JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-01-19
To a tre Værelser med Kjøkken og andre Beqvenmeligheder ønskes tilleie til Paaske Flyttetid. Ma henvender sig behageligst til Adressekontoiret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-01-19
Til Benefice for Hr. Koch opføres Torsdag Aften: Een for Tre. Nyt Lystspil i en Aft. Derefter: Haandværkernes Fest Ny Vaudeville af Angely. Til Slutning: Josep og hans Brødre. Mimisk plastisk Fremstilling i Carl Becker. afdelinger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-01-19
Redigeres, trykkes og udgives 4 Gange ugentlig af A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-01-19
Bekjendtgjørelser. Til Efterretning bekjendtgjøres herved, at Remonte-Commissionen foretager i næsttilkommende Februar og Marts Maaneder d. A. at in kjøbe paa Hestemarkeder Remonteheste og deriblandt Trompeter, Skimler af det større og mindre Maal, samt at benævnte Commission til den Ende vil være tilstedeværende paa efternævnte Steder og Dage, saaledes: i Randers fra den 9de indtil 16de Februar, i Haderslev fra den 20de indtil 23de Febr. Ligesom det ogsaa i øvrigt tilkjendegives, hvilke Egen skabet formeldte Remonteheste skulle have, for at de kunne ventes antagne, nemlig: Curasseerheste skulle maale 10 Qvarteer og 2 Tommer, Landseneer, Dra son og Husarheste 9 Qvarteer 4 a 5 Tommer sjællandske Anlægsmaal, de maa ikke være under 4 og ikke over 5 Aar gamle, de maa have et forholdsmæssigt Hoved, der er godt forenet med en velreist Hals, en høi men skarp Manke, en velsluttet Krop, flade, fastliggende og kraftfulde Bove, lige Ryg og Lænd, samt et tilrundet og nogen unde lige Kryds, velstillede og stærke Been, et let, lige og kraftfuldt Forskifte. Kiel i Remonte-Commissionen, d. 8de Jan. 1830. v. Thienen, C. W. v. Düring, Generalmajor, Kammer. Kammerherre, Oberstl. i det herre og Præses i Remon, holsteenske Landseneer-Regi te=Commissionen, Comment og Medlem i Remontenandeur af Dannebr. og Commissionen. Dannebrogsmand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-01-19
Jfølge Kongelig allernaadigst Bevilling af 4de d. M., som idag er læst i den Kongelige Lands Over, samt Hef og Stadsret her i Staden ca vil blive læst saavel i den Kongelige Lands Overret i Viborg, som ved det Herredsting, under hvilket Hovedgaarden Constantinsborg sorterer, saaledes lydende: Vi Frederik den Sjette, af Guds Naade Konge til Danmark, de Venders og Gothers, Hertug til Slesvig, Holsteen, Stormarn, Ditmarsken, Lauenborg og Oldenborg; Gjøre vitterligt: at Vi, efter den af Os Elskelige Poul Egede Sporon, Vor Justitsraad og Høiesterets Advocat, paa Os Elskelige Hr. Hans Krabbe, Vor Geheimeconferentsraad og befuldmægtigede overordentlige Gesandt ved Hoffet i Stockholm, Storkors af Dannebroge og Dannebrogsmand, hans Vegne, efter Forening med Os Elskelige Frederik Wilhelm Treschow, Vor Etatsraad og Generalfiscal, paa Os Elskelige Jens Jørgen Ambrosius Rigsgreve Fædder, Capitain af Jnfanteriet, hans Vegne, herom allerunderdanigst gjorte Ansøgning og Begjæring, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at fornævnte Justitsraad og Høiesterets Advocat Sporon maa, ved Proclama, med Aar og Dags Varsel i den danske Statstidende, Adresse Contoirets Efterretninger, Aarhuus Stiftstidende og den altonaiske Merkur, 3de Gange efter hinanden indkalde alle dem, som, foruden bemeldte Geheimeconferentsraad og Kongelig Gesandt ved Hoffet i Stockholm, Krabbe, og Capitain og Rigsgreve Fædder, formene at have Ret til Besiddelsen af det for Stamhuset Constantinsborg, under Aarhuus Amt i Vort Land Nørre Jylland, substituerede Fideicommis efter afgangne