Viborger Samler, 1823-07-21
Spanien. Resultatet af Operationerne til Lands frembyde, idelige Smaafægtninger med Cortestropperne - Vigtigt synes det at kunde blive at deres General Mo rille, fornærmet over Kongens Behandling i Sevilla og Kadix, har erklæret sig imod dem, men tager for det første dog intet vist Parti. Han lover at beskytte de Provindser hvor hans Tropper nu ere og har forlangt en Vaabenstilstand af Generalissimus, som denne dog ikke har tilstaaet; men henviist ham desangaaende til den ny Regjeringsjunta i Madrid. General Qviroga ville ikke samtykke og gik fra Lugo til Skibs- Med hvad Kraft dette vil kunne virke paa de forskjellige Partier, er endnu ikke afgjort. Det synes som om det gjærer stærkt i Madrid og Landeveiene derfra til Bayonne blive usikkre. 50 spanske Grander, hvoriblant 9 Damer have undertegnet en Protest mod denne skammelige Behandling, der er vederfaret deres elskede Kong Ferdinand; de tilbyde Juntaen i Madrid deres Liv og Blod og Levningerne af deres Gods og Formue, for at udrive ham af det skjændige Fangenskab hvori han holdes. Sidst i Juni da Mina var borte, angrebe de Franske alvorlig Fortet ved Urgel, efterat de havde besat Staden; men forgjeves; det hedder nu at de dertil brugte 8000 Md. trækkes derfra andetsteds hen. Den første Parlementær skjød man paa, fordi han bar spansk Uniform; den anden en fransk Oberst blev høflig modtaget, men Brevet ikke modtaget -Man mener denne velfersynede Fæstning kun kan tages ved Hunger. Fortet Figueras fyrede den 25de Juni saa stærkt paa Staden, at flere Huse kom i Brand og Mennesker dræbtes. Aarsagen dertil var, at Kommandanten havde lovet ikke at fyre, naar man lod Qvæget græsse umolesteret paa Glacien; men et Baghold angreb Fæet for at bortføre det, som dog fra Fæstningen af til Tab for de Franske hindredes. St. Sebastians Besætning gjorde d. 25de Juni et saa drøit Udfald, at 50 Franske dræbtes, hvorpaa de ophævede Beleringen. Mina er virkelig i Barcellona, Franskmændene ville løbe Storm til den 5te og 6te Juli. 6 Streif korps ere derfra udgangne for at forstyrre de Franske - Det hedder, at 15 Engelske Krigskibe vil vise sig for Kysten der - General Bourdesoulle staaer for Cadix; man siger 10 Franske for og 1000 Spanier fra Øen Leon (1). General Bourmont opretter nogle Batailloner Militser i Sevilla - Ved Affæren med Lopez Bannes, sprang i Staden et stort Krudtmagasin i Luften, hvorved 200 Menneske omkom - General Manso, Minas troeste Vaabenbroder, er død - Sidst i Juni kom 2000 Franske til Forstærkning for General Bourke - Hertugen, af Angouleme skal paa et Spadsereridt have været nær ved at fanges af en Streifbande. Disse Bander (Guerillas) ere i alle Maader at ligne ved Kapere; begge er Rovdyr, der til hvad Parti de end høre, angribe Ven og Uven for skiden Pengegevinst. Man klager jammerlig over de Gavlove, der under Navn af spanske Kapere gjøre Havet og Kysten usikker - Over 90 Skibe skal de have taget. Marseilles Jndbyggere sukke og klage, da al deres Handel liggen- og man tæt ved Rheden kaprer Skibne bort - Maaskee det kan hæmme Uvæsenet noget, at den i Ka dix nuværende Ferdinandske Cortes-Regjering allerede i Sevilla den 7de Juni udstædte et strengt Dekret, hvorved det strengelig forbødes alle Kapere, at borttage Neutral Skibe, naar de ikke tilførte Fjenden Krigsforraad.