JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-25
Portugal. Vigtige Begivenheder fra dette Land meldes denne Postdag ligesaalidt som de næstforegaaende, men derimod er ik England stærk Tale om en forestaaende Intervention i det portugisiske Anliggender, hvilken dog endnu kun henregnes til de mulige Ting. De forskjellige Partiers Journalers have travlt med at dissputere pro og contra om det Tilladelige i et sligt Skridt ifølge Englands Tractater med Portugal, lettest falder det dem, som forsvare det, at bevise det Gavnlige i samme for Portugal selv, da dette Land derved rimeligviis kunde befries fra de Elendigheder, der ere en uundgaaelig Følge af en vedvarende Borgerkrig, vanskeligen falder det dem derimod at bevise Nødvendighen, deraf, da D. Pedro dog er saa vidt avanceret, at man ikke skulde ansee D. Miguels Bestræbelser for synderlig farlige imidlertid er Portugals Tilstand for Øieblikket rigtignok saa indvikket og forvirret, at det vistnok er vanskeligt at sige, hvem af disse tvende egentlig er Herre i Landet. Admiral Parker, Chef for den engelske Flottille ved Lissabon, der i engelske Blade flere Gange er bleven anklaaet som en halv Miguelist, har tilsendt Courier følgende Skrivelse: Efter hvad vi har kunne erfare af en rigtignok usikker Kilde synes Alt at love Dronningen Held. Jeg har hilset hende med Glæde, som Begrunderinde af den constitutionelle Frihed; en Frihed, hvis ivrige Forsvarer jeg endnu altid er omendskiønt nogle af mine egoistiske Venner i deres politiske Ondskab have udskregen mig som en Torv og en Miguelist. Gud veed, hvorledes denne usalige Borgerkrig skal ende, thi D. Pedros Ministres Misbrug og Jntriguer gjøres. dem næsten ligesaa upopulaire som D. Miguels Myrmidoner. Ved deres egne Forholdsregler ønske de at triumferelsom en særegen Faction, som Modstandere af Nationens Forening, ikke som Statsmænd, hvem Landets Vel liggers paa Hjerte, men jeg haaber, at inden kort Tid et bedre Valg af Ministre skal tilveiebringe et bedre System. Et endeligt Tilbagetog af D. Miguel - med mindre han skulde tvinges dertil ved en Jntervention fra Udlandet - er ikke at vente, hvis ikke Tilliden til det seierrige Parti kan blive gjenoprettet. Rædselscener af Slavehandelen.
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-25
(Af Journal de la Marine.)
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-25
Ved min Ankomst til Senegalfloden fortalte man mig følgende Optrin derfra, der havde fundet Sted i DamelsBesiddelser. Den som gjorde efterstaaende Skildring for mig, var Piemonteseren Boucalin, en af Agenterne for nævnte Fyrstes Slavehandel.
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-25
En Negerhandlers Supercargo (saaledes begyndte Boucaklin at fortælle, havde givet mig det Hverv, at forskaffe ham llen Ladning af 200 Fanger. Den strængeste Hemmelig hed maatte heri herske, da den franske Station holdt let vaagent Øie med Fartøiet, der efter Foregivende skulde hente Fæhuder. Da min Handel var afsluttet, og Sikskerhed for samme stillet, sendte jeg en Marabu til KongDammel, for at forlange 200 Fanger af ham, og for at accordere om Prisen. Han lod mig vide, at jeg paa en vis Dag kunde giøre Regning paa samme, og strax føiede han Foranstaltning til at tilveiebringe et stort Antal Slaver, der skeer paa en i dette Land kun alt for sædvanlig Maade; han beskyldte en Mængde Familier for Troldom; denne Forbrydelse blev straffet med Frihedens Fortabelse og Confiskation af Boeslod, og for en saadan Konge bliver Alting let at bevise. 