JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-07-03
Onsdagen den 5te Julii førstkommende, Klokken imellem 2 og 4 Slet, om Eftermiddagen, bliver ved offentlig Auction udi Hr. Agent Ambergs iboende Gaard paa Christianshavn udi Strandgaden ved Tydsk Kirke, bortsolgt tvende Kiøreheste eller Kastaniebrune Valakker, med en Engelsk tosædig Karet, og tilhørende Kiøre- eller Seeletøi, velbemeldte Agent Ambergs Boe tilhørende; hvilket alt Mandagen og Tirsdagen forud, saa vel som Auctions-Dagen, paa Auctionsstedet af Liebhaberne kan tages i Øiesyn.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-07-07
Kiøbenhavns No. Aar. almis
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-07-07
Post-Tidende. Fredagen, den 7 Julii. deraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved P. M. Høystner. 200000. DANDO¬
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-07-07
Cadix, den 8 Junii. Man har det Rygte, at i Syd=America, i Egnene omkring Coquimbo, Villarica, Conception &c., skulde Jndianerne have gjort Opstand og anrettet et stort Nederlag paa de Spanske Jndbyggere. Ogsaa Gouverneuren i Lima selv skulde have sat Livet til i dette Oprør. Men hele Rygtet behøver endnu Bekræftelse.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-07-07
Rom, den 14 Junii. Den berygtede Røver og Bandit Rinaldini har endelig den 21de Maji maattet overgive sig paa Slottet Carpegna, som han havde besat, tilligemed sin Armee, der bestod af 5 Mand, efterat han var bleven beleiret af 140 Pavel. Politiejægere, 40 Pavel. Soldater og 160 Mand Landmilice. Da alle disse Tropper ikke kunde udrette noget imod ham, saa satte den, der commanderede Beleiringen, tilsidst Jld paa Palladset; og endnu retirerede Rinaldini sig fra een Deel af det brændende Slot til den anden indtil han omsider, halv udhungret og halv forbrændt, maatte overgive sig. Skaden, som herved er anrettet paa Slottet, beløber sig til 30000 Seudi.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-07-07
Man befrygter her igien nye Uroeligheder af den Pavel. Soldateske. Den Soldat, som gav Anledning til den sidste Allarm imellem Politiejægerne her og de Pavel. Soldater, er undvegen af Fæstningen Civita Vecchia, hvorhan var bragt hen som Arrestant, og, i Stedet for at løbe over Grendserne, er han kommen lige hertil, har forstukket sig paa eet af de privilegerede Friesteder, og man befrygter, han vil komme nye Uroeligheder afsted. Ogsaa i den Hellig Aands Erkehospital havde vi i disse Dage en stor Allarm. Opvarterne der havde allerede paa nogen Tid, uden at man vidste hvorfor, været vrangvillige og misfornøiede; men den 5te hujus, om Aftenen, myrdede de et uskyldigt Menneske paa Gaden. Paven lod strax 3 af dem arrettere, hvorpaa 50 andre rottede sig sammen, for med Magt at befrie Arrestanterne. Dette lykkedes dog ikke, og den 7de lod Paven hele Hospitalet omringe af 3 Soldat=Piketer, lod tage bort af Opvarternes Stuer alt hvad Gevær der fandtes, lod arrettere adskillige Opvartere, og forafskedige og forjage 20 af dem.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-07-07
Fra Jtalien, den 17 Junii. J Rom er nedsat en meget hemmelig Kongregation, til hvilken alle Breve og Beretninger fra det hele RomerskCatholske indløbe. Der siges, at man nu, da visse Tilfælde, som man forud havde befrygtet, virkelig vare indtrufne, har trukket et Manuscript, som laae i Beredskab efter en meget hellig Pave, frem, og vil sætte dets Forslage i Værk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-07-07
