JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1746-06-01
Den 31 Maji 1746. von Wied, General-Major. de Piza, Castellets Commendant. Man skal lade Officerer af Garnisonen blive tilbage til Gidsel, indtil den Skyld, som er gjort i Staden, bliver liqvidt ret og betalt. Naar Capitulationen er undertegnet skal de Kongelige Conmissarier komme i Castellet, og med dem af Castellet optegne Castellets Gods og Magaziner; de skulle ogsaa trolig anviishvad Krut, Fornaiser og alle store og smaa Miner her eller den maatte være forborgen. Saaledes skeet og arrorderet til Antwerpen, den 31 Maj, 75 Louis de Bourbon.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1746-07-01
Danmark.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1746-07-01
Den 7 Januarii haver Hans Kongel. Majestæt Allern, beskikket Andreas Hanssen til at være Assessor i Ober-Hoff Retten i Norge.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1746-07-01
Den 15 April haver Hans Kongel. Majestæt Allern. beskik let Visiteer Gustav Henrich von Koss i Flekkefiord til at være tilligemed virkelig Cancellie-Raad. For Julii Maaned.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1746-07-01
Den 22 April haver Hans Kongel. Majestæt Allern, beskik ret forrige Vice-Lands-Dommer i Lolland Hans Riegelsen til at være virkelig Cancellie-Raad.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1746-07-01
Den 20 Maji haver Hans Kongel. Majestæt Allern, beskikket Johan Henrich Freithof til at være Secreterer i det Danske Cancellie.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1746-07-01
Den 1 Junii haver Hans Kongel. Majestæt Allern, bestil Herreds Foged i Crop-Herred og Meggerdorff, Burchard Flototil at være Cammer-Assessor.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1746-07-01
Den 1 Julii behagede det Hans Kongel. Majestæt Allern. at lade ved Trykken udgaae en Forordning om April og Julii Qvartals=Skatters Eftergivelse af det Contribuerende HartKorn udi Danmark, hvor Qvæg-Sygen førend den 1ste Maji. 1746 haver været. Samme Dag udgik der ved Trykken en Forordning angaaende adskillige Poster Land-Godset fornemmeligen Vedkommende. Iligemaade samme Dag er Peder Her rich Kaasbøl Allern, beskikket til at være Assessor udi Ober-Hoff Retten i Norge. Peter Scheele i Altona er Allern, bestilt til at være Politie-Commissarius.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1746-07-01
Den 3 Julii Klokken 8 om Aftenen blev Hendes Kongelige Høyhed vor Naadigste Cron-Princesse lykkelig forløst med en sund og velskabt Arve=Princesse, denne glædelige Forløsnings=Stund blev ved Canonernes Løsning af Voldene givet tilkiende for Stadens Jndvaanere, hvilke, antændte af en stor Fryd og Fornøyelse, lode deres Glæde see den gandske Nat ved adskillige Fryde-Tegn, Musik af Taarnene, Canoners Lyd og anden Fryde-Jld paa mange Stæder i Staden. Samme Durchleuchtigste Nyefødde Arve Princesse blev Dagen efter nemlig den 4de Julii døbt af Hans Høyærværdighed, første Hoff-Prædikant og General Kirke Jnspector Hr. Bronzer, Henimod Klokken 4 forsamlede sig i Hans Kongel. Høyheds vores Naadigste Cron-Prinzes Palats alle fremmede Ministri, som ogsaa Hans Majestæts Raad og Høy Betiente tillige med alle fornemme Damer og Cavallierer, og alle af Stand og Characteer i Kiøbenhavn; Henimod Klokken 5 kon vores Aar 1746. geres Allernaadigste Konge og Dronning tillige med Deres Kongelige Høyheder begge Princesserne, som ogsaa Hans Durchleuchtighed, Hertugen af Würtemberg og Hendes Durchleuchtighed, Princesse