JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1777-06-27
Endskiønt det Rygte, at Præliminarier til et Forliig imellem Colonierne og vore Kongelige Commissarier skulle være bragt i Stand, synes at være alt for tilig, saa bekræfte dog de sidste Americanske Breve, at Kongressen har yttret Tilbøyelighed til Fred. Dersom saadant er oprigtigt, saa kan man vel haabe et Forliig; dog have Howerne, som man forsikrer, Ordre, ingen Vilkaar at tilstaae, som stride imod den sidste Parlements Act. Feldttogets Aabning bliver desuagtet i nogle Breve fastsat til den 16de eller 17de Mai. General Howe har i Følge samme Breve, foruden andre Anstalter ladet forfærdige 176 Baade, som skal kiøres paa Vogne med 4 Heste for, og andre mindre som kan bæres af 2de Karle. Alle disse Fartøyer vare gjorte saaledes at man kunde føye dem sammen, og deraf giøre en Skibsbroe, for at slaaes over Delaware Floden. J Følge heraf havde Marchen dog skullet gaaet til Philladelphia. Andre have derimod meent, at vor General havde i Sinde at giøre en Landgang i Chesapeak Bay, og at desaarsag saa mange Transport=Skibe vare samlede, som neppe behøvedes til den heele Armees Transport. Endnu andre troede, at General Howe paa 2de Stader tillige vilde begynde Operationerne. Udi alt dette er det besynderligt, at i et Privat Brev fra Nyeyork meldes: Er obringen af America synes daglig at blive vanskeligere, og her i London paastaaes, at vor Generals Depecher indeholdt samme Udtryk. - Just nu gaaer Ordet, at Hoffet har over Jrland faaet den Efterretning, at Præliminair Vilkaarene til et Forliig imellem Engeland og Colonierne allerede vare underskrevne, og at en Vaabenstilstand var sluttet saalænge indtil begge Hover havde faaet nye Forholds Ordre fra Hoffet. Vist er det, at ved Hoffet er raadslaaer om en Plan til Forliig, samt at det desaarsag den 14de huj. holdte StatsRaad har vedvaret til Midnat. En Anecdote om Carl den Anden. Naar Carl den Anden var i Kirke, saa læste Stillingfleet, en af de største Engelske Prædikantere i forrige Aarhundrede, altid sin Prædiken op af Papiret, skiønt han ellers pleyede at prædike uden ad. Kongen spurgte ham engang om Aarsagen, hvortil han svarede: at han for et saa stort og majestætisk Auditorio, hvor i sær en stor Konges Nærværelse gjorde et saa levende Jndtryk paa ham, ikke torde forlade sig paa sin Hukommelse. Men, blev han ved, Deres Majestæt tillade mig ogsaa et Spørsmaal. Hvorfor læse De Deres Tale i Parlementet op af Papiret? Deres Grunde ere forskiællige fra mine. De have Ret min kiære Doctor, svarede Kongen, Deres Spørsmaal er grundet, og saaledes skal ogsaa mit Svar være: Efterdieg af mine Tilhørere fordrer saa idelig og saa mange Penge, saa undseer jeg mig ved at see paa dem, og derfor ere mine Øyne stedse hæftede paa Papiret.
Berlingske Tidende, 1777-06-27
Constantinopel, den 17de Mai. Dewlet Gueray, som Porten havde sat til Tartar Chan, men Jndvaanerne i Crim igien havde afsat og jaget ud af Landet, da de ingen anden Chan ville erkiende end den, som de siden deres Uafhængighed selv have udvalt, og som er en Favorit af Rusland, er ved sin Ankomst til Jndløbet af det sorte Hav, af Porten bleven betydet, at han med sin talrige Følge maatte campere ved Castellerne udi bemelte Havs Jndløb, med det udtrykkelige Forbud, ey at sende nogen af sine Folk til de omliggende Byer eller her til Staden, men der at forvente nærmeere Ordre fra Porten. Samme vil, som man meener, gaae der ud paa, at han skal vende tilbage til sit Land, og underkaste sig det, som imellem Porten og det Russiske Hof, i Henseende til Crims Uafhængighed er blevet fastsat ved sidste Freds Tractat, der af begge Parter paa det nøyeste skal opfyldes og i hvilken Henseende en Courier nyelig igien skal være ankommen her fra Petersborg. Commendanten paa Dardanellerne har indberettet hertil, at i Archipelago krydser et Røverskib under Modenesisk Flag, og at vore Skibe derved ere i Fare for, at blive angrebne af samme.
