JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1820-08-31
At jeg er henflyttet til Vestergade i No. 235, undlader jeg ikke herved at bekjendtgjøre, idet jeg fremdeles anbefaler mig er æret Publikum. Odense den 14 August 1820. H. Schwartzbrem, Bundtmager.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1820-08-31
Jfølge vedkommende Udlægshaveres og Pantekreditorers Begjering, samt mellem dem trufne Forening, bliver det af i Rads Ottesen paa Østergabye Mark iboende Lillet, til 4de Auction til absolut Bortsælgelse, somkommende To dag den 7 Septbr. Formiddag Kl. 11, paa Svendborg Byes Raadstue. Bemeldte Steds Jorder staaer for Hartkorn Ager og Eng 1 Td. 1 1/2 Alb. Jorderne ere besaaede og gode, samt Bygningen, 12 Fag Huus, for faa Aar siden opbygget. Konditionerne ere forinden til Eftersyn hos Prokurator Wilhelm i Svendborg. - Sunds Gudme Herreds=Kontoir den 19 C. Christensen. August 1820.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1820-08-31
Efter vedkommende Eiers Begjering og Auctionsdirecteurens Berammelse bliver herved bekjendtgjort: at en ved Rudkjøbing paa Langeland beliggende hollandsk Vindmølle med Vaanings bygning og tilliggende Jord ved en eneste Auction, der afholdes paa Eiendommen Onsdagen den 6 Septbr. førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, vorder bortsolgt, saafremt antageligt Bud maatte skee. Til foreløbig Underretning for Liebhaverne meldes, at bemeldte Mølle, der for Næring er beliggende i i Landets bedste Egn, staaer paa en svær Grundmuur, er særdeles godt bygger, og har 4 Qværne foruden et Sigteværk. Vaaningshuset, der bestaaer af omtrent 20 Fag teglhængt Huus, er beqvemt indrettet for en honet Familie. Konditionerne, hvorefter bemeldte Eiendom vorder bortsolgt, ere særdeles favorable for een Kjøber, og hvoriblandt denne: at endeel af Kjøbesummen uopsagt kan blive indestaaende i Mølle og Huus i flere Aar; benævnte Konditioner ere 8 Dage forinden Auctionen til Eftersyn hos Undertegnede. Schrøbeløvpr. Rudkjøbing d. 8 August 1820. H. J. T. Boesgaard, Prokurator. Til anstundende i November anviser Adressekontoiret en Plads for en Tjener, der tillige kan paatage sig at være Huuskarl. Uden gode og paalidelige Skudsmaal nytter det ikke at melde sig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1820-08-31
Extra god Kirsebær Viin, Drey Madera I. H. gammel og ung Viin, samt Rødviin, god fransk Viinædike, alle Sorter Sukkere, Porcellains Syltekrukker, engelske Steenkul, Jern og Salt, samt alle Sorter Urtekramvarer bekommes til Nutids billigste Priser. hos Kjøbmand J. Hagenstrøm i Odense. Med veemodigt Hjerte maa jeg melde fraværende Familie Venner, at min elskede uforglemmelige Kone, Hanne Birgitte Madsen, fød Schrøder, der i 11 Aar 5 Maaneder var min hulde og trofaste Ledsagerinde paa Livets Bane, døde sidste Torsdag den 22 Juni om Aftenen Kl. 9. i Uger udstod hun haarde Lidelser, men hun leed med christelig Taalmod og haabede i Lidelserne og Døden paa Herren, som nu har henkaldt he de til den evige Fred. Ak! stort er mit og mit eneste Barns Tab. Men den Tanke trøster mit dybt saarede Hjerte, at det var den Algode, der bortkaldte min Elskede, og at hun nu, befriet fra Jordens Lidelser og Sorger, nyder salig Fryd i Himlen, hvor jeg haaber igjen at samles med hende:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1820-08-31
