JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1836-12-22
Spanien. Det har uden Tvivl sin Rigtighed, at Gomme; er undsluppen sine Forfølgere med idet mindste 4000 Mand; hvad hans øvrige Styrke angaaer, kan man gjerne antage, at det var den, der duede mindst i Fægtningen og hindrede meest paa Marschen. Den har adsplittet sig i mindre Hobe, og daden er flere 1000 Mand stærk, kan den, som Guerillabander, give Nationalgaden i Andalusien nok at bestille. - Directe Efterretninger fra Bilbao har man ikke. Fra det carlistiske Hovedqvarteer i Durango hører man fortælle om et Nederlag, som Espartero skal have lidt d. 5te. Vel siges der, at det har været forbundet med meget betydeligt Tab for Christinerne, men, om det ogsaa hermed har sin Rigtighed, har det dog neppe været afgjørende. Ved Børsens Slutning i Paris d. 10de Decbr. vilde man rigtignok vide, at det, ved Hjælp af den brittiske Marine, var lykkedes Espartero at rykke ind i Bilbao, hvorfra Carlisterne da skyndsomst havde trukket sig tilbage; men dette trænger vel til Bekræftelse. - En Beskrivelse over dette, for Tiden vigtige, Tvistens Æble, maa finde en Plads her, Bilbao ligger paa den høire Bredde af Navion Floden, men har en Slags Forstad paa den venstre Side, begge i 2 Miles Afstand fra Havet. Paa den vensike Bredde, ved Flodmundingen, ligger ligeledes den lille Stad med Fortet Portugalete. Kjølbyggede Skibe kunne ikke gaae længere op af Floden, end til Olaviaga, halvveis mellem Portugalete og Bilbao. Bilbao selv er indsluttet af høie Bjerge, saa at dens Beliggenhed i en formelig Bjergkjedel i militairisk Henseende er meget slet. Heller ikke har man, før nærværende Krig, tænkt paa at befæste denne Stad. (Paade weimarske Kort for 1820 staaer den dog allerede anført som gen befæstet Stad.) Nu er dette skeet saa godt, som det har villet lade sig gjøre. Man opkastede nemlig nogle Skandser, befæstede Portene og drogen, med Skydeskaar for synet, Muur omkring Staden, for at sikkre den mod Rebellernes Overfald. Efter den første Beleiring, som ophævedes ved Zumalacarreguns Død, har man fortsat befæstningsarbeidet. Alle udenfor denne Muur liggende eller og til samme stødende Bygninger, saasom Klostre, Caserner, Fabriker eller andre Huse af fast Bygningsmaade, bleve befæstede og satte i Forbindelse med hinanden ved Jordvolde og Grave. Denne Kjæde af befæstede Bygninger og Communicationerne imellem dem tjener istedetfor Bastioner og Courtiner. J selve Staden ere alle, Ringmuren nærmest liggende, Huse forsynede med Skydeskaar og de til Ringen ud løbende Gader spærrede med Barricader og Brystværn. Den er samme System, som man 1808 anvendte i Zaragossa, Under den nærværende Beleiring have Carlisterne allerede bemægtiget sig alle udenfor Staden liggende detascherede Forter og nogle af den yderste Rings befæstede Huse. De havde endnu kun 2 Klostre tilbage at indtage, saa vilde de kunne forcere Husene med Brandraketter eller underminere dem Men alle de Værker, de hidtil have bemægtiget sig, have kostet dem baade megen Tid og mange Folk.
Aalborg Stiftstidende, 1836-12-22
Tyrkiet. Den engelske Oberst Confidine, der har været i Constantinopel, for der at organisere Storherrens Armee, men ikke kunde enes med den tyrkiske Regjering, er ankommen til Wien og gaaer derfra videre til London. Han fælder en meget gunstig Dom om den nye tyrkiske Milits, som kun savne dygtige Officerer for at erholde den fornødne militairiske Uddannelse. Med Tiden, saa mener Obersten, vil ogsaa dette Savn være afhjulpet. Efter hans Yttringer henvender Sultanen nu sin Hovedopmærksomhed paa Marinen, som endnu behøver flere Forbedringer, da Bygningen af Skibene og Mandskabets Ovelse ere under maadelig Control. En af Sultanen, til Søofficerernes Underviisning oprettet Opdragelsesanstalt skal være hensigtsmæssig og berettige til det Haab, at man, om nogle Aar, fra den vil kunne erholde det fornødne Antal Elever til Søtjenesten. For en bedre Skibsbygning vil den ogsaa blive draget Omsorg, saaledes at Porten ventelig om nogen Tid vil kunne opvise en Sømagt, der ikke vil give Mehemed Alis noget efter. Hans Marine synes nu at have naaet sit høieste Punct, da han har gjort for store Anstrændelser og nu kun med Møie kan bestride Vedligeholdelsen af det forhaanden værende Materiel. Dette vil nu kunne komme Porten til Fordeel.