Berlingske Tidende, 1777-06-27
Regieringen har derfor den 21de passato afsendt et KrigsSkib, for at forfølge denne Søerøver.
Berlingske Tidende, 1777-06-27
For nogle Dage siden er her indløbet en Beretning, som atter lade befrygte et Fredsbrud imellem Porten og Rusland. Samme melder nemlig, at Russerne have anholdt fleere end 20 af vore fra Crim komne og med Kornvahre ladne Skibe.
Berlingske Tidende, 1777-06-27
Porten har strax, saasnart den erholdte denne Efterretning ladet spørge den Russisk Keiserlige Envoye, Hr. Stachie, om Aarsagen dertil, og af samme faaet til Svar: Porten holder de her i Havnen liggende Russiske Skibe tilbage, og vil ey tillade dem Farten til det sorte Hav. Jntet er derfor billigere, end at Russerne giøre det samme.
Berlingske Tidende, 1777-06-27
Pohlske Grændser, den 6te Junii. Da den angeneme Aarets Tiid igien har aabnet Skibsfarten paa Weichselen, saa berette Breve fra Fordan, at de Pohlske Skibe næsten alle der losse, for at spare den Preusiske Told af 12 P. C. De finde og for deres Vahre, der ligesaa god Afgang, som i Dantzig. De over Elbingen gaaende Fartøier ere forsynede med Passer, og betale ikke meere end 4 P. C.
Berlingske Tidende, 1777-06-27
Fra Over=Schlesien, den 2den Junii. Tilforladelige Efterretninger fra disse Egne sige, at den i den Glassiske Biergstrækning udspringende Neys Flod, som man ikke langt fra Staden Neyse, paa en nogenledes tør Aarstid, let kan passere til Fods, er, ved den fra 11te Mani 3 Dage vedvarende Regn, løbet saa fuld, at den er gaaet vidt uden for sine sædvanlige Bredde, har ødelagt Markerne vidt og bredt, nedrevet Gierder og Broer, og truet de nær grændsende Stæder med den yderste Fare. J den berømte Fæstning Neys saae man sig nødt til at nedskyde i Grund med Kanoner de bekostelige Værker af meget vedvarende oprettede Sluser, for at skaffe det overhaandtagende Vand et Udløb, og ikke see den beste Deel af Staden sat under Vand. Den Skade, som ved denne Oversvømmelse er skeet paa mange Bygninger, og i sær paa de talrige Neys=Møller, bliver, formedelst den mangfoldige løsrevne Jord, som Floden har medbragt, anseet for overmaade stor.
Berlingske Tidende, 1777-06-27
Wien, den 11te Junii. Breve fra Triest melde, at den for det almindelige Beste altid aarvogne Statholder Græv Carl von Zinzendorffskal, for at befordre Levnetsmidlers lette Priis, have ladet komme fra de Sicilianske Stater 14 Skibs Barker med deres Garn. Begyndelsen af Fiske Fangsten er allerede faldet meget fordeelagtig ud. Saavel i de Egne, som i Friaul har man det beste Haab om tilstundende Høst. Dog have Viingaardene og Frugthaugerne lidt meget, formedelst den i Mængde faldne Regn. J Skovene Senosiza og Brem ere over 300 Egestammer, som ere meget gode til Skibs=Tømmer. Disse skal efter Landsfyrstelig Ordre offentlig sælges til Høystbydende.