Om Families og Venners Deeltagelse i min Sorg er jeg overbeviist uden skriftlig Bevidnelse. J. Madsen. Brendegaard den 24 Juni 1820. Det bekjendtgjøres herved til alle Vedkommendes Efterretning, at der i Følge det høikongelige danske Kancellies Skrivelse af 6 Mai d. A., skal her i Byen holdes ugentlig Torvedag hver Torsdag, der holdes her paa Byens Torv, og haver Enhver, der er pligtig at føre deres Varer til Torv, at holde sig de i Anledning heraf udkomne allernaadigste unordninger efterrettelig. Svendborg den 8 August 1820. Nellemann.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1820-08-31
Proklama. I Kraft af Hans Majestæts allernaadigste Bevilling, dateret d. M., saalede gende: Vi Frederik den Sjette, af Guds Naade Konge til Danmark, de Venders og Gothers, Hertug i SlesvigHolsteen, Stormarn, Ditmarsken, Lauenborg og Oldenborg, Gjøre vitterligt: Da Vor Direktion for den almindelige Enkekasse for Os allerunderdanigst haver andraget, at paa Grund af den imellem Os og Hans Majestæt Kongen af Sverrig og Norge under 1 Septbr. f. A. afsluttede Konvention, der blandt andet bestemmer, at Kongeriget Norge skal udlægges sin Andeel af den ved Fundation af 30 August 177. oprettede almindelige Enkekasse, og med Hensyn til, at mange af Kassens Jnteressentere, hvis Koner forlængst ere bortdøde, ikke uagtet den dem paalagte Mulkt have anmeldt Dødsfaldet eller tilbagesendt Policen, hvilken Forsømmelse gjør det umuligt at beregne Kassens Resico med den Nøiagtighed, som udfordres ved en saadan Deeling, er det anseet nødvendigt at indkalde samtlige Jnteressentere, som ere i Besiddelse af Policer daterede førend 1 Januar 1814, for paa denne Maade at erholde nøiagtig Kundskab om, deel hvormange uopløste Ægteskaber der fandt Sted paa den anførte Tid, og deels hvilke Jnteressentere der for nærværende Tid ere boesatte i Norge, og hvilke i Danmark og Hertugdømmene, samt i hvilken Tilstand de med Hensyn til Kassen, leve, og da det ikke er usandsynligt, uagtet de fornødne Foranstaltninger i denne Henseende igjennem de vedkommende Ovrigheder ere trufne, at nogle Anmeldelser ere udeblevne saa ville Vi efter bemeldte Direktions derom allerunderdanigst gjorte Ansøgning og Begjering allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at meer bemeldte Vor Direktion for den almindelige Enke=Kasse maa ved Proklama sub poena præclusi et perpetui silentii me Aar og Dags Varsel, forkyndt formedelst Læsning ved Vo Lands Overret samt Hof= og Stadsret, og Jndrykkelse 3de Gange efter hinanden i den danske Statstidende, Kjøbenhavns Adresse-Kontoirs Efterretninger, Altonaer Merkur Hamborger Korrespondent, Schleswig Holsteinische Anzeiger og Kieler Wochenblatt, samt alle authoriserede Provindsial, Aviser i Vort Rige Danmark, saa og forkyndt formedelst Læsning ved Byetingsretterne paa Frederiksnagor i Ber galen og paa Trankebar i Ostindien samt ved Lands Overretten og alle Underretter paa Vore vestindiske Eilande og Jndrykkelse 3 Gange efter hinanden i den danske vestindiske Regjerings-Avis, indkalde enhver Jnteressent eller Enke, som har Police paa Enkepension ihænde, udstædt fra Direktionen førend 1 Januari 1814 og ikke efter den foreløbige Jndkaldelse har meddeelt vedkommende Øvrighed de forlangte Oplysninger, til igjennem den paa Stedet værende Øvrig, hed, inden foreskrevne Tids Forløb, at anmelde for Direktionen for den almindelige Enkekasse i Vor Kongelige Residentsstad Kjøbenhavn, det Krav der paa bemeldte Kasse. maatte haves i Henseende til forsikkret Enkepension, og om saadan Anmeldelse erholde Paategning paa Policen. Givet paa Vort Slot Frederiksberg den 7 Juli 1820. Under Vort Kongelige Haand og Segl. Frederik R. (L. S. R.) Kaas. Cold. Monrad. Ørsted. Berner. Lassen. Stebuss.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1820-08-31