50 havde han nu samlet; de øvrige 150 fik han paa følgende Maade. Efterat han havde sendt de 50 forud, 10 i hver Klynge sammenlænkende, overfaldt han selv med 200 Mand tilhest, ved Nattetide, en Landsby, og lod denne stikke i Brand paa flere Steder; da nu Luerne drev Jndvaanerne ud, saa omringede han dem og lod dem kaste i Lænker. Ved Synet af deres i de fortætrende Flammer staaende Boliger, følte Mængden sin Ulykkei dens hele Omfang, da den saae at al Bestræbelse til Redning var forgjeves. Oldinge og Kvinder overgave sig uden Kamp; de holdt det ikke engang Umagen værd at forsvare Livet; men de kraftfulde og unge Mennesker kæmpede som Fortvivlede, for at redde eller befrie deres Familier. Med brændende Stumper dreve de Tyrannens Folk tildeels paa Flugten, men da de hverken havde Geværer eller Sabler til at bestaae denne ulige Kamp med Mennesker og Heste, saa maatte de tilsidst bukke under, og segnede til Jorden med gjennemborede Lemmer. Alle, som ikke vare omkomne, bleve paagrebne og kastede i Lænker. De fleste vare haardt saarede. Under Fægtningens Raseri saae man hele Familier flygte ind i Jlden, for at undgaae Slaveriet ved Døden. Fædre kastede deres Børn i Luerne og styrtede sig selv bagefter. Saaledes blev da denne By, der nogle Minuter iforveien var i Fred og Ro, Skuepladsen for en Mængde Mordsceduer, og dens uskyldige Beboere bleve vækkede af Søvnen, for dat falde for Barbarernes Sværde, eller for at blive Slavebriets Offere.
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-25
Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-25
Kjøbenhavnsposten.)
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-25
Vexel=Cours. Kjøbenhavn, den 21de Januar. Hamborg 2 M. - a vista 207. Species 207. Species solgtes til 12 Rbmk. 6 1/2 s. Bank-Disconto 4 pCt. Norske Speciessedler pr. 100 Specier 158 a 159 R. i Sedler. Svenske Sedler pr. Rd. Rigsgjeld 42 Rbs. Tegn. 1 pCt. Kgl. Oblig. (u. R.) 90 1/2 Rbd. Sedler. Ditto over 2000 pr. Stk. - i Sedler. Ditto Ditto 87 1/2 i Banco. Natulb. Obl. (af Laanet 4de Fbr. 1820) 101 a 102 Rbd. r. S. Ditto Ditto 105a 105 1 i Sedler. 1 pCt. uops. Rigsb.-Obl. 101 a 1011 Rbd. r. S. 16 pCt. norsk Laan ved Hambro & Søn 102 a 103 i Banco. 11 pCt. Ditto Ditto 100 i Banco. 1 pCt. nye norske Obl. lyd. paa r. S. ved Ditto 100 i r. S. 3 pC. nye danske Obl. 71 Lst.
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-25
Hamborg, den 21de Januar. Bordeaux 1891. Petersborg 931. London 2 M. 13 Mk. 5 1/4 s., k. S. 13 Mk. 7 1/2 s. Madrid 45 1/8. Cadix 461. Lissabon 45 1/2. Amterdam 2 M. 36, 5, k. S. 35, 95. Kjøbenhavn 210. Species ½ danno. Disconto ikke noteret.
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-25
Jtzehoe, den 10de Januar. Efterat den alderstegne, meget fortjente Senator for vor Stad, Hr. I. C. C. Westphal, Ridder af Dorg., havde medlagt sit Embede, og herværende Viinhandler, Hr. P. Nagel, var udnævnt i hans Sted, forsamlede sig iaftes Medlemmerne af Borger=Collegiet, i Forbindelse med et Antal ligesindede Venner, for at frembære deres høitidelige Lykhønskninger for det nye Raadsmedlem, og at hilse paa deres agtbare og med Hæder udmærkede Ven som Senator, under Musik og ved Faklernes skinnende Glands. Held og Lykke med hans Bestræbelser for vor Stad i Fremtiden.
