JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-12-23
Jndenlandske Efterretninger. Fædrelandet beretter nu, hvad der allerede længe mundtlig har været omtalt og bekjendt, at de 5 Assessorer, der have voteret i den imod Orla Lehmann anlagte Sag, ere Casse, Lund, Flensborg, Tetens og Justitiarius, Etatsraad Thomsen, samt at af disse have Lund og Flensborg voteret paa Frifindelse, medens Casse, Tetens og Thomsen have været enige i, at Tiltalte maatte være at ansee med en Mulct. De bemærkes derhos, at ligesom Justitiarius ogsaa i denne Sag har benyttet den fra alle Sider bestridt Magt til at vælge Dommere i hver enkelt Sag som han de facto udøver, saaledes har han navn ligt i nærværende Tilfælde benyttet den paa saadan Maade, at han, med Undtagelse af Assessor Flensborg, netop har valgt saadanne Dommere, som almindeligt ansees for at høre til det strengere Parti i politiske Sager, af hvilke dog Assessor Lund har voteret for Frifindelse, og iblandt disse sig selv, da Sagen netop stod paa et saadant Punkt, at ligemange havde voteret paa Frifindelse og Domfældelse. Naar man betænker, hvor stor og uberegnelig Jndflydelse enhver Dommers subjective Formening nødvendigviis maa erholde i alle de Sager, der dreie sig om et politisk Spørgsmaal, og det netop saa meget mere som Placaten af 1ste November 1837 har, saa at sige, ikke blot sauctioneret det subjective Skjøns Gyldighed, men endog ved de mangfoldige Trykkefrihedssager tilvant Dommerne at lade det Objective i de politiske Sager træde mere i Baggrunden end man kan ønske det med Hensyn til Domstolenes Anseelse, og naar man derhos overveier, hvad Combinationen af disse Forholmed den ovennævnte hos Etatsr. Thomsen beroende Myndighed under samstødende Omstændighede vil kunne lede til, saa troe vi ikke alene at kunne spare os enhver Commentar over disse nu historiske Facta ved den Lehmannske Sag, men ogsaa at kunne yttre det Haab, at Rigets øverste Domstol, hvor Justitiarius i det mindste ikke har den nævnte Jndflydelse paa Valget af Dommere, vil komme til et andet Resultat end det allerede udbragte. (Kbhpst.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-12-23
Under den 21 December har det allernaadigst behaget Hs. Maj. Kongen at meddele Capitain og Batterichef i det Kongl. Artillericorps Anton Frederik v. Tscherning, R. af D., efter Ansøgning Afsked i Naade af Krigstjenesten, paa de i de allerhøieste Resolutioner af 6te og 9de f. M. fastsatte Vilkaar, nemlig med Behold af hans havende Gage, Cantonnementstillæg og Qvarteerpenge i Pension. (Berl. Tid.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-12-23
Hs. Majestæt har allernaadigst tilstaaet Capitain von Hoffmann for hans galvanographiske Opfindelse en Belønning for een Gang af 1000 Rbd. samt en aarlig Livrente af 300 Rbd., hvoraf de 200 Rbd. skulle gaae over paa hans eventuelle Enke og efter hende til lige Deling mellem hans efterlevende Børn, Alt imod den Forpligtelse fra hans Side, at han lader Opfindelsen, ved Videnskabernes Selskabs Omsorg strax offentligen bekjendt(Berl. Tid.) gjøre.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-12-23
En Fisker fra Humlebek havde i en stormfuld Nat henvendt sig til Toldbodvagten med Anmodning om at maatte blive tilstedt Adgang til sin ved Toldboden liggende Baad, der var hele hans Eiendom, hvorved han ernærede sin Familie. Underofficeren afslog ikke alene hans Begjæring, men nægtede ham endog at faae den vagthavende Officeer i Tale. Næste Morgen var Baaden sunken. Ved Krigsretten er nu Underofficeren tilkjendt en arbitrair Straf af 10 Dages Arrest. (Kbhpst.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-12-23
Paa Kongejagterne ved Frederiksborg i denne Tid er skudt 228 Stkr. Dyr, 61 Harer, 133 Ræve, 2 Maarer og 1 Grævling. Kongen har Selv nedlagt 21 Ræve og paa een Dag skudt 6 Stkr. (Aarh. Av.)¬
