JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1814-05-09
Dito Dato. No. 93. Ingen - Niels Olsen Sentad, contra Jnger Ammund Ammundsen Senstad. I den af Citanten under 7de November 1812 udtagne Høiesterets Stevning, paaankes til aldeles Underkiendelse, Tilstorsættelse og Forandring, en inden Aggershuus Stifts Overret, under 8de Juni 1812 afsagt Dom udi en Sag, betreffende Citaniens Odels indløsningsret til Gaarden Senstad af Skyld 1 Skpd. Tunge 1/2 Hud, med videre. Derom er ved fornævnte Dom saaledes kiendt for Ret : Appellanten, Ammund Ammundsen Senstad bør for Jndstevntes Niels Olsen Senstads Tiltale i denne Sag frie at være. Processens Omkostninger for begge Retter ophæves.
Berlingske Tidende, 1814-05-09
Ved Underretsdommen afsagt 25de Junii 1811, er saaledes kiendt for Ret : At Citantens Moder Guri Hansdatter med nuhavende Mano Ammund Ammundsen, bør i næste Lovens Fardag under Execution til Citanten Niels Olsen overlevere Gaarden Senstad med alle dens Herligheder mod Udbetaling til enhver sit Vedkommende af de 2000 Rd. som Gaarden ved Skiftet efter hans Fader er taxeret for, hvorhos Citanden tilpligtet efter hans egen Vedtagelse ved og paa Gaarden at svare, og udreede til fin Moder Guri Hansdatter saalænge hun lever, et saadant aarligt Føderaae, som i Mangel af mindelig Forening derom bliver at bestemme af dertil udnævnte uvillige Laugrettesmænd. Processens Omkostninger ophæves paa begge Sider. Dommen bliver at saldbyrde til bestemt Tid og inden 15 Dages Forløb fra dens lovlige Forkyndelse under Lovens Tvang. Dom: Citanten, som hverken selv møder, eller ved Fuldmægtig ladet møde til bestemt Tid for Høiesteret, bør betalt 30 Lod Sølv til Vor Frelseres Kirke paa Christianshavn, førend det tillades ham med denne Sag at gaa i Rette; og saafrem han ikke inde 3 Uger melder sig med Qvittering, at bemeldte 80 Lod Sølv ere betalte, bør han have tabt Sagen, og en tillades videre derpaa at tale.
Berlingske Tidende, 1814-05-09
Dito Dato. No. 79. Bilsted. - Martin Olsen Stolsnord med Curator Arne Hermandser, contra Jngen. - Niels Bredesen. Ved udtagen Høiesterets Stevning af 3die Marti 1812, paaankes Citanten, enten til at vorde kiendt uefterrettelig at være, og Sagen hiem viist til nye Foretagelse og Paatiendelse ves Hiemtinger, efter at forlig paa anordnet Maade er prøvet, eller til aldeles Underkiendelse, Forandring og bedre Rets Nydelse, en inden Aggershuus Stifts Overret, under 5te Augusti 1811, afsagt Dom, udi en Sag, betreffende Indstevntes formeentlige Odelsløsningsret til 1 Hud 11332 Kalveskind i Gaarden Stole, nord, med videre. Derom er ved fornævnte Dom saaledes kiendt for Ret: HiemtingsDommen bør ved Magt at stande, dog saaledes at løsningssummen bestemmes ved uvillige Mænds Taxt, og at Erstatning for Forbedringer og Forringelser, saaledes bortfalder, samt at fravigelsen skeer til næne Lovens Faredag inden 8te Uger efter denne Doms lovlige Fortyndelse. Processens Omkostninger for Stifts Overretten ophæves. - At efterkommes og fuldbyrdes under udfærd efter Loven.