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-25
Odense. J Løverdags Eftermiddag hensov, efter langvarig og tiltagende Legemsvaghed, Stiftets elskede Biskop, Dr. Fr. Plum, Comm. af Dannebroge. Han opnaaede en Alder af 74 1/2 Aar, hvoraf han i de sidste 23 havde været Fyens Biskop. Hvad Stiftet, Fædrelandet og Verden tabte i ham, hvad han har virket for Videnskabelighed, Almeen=Oplysning og Christendom, er Meie, end Udgiveren, der stod i saa mangeaarig og mangehaande kjær Forbindelse med den Forlevigede, for Øieblikket vilde være istand til at tolke; det vilden skjønsom Efterslægt først tilfulde vurdere. Mange af hans Venner og Aandsbeslægtede ere forudgangne; men for de Efterlevende vil det være trøsteligt at erfare: at han bevarede sin Aandskraft usløvet, og fortsatte sit hæderlige Dagværk lige til den sidste Stund, da Livets Lampe udsluktes, og han rolig og ubemærkt, men længe forberedt, henslumrede. Det var en blid Overgang til en høiere Virkekreds, hvorved Sandhedens redelige Forsker, Humanitets og Oplysnings utrættelige Talsmand og Christendommens varme Forkynder ligesom trykte Stemplet paa sin fuldbragte Vandel. Ved denne herlige, opløftende Sindsro viste han, hvorledes den sande Christen bør gaae Opløsningen af det Forgjængelige imode, og idet Vi lyse Fred over den Alderstegnes Hvilested, velsigne Vi hans Minde, og bede, at vor Død maatte vorde som hans (Hempelske Avis.)
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-25
Ringkjøbing, den 21de Januar. Jfølge Indberetning hertil idag er en Skonnert fra Laurvig indstrandet og staaer paa den ydre Revle, hvoraf Stormasten er kommen i Land; man mener at Fartøiet indeholder Ladning, men Folk har ikke paa samme været at se fra Land af.
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-25
Hvad det forhen anmeldte Skib, som har ligget med Bunden i Veiret, angaaer, saa har Fiskerne været hos samt me trende Gange, uden at have kunne udrette noget. De maa, med de vestlige Storme i disse Dage, komme i Land længere i Nord.
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-25
Hals, den 23de Januar. Den norske Slup, De 5 Brødre, Anders Johnsen, af Frederikshald, som indkom hertil som Havnesøgende, og i nogen Tid har lagt i Veidybet, afseilede sidste Mandagst (den 19de Dennes, til sit Bestemmelses, Horsens.
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-25
Blandede Efterretninger. Af Forhandlingerne i den nysafholdte nordamerikanske Kongres erfares, at den Kongl. danske Regjering har gjort den sidste Terminbetaling ifølge Conventionen af 28de Marts 1830, og saaledes fyldestgjort de forenede Staters Fordringer. Christiane Rosen har indbudt til Subskription paa sin Levnetsbeskrivelse. "Baade den erfarne og for sit Barns Vel med Varme følende Moder - siger hun i sin Jndbydelse - og den uerfarne Pige vil med Nytte kunne læses dette Skrift, da det formeentligen vil vise, ved hvilke Midler et Fruentimmer, der i sit Livs Morgen var sand lykkelig, og i dets Middag og Aften nedbøiet af Kummer og Lidelser, erholdt Kraft til, da Ungdom og Sundhed gaves Lidenskaberne Næring, at bekæmpe disse, og da en 24aarie Nat omhyllede hendes Blik, fik Taalmodighed og Styrke til at udholde martrende Lidelser og Nød, og at vandre i et uafbrudt Mørke.
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-25
En Mand i Nebelunde paa Lolland bekjendtgiør, at de hans Kone forleden Nat var i Barnsnød, maatte han formedelst Høivand med Livsfare føre Gjordemoderen paa en Hest igjennem Vandet og de til hans Gaard stødende Moradser. To tilkaldte Koner bleve siddende med Vognen i Vand og Morads, saa at de ved en Baad maatte reddes fra at drukne.
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-25
En Huusmand Jørgen Jensen fra Maglemmer, bekjendt for Hang til Drukkenskab, gik beruset fra Maribo den 6te D., og fandtes Morgenen derpaa druknet i Grimstrup Sø Han er formodentlig, i sin bevidstløse Tilstand gaaet feil ad Veien og ud paa den ved Søkanten liggende Jis, hvilken er gaaet i Stykker med ham der, hvor Dybet begynder. -
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-25
Nylig afdøde Generalkrigscommissair Feldtmann i Altona var en udmærket Forretningsmand. J 1817 var hans Generalcontrolleur ved Rigsbanken, 1818 var han sendt til Lauenborg som Kgl. Commissair for Liqvidationen med Hannover, 1819 blev han udnævnt til Markudskiftningscommissei Hertugdømmet Lauenborg, 1820 blev der overdraget ham Undersøgelsen af en Kassemanget i Gottorfs Amtskasse, 1821 blev han valgt til Generalrevisor ved Banken, 1825 og 1826. forvaltede han Amtmandskabet i Gottorf og undersøgte en Kassemangel i Huttens Amtskasse. Slutteligen var han Director ved Bank-Jnstitutet i Altona. Han var født i Glückstadt 1778, og døde Nytaarsdag.