Aalborg Stiftstidende, 1836-12-22
Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1836-12-22
Kjøbenhavn, den 17de Decbr. Den kgl. norske og svenske General-Consul i Kbhvn, har i norske Rigstidende, ladet indføre en Bekjendtgjørelse saalydende: "Da den kgl. danske Regiering, ifølge en Forestilling, som jeg har gjort igjennem Hs. Kgl. Majestæts Gesandtskab hersteds, har bevilget Tilbagebetalingen af en Afgift, kaldet Mudderpenge af 12-11 Rbs. S. V. pr. Læst, som fra August 1827 til Juni 1834 er bleven erlagt af alle til Kjøbenhavn ankomne eller derfra afgangne norske Skibe, saa maa jeg herved anmode vedkommende Skibsrhedere om, snarest muligt, at indsende til mig udførlige Optegnelser paa Skippernes og Skibets Navn, hvormange Læster drægtigt, hvor ofte det har besøg Kjøbenhavn i ovennævnte Tid, samt hvorfra det er ankommet og hvorhen det er afgaaet, paa det at jeg efter skeet Gjennemsyn, kan besørge det tilgodehavende Beløb oversendt til Vedkommende eller hersteds udbetalt til deres Befuldmægtigede, hvorhos erindres, at Reqvirentens Jdentitet maa være lovligen bekræftet af Magistraten, Handels=Societetet eller af Notarius publicus paa Hjemstedet. - Den omhandlede Mudderafgift blev paabuden ved en kgl. Resolution af 1de Juli 1817. men, skjøndt det bestemtes i samme, at Afgiften kun skulde svares i 10 Aar, er Toldvæsenet ikke destomindre vedbleven at opkræve samme lige til 1831, en Overtrædelse af Hs. Majestæts Anordninger, hvorover man ikke noksom kan undre sig. Efterat imidlertid flere Skibsrhedere og Handlende havde gjort opmærksom paa det Ulovmedholdelige heri og negtet at betale Afgiften i Fremtiden, indstilledes Opkrævningen. Der indkom nu flere Reclamationer om Tilbagebetaling af det urigtig Opkrævede, og paa en derom nedlagt Forestilling behagede Hs. M. Kongen, under 6te Juli 1831, allernaadigst at resolvere, at den omhandlede Afgift skulde tilbagebetales, forsaavidt Paastand derom maatte gjøres af Vedkommende, naar Afgiften, var erlagt i Tidsløbet fra 8de August 1827 til 5te Juni 1834. Heraf sees lettelig, at dette er en ogsaa for danske Skibstheg (Kbhvnspst.) dere høist vigtig Resolution.
Aalborg Stiftstidende, 1836-12-22
Hr. Rothschilds Ophold her i Staden synes at blive længere, end man først havde troet. Det er derfor intet Under, at en vis ængstelig Urolighed meer og meere bemægtiger sig den almindelige Mening, der naturligviis vilde betragte et nyt Laans Optagelse som den største Ulykke, der kunde ramme Folket. En Statsgiæld af 130 eller, efter Bankdirecteur Vangs Regning, 150 Millioner er en frygtelig Byrde for et lille, fattigt Land, især naar der er mere Grund til at antage, at den er tiltagen, end aftagen i den lange Fred, der har udbredt sine Velsignelser over Europa, frygtelig især, naar Regjeringen selv maa tilstaae, at de nødvendige Afdrag paa samme kun kunne tilveiebringes ved at angribe de faa Rester af Statens Activer, uden at endda de ordinaire Jndtægter endog kun nogenlunde forslaae til de ordinaire Udgifter. Men Gjældens Forøgelse, efterat alle fire Stænderforsamlinger eenstemmigen have fraraadet den, og det i saa determinerede Udtryk, som det ler muligt at bruge, hvor man kun har Ret til at raade, det vilde i Sandhed være for haardt et Slag, der paa eengang vilde tilintetgjøre Folkets Haab om en bedre Fremtid og dets Tillid til Stænderinstitutionens Virksomhed. (S. Bl.)