Berlingske Tidende, 1814-05-09
Ved den af Sorenskriveren over Solver og Ondalen, Albrecht Christopher Budde og Laugrettesmænd, under 4de December 1810, afsagte Dom, er kiendt for Ret: Jndstevnte Martin Ølsen Nord bør fravigt, og til En tanten Niels Bredesen overlevere den paastevnte Deel eller i Hus11832 Kalvskind i Gaarden Stolsnord imod Løsnings Summa 1672 Ro 20 s., inden Lovens første Fardag, efter at denne Dom 15ten Dage forud er bleven ham lovlig forkyndt, under Udkastelse og Adfærd efter Loven Forbedringer og Forringelser forbeholdes Parterne efter lovlig Omgang. Processens Omkostninger ophæves. Dom: Stifts-Overrettens Dom bør ved Magt at stande. Til Justigkassen betaler Citanten som Tabende 5 Rbdlr. S. V. Onsdagen den 19de Januari. No. 63. Schønheyder. Procurator Blume, som Fuldmægtig for Eierne af Brorup Kirke, contra Treschow, befalet. - Degnen Jacob Søltoft. Citanten har ved udtagen Høienerets Stevning af 18de Januari 1813. paaanket til Underkiendelse og Forandring, en inden Wiborg rands Overret under 23de December 1811, afsagt Dom, udi en Sag, angaaende Jndstevntes formeentligen urigtige Væggring fra Kirke-Eierne at modtage Festebrev paa en Brørup Kirke tilhørende Ager, samt et Engestykke, som fornævnte Søltoft har i Brug, og driver under sig vaaboende Gaard, med videre. Derom er ved fornævnte Dom saaledes kjendt for Ret : HerredstingsDommen der ved Magt at stande. Processens Omkostninger for Overretten ophæves; til Domhuset betaler enhver af Parterne 1/2 Rd., der udredes under Adfærd efter Anordningerne.
Berlingske Tidende, 1814-05-09
Ved den af Herredsfogden i Gording Malt Herreders Ret, Landvæsens Commissair Christen Hermansen, under 24de Maj 1811, afsagte Dom, er kiendt for Ret: Den indstevnte Jacob Søltoft i Hvolrad bør for Citantens Tiltale i denne Sag frie at være. De at Parterne under Sagen brugte, og af disse paatalte Udladelser imod hinanden, mortificeres herved. Processens Omkostninger ophæves. Jøvrigt bevidnes, at det anordnede stemplet Papiir under Sagen er forbrugt. Dom: Lands Overrettens Dom bør ved Magt at stande. J Salarie for Høiesteret betaler Citanien paa fine Mandanteres Vegne til ApokatTreschow 30 Rbdlr., saa betaler han og paa lige Maade til Justitskaffen, om Tabende 5 Rbdlr., alt Sølvværdie.
Berlingske Tidende, 1814-05-09
Dito Dato. No. 108. Jngen. - Willum Olsen Lillepaun, contra Ingen. Lars Jonassen Møen, som Værge for Marthelene Henrichsdatter. J den af Citanten under 24de Marts 1812, udtagne Høiesterets Ster ning paaankes til aldeles Underkiendelse, Tilsidesættelse og Forandring, en inden Christiansands Stifts Overret, under 25de Marts 1411 afsagt Dom, uden Sag, betreffende Indsevntes formeentligen ugrundede Paastand om Løsnings- og Eiendomeret til 1/2 Hus i Gaarden tillehavn m. v. Derom er ved bemeldte Dem saa des kiendt for Ret : Appellantens Myndtling Marthelene Jens Henrichsdatters bør være berettiget til at tilbageløse 5 Engelsker eller 1/2 Hud i Lillehavn fra Befinderen, Pante-Creditor Willum Olsen, som mod at erholde Pante Capitalen 221 Rd. 79 s. udbetaldør, under Udkastelses Tvang fravige og rydriggiøre Godset for hende til næste Lovens Faredag. Processens Omkostninger ophæves. At efterkommes ell. 3. Dom: Citanten, som hverken selv meder, eller ved Fuldmægtig lader møde til bestemt Tid for Høiesteret, bør betale 80 Lod Sølv til Vor Frelseres Kirke paa Christianshavn, førend det tillades ham med denne Sag at gaae i Rette, og saafremt han ikke inden 3 Uger melder sig med Qvittering at bemeldte 80 Lod Sølv ere betalte, bør han have lagt Sagen, og ham en tillades videre derpaa at tale.