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-25
Sydditmarsken har i 7 a 8 Uger paa alle lave Steder, været almindelig oversvømmet, og alle Fodstier, hvorpaa den har været anvendt saamegen Flid, ere størstedelen ødelagte.
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-25
To i Kleinseerkoog, ved Bergenhusen, hjemmehørende Smuglere, mistede nylig deres Liv, idet Baaden kantrede med dem, saa de og deres fra Ditmarsken indsmuglede Varer bleve et Rov for Bølgerne. De døde i deres Kald, I Preetzer-Districtet bleve forleden 2 fremmede Studenter, mistænkte for Forbrydelser, begaaede i Udlandet, heftede af Politiet. Intet er endnu opdaget ved Forhørene over dem, men de have paa høiere Steder klaget over det, efter deres Mening utilladelige Indgreb, Politiet har gjort i deres borgerlige Frihed.
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-25
I Aarhuus Avis læses følgende Annonce, Practisk Landmaaler. Under denne Titel vil i Løbet af Vinteren udkomme en Piece, som er tilegnet Verdens lykkeligste Borger: den fromme, frie, oplyste, ufortrødne og stræbsomme Landmand. Prisen vil blive 2 Mk. Subskription modtaliges hos Boghandler Warberg i Aarhuus.
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-25
Besidderen af Bruunshaab, Hr. Joh. Bruun, har under 14de D. i Viborger Samler ladet indrykke følgende Advarsel. "Da der fra Veipolitiets Side aldeles Jntet er foAretaget, finder jeg mig pligtig til Advarsel for de Reisende, som agte at passere nedenbenævnte Vei, at bekjendtgjøre: at Hovedlandeveien fra Viborg til Veile imellem Christiansheder og Lillehølund er upassabel, og at de Reisende paa denne Vei ere udsatte for at tilsætte Liv og Lemmer, hvilket jeg personlig har erfaret, ved i forrige Uge at passere den, idet jeg maatte efterlade min Kudsk med brækket Been i Lilleholund, og efter langt Ophold og Bekostning fortsætte Reisen, med et Par ilde tilredte Heste.
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-25
Brand=Assurance-Compagniet i Altona maa have gjort gode Forretninger ifjor, thi det tilbagebetaler 50 pCt. for nævnte Aar, af Præmierne til dem som have ladet assurere, (vide Hr. Cancellier. Sørensens Annonce i denne Avis).
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-25
Copulerede igaar. Herr Overkrigscommisair J. F. Schulz til Voergaard og Frøken H. B. Hornsyld.
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-25
Indsendt.) En Anmelder fra Thisted beretter i Aalborg Stiftstidende, Nr. 5, at en Mængde deelicate Smaasild skulde være blevne fiskede sidstafvigte Sommer, saavel ved Canalen, som nede i Fjorden, og omtaler tillige Canalernes Aabning og Udvidelse som gavnlig for Sildfiskeriet.