Wien, den 21 Junii. Til det allerede omtalte Rygte om det Besøg, man i tilkommende Aar venter her af den Russiske Monarkinde, lægges endnu, at, medens bemeldte høie Giest er her, skal Formælingen imellem Erkehertug Franz og Prindsesse Elisabeth af Würtemberg fuldbyrdes.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-07-07
Da den til 20 Aars Skibstrækken dømte Kobberstikker, som har været Pottatzky's Medskyldige, den 17de hujus skulde have sine 50 Stokkeprygl, forefaldt en mærkværdig Omstændighed. Denne unge Mand, som endnu ikke er 30 Aar gammel, og har avlet nogle Børn med en Kone, som han elsker, blev, ligesom Græven, forført til dette Skarnsstykke af den, der har opdaget Bedrageriet, og opvakte allerede almindelig Medlidenhed den 16de, da han stod paa Skafottet i Gabestokken. Da han nu den 17de blev ført ud, for at skulle have Pryglene, raabte et par tusinde Mennesker, hvoriblant mange Soldater, i sær Artillerister, med Hattene af: "Naade, Naade!" Men denne kunde Dommerne, i Monarkens Fraværelse, ikke give, saa meget end den deeltagende Menneskeligheds Skrig kunde have virket paa deres menneskelig følende Hierter.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-07-07
Stokholm, den 23 Junii. Den 8de hujus blev paa Rigsdagen besluttet, i en Tid af 6 Aar at tage aarlig 100000 Rigsdaler af Banken, til Kornmagaziners Anlæg. Herpaa bleve Consenterne igien for 4 Aar bevilgede saaledes som Rigstænderne have baaret dem. Bondestanden har bragt i Forslag, igien at tilkiøbe sig Brændeviinsbrænderiernes Regale for en aarlig Sum Penge af 13 Svenske Tønder Guld. Beslutningen derpaa staaer endnu til at vente.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-07-07
I Gaar Middags blev her i denne Kongel. Residence stad, under Paukers og Trompeters Lyd, offentlig bekiendtgjort, at Rigsdagen er sluttet; og i Dag har Biskop Doctor Hesselgreen holdet Prædikenen til Rigsdagens Slutning. I Anledning af Hs. Kongel. Høiheds Kronprindsens Examen, har Dronningen gjort Hr. von Rosenstein, Høistsammes Lærer, en Foræring af et Bancobrev paa 1000 Daler Svensk Mynt.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-07-07
Paris, den 23 Junii. J Forgaars, den 21de, blev Executionen paa Grævinde la Motte ganske lige efter Dommens Bogstav fuldbyrdet. Man havde hele Tiden holdt Dommen hemmelig for hende; men i Tirsdags Aftes betydede Arrestforvareren, hende, at hun Morgenen derpaa maatte holde sig færdig ifald Grand Chambre lod hende kalde. J Onsdags Morges, Kl. over 6, da hun endnu laae i Sengen i sit Fængsel i Conciergeriet, vakte Arrestforvareren hende. Hun vægrede sig for at staae op, og vilde ikke tiere see sine Dommere i Palaiet, men lod sig dog omsider overtale til allene at tage sine Strømper, Trøie og Skiørt paa, og at gaae ned fra sit Værelse, for at tale et par Ord med CriminalGreffter le Breton. Da hun kom ned der, hvor le Breton ventede paa hende, grede 4 Bødler og 2 Rakkerknegte fat paa hende, og bandt hendes Hænder. Herpaa maatte Bødlerne med Magt (da hun ikke vilde godvillig) kaste hende ned paa Knæe, og holde hende i denne Stilling saa længe, til Dommen var hende forelæst. Da hun hørte de Ord, kagstryges og brændemærkes, streg hun, man maatte heller slaae Hovedet af hende, som en Descendent af de Valdis. Under mange Forbandelser udstødte hun, Hun skulde pidskes, og Cardinalen skulde gaae frie Da man derpaa havde lagt Strikken om Halsen paa hende, maatte Bødlerne bære og slæbe hende hen til Executionspladsen, hvor hendes Skrigen og Hylen trak mange Mennesker hen, til