Kancellist. Bevilling for Directionen for den almindelige Enke=Kasse til Kancellist. Bevilling for Directionen for den almindelige Enke=Kasse til ved Proklama at indkalde Jnteressentere eller Enker, som hav Policer paa Enkekassen ihænde, udstædte før 1 Januar 1814 opfordres herved enhver Enke eller Jnteressent, som er i Besiddelse af Police udstædt fra Directionen for den ved Fundation af 30 August 1775 fælleds for Kongerigerne Danmark og Norge samt Hertugdommene Slesvig og Holsteen med øvrige rande og Besiddelser oprettede almindelige Enkekasse, dateret førend 1 Januar 1814 og som ikke efter den foranstaltede foreløbige Jndkaldelse har meddeelt vedkommende Øvrighed de forlangte Oplysninger, sub poena præclusi et perpetui silentii inden Aar og Dag at regne fra den Tid dette Proklama sidste Gang er bekjendtgjort i de offentlige Tidender, til igjennem den paa Stedet eller nærmest værende Øvrighed at anmelde sit nuhavende eller muligen i Tiden opstaaende Krav paa den for Kongeriget Danmark samt Hertugdommene Slesvig og Holsteen. med derunder henhørende Lande og Besiddelser i Kjøbenhavn forblivende Afdeling af benævnte Kasse, i Henseende til forsikkret Enkepension, samt at forevise den ihændehavende Police, der af vedkommende Øvrighedsperson meddeles Paategning om saadan Anmeldelse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1820-08-31
Den Kongelige Direktion for den almindelige Enkekasse, den 21 Juli 1820. Møsting. Moltke. Steen Bille, Kirchhoff. Vorndran. v. Schmidt Phiseldeck. Wexelsen. Meyer. Schram. næst i den Kongelige Lands Overret samt Hof= og Stadsret, i Kjøbenhavn og protocolleret M. Schram. Læst i den Kongelige Lands Overret samt Hof= og Stadsret, Kjøbenhavn og protocolleret Mandagen den 24 Juli 1820. Petersen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1820-08-31
Nachebølle Hovedgaard, hvis frie Hovedgaardstaxt udgiør Ager og Engs Hartkorn 54 Tdr. 4 Skpr. 2 Fdkr. 2 Alb., Skovskyld 1 Td. 3 Skpr. 2 Fdkr. og Mølleskyld 1 Td. Skpr., hvorunder drives endvidere ufrie Ager og Eng Hartkorn 3 Tdr. 2 Skpr. 2 Fdkr. 1 1/2 Alb., Mølleskyld 2 Tdr. 4 Skpr., hvis samlede Areal udgjør circa 500 Tdr. Land, med tilhørende Bøndergods af Hartkorn Ager og Eng 28 Tdr. 2 Fdkr. 2 Alb, saaog Ulbølle Kongetiende, forsaavidt samme for evig er perpetueret til Gaarden fra Kummunitetet i Odense. imod aarlig Afgivt 7 Tdr. 4 Skpr. Rug og 9 Tdr. Byg, samt samme Sogns Kirketiende, der besiddes med fuldkommen Eiendomsret, og hvilke begge ere matrikulerede hver til 16 Tdr. Skpr., i Alt 33 Tdr. Hartkorn; Sognets tiendeydende Hartkorn udgjør 239 Tdr. 7 Skpr. 3 Fdkr. 2 Alb. og begge Tiender hæves for størstedelen in nature, bliver stillet til fjerde og sidste Auction Onsdagen den 4 October førstkommende, om Formiddagen Kl. 9, paa de Konditioner, som ved Auctionen fremlægges, og som fra den 11 Septbr. d. Aar vil findes til Eftersyn i Kjøbenhavn hos Hr. 1 J. Saxild, Kongelig Fuldmægtig i Landsoverrettens samt Hof og Stadsrettens Skiftekommission, boende i Silkegaden, i de andre Siellands Kjøbstæder paa Postgaardene, i Odense hos Over- og Underretsprokurator H. Scheel samt paa Postgaarden sammesteds, i Nyborg hos Trakteur Schalburg, i Svendborg paa Apotheket, i Faaborg paa Gjæstgiverstedet, paa Gaarden selv og endeligen