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-12-23
J Henhold til det saaledes Anførte tillader jeg mig for Deres Exellence og Deres Høivelbaarenheder at fremsætte den ærbødige Begjæring, at min Sag maa vorde behandlet offenligen og mundligen, hvorhos jeg i alt Fald paa dette mit Andragende tør forvente saadan skriftlig Resolution, at jeg derpaa kan bygge, hvad videre Skridt jeg i saa Henseende finder lovligt og tilraadeligt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-12-23
(Corresp.) Kjøbenhavn den 16de December. Et lille Bidrag til en Skildring af Pressens Vilkaar i Hertugdømmene. Til Forsvar for den sidste mod Cand. O. Lehmann anlagte Action for den paatænkte Oprettelse af et Fond til Understøttelse af den haardt betrængte Presse, indeholdt den "Berlingske Tidende" under Mærket 12 en Artikel. J Anledning af denne Artikel skete der en Meddelelse til Bladet "Dannevirke, hvori Meddeleren, næst efter at have indrømmet Rigtigheden af de af Hr. 12 opstillede Grundsætninger – at den factisk bestaaende Forfatning er Statens Grundvold, at de Mænd, til hvem den høieste Øvrigheds Myndighed i Staten er betroet, bør vaage over denne Forfatnings Opretholdelse osv., gik over til at undersøge, hvorvidt de to høieste Autoriteter i Landet, det danske og slesvig-holsteen-lauenborgske Cancellie med lige Conseqvents og Strenghed gjorde disse Grundsætninger gjældende. J disse Undersøgelser gjorde Med deleren opmærksom paa, at Kongeloven er den factisk bestaaende Grundlov, hvorefter Hertugdømmene regjeres ligesaavel som Kongeriget, og at følgelig ethvert Angreb paa den er ligesaa strafbar der som her, men at man ikke desmindre i Hertugdømmenes Journaler og i de Skrifter havde angrebet dens første Grundsætning i Statens Eenhed og Udelelighed, ja ligefrem forkyndt, at enhver brav Patriot burde arbeide paa den bestaaende Stats Opløsning. Meddeleren meente, at dette var at prædike Oprør, og fandt det derfor forunderligt, at det Slesvig=Holsteen-Lauenborgske Cancellie, der jo maa antages at vedkjende sig de samme Regjeringsgrundsætninger, som det Danske Cancellie, i en Række af Aar har ladet slige Yttringer og Opfordringer hengaae upaatalte, skjøndt Embedsmændene i Hertugdømmene, ligesaavel som i Danmark, ved deres Eed ere bundne til at haandhæve Kongens absolutum domicilium. Han anstillede derpaa nogle Betragtninger over Pressens Skjebne i Danmark, og kom til det Resultat, at det vel maatte antages, at de to høieste Regjerings-Autoriteter i Landet fulgte forskjellige Grundsætninger med Hensyn til den factisk bestaaende Forfatnings Haandhævelse. Saaledes er Sagen refereret os, og vi have Grund til at ansee Referatet for authentisk, skjøndt vi rigtignok hellere havde ønsket at kunne meddele Artiklen i sin Heelhed. Den første Deel af Artiklen, der indeholdt almindelige Betragtninger over de af Hr. 12 opstillede Grundsætninger, fik Lov til at passere, men den anden Deel, der gik ind paa det Slesvig=Holsteen-Lauenborgske Cancellies Forhold til de slesvig-holsteenske statsopløsende Bestræbelser, blev strøget af Censor, og hele Oplaget af Bladet "Dannevirke maatte casseres og omtrykkes.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-12-23
J den "Berlingske Tidende har en Artillerie officeer, der undertegner sig A, i en lang Artikel expectoreret sig, angaaende den Tscherningske Sag, og navnlig angaaende Fædrelandets Skrivelse til Artilleriecorpsets Officerer. Vi mindes ikke i lang Tid at have læst et daarligere Product, og han har beviist, hvad han nok mindst agtede at bevise, at der i det mindste findes een Officeer i Corpset, som det ikke vilde være vanskeligt at remplacere ved en dygtig Underofficeer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-12-23