hvilke hun raabte: De skulde udfrie hende af hendes Bødlers Hænder, og ikke tilstede, at deres Herrers Blod saaledes blev behandlet. Det sammenløbne Folk syntes at være sat i en med Skræk og Medlidenhed blandet Bestyrtelse, og saae til med en melancholsk Taushed. Bødlerne maatte skære Trøien og Særken op paa hende, for at blotte hendes Skuldre, og for hendes Rasenheds Skyld, var det med stor Møie man kunde holde hende fast, da hun derpaa blev pidsket og brændemærket, og ved hendes rasende Bevægelser kom det sidste Stød med Brændejernet ikke paa Skuldrene, men paa Ryggen. Executionen varede neppe i 2 Minuter, og strax derpaa satte man hende i en Flacre, og bragte hende under Bedækning til Salpetriere, hvor hun blev overleveret til Superiorinden. J Førstningen vilde hun styrte sig ud af Vognen, men faldt siden nogle Gange i Afmagt, og blev ved sin Ankomst til Salpetriere, hvor hun skal ende sit Liv, bragt ind i et Hul, om er 4 Fod bredt, 6 Fod langt, og ikke faaer Lysning den igiennem et lidet rundt Vindue i Dørren. Hele Amenlementet i dette stinkende og med Utøi opfyldte Fængsel bestaaer af en Brix af 2 Bræder, med en Halmsæk og et Aachen, den 26 Junii. Dækken.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-07-07
Endelig ere de indvortes Uroeligheder her komne til en heftigere Crisis, end man i vor liden Republik ventede Allerede i nogle Aar havde maa yttret Misfornøielse over Regieringen. En Borgemester, som havde vidst at holde sig længe i sin Post, og havde beriget sig, opvakte Misundelse. Man aabnede Øinene over hans Forvaltning; man troede at blive vaer, at han havde solgt og afhændet adskilligt, og oppebaaret Pengene derfor, uden at Staden, havde taget Deel deri, og man forlangede forgieves af ham, at han skulde aflægge Regnskab. Da nu Tiden kom, at Magistratspersonerne skulde fornyes, formerede sig et nyt Partie, som vilde besætte de offentlige Embeder med det gamle Parties Udelukkelse. J hele 6 Uger har vor Stad derover været i Oprør, og deelt imellem 2 Partier, indtil omsider det nye Partie har vundet Seier. Strax derpaa, den 22de hujus, om Eftermiddagen, har Folket omringet den gamle Borgemesters Huus, og man har bemægtiget sig de vigtigste Papirer, som han ved sin forehavende Flugt af Staden vilde have taget med sig. Hans Huus er derefter besat med Skildvagter, og han selv er afsat fra sin Post, og bevogtes derhos paa det nøieste. Der siges og, at man formelig vil lægge Sag an imod ham.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-07-07
Haag, den 24 Junii. Omendskiønt vore Tidender næsten som en Vished tale om Spaniens Tiltrædelse til vor Alliance med Frankrig, saa veed man dog fra god Haand, at der endnu mangler meget i, sær da Generalstaterne endnu ikke have gjort det ringeste Skridt, for at formaae Spanien til at afstaae fra sine Fordringer paa at seile over det gode Haabs Forbierg til de Philippinske Øer, en Artikel, som ligger Deres Høimægtigheder, og endnu meer det Ostindiske Compagnie, paa Hierte. Grendsestridighederne imellem Keiseren og Republiken ere nu ved Commissarierne hævede, og den 10de hujus er Staden Dahlem og dens Grund formelig tagen i Besiddelse af de Keiserlige. Den 12te blev Landet Valkenburg overleveret af de Keiserlige til Republikens Commissarier. Fra Kysten Guinea er indløben Efterretning, at Engellænderne der have givet Hollænderne de Forter tilbage, som de havde erobret i sidste Krig, men at disse ere i saa slet Forfatning, at der behøves 200000 Gylden til deres Opbyggelse og Udbedring, hvilken Sum det Vestindiske Compagnies Directeurer altsaa udbede sig forstrakt af Generalstaterne. De tre Forter Temma, Tessie og Ponnie, have Engellænderne ikke givet tilbage, og, da Hollænderne vilde besætte dem med Soldater, have de Danske ikke tilladt dette, da de i forrige Krigs Tid have taget bemeldte Pladser i Besiddelse.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-07-07
