JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1822-12-30
De græsk tyrkiske Anliggender. Den østerrigske Jagttager har dog nu brudt Tausheden, og anmelder omsider Grækernes sidste Heltedaad med disse Ord: "Mindre gunstige lyde Efterretningerne fra den Tyrkiske Flaade, der synes (for et svagt Syn kan Man jo bruge Briller ) nylig at have lidt følelige Tab, deels ved Anførernes Uerfarenhed og deels ved dens Modstanderes Dristighed. Saa meget er vist, at et af Liniskibene, er den 15 Novbr. ødelagt ved Tenedos af græske Brandere, en Fregat og nogle Korvetter strandede i Stormen, ved Tschesme og de øvrig Skibe i en meere eller mindre beskadigt Tilstand have trukket sig tilbage til Dadanellerne."
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1822-12-30
Det bittre i denne Hiobs=Tidende forsøder den, ved at skildre Halet Effendis, Berber Baschis, Muftis og Storvizirens Afsættelse med de mildeste Farver, da Alt skal være løbet af i Orden og Rolighed, der kun blev afbrudt ved væbnede Tyvebander (!), ligesom de blot bleve forviste og Halet ei engang berøvet sin Formue. Farligere, end Persernes Magter Cholera morhus, hvilken dødelige Sygdom allerede har udbredt sig til de Tyrkisk Asiatiske Provindser. Om Tildragelserne i Grækenland, og paa Morea tier Porten endnu stedse, endskjøndt det er vist, at Provindserne Acarnanien og Ætolien have underkastet sig og antaget Amnestien, der da af Tyrkerne, holdes samvittighedsfuldt, imedens Troløshed og Grusomhed allevegne betegne de græske Høvdingers Skridt, a. - Saavidt den - ikke østerrigske, nei - tyrkiske Jagttager; thi bedre lod der sig dog ikke skrives af Nogen, som var leiet til at forbittre Gemytterne og nære Revolutionsaanden. Andre Beretninger melde, at Grækerne nød Sakramentet, før de afseilede fra Jpsara for at opsøge den tyrkiske Flaade. I Hovedstaden skal det iøvrigt være mere roligt siden den sidste Katastrofe, naturligviis som en Følge af at Janit. Co skarerne bleve Seierherrer. Den berømte ChurschidPascha er nu og paa Storherrens befaling halshugget i Larissa som Forræder, uagtet han var Grækernes Dødsfjende, hvis eneste og nyttigste Allierede overhovedet ved slige Forholdsregler snart maa søges i Porten selv. Samme Skjebne har ramt den forhenværende Kommandant i Janina, Jsmael-Pascha, som var forviist til Demotica, og hvis Hoved nu pryder Seraillets Port med en Liste over hans Forbrydelser.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1822-12-30
Spanien. Den hele Levning af Troesarmeen skal endnu bestaae af 5500 Mk. som kantonnere i Rivesalte og flere Landsbyer, ved Pyrenæerne, og ventelig med Glæde ville modtage den af General Mina tilbudne General-Pardon, der dog ikke strækker sig til Officererne. Regentskabet belaver sig ikke paa saasnart at vende tilbage, helst da Man overalt er tjed af den ødelæggende Borgerkrig, i hvilket Øiemed Jndbyggerne i Cerdagne og have væbnet sig. Urgels Jndtagelse er Mina saa meget mere magtpaaliggende, da Ramagosa her synes at ville gjøre tapper Modstand, og ved tvende Udfald har været saa heldig at fratage de Konstitutionelle hele Transporter af Korn og Qvæg. Derimod har General Milans den 10 og 11 d. slaget Mosen Anton, Misaar, Malleville og flere Jnsurgentchefer, og tildeels jaget dem over Grændsen. Den 8de ankom han til Figueras, som blev paalagt en svær Kontribution, fordi den havde holdt med Faktionisterne. General Roten har besat Campredon, men maatte den 7de, efterat have fundet en heftig Modstand ved Bagua, vende tilbage til Berga. Jnsurgentchefen Zaldivar har udspilt sin Rolle; hans hele Korps er ødelagt ved Parzuna, hvor han selv faldt, og hans Liig derefter ophængt i Galgen i Ciudad Real. Den gamle Gjenganger Merino spøger endnu imellem Vittoria og Burgos, og havde nær opsnappet endeel af det nye Laan, hvis stærke Bedækning med Nød slog sig igjennem. J Taleira fandt Jnsurgenterne for godt at massakrere 120 konstitutionelle