af Culmbach; Strax derpaa gik den hellige Daabens Handling for sig, da den Nyefødde Durchleuchtigste Arve=Princesse blev baaren til Daaben af vores Allernaadigste Dronning selv og efterat Hans Høyærværdighed, Hr. Bryn, havde holdt en kort Tale over Frelserens Ord Luc. 19, v. 9. J Dag er dit Huus Sallighed vederfaret, behagede det Hendes Majestæt at nævne den Durchleuchtigste Arve=Princesse med Sit eget Høye Navn, SOPHIA MAGDALENA. Foruden det gandske Høye Kongelige Huus, havde Hans Durchleuchtighed Hertugen af Würtemberg og Hertuginden, den Durchleuchtigste Princesse af Brandenborg Culmbach, de 3 Hofmesterinder Juul, Osten og Haxthausen, begge Grevinder, Laurwig og Schack, Greven af Laurwig, Ober-Cammer Herre Pless og de 3 Geheime Raader af Conseilet, den Naade at bivaane denne Daab=Handling. Efterat Daabens Forretning var til Ende, blev den Durchleuchtigste, Princesse af Hendes Kongelige Høyhed Princese Lovise udbaaret udi Forgemakket, og lagt udi en kostbar Vugge, da alle nærværende Herrer og Damer havde den Frihed at træde til at besee Samme. Og altsaa blev denne Dag med mange glædelige Gratulationer saavel til det Kongelige Herskab, som indbyrdes imellem sig selv, fuldendet.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1746-07-01
Til en Erindring af denne Høystglædelige Fødsels-Fest ere efterfølgende Linier i allerunderdanigste Ydmyghed fremsatte: nye Glæde nu igien for Herrer og for Svende, Da Just Maaned vil fornyet Fryd tilvende Ford fra Kongens Huus udstammet er en Siæl Som, hver Mands Ønske er, gid det gaae evig vel! Her meenes vor Princess SOPHIA MAODALENE Som Himlen skiænkte os, GUD give fleere Greene Paa det forønskte Træ, at Det maa staae i Flor, Og ikke visne for all Verdens Flor forgaaer. Som For Julii Maaned Som Hun blant eronet Tal og Æres Kar bor regnes, Og med en Glædes Sang blant Rigets Toner tegnes; Saa glædes og enhver for Arve-Huusets Fryd for lingdoms dydig Frugt af Ungdoms tappre Dyd GUD lade mangen Siæl ved endes Bolig glædes: J det Hun mange Aar med Purpur her beklædes For Hun sig klæder af all Verdens møysom Dragt, Og udi Himlen skal iføres Engle-Pragt.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1746-07-01
Den 7 Julii er det Høye Kongelige Arve=Huus igien høyligen frydet, da samme med all ønskelig Fornøyelse faae Hans Kongel. Høyhed Prinz CHRISTIAN at begynde sin velsignede Alders 2det Aar. Til denne Høye Fødsels glædelige Erindring ere følgende Linier udi allerunderdanigste Ydmyghed opsatte: en dobbelt cronet Prinz med Glæde blev annammet J det forgangne Aar, af Danners Blod udstammet, Af alle Landets Børn, fra Landets Faders Huus, Saa Glædes Echo gik til Skyens Top med Suus.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1746-07-01
da Rigets Arve=Huus gav en forønsket Glæde Til hver en Undersaat, udi hans Stand og Sæde, At man ey skal ved Vall udsøge fremmet Mand Som seer paa Rigets Gavn, som hielpe vil og kand. Derfore maa enhver, som har Forstand og Øye, Høyagtig takke Gud, som Riget saa vil føye, At Kongen leve maa, hans Ær i Tusind Leed, Til Verdens sidste Tiid, mens Solen gaaer afsted. Gid, at Prinz CHRISTIAN i Lykkens Skiød opdrages Gid! at Hans Vandring maa for Herren vel behages, Gid, som Han skuet har et Aar all Verdens Soel, At Han i Fred, sin Tiid, maa sidde paa sin Stoel Den 8 Julii haver Hans Kongel. Majestæt Allern beskik Provst Thomas Just Jermin til at være tilligemed ConsistoriRaad. Samme Dag er Frantz Henrich Schade, Præst ved S. lerød Capell, Allern confirmeret at være tilligemed Sogne PreAar 1746. til Søllerod Meenighed i Sielland. Capitain Caspar Friderich bageman er Allern, confirmeret at være Birkedommer, Ober Jnspecteur og Kirke-Jnspecteur i Jarlsberg Grevskab, naar samme Tienester lovlig ledig vorder.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1746-07-01