Generalrigscommissair og Rigsgreve Fædder Carisius's dødelige Afgang, til inden ovennævnte Tids Forløb med deres Paastand at fremkomme, og deres formeentlige Ret for Vort danske Cancellie at anmelde, - da de i modsat Fald maae forvente, af de Fideicommisset tilhørende Obligationer overleveres den af de tvende Ovennævnte, der ved endelig Dom kjendes berettiget til Besiddelsen af Fideicommisset, - og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven, dog skal denne Vor allernaadigste Bevillig Ord til andet indrykkes i fornævnte offentlige Tidender, samt læses ved det Herredsting, under hvilket Hovedgaarden Constantinsborg sorterer, hvor den sidste Besidder af Fideicommisset er død, og ved Vor i i Vor Kjøbstad Viborg for Vort Land Nørre-Jylland, holdende Lands=Overret, samt ved Vor Lands Overret, samt Hof= og Stadsret i Vor Kongelige Residentsstad, Kjøbenhavn. Hvorefter alle Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Givet i Vor Kongelige Residentsstad Kjøbenhavn, den 4de Decbr. 1829. Under Vort Kongelige Segl. (L. S.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-01-19
Efter Hs. Kongelige Majestæts allernaadigste Befaling, Stemann. Monrad. Ørsted. Lassen. Lange. Hansen. Kierulff. Frisch.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-01-19
Bevilling for Justitsraad og Høiesterets=Advocat P. C. Sporon til ved Proclama at indkalde Prætendenterne til det for Stamhuset Constantinsborg substituerede Fideicommis. bliver herved med Aar og Dags Varsel indkaldt alle de, som, foruden Geheimeconferentsraad og Kongelig Gesandt ved Hoffet i Stockholm, Hans Krabbe, Storkors af Dannebroge og Dannebrogsmand, og Capitain af Jnfanteriet, Jens Jørgen Ambrosius Rigsgreve Fædder, formene at have Ret til Besiddelsen af det for Stamhuset Constantineborg under Aarhuus Amt i Nørrejylland sudstituerede Fiddelcommis efter afgangne Generalkrigscommissair og Rigsgreve Fædder Carisius's dødelige Afgang, til inden ovennævnte Tids Forløb med deres Paastand, at fremkomme, og deres formeentlige Ret for det Kongelige danske Cancellie at anmelde, da de i mot sat Fald maae forvente, at de Fireicommisset tilhørende Obligationer overleveres til den af de 2de Ovennævnte, som ved endelig Dom kjendes berettiget til Fidelcommissets Besiddelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-01-19
Kjøbenhavn, den 21de Decbr. 1829. P. E. Sporon.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-01-19
Ved Proclama, som snarest mueligt læses for vedkommende Over og Underret, ere alle de, som i navnlig Maade maatte have noget at fordre i Stervboet efter afdøde Proprietair Søren Jespersen paa Mallingaard i Skandrup Sogn, Hjelmslev Herred, indkaldte med 12 Ugers Varsel til, inden denne Tids Forløb, under Tabet af deres Fordringer, at anmelde og beviisliggjøre samme for undertegnede Skifteforvalter, hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Skanderborg, d. 2 Jan. 1830. Blichfelde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-01-19
Ved Proclama som snarest mueligt læses for vedkommende Over- og Underret, ere alle de, som i navnlig Maade maatte have noget at fordre i Stervboet efter afg. Huusmand Jens Pedersen Holm paa Horn Mark i Tvilum Sogn, Gjern Herred, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til, inden denne Tids Forløb, under Tabet af deres Fordringer, at anmelde og beviisliggjøre samme for undertegnede Skifteforvalter, hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Skanderborg, den 6te Jan. 1830. Blichfeldt,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-01-19