paa Postgaardene i Jyllands vigtigste Kjøbstæder. Eiendommen ligger i en af Fyens skjønneste Egne, i Salling Herred, 1/2 Miil fra Faaborg og strax ved Stranden, har gode Skove og Tørveskiær, har for Tiden et Hollænderie af 120 Høveder, og særdeles godt Sædeland. Bygningerne ere af svær Grundmuur, og ved Gaarden ligger en smuk Have og en Lystskov, samt en Dyrehave. Auctionen holdes paa Gaarden, og i Eiendommen kan paa 1ste Prioritet. blive indestaaende 100,000 Rbd. rede Sølv, ligesom ogsaa størstedelen af dens øvrige Kjøbesum kan betales med gode 1ste Prioritets Obligationer, Kongelige Obligationer, BankObligationer og andre med tilstrækkelig Sikkerhed forsynede Papirer. Eiendommen tiltrædes til 1ste Mai 1820. - Salling Herredskontoir i Faaborg den 22 Juli 1821. Wiborg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1820-08-31
J Gaarden No. 230 paa Vestergade er Værelser strax at faae til Leie for en honet Familie, eller og til Logerende med fornøden Seng og Meubler og forlanges.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1820-09-01
49 Aargang. No. 121. Fyens Stifts Kongelig allene privilegerede. Adresse-Avis og Avertissementstidende, som forsendes overalt med Brevposten.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1820-09-01
Danmark og Hertugdømmene.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1820-09-01
Redigeres, trykkes og forlægges af Udgiveren Søren Hempel i Odense. Fredagen den. September 183 o. Jndhold. Frankerig (Militær Sammensværgelse i Paris). Storbrittannien (Officiel Anklage mod DronningenVidneforhøret begyndt. Jtalien. Spanien.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1820-09-01
Frankerig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1820-09-01
Ogsaa i Paris har en militær Sammensværgelse været nær ved at udbryde, men er dog, som det lader qvalt i Fødselen. Moniterens Beretning derom lyder i det Væsentlige saaledes: Nogle slette Mennesker, som pønsede paa at omstyrte Tronen og alle de Statsindretninger, Frankerig skylder sin Konge, have vidst at forføre et lide Antal Officerer og Underofficerer af de i Paris garnisonerende Korps, ja selv af den Kongelige Garde. Den 19de og Aftenen havde disse Officerer besluttet at forføisig til Kasernerne, og formaae Soldaterne til, i Forening med dem at marschere imod det Kongelige Pallais og proklamere en af Bonapartes Familie til Souverain. Udførelsen skulde gaae saaledes for sig, at Nogle trængte igjennem Museets store Gallerie ind i Kongens Kabinet, medens Andre begyndte en Skjærmydsel med Slotsvagten paa Caronsselpladsen; men Alt blev røbet af de Bedresindede og Komplotteurerne strax arresterede af Gensdarmeriet Det synes at have hørt til deres Plan, at bemægtige sig Slottet Vincennes, hvor en, rimeligviis paasat, Jl samme Dag udbrød, men lykkeligviis snart blev slukket, og den derværende Overfyrværker arresteret. De virksomste Forholdsregler tages nu til at straffe de tildeels endnu ubekjendt Ophavsmænd til dette skjændige Attentat ei allene paa Tronen og Chartet, men paa hele Nationens Rolighed, og Pairskammeret er til den Ende alt sammenkaldet. Jøvrigt nyder Staden Paris den fuldkomneste Rolighed, de Borgerne paa een Tid erfarede baade Komplottets Tilværelse og Urostifternes Hæftelse; og hverken de offentlige Forretninger eller Jndbyggernes Fornøielser have lidt nogen Standsning. Natten imellem den 19de og 20de vare vel alle Stadens Porte spærrede og Louvre lukket, hvorhos en Bataillon af