JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-12-25
Det Kgl. Rentekammer har tilskrevet det Kgl. Landhuusholdningsselskab saaledes: Kammeret bevilger, at Selskabet, til de hos Bondestanden paa Kbhvns Amt anlæggende Hauger, maae, foruden de 1807 bevilgede 4000 Stykker Frugt og 1000 Stykker vilde Træer, endvidere i næste Efteraar faae udleveret 600 Stkr. Frugt og 5000 Stkr. vilde Træer, imod den nedsatte Betaling 4 s. for Stykket af Frugttræer og 1 s. for Stykket af vilde Træer." (Dagen) Da Hs. Maj. Kongen var bleven underretttet om, at Hos. Kongl. Høihed Kronprindsessen af Sverrig tilligemed Arveprinds Oscar ventedes hertil, for at tage over til Sverrig, blev efter Hs. M. Befaling føiet Foranstaltning, at Hs. Kong. Høihed paa hele Reisen igjennem Rigets Provindser, forefandt den fornødne Beqvemmelighed og den udmærkede Modtagelse, som skyldes hendes høie Stand. Hs. Majestæts tjenstgjørende General Adjutant af Søe-Etaten, Hr. Kammerherre Lindholm, Ridder af Dannebrogen, var sendt Hs. Kgl. Høihed i Møde til Nyborg for at ledsage Høisamme over store Belt. Overfarten blev lykkeligen fuldført den 16d. i 3 Timer, Uagtet en fjendtlig Konvor paa samme Tid laae under Langeland. J Korsøer behagede det Deres Kongl. Høiheder at spise til Aften. De fortsatte Reisen Mandagen den 17 om Morgenen Kl. 7 igjennem Sjælland til Roeskilde, hvortil de Kongl. Eqvipager, vare afsendte. Ved Frederichsberg Slot modtoges de høie Herskaber af en Eskorte af Livgarden til Hest, som ledsagede Deres Kongl. Høiheder til Kjøbenhavn, hvor Høisamme ankom samme Dags Aften Kl. 8 og afsteeg i Hr. Konferentsraad Bruns Gaard. Ved Ankomsten sammesteds bleve Deres Kongl. Høiheder imodtagne af Hs. Excellence Overhofmarskal Hauch, Storkors af Dannebrogen, og efter Anmeldelsen hos Deres Majestæter complimenteret fra Deres Majestæter Kongen og Dronningen samt øvrige høikongelige Herskaber, af Deres Excellencer, Storkors af Dannebrogen, Hr. Overkammerjunker de la Calmette og Overhofmester Brochenhuus, samt de Hr. Marskalk og Kammerherre Bülow Hofmester Harbou og Kammerherre Hoschef Bardenfleth, Ridder af Dannebrogen. Tirsdagen den 18de, om Middagen Kl. 1, modtoge Deres Kongl. Høiheder Cour af Geheime-Statsministrene, Ridderne af Elephanten, de Udenlandske Ministre, Departements Cheferne, Hof-Cheferne, Hofkavallererne og Generalstabens Officerer, hvornæst Deres Kongl. Høiheder i en Kongl. Eqvipage begav sig til Hs. Maj. Dronningen. Deres Kgl. Høiheder modtoges nede ved Trap. pen af den forsamlede Cour af Hofdamer og Hofkavalerer, og førtes op i Hs. Majestæts Dame-Gemak, hvor de Kongelige Prindser og Prindsesser samt dernæst Hs. Maj. Kongen kom Høisamme imøde, ligesom og Hs. Maj. Dronningen mødte Deres Kongl. Høiheder i Døren til Audiencegemakket. De høie Herskaber indtraadte med Allerhøistsamme i Hs. Majestæts Audiencegemak, og siden præsenteredes i Damegemakket de tilstædeværende Damer, for Hos Kongl. Høihed, imedens Kavallererne af Høi sammes Følge bleve præsenterede for Hs. Maj. Kongen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-12-25