Berlingske Tidende, 1777-06-27
Den Astronomiske Stridighed i Henseende til Venus Drabant, som Hr. Lambert forud har sagt vilde sees i Solens Skive den 1ste Junii 1777, men som Hr. Hell i sin Calender for Aaret 1777 reent ud har nægtet, er nu endelig afgjort.
Berlingske Tidende, 1777-06-27
Hr. Hell med flere andre Astronomer har her den 1ste Junii i bestandig klar Himmel med de beste Telescoper betragtet Solens Skive fra Kl. 7, 48 Min, om Morgenen, lige indtil Solens Nedgang, men har ikke kundet opdage det mindste Spor af nogen Drabant i Solens Skive. Himlens Erklæring bifalder da Hr. Hell, som paastod: at ingen Drabant vilde sees i Solens Skive den 1ste Junii, efterdi der ingen Drabantere ere om Venus. Solen havde den 31te Mai og den 1ste Junii adskillige Pletter, hvis Afbildning Hr. Hell, efter de Bemærkninger han i de 2 Dage haver gjort, tænker i Fremtiden at giøre bekiendt, at ikke nogen i den practiske Astronomie ukyndig Visionair skal understaae sig, at udsprede, at han i Stedet for en Soel=Plet har seet en Drabant, ligesom de Berliner Ephemmerider for Av. 1778 har anført Hr. Schutens Vision i Krefald af Aar 1761, som en Astronomisk Observation.
Berlingske Tidende, 1777-06-27
Fra de Tyrkiske Grændser berettes, at Pesten endnu stedse der grasserer og bertriver mange Mennesker, hvilket giøMusselmænnerne og Perserne meget nedslagne, og vil foraarsage en nye Valfart til Mecca til Prophetens Grav.
Berlingske Tidende, 1777-06-27
Fra Mayn, den 15de Junii. En Fransk Banquier, som havde at besørge alt det, som Franklin og Dean have tilsendt Americanerne, og saaet fra dem, skal have oversendt til det Brittiske Ministerium de sidste Depecher, som han havde faaet, for at sende samme til Philladelphia. Disse Depecher skal være meget vigtige, og Dr. Franklin derover være i stor Forlegenhed.
Berlingske Tidende, 1777-06-27
Corsøer, den 26de Junii. Udgaaet i Dag Græv Moltkes Domestiquer fra Bregentred til Giorup i Fyen. - Jndkomne den 23de huj. Kammerherre Penz, fra Fyen. Den 23de huj. Jomfrue Wandel og Følge fra Nybrog til Kiøbenhavn, Sr. Lillie fra Fyen til Sorøe. Den 25de huj. Agende Post Bramslew med 4 Læs, Hr. Geheime Conferenz Raad Wedel fra Holsteen til Kiøbenhavn. J Dag Jnspecteur Jungmann fra Fyen til Skaane.
Berlingske Tidende, 1777-06-27
Helsingøer, den 27de Junii. Den 23de hujus udgik til Nordsøen 15 Skibe og fra Østersøer, ankom 39, hvoraf 8 Engelske fra Memel med Tømmer, 5 fra Wyborg med Breder, 26 Hollandske meest fra Narva og Pernow med Tømmer og fra Dantzig med Kornvahre, i Rostocker fra Petersborg, med Olie og Hamp til Hamborg, og fra Nordsøen indkom Capit. Lolle af og til Kiøbenhavn fra St. Croix, som beretter, at ved hans Afseyling for 7 Uger siden vare 4 andre Skibe med første derfra skyl færdige til Kiøbenhavn, saa indkom og 3 Engelske med Ballast til Petersborg. Den 24de huj. indkom fra Nordsøen 31 Skibe, hvoriblant i Gallioth, kaldet Alexandring her af Byen, ført af Skip Christian Lorenzen fra Bourdeaux med Viin og Brendeviin i 3 Ugers Seylads derfra til Kiøbenhavn, 1 Portugisisk af og fra St. bes med Viin og Citroner, i Spansk af og fra Cadix med Viin Fransk af og fra Rouen med Stykgods, alle 3 til