London, den 27 Junii. Det Ostindiske Skib Britannia har i Fredags ikke allene medbragt Bekræftelse paa den ægte Efterretning om Tippo Saibs Død, men ogsaa følgende troeværdige Omstændigheder derom: "Tippo Saib havde samlet en stor Armee imod Maratterne, men, førend han begyndte sine Operationer imod denne Nation, besluttede han at angribe Hyet Saib, som paa den Tid laae forskandset med et "stærkt Corps paa den Malabariske Kyst. Tippos Trop"per bleve slagne tilbage i 2 Angreb, og tabte 2000 Mand i en frugtesløs Storm imod Hyet Saibs Fort. Tippo befalede derpaa sine Folk, med Sabelen i Haanden at giøre det tredie Angreb, men, i Stedet for at adlyde ham, faldt nogle af hans Folk ind paa ham, og saarede ham dødelig. Han blev bragt til Seringapatnam, hvor han døde. Hans Søn, som endnu er et Barm, blev erklæret for hans Eftermand i Regieringen, og tilforJordnet ham en Regent i hans Mindreaarighed. Jmidlertid satte en endnu levende Søn af Hyder Aly sig imod denne Indretning, og i Madras gik Rygtet, at baade Hyder Alys Søn og Regenten vare begge myrdede Herpaa ere Maratterne og Nizam, med deres forenede Krigsmagt, gangne over Floden Krischa, og efter alt Anseende vil Hyder Aly's store og mægtige Rige tage Ende, efterdi det skal have været i Værk, at overdrage "Hyders Eiendomme paa den Malabariske Kyst til Hyet "Saib, og at indsætte de Rajahs af Mysores gamle Familie, som den der er skatskyldig til Maratterne, i "Regieringen igien.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-07-07
Kiøbenhavn, den 7 Julii. Den 19de Maji d. A. er Capitain, Peter von Juel, bestilt til Secondmajor ved det 1ste Vesterlenske JnfanterieRegiment. Den 9de Junii er Studiosus, Tharald Ross Høyen, beskikket at være residerende Capellan i Rudkiøbing og til Annexet Schrøbeløf paa Langeland. Sognepræst, Hr. Peder Buch, ligesaa at være Sognepræst i Stubbekiøbing og til Annexet Maglebrænde paa Falster. SkibsPræst, Hr. Michael Ludvig Buch, ligesaa at være Sognenepræst for Lundforlund og Gierløw Menigheder i Sielland. Den 16de er Capellan, Hr. Mads Stoudt, beskikket at være Sognepræst til Wangs Præstegield i Aggershuus Stift. Bye- og Raadstueskriver, Niels Hvid, ligesaa at være Raadmand i Ringkiøbing. Den 21de er Stads-Secretair, Hans Beeck i Frederichstadt, udnævnt at være tilligemed Penningmester sammesteds. Den 23de er Auditeur, Niels Sverdrup, beskikket at være Politiemester, i Christiania. Anden Deel af James Herveys Theron og Aspasio, et Engelsk Skrift, der opklarer Skabelsens herlige Undere og tilregnet Retfærdighed, hvor den Fornuft brugende Theron modsiger, og den Skrift brugende Aspasio besvarer Jndgendingerne imod den allervigtigste Lærdom, Christi tilregnede Retfærdighed, oversat paa Dansk af A. C. Faber, Sognepræst for Joenshoveds Menighed, findes til Kiøbs, et Exemplar Skrivpapiir 9 Mk. og Trykpapiir 7 Mk. 8 s. (endskiøndt denne Tome er 10 Ark stærkere end den anden) hos Brygger Anchersen paa Nørregade, de Herrer Pelt, Rothe, Faber & Nitsche og Proft paa Børsen, Hr. Agent Gyldendal i Silkegaden, Hr. Hegelund i store Færgestrædet og Hr. Buch paa Nørregade. Den tredie Come er alt under Pressen, og forventes færdig til Dionysti Landemode i dette Aar.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-07-07