Berlingske Tidende, 1814-05-09
Onsdagen den 26de Januarii. No. 329.
Berlingske Tidende, 1814-05-09
Mødte. - Over Auditeur og Højenerets Advocat Jonas Anthon Hjelm, efter Kongelig befaling. contra Schack Aaren Kirstine, Ole Jørgensens Datter og Anne, Ol Christensdatter.
Berlingske Tidende, 1814-05-09
Ved udtagen Høiesterets Stevning af 24de Januarii 1814, paaanken Bornholm, af Bye= og Herredsfoged Caspar Henrich Koefoed, under 19de Actor til Forandring og Skiærpelse, en inden Østerherreds extra Ret paa Novbr. 1813, afsagt Dom, udt en Sag, anlagt at Justitien mod de Jndstevnte, af hvilke den første tiltales for Tyverie og den sidste for formeentlig begaaet Hælerie. Derom er ved fornævnte Dem saaledes kjendt for Ret : Karen Kirstine, Ole Jørgensdatter bør at arbeide i Kiøbenhavns Forbedringshuus et Aar Ellen Hansdatter bør straffes med Riis af Slutteren under Fogdens Opsyn Drengen Lars, Hans Peter Jensene Søn og Anne Ole Christensdatter bo for Actors videre Tiltale i denn Saa frie at være. Aktor og Desenfor have opfyldt deres Pligter, og bør Actor nyde i Salarium 3 Rbdlr. og i Dietpenge, 5 Rbdlr. S. V.; Defenfor bør nyde i Salarium 2 Rbdlr. S. V. De Tiltalte bør hver for sig betale alle af Actionen løslig flydende Omkostninger, At efterkommes under Justitiens videre Foranstaltning, under Lovens Tvang. Dom: Herredstings Dommen der ved Magt at stande. Dito Dito. No. 328.
Berlingske Tidende, 1814-05-09
Mødte. - Over Auditeur og Højesterets Advocat, Jonas Anthon Hjelm efter Kongelig befaling, contra Dreier. - Drengen Svend Hansen og Marie Hansdatter. Actor har ved udtagen Høiesterets Stevning af 24de Jan. 1814, paa anket deels til Stadfæstelse, deels til Forandring og Skiærpelse, en inden Lands Over, samt Hof= og Stadsretten, under 21de Decbr. 1817, afsagt Dom, udi en Sag, anlagt paa Justitiens Vegne, imod de Jndstevnte, hvori under førstnævnte tiltales for begaaet Tyverie, og sidstnævnte for formeentlig forøvet Hælerie. Derom er ved fornævnte Dom saaledes kiendt for Ret : Birketings Dommen bør ved Magt at Lande, dog at den Defensor ved Underretten Prokurator Povelsen i Dierpenge og Salarium tilkiendte Sum, nedsættes til 8 Rbdlr. S. V. Det idømte udredes inden 8te Uger efter denne Dom lovlige forkyndelse og det øvrige efterkommes under Adfærd efter Loven. Ved den inden Sorøe Birketingsret, af Birkedommeren, Kammerraad og Byefoged Mathias Møller, under 24de November 1813, afsagte Dom er kiendt for Ret: Tiltalte Svend Hansen bør straffes med Riis at Slutteren, under Fogdens Opsigt, saa bør han og at betale i Erstatning til Rytter, Søren Pedersen Assentorp 3 Rbdlr. 2 Mk. N. V. og alle af Actionen lovlig flydende Omkostninger. Tiltalte Marie Hansdatter, Huusmand Hans Svendsens Hustrue af Ebberup, bør for Actor, Tiltale i denne Saa frie at være. Defenser Procurator Povelsens Dirtpenge og Salarium bestemmes til 8 Rbdlr. 77 s. S. V. en efterkommes under Adfærde efter Loven. J Sagføringen er ingen Forsømmelse begaaet. Dom: Lands Over, samt Hof= og Stadsrettens Dom bør ved Mag at stande.