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-25
Til nævnte Opfiskning kjender man ikke paa Liimfjordenssvanlige store Fiskesteder; - hvad derimod Aggerkanalens Aabning og Udvidelse, som gavnlig for Sildfiskeriet, angaaer, da kan sikkert ingen Overbeviisning haves for denne Sag. Thi Vesterhavets Forening med Liimfjorden har nu i en temmelig Række af Aar noksom viist sin høist skadelige Virkning ogsaa paa Sidsiskeriet. Man henviser blot til Følgende. 1) Om Foraaret, 1825, som hiin Naturforandring var skeet ved Agger, saae man en uhørt Mængde Smaasild eller Sildyngel at være døde ilanddreven, næsten allevegne paa Fjordbredderne, og siden hele Tiden, under Canalens fuldkomne Aabning, har man øiensynlig erfaret, at Sildyngels ikke har villet lykkes heri Fjorden, med Undtagelse, at man stundom har kunnet spore enkelt Yngel i en Fjordvig, hvori en stor Aa udgjød sig og gjorde Vandet brak. 2) Sildens Næring, fornemlig bestaaende af Ræger, Orm og Skaldyr, som for laae i Fjorden, paa sine Steder i lagviis ligesom Sand, forsvandt og ødelagdes efter Vesterhavets Jndbrud, tilligemed de skjønne Fjordvegetationer, paa hvilke sidste Sil denne pleiede at sætte deres Yngel eller Rogn; og saaledes saae man i flere Aar paa Fjordbunden næsten Jntet, uden det bare Sand. 3) Strømmen, - hvis regelmæssige Gang har, som bekjendt, havt megen Jndflydelse paa Sildfiskeriet i Liimfjorden - havde før til de fleste Tider Ebbe og Flode 2de Gange i 24 Timer; men efterat Aggerkanalen existerede har Strømmen kundet gaae ud eller ind af Fjorden i 8 al 14 Dage, uden at skifte. Er nu Sildens Yngeldrift en Hovedaarsag til dens Komme her, som vel neppe betvivles; søger den nu forgiæves det brakke Vand dertil; finder den ingen passende Føde, Intetihvorunder den kan søge Skjul, eller betjene sig af til dens Legeforretning, hvad er da naturligere, end at Silden Tid efter Anden har tabt Lysten til at vandre hid, og hvad der endnu yderligere stadfæster disse Sandheder, er vel unegteligst dette: at ligesom Naturen sidstafvigte Aar, 1833, dæmmedes paa Aggerkanalen, saaledes bemærkede man, at Sildyngelen, tog til - og at Liimfjorden fra nu af alt mere og meere bekom sin forrige Beskaffenhed igjen, saa at, havde Vesterhavets ikke paany banet sig Vei af Liimfjorden, skulde man sikkert snart have seet Sildfiskeri der igjen. Hvor lidet er nu dette Haab -, naar man kalder hiin Erfaring i Erindring - dersom man ikke turde vente, at vor vise og gode Regjering faderligen ville foranstalte hiint Havs Communication afskaaren fra Liimfjorden. Og give, at dette priselige Værk snart maatte finde Sted, at det ikke reent ud skulde blive Tilfældet her, hvad en stor Naturkyndig skriver: "Sildene kunne vedblive i lang Tid at komme til det Sted, hvor de ere udklækkede, omendskjøndt dette Sted er bleven dem mindre behageligt; men naar de da eengang reent har forladt et saadant Tilholdsted, kan det vare Secler inden de ville indfinde sig igjen.
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-25
Maa trykkes. Wølfferdt.
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-25
Oplysning til Viborger Samler.
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-25
Det er i Tidenden for Hestehold af mig anført som aldeles ligegyldigt, enten Hoppen Viktorine er af Fyensk eller Holsteensk Race, og dens Herkomst og Alder er anmældt en ter Beretningen, der og Randers Væddeløb er trykt. Væd deløbscommitteen i Viborg skal, uden at jeg har opkaste Tvivl og Rigtigheden af Attestens Extract, have fremlag den modtagne i verifiseret Gjenpart. 1 Til Gjengield for denne Uleilighed erklærer jeg, at jeg mer villig til at troe denne Attestes Jndhold, samt at jeg, uagtet derom er meget at sige, antager den gieldende for Hoppen Viktorine, der løb og vandt paa Viborg Bane, vel at mærke, naar Committeen er ligesaa villig til at inddromme mig hvad jeg veed, nemlig at den nævnte Viktorine dog er den selv samme Viktorine, der løb og vandt i Randers, og der findes beskrevet. Til denne Viden kan Committeen komme paa samme Maade som jeg, nemlig ved Underretning, 1) af Folk, der have seet Hoppen paa begge Stæder, og kjendte dens Hestelighed (Personlighed; 2) af Eieren selv; og 3) af dem, der boe, i dennes Omegn og kjende Hoppen. At den ved et Væddeløb er angivet af en Race og veddet andet af en anden, samt af forskjællig Alder, vedkommer ikke mig at oplyse, uagtet jeg er nøie bekjendt med Aarsaligen dertil, dem jeg overlader Væddeløbenes Committeer selv at udfinde. Naar altsaa Hoppens Jdentitet ikke anderledes bestrides, anseer jeg det ikke værd herom at skrive et Ord Aalborg, den 22de Januar 1834. P. D. Faber.