Den Bespiisningsanstalt, som i en Række af Aar har bestaaet i Kjøbenhavn og Vinteren, og hvorfra der for den billige Priis af 5 Rbd. for hele Saisonen daglig uddeles et sundt, velsmagende og nærende Middagsmaaltid, er endelig traadt i Virksomhed. Det er høiligen at beklage, at denne velgjørende Jndretning i denne Vinter har maattet indskrænke sin Virksomhed af Mangel paa Bidrag, og denne Karrighed – thi andet kunne vi ikke kalde det – gjør sandelig ikke Kjøbenhavnernes ellers høitpriste Goddædighed Ære. Vel ere de fleste Livsfornødenheder stegne i Priis, dog ingenlunde saaledes, at det kan genere den egentlig velhavende Classe, og, hvad Forlystelserne angaaer, mærker man da heller ikke Noget dertil. Vi have aldrig havt Leilighed til personlig at gjøre os bekjendt med denne Jndretning, men vi ville anføre, hvad en af Bestyrerne i disse Dage yttrede for os om den: "Her følges ikke den Grundsætning, at for den Fattige er ogsaa det Daarlige godt nok, og jeg skal være meget tilfreds med, om jeg til min Dødsdag maa see et saadant Maaltid Mad. paa mit Bord, som her bydes den Fattige.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-12-23
Fra Bankier Dassier i Paris, der nu er fremtraadt som den egentlige Hovedentrepreneur af Kjøbenhavns Gasbelysning, er indløben en Skrivelse dat. Paris den 4de December, hvori han melder, at en Agent fra ham vil i denne Maaned blive afsendt til Kjøbenhavn at afslutte Contract om Gasbelysningen, hvis man kan blive enig. Nivellementet af den roeskild kjøbenhavnske Jernbane nærmer sig sin Fuldendelse, og ventes tilendebragt i denne Maaned.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-12-23
Det erfares, at den Lehmannske Sag vil blive procederet skriftlig ved Høiesteret. Nykjøbing den 23de December 1841. Det har stedse været os en sand Glæde, saa ofte vi dertil have havt Anledning, at omtale den Driftighed, hvormed Hr. Kjøbmand J. Sidenius her i Byen sysselsætter en Mængde Menneskeer paa sit for 3 Aar siden anlagte Skibsværft og giver dem Leilighed til stadig Fortjeneste og Underholdning.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-12-23
Atter idag havde vi her det stolte Syn at see et Fartøi, prydet med vaiende Flag og under et muntert Hurraraab, glide majestætisk fra Stabelen udi Vandet. Da vi antage, at det vil have almindelig Jnteresse, ville vi ved denne Leilighed meddele en Oversigt over de hidtil paa Hr. Sidenius's Værft byggede Fartøier: 1. Henriette, Brig, 65 1/2 Com. L. dr., forliist under Norge; 2. Falster, Brig, 86 1/2 Com. L. dr., solgt til Havanna; 3. Olavia, Skonnert, 53 1/2 Com. L. dr., for Hr. Agent Benzon i Stubbekjøbing; 4. Josvar, Skonnert, 56 1/2 Com. L. dr., for Hr. Urtekræmmer Hansen i Kjøbenhavn; 5. Anna Hellena, Slup, 32 Com. L. dr., for Dhrr. Schulz og Birkholm; og den idag afløbne: 6. Ellida, Skonnert, 50 Com. L. dr., for Hr. Capt. Gram. Desuden er en Skonnert paa 40 Com. L. saavidt færdig, at den om kort Tid vil forlade Stabelen, hvorpaa Kjølen vil blive lagt til et Barkskib og en Skonnert. Hr. Skibsbygmester Dresler, har atter ved den idag afløbne Skonnert givet et nyt Beviis paa sin udmærkede Dygtighed, idet dette Fartøi af alle Kyndige roses for en fortrinlig Construction.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-12-23
Vi have havt Leilighed til at gjøre os bekjendt med en Sang, som Værftets Mandskab, i Anledning af Dagens Festlighed, iaften agte at afsynge, og vi finde den saa smuk, at vi ikke kunne nægte os den Fornøielse at slutte vor Beretning ved her at meddele det sidste Vers, hvorfor vi haabe at erholde Tilgivelse af Forfatteren, der er en af Værftets Tømmermænd. Med Dannebrog, de Danskes Lyst, Ellid, stolt Du glide, Fra Danmark Strand til fremmed Kyst, paa Bølgetoppe hvide. Gud Dig omgierde med sin Vagt Mod Storm og vreden Bølge! Paa Danskens Vei til Roes og Magt Dig Held og Lykke følge!