Fanger, før de søgde Tilflugt paa det franske Gebeet. For saa længe muligt at holde Liv i disse Sørgeseener, lade Pariserblade endog O'Donnel i forcerede Marscher gaae løs paa Vittoria, og Torrijos være trukket tilbage fra Lumbiertil Pampelung. Ogsaa skulle Brigaderne Cisneros og Ulmann være gaaet over til Faktionisterne. Til Madrid, hvor det dog endnu den 12 d. M. var aldeles roligt, er ufortøvet beordret flere Regimenter, som Man formoder i Anledning af nye opdagede Jntriguer. Cortes have den 7 d. udnævnt den udmærkede Retslærde Hr. Oliver til Maanedspræsident. Det bekjendte og af Kongen sanktionerede Dekret angaaende de patriotiske Selskaber blev den 5 d. under almindelig Jubel publiceret i Hovedstadens Gader.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1822-12-30
Blandinger. Storbrittannien. Et Londoner Blad fortæller, at Hertuginden af Parma, med sin høie Faders Samtykke, vil aflægge et Besøg i Engelland. Jtalien. Hertuginden af Parma (Enke efter Napoleon) beærede forleden med sin Nærværelse en musikalsk Aftenunderholdning hos Hertugen af Wellington, som selv førte hende ved Armen ind i Sahlen, og derved opvakte mangehaande Erindringer hos de Tilstædeværende.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1822-12-30
Den 19 Novbr. spiste Hertugen hos Hs. Keiserlige Høihed. Østerrig. Nogle Jndivider af Militair= og Borgerstanden, som havde ladet sig bestikke af en fremmed Agent til at udforske den af Oberst Augustin opfundne Hemmelighed til at forstærke de Congrevske Brandraketter, ere dømte efter Lovens hele Strænghed imod Falskhverver- og Spioner.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1822-12-30
For at lette sine ungarske Undersaattere Handelen har Keiseren tilladt, at den hiinsides Save beliggende Deel af Civil-Croation og det fordums ungarske Kystland, som har hørt til Jllyrien, herefter maa indlemmes i Kongeriger Ungarn.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1822-12-30
Den fra Croratien og Slavonien til Verona afsendte Deputation blev ogsaa forestillet Keiser Alexander, som sin Tale handlede om det fastknyttede Venskab og uopløselige Forbindelse imellem begge Monarkerne, der skrev sig fra hine Trængselsdage og eene sikrer Verdens Fred. Jagttageren bemærker i Anledning af Fyrst Hardenbergs Død, at han var en af de første Stiftere af Forbindelsen imellem Østerrig og Preussen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1822-12-30
Tyrkiet. Det er dog ikke saa uhørt, at Sultanen, har selv tiltalt de fremmede Gesandtere; men vel, at nogen Jnternuntius før den østerrigske, som nys meldt, har holdt sin Tale i det tyrkiske Sprog.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1822-12-30
Fra Widdin meldes, at den forrige Krajover Kalmakan er gaaet over til den mahomedanske Troe, hvortil Man troer hans Bevæggrund har været, ved et Givtermaal med Paschaens Datter at opsvinge sig til Tolk hos Porten, for derved at kunne gavne sin Nation Grækerne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1822-12-30
Frankerig. Den 13 d. M. betraadte Talma for sidste Gang Parises's Skueplads, hvis Pryd han i 30 Aar har været, i Manlius's Rolle. Hos Napoleon stod han, som bekjendt, i stor Anseelse. Hr. Froment er bleven afviist fra Retten med sin Klag imod Greven af Artois, om Godtgjørelse for en i Aaret 1790 i det sydlige Frankerig stiftet Folkevæbning, som i de Tider kaldtes Rebellion. Vel snarere for at tjene noget ved det saakaldte Regentskab, end derved at gjøre det udødeligt, har en Maler i Perpignan aftaget samtlige Medlemmers Protraiter.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1822-12-30
Fyrst Talleyrand bivaaner i denne Tid regelmæssig de offentlige Audientser hos Kongen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1822-12-30