Om Middagen spiste deres Kongl. Høiheder med Følge ved det Kongl. Gallataffel, som bestod af 80 Kouvert, og hvortil den Keis, franske, den Kongelige svenske og den Kongl. spanske Gesandt med de 2de førstes Fruer vare tilsagte; herforuden var et Marskals Gallataffel paa 70 Kouvert. Om Aftenen opførtes en Koncert af det Kongl. Kapelle, samt Sangere og Sangerinder, hvorefter Hs. Kongl. Høihed, træt af Reisen, vendte tilbage til Hr. Konferentsraad Bruns Gaard uden at bivaane Aftenstaffe let. Onsdagen den 19de behagede Hs. Kongl. Høihed at kjøre omkring for at see Staden, imedens Hs. Kongl. Høihed Prindsen var tilstæde paa Piraden og siden tog Kunstkammeret, det Kongl. Bibliothek og Rosenborg Slot Øiesyn. De høie Herskaber, hvis Ophold ved Hoffet havde været begge Deres Majestæter særdeles behagelig, fortsatte Reisen. efter holdet Middagstaffel Kl. 3 1/2 med Følge til Helsingøer. Før Afreisen aflagde Deres Høiheder Prindserne Christian Frederik og Frederik Ferdinand Afskeds Visite hos Deres Kongl. Høiheder, ligesom og Høisamme atter komplimenteredes fra Deres Maj. af Deres Excellence Hr. Overkammerjunkeren og Hr. Overhofmesteren. Ved Afreisen eskorteredes Deres Kongl. Høiheder ligeledes af et Detaschement af den Kongl. Garde til Hest. Til Opvartning og Afbetjenning for Deres Kongl. Høiheder vare i Hr. Konferentsraad Brun Gaard ansatte, saavelsom og til Korsør, Roeskilde og Helsingøer afsendte 2 Kongl. Pager, de fornødne Laquaier, samt Kjøkken, Sølvkammer og Viinkjælder med Betjente. (Statstidende.)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-12-25
Helsingøer den 21 Dec. J Forgaars Aftes Kl. 9 1. ankom Kronprindsessen af Sverrig med Følge hertil, og overnattede hos Hr. Konsul Gløerfeldt. Formedelst det vedholdende stormende Veir i Gaar kunde ingen Overfart skee. Kl. 1 1/2 igaar begav den Svenske Kronprindsesse med Prinds Oscar sig ned til Broen, hvor de besaae den svenske Sal lei Prindsen var ombord paa samme og blev imodtaget med al Æresbeviisning og flere gientagne Hurra. Derfra kjørte de ud til Marienlyst for at besee samme og nyde den skjønne Udsigt i dette Sted. J Nat kulede det meget haardt fra Sydvest; en svensk Nordbaad sattes paa Grund ved Kronborg. Det kuler endnu stærkt i Dag, og vedbliver det saaledes, skeer ei heller i Dag nogen Overfart, (Dagen.) herfra.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-12-25
Holbek den 17 Novbr. Jgaar Kl. 7 Aften, udbrød, her Jldsvagde, som truede den beste Deel af Kjøbstaden, men, efterat samme havde ødelagt 7 Fag Staldrum og er stor opfyldt Kornlade, blev den ved Stedets brave Brandkorpses saa udmærkede kyndige Anstrængelser heldigen slukket, ja ei allene derved det tilstødende antændte Hospital, dæmpet, men endog et halmtakt Huus med en betydelig Brændestabel, 20 Alen fra Brandstedet, med den roes værdigste Bestræbelse bevogtet. - Jndvaanerne viste sig ikke allene ivrige under Branden, men mange af dem offrede Søndagen efter et Sammenskud, til Skadesløsholdelse for hvad Hospitalslemmerne havde kundet tabe ved samme.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-12-25
Hr. Hofkobberstikker Lahlde har nylig i et interessant Skrivt betitlet: Gravnindet over de i Kampen den 2 April 1801 faldne Fædrelands-Forsvarere, med Fortegnelse paa dem, som bidroge dertil og Regnskab over Jndtægt og Udgivt, gjort Publikum Rede for dette vigtige Foretagendes Udførelse. Som man lærer heraf har Forfatteren for al sin personlige Møie og Opofrelse i denne Sag iblant høstet uforskyldte og bittre Krænkelser baade mundtlig og skrivtlig, som let kunde have skilt ham ved Liv og Helbred. Dette skjønne Mindemærke uden for Hovedstadens Østerport er nu desuden af Konstneren gjort beskuelig ved et perspektivisk Kobberstik, som snart kan ventes udgivet og for Subskribentere kuns vil koste 5 Rd.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-12-25