Petersborg, givensk af og til Stokholm fra Trapen med Salt, 9 Engelske og af Hollandske, og fra Østersøen ankom 13 Skibe, hvoraf 7 Engel N. 3 Hollandske, 1 Preusisk af og fra Colberg, 1 af og fra Dantzig, Svensk af Landscrone fra Stokholm til Port a Port med Jern og Tin, 1 Dansk af Eckernforde fra Pernow med Hør, i Rostocker fra Schiedam hiem. Den 25de huj. ankom fra Østersøen 2 Engel ske, i Svensk fra Christinestad i Finland med Tiære til Engeland Hollandske fra Libow med Rug til Amsterdam, 1 af og til Tønsberg fra Kiøbenhavn, 1 af og fra Lybek til Bourdeaux med Staver, og fra Nordsøen indkom Skip Niels Thomsen af og fra Horsens til Libow, som strax afseylede. Den 26de hus indkom fra Nordsøer, 4 Skibe, deraf 2 Engelske med Steenkull til Kiøbenhavn, 1 Dito til Memel, 7 Dito med Ballast til Dantzig og Memel, i Svensk af og til Stokholm, i Dito Fregat med Ballast fra Gothenborg, 10 Sviinske fra ibid. med Sild, 5 Danske fra Norge med Breder og Jern til Kiøbenhavn. J Sundet indkom og Skip. Mads Nielsen Harboe af og til Kiøbenhavn fra Bajonne med Viin, som ført haver noget her at losse, 25 Hollandske fra Amsterdam og i Kongel. Dansk Skovner fra Norge til Kiøbenhavn.
Berlingske Tidende, 1777-06-27
Kiøbenhavn, den 27de Junii. Hs. Kongel. Majestæt har allernaadigst behaget, til Beviis paa sin allerhøyeste Velbehag udi den af de trende Raadmænd Nahmen Olufs, Rickmer Flor, og Boye Richmers, samt af en Jndsidder, Volkert Adys, i Landskabet Fohr, udviste besynderlige Fliid ved den der værende store Marsk Stræknings Afdeeling og bedre Indretning, og deres derved givne priisværdige Exempel, i med Jver at efterkomme de liden Henseende udgivne Anordninger, at benaade dem med Sølv Medailler, hvilke af Hr. Kammerherre og Amtmand Bielke ere udi en Forsamling af bemeldte Landskabs Forstandere blevne dem leverede, og med den allerunderdanigste Taksigelse af dem imodtagne.
Berlingske Tidende, 1777-06-27
Den 25de Junii udpasseret Kongel. Fabriqve CommissioneTherig til Norge. London 2 Maan. Sigt a 4 Rdlr. 86 Sk. pr. Pd. St. Amsterdam Cour. 14 Dages Sigt a 15 1/2.2 Maaneder Dato a 14 1/2 m. Altona Banco 14 Dages Sigt a 231. H. 2 Maaneder Dato a 22 1/2 mk. Hamborg Banco 14 Dages Sigt a 231. C. 2 Maaneder Dato a 22 1/2 mk.
Berlingske Tidende, 1777-06-27
AVERTISSEm PC. udi den efter adskilliges Anmodning under 14de hujus af det pritil vate Liv Rente Societet holdne General Forsamling er besluttet, at bemeldte Sorietet igien maae aabnes, og Jndskudder antages, saavel af reede Penge, som ved Obligation, dog ikke længere end til nestkommende 11te December h. a. - Maaden, hvor ledes dermed skal forholdes, kan erfares af det trykte Anhang til den allernaadigst approberede Plan, hvilket er at erholde ved Societetets Contoir i Badstuestrædet No. 76, og hos de Herre, Postmestere i Dannemark, Norge og Holsteen. Vi skulle tillige herved anmode Dem, som allerede have eller agte at anmelde Portioner i bemelte Societet, at De ville behage Deres Capitaler, den Kongelige Banque til denne 11te Junii Termin at afgive, paa det at Renterne for Dem fra bemelte Termin kan beregne til førstkommende 11te December. Kiøbenhavn, den 30te Ma Bruun. Krebs. Hvass.