Aalborg Stiftstidende, 1836-12-22
Under 18de Octbr. d. A. er af Cancelliet ud mandatum meddeelt Confirmation paa en af nogle Dimitterede fra Cathedralskolen i Aalborg forfattet Fundats for et Legat, der agtes stiftet til Ære for denne Skoles Rector, Professor Emmanuel Tauber. Legatet, der bærer Navn af Mindeleaat, stiftet af taknemmelige Disciple, i Anledning af Professor Emmanuel Taubers femogtyveaarige Rector Jubilæum den de Mai 1836, til Fordeel for en værdig, trængende Student fra Aalborg Skole, ventes funderet ved Bidrag af dem, der i det nævnte Tidsrum have været Disciple i denne Skole; dets Størrelse er for det Første bestemt til 1000 Rbd. r. S., men, det forventes i Tiden at ville stige til 1500 Rbd. r. S. Renten af det anførte Beløb, der indtil videre sikkres i kgl. Obligationer, bortgives hvert Aar til en Student fra Aalborg Skole, i Reglen først naar han har underkastet sig 2den Exammens begge Afdelinger. For at erholde Legatet, fordres, at den Paa hældende maa være trængende, samt have erholdt idet mindste landill. til Exam. artium og bedste Caracteer til 2den Examen. Saalænge Prof. Tauber lever, har han ene Ret til at bortgive Legattet; efter hans Død bortgives det af Skolens Rectorer, der dog ere bundne i deres Valg, forsaavidt de kunlunne vælge een af de tvende, som Legatets Bestyrelse indstiller til at nyde Legatet. Denne Bestyrelse bestaaer af 5 Medlem ner, som første Gang vælges af de Contribuerende, den opholde sig i Kjøbenhavn, og blandt de Dimitterede fra Skolen, der have bidraget til Legatet og ligeledes opholde sig i gjøbenhavn; de Pladser, der senere maatte blive vacante i Bestyrelsen, besættes skifteviis af Skolens Rector og de tilbagebleve ne Medlemmer. Der aflægges aarligt Regnskab til Skolen, Rector, og, naar Bestyrelsen har modtaget hans Qvittering forat samme er rigtigt aflagt, besørges det i 8 Dage udlagt hos Bestyrelsens Formand til Eftersyn for enhver af de Contribuerende, der maatte ønske at gjennemgaae samme. (Coll. Tidend.
Aalborg Stiftstidende, 1836-12-22
Blandede Efterretninger. J Randers Avis læses: "Ved at eftersee Ligningen over Fattigskatten for anstundende Aar, forundrede jeg mig meget over at erfare, at Hr. Stænderdeputeret, eligeret Borger, samt Kjøbmand B. Ludvigsen kun er ansat for c. 13 Rbd., hvorimod jeg er ansat i Fattigskat for 32 Rbd. 12 Mk. Maaske har man ved Fattigstattens Ansættelse med specielt Hensyn paa Hr. Ludvigsen taget i Betragtning de store Fortienstligheder, Randers Kjøbstad skylder ham - Tak for H. C. Gram.
Aalborg Stiftstidende, 1836-12-22
Bekjendtgjørelser. At vor kjære Fader og Svigerfader, Snedker Niels Jensen Møller, den 21de Dennes, i sit 84de Aar, ved en rolig Død er afgaaen, undlade vi ikke herved at meddeele. K. M. Brink, født Møller. J. B. Brink.
Aalborg Stiftstidende, 1836-12-22
Mandagen den 26de Dennes er i Selskabet Enighedens her i Byen Assemblee og Bal, som begynder om Aftenen i Kl. 7. Aalborg, den 21de December 1836. Directionen.