Den 10 Julii blev i alle Kirker her i Staden holdt en Taksigelse for den store Naade og Velgierning, som den Allerhøyeste havde beviist det Høy-Kongelige Huus og vore Riger og Lande, det at han haver forhiulpet vores Dyreste Cron-Princesse at føde en sund og velskabt Arve-Princesse til Verden. Efter Prædiken blev Te Deum landamus siungen under Pankers og Trompeters Lyd.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1746-07-01
Den 15 Julii haver Hans Kongel. Majestæt Allern, bestilt Sammel Steck til at være Organist og Klokker til Barmstedt, naar Tienesten lovlig ledig vorder.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1746-07-01
Den 16 Julii udløb et Orlog Skib paa 50 Canoner af Stablen paa Nyeholm, hvilket blev kaldet Nellebladet. Ved denne Høytidelige Forretning holdt Hans Høyærværdighed Hr. Consistorial-Raad og Provst Mag. Mars Hvi en zurlig og vel udarbeydet Tale over de Ord Prov, 22, 3. Den Kloge seer Ulykken og skiuler sig. Af hvilke Ord blev forestillet; Det Lands Lyksalighed der haver Kloge Folk og Kloge Anstalter. Den 20 Julii haver Hans Kongel. Majestæt Allern, bestilt Capitain-Lieutenant Tobias Wigant til at være Havnemester udi Dannemark.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1746-07-01
Den 22 Julii haver Hans Kongel. Majestæt Allern beskikket Abraham Falch til at være Raadmand i Kiøbenhavn. Samme Dag ere Nicolas Brand og Peter Henningsen Allern, bestilte til at være Raadmænd udi Flensborg, Nicolai Feddersen hidindtil Hofmester ved Hoff-Pagerne ligesaa at være Præsident udi Christiania. Rector Scholæ i Aalborg Ludvig de Hemmer at være Professor Philosophiæ ved Kiøbenhavns Universitæt. Caspar Christopher Børcker Collega ved Fridericia Latinske Skole at væ le Rector sammesteds. Nicolai Femmer ligesaa at være Rector Scholæ For Julii Maaned Skole i Christiansand. Hr. Joachim Crondal at være Sogn Præst i Nyborg. Hr. Frantz Thestrup Stampe at være SognePræst til Michels Kirke i Slagelse. Matthias Bakke at væ Sogne-Præst til Forrisdals Præstegield i Christiansands-Skidenrich Berg at være Sogne Præst til Byglands PræstegiænHr. Henrich Schmidt at være Residerende Capellan i Nysted og dets Anner Herretslev i Lolland. Hr. Edvard Meyer Tyrholat være Sogne-Præst til Stangwigens Præstegield i Trunhiems Stift. Laurids Hanssen Ørn at være Sogne-Præst Bache Kald i Christiansands Stift. Candidatus Hinsk Allern, bestilt til at være Diaconus til Aldersdorff i Landske Sønder-Dytmersken. Conrad Fabritius at være OrganiNykiøbing paa Falster.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1746-07-01
Den 29 Julii haver Velædle og Velbyrdige Hr. J PETER ANCHERSEN, Philosophiæ & J. U. D. Philos. & qvent, P. P. O. Adsessor Consistorii, Facultatis Jurid. Membr. & Philos. Decanus creeret IX Høylærde og berømmelige Me til Magistros Philosophiæ
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1746-07-01
Samme Dag haver Hans Kongel. Majestæt Allern. best Christen Bendsen at være Postmester i Corsøer. Iligeme er Studiosus Tideman Lind Allern, confirmeret at være So Præst for Wollersløf og Giørsløf Meenigheder i Sielland, Kaldet ledig vorder.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1746-07-01
