svarede Amtsraadet, at man ikke vilde have Noget imod at de anmeldte 100 Rbd. fremdeles udbetaltes. Amtsforvalteren mod at han aldeles friholdt Districtets Beboere for at afgive gaaende og ridende Bud i Anledning af Tilsigelser til Friægter. 4. En Ansøgning fra Veiopsigtsfører Tschernings Enke i Middelfart om en Understøttelse blev anbefalet til Rentekammeret. 5. Amtsrepartitionsfonds- og Amtsfattigkasse-Regnskaberne saavelsom Sognenes Fattig, Skole= og Legat=Regnskaber for forrige Aar bleve fremlagte og forsynede med Paategning. 6. Raadstuetjeneren i Assens anvistes 5 Rbd. af Amtsrepartitionsfondet for Oppasning ved Amtsraadets Møder. Mødet den 26 August. Samtlige Medlemmer vare mødte. Landvæsenscommissair Evers overtog Protocolførelsen. Formanden fremlagde en Skrivelse fra det Kgl. Rentekammer, hvorved Veiopsigtsfører Tschernings Enke er tilstaaet en Understøttelse af 10 Rbd. Derefter bleve følgende Sager foretagne. A. Vedkommende Veivæsenet. 1. Paa Capitain Reckes Vegne fremlagde Jnterimspiquer Heilmann et foreløbigt Forslag over Arbeiderne paa Districtets mindre Landeveie i næste Aar. Vedligeholdelsesarbeidernes vare anslaaede til 4637 Rbd., hvorhos det var foreslaaet, at det Beløb, der efter Fradrag af nysnævnte Sum maatte haves tilovers, naar der reparteredes 9 s. pr. Tønde Hartkorn, maatte anvendes til Grundforbedringsarbeider, og hertil indstilledes en Veistrækning paa 1000 Favne fra Melbye imod Tylle Kroe, samt de resterende 1232 Favne fra Skrillinge til Middelfart. Amtsraadet vedtog, at den førstnævnte Strækning burde tages under Grundforbedring, men at det Beløb, der efter den foreslaaede Repartition endvidere vil haves til Disposition, skulde anvendes til Grundforbedring af Veistykket fra Vedtofte igjennem Bukkerup. Derhos besluttede man at anmode Capitain Recke om at affatte Licitationsconditionerne saaledes, at det til Veiene udfordrende Gruus bliver opsat idetmindste 3 Favne fra Gruus graven.