Aalborg Stiftstidende, 1836-12-22
Nørlunds Glasværk, hvis forøgede Production af Bouteiller og diverse Grønt glasvarer nu er i fuldstændig og forønsket Gang, averte rer herved sine Fabrikater til Forhandling, leveret Kjøberen paa Værket, til nedenstaaende bestemte Priser : for hele hamrede Bouteiller 5 Rbd. pr. 100 Stk., for hele franske Bouteiller 7 1/2 Rbd. pr. 100 Stk.,- for de øvrige Sorter i Forhold hertil. . Varerne tilbringes Kjøberne paa Forlangende, imod Godtgjørelse af Transportomkostninger, der til Aalborg betales med 1/2 Rbd. mere pr. 100 Stk. Bout. end ovenanførte Priser, for de øvrige Veilængder beregnes Transporten i Forhold hertil. Bestillinger ombedes behageligen indleverede til Dhrr. Viinhandler Krebs i Aalborg og Kjøbmand Klim i Randers, der tillige ere Oplagshavere, som ogsaa ved di rette Henvendelse til Værkets Contoir til Forvalter og Regnskabsfører C. N. B. Kierulf. Nørlunds Glasværk, den 15de December 1836.
Aalborg Stiftstidende, 1836-12-22
Paa Krigsraad Conradsens Vegne N. P. Gindrup. Bestyrer.
Aalborg Stiftstidende, 1836-12-22
5 a 600 Rbd. ønskes tillaans imod mere end trededdelt Sikkerhed. Adressecontoiret opgiver den Søgende.
Aalborg Stiftstidende, 1836-12-22
Ligningen over den personelle Fattigskat for Aaret, 183, henligger i 8 Dage fra Dato til Enhvers Eftersyn i Commissionens Forsamlings=Stue i Skolegadens Fattighuus. Aalborg, den 22de Debr. 1836. Commissionen for Fattigvæsenet.
Aalborg Stiftstidende, 1836-12-22
Den Capital 525 Rbd. Sølv, Umyndiges Midler under Nibe Byes Overformynderi, opbydes herved til strax at kunne erholdes tillaans imod Rentens Svarelse og rescript mæssig Pant og Sikkerhed. Nibe, den 19de Decbr. 1836. Chr. Jensbye. R. Petersen. File, ægte Meerskums Pibehoveder faaes hos A. Lassing.
Aalborg Stiftstidende, 1836-12-22
Ansioser, ægte, friske, fede Christiania, i Sylteglas, i hele og halde Dunker, samt i mindre Dele, erholdes i Greens Boutik. Chocolads, udarbeidet til den fuldkomneste Fiinhed i lukkede, Maskiner i P. Chr. Deichmann, Bamp=Chocolade=Fabrik ved Kjöbenhavn, udsælges til Fabrikpriser hos Hr. Karup Frederikshavn, Hr. S. C. Höeke i Hjørring, og i Boutiken i Th. v. Spreckelsens Gaard i Aalborg.
Aalborg Stiftstidende, 1836-12-22
For de ærede Læsere bekjendtgjøres, at Bytningen i Kjergaards Leie=Bibliothek nu skeer som forhen, hver Mandag, Onsdag og Fredag, fra Klokken 9 til 12 Formiddag og 1 til 3 Eftermiddag, og at de ærede Læseret her i Byen ikke kunne faae ombyttet uden til disse bestemte Tider. Aalborg, den 15de Decbr. 1836.
Aalborg Stiftstidende, 1836-12-22
Ærbødigst andre S. Kjergaard. . .
Aalborg Stiftstidende, 1836-12-22
Bekjendtgjørelse fra Postkontoret. At Postforbindelsen med Jylland over Aarhuus og Kallundborg, paa Grund af at Dampskibet oplægges i Januar Maaned næstkommende, for at dets Maskineri kan blive efterseet, ophører i bemeldte Maaned ; ligesom og at den 3die ugentlige Brevpost fra Aalborg for sidste Gang afsendes Løverdagen den 24de December d. A. Ende. lig, at t bemeldte Januar Maaned, som Dampskibet oplægges, blive Breve, som ere bestemte Syd efter, at afleverom Mandagen som om Torsdagen fra Kl. 12 Middag til Kl. 4 Eftermiddag. Dette bringes herved til Publicums Kundskab. Aalborg Postkontor, den 16de Decbr. 1836. - Sørensen.