(Paa Kobberet saavelsom Texten modtages Subskription her paa Adresse Komtoiret.)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-12-25
Kontreadmiral L. Fisker beder Redakteuren for Tiden Hr. Pastor Wuisberg, at indrykke Efterfølgende, som en officiel Tidende; Den Andeel af Kystforsvaret, som Chefen for Kongeriget Norges flydende Forsvar i dette Foraar sendte til Nordlandenes og Finmarkens Beskyttelse, er omtrent midt i Octbr. i god Behold tilbagevendt til Kristians sund. - Engelske Orlogsbrigger, ligesom afvigte Aar, havde allerede i Mai Maaned viist sig paa Finmarkens Kyster. Kap Lieutenantens Ankomst hindrede deres Røver hensigter; han naaede dem ikke, men fradrog dem det eneste Danske Skib, som de havde bemestret sig, og som kom fra Archangel. - Finmarkens og Nordlandenes Kyster have saaledes i Aar havt Rolighed. Hammerfest og Vardshuusere tilkonvoierede deres Fornødenheder, og Farten mellem Archangel og de nordlige Stifter, fra Nordkap af Syd efter, har været fuldkommen sikker. - J flere Engelske Aviser har den Engelske Admiral Saumarez ladet indføre, at han, med de betydelige Kræfter ham ere underlagte, har i dette Aars løb opbragt 60 Koffardieskibe; han vilde ventelig ikke ladet det kundgjøre offentlig, som noget Overordentligt, dersom han havde været vidende om, at Norges Søekyst-Defension, hvis Forhold i Kræfter staaer saa langt nedenfor den Engelske Armade, fra Campagnens Begyndelse til Dato allerede i Aar har indbragt 74 Stykker, som alle tildeels ere priisdømte, og i øvrigt ved usvækkelig Dom ville blive det, og saaledes forvoldt de merkantile Britter et følende (Trondhj. Avis.) Tab.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-12-25
Efter Foranstaltning fra Kommissionen for Siellands og flere Øers Providering udsælges fra den 18d. M. Sirup i Butiken No. 12 i Kronprindsessegaden og i Sofiegaden paa Kristianshavn No. 336, for 8 s. et Fjerdingpund og 4 s. et halvt dito Af Mangel paa Forlægger har Professor Olufsen aabnet Subskription paa sit Skrivt: "Danmarks Brændselvæsen, sysikalsk, kammeralistisk og bekonomisk betragtet, hvori han lover at udvikle den beste Vei for den Plantning, hvorved Nationen kan tænke at forebygge sit Skovvæsens Undergang eller Utilstrækkelighed hvilket man nok kanlænges efter at erfare.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-12-25
Af Viborg Samler sees, at den i nogen Tid standsede Spaantrækning i Allerup ved Randers atter er begyndt. Spaanfabrikøren hedder Johannes Dolberg. Den første Fabrikation har han solgt til Kjøbmand H. Smith i Randers, der igjen sælger dem. De ere af Mangel paa tørt gjordt af vaadt Træe, saa at de maae tørres førend de bruges. - Og da der for en hollandsk Pap, som før kostede 10 a 12 s., nu forlanges 1 Rd. og vore Kiøbmænd, Tobaksfabrikantere og Andre have saadan Mangel paa Pakpapir, at det ringeste nu koster 3 Mk. Pundet, saa opfordrer Udgiveren vore Papiirmøller til at fabrikere disse Ting, og erklærer den Anke, at Klude ikke samles, for aldeles ugrundet; thi mange Centner Klude maae, af Mangel paa Afsætning i Landet selv, skibes ud - og til Kjøbmandens Pakpapiir kan endog de ringeste Kinde anvendes.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-12-25