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-25
Døde. 1 Grosserer M. Fonnesbech junior, 67 Aar; Ane K. Møller, 84 1/2 Aar; Chirurg Andr. Førster, 50 Aar; forhenv. Skipper J. Hansen, 71 Aar; Malersvend A. F. Albrecht, 119 1/2 Aar; Regimentschirurg B. Gartner, 44 Aar; alle i Kbhvn. Enkefru I. C. A. Sarauw, 80 Aar, i Sorø A. C. Martiins, f. Møller, 38 Aar; Sophie B. Nolcke, 21 1/2 Aar; begge i Odense. Enken A. Nielsen, f. Jensdati Randers.
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-25
Frederikshavns Skibslifte. ter, til Skalbylund. Ane C. Boje, f. Albrecht, 21 Aar, . Indk. Den 22de Jan.: P. C. Schmidt f. Aarh., bestemt t. Engl. m. Huder. - Udg. Den 20de: D. Gemming til Kiel. H. C. Grube t. Corsøer. I. C. Schuldt, til Hull. L. C. Nielsen t. Kbhvn. Den 22de: J. Kjeldrup til England.
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-25
Aalborg Torvepriser, den 25de Januar. Oxekjød 5 a 6 s.; Kalvekjød 9 a 10 s.; fersk Flesk 9 ha 10 s.; saltet Flesk 10 a 11 s.; Herregaardssmør 16 a 18 s.; Bøndersmør 14 a 16 s. Pundet. - Rug 2 Mk. 10 s.; Kartofler 8 s. Skjeppen. - Æg 16 s. Snesen.
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-25
Aalborg Kirker. Søndag Septuagesina prædiker til Høimesse i BudolphiKirke Hr. Pastor Boesen, i Frue Kirke Hr. Pastor F og h. - Til Aftensang i Budolphi Kirke Hs. H. Hr. Stiftsprovst Krarup; i Frue Kirke Hr. Licent. theol., Pastor Hald.
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-25
Copulerede. Den 22de Jan. Corporal Jens Mortensen Gleerup og Pigen Christiane Trasborg. - Den 23de Januar. Overjæger N. P. N. Elling og Pigen Mariane Larsdatter.
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-25
Døbte. Den 19de Jan.: Muursvend C. Staals Datter, Caroline Staal; Fadd. Mad. U. Fischer, Jfr. Wibroe, Consul og Overkjøbmand J. Herskind, Kjøbmændene F. Herskind, Torm, C. Hassing, N. Sødring og Colding, Farver Wibroe, Kæmner Wulff, Provisor Winther, og Handelsbetjent Schibbye. - Snedkermester P. Windings Datter, Elise Marie Gjertrud Regise Pauline Winding; Fadd.: Gjordemoder Mad. Meyer, Jfr. A. Winding, Provisor Wernberg og Barnets Fader. - Snedkersvend P. Friis's Datter, Ane Marie Friis, Fadd. Mad. Bræstrup, Jomfru Bech, Snedkermestrene Friis og Høse, Smedemestrene M. og J. Christensen, Snedkersvendenne Hoser, Mørk og Hassing, Skrædersvend Serup, Skomagersvendene Hert, Nielsen og N. Nielsen. Begravede. Den 11te Januar. Arbeismand Hans Andersen, 50 Aar. - Den 13de : Skrædermester Standtsudøbte Pigebarn, 8 Uger. - Den 16de. Kirstine Korn bechs Drengebarn Jens Christian Johnsen, 11 Maaneder. - Den 15de: Kirstine Larsdatter, Arbeismand D. Olesen, Meelbyes Kone, 10 Aar. - Den 20de : Bagersvend Jen Lange, 40 Aar; Huusmand paa Eegholm, Niels Andersen 46 Aar. - D. 23de: Kjøbmand K. Knudsens Søn, Jen Martinus, 6 Aar 4 M.