Berlingske Tidende, 1777-06-27
NB. Fleischers udførlige Afhandling om Bier og Licaviin, har nu forladt Pressen, og kan afhentes i Kiöbenhavn paa de Steder, hvor enhver har subscriberet, ligesom den og med første Skibs-Leylighed forsendes til Provincerne. Den bestaaer af 52 og en fierdiendeel Ark, foruden Kobberstykker, og koster for Subscribenterne 7 Mk 4 Skill. Nogle, men gandske faa Exemplarer ere desuden at bekomme derat i Mummes Boglade paa Borsen for 9 Mk.
Berlingske Tidende, 1777-06-27
J tilkommende Julii Maaned bliver den ved Professor Kal til Skolernes Brug besørgede Universal=Historie færdig fra Trykken, som til udenbyes Liebhaberes Efterretning bekiendtgiøres. Jndtil 6 Uger fra Dato indkaldes hermed hvad beviislig Fordring som nogen kan have efter vores Moder, sal. Lovise Haars Colding; thi fra den Tid kan, efter Skiftets Slutning, intet betales, men de Udeblivende have selv Skade for Hiemgield. Colding og Weyer Præstegaard, den 21de Junii 1777. Paa Hr. Pastor Haars Vegne i Fri. Paa mine egne Vegne. derichswærn i Norge, Jochum Haar, Jens Riis i Colding. i Weyer pr. Colding.
Berlingske Tidende, 1777-06-27
Da de allerede udgivne Proclamata til Skiftets Holdelse saavel efter afg sal Jonas Landt, Sogne Præst til Ouredal, som efter afg. sal. Erich Ancher, forrige Sogne=Præst til Vang, ey kan give alle allevegne Underretning om disse Mænds Dødsfald og paafølgende Skifte efter dem, saa bliver samme 3de gange udi de Kiøbenhavnske Berlingske Tidender bekiendtgjort, paa det at de, som udi disse Stervboer kunde have noget at fordre, kunde inden Aaret Udgang med deres lovlige Beviser indfinde sig hos mig Lands Præstegaard, den 21de Junii 1. N. Dorph.
Berlingske Tidende, 1777-06-27
Provst udi Totens og Valders Provstie- ogne Præst til Land.
Berlingske Tidende, 1777-06-27
Hans Kongel. Majest, har allernaadigst meddeelt os underskrevne en bevilling, lydende saaledes : i Christian den Syvende af Guds Naade, Konge til Dan Bo mart og Norge, de Venders og Gothers, Hertug udi Slesvig, Holsteen, Stormarn og Dytmarsken, Græve udi Oldenborg og Delmenhorst, giøre alle vitterligt: At Vi efter Hr. Lambert Franch Winther, Provst over Rinds Herred og Sogne=Præst for Giedsted og Fieldsee Meenigheder i Wiborg, Stift, og Nicolay Petersen fra Westerriis, som Executores Testamenti efter afg. Ritmester Johannes Fattichau paa vertechenfeldt, deres herom allerunderdanigst giorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at de udi de Kiøbenhavnske Berlingske Danske Aviser, den Altonaiske Mercurius og den Viborger Samler 3de gange efter hinanden maa indkalde alle fornævnte Ritmester Lüttichaus Creditorer, at indfinde sig hos dem inden den i Loven fastsatte Tid, for at anmælde og beviisliggjøre deres havende Krav, og at saadan i Aviserne skeete Jndkaldelse maa ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vores allernaadigste Bevilling læses for vedkommende Værne=Ting, saa vel som den Ober=Ret, hvorunder samme sorterer; hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette, forbydende alle og enhver herimod, eftersom foreskrevet staaer, "at hindre eller udi nogen Maade forfang at giøre, under Vor Hyldest og Naade. Giret paa Vort Slot Christiansborg udi Vores Kongel. Residence-Stad Kiøbenhavn, den 20de er Junii 1777. Under Vort Signet, (L. S. Efter