J Anledning af, at i Randers Avis er foreslaaet, at den jydske Bondekarl i sine ledige Timer skulde strikke Strømper, gjør Udgiveren af bemeldte Samler den Jndvending: at det ikke er let i de ældre Aar at lære Fingrene til hurtig Strikning, og kun den hurtige er fordeelagtig og moersom, men at man derimod bør lære Børn at strikke, efter hans Mening, baade Piger og Drenge.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-12-25
J Anledning af, at det er befundet, at Stykket af tomme Smørfjerdinger have veiet fra 16 til 18 Pd., istedetfor at man i Almindelighed kuns pleier at faae gotgjort 12 Po, Thara for Fjerdingen, har en Mand i Kjøbenhavns Nyeste Skilderie gjort den Bøn til de Hr. Herredsfogder paa Landet eller til hvem, hvis Pligt det er at vaage over sligt, at de vil søge at opdage og hemme saadant Bedragerie og Forfalskning af justerede Træer. De ville da ikke allene som Statens troe Tjenere hisset nyde Guds Løn, men endog her velsignes af utallige Medborgere, der vel i disse dyre Tider maae finde sig i at betale Smør med 5 a 6 Mk. Pd., men finde det grusomt at betale Brænde til samme høie Priis.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-12-25
J Anledning af det forhen i disse Aviser ommeldte fjendtlige Overfald paa Vestkysten ved Hennegaard i Jydland fører J. C. Weber i Riber Avis alvorlig Anke over Kyst milicen, og fortæller iblant andet, at efter at Skipper Pedersen havde faaet sit Anker paa Land, begge sine Skibs joller optrukne paa Stranden og Aarerne oplagte paa Kliteen, bleve baade Jollerne og Aarerne afhentede af een Mand, fra den fjendtlige Slup og bortførte tilligemed Skibene: at da Skipper Lauridsen forlangte nogle Mand af den tilkommende Kystmilice til at hielpe sig at holde Vagt paa sit Skib om Natten, maatte han betale 9 Mk. hver 1 Rd. foruden den afbrændte Baun; at Kystbefalingsmanden, der var den eneste, som havde Gevær med Skud, forlod samme Aften Stranden med Geværet, under det Foregivende, at han ei havde Tid at forblive længere da han Dagen efter i et vigtigt Ærende skulde til Varde. Tilsidst yttrer Indsenderen det Ønske: at Kyst milicen vilde være mere aarvaagen, hvorved meget Røverie og Skade vilde blive forebygget.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-12-25
Politievennen gjentager atter Ønsket om en Sædeligheds Censur for alle tilværende og herefter udkommende Danske Bøger; og at der især med Strænghed maatte vaages over, at alle Leiebibliotheker reenssedes for liderlige Skrivter, Røver romaner og s. v. For at lette Betalingen i Handel og Vandel, gjøres i samme Blad Forslag til 9 Skillings=Sedler, da man, ved at faae en 8 Skillings=Seddel igjen, kunde betale 1 s., og ved at give en 12 Skillings=Seddel igjen, 3 Skilling o. s. v. Videre foreslaaes at ansætte 5 nye Embedsmænd i ethvert Stift, nemlig: Stiftsbygmestere, Stiftsagerbrugere, Stiftsgartnere Stiftsfiskemestere og Stiftskovmestere.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-12-25
J Hr. Hanck, Adjunct ved Odense Kathedralskole, har Fyen allerede en meget duelig Stiftskonduktør. Skov=Ødelæggelsen gjør vel det sidste Embede overflødigt paa flere Steder.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-12-25
Den 10 Decbr. blev Uhrmager Halling af Kbhvn, saaledes overredet paa Landeveien imellem Lundehuset og Vange huset, at han i Faldet fik et stærk Stød paa Brystet og den ene Arm brækket af Leed. De Ridende vare 3 i Følge. (Politiev.)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-12-25