Creditorerne i Stervboet efter Krigsraad Niels Ancher Secher til Kiærbyegaard, og dennes forhen afg. Hustrue, Erasmine, født Randrup. indkaldes herved, med 12 Ugers Varsel, til at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer for mig, som Skifteforvalter i Boet. Hasle a. Herredscontoir i Aarhuus, d. 7de Januar 1830. Seidelin.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-01-19
Alle og Enhver som maatte have noget at fordre i Boet efter Anders Rasmussen Kruses afgangne Enke Anne Margrethe Laursdatter af Qvisthuset indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til for mig som Boets Stifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres havende Fordringer. Grenaae, den 31 Decbr. 1829. Aagaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-01-19
Den 27de f. M. 1 Degningen faaes paa Anholt, Øes østre Rev, circa 3/4 Miil fra Land, staaende et Fregatskib ved Navn Marquess Huntly, ført af Capitain Wm. Assoush, kommende fra Dantzig og destineret til Londen, hvilket Fartøi den 30te f. M. blev flot, efter, at et Anker af Oboerne var udført. Bemeldte Skipper kastede en Deel af sin Trælast ud, og senere er ilanddreret og bjerget: 29 Stkr. Bjelker, af hvilke 3 ere mærkede J. K., og paa naale af de øvrige følgende 29 18865 sk. 44, N 18445sksk. 30 Nr 8833sk, 26 1 mk., 28 1 38 sksk. 50 N. 6838 og 1 51 N 2 6829, 1 Planke og noget Fyrrebrænde, som formodes at være udkastet fra ovenmeldte Skib. Eieren af disse Effecter indkaldes herved med Aar og Dags Varsel, sub poena præclusi & perpetui silentii, at melde sig her ved Amthulet, eller hos Fyr inspecteur Thunboe paa Anholt, og bevise deres Eiendomsret til samme. Randers Amthuus, den 24de Decbr. 1829. Lorenz.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-01-21
Blandinger. I Jrland findes endnu et Sogn, der bærer en under Flyvesandet forlængst begravet, men i Oldtiden berømt Stads Navn, nemlig: Bannow. Pladsen, hvor denne Stad har ligger, fremviser nu blot en noget ophøiet Sandflade, med høist kummerlig Vegetation. Midt paa samme fremrage dog endnu Ruinerne af en Kirke. Med denne og meget faa andre Undtagelser, er ellers Staden begravet under Sandet; men flere Rækker af smaae Sandhøie lade dog formode, hvor Gaderne fordum have gaaet, og at disse have været anseelige baad i Længde og Bredde. En af disse kan spores lige ned til Havet, hvor der ogsaa endnu lader sig opdage Levninger af en skjøn, 200 Yards lang Quai. Vinduerne i den tildeels udgravede Kirke gaae ikke, som de gothiske, op en Spids, men ere efter den sachsiske Stiil. Tiden naar Staden Bannow er bleven begravet under Flyve sandet, lader sig ikke bestemt angive; rimeligviis er det skeet successive. Paa Landkort fra 1657 findes endnu anført en liden Øe, ved Navn Slade, som laae ligeoverfor Staden Bannow. Af denne Øe er nu heller ikke det mindste Spor mere tilbage.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-01-21
The Courier fortæller følgende Anecdote om Keiser Pedro af Brasilien: Under sit Ophold som Gesandt i Rio Janeiro beboede Sir Charles Stuart et Palai, som Keiseren ønskede at erholde til en viis fornem Dame, han interesserede sig for; men alle Forsøg uagtet, kunde han ikke formaae Gesandten til at flytte ud. Under disse Omstændigheder ankom LorPonsonby til Ris Janeiro, og Keiser Pedros første Spørgsmaal var, fra hvilken af de 3 Kongeriger den ny Gesandt stammede. Svaret lød: fra Jrland. "Saa meget desto bedre, vedblev Keiseren: thi hellere havde jeg givet Slip paa al Forbindelse med Hs. brittiske Majestæt, end atter seet ham repræsenteret ved en halstarrig Ætling af de gamle skotske Konger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-01-21