Aalborg Stiftstidende, 1836-12-22
J forrige Enke Madame Kjeldbengs Gaard ved Stranden er oplagt til Udsalg et Parti fine holstenske Krigsæbler til 2 Mk. pr. Skjeppe og tondepiist billigere, samt nogle fine Pigeoner med flere andre Sorter, En Gig med tilhørende Seletøi er indsat til Salg hos Caspar Valeur.
Aalborg Stiftstidende, 1836-12-22
1/4 a 5 smukke, gibsede Værelser med Pigekammer og øvrige Beqvemmeligheder kunne til næstkommende Paaske faaes til Leie paa Hjørnet af Vestergade og Tiendeladen. Sal. Borups idag Takket være de Ædle, som ved beredvillig Godgiørenhed saa meget Udrog til at lindre mig bittre Sorg ove at være berøvet Alt, ved en ulykkelig Jldebrand, den 160 August sidstleden. - Jeg har med dybt rørt Hjerte modte ger Gaverne og bevarer i taknemmelig Erindring det Trest, ei at være forglemt af retskafne Mennesker. Hagested, den 11te Decbr. 1836. Christiane Clausen, Efter hvad J. F. Buemann har ladet indrykke Aalborg Avis Nr. 201, da bemærkes herved, at han saa hurtigt, som skee kan, bliver saasogt, og, da han er af de Slags Mennesker, der er her idag og som kan smør Haser imorgen, saa haaber jeg, at han vil blive tilstede, rette Tid, for at jeg ikke skal komme til at søge efter har paa Landeveien, hvor man desværre ofte seer slige Folk den ynkværdig Tilstand at fremslæbe sig, med de bare For der ude af Støvlerne, og har neppe saa mange Pialter, at de kunne skjule deres udle Skind, uden at man kan see den Bag ud og For ind. Ved at sagsøge slige Folk, byde kun at faae sit Navn og Rygte ubesmittet, thi ellers er der ikke noget at faae for sine Omkostninger, med mindre det skulde være noget af det Regiment, som Tyskerne kald Von de alle Marschn. Min kjære Hr. Buemann han er jo saa rask, Men nu har han Tid og belave sig paa Klaps. N. C. Møller.
Aalborg Stiftstidende, 1836-12-22
Paa Veien fra Østeraa til Hr. Lundts i Bispensgade og over Nytorv er Søndag Aften den 18de tabt en Brystnaal med 10 ægte Stene, den retsindige Finder bedes at levere den paa Bogtrykkeriet, imod en passende Douceur Da jeg nu med sidste Pakkepost har erholdt Remisser saa kin Udbetaling skee af de i min Collection faldne Gevinster, i 5te Classe af det 89de kgl. Classe=Lotteri.
Aalborg Stiftstidende, 1836-12-22
Nye Lodder til 1ste Classe af det 9de Lotteri kunne er holdes a 2 Rbd., mindre Dele af Lodder i Forhold. Aalborg, den 22de December 1836. mand Bech. ning paa Chocolade man sions i alle Sorter sælges bestandig hos Herr Chr. H. Kier Frue Børn. de i Aalborg. Man J den i Nr. 192, 183 og 194 af 1ste, 3die og 5te i M. indrykkede Mortificationsstævning, angaaende en ta Bødkermester Doched alt under 28de August 1821 udsted, Obligation, stor 250 Sedlernernseilagtig aftrykt : gatiofteBegjering af a. istedet for : at for mig har andraget &c. hvilket herved til Berigtigelse bemærkes : Begrundet i Amtets Ordre, bliver Gaarden Veirhaken i Skjerum Sogn, af Hartkorn 2 Tønder 7 Skpr. Fdkr. 1 Album, der for Skatte= og Afgiftsrestanter er tilkjendt den kongelige Kasse, stillet til 3de Auctioner, so at afholdes saaledes paa : maal paa Salene at maal. m første Auction Onsdagen den 18de Januar, og hun en andende. nan 11te Februar og tredie - Torsdagen - 16de næstkommende, hver Dags Formiddag Kl. 12, hvilket herved bekjendtgjøres, saavel til Lysthavendes Efterretninsom novereensstemmende med Placaten af 22de April 18.3 De 2de første Auctioner foretages paa mit Contoir, sidst Auction derimod paa Eiendommen. forns Herreds=Contoir i Frederikshavn, becember 1836.