Ved de hyppige Forbryder-Undvigelser og Udbrud af vore Fængsler kan man ikke uden Jnteresse i Universitets= og SkoleAnnalernes 3die Heftelæse en Seddel af vor Store Christian, skreven i Anledning af en saadan Undvigelse. Skrivelsen, bærer sin Forfatters Særpræg, og lyder saaledes, til Ære for hans Retfærdighed og Aarvaagenhed i en Alder af 77 Aar, "Jeg nyll nyde, hvorfor Slutteren intet tyltalis, fordi hand have intet forvarede den Morder, som hand burde mens ochsaa rømmede med hannem; at samme Slutter skulle gaa frii fordi hand haffuer tyendt lenge, item hand er giifft och haffuer mange Børn, da er derpaa denne myn Resolution, at ingen kan rømme sig af syn lange tyenniste, om den tager en und Ende, som Slutterens haffuer tagen, den tyd hans lod Morderen ded ene Been og begge hender frii, og giick hen- og tappede Øl for ham og hans karnutter. Hans kuynde och mange Børn angaaendis, da haffner jeg huerken i geistlig eller i werslig Ret kundet fynde, at den, som er giifft og haffue mange Børn, maa gørre huad hannem lyster; kan dy høylerde y køben: erindre mig om nogiit y Bybelen, som y dy maader kan uerre hannem behielpeligen, da skal hand nyde ded gaat ad. Dy, som formener sig at nylle haffe hiielp aff hoff meisterens Ankomst, dy skal uysselige erfahre, at han ikke tør lade syn mund op, at tale for dem. Rosenborg den 20 Au: Anno 1645, Christian. in dorto: Byfogden y koben: tilhande.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-12-25
Den 13 d. døde Frue Krigs-Kommissairinde Petersen, paa Engelsholm ved Veile, efterat hun den 6te var nedkommen i Barselseng med en Søn, som døde den 8de.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-12-25
Den 21 Decbr. var Speciesbankens Kours af Danske Bildlr. mod Species 545 1/4 PCto, som udgjør for 1 Rd. Spe. 5 Rd. 44 s. D. K. B. S.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-12-25
Odense Bye=Nyt. Fra den 19 til 21 Decbr. Døbte: Skoemager A. Larsens Søn, Jørgen Lauriz, Fadd. Madamerne M. og C. Døcher, Naalemager Bloch, Beenderier, A. Stilo, Skoemagermester J. Holst, Kobbersmed Grockmann, Handelsbetjent Limkilde og Slagtermester Niels Christophersen, Vognmand A. Holms Datter Christiane, Fadd. Vognmand J. Hansens Kone og Jfr. Schjellerup, Gjørtler C. Holm, Værtshuusholder R. Rasmussen, Vognmand J. Hansen og Rugbrødbager L. Hansen. Begravede: Skoemager J. Olsens Kone, 53 Aar gammel. Skoemagermester O. Jørgensen, 68 Aar.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-12-25
Avertissements. Efter langvarig Sygdom, døde den 22 d. min gode Mand Stadsmusikant Albert Rauch ien Alder af 59 Aar. Overbeviist om Deeltagelse af mine Paarørende og Venner i dette for mig saa store Tab, frabeder jeg mig al Kondolence, Odense den 24 December 1810. C. C. Rauch. fød Leescher.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-12-25
En ganske nye opbygt Gaard i Fyens smukkeste Egn, indrettet til en beqvem Boepæl for en honet Familie har 50 geom. Tdr. Land gode Jorder, med fornøden Gjersel og Tørveskiær omkring sig, ligger 1 Miil fra Kjøbstæd, og Miil fra Stranden, og kan tiltrædes 1 Mai 1811 er underhaanden at faae tilkjøbs, naar den der har Lyst til at kjøbe betids henvender sig til Undertegnede, og tjener til Efterretning, at af Kjøbesummen kan 2/8 Dele blive staaende i 1 Prioritet uopsagte i nogle Aar. Svendborg d. 22 Decbr. 1810. F. D. Wilhelm, Sagfører og Handels-Kommissionair.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-12-25