Den 30 Julii blev en lærd Disputatz holdet paa det overAuditorio, hvis Titul var følgende: Apologia ConcionatorEvangelicorum adversus Accusationem Episcoporum & C. ricorum Pontificiorum, Regi & Senatui Regni Daniæ ex ta in Comitiis Havniensibus A. MDREX. Nunc Danice & tine edita cum ipsa Accusatione, & brevibus notis illustre qvarum Particulam Octavam examini subsicit MARC. WöLDIE. Respondente Præstantissimo & Doctissimo Par Bentsen, in Commun. Regia Decano.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1746-07-01
Samme Dag udløb udi Hans Kongel. Høyheds Cron dens Høye Overværelse et Skib af Bankestokken paa det Ost Aar 1746. Compagnies Plads, som blev kaldet Cron-Prinzen af Danmark. Hvorved Velærværdige og Høylærde Hr. CHRISTOPHER forer, Sogne-Præst til vor Frelseres Kirke paa Christianshavn, holdt en ziirlig og vel udarbeydet Tale over de Ord i Viisdommens Bogs 14 Cap. 3 vers: Men din Forsynlighed, O Fader, styrer Skibet, thi du haver og givet Vey i Havet og tryg Stie iblant Bølgerne.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1746-07-01
Hertugens af Newcastle Svar paa Hr. von Hoeys Brev, tilligemed Hr. Trevors Besværing over samme Hr. von Hoey. Min Herre!
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1746-07-01
Haag, den 18 Junii 1746. var undertegnet) Robert Trevor¬
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1746-08-01
Danmark.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1746-08-01
Den 1 Julii er ved det 2det Jydske Cavallerie-Regiment Ritmester Reforme Cammer-Herre Christian Frederich, Greve af Danneschiold til Samsøe Allern, bestilt som virkelig Ritmester og Chef for den afdøde Caracteer Oberst Falckenschjolds hafte Compagnie.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1746-08-01
Den 21 Julii er ved det Oldenborgske Nationale Jnfanterie Regiment Capitaine Emanuel Grolow efter allerunderdaFor Augusti Maaned nigst Ansøgning udi Naade dimittered, og Capitaine Carl Lepold von Bibow til virkelig Capitaine og Chef for hans haf Compagnie avanceret.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1746-08-01
Den 22 Julii haver Hans Kongel. Majestæt Allern, beskifket Byefoget og Land-Fiscal Peter Lübecker i Tisted til at være tilligemed virkelig Commerce Raad.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1746-08-01
Den 27 Julii haver Hans Kongel. Majestæt Allern, bestilt Capitain Lieutenant Christian Rejersen til at være ViceCampage Mester ved Holmen.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1746-08-01
Den 29 Julii haver Hans Kongel. Majestæt Allern bestilt Candidatus Hamelau til at være Archi-Diaconus ved DomKirken i Schleswig.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1746-08-01
Den 6 Augusti blev det heele Land sat udi største Bedre velse, da det behagede den Allmægtigste GUD om Morgenen, Klokken 5. at kalde den Durchleuchtigste og Stormægtigste Konge og Herre, Kong CHRISTIAN den Siertevores Allernaadigste Landets Fader, fra dette Timelige til den glædelige Evighed. Saasnart denne Tidende ved Ober Hof Marschallen var bekiendt gjort, forsamlede sig alle Ministe- og fornemme Stands-Personer til Hove for at hylde vores ny Konge, FRIDERICHI den Femte. Om Eftermiddagen Klokken 4. blev ud af Altanen paa det Kongelige Residenz-Sø Christiansborg af Hans Excellence Hr. Geheime ConferensRaad Jord Lupwis von Horsrii offentligen udraabt Kong CTIAN den Siette er død, Længe leve Kong FRIDERICH den Femte, Samme Dag er ved det 2det Aggershuusiske Nationale fanterie Regiment Capitaine Joachim Friderich Rummelhoff Second Major og Capitaine=Lieutenant Adolph Wilhelm Biniz til Capitaine Allern, bestilt Den 7 Augusti holdt Hendes Majestæt vores Allernaadigste Dronning LOVIS udi ønskelig Velstand Sin Hoveudelige Kirkegang, hvoraf det Høye Kongelige Huus og det hel Land havde en stor Vederqvægelse udi deres Bedrøvelse. den Aar 1746.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1746-08-01