Amerika har ikke allene de bedste Travere, men ogsaa de bedste Rendere, allesammen faldne efter de to arabiske Hingster Darley og Godalphin. Enhver saakaldet amerikansk Traver løber sin engelske Miil i 3 Minuter; men de Fleste løbe hurtigere. Bull Calf, der nu har taget Skade paa et Bagbeen, travede, da den var 5 Aar gl., en engelsk Miil i 2 1/2 Minut, hvilket er det stærkeste Trav man kjender. En Lady Jackson tilbagelagde paa Hesten Eclipse en engelsk Miil i 1 Minut 44 Sekunder, men i Karriere.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-01-21
Engelske Aviser fortælle følgende suurrige Tildragelse. Den gamle General Penn, Gouverneur over Portlandsøen, fik et hemmelighedsfuldt, i korte Phraser, affattet Trudselbrev, hvori han blev opfordret til at lægge 50 Pund Sterling hen paa et vist Sted under et Field, hvilke En, der agtede at bosætte sig ved Svanefloden, vilde afhente, og inden et Aars Forløb erstatte ham igjen. Da den gamle Gouverneur i manglende Fald blev truet med Døden, saa undlod han ikke at efterkomme Opfordringen. Men hans Venner, der fik Nys derom, undersøgte Sagen, passede paa, og see! - det var en ung smuk Dame der havde skrevet Brevet, og som paa denne Maade vilde skaffe sig 50 Pund St. J den engelske Fabrikstad Birmingham o. fl. St. ere Penge saa sjeldne, at Fabrikherrerne ikke meere betale deres Arbeidsfolk en Skilling contant, men blot forsyne dem med Livets første Fornødenheder. Ja de accordere saagar med Bardererne om at rage dem, visse Gange om Maaneden, i Dusinviis, skjøndt Arbeiderne meget gjerne barberede sig selv, naar man blot vilde give dem denge til Sæbe og Kniv, men Penge maa de paa ingen Maade faae. Tusk-Systemmet existerer her i sin videste Udstrækning. Da Barbererne finde, at dette Bartskjærerie i Dusinviis ikke betaler sig synderligt for dem, saa have de bekjendtgjort, at de ville rasere hver enkelt Mand for en Sild. Men endnu sørgeligere er Tilstanden i Nottingham og Leicester. Vævernes Dagløn er her saa ringe, at de arme Diævle maa sulte ihjel, thi hvor kan man i Engelland leve med Familie af 6 Shill. ling om Ugen, Kartofler ere en Luxusartikel for dem; Mange opholde Livet blot ved Kaal, Salt og Klid : i en saa stræng Vinter, som den nærværende, en ussel Føde selv for Sviin. Endnu maa bemærkes, at de Fabrikherrer, som holde gifte Arbeidere, ikkun sjeldent tillade, dem at see til deres Koner, og aldrig mere end et Par Minuter af Gangen. Saaledes seer det nu ud i Engelland, det Land der vakte Verdens Beundring og Skinsyge, og længe gjaldt for Frihedens og Velstandens klassiske Grund. Ogsaa blandt Landmændene er Nøden i Aar saa stor, at Godseierne næsten Alle have været nødsagede til at eftergive deres Forpagtere fra 10 til 25 PC. af Afgifterne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-01-21
J tydske Aviser fortælles, at en Mand, som boer i Nærheden af Hamborg, havde i Eftersommeren 1812. bunden et rødt Baand om Halsen paa en af de Storke, der byggede paa hans Tag, og at samme Stork næste Foraar var kommen tilbage med et guult. For om muligt paa denne Maade at erfare, hvor disse Fugle opholde sig i Vinter=Maanederne, havde han, da deres Reisetid 1813 nærmede sig, bundet et lysblaat Baand, paa hvilket der var trykt de Ord: "Stadt Hamburg, om samme Storks Hals, og virkelig var Fuglen næste Foraar kommen tilbage igjen med et nyt guult Silkebaand, paa hvilket der med Touche i det engelske Sprog var skrevet de Ord: "Kjære Jacol! (Storkens Navn, Hvor Du kommer hen, saa hils de gode Tydskere, og reis lykkeligt, Tillitscheri (en engelsk Vaabenplads paa Malabar Kysten) den 10de Februar 1814. Storken, var i April samme Aar indtruffen med sin Depesche i Egnen af Hamborg. (Ostindien er altsaa det Land, hvorhen vore Storke reise, naar de forlade os her.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-01-21