Berlingske Tidende, 1814-05-09
Dito Dato, Nr. 330. Mødte. - Høiesterets Advocat Henrich Dreier efter Kongelig Befaling, contra Treschow. - Peder Lorenzen Mesterhassing. Jon af Actor under 25de Januari 1814, udtagne Høiesterets Stevning, paaankes til Stadsættelse, en inden Wiborg Lands Overret, under 22de November 1813, afsagt Dom, udi en Sag, anlagt at Justitien imod Indstevnte, for crimen bestialitatisDerom er ved fornævnte Dom saaledes kjendt for Ret : Herredstings Dommen vor ved Magt at stande; At efterkommes under Adfærd efter Loven. Ved den inden Kiær og Hvetboe Herreders extra Ret, af Herredsfoged Wilhelm Spies og Meddomsmænd, under 20de September 1813, afsagte Dom, er kiendt for Ret : At Tiltalte Peder Lorenzen Wester hassing vor halshugges og derefter kastes paa et Baal og brændes, samt betale alle at denne Action og Dommens Ex cution flydende Omkostninger, hvorunder til Actor Procurator Raunilde i Salarium 10 Rbdlr. S. V., og til Desenser Politie=Adjutant Wølferdt 8 Rbdlr. S. V.; hvilket udredes og efterkommes under Executions Tvang efter Øvrig, hedens nærmere Foranstaltning. - At Sagens Førelse har været forsvarlig attesteres.
Berlingske Tidende, 1814-05-09
Dom. Peder Lorenzen Westerhassing bør hensættes til Arbeide i Wiborg Tugthuus i 2 Aar, samt betale de af Actionen lovlig flydende Omkostninger.
Berlingske Tidende, 1814-05-09
Torsdagen den 17de Januarii. Nr. 32.
Berlingske Tidende, 1814-05-09
Mødte - Justitsraad og Høiesterets Advocat Hans Bilsted, efter Kongelig befaling. contra Hielm - Andreas Petersen Kære.
Berlingske Tidende, 1814-05-09
Ved udtagen Høiesterets Stevning af 28de December 1813, og anker Actor til Stadfæstelse og Skiærpelse, en inden Lands Over, samt Hof= og Stadsretten, under 30te f. M. a sagt Dom, udi en Sag, anlagt af Justitien imod Jndstevnte, der tiltales for at have solgt et ham laant Uhr, uden Eierens Vidende, med videre. ten Anders Petersen Kiære bør hensættes til Arbeide i Kiøbenhavns Derom er ved fornævnte Dom saaledes kjendt for Ret. Arrestantionens Omkostninger. Tiltalte Skrædermester Krygers Hustrue Ber Forbedringshuus i 6 Maaneder, samt for sit Vedkommende udrede ac give, bør for Actors Tiltale i denne Sag frie at være. Tilsatte litiekasse. Det idømte udredes inden 14 Dage efter denne Dømt forMarskandser Normann ber bøde 1 Rbdlr S. V. til Kiøbenhavns To lige Forkyndelse, og det øvrige efterkommes under Adfærd efter Loven, Dom: Lands Over, samt Hof= og Stadsrettens Dom bør ved Magt at stande.
Berlingske Tidende, 1814-05-13
udenlandske Efterretninger
Berlingske Tidende, 1814-05-13
Lübeck, den 10de Maj. Den 4de d. blev det bekiendtgjort i Hamburg, at Handelen atter er fri baade tillands og tilvands.
Berlingske Tidende, 1814-05-13
Marschal Prindsen af Eckmühl tilkiendegav samme Dag Armee corpset, at Greven af Artois har i Ludvig den 18des Navn sluttet en Overeenskomst med de Allierede, ifølge hvilken Pladserne Hamburg og Haarburg, samt de dertil hørende Forter skulle rømmes i Løbet af indeværende Maaned.