En Mand af fat Alder omtrent 39 Aar, som i nogle Aar har tjent Herskaber her i Landet som Forvalter, kan forevise gode Anbefalinger og Rekommendationer om sin Opførsel og Duelighed, ansøger en Kondition til 1 Mai 1811 her i Fyen Jydland eller Sjælland som Forvalter hos et Herskab eller som Fuldmægtig hos en Embedsmand. Nærmere Anviisning kan mundtlig gives fra Avis=Expeditionen i Odense.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-12-25
Den 22 d. om Eftermiddagen er undvigt Korporal Lars Willadsen af Fyenske Dragoner, her fra Odense, han er 19 Aar gammel, 64 Tommer høi, blond af Haar og blaa af Øine, iklædt en bruun Frakke, blaa Pantalons, en rund fiin Hat og Støvler paa; thi anmodes Enhver som maatte antræffe bemeldte Person, at anholde ham og derom hastigs muelig give Regimentet Efterretning, som derfor betalet den befalede Douceur. Bibow. Odense den 24 December 1810. Escadrons-Chef.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-12-25
For en stadig og skikkelig Pige, der forstaaer B. B. daglig Madlavning, Vask m.v., bliver en særdeles god Kondition til næste 1 Mai. Manmeldersig paa Adresse-Komtoiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-12-25
J en af Fyens nærsomste Kjøbstæder er en grundmuret og vel indrettet Gaard med tilliggende Pakhuse, Haugeplads og gode Jorder, underhaanden at faae tilkjøbs. Gaarden er beqvem til Handel, Brændeviinsbrænderie og Avlsbrug. Besætningen som bestaaer af 4 a 6 Heste og 10 a 12 Køer, Avlingsredskaber, et komplet Brændeviinstøi, samt adskilligt til Handelen henhørende Jnventarium, kan ogsaa følge med Eiendommen. Lysthavende ville henvende sig til Birkedommer Friis i Odense, som herom giver Underretning; hvorhos anmærkes, at en stor Deel af Kjøbesummen kan blive staaende : i Eiendommen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-12-27
Udenlandske Efterretninger. I Dagen læses følgende Anmeldelse: Allerede den Bekjendtgjørelse fra Direktionen for Selskabet til Svømme, kunstens Fremme, som læstes i Dagen No. 213, maae have glædet Enhver, der ønsker denne ædle menneskefrelsende Kunst udbredt i Fædrelandet. Dagen har ogsaa for nylig berettet dens Dyrkelse ved nogle af vore lærde Skoler. Men i Dag har Udgiveren den Lykke at kunne meddele Almeenheden saadanne aflagte Prøver paa Svømmefærdighed, udviist her i Landet, det overgaaer Alt hvad i Svømning Ler gjort i nyere Tider hos nogen Nation i Verden, og i ældre Tider kun har et lignende Exempel i Sigmund Brestissøns saa mærkværdige Svømning fra Skuøe til Suderøe. paa Færøerne. Underofficeer Holmer Hansen, i af Kronens Regiment, svømmede ved den den 25 Aug. d. A.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-12-27
i det militaire gymnastiske Jnstitut holdte Svømmeprøve en Længde af 120 Alen i fuld Armatur, hvorpaa har klædte sig af, og strax derpaa svømmede en Længde af 818 Al. i 2 Timer og 50 Minutter, uden noget Øieblik at hvile sig, i - Underofficeren Johan Spenner af Norske Livregiment svømmede ligeledes ved samme Prøve 120 Alen i fuld Armatur, klædte sig derpaa af, og svømmede 1 uden at hvile sig en Længde af 7224 Alen i 2 Timer og 23 Minutter. - Disse Personer, begge Lærlinge af det militære gymnastiske Jnstitut, ikke tilfredse med den Færdighed, de herved havde lagt for Dagen, udbade sig senere af Forstanderen, Hr. Prof. Nachtigal, at det maatte vorde dem tilladt at igjentage deres Prøvesvømning, da de troede sig i Stand til at vise endnu mere. - De erholdte Tilladelsen, og igjentoge en Prøve den 4 Sept. d. A. ved Ankerøen, paa Nyholm, ved hvilken H. Hansen svømmede en