Aalborg Stiftstidende, 1836-12-24
Frankrig.
Aalborg Stiftstidende, 1836-12-24
Oppositionsbladene falde ogsaa med Begjærlighed over den De tordne mod Regjeringen og forlange streng Undersøgelse mod Magthaverne og Anklage imod Ministeriet, hvis Jntriguer imod Clauzel de give Skylden for Expeditionens Auheldige Udfald. Blandt Aarsagerne anføre de ogsaa, at Marschallen har maattet oppedie Hertugen af Remours's Ankomst og siden været generet af hans Nærværelse. Diær vest taler, National. I dette Sammensurium gjenkjende ved ikke en fransk Marschals Sprog. Den 29de Bulletin (sørgelig Jhukommelse) fornegtede dog ikke, selv under de store Uheld, den havde at berette som Toget i Rusland 1812, Krigerens Værdighed og Holdning, selv naar Modgang stor mer ind paa ham. Men den for os ligge besche Mi enten være redigeret af Hr. Guizot eller af en af Hertuger af Nemours Informatorer, hvem Marschallen har overdraget at beskrive sit Uheld. Af det hele kan man øine Doctrinairernes slet fordulgte Planer: "Man maa ødelægge Colonien Algier ved Marschal Clauzel og Marschallen ved Colonien."
Aalborg Stiftstidende, 1836-12-24
Naar det ministerielle Aftenblad ingen bemærkninger gjør ved denne Depesche, saa hidrører dette formodentlig fra, at man kun har Jnteresse for 3 væsentlige Gienstande, Dynastiet, Guizot og Thiers. Iøvrigt hørte man i Afte(d. 15de) de allerværste Rygter. "Af Armeen vare kun nogle svage Rester komne tilbage til Bona." Regjeringen maa allerede at andre Veie, end med Telegraphen have havt omstændelig Beretninger og samtlige Uheld. Vee den, at deni en Sag, der vækker Bekymring i 7000 Familier for deres Slægtninges Skjæbne, forkynder sig tilfredsstillet med, at Hertugen af Nemours befinder sig vel. Naar Ministeriets af 6te Septbr. overlever Dagen i Morgen, naar det vover at vise sig for Kamrene og naar da ikke den første Beslutning, Kammeret fatter, gaaer ud paa at anklage hele Ministeriet, da vil Frankrig endelig kunne erkjende, hvad dens saa ofte paaberaabte Theori om Ministres Ansvarlighed, med hvilken man saa ofte veed at kildre Folkets Forfængelighed, egentlig har for en Betydning i Virkeligheden." - SaavidNational. Det hed strax, da Depeschen var bleven bekjendt i Publicum, at denne Jobspost i Cabinettet havde vakt stor Uenighed og at Kongen holdt Conferentser med Talleyrand og Mols, hvis Colleger i ængstelig Spænding ventede deres Udfald. Man faaer nu at see.
Aalborg Stiftstidende, 1836-12-24
Spanien. Det synes vist, at Espartero maa have lat et Tab, da han atter er gaaet over paa den venstre Bredde af Nervionfloden. Dog er selv denne Følge af Kampen ikke noget Afgjørende. Efter Fægtningen have Carlisterne ophørt med deres Jld mod Bilbao, og det lader til, at de nu ville oppebie Udfaldet af en ny Kamp med Espatero, inden de fortsætte Beleiringen med nogen Kraft. - Gome; er da nu med 8000 Mand rykket ind i Provindsen Mancha. Denne Efterretning skal være paalidelig, da Regjeringen den 6te modtog den og drog i Betænkning at kundgjøre den i Gaceta". Efter private Breve lader Gomez Halvdelen af denne Magt marschere mod Villamajor de Santjago, medens den anden Halvdeel tog Veien af Belmonte, hvor den rykkede ind den 5te. Endnu samme Aften havde han begivet sig videre til den lille Stad Hortajo de Santjago, Divisionen Alaix, som endnu var i Begreb med at tort følge ham, befandt sig om Aftenen den 4de i Tonellafg.