Berlingske Tidende, 1814-05-13
Brussel, den 26de April. Af Breve fra Paris erfarer man, at Meningerne ved Souverain valget vare meget deelte. Nogle stemmede for Napoleons Søn, Andre for Eugen Beauharnois, men de fleste for det gamle Kongehuus.
Berlingske Tidende, 1814-05-13
Frankfurt, den 2den Maj. Vi have idag erholdt de mailandske Tidender til 23de April. Af samme sees, at Kongeriget Jtalien, ligesom det franske Rige, har afskaffet sin forrige Regiering og indsat en provisorisk. Der er afsendt en Deputation til de Allierede, forat anbefale Jtalien til deres Beskyttelse, og formaae dem til at skiænke Jtalien en Konge. National cocarden, rosenrød og hvid, har indtaget den franskes Plads.
Berlingske Tidende, 1814-05-13
Overrhin, den 23de April. Man vil vide at følgende ere nogle af Grundlagene for den fort staaende Fred. Storhertugen af Würzburg erholder Toscana, hvorimod Vicekongen af Jtalien faaer Würsburg; Paven kommer igien i Besiddelse af Kirkestaten; Kong Joachim af Neapel beholder sit Kongerige; Napoleon kommer til Øen Elba med 2 Millioner Frankers Jndkomster; hans Moder erholder en aarlig Pension af 500,000 Franker; Keiserinde Josephine faaer det skiønne Domalne Ravarre i Normandiet, med en Millions aarlige Jndkomster; Joseph, Ludvig og Hieronymus Bonaparte erholde hver aarlig 500,000 Franker.
Berlingske Tidende, 1814-05-13
Paris, den 25de April. Hs. Kongel. Høihed Monsteur har under 23de d. udstædt et Deeret, ifølge hvilket en overordentlig Commissair skal sendes til hver af Kongerigets Militairdivisioner. Formaalet for deres Sendelse er at udbrede nøiagtig Kundskab om de Tildragelser, som have giengivet Frankrig sine retmæssige Souverainer; sikkre Efterlevelsen af alle den provisoriske Regierings Acter; tage alle de Forholdsregler, som Omstændighederne byde, forat Regieringen kan komme i Virksomhed, og indhente Kundskab om alle den offentlige Forvaltnings Grene.
Berlingske Tidende, 1814-05-13
- Den 22de, om Eftermiddagen Kl. 4, kom Napoleon Bonaparte giennem Montargis. Han sad i en Vogn med sex Heste for, efter denne fulgte 26 Mand ridende Artillerie. J sex andre Vogne kiørte de østerrigske, russiske, engelske og preussiske Generaler. Dernæst fulgte 20 Vogne med Napoleon Bonapartes Bagage og Betiente. Hvad der af Fodgarden ligger i disse Cantonner stod under Gevær Tropperne iagttoge en dyb Taushed. Giennem disse Krigeres Rækker kom han til Staden. Han syntes meget rolig, og hilsede venlig alle dem, som vare komne til Vinduerne, forat faae ham at see. Genetal Bertrand, som saa hos ham i Vognen, syntes meget mere bevæget end han selv.
Berlingske Tidende, 1814-05-13
Lausanne, den 26de April. Den forrige Konge af Holland har i 14 Dage opholdt sig her i Staden, under Navn af Greven af Leu. Jforgaars aflagte hans Broder Joseph Bonaparte et Besøg hos ham, og afreiste igaar til erney. Hieronymus Bonaparte skal være ankommen til Bern- Man forsikkrer, at Staden Geaf med et betydeligt Gebet, samt Malliserlandet med det første igien skulle indlemmes i Schweiz. Forstendommet Neuschatel skal, som man siger, atter forenes med Eeds Forbundet.
Berlingske Tidende, 1814-05-13
London, den 26de April. Den engelskatalonske Armee forlader nu Catalonien. Det calabriske og italienske Corps vender tilbage til Sicilien; 4 Batailloner, gaae til Jtalien til Lord Bentinks Armee, 9 Batailloner, hvor blandt 4 af den tydske Legion, støde til Lord Wellingtons Hær ; et Regiment og en Bataillon gaae til Gibraltar.