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-12-23
Kjøbenhavns Børscours den 17de December 1841. Hamborg 2 Maaneder – a vista 197 1/2. Species, 200. - 4 pCt. Kongelige Obligationer (uden Rente) 99 3/4 a 100 Rbd. r. S. Nationalbank Actier 164 1/4 a 105 i rede Sølv. Reisende fra den 15de til den 22de Decbr. 1841.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-12-23
Fra Gaabense til Vordingborg. Med Pakkeposten: Dhrr. Ahlmann og Jessen; Teglbrænder Siemsen. Med Personposten. Skolelærer Schierning; Rector Rosendahl; Gartnerne Seidel og Föbtz; Forvalter Tolderlund. Udenfor Posternet Secretair Hammerich med Datter; Proprietair Burchhard; Fru Friboe; Hr. Rosen; Proprietair Jacobsen med Kone, Madam Guldborg; Handelsfuldmægtig Puggaard. Fra Vordingborg til Gaabense. Med Pakkeposten: Skovrider Jochumsen, Malerlærling Suhr, Jomfru Berthelsen; Bombardeer Petersen; Sømand Møller; Skovfoged Nielsen; Malerlærling Schmidt; Madam Sønderup; Discipel Clausen; Hr. Thanning; Cand. Pharm. Leschly. Med de Personposten. Hr. Nyholm; Baron Rosenkrantz, Pastor Giessing; Dhrr. Friis og Schou. Udenfor Posterne: Studenterne Wilhelm, Clausen og Brabrand; Discipel Giessing; Proprietair Hostrup. (Forlangt indrykket).
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-12-23
Til Underretning for de af dette Stifts Beboere, som efter Lollands-Falsters Stiftstidende A 155, sukke saa stærkt over Mangelen af et Dampskib mellem Wordingborg og Gaabense, skylder jeg Sandheden at bemærke: at den omskrevne Hamborgposts sildige Ankomst til Nykjøbing den 20de dennes, ikke har sin Grund af Mangel paa et Dampskib i dette Farvand, men snarere maa tilskrives Veienes slette Tilstand iaar frem for noget andet Aar; eller maaskee Posten er opholdt ved Belterne, hvilket for har været Tilfældet, omendskjøndt der dog haves Dampskibe, thi den omskrevne Dag, da Posten ankom saa sildigt, blev den overført fra Wordingborg til Gaabense med en liden og letroende 4 Bords Jolle, som foruden 2de Smaaseil, roedes af 2 Mand, og da Vinden tillige ikke var ugunstig, varede Overfarten neppe over 1 1/2 indtil 1 1/2 Time. Gaabense Posterpedition den 22de December 1841. Arnkiel.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-12-23
Gudstjeneste. Første Juledag begynder Gudstjenesten, i Nykjøbing Kirke Kl. 1, anden Juledag Kl. 10.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-12-23
AVERTISSEMENTS.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-12-23
Fra Pressen er udkommen: Den franske Revolutions Historie, fortalt af M. A. Thiers, oversat efter den femtend Originaludgave af F. C. Rosen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-12-23
(Første Hefte.) Det faaes hos Thierry i Nakskov, Giegengack i Maribo og paa Adressecontoirt i Nykjøbing for Paa Adressecontoiret i Nykjøbing faaes: Første Underviisning. En Ane og Læsebog med billeder. 24 s. med illuminerede og 16 s. med sorte billeder. Oprettelsen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-12-23
en borgerlig Realskole i Nakskov, et Bidrag til Oplysning om, hvad der ved Forslag til Forbedringer i Kjøbstædernes Skoleunderviisning maatte være at tage i Betragtning. S. C. W. Bindesbøll, Sognepræst til Nakskov og Branderslev. (32 s. indheftet.) Lollands-Falsters Stiftstidende. Januar Qvartal 1842.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-12-23