Aalborg Stiftstidende, 1836-12-24
Alt dette bekræftes af Jndivider, som Natten til den 20de indtraf i Madrid. De bragte Rygter af meget foruroligende Natur om Gomez's senere Bevægelser med sig; dog savnede disse Rygter den fornødne Sammenhæng. Medens nogle berettede, at han kun stod 3 Mile fra Aranjuet, paastod andre, at han havde vendt sig mod Tarrancon og syntes at ville tage samme Retning med sit Armeecorps, som den, i hvilken Cabrera har iværksat sin Tilbagemarsch mod orden. Den betænkeligste Omstændighed, som endnu tilsidst blev bekjendt i Madrid, var den, at Divisionen Alaix, lover hvilken Narvaez har overtaget Commanden, skulde befinde sig i Jnsurrections-Tilstand og med bydende Trods gjøre Paastand paa, igjen at erholde sin forrige Anfører i Spidsen for sig.
Aalborg Stiftstidende, 1836-12-24
Blandede Efterretninger. Jmellem Sultan Mahmud og den ægyptiske ViceKonge Mehemet Ali pleies i denne Tid nogle, sikkert meget vigtige Underhandlinger. Mehemet Ali, der mærker, at hans Endeligt nærmer sig, synes alvorlig betænkt paa at give den nu indtraadte gode Forstaaelse med sin SouveFrain en fast Grundvold og har i denne Anledning lagt det bloyaleste Sindelag for Dagen, samt erklæret, i denne Henseende intet Offer at ville skye. I Divanet har denne den mægtige Satraps forandrede Tone vakt megen Forundring og Glæde. Det skal derfor være bleven besluttet at komme allam imøde med Hjertelighed og, ifølge hans Ønske, sende den Underhandler til Ægypten. Engelske Blade ville mene, at den russiske og ægyptiske Politik nu gaae Haand i Haand med hinanden og at den gamle Ræv Mehrmet kun temporiserer, efter Ruslands Raad. Lord Ponsonby (den nengelske Gesandt, der stod i Begreb med at forlade Constantinopel, paa en Permissionsreise, reiser under disse Omstændigheder ikke, men skal ogsaa have tilbudt sin Tjeneste til en fuldkommen Udsonning, for ikke at give den russiske Gesandt Leilighed til, hos Porten at gjenvinde en Jndflydelse, han paa den senere Tid igjen betydeligt skal have bragt til at hælde til Englands Side. J Smyrna vilde man vide, at Mehemet Ali, søger at udvirke et storherligt Firman til at sikkre sin Familie den arvelige Besiddelse af de asiatiske Provindser, som Jbrahim har erobret; men man troede neppe at Porten indlader sig derpaa. Jbrahim selv en vendt tilbage til Kairo, for at tilbringe Vinteren hos sin svagelige Fader.
Aalborg Stiftstidende, 1836-12-24
Hr. v. Rothschilds Ankomst til Kjøbenhavn omtales nu ogsaa i Neue Zeitung i en Skrivelse fra Neder=Elben af 7de December. Man mener ogsaa der, at den staaer i Forbindelse med en ny Finants=Operation, men man tilføier den, udentvivl rigtige, Bemærkning, at, saafremt hans Nærværelse i Kjøbenhavn er foranlediget af et tilsigtet nyt i Statslaan, da kan der neppe være nogen Tvivl om, at denne Operation nu vil kunne udføres paa muligst billige Betingelser, da de danske Statspapirer vedvarende holde sig i en god Cours og der ingen Omstændighed er indtraadt, der kunde have svækket Danmarks Credit. Jmod hvad i andre Blade er anført, tillade vi os desuden at fremsætte den Formening, at et Laan meget vel kan være en saare fordeelag sig Operation, naar f. Ex. ældre og mere byrdefulde Laan, dermed indfries, og overhovedet er det vel en Sandhed, at et Statslaans Gavnlighed eller Skadelighed beroer paa Betingelserne og dernæst paa Anvendelsen.
Aalborg Stiftstidende, 1836-12-24
Cholera siges nu ogsaa at være udbrudt i Berlin. de senere Dage havde der viist sig nogle mistænkelige Tilfælde, ligesom og nogle hastige Dødsfald. To af de forhenværende Cholerahospitaler vare indrettede paany og Al beredt til at modtage denne skrækkelige Gjæst. J München var de Cholerasyges Antal den 9de Decbr. 237. - Ti Hamborg ankomne Privatbreve melde, at Cholera er ogsaa udbrudt i Stuttgardt.