Berlingske Tidende, 1814-05-13
Forhandlinger i Underhuset den 27de April. Hr. Whitbread sagde, at han ønskede at vide, om Øen Guadesupes Afstaaelse til Sverrig var bleven stadfæstet ved den sidste Overeenskomst med Frankrig. Ligeledes ønskede han at vide, om vi eller vore Allierede, efter den Huset gjorte fyldestgiørende Meddelelse, en Meddelelse af saa stor Vigtighed for Europas Rolighed og Lykke, burde medvirke, under saadanne omstændigheder, til at tvinge Norge til at underkaste sig Sverrig. Fremfor alt ønskede han at vide, om vi havde taget Deel i det fiendtlige Foretagende ved Sult at nøde Nordmændene at underkaste sig Sverrig, hvilket ikke kunde udvilket ved Vaaben. Statkammercantsleren sagde, at der ikke var noget i Conventionen angaaende Guadeloupe.
Berlingske Tidende, 1814-05-13
Hr. Whitbread bemærkede, at man havde undgaaet et tydeligt Svar paa hans Spørgsmaal, forsaavidt det angik Norge. Paa hans Spørgsmaal om Guadeloupe havde han erholdt Svar; men intet paa det, der angik Norge. Han ønskede at vide, om vi havde ydet nogen militair Medvirkning, forat forhindre Levnetsmidlernes Tilførsel til Norge. Maaskee intet Svar vilde blive givet; i modsat Fald ønskede han et bestemt. Skatkammercantsleren gjorde opmærksom paa, at han havde givet Svar angaaende Øen Guadel ude. Denne Gienstand var lig den anden, der angit Norge, hvilken hervede paa almindelige Overeenskomster.
Berlingske Tidende, 1814-05-13
Hr. Whitbread ønskede fremdeles at vide, om der var bleven udstædt Ordre med Hensyn til Krydsere, forsaavidt Levnetsmidlers Tilførsel til Norge angik.
Berlingske Tidende, 1814-05-13
Hr. W. Smith havde med Fornøielse hørt, at Norge mueligen kunde formaaes til at indvillige i vise foreslagne Arrangements; men saalænge Sagen endnu var afgjort og laae under Forhandling, formeente han, at alle de, som saae paa Nationernes Rettigheder, burde tale aabenhiertig. Frankrig havde sikkret sig en egen Regiering og Constitution, fordi det var stærkt. Norgesagde, det vilde ikke underkaste sig en fremmed Regiering, men foretrak sin egen. Burde det tvinges, blot fordi det var svagt? Ret og Uret vilde i dette Tilfælde alene afhænge af Magten. Om dette var eller ikke var den Vei vi skulde vælge, stod nu tilbage at afgiøre. Han haabede det vilde ikke blive saa. Skatkammercantsleren sagde, at saalænge disse Spørgsmaale laae under Forhandling og Overveielse kunde intet vare mere ufornuftigt end at indlade sig i dem i Parlementet. Hr. C. Wynne sagde, at Spørgsmaalet om hvad vi havde gjort, forat afskiære Norge Tilførsel, maatte opvække stor Sensatton i Landet. Norges Stilling syntes ham fuldkommen at ligne Spantens. J begge Tilfælde var der en tvungen Overgivelse til en Rival og fiendtlig Nation og Regiering, og i begge Tilfælde nægtede begge Landes Jndsaatter at underkaste sig. Ethvert tænkende og retfærdige Menneske maatte ønske Held over Nationers Uafhængighed, som ikke, ved nogen Overeenskomst burde bortskiænkes til en Fiende.