Den 8 Augusti behagede det Hans Kongel. Majestæt Allern, at lade ved Trykken udgaae en Anordning om Sørge-Klæder at bære for Sallig og Høylovlig Jhukommelse, Kong CHRI Slan den Stette. Samme Dag behagede det Hans Kongel. Majestæt Allern, at lade ved Trykken udgaae en Forordning om Ringen med Klokkerne overalt i Danmark og Norge, for Sallig og Høylovlig Jhukommelse, Kong CHRISTIAN den Siette, saa og Forbud paa Spill og Leeg i Kirkerne og uden forDen 9 Augusti haver det Allern, behaget Hans Kongel. Majestæt at beskikke Deres Excellence Herr General-Lieutenant Michel Numsen til virkelig General af Cavalleriet. Saa er og Deres Excellence Herr General Lieutenant Christian Lerche til Ober=Krigs-Secreterer ved Krigs Cancelliet, og fremdeles som forhen Deputered udi Land Etatens General-Commissariat Allernadigst bestilt.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1746-08-01
Den 12 Augusti haver Hans Kongel. Majestæt Allern, kaldet Jørgen Henning Styrup til at være Sogne Præst til Tingsted Sogn paa Falster. Samme Dag er Hr. Cort Jørgen, Werløs Allern confirmeret at være Sogne-Præst til WesterUllersløf Meenighed i Lolland. Jørgen Rafn ligesaa at være Sogne Præsten til Wedersøe-Sogn i Riber-Stift i Embedet adjungeret og hannem at sneedere.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1746-08-01
Den 15 Augusti haver Hans Kongel. Majestæt Allern, bestilt Justiz Raad og Amts Forvalter Steemann til at være tilligemed Borgmester og Stads-Secretair udi Segeberg.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1746-08-01
Den 16 Augusti haver Hans Kongel. Majestæt Allern, bestilt Jacob Mirgelberg til at være Kobbertrykker ved VidenskaSamme Dag er Severin, bernes Collegio udi Kiøbenhavn. Tønder Allern, beskikket til at være Consumptions=Skriver ved Iligemaade er Peter Fischer Allern.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1746-08-01
Christianshavns Port. bestilt til at være Tolder udi Kierteminde.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1746-08-01
Den 17 Augusti er ved det 2det Jydske Cavallerie-Regiment Cornet Johan Glud efter allerundanigst Ansøgning i Naade dimittered med Beskalling som Ritmester. Ved Oberste Mathe sons For Augusti Maaned nationale Dragon Regiment er Major Nicolai Herslevnaadet med Oberst Lieutenants Caracteer af Dragonerne.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1746-08-01
Den 22 Augusti haver Hans Kongel. Majestæt Allern, i stilt Hr. Michel Mackeprang til at være Pastor udi det mellems Kirke Sogn paa Fehmarn.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1746-08-01
Den 23 Augusti behagede det Hans Kongl. Majestæt Aller at lade ved Trykken udgaae en Placat, angaaende hvad fremme Salt herefter udi Danmark og Norge maa indføres, og hvori des samme skal clareres. Samme Dag er Casper Ernst Smi Allern beskikket til at være Told=Betient ved Faaborg Toldstæd, Den 25 Augusti haver Hans Kongel. Majestæt Allern bestilt Commandeur-Capitaine, Christian Conrad Greve af Danneschiold Laurwigen, til Commandeur udi Søe-Etaten.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1746-08-01