Hans Kongel. Majests. allernaadigste Befaling. Luxdorph. P. Aagaard. Provsten Hr. Lambert Franch Winther og Nicolay Petersen fra Mesterriis, som Executores Testamenti efter afg. Ritmester Johannes Lüttichau paa Lerchenfeldt, Bevilling at maa i Aviserne indkalde sammes Creditorer. I Kraft af samme, vi, som Executores Testamenti udi afg. Hr. Ritmester Johannes von Lüttichan paa Lerchenfeldt hans Stervboe, herved, med Aar og Dags Varsel indkalde alle de, som i nogen Henseende maatte formeene sig at have Prætentioner i Stervboet eller være samme noget pligtig, af hvad Benævnelse det være maatte og hvad Oprindelse det endog kunde have, selv eller ved Fuldmægtige, at anmælde saadant, enten ved Samlingerne i Stervboet, paa de Tider allernaadigst Loven bestemmer til Skiftets Foretagelse, fra Døds Dagen at regne, som indfaldt den 12te Mar sidstleden, eller til andre Tider for os underskrevne i Giedsted Præstegaard og Westerriis, beliggende i Halds Amt, Rinds Herred, da enhver kan giøre sig forvisset om at vorde pleyet med lovmæssig Behandling, efter de for os fremlæggende og i Boet forefindende Bevisers og Documenters Medfør. L. F. Winther. N. Petersen.
Berlingske Tidende, 1777-06-27
J allerunderdanigst Følge af Hans Kongel. Majests, allernaadigste Bevilling, lydende saaledes: "Vi Christian den Syvende, af Guds Naade Konge til Dan" mark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug udi Slesvig, Holsteen, Stormarn og Dytmersken, Græve udi Oldenborg og Delmenhorst, giøre alle vitterligt: At Vi, i "Anledning af Os Elskelig Hr. Henrich Hille, Ridder, Vores Geheime=Raad og Stiftbefalingsmand over Vore Lande Fyhn, og Langeland, samt Amtmand over Odense, Dalum, St. Knuds, Ruggaards, Assens og Hindsgauls Amter, som Skifte=Forvalter efter afg. Geheime=Raad Hr. Caspar Herman von Storm, som ved Døden er afgangen paa en Gaard Keyrup. kaldet i bemelte Fyhn, og efter hvem Arvingerne have frasagt sig Arv og Gield, hans herom allerunderdanigst gjorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at han udi de Kiøbenhavnske Berlingske og Altonaiske Tydske Tidender, samt Odense Adresse Contoirs Efterretninger, 3de gange efter hinanden maa indkalde alle dem, som formeene sig at have noget at fordre efter fornævnte Geheime=Raad Storm, at indfinde sig hos ham inden den i Loven fastsatte Tid, for at anmælde og beviisliggjøre deres havende Krav, og at saadan i Aviserne gjorte Jndkaldelse maa ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vores allernaadigste Bevilling læses for vedkommende Værneting, samt den Ober Ret, hvorunder samme sorterer; Forbydende alle og enhver herimod, eftersom forskrevet staaer, at hindre eller udi nogen Maade Forfang at giøre, under Vor Hyldest og Naade. Givet paa Vort Slot Christiansborg udi Vores "Kongel. Residence=Stad Kiøbenhavn, den 9de Mai 1777. Under Vort Signet, (L. S.). Efter Hans Kongel. Majests, allernaadigste Befaling. Luxdorph. Aagaard. Bliver alle sal. Geheime=Raad Hr. Caspar Herman von Storm Creditorer indkaldet, at anmælde og beviisliggiøre deres Fordringer, om nogen haves, for mig eller Fuldmægtig Kammer=Raad, Bye= og Raadstueskriver sens Orten her i Odense, inden den i Loven fastsatte Tid, da enhver efter Stervboets fattige Omstændigheder skal vederfares hvad Ret er. Odense, den 18de Junii 1777. H. Bille.