Subskription paa dette Blad, der meddeler ugentlige Correspondence-Artikler fra Hovedstaden, og som i Reglen udgaaer med et Halvark 3de Gange ugentlig, men hvoraf dog Extra- eller Dobbeltnumere udgives saaofte større Artikler gjøre det ønskeligt, modtages paa alle kongelige Postcontoirer og hos Udgiveren. Betalingen er paa Udgivelsestedet 72 s. og, forsendt med Brevposten, i Stiftet 90 s. og udenfor Stiftet 94 1/2 s. qvartaliter.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-12-23
Subscriptionsplan. Dersom et tilstrækkeligt Antal af Subscribenter nogenlunde dækker Trykningsomkostningerne, agter jeg at udgive de af mig forfattede Skoleprogrammer samt nogle saa af de ved Translocationer holdte Taler. Program merne indeholde deels Bidrag til Vordingborg Skoles Historie, fortsatte til min Afgang fra Rectoratet 1 April 1841, deels bemærkninger om det lærde Skolevæsen, til hvilke jeg ønsker at føie enkelte Tillæg, Berigtigelser, og nærmere Udviklinger, fremkaldte ved Modbemærkninger. Den hele Samling vil udgjøre tre Bind i 8vo. hvert omtrent paa 15 eller 16 Ark, og overlades Subscribenterne for 6 s. Arket. De, som ønske at eie Samlingen, anmodes om, snarest muligt, at tegne deres ærede Navne i den Schubotheske Boghandling, hos dennes Commissionairer i Provindserne og i Norge, eller hos Undertegnede i Vordingborg. Den 11te October 1841. Suhr.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-12-23
Subskription paa ovenanmeldte Samling modtages paa Adressecontoiret i Nykjøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-12-23
Undertegnede anbefaler sig herved at være som sædvanlig forsynet med de for tilkommende Aar brugelige Almanakker, dito indbundne som Lomme bøger fra 1 til 4 Mk. Stk., Reise- og Skrivkalender i dito Bind, fra 3 til 8 Mk., den lille Cantoir= eller Haandkalender, 1 Mk. - Ligeledes haves Nytaarsvers i Jndfatning fra 1 Mk. til 2 Mk. 8 s., i Arkeviis fra 1 til 2 Mk., enkelte løse Vers fra 1 til 4 s.; jeg er ogsaa forsynet med forskjellige Børne- og Billedbøger.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-12-23
Nykjøbing i December 1841. J. Madsen, Bogbinder.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-12-23
De ved Anordningen af 24 October 1837 befalede Valg af en Borgerrepræsentant og 2 Medlemmer af Lignings Commissionen samt en Revisor, foretages offentlig paa Nykjøbings Raadstue Mandagen den 3 Januar 1842 om Formiddagen Kl. 11, hvor samtlige valgberettigede Borgere indbydes at møde personligen, for, enten mundtlig til Valgprotocollen, eller ved Stemmeseddel, at tilkjendegive paa hvilke Personer de vælge. At motiverede Jndsigelser og Reclamationer modtages af Borgemesteren inden dette Aars Udgang, gjentages herved Nykjøbing Valgbestyrelse den 22 December 1841. Møller. C. Kryger. R. Sidenius.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-12-23
Damp Chocolade, udarbeidet til den fuldkomneste Fiinhed i lukkede Maskiner i den Deichmannske Handels Chocolade-Fabrik ved Kjøbenhavn, erholdes til Fabrikpriserne, 2 Mk. 4 s. a 8 Mk. pr. Pd., hos Hr. P. H. Berg i Nykjør Hr. Agent L. J. Ben bing paa Falster. zon i Stubbekjøbing. H. Dorph i Saxkjø-S. M. Roepstorff og bing. Chr. Holst i Nakskov. J. N. Lunddahl i -J. Gottschalck i Mariboe. Stege. J. H. Heidenheim i - J. E. Hald i Præstøe. H. P. Ditzel i Vor Nysted. B. H. Pohler i Rødby. dingborg.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-12-23