Prof. Gruithusen i München har søgt at forklare Aarsagen til det ustadige og vaade Veirligt som i hele sidste Sommer har været almindeligt i næsten alle Europas Lande, saaledes : "Herschel var den Første som bemærkede, at jo større og foranderligere Solpletterne ere, desto stærkere er netop ogsaa Solens Lys og den deraf følgende Varme, som kjendeligen aftager i samme Grad, hvori Solpletterne formindskes og omsider forsvinde. Ved mange fortsatte Observationer har jeg fundet dette bekræftet, og tillige, at store vedvarende Solpletter have en vedholdende Varme og et stadigt Veirligt, med derimod deres Aftagende eller Forander, lighed allehaande Omskiftelser i samme til følge. Da store Solpletter (eller Aabninger) ofte danne sig, men snart igjen aftage i Størrelse, saa er den større Varme udvikling neppe begyndt, førend den derpaa følgende Foranderlighedsperiode atter indfinder sig, og det er saare begribeligt, at Overgangen fra det ene Extrem i Veirliget til det andet heraf maa vorde en nødvendig Følge. Da Veirliget i sidste Sommer har været saa usædvanligen ustadigt, og man tillige har bemærket, at Pletter vel ofte dannede sig i Solen, men sjeldent længe vedvarede, saa nødes man til at antage en nøie Forbindelse mellem begge hine Phænomener, der vorder saa meget mere sandsynlig, da Underretningerne om Veirligets Ustadighed i sidste Sommer næsten fra alle Lande ere aldeles overeensstemmende."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-01-21
Ved Jndvielsen af den græske Kirke i Müncher, var det fornemmelig interessant at see de mange græske Elever som vare her tilstede, i Særdeleshed vakte Syner, af de forældreløse Børn fra Øen Chios, som opdrages her for kongl. Regning, megen Deeltagelse. Den græske Præst Gregorius Kalcionius fra Lesbos forrettede Gudstjenesten. Det var førstegang den gamle ærværdige græske Kultus er bleven foretaget i Tydskland efter Grækenlands underfulde Gjenfødelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-01-21
J det Hannoverske drives Skovtyveriet temmeligt i det Store. Paa Statsminister, Grev Münsters Gods Bernburg blev nylig, formeentlig af brunsvigske, Bønder, i een eneste Nat fældet og bortført 3000 unge Laarige Ege.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-01-21
J Liighed med de Petersborgske Vinter=Forlystelser, er nu ogsaa i Stockholm opkommen den Jdee, at indrette Jisbjerge, ned af hvilke man i stærk Fart kjører paa Kjelker. En Subscription med 5 Rd. Banco for Personen, er aabnet til første Anlæg deraf, og allerede have 67 Personer antegnet deres Navne. Den høie Bakke udenfor Blaa=Porten paa den kongl. Diurgard er udseet til Theater for denne Kjelke=Promenade, og Banen bliver omtrent 300 Alen lang.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-01-21
En svensk Lieutenant er med Kone og 2 Børn kjørt igjennem Jsen paa Søen Noxer og Alle omkomne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-01-21
Den kongl. danske Generalmajor J. B. v. Rømeling er død den 6te Januar i Altona.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-01-21
Mode=Nyheder (fra Paris). Kraverne paa de moderneste Damekaaber af Kasimir og dobbelt Merino naae ned over Albuerne og ere besatte med Fryndser, som naar Tøiet i Kaaben er figureret, forener Tøiets og Figurernes Farver. Satin damasse er nu det moderne. ste. Man seer mange padserende Damer i Amazonedragt. Herrerne bære til Stads saakaldte Phantasie Veste, af smaragdgrønt og amaranthefarvet Silke. Den meest yndede Pantalonsfarve er caffeau lalt (Caffe med Fløde).