Berlingske Tidende, 1777-06-27
Da vi undertegnede allerunderdanigst havde imodtaget Hans Kongel Majests. allernaadigste Befaling, saa lydende: Christian den Syvende, af Guds Naade Konge til Danmark b. og Norge, de Venders og Gothers, Hertug udi Slesvig, Holsteen, Stormarn og Dytmersken, Græve udi Oldenborg og Delmenhorst. Vor synderlig Bevaagenhed tilforn! Da Ve under denne Dags Dato allernaadigst have befalet Eder, som Skifte Commissarier at foretage Eder Skiftet efter afg. Borgemester og Byefoged Niels Thoroup i Vor Kiøbstæd Nestved; og Jacob Jacobsen, samt J. With af Vor Kiøbstæd Holbech paa egne og Med Arvingers Vegne efter afg. Regimentskriver Jacobsen i Wordingborg, for Os allerunderdanigst haver andraget, at det ey er at formode, at bemelte Borgmester Thorup, formedelst sin hastige Død, har, som Executor Testamenti efter be melke Regimentskriver Jacobsen, udnævnt nogen i sit Sted, tilat fuldføre Testator Villie, for saa vidt som endnu maatte staa tilbage, hvortil han, i Følge Testamentet var berettiget; thi er efter fornævnte Jacob Jacobsen og J. With derhos allerunderdanigst gjorte Ansøgning, hermed Vores allernaadigste Villie og befaling, at J tilligemed antage Eder forbemelte afg. Regimentskriver Jacobsens Stervboes Sager, efter sammes foregaaende Udtagelse af Borgemester Thoroups Boe, og, i Overeensstemmelse med Testamentet i den afdøde Executor Sted, paa lovlig Maade bringe samme Stervboe til Endskab og ende lig Liqvidation, dog uden at lade det faae nogen anden Communion med Thorups Stervboe end allene at reservere Arvinger, nes Ret, om dette til hiint, for saa vidt af Testamentet har dependeret, skulde blive noget skyldig; derefter J Eder allerunderdanigst have at rette; befalende Eder Gud. Skrevet paa Vort Slot Christiansborg udi Vores Kongel. Residence=Stad Kiøbenhavn, den 23de Mai 1777. Efter Hans Kongel. Majests. allernaadigste Befaling. Luxdorph. P. Aagaard. have vi strax udtaget af afg. Borgemester og Byefoged Niels Thoroups Stervboe her i Nestved, de afg. Regimentsskriver Jacobsens Stervboe tilhørende, der forefindende Papirer og Documenter ud Vidners Overværelse og efter derover forfattede Register, ligesom og indfundet os hos Stervboets Fuldmægtig Sr. Funch i Wording, borg, for at søge Oplysning hvorvidt med denne Stervboe til End skab er fremmer, og imod al Formodning erfaret, at ikkuns lidet er kommet til Fuldkommenhed, enten med den til det Kongelige Rente=Kammer skyldende Rigtighed, eller med det forrige Wording ske Districts nye Kiøbere paalagde og behøvende Afregning, samt iøvrigt Boets Credi= og Debitorer i Almindelighed; Vi finder alt saa fornøden herved næst at bekiendtgiøre forestaaende Hans Majests. allernaadigste befaling, at indkalde alle og enhver som dette Stervboe i navnlige Maader er vedkommende, saa vel Arvinger som Debi= og Creditorer, at møde for os udi Skifte=Commissionen, som agtes foretaget udi min Evald Wulfs Gaard her i Nestved Tirsdagen den 15de Julii førstkommende, om Formiddagen ved 10 Slet, Arvingerne for med fælles Overlæg at bestemme Boens videre Fremme, Creditorerne at erholde den manglende Rigtighed og Debitorerne at afbetale hvad de findes skyldig, da si¬
Berlingske Tidende, 1777-06-27
den Proclama efter Kongel allernaadigst Bevilling af 26de Mart. 1776. er udløben, Boen snarest mueligt bliver sluttet, og de som ikke udi behørig Tid haver anmelt sig, paalagt en ævig Taushed. Nestved, den 17de Junii 1777. G. v. Keiserling. C. Muli.