Hos Guldsmed Berling i Skindergaden No. 9 tæt ved vor Frue latinske Skole er et Stuekammer med Meubler til Leie for en honet Person.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-07-07
J Skindergaden No. 35 bliver til Michaelis Flyttetid anden Etage til Leie at bekomme. Sammesteds er og et Bagværelse til Leie.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-07-07
Godt Maculatur=Papiir kan tilkjøbs bekommes i det Kongelige Bogtrykkerie.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-07-07
AVERTISSEMENT. J Følge Hs. Kongel. Majestæts allernaadigste Bevilgning, af følgende Jndhold: Vi Christian den Syvende, af Guds Naade, Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmersken og Oldenborg; Giøre alle vitterligt: at Vi, efter Os elskelige Jørgen Thulstrup, Vores Justitsraad og Raadmand i Vores Kongel. Residentsstad Kiøbenhavn, og Andreas Bang, Assessor i Kiøbenhavns Hof= og Stadsret, som Commissarier udi Os Elskelig Agent Johan Christopher Ambergs & Compagnies Opbuds Boe udi bemeldte Kiøbenhavn, deres herom allerunderdanigst giorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at de ved Proclama sub poena præclusi & perpetui silentii med Aar og Dags Varsel maae udi de Kiøbenhavnske Berlingske og Hopffnerske Aviser, Adresse=Contoirets Efterretninger og den Altonaiske Mercur trende Gange efter hinanden indkalde alle dem, som formene sig at have noget at fordre udi bemeldte Agent Ambergs & Compagnies Opbuds Boe, dermed at fremkomme og saadant deres havende Krav inden foreskrevne Tids Forløb at anmelde og beviisliggiøre; Og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være lige saa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vores allernaadigste Bevilgning tillige læses for meerbemeldte Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret. Hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Givet paa Vort Slot Christiansborg udi Vores Kongel. Residentsstad Kiøbenhavn, den 30te Junii 1786. Under Vort Signet. L. S.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-07-07
Efter Hs. Kongelige Majestæts allernaadigste Befaling, P. Aagaard. Luxdorph.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-07-07
Justitsraad Jørgen Thulstrup og Assessor Andreas Bang, som Commissarier i Agent Johan Christopher Ambergs & Compagnies Opbuds Boe i Kiøbenhavn, Bevilgning at maa ved Proclama sub poena præclusi & perpetui silentii i Aviserne indkalde bemeldte Agent Amberg & Compagnies Creditorer. Bliver herved, sub poena præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel indkaldede alle de, som formene sig at have noget at fordre udi Agent Johan Christopher Am bergs & Compagnies Opbuds Boe, dermed at fremkomme, og saadant deres havende Krav inden foreskrevne TidsForløb for os at anmelde og beviisliggiøre, Kiøbenhavnden 7de Julii 1786. Bang. Thulstrup.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-07-10
Kiøbenhavns Aar. dag. Da ham ost-Tidenden, Kl. Mandagen, den 10 Julii. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved N. M. Hovsner.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-07-10
Lissabon, den 7 Junii. Endnu er intet Testament efter den afdøde Konge kommet for Lyset, og, ifald intet heller er til, bliver det rige Mobilie-Efterladenskab, som skal være henved 5 Millioner Hollandske Gylden værd, til Deel, det Halve for Dronningen, og det andet Halve for de Kongel. Børn. Den fri Adgang, Kongen paa nogle Aar havde tilladt enhver, endogsaa lige ind i de Gemakker, Hs. Majestæt beboede, har Dronningen nu forbudet. J sær havde Munkene misbrugt dette, og der vrimlede af dem i de Kongel. Gemakker.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-07-10