den Kongel. Garde var opstillet i det Jndre af Slottet og alle Vagter fordoblede; men alt om Søndagen den 20de gav Kongen flere Medlemmer af sin Familie, endeel Ministre, Marskaller og fremmede Ambassadører Audients; og Kl. 1 viste Hs. Majestæt sig i Vinduet, hvilket fremkaldte Fryderaabet: Leve Kongen, leve Bourbonnerne: "J seer, mine Venner, sagde Kongen med fast- og klar Stemme, at jeg befinder mig meget vel!" Rygtet havde nemlig udspredt, at Hs. Maj. var død, hvilken i Snak ved en Skrivelse fra Calais endog alt var kommen i Omløb, ei London. Man forsikrer imidlertid, at de Strafskyldiges Antal er saare ringe og af de Arresterede, som ikke ere over 25 i Tallet, har ingen høiere end Kapitains Karakteer. Jblandt Hovedmændene nævnes en Kapitain af Nord=Legio i nen, ved Navn d'Ecqvevauvilliers, som i Neapel skal have tjent i Murats Garde. Meurthelegionen blev endnu den 20de, ganske tidlig om Morgen, bortsendt fra Paris, og de Skyldige ere allerede satte under den Kongel. Prokurørs Tiltale.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1820-09-01
Ogsaa i Rouen er Urolighedsaanden atter virksom. 3 Under Paaskud af at opføre Serenader, har paa nogen Tid een Folkeforsamling fundet Sted efter den anden, hvorved Man den 9de hørte hyppige Trudsler og Oprørsskrig. Mairen har derfor strængelig forbudet alle Forsamlinger under hvilket somhelst Foregivende.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1820-09-01
Østerrig har ansøgt Frankerig om at opstille en Observationssarmee af 30,000 Mk. paa den italienske Grændse. Der vexles nu Noter desangaaende; men Man tvivler om at Sagen kommer istand, deels fordi der mangler Penge, deels fordi Jtaliens Anliggender ere franske Tropper fremmede.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1820-09-01
Monitøren anstiller en høist mærkelig Sammenligning imellem Revolutionerne i Spanien og Neapel, og finder en væsentlig Forskiel imellem dem. Skjøndt en Jnsurrektion altid bliver et farligt Forsøg paa at forstyrre Europas Rolighed, finder den spanske dog Undskyldning i Folkets heeltemodige Anstrængelser og mangehaande Opoffrelser for at befrie sin fangne Souverain, og den urokkelige Troskab, dets Hengivenhed for Kongen lover, er een Grund mere til til at udlade sig om disse spanske Anliggender med viis Tilbageholdenhed. Men dette er ikke Tilfældet med den italienske Halvøe. "Hvormed, hedder det, kan den retfærdiggjøre sin pludselige Opstand? Vare Finantserne maaskee ødelagte? Næst Frankerigs ere Neapels i den meest blomstrende Forfatning. Heller ikke kunde Landet klage over Despotimme; thi Kongen var elsket som en Fader. Opstanden her opvækker derfor grundet Bekymring, da den kan bringe en almindelig Krigs Elendighed over Europa. Skulde Samfundets Skjebne afhænge af en forvoven Soldats Sværd, da vilde der intet blive tilovers, for dem, som agte Menneskets Frihed og Værdighed, end at bøie Nakken under Revolutionernes blodige Aag. Befalinger, der med Magt paatrænges Souverainen og Folket, ere langt fra at fortjene det hellige Navn af Love.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1820-09-01