Den 26 Augusti haver Hans Kongel. Majestæt Allern, kaldet Hr. Johan Christopher Testmand til at være Sogne-Præst til Skongens Præstegield i Trundhiems Stift. Samme Dag er Erich Nielssen Giern ligesaa Allern, kaldet at være SognePræst til Linderup og Hammer Meenigheder i Aarhuus=Stift, Peter Haard ligesaa Allern, kaldet at være Capellan til DomKirken i Ribe. Et kort Jndhold af en Copie, som Hr. von ByemonGeneral-Staternes Agent, af Deres Høymægtigheders Registratur den 28 Junii efter Ordre haver overleveret til Hr. Trevor. Efterat Deres Høymægtigheders Ambassadeur til Paris, Hr. Hoey, Hans Skrivelse af 2 Junii til Hertugen af Newcastle tillige med Marqvis d'Argensons medfulgte Bre var undersøgt, og efterat man havde overveyet den Stor Britanniske Plenipotentiarii Hr. Trevors Memorial af 18 Junii saa er, efterat man haver raadslaget derover, besluttet at sen Hr. von Hoey en Copie af bemeldte Memorial, og tillige betydHannem, at Deres Høymægtigheder ikke allerne ere saare misfornøyede med Hans Opførsel i denne Sag, men ere ogsaa selv i høyeste Grad opbragte, eftersom Han havde skuldet og kunder vde ar de Aar 1746. forestille sig, at det ikke anstod Ham, som Deres Høymægtigheders Ambassadeur, at blande sig i saa deelicat og forhadt en Sag, allerheldst da Deres Høymægtigheder ved Tractater saa nøye ere forbundne med Stor Brittannien, hvilket Hr. von Hoey maatte vide. Deres Høymægtigheders Afskye til saadant Foretagende taaler ikke, at en Person, som er beklædet med en saadan Characteer, giør sig saa dristig, uden den ringeste StatsKundskab at intercedere endogsaa for Rebeller, og understytte en andens Jntercession for samme. J det øvrige kunde og skulde Hr. von Høey have overveyet, at det Franske Hoffes Jntercession naturligviis meere skadede end nyttede, saasom i Fald Hans Stor Brittanniske Majestæt vilde lade Rebellerne vederfares Naade, Han ufeylbarlig gjorde det af egen Tilskyndelse og ingenlunde paa en Magtes Forbøn, med hvilken Hans Majestæt er i aabenbare Kriig, og hvilken haver understyttet Rebellionen. Derfor havde Hr. von Hoey kundet og skuldet undskylde sig for at belade sig med Marqvis von Argensons Brev, men da Han haver gjort Contrarium, saa misbilliger Deres Høymægtigheder Hans Opførsel i høyeste Grad, og paa det at den Fortørnene, som Hans Foretagende billig haver foraarsaget ved det Stor Brittanniske Hof, kand høre op, saa befaler Deres Høymægtigheder Hannem at skrive et anstændigt Brev til Hertugen af Newcastle, bekiende sin Uforsigtighed og begangne Feyl og derfor bede om Forladelmed Løfte herefter at opføre sig forsigtigere. Deres Høymægtigheder vente paa, med hvad for Expressioner dette Brev bliver opsat, om man kand være fornøyet dermed, og til den Ende skal Han sende en Copie deraf til Deres Høymægtigheder &c.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1746-08-01
Den Skrivelse, som General-Staternes Ambassadeur ved det Franske Hof, Hr. von Hoey til Undskyldning haver sendt til den Engelske Stats-Secretair, Hertugen af Newcastle. Jet gjør mig meget Ont, at jeg haver mishaget Kongen Deres Herre, derved at jeg haver ladet det Brev, lom Hr. von Argenson tilsendte mig, komme til Deres Excellenz. Men For Augusti Maaned. Men Mylord, hvorledes skulde jeg giøre det anderledes. Begge disse Hoffer havde allerede nogle gange betient sig af mit Ministerie til at frembringe det paa begge Sider, som de havde af sige hinanden. Jeg var visselig i den Meening, (som dog, som jeg nu gandske vel indseer, var