Spansk Grendse, den 15 Junii. Dronningen af Portugal er saa bedrøvet over Sin Ge maals Død, at hun skal have afsagt Regieringssagerne og Verden, og vil begive sig i Kloster, Prindsen af Brasilien, bestiger i saa Fald Portugals Trone, og Rygtet gaaer, at han allerede i Lissabon er proclammeret som Konge, Premierministerens Post skal være bestemt for Ridder Pinto.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-07-10
J Goa har været et stort Oprør, og Gouverneuren Souza sammesteds skal have ladet lægge mange Officerer i Jern, iblant andre Marschal von Wiga, som i Aarene 1782 og 1783 vandt sig store Fordeele over Jndianerne.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-07-10
Rom, den 17 Junii. Endelig er, efter mange Conferencer hos den Pavel. Skatmester Ruffo, besluttet, at Havnen ved Ancona skal være undtagen fra de nye Toldreglements, og endnu fremdeles beholde sine gamle Privilegier og Rettigheder som en Friehavn.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-07-10
Fra bemeldte Stad indløber just nu Efterretning, at det store Pallads Millo er kiøbt efter Pachaens af Scutari Befaling, og for hans Regning.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-07-10
J Søndags indviede Paven den nye Klokke i Vaticanen med store Ceremonier, i alle Cardinalers og det hele Clerestes Overværelse, hvorved han udtalede den Formular: "Helliget være dette Tegn til Ære for den Helligste Trefoldighed, for den lyksaligste Jomfrue Maria, for de hellige Skytsengle, for de hellige Apostler Petrus, Paulus og Andreas, og for de hellige Paver Gregorius og "Pius! J Navn Faderens, Sønnens og den Hellig Aands! Fred være med dig!" Denne Formular var i Stedet for Navn eller den saa kaldte Klokkedaab.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-07-10
Lemberg, den 17 Junii. Ved den store Recrut-Udskrivning, som i Aar skal foretages i Gallicien, vil man fornemmelig hverve unge Mennesker uden Forældre; men de eneste Sønner i Familierne, og de, der ville gifte sig, eller som allerede ere 40 Aar gamle, skulle være frie. Man taler her om en nærforestaaende Tyrkekrig. Ulvene anrette nu stor Skade hos os, og man tæller allerede mange Mennesker, som ere opædte af dem. Man siger, de Polske Ulve vare fra Baarer=Confoederationen af, i hvis Tid saa mange Liig bleve liggende ubegravne, blevne gridskere efter Menneskekiød.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-07-10
Venedig, den 20 Junii. Man forsikkrer, Senatet har sendt Ridder Emo Befaling, at seile med sin Flaade til Levanten, og at have Øie med den Tyrkiske Storadmirals Flaade, som man her siger bestaaer af 30 Caraveller, hvilke hver ere saa store som maadelige Krigskibe Nyelig har Senatet ogsaa forviist 2 Kiøbmænd fra Scutari af sit District, fordi de vare mistænkte for, at de sendte Pachaen af Sentari og Beyen af Tunis Efterretninger herfra.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-07-10
Paris, den 23 Junii. Cardinal Rohan er ved sin Ankomst til Chaise-Dien den 10de hujus bleven modtagen med alle Kiendetegn paa den meest udmærkede Høiagtelse. Klosterets Munke kom ham imøde i Procession og med Korset; der blev ringet med alle Klokker, alle Undersaatter, som høre til Abbediet, paraderede i Uniform, og Adelen i Naboe=Egnene deromkring har siden gjort ham sin Opvartning.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-07-10