Længde af een Miil og 600 Alen, eller 12,600 Alen i 4 Timer og 25 Minutter, og J. Spenner 10,920 Alen i 3 Time og 50 Minutter uden at rvile sig. For denne mageløse Færdighed har Hs. Maj. Kongen allernaadigst behaget at belønne H. Hansen med en slagen Sølv-Epaulet med Jndskrivt: "For udmærket Flid og Duelig. hed i Svømmen, og med en slagen Sølv Dragon, og J. Spenner med en slagen Sølv Epaulet, hvilke Udmærkelsestegn bleve dem paa en høitidelig Maade overleverede ved Forstanderen, i Overværelse af det hele Jnstitutets Personale. Det fortjener iøvrige at anmærkes, at den Første ved Jnstitutets Svømmeprøve, i Aaret 1809 ikkun svømmede 3000 Alen, og den Sidste ved samme Prøve ikkun 2000 Alen. - Jnstietets Læge, Hr. Regimentschirurg Stebuss, som var af Hr. Professor Nachtigal ombedet at være nærværende ved Prøven, har skrivtligen bevidnet, at de ikke allene vare fuldkommen muntre og raske, da de kom ud af Vandet, men endog ikke siden den Tid have havt den ubetydeligste Sygdom, som kunde være en Følge af denne overordentlige Anstrængelse. Af et Brev fra Jydland: "Veed de maaskee alt i Kjøbenhavn Tildragelsen med den raske Kaper Torsk, der, efter at have tilføjet Fjenden stor Skade, endelig er besnæret af ham selv saaledes: Paa et Krydstog i Læsøe Vande, hvor han gjorde en Prise, paakom ham en ryggende Storm. Under denne kom han forbi et paa Land stødt Skib, hvis Mandskab anraabte ham paa Engelsk om Hjelp, og sagde at de vare Amerikanere. Han var strax villig at række Søemand Søemands Haand, og lod dem bringe ved sit Fartøi fra Vraget ombord til sig. Men her overvældede disse Mennesker, som han havde reddet fra Døden, ham og hans lidet Mandskab, erklærede sig for Engellændere, og seilede bort baade med Kaperfartøi og Prise." (S. B.)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-12-27
Helsingøer den 22 Decbr. Vinden vedblev i Gaar at kule fra Sydvest, saa at Overfarten var vanskelig. Kronprindsessen af Sverrig var atter om Eftermiddagen paa Broen, men efter at være selv Øienvidne til den stærke Søegang forblev hun her til i Dag. Da Hr. Konsul Gløerfel havde en Søn, som blev hjemmedøbt i Aftes, saa beviste Kronprindsessen Familien den Naade, at holde Sønner, til Daaben, og Prinds Oscar var Fadder. Daabsakter, gik for sig i Overværelse af mange Danske og Svenske Herrer, og Kavalerer. Sønnen blev kaldet Jules Destre Oscar, og blev altsaa opkaldet efter Kronprindsen, Kronprindsessen, og Arveprindsen. Sildigere bivaanede Høisamme og Prindsen et Ball, foranstaltet i Øresunds Klub. Efter nogle Dandse og 2de Timers Ophold tog Hs. Kall. H. hjem I Dag Kl. 10 1/2 skeete Afreisen. Da Kronprindsessen og Prindsen med følge vare komne ombord paa Galleien, gaves af sammes Officerer og hele Mandskab 3de Gange Hurra, og ved Udseilingen fra Havnen fra Dansk Side ogsaa 3de Gange Hurra. Vore Kanonbaade vare lagte ud noget fra Broen med valende Flag. Da Galleien var seilet noget ud, gaves fra Kanonbaadene og siden fra Fæstningen lige saamange Salutskud som forhen ved Kronprindsens Afreise. J Morges var Vinden til Seiladsen meget god, men Kl. 9 gik den østlig, saa at Ankomsten til Helsingborførst indtraf Kl. 12 1/2, da man derfra hørte Kanonernes Røst Den 24 Dec. J Aftes var stort Bal i Helsingborg, Kronprindsessens Afreise derfra er først bestemt til d. 27d. Da Hirschholm ikke er oplyst med Lygter, satte Jndvaanerne Lys i Vinduerne ved H. K. H. Kronprindsessen, af Sverrigs Gjennemreise. (S. B.)