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-01-21
Ved Avisens Slutning manglede endnu de to sidste Kjøbenhavnsposter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-01-21
Bekjendtgjørlser. Selskabet Polyhymnia har besluttet at høitidelig holde Hs. Majestats vor allernaadigste Konges Fødselsdag ved en Cantate, en dansk Tale af Hr. Professor og Recter Ridder Stougaard, Soupee og Bal i Selskabets Locale Torsdagen den 28de d. M. Saavel Fremmede, der efter Lovene kunne have Adgang til Selskabet, som dettes egne Medlemmer, indbydes herved til at deeltage i denne Fest, hvilken tager sin Begyndelse benævnte Dags Aften Kl. 6, og Enhver der ønsker at bivaane samme, vilde behage, inden den 26de d. hos een af Undertegnede, at lade afhente Entree=Billet, der koster 1 Rbd. med Dame, samt inden samme Tid at tegne sig paa de Jndbydelsesplaner som i øvrigt maatte blive dem præsenterede. Aarhuus, den 18de Jan. 1830. P. F. Bølck. F. N. Therchelsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-01-21
J Anledning af Hs. Majestæt Kongens forestaaende, høie Fødselsdag, Torsdagen den 28de Jan., bliver om Aftenen Spiisning og Bal paa Raadhuset i Horsens, hvortil saavel Uden som Jndenbyes indbydes, at deeltage. Entreen betales med 1 Rbd. Seddel for Chapeaux med een eller flere Damer, og Ballet tager sin Begyndelse Kl. 6 præcise. For Udenbyes som ikke allerede have tegnet sig, er henlagt en Plan hos Hr. Gjæstgiver Kjeldsen her i Byen. Horsens, den 18de Jan. 1830. J. C. Fischer. Herved bekjendtgjøres overeensstemmende med Forordningen 16de Jan. 1828, at Kystbefalingsmand Carøes Fallitboe af Jngerslev foretages her paa Contoiret Fredagen den 12te n. M. om Formiddagen Kl. 10. slet, og forventes til den Tid at endelig Repartition i Boet kan vorde affattet. Rougsøe a. Herredscontoir i Randers, den 13de Jan. 1830. -A. L. Reiersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-01-21
At der vil blive foretaget Aabnings- og Registerings Forretning i Dødsboet efter forhenværende Proprietair Jens Jørgensen af Følle, Fredagen den 29de d. M. om Formiddagen Kl. 10, bekjendtgjøres herved. Rougsøe a. Herredscontoir i Randers, den A. L. Reiersen. 14de Jan. 1830.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-01-21
De som er tilbage med deres Contingent samt Renter til Skipper=Fattigkassen vilde behage at betale samme inden 8te Dage fra Dato. Aarhuus, den 20de Jan. 1830. Søren M. Dinesen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-01-21
Ifølge passeret Udlæg for resterende Kongelige Skatter og andre Afgivter, bliver Tirsdagen den 9de Febr. d. A., Formiddag Kl. 10, paa Hovedgaarden Bygholm foretaget Auction over 140 Køer og 26. Qviet, af en bekjendt god Race, hvilket herved til Lysthavendes Efterretning bekjendtgjøres. Bjerre og Hatting Herreders Contoir paa Daugaarden, den 13de Jan. 1830. With.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-01-21
Jfølge passeret Udlæg for resterende Skatter og Afgivter, bliver Onsdagen den 10de Febr. næstk. Formiddag Kl. 10, paa Hovedgaarden Bygholm foretaget Auction over 100 Sæt Dækketøi; hvilket herved til Lysthavendes Efterretning bekjendtgjøres. Bjerre og Hatting Herreders Contoir paa Daugaarden, den 13de Jan. 1830. With.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-01-21