Wien, den 24. Junii. For at hæve de mange Misbruge af Koner, som paatage sig Børn af det almindelige Jordemoderhuus her til Opfostrelse, og lade dem uden alt Tilsyn forsmægte, er der anordnet: At, naar et Barn døer hos en Kone af Forsømmelse, skal hende ikke igien noget andet betroes; men den, som godt opdrager et Barn, til det er 8 Aar, og kommer i Militairskolen, skal, hvis hun er en Bondekone, belønnes dermed, at hendes egen Søn, om hun har nogen, ikke skal have nødig at blive Soldat.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-07-10
Den Kammerherrenøgle, som er fratagen Græve Potztatsky, har Keiseren skienket hans yngre Broder, for at vise, at en retskaffen Familie altid bliver ham kiær, og at ikkun Lasterne skulle straffes, uden Hensigt til Stand, Brüssel, den 26 Junii. og Fødsel.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-07-10
J Gaar foretog Hr. Blanchard her atter en Luftreise, som altsaa er den 19de, hvorved han har viist sig. Alting gik ogsaa her af til Tilskuernes Fornøielse. Denne Gang stod han opret i Gondelen, da han steeg i Veiret og saluterede med Flagget.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-07-10
Warschau, den 27 Junii. Man taler igien om en Rigsdag, som skal holdes i October. Om Valgene paa Landdagene derved ville gaae roelige af, staaer til at vente; men til mangen en Land buds Post skal der melde sig 20 Candidater. Den saa kaldte Prinds af Nassau-Siegen skal ogsaa være Candidat til en Landbudspost, omendskiønt han ikke er det Polske Sprog ret mægtig, hvilket dog udkræves dertil.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-07-10
Beretninger fra Petersborg bekræfte, at de Russiske Klostere og Communiteter i Ukrainen skulle, paa 3 Huse nær, ophæves, og deres Godser foreenes med de Keiserl. Domainer. Den Tilvæxt, Kronen derved faaer allene af Bønder, angives for 120000 Personer af Mandkiøn, til hvilke Keiserinden endnu har lagt 80000 andre Bønder i Ukrainen, for af dem at oprette en nye Brigade Grenaderer, som ogsaa aarlig deraf skal recruteres.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-07-10
London, den 30 Junii. Endelig kan man tale med nogen Tilforladelighed om Handelstractaten imellem Engelland og Frankerige. Den skal virkelig være sluttet den 10de hujus imellem Græven af Vergennes og Hr. Eden. Man seer her endogsaa allerede Puncterne af denne Tractat, som skal vedvare i 14 Aar, og følgelig just til Udgangen af dette 18de Aarhundrede. J Aaret 1800 ville begge Kroner giøre de Forandringer i bemeldte Handelstractat, som Tider og Omstændigheder da ville giøre nødvendige. Alt andet, som Rygtet har udspredt her paa denne Tractats Regning, er ugrundet. J sær fortiener det ikke at troes, at det Franske Ministerium havde, til Grundlag for en stedsevarende Alliance imellem Engelland og Frankerige, overleveret Hr. Eden et Deelingsproject angaaende Ostindien, som skulde været til Skade for Republiken Holland. Particulairbreve fra Bombay melde: "At den nyelig omtalte Hyet Saib, som var bleven angreben af den myrdede Tippo Saib i sine Forskandsninger, havde fundet sig understøttet af den Hollandske Gouverneur paa Øen "Ceylon, som ogsaa havde sendt ham adskillige Hollandske "Jngenieurer og andre Officerer. Overalt skal Hollændernes Jndflydelse i Asien være mærkeligen tiltagen siden sidste Fred, og de skulle have sluttet fordeelagtige Tractater med nogle Rajahs paa den Malabariske Kyst."