Ribe Stifts Adresseaviser, 1817-07-25
Jndenlandske Efterretninger. Forordning, hvorved nogle nøiere Bestemmelser tilføies Forordningen af 29de October 1790, angaaende Hegn og Fred for Jorder i Danmark. Vi Frederik den Sjette, af Guds Naade Konge til Danmark, de Venders og Gothers, Hertug til Slesvig, Holsteen, Stormarn, Ditmarsken, Lauenborg og Oldenborg, Gjøre vitterligt: Fra adskillige Egne i Landet er ført Klage over at nogle Jordbrugere, saasnart de selv have indhøstet, endog uden samtlige Vedkommendes Minde optage Hegn og lade deres Kreature gaae løse langt ind i Foraaret, efterat Andre have begyndt at behandle deres Jorder til Sæd, hvilken, imod Forordningen af 29de Octbr. 1794, og især dens o. 2, 18, 19 og 39, stridende Uskit lægger betydelige Hindringer i Veien for et godt Ugerbrug. I Betragtning heraf og da ovenmeldte Forordning desuden i nogle andre Posterer anseet at kunde behøve forandrede Bestemmelser, have Vi allernaadigst fundet for godt at forordne, som følger for Vort Rige Danmark. 1. Enhver skal fremdeles være pligtig til at holde sine Kreature, til Aarets Tider, paa sit eget, og Enhver til alle Aarets Tider være berettiget til at optage anden Mands Kreature, naar og saa ofte de findes paa hans besaaede eller ubesaaede Jorder, samt til, foruden den af Kreaturet forvoldte Skades fulde Erstatning, saavelsom Foderløn, med videre, efter Forordningen af 29de October 1794, C. 33, af sammes Eier at oppelære Jndlødnings= eller Optagelsespenge saaledes, som disse i nærværende Forordning bestemmes. 2. De i Forordningen af 29de October 1704, H. 82, fastsatte Optagelsespenge blive for Eftertiden i Almindelighed, uden Hensyn til, om Optagerens Jorder ere besaaede eller ubesaaede, indhegnede eller uindhegnede, bestemte saaledes: a) for et uringet Sviin, en Soe med sine Grise tilsammen, en Tyr eller en Geed 4 Rigsbankdaler Sølvværdie; b) for et ringet Sviin, en Griis, en fuldvoxen Koe eller Stid eller Hest 3 Rigsbankdaler Sølvværdie; c) for et Faar eller et Lam 1 Rigsbankdaler Sølvværdie; d) for en Kalv eler Føl 48 Rigsbankskilling Sølvværdie; e) for en Gaas, at Andet er en Hane 12 Rigsbaukskilling Sølvværdie. I Henseende til Mulcter og Optagelsespenge for begaaende Hingster og Vædere, med videre, forbliver det ved Forordningerne af 8de September og 24 September 1818. Kunne Sviin ikke optages, bør den, paa hvil Jord de findes, være berettiget til, paa hvad Maade har bedste veed og kan, at bortskaffe dem, og Svinenes Eier ikke være berrettiget til nogen Erstatning, om de derved komme til Skade eller endog omkomme. Dog bør i saa Fald det ræbte eller lemlæstede Sviin tilbagegives sammes Eier, og Optagelsespenge bortfalde. For den Skade som ved Ufred, eller paa hvilkinsomhelst Maade, foraarsages paa anden Mands Hegn, tikommer Hegnets Eier dobbelt. Skades=Erstatning. Naar nogen ved Udsaaening, eller Plantning ofælsker Skov, eller dyrker saadanne Planter eller Vexter, som ere ualmindeligen i Egnen, saa at de i Forordningen af 29de Octbr. 1794 anordnede Synsmænd med Grund kunne antages ikke at være i Stand tilerigtigen at bedømme den ham ved Ufred tilføiede Skade, skal han, hvis han finder sigbrøstholden ved den af disse fastsatte Skades=Erstatning, være berettiger til, i Stedet for at gaae frem efter Forordningen. af 29de Octbr. 1794, c. 17, paa lovlig Maade at ælke et dobbelt Antal af uvillige og kyndige Landmænd af Omegnen. af Retten udmeldt til at vurdere Skaden, ved hvis Bestemmelse det da skal forblive. Denne Forretnings Bekostning udredes af den, som har voldet Ufred. i Tilfælde, at den Skadelidte tillægges større Erstatning, end ved det første Syn var fastsat, men i modsat Fald af den, som har æsket. Forretningen. 6. Fra den efter Forordningen af 29de Octbr. 1794, s. 2, enhver Jordbruger paaliggende Forpligtelse at tage halvt Hegn med sin Naboe, naar denne forlanger det, skal ikkun Undtagelse finde Sted i det Tilfælde, at den Jordlod, hvis Bruger skulde deeltage i det af Naboen forlangde Hegn, har en saa uforholdsmæssig Længde imod dens Brede, eller i Almindelighed en saa ufordeelagtig Figur, at meere, end entiendedeel af dens Jndhold vil gaae bort til Hegn og Grøft, om den skilde hegnes rundt. Dog medfører saadan Fritagelse for Hegnspligten ingenlunde Fritagelse for Pligten at holde sine Kreature paa sit eget, hvor Loddens Bruger altsaa maa halde dem i Huus, eller, om han vil have dem paa Marken. da enten tøire eller vogte dem. En heller, fritager det for Hegnspligten, om nogen efter denne Forordnings Bekiendtgiørelse, uden høieste Nødvendighed, ved Udskiftning eller Udstykning lader sig nogen Lod udlægge af en saa ufordeelagtig Dannelse, at den ikke uden uforholdsmæssig Jordspilde kan Jndhegnes. De Tvistigheder, som herom maatte opkomme, blive af Landvæsens Commisionen, og, om sammes Eragtning af nogen Vedkommende paaankes, af Rentekammeret at paakiendte. 7) J øvrigt forbliver det ved Forordningen af 29de Octb. 1794, forsaavidt samme ikke ved denne Forordning eller ved Placaten af 13de September 1806 er nøiere bestemt eller forandret. - Hvorefter alle Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette. Givet paa Vort Slot Frederiksborg, den 9de Juli 1817. Under Vor Kongelige Haand og Segl. Frederik. R..