Berlingske Tidende, 1814-05-13
Forhandlinger i Underhuset den 28de April. Hr. Horner ønskede at vide, om nogen Ordre var bleven udstædt angaaende Tilbageholdelsen af Krigsfanger, som vare danske Undersaatter, eller og saadanne Ordrer skulde udstædes. Skatkammercantsleren sagde (saavidt vi forstode) med sagte Stemme, at ingen saadan Ordre var bleven givet. Hr. Wynne sagde, Parlementet var berettiget til at blive underrettet om, om vi havde Fred eller Krig med Norge. Han ogtede ikke at giøre Jndgreb i denne Forrettighed; men man skyldte Huset at lægge Factaerne for Dagen.
Berlingske Tidende, 1814-05-13
Skatkammercantsleren bemærkede, at Regieringen kunde blot have betragtet Norge som en Deel enten af den danske eller af den svenske Regierings Eiendomme. Hr. Wynne sagde, at om han endog antog dette, saa ønskede han dog at vide, om der var bleven udstædt nogen Ordre forat forbindre Samfærsel med Norge. Skatkammercantsleren formeente, at han heller maatte giøre dette til Gienstand for en Motion. Hr. Wynne sagde, at ret Ord vilde have kunne afgiøre Sagen. Jmidlertid vilde han nu giøre en Motion, forat faae Sagen opklaret næste Dag.
Berlingske Tidende, 1814-05-13
Jtalien, den 20de April. Her følger den af Vicekongen af Jtalien til de franske Tropper i hans Hær udstædte.
Berlingske Tidende, 1814-05-13
Proclamation. Franske Soldater! Langvarige Lidelser have hvilet tungt paa Eders Fædreneland. Frankrig søger at undgaae dem derved at det tyer tilbage under sin gamle Ægide. Allerede formildes Følelsen af saamange udstandne Ulykker ved Haabet om at Rolighed endelig efter saamange Storme vender tilbage. Da J erholdt Efterretningen om disse store Forandringer var Eders første Blik henvendt til det elskede Moderland, der kalder Eder tilbage i sit Skiød. Franske Soldater, J skulle ufortøvet tiltræde Marschen til Eders Hiem. Jeg vilde have følt mig meget lykkelig, ved selv at føre Eder derhen, og under ingen omstændighed have overladt nogen Anden den Omsorg at anføre de kiække Tropper, som med saa ædel og standhaftig hengivenhed vandrede paa Ærens og Hæderens Bane, paa Veien til deres hvilepladser. Men der ere andre Pligter, som byde at jeg maa skilles fra Eder Et tro, høimodigt og godt Folk har Fordring paa det er endnu et tilbage af min Tilværelse, hvilken jeg i et heelt Aarti har helliget samme. Saalænge det maa forundes mig at beskeftige mig med dets Velfærd, fra dette Øieblik af mit Livs kiæreste Syssel, forlanger jeg ingen anden Bestemmelse. Franske Soldater, Uagtet jeg bliver tilbage hos det italienske Folk, saa værer dog forvissede om, at jeg aldrig skal glemme den Tillid, J. have viist mig i Farens Stund og under de piinligste politiske Forholde. Min Hengivenhed og min Tak, det italienske Folks Kiærlighed og Agtelse skulle følge Eder allevegne. Givet i Hovedqvarteret Mantua, den 17de April 1814. Engen. De franske Tropper overrakte ham derpaa følgende Adresse Naadigste Herre! Færdig til at sætte sig i Marsch, forat vende tilbage til sit Fædrenelands Skiød holder den franske Armer det for sin Pligt at nedlægge for Deres Kongel. Høiheds Fødder de Følelser af Taknemmelighed og Ærefrygt, af hvilke den er giennemtrængt mod deres ophøiede Person. Jtaliens Armee vil stedse være stolt af sin Anfører. At have tient under Deres Kongel. Høihed er bleven en Hæderstitel. Gid De maa nyde den Lykke og den Hæder, hvortil Deres skiønne og ædle Egenskaber giøre dem værdig! Dette er hele Armeens var meste Ønsker. De har ved saamange Leiligheder vidst at fortiene det, og Armeen skal aldrig tabe det af Minde. Mantua, den 17de April 1814 som Aftenen).(Her følge Navnene).