Samme Dag erklærede Lord Liverpool i Overhuset, at hvis Dronningen havde kunnet anklages for Majestætsforbrydelse, vilde han bestemt have tilraadet det. Den Paastand, at Billen imod Dronningen blot var indbragt, forat Kongen kunde blive sin Gemalinde qvit og formæle sig igjen, modsagde han paa det bestemteste og forsikrede, at Hs. Majestæt aldrig havde næret deslige Følelser. Der maatte, sagde han, nødvendig følge, den Skilsmisse, hvis Beskyldningerne bleve beviste, og Dronningen i saa Fald ogsaa afstaae fra sine Rettigheder; dog ønskede han ikke, at hun skulde behandles haardt, men at hendes Straf tvertimod maatte blive saa lemfældig, som muligt. Den 21de begav Dronningen sig igjen til Overhuset, hvori Forhøret med Majocci blev fortsat. Paa Spørgsmaalet: om Sovekamrene ogsaa i Carlsruhe have været nær ved hinanden, gav han et tretydigt Svar, hvoraf Man omsider udbragte, at de snarere havde været hinanden nær, end fraliggende. Hofnarrens Majonettos Dandse, hvilken Prindsessen havde medbragt fra Jaffa, kunde han ikke, beskrive med Ord, og blev desaarsag opfordret at gjøre det ved Tegn; dette efterkom han til hele Husets Moroe, da han endog gjentagne Gange forsøgde at kysse Tolken. Dernos vare hans Artituder saa uanstændige, at selv de offentlige Blade tage i Betænkning at beskrive dem. Generalprveurører forlangde, at Tolken skulde udtyde dem, vortil han svarede, at hans Pligebød ham kun at oversætte Ord og ikke Togn, hvorfor han overlod det til ham selv. Denne vellystige Dands var flere Gange opført for Prindsessen og Bergami (Nogle mene dog, at det har blot været den sædvanlige Fandango.) Da Brougham begyndte fine Kontraspørgsmaal, for at faae Vidnet til at modsige sig selv, var denne snue nok til blot at svare det Sædvanlige: jeg veed det ikke eller gjeg husker det ikke. Jmidlertid, var han et Par Gange saa uheldig at modsige sig selv, og Tolken beklagede sig meget over, at han ikke kunde (eller vilde 2) forstaae Broughams Spørgsmaal, hvor simple de end bleve fremsatte. Under Forhøret blev et af Dronningens Vidner viist bort, der havde listet sig ind som Tilhører.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1820-09-01
Den 22de sluttedes endelig Forhøret over det første Vidne, og det andet, Gactano Paturzo, fremstod, som var Kaptain paa det Skib, hvorpaa Dronningen gjorde forskjellige Reiser i Middelhavet. Da han er Katholik, forlangde Hr. Denman, at han skulde godtgjøre, at han nylig havde nydt Alterens Sakramente, eftersom ifølge hans i Religion ingen Eed er forbindende, naar den aflægges en vis Tid efter det sidste Skriftemaal, men dette blev ikke indrømmet ham, Paturzo bekræftede, at Dronningen havde siddet paa Bes Skjød paa Dækket af Skibet og sagde for øvrigt, at han maatte have 200 P. St. om Maaneden, for at paatage sig denne Vidneforretning, som var ham i meget imod. Den 24de blev Skibskaptainen og Eieren af det Fartøi, hvorpaa Dronningen gjorde Reisen til Grækenland, taget i Forhør, som endog angav sin maanedlige Sold af Kronen til 800 spanske Daler, og derefter lod Brougham det første Vidne paa ny fremkalde, for at afpresse ham Tilstaaelse om, at han tilforn har talt særdeles fordeelagtigt om Dronningen og udladt sig med, at der var ham lovet en betydelig Sum og et godt Levebrød, for at optræde imod hende (som Man da ogsaa vil forklare Dronningens pludselige Skræk af Vidnets Utaknemmelighed, hvem hun skal have overøst med Velgierninger). Men han blev ved sit Udsagn og bød sit Liv til Pant paa, at han havde vidnet Sandhed. Nu fremstod Dronningens forrige Kok og endelig en Gjæstgiver fra Triest, ved Navn Pietro Curch i som Vidner.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1820-09-01