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-25
Ved Tallotteriets 1393de Trækning i Kjøbenhavn udkom Nr. 66. 50. 68. 14. 72.
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-25
Bekjendtgjørelser. At vor elskelige Broder og Svoger, Landinspecteur Michel Schibsted, ved Døden er afgaaet i Kjøbenhavn den 15de Dennes, i sit 67de Aar, bekjendtgjøres sørgeligst for Slægt og deeltagende Venner. Hals og Grønlandslykke, den 23de Jan. 1834. Frederikke sal. Bergs, Ane Kirstine Als, født Schibsted. født Schibsted. Jens Als.
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-25
At min inderlig elskede Mand, Muursvend J. J. Klitgaard, i sin Alders 30te Aar, Natten imellem den 23de og 24de Dennes, ved Døden berøvedes mig og tvende uforsørgede Børn, som med mig begræde Tabet af en om og kjærlig Fader og en elsket Ægtemage, maa jeg herved i min kummerlige Stilling sørgeligst bekjendtgjøre, for fra værendende Familie og Venner. Aalborg, den 24de Januar 1834. Karen salig Klitgaard, født Smidt. Som Commissionair her paa Stedet og i Omegnen, for Brandassurance=Foreningen i Altona, maa jeg herved, til Efterretning for de Jnteressenter, hvis Policer ere udstædte i Tidsrummet fra 1ste Juli 1832 til 30te Juni, 1833, bekjendtgjøre, at Aaret 1833 vil give et Overskud af 50 pCt. af de indbetalte Præmier, og at Gevinst=Dividenden vil blive udbetalt strax efter at Balancen er afsluttet og revideret. De til Policerne svarende Forpligtelses. acter kunne derimod strax afhentes paa Aalborg Postcontoir hos Aalborg, den 23de Januar 1834. Sørensen.
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-25
Formedelst anden Bestemmelse, agter jeg at bortleie min eiende og iboende Gaard heri Aarhuus med alle dens Bygninger og Hauge, øverste Etage i Forhuset alene undtagen. Dens Beliggenhed, nemlig paa Vestergade, i Nærheden af Torvene, er for Handel og enhver anden Nærings drist den fordeelagtigste i Byen, ligesom dens mange Bygninger, Lofrumme, Kielder og betydelige Gaardsrumme, samt Leilighed til Boutik, gjør den skikket til en meget stor Handel, saa har den og en udmærket Bopæl af store gibsede Værelser. Den kan modtages til førstkommende Paaske Flyttedag. endog for om saa maatte ønskes. Udleies den ikke samlet kan den og faaes partiel og paa flere forskjellige Vilkaar. Endeel Tobakspinder=Værktøi kunde følge i Leien. Hr. Major K. Kristensen, boende i Store Kannikestrædet i Kjøbenhavn, Overkrigscommissair Holst i Horsens, Tobaksfabriqueur Hielmdrup i Randers, samt hos mig selv erfares de nærmere Vilkaar. Aarhuus, den 14de Januar 1834. Siegumfeldt.
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-25
At jeg i Gaarden paa Hjørnet af Østeraa og Stranden, her i Byen har aabnet Udsalg ved min Handelsbetjent Meyer, af forskjellige Sorter hvide og røde Vine, Viinheddike, Cognae, Rom, Genever, Kjøbenhavns Aquavit, Arach, Punsch-Extract m. m. m., dette tillader jeg mig herved at bekjendtgjøre, forsikkrende reel og billig BehandAalborg, den 25de Januar 1834. Cathrine sal. Th. Borregaard, født v. Spreckelsen.
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-25
En god holstensk Vogn med lakerede Agestole er tilkjøbs underhaanden hos Viinhandler Borregaards Enke. Da den ene af mine Tjenestepiger, Mariane Pedersdatter af Østerbrønderslev, 2den Juledag sidst gik bort uden siden at have indfundet sig eller at jeg har kunnet opspørge hendes Opholdsted, saa efterlyses hun herved, med Bon til alle Forekommende, ikke at huse hende; hun ler henimod 20 Aar gammel, og simpelt klædt. Steenberggaard i Børglum Sogn pr. Hjørring, den 22de Januar 1834. Mads Christensen.