Tredie Assemblee. paa Raadstuen i Nysted. afholdes 3die Juledag den 28de Decbr. om Aftenen Kl. 7. Udenbyes, som herved indbydes til Deeltagelse, kunne erholde Adgangsbilletter hos undertegnede Casserer. v. Staffeldt. Optisk Panorama i Stege.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-12-23
Med kongelig allernaadigst Tilladelse vil der af Undertegnede i Ugen mellem Juul og Nytaar blive foreviist i Stege en egen Art optisk Panorama, hvoriblandt ere Gjenstandene af de indvendige Deele af Christi Gravs Kirke, samt Grav-Capellet i Jerusalem, tilligemed Tunnellen, Veien under Themsen, og flere Gjenstande, der hidtil paa denne Maade ei for have været fremstillede her. Det nærmere erfares af Plakaterne.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-12-23
NB. Strax efter Nytaar agter jeg at retournere her til Nykjøbing. Nykjøbing den 23de Decbr. 1811. J. B. Gjørup.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-12-23
Hos Undertegnede er ariveret nye Halsbind, tillige overtrækkes Gamle. Nykjøbing d. 22de Decbr. 18441. S. Matzen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-12-23
En Mølle her paa Falster med 3 Tdr. Land Jord kan erholdes tilkjøbs. 12 a 1300 Rbd. kunne blive indestaaende i Eiendommen. Adressecontoiret anviser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-12-23
En Stub-Mølle. her paa Falster anvises til Salg af Kjøbmand J. Sidenius.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-12-23
Auctioner. Jfølge Forlig og Udlæg bliver Gaarden Matr. N. 6 og Huset Matr. M. 82 i Saxkøbing Kjøbstad stillede til Bortsalg ved 3 Actioner, som afholdes paa Gjæstgivergaarden: Løverdagen den 8de Jan. 1842, 22de - Formiddag Kl. 11. 5te Febr. – Den førstnævnte Eiendom, som har en for Handelen meget fordeelagtig Beliggenhed, bestaaer af 33 Fag nyt opbygget Huus til Gaden, indrettet til 3 Beboelsesleiligheder med 3 Kjøkkener, 13 Værelser, en stor Sal, Kjælder, Stald, Lo osv., et Baghuus paa 6 Fag og et Halvtagshuus tilligemed en meget rummelig Gaardsplads med Brønd og Hauge samt 3 Tdr. Land i Byens Mark. Bygningerne ere i Brandcassen, assurerede for 3,620 Rbd. og circa 2,000 Rbd. kunne ventes at blive staaende i Gaarden. Den anden Eiendom, som ligger paa Torvet, bestaaer af 6 Fag Forhuus med 4 Værelser, Kjøkken og Svisekammer, & Fag Baghuus samt Gaardsplads med Brønd, Hauge og 1 Td. Land i Byens Mark og har i flere Aar været udleiet til en Kongelig Embedsmand. Bygningerne ere assurerede for 770 Rbd. Conditioner, Adkomster og øvrige dette Salg vedkommende Documenter ere til Eftersyn hos Procurator Aagaard paa Binitze ved Maribo. Dette bekjendtgjøres herved til Efterretning for Vedkommende ifølge Pl. 22de April 1817. Torsdagen den 30te i d. M., om Formiddagen Kl. 10, bliver ved offentlig Auction i Hallerup Skov under Ourupgaard Gods bortsolgt circa 80 Bunker Udhugst, bestaaende af Bøg og Poppel, 10 Stk. Egetoppe, samt endeel paa Roden staaende Egetræer, tjenlige til Gavntræe og Skibstømmer m. m.; hvortil de Lysthavende herved indbydes. Mødestedet er hos Skovfoged Christopher Olsen ved Hallerup. Falsters Birk, Nykjøbing den 15de December 1841. Pontoppidan. Første Juledag udgaaer intet N af dette Blad. Adressecontoirets Commissionairer ere: Dhrr. Boghdlr. Thierry og Kjøbmd. Roepstorff i Nakskov, Kammer Suhr i Rødby, Bogydlr. Giegengack i Maribo, Apotheker Grundtvig i Saxkjøbing, Postmester v. Staffeldt i Nysted, Kjøbma. Wulff i Stubbekjøbing, Færgeforpagterne Arnkiel i Gaabense og Dyrehauge i Vordingborg,