Hvad Majocci angaaer, da bemærker Bladet Times, at han er fremdraget og lønnet af den engelske Charged Affaires i Wien, Lord Stewart, gen Mand af lige saa ringe Herkomst som Bergami og næsten lige saa hurtig kommen til Lykken. Denne Paastand modsiger imidlertid Lorden i en Wiener Tidende, hvilket har gjort stor Sensation i London, siden det staaer i Modsigelse med Vidnets eget Udsagn. Alle Biskopperne have hidtil stemt imod Dronningen. Mange forsikre ogsaa, at Folket ikke længer skal yttre saa stor Deeltagelse for hende; men de seneste Eftertretninger paastaae det Modsatte og melde, at Folkestimmelen den 22de var stærkere end nogensinde. Dette synes og rimeligst, da Regjeringen har seet sig nødt til at drage saameget Militær til Hovedstaden, at den, som en Tidende bemærker, ger meer end beleiret, ja meer end indsluttet, den er sælfuld af Troppern, og saavel Kongens Pallais, som Lord Castlereaghs Hotel ere spærrede. Den Sidste, opholder sig der ikke engang om Natten. Betræffende Processens Udfald, da gives der kun tre Tilfælde, hvoraf intet er frit for grundet Bekymring. Enten bliver Dronningen i frikjendt, og da rammer Had og Hævn hendes Forfølgere, eller hun bliver dømt, hvilket med Hensyn til den offentlige Mening, som saa djærvt har yttret sig imod denne Proces=Maade, ikke turde bevirke mindre Ulempe, eller Underhuset endelig, overeensstemmende med dets ved Hr. Wilberforce fremkaldte Beslutning, af viser Proceduren, som fordærvelig for den offentlige Velfærd, og da ville Ministrene vanskelig kunne beholde deres Poster.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1820-09-01
I Underhuset blev den 19de forestaaet at ansøge Kongen om at prorogere Parlamentet, men da Hr. Tjerney og Flere af Oppositionen talte derimod, gik Forslaget ei igjennem, og Huset adjournerede sig til den 18 Septbr. Af Omstændighederne ved Processens Begyndelse den 17de fortjener endnu at bemærkes de mange Forsigtighedsregler, som til Rolighedens Overholdelse vare trufne: Alle Magistratspersoner havde faaet befaling at være tilstæde i deres Bureauer, Konstablernes Antal er forøget til 1000 Stk., foruden 400 ridende Politiebetjente, ridende Artillerie var posteret flere Steder og Barrierer opreiste. Pøbelen tvang de Stores Betientere til at svinge Hattene og raabe, Dronningen, og næsten samtlige Biskopper bleve modtagne med Hyssen og Piben. Jblandt Tilskuerne bemærkede Man den østerrigske Gesandt, Fyrst Efterhazy, tilfods og den franske, Hertug Decazes tilvogns. Dronningens prægtige Vogn blev trukken af sex med gule Baand pyntede Heste. Foran Carltonhouse (Kongens Residents) holdt hun to Gange stille, og Folket gjorde en græsselig Støi. Mangfoldige Stemmer raabte: "Gudi opholde Dronningen!" Jngen Tvang! "Dronningen eller Død!"Vi ville forsvare hende med vort Blod! Fra Vinduerne vajede hvide Tørklæder, og mange Herrer og Damer vare prydede med hvide Sløifer. Dronningen smillede og hilsede gjentagne Gange. Enhver, som viste sig med bedækket Hoved, udsatte sig for Pøbelens Mishandling.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1820-09-01
Ved Lordernes Opraabelse i Overhuset var Hutchinson, den eneste, som manglede. Da Dronningen den anden Dag vilde stige af Vognen og Aldermand Wood trængte frem for at hjelpe hende, blev det betydet ham, at han ikke maatte betræde Qverhusets Dørtærskel uden fra Underhuset. Dronningen kastede nu et bistert Blik paa Betjenterne og raabte paa sin Kammerherre, som derefter hialp hende af Vognen. Foran Aldermandens Vogn bemærkede Man endnu en Fanefører med en uhyre stor grøn Pose, som han heel gravitetisk har paa en lang Stang.