Til Marseille er i Begyndelsen af denne Maaned ankommen omtrent 40 spanske Jnsurgentere, som vare forviiste fra Gibraltar, i en saa nødlidende Tilstand, at den er aabnet en Subskription for dem, En ny fanatisk Tidende, under Titel af le Regulateur som gjorde sig en Ære af at overgaae Ultrabladenes Ultraisme, og i sit Vaaben havde en harnisket Korsridder, er strax qvalt i Fødselen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1822-12-30
Fra den Didotske Presse vil udkomme med det første: Memoirer til Frankerigs Histerie under Napoleon, skreven paa St. Helena af de Generaler, som deelte hans Fangenskab og gjennemseet af Napoleon selv. - 7 Bind ere forfattede af General Gourgand og 7 andre af Gen. Montholon.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1822-12-30
Marskal Davoust ligger farlig syg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1822-12-30
Tydskland. Den i Mai d. A. afdøde Hertug August af Gotha og Altenburg har testamenteret Landet sit kostbare chinesiske Kabinet, det eneste i sit Slags i Tydskland, hvormed var forbundet et rigt og udsøgt Bibliothek over China, en anseelig Maleriesamling og de afSeetzer samlede orientalske Bøger og Haandskrifter, tilligemed sit Privatbibliothek, der indbefatter mange Pragt værker.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1822-12-30
I Dresden har været endeel Festligheder i Anledning af Prinds Johans Formæling med Prindsesse Amalie Auguste af Bayern.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1822-12-30
J Stuttgart og flere Steder fornam Man den 28 f. M. en Jordrystelse, som ogsaa sporedes i Egnen omkring Strasburg og Kehl. Den var temmelig stærk og varede 4 Sekunder.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1822-12-30
Rusland. Om Grækernes Anliggende hersker i hele Riget næsten kun een Stemme, og Enhver beklager, at Man endnu stedse ikke kommer dem til Hjelp. Lærerne paa Universiteterne og i Skolerne, ligesom i Kirkerne af alle Konfessioner, kappes med hverandre om at vække i deres Tilhøreres Hjerter Medlidenhed og virksom Understøttelse for deres ulykkelige Troesforvandte.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1822-12-30
Nordamerika. J Februar Maaned d. A. havde adskillige Jndianerstammer Audience hos deres store Fader, Præsidenten i Washington. De bestode i Alt af 15, nemlig 12 Mandfolk og et Fruentimmer. Efterat Præsidenten havde formanet dem til at leve i Fred indbyrdes og ingen Mistanke nære til de forenede Stater, besvarede de i deres naive Sprog hans Tale, og frabad sig Kornavlens Jndførelse, saalænge Bøffeljagten endnu var fordeelagtig, talte med største Ydmyghed om de røde Mennesker i Sammenligning med de hvide, og tilstod ganske oprigtigen, at de vare overbeviiste om, at den store Aand, som beskyttede begge, havde bestemt de sidste til Jordens Herrer. Men, tilføiede En af dem, uagtet J. have store Stæder at boe i, skjønne Klæder at tage paa, Geværer og Huusgeraad, elske Vi dog vort Land ligesaa høit som J Eders. Vore Folk ere ligesaa tapre som Eders a. - Rørende er den Tanke, at disse Folkefærd, som med al deres Raahed besidde mangt et skjønt Karakteertræk, og ere Landets gamle Herrer, have maattet gjøre Plads for Fremmede, og efter endeel Aars Forløb ville være ganske forsvundne af Jorden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1822-12-30
Beltpassage fra den 25 til 29 Decbr. 1822. Fra Fyen til Sjælland.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1822-12-30
Kjøbmændene D. Wettstein og J. A. Hechs: Garver Spøhr, med Søn; Gartner J. P. Schmidt. J. Noos; Grosserer J.L. Garrique; Sekondlieutenant v. Brandt; Handelsmand P. Petersen; Sekretair C. H. Hansen; Student L. P. Buhl, Kjøbmand M. Hickscher med Søn og Pige; Kammerjunker, Wedel Heinen. Fra Sjælland til Fyen. Kjøbmand J. Ridl; D. Knutti, Ritmester Rosenørn med Frue, 2 Børn og Frøken Stemann, Grev H. A. v. Brochenhuus, Schack; Kammerherre, Stiftamtmand Lowzow; Styrmændens N. Thornøe og R. S. Tanggaard; Skipper C. M. J. Berg, General=Konsul A. P. Knudsen; Godseier C. Schleiden: GreTiste Brahe; Groshandler M. H. Nathansson; Handlende, A. H. Gebes; Regimentsqvarteermester og Auditeur Lüttichau, Skibskapitain M. Fischer, Kjøbmand Knieriem.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1822-12-30