Denne fordeelagtige Eiendom kan ogsaa faaes underhaanden, naar man henvender sig til Undertegnede En Deel af Kjøbesummen kan blive staaende i Eiendommen mod lovlige Renter. Fohl pr. Ribe, i Decbr. 1829. Krøver. Gvisthuset. beliggende i Ørum Sogn, Nørre Herred, Randers Amt, staaende for Hartk. Ager og Eng 2 Tdr. 4 Skpr. 3 Fkr. og Skovskyld 4 Skpr., stilles til Bortsalg ved en eneste Auction, som afholdes paa selve Eiendommen Løverdagen den 20de Febr. næstk. om Formiddagen Kl. 10. Lysthavende indbydes at give Møde bemeldte Tid og Sted. Grenaae, den 17de Jan. 1830. Aagaard. P. Funders Tobaksfabrik. har har jeg fra i Dag af overtaget for min Regning, saavelsom alle Activa og Passiva, Fabrikken vedkommende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-01-21
Jeg tillader mig desaarsag at anbefale Fabrikkens Tobakker, samt derhos at bemærke: at den fremdeles vil vedblive at føre Navn af P. Funders Tobaks fabrik, og at følgelig det forhen brugte Privilegii=Stempel uforandret vil blive afbenyttet. Aarhuus, den 31te Decbr. 1829. Th. Funder, Efterretning for Reisende, som maatte pas ere Nyborg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-01-21
Fra förste Januar af har jeg indrettet mit Gjæstgiverie saaledes, at jeg kan logere og beværte Reisende for en meget billig Betaling.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-01-21
Ligeledes kan der daglig bekommes Middags- og Aftenspise i mit Huus til nedsatte Priser, naar samme 1 Time forud bestilles.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-01-21
Dette undlader jeg ikke at bekjendtgjöre alle inden og udenlandske Reisende, som ville beære mig med deres Besög. Nyborg, den 30te Decbr. 1829.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-01-21
Erbödigst C. L. Klemme, kongelig privilegeret Gjæstgiver En vel udhalet Slup paa 23 C. L. forevises og sælges af. A. Thomsen. Aarhuus, d. 2 Januar 1830. Mægler. Et i en af Jyllands største Kjøbstæder for et Aar siden af nye anlagt Farverie, er strax at faae til Lei paa billige Vilkaar i visse bestemte Aar, og om forlanges kan et Partie gode Farvevare tillige faaes til Farveriets Drivt. Skeer Bortleie ikke, da kan Farveredskaberne erholdes tilkjøbs. Liebhavere behage at henvende dem til Hr. Birkedommer Rasmussen i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-01-21
Fiin Caffe, lyseguul Candis, fiin Melis, raffineret og uraffineret Puddersukker og Sirup, friske Citroner, nye Caroliner Riis, nye franske Svedsker, Terpentinolie, Bomolie, Victriololie, svensk Smalkalder, Staal og fiin saxisk og Brille-Staal, godt Skriverblædm. m.; sælges hos Tarliong i Aarhuus paa Vestergade til meget billige Priser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-01-21
For en duelig Teglbrænder er en Plads ledig paa Marselisborg ved Aarhuus. Man henvende sig derom til Politicassistent Prokurator Nielsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-01-21
Formedelst Sygdomstilfælde kan en skikkelig Pig strax faae Tieneste. Adressekontoiret anviser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-01-22
Fædrelandet. Rhvn. den 12te Januar. J Løverdags døde, efter en lang og smertelig Sygdom (Vand i Brystet) den her ved Hoffet accreditterede kgl. preussiske Gesandt Greve v. Meuron. J den korte Tid denne Minister har levet her, havde han vidst at erhverve sig almeen Agtelse og Hengivenhed. Efter hans Ønske vil han, uden Pomp, blive bisat i St. Petri Kirkes Kapel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-01-22
Frøken v. Schoulul's Concert i Søndags paa det kgl. Theater var talrig besøgt. Den overordentlige Stemme som denne Nordens Nattergal er i Besiddelse af, vil sikkert, naar den bliver fuldt uddannet, glimre i Norden som et sjeldent Meteor.