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-12-27
Lollands Falsters Stil Tivende. Redigeret, trykt og udgivet af W. F. Laub i Nykjøbing. No 157. Mandagen den 27 December.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-12-27
Forfatteren i Vestsjællandske Avis" synes at have ligesaa uklare Forestillinger om "historisk Upartiskhed som om "historiske Kilder, og at forvexle opdigtede Fortællinger med sand Historie, naar han siger: "det er tilstrækkeligt klart, at den, der giver sig til at skrive en Historie i den bestemte Hensigt at bevise Eet eller Andet, var det endog kun (?) Skjebnens uimodstaaelige Jndvirkning paa Begivenhedernes Gang, ikke kan skrive nogen upartisk Historie." Dersom Forfatteren mener opdigtede Historier, saa skal jeg ikke disputere med ham, endskjøndt det, efter min Smule æsthetiske Skjønsomhed, forekommer mig, at enhver Digter maa være sig en bestemt Anskuelse bevidst, som han, saa at sige, vil bevise eller gjennemføre i sin Digtning - og med jo haandgribeligere Nødvendighed han faaer Begivenhederne til at indvirke paa Handlingen, for at frembringe det Resultat, han har havt for Øie, desto conseqventere maa han vel kaldes, da det vilde være hartad taabeligt, at kalde ham partisk." Mener Forf. derimod den virkelige Historie, saa blive, efter hans Formening, alle pragmatiske Historieskrivere i Verden partiske. Men Forf. Dom er forvirret og uden Holdning. Naar en Historieskriver ikke vil bevise Andet eller Mere, end hvad der umiddelbart fremgaaer af de Begivenheder, som han sandfærdigen fortæller, saa maa han kaldes upartisk, om han end forud erklærer, i hvad han ved sin Fortælling netop vil bevise. Om Nogen vilde sige, nu skal jeg bevise Skjebnens uimodstaaelige Jndvirkning paa Begivenhedernes Gang (i et christeligt Sprog, Guds synlige Finger i Menneskeslægtens Tilskikkelser) og derpaa sandfærdigen fortalte f. Ex. det jødiske Folks Historie fra Abraham til Saul, kunde man da vel med Føie kalde hans Fortælling partisk, fordi han forud havde angivet er særegent Standpunkt, hvorfra han fornemlig vilde betragte Begivenhederne? Det overlades den ærede Forfatter, at anvende dette Exempel paa alle mulige Historier.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-12-27
Ved Forf. Bemærkning, at det Brockh. Conv. Lexer skrevet i en liberal Aand, skal jeg tillade mig, at gjøre ham opmærksom paa 1) at bemeldte Lexicon, er udarbeidet af mangfoldige, i Aand og Tænkemaade høist forskjellige, Forfattere, 2) at jeg – for mit Vedkommende ikkun hylder Sandhedens Aand, hvilken, (for at sige det aabenlyst) efter min Overbeviisning, tydeligere fremlyser igjennem det saa kaldte liberale, end igjennem nogetsomhelst andet Parties Anskuelser. Det har altid været min Regel, nullius jurare in verba magistri, men under Sandhedens Banner skal det aldrig angre mig at have kæmpet med, om jeg end var bleven lemlæstet i Striden. Forf. Bemærkning at de, som kunne læse Thiers's Bog med Nytte, maae antages at kunne benytte Originalen siger han, at jeg dreier, for at finde en Urimelighed deri. Tvertimod, jeg dreier den (om han saa vil) for at finde en Rimelighed deri. Men jeg har ikke kunne, og kan endnu ikke, finde nogen Rimelighed i denne Paastand. Thi at Forf. i Modsætning til dem, som kunne læse Fransk, kun tænker sig Læsere der til Nød kunne stave sig igjennem deres Modersmaal!"