Kjøbenhavns Børs-Kours den 27 December. Hamborg: 2 M. 244 - k. S. 247. Amsterdam: 2 M. - . - London 2 M. 11 1/2 Rbd. Specier: 250; solgtes til 15 Rbmk. Obligationer: (med Rente fra 11 Decbr. 1822) 77 1/2 a 78. Nationalb. Oblig. (uden Rente) 101 1/2 Rbd. r. S. eller 127 Rbd. Sedl. for 100 Rbd. r. S. Norske Rbksedler 12 3/4. - Svenske Sedler 59 s. Disconto 6 PC.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1822-12-30
Forlangt Jndrykkelse. Den haarde Dom over Traktat-Selskaber i Almindelighed og over vort lidet Selskab i Særdeleshed, som findes i de fyenske Landemods=Acter, havde dette Selskabs Bestyrere alle rede længe siden læst; men i den Overbeviisning, at Acterne kuns læstes af Præster og andre Videnskabsmænd, der maatte forudsættes at kunne og ville dømme selv, indsaae Man at her i ikke behøvedes andet Forsvar, end det vore Skrivter vilde finde i christeligsindede, videnskabelige Medbrødres eget Omdømme, Da nu Dommen, som Man erfarer, er kundgjort i Odense Aviser, anseer Man det derimod for Pligt, at erklære: "Skriv terne, af hvilke 20 No. ere udkomne, lægge an paa det samme, som alle Bibelselskaber lægge an paa, at fremme den hellige Skrivts flittige Læsning, at befordre en sand og levende Troe, der yttrer sig i Kjerlighed og Lydighed mod Gud, samt at meddele historiske Efterretninger og Christendommens mærkværdige Udbredelse i Verden, uagtet al den Modstand, som har fundet og endnu finder Sted, hvoraf det og vorder klart at vor himmelfarne Frelser endnu er med sine Tjenere. Tre af de udkomne Numere ere endog ene og allene bestemte, forat fremme Deeltagelse i Bibelselskabernes Bestræbelser og ere med megen Velvillie og Taksigelse modtagne af det danske Moderselskab, som skrivtligen flere Gange har opmuntret os og tilønsket os al Guds Velsignelse ved disse vore Bestræbelser for Guds Riges Udbredelse. Et af Numerne er en Historie om Reformationen ved Dr. Morten Luther, og flere Nummere indeholde Beretninger om det Mørke, som hersker iblandt Hedninger og Tyrker, samt om det herlige Lys, som ved Jesu Evangelium tændes her og der iblandt de formørkede Nationer. Dette være sagt for christelige Almuesfolk, som, forledede af hiin haarde Dom, kunne frygte for, selv at læse eller lade deres Børn læse vore Smaaskrivter, hvilke her læses med Begjerlighed, og ikke uden Velsignelse. Langt fra os være iøvrigt al Fortørnelse imod den høilærde Forfatter, som ved hiin Yttring har vakt des større Opmærksomhed for vort lidet, hidtil temmelig ubekjendte, Selskab Arbeider. Kuns ønske vi, at han selv, med upartisk, christeli Aand, maae læse det vi skreve, og da tør vi haabe, at han vil række os Broderhaand, og af al Kraft understøtte den Gjerning, vi i Guds Navn have begyndt og fremdeles ved hans Bistand agte at fortsætte.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1822-12-30
Paa det Lyngbye Traktat=Selskabs Vegne, B. F. Rønne, Sognepræst.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1822-12-30
tissements.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1822-12-30
Fra Pressen er udkommet: Skildring af Hovedbegivenhederne i Historien gjennem alle Tidsaldere, en Læsebog i Historien for Ungdommen af U. C. Mule, Sognepræst til Refsnæs i Sjælland, 4de og sidste Deel, der tillige udgjør et Heelt for sig og indeholder en udførlig Fremstilling af en Periode, som er riig paa de mærkværdigste Verdensbegivenheder, saasom i Frederik Ildens Regjeringstid, den Nordamerikanske og franske Revolution, Napoleons Historie og Alt derpaa følgende indtil vore Dage.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1822-12-30