ugrundet) at jeg derudi intet gjorde, som var imod Deres Hensigter. Deres Excellenz behager at betragte, at jeg i mit Brev, som ledsagede Hr. Marqvis døgensons Skrivelse, ikke haver talet et Ord til Prætendentens og hans Tilhængeres Beste. Jeg haver alleneste forestillet Jndholdet af Hans Allerchristeligste Majestæts Ministers Brev, ligesom jeg altid haver gjort, i det jeg haver ladet de Breve, som fra begge Sider ere adresserede til mig, komme til begge Kongen Ministre, og det var langt fra, at det faldt mig ind, at jeg derved skulde løbe i Fare for at mishage Dem, i det jeg forestillede mig derved den største Fornøyelse at skrive til Deres Excellen, som en saadan Person, som jeg formedelst hans hellige Maximer, som ogsaa ere hannem naturlige, høyt agter, og endnu lang mindre, at fortørne en stor Konge, hvis Venskab Republiqvens høyt skatter. Jeg understaaer mig derfor, Mylord, at søge Den at De hos Hans Majestæt taler Ordet for mig. Jeg beder, at Deikke afslaaer mig Deres gode Tieneste, Mylord, hos Hans Maje at undskylde mig i Henseende til min Uforsigtighed, som have ladet sig see udi min Opførsel. Mine Hensigters Redeligheds ler for mig, og jeg kiender Hans Majestæts af Stor Brittann, Godhed og Retfærdighed alt for vel, at jeg ikke skulde haabe, vi Deres Excellenzes Bistand at holdes u-skyldig udi saa genere en Konges Øyne. Jeg stod just i Begreeb med at slutte de Brev, da jeg fik en Resolution fra Deres Høymægtigheder, hvo udi De samme lode mig forstaae den Misfornøyelse, De har over min Opførsel, at jeg havde sendt Hr. Marqvis d'ArgenBrev til Deres Excellenz, og ledsaget samme med min Skrive De befale mig tillige paa en høflig og anstændig Maade at ve til Deres Excellenz, erkiende min Uforsigtighed, søge om sammes Undskyldelse, og forbinde mig til herefter at handle pe Aar 1746. meere Forsigtighed. Deres Excellenz kand gandske sær dømme da jeg allerede af egen Bevægelse fyldestgiør Deres Høymægtigheders Resolution, hvor lidet det koster mig, gandske nøye at rette mig derefter. Jeg haver den Ære at være &c. Paris, den 4 Julii 1746.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1746-08-01
Hr. von Hoeys anden Skrivelse til Hertugen, af Newcastle. in contraire Lykke, Mylord, at have fortørnet saastor en Konge, hvis Venskab er Republiqven saa kostbar giver mig saa meget at bestille, at jeg ikke kand forbigaae at benene mig af denne Leylighed for at igientage min Søgning til Deres Excellenz, at De vilde have den Godhed for mig, hos Han Majestæt at beære mig med Deres Forbøn. Jeg haver forseet mig, Mylord, men jeg elsker Fred, Menneskene og mit Fæderneland. Jeg holder intet for nyttigt uden det som er ret og anstændigt; og jeg aflader ikke at giøre de oprigtigste Ønsker, at Kongen, Deres, Souverain maasee Hans billige Forlangende opfyldt og Hans Regierings Berømmelse. Dette Sind, Mylord, som ogsaa Deres, giver mig en Rettighed til at giøre mig Umage om Deres Venskab, og lade mig haabe de største Virkninger af Deres Exellenzes gode Umage for at maae det saaledes, at jeg finder Naade for Hans Majestæts Øyne. Jeg haver den Ære at være &c. Paris, den 8 Julii 1746.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1746-08-01
Efter den Tiid haver Hr. Trevor udi en Memorial notificeret Deres Høymægtigheder, at Kongen af Stor-Brittannien formedelst de 2de sid ske Breve, som Hr. von Hoey haver skrevet til Hertugen af Newcastle for at bede om Forladelse for sin begangne Feyl, var stillet tilfreds, og at Sagen nu var gandske blagt.