Til Skriftets Anbefaling tjener, at det alt længe saavel i flere lærde Skoler som ved Privat-Underviisning er anseet for en fortrinlig brugbar Læsebog i Historien, saa at af de 3 første Deele ogsaa har maattet foranstaltes nye Oplag trykkede. Desaarsag har jeg og, for som Forlægger at lette Anskaffelsen deraf, ansat følgende i Forhold til Tiderne yderst billige Priis, hvorfor enten hele Værket samlet eller enkelte Dele særskilt fra Dato overlades Kjøberne, nemlig: 1ste Deel, indeholdende den ældre Histore (23 1/2 Ark, 1 Rbd. 48 s. S. v. T. 2den Deel, Middelalderens Historie. (25 1/2 Ark . . . . . . . . . . . . . . . . - 48 - 3die Deel, den nyere Historie indtil Frederik 11 af Preussen. (24 3/4 Ark) . . . . . . ......... . - 48 - 4de Deel, den nyere Historie fra 1740 indtil 1821 (28 Ark. . . . . . - 72 Odense den 30 Decbr. 1822. S. Hempel. Politiet finder sig beføiet, herved at indskjærpe det i foregaaende Aaringer skeete Forbud mod Skyden, og Kasten med Potter og Skaar paa Porte og Dørre forestaaende Nytaars Aften.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1822-12-30
Odense Politikammer den 28 Decbr. 1822. Schønheyder.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1822-12-30
Den respektive Eier, der maatte være i Besiddelse af en Gaard, hvortil er et Areal af 150 -200 Tdr. Land, hvilken han fra 1 Mai 1823 vil overlade i Forpagtning, eller og en god Vandmølle til Bortfæstning, vilde behagelig aflægge en portofrie Billet, der indeholder Stederts Beskaffenhed og vigtigste Omstændigheder, paa Adressekontoiret, mærket P. W.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1822-12-30
De, som maatte have noget at fordre hos afgangne Anne Cattrine Schmidt eller i hendes Stervboe, indkaldes herved, i Overeensstemmelse med Plakaten af 2 Juni 1819, til, inden 12 Ugers Forløb, at melde sig hos undertegnede Skifteforvaltere. Odense Raadstue den 27 Decbr. 1822. Borgmester og Raad.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1822-12-30
J Januar Maaned samles Kommissionen paa Kjersgaard første Gang Torsdagen den 9 Januar, men siden som forhen, den første Torsdag i Maaneden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1822-12-30
Kommissionen i Kammerjunker Wedel Heinens Boe paa N. Knutzen. Kjersgaard den 29 Decbr. 1822.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1822-12-31
No. 176. Fyens 51 Aargang. Stifts privilegerede. Kongelig allene Avertissementstidende. Adresse-Avis og overalt i de Danske Stater. Forsendes med Brevposten, Udgiveren Søren Hempel i Odense. Redigeres, trykkes og forlægges af Tirsdagen den 31 December 1822.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1822-12-31
J udhold. Udenlandske Blandinger. - Fædrelandet: Offentlige Foranstaltninger. Skibs-Efterretninger. Videnskabelighed. Odense.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1822-12-31
Udenlandske Blandinger. Sverrig. Den almindelig agtede Præsident, Friherre v. Wetterstedt, hvis Søn nylig kom tilbage fra sin Ambassade for at anholde om Prindsessen af Leuchtenbergs Haand for H. K. H. Kronprindsen, er den 15 d. død i en Alder af 87 Aar. Det Stokholmerblad Argus den anden er nu ogsaa forbudt at udgives, fordi det blandt andet har anstillet Betragtninger over Oberst v. Ankarsvards Forslag, til at formindske den agerdyrkende Klasses Omkostninger ved Soldaterholdet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1822-12-31
Den meget agtede Godseier, Major v. Liljehorn i Vestgothland, er død af en forgiftet Kop Theevand, og hans Forvalter, som mistænkt, fængslet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1822-12-31
Den bekjendte v. Archenholz's Enke er død i Finland. Tydskland. Ved et Hofbal i Dresden blev forleden tabt et Halsbaand, for hvis Opdagelse var udlovet 500 Rdlr., og som nu er fundet af en Kammerpige hos et fremmed Herskab.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1822-12-31
J Mühlhausen er Skuespilhuset lukket paa Grund af nogle demagogiske Optøier.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1822-12-31
Den Maynzer Tidende vil igjen blive fortsat fra Nytaar af. Frankerig. En Skorsteensild i Freds-Salen. voldte, at der intet blev af Kuren den 16d. Nogle af Minas Officerer, som vare tagne tilfange af Troesarmeen og bragte til Toulouse, fandt her en maade. lig Modtagelse, da Man i Førstningen antog dem for at høre til Eroles Tropper; men aldrig saasnart blev Vildfarelsen opdaget, før Bladet vendte sig, og Man fra alle Kanter kappedes om at understøtte dem med Penge, Klæder &c. Som en Prøve paa, hvorvidt Ultrabladene drive deres Overdrivelse, kan følgende Tirade tjene: Røvernes (Liberalernes) Politik har allerede vundet Seier over Kronernes Diplomatik.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1822-12-31
Jtalien. J Neapel skal ogsaa være lagt Skat paa fremmede Aandsprodukter.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1822-12-31
Spanien. Med Engellænderne er sluttet Kontrakt, om 50,000 Flinter, som ventes til Alicante.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1822-12-31
Storbrittannien. Om Kapitain Parrys Expedition, som nu har været halvandet Aar borte, har Man endnu ikke mindste Efterretning.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1822-12-31
J Flækken Hilleden, i Grevskabet Buelinghamshire, blev for nogle Uger siden ved Nattetid mærket en stærk Jordrystelse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1822-12-31
Rusland. Alle Officerer saavel ved Hest, som Fod Garden, have nylig faaet Ordre at øve Tropperne i Forposttjenesten og den saakaldte lille Krig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1822-12-31
Den for 3 Aar siden afdøde Kongel. sardinske Gesandt ved Hoffet i Petersborg, Grev Joseph de Maister, har kronet sine sidste Levedage med et Værk, hvori han yt. trer sig ei allene som en erklæret Fiende af den protestantiske Troesbekiendelse og al Oplysning, men tillige optræder som den kraftigste Forsvarer af Aandstrældom, Fordom og Jntolerance. Bibelselskaberne fordømmer han ganske, og holder den uden Noter og Forklaring læste Bibel for en sand Gift. Kirken er nemlig, efter hans Anskuelse, en om Due, som først nedsluger Livets Fød for sine Unger, og giør Brokker deraf, førend den kaster samme for dem.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1822-12-31
Amerika. Til de flere nye Stater som ikke let findes i de sædvanlige Geographier, hører Ponais=Staten, en fri uafhængig Stat under Katiken Mar Gregor beliggende ved Rio Negro, paa den bjergfulde Side af i Hondurasbugten i Nordamerika, omtrent 8 Dagreiser fra Nye=Orleans. Entre Rios ved Plata-Strømmen har ogsaa dannet sig til en fri, uafhængig Repræsentativstat.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1822-12-31
Fra St. Thomas meldes, at den Kongelige spanske Fregat Ligera har gjort Jagt paa Decoudrais Skibe, hvoraf et er indløbet til Curacao, og der bleven reklammeret at Spanierne. Det havde 6000 Flinter, Kokarder og Proklamationer, bestemte til Portorico, ombord. Siden har Ligera endnu taget 3 andre Korfarer, sandsynligviis Rea sten af bemeldte Expedition.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1822-12-31
Fædrelandet. Offentlige Foranstaltninger. Jfølge Kancellieskrivelse af 17 denne Maaned maa en Afstand af to Mile ordentligviis ansees som Regel for, hvor lang Kjøbstædernes Brandkorpser ere forpligtede til at yde Hjel i paakommende Jldebrandstilfælde paa Landet. Men hvor Jlden formenes at være i en Bye, hvor den i længere Tid kunde have Leilighed til at rase, dersom den ei blev standset, kan det overlades Brandinspekteuren at bestemme om Hjelp skal afsendes eller ikke. Og da der i de fleste Kjøbstæder forefindes tvende Sprøiter, og det ikke synes raadeligt at blotte Byen for Brandfolk og Slukningsredskaber, paalægges det vedkommende Brandinspekteur, ikkun at lade den ene Sprøite med fornødent Mandskab afgaae til de Jldebrande, der opkomme paa Landet i den forommeldte Afstand fra Byen.