Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-01-04
Odense, den 4de Januari. At Undersaatterne af vor dyrebare Konge ere de lykkeligste blandt Menneskene, giver Tidernes Historie den fuldkomneste Forviisning om. Grunden til denne Lyksalighed findes fornemmelig i Kongens vise og gode Regiering, og i hans og Undersaatternes giensidige Kierlighed. Jngen elsker sin retmessige Konge med mere oprigtig Hengivenhed, varm Følelse og sand Ærlighed, end vi vores Christian, vores Frederik, vores Marie, og det Kongelige Huus; men det er og en Sandhed, at neppe noget Kongel. Huus fortiener Undersaatternes Kierlighed saa fuldkommen som vort. Her forbigaaes desaarsag ei heller nogen Leilighed, hvor Undersaatterne offentlig kunne vise hvad deres Hierter føle for en saa almindelig fortien- og elsket Konge og hans Huus. Hans Søn, vor Frederik, Rigernes store Haab, giver os daglige Prøver, paa, at han foruden sin urokkelige og retmessige Arverettighed fuldkommen fortiener at regiere over et lykkeligt og frit Folk. Han har endog viist sig stor deri, at han lod sit Hierte vælge sin Brud; hun var høistværdig til hans Kierlighed; hun er et stort Exempel for Dyd, Tarvelighed og kierlige Ægtefæller; vi agte, ære og elske hende, fordi hun fuldkommen fortiener det; og uden i mind 1ste Maade at smigre, (som er uden for Danskmandens Nænkemaade) kunne vi med Sandhed sige: lyksaligt er det Land, som kan vente en Fader og Moder i Frederik og Marie. Hvad Under da, at den Kongel. Families Udbredelse ved et saa ædelt og lykkeligt Par glæder alle Kongens troe Undersaatter: J Fyen har man med det ny Aars Begyndelse lagt sin sande Glæde offentlig for Dagen ved adskillige Fæstiviteter i Anledning af Høistbemeldte Hs. K. H. Kronprindsessens Nedkomst den 19de Nov., og paafulgte Bivaanelse af den offentlige Gudstieneste. Nogle af disse Fæstiviteter vare følgende: 1) D. 1 Jan. gav Høivelb. Hr. Kammerherre og Stiftøberlingsmand Buchwald et stort Ball paa Odense Slot, som blev bivaanet af Magistraten og de Herrer eligerede Mænd, samt alle civile Embedsmænd, af Regimentschefen Høivelb. Hr. Khr. Generalmaj v. Rantzow og samtl. tilstædev. Herrer Officerer, af H. H. Hr. Biskop Dr. Bloch og samtl. geistl. Embedsmænd i Odense, af endeel adel. Herskaber, Jordegodsciere o. fl af alle Stænder her i Landet, der i alt udgjorte et Selskab af 170 Couv. ved 5 Taffer. Jndvendig i Slottet var alt særdeles brillant, og D. K. H. Kronprindsens og Kronprindsessens Navne saaes illumin paa en over Indgang. til Slots værelserne anbragt Medaillons. Over Borde blev, under en smuk Concert, følgende skiønne Sang afsiunget: Maria saaes- og Glædens Toner Med fredelige Fædres Dyder, Lød halt fra Nordens kolde Koner, Maria skal leve til Frederichs Fryd Som Morgenrøden, Dagens Bud Og Folkenes bifald skal krone hans Spaaer Held, saa spaaede Fredrichs Dyd! Brud, Maria, o: din Blidhed gyder Og Haabets Sange høit udbrøde, J Helten Lyst til Fredens Dyder i De lød den Elskede imøde: Maria skal leve til Frederichs Fryde Din Jid blier priist af Fædreland, "! Af frugtbar Jord, af flittig Strand Og Folket stal signe den himmelske Hør Folkets Sang, hvor Ploven, Dyd. skrider! Marias Lod det blev paa Jorden. Hør Folkets Sang, hvor Kiølen At glæde Fredrich, glæde Norden, alider: Og sprede hver en Mismods Skye, Maria skal leve til Frederichs Fryd Som Fyrsten ikke kan undflye. Og Folkenes bifald skal krone hans Hun fender ham som er vor Glæde! Dyd! Og derfor er vor Sang tilrede: 5, Vor Konges Vel, hans Huuses Ære, Maria skal leve til Frederichs Fryd. Vor Lyst, vor Bøn, vort Held skal være Og Folkenes bifald skal krone hans Sødt er det af hans Haand at faae Dyd. Den Fryd, den Lykke vi attraae Maria skienkte Frederichs Hierte. Mens Sønden føler Dødens Torden. En Glæde, kiøbt med egen Smerte, KunGlædes-Sangen ryster Norden Han seer sin Afkom, Folkets Ven; Maria stal leve til Frederichs Fryd Det seer hans Fryd, og deler den. Og Folkenes bifald skal krone hans Steenkosen Prinds i vort ønske Buukeflod.) Dyd lydet, Derefter blev Hs. Majestets og det Kongel. Huses Skaaler, med Selskabets varmeste Ønsker og bestandig Flor og Lyksalighed, allerunderdanigst erindret, under 27 Kanonskud. Efter Maaltidet saaes i Slotshaugen lige udfor Værelserne et herligt Fyhrverkerie, saa og allerhøistbemeldte D. Kongel. Høiheders Navne i en meget skiøn Jllumination. Ballet vedvarede til om Morgenen Kl. 4, og den almindelige Orden og Fornøielse, som overalt herskede, fordoblede Dagens Høitidelighed. - Saaledes ud merker Hr. Stiftsbefalingsmanden sig ikke allene i Hengivenhed for Kongehuset, men hans øvrige priisværdige Foranstaltninger her, værdiger ham enhvers Høiagtelse, der først lærer at kiende ham og hans uinteresserede og retskafne Hensigter i enhver af hans Handlinger. 2) Klubselskabet i Petersens Gaard vidste ikke i en Hast at vise dets sande Glæde over Hs. Kongel. Høihed Kronprindsesse Maria Sophia Frederikas lykkelige overstandne Barselseng bedre, end ved at lade paa Nytaars Dage Aften dets Værelser illuminere; ikke pragtfulde Dekorationer (thi dertil var Tiden for kort, og saadanne bære desuden ei altid Sandheds Præg) men dansk Ærlighed, redelig Hengivenhed til Kongehuset, samt varme Bønner til Forsynet om Varetægt over en Regiering, der saa utrættet sørger for Undersaatternes Lyksalighed, saa og indbyrdes Ven= og Broderskab lode Simpelheden tale paa 2 anbragte Medaillons, hvoraf den ene havde til Jndskrivt: Moderen Maria Sophia helliget! og den anden: Himlen, Frederich, gav os Dig Maria til vor Trøst i Norden, Vor dyre Kongeslægt ved Dig Udødelig er vorden. Saaledes meener og taler dette Selskabs hundrede nogle og tredsindstive Medlemmer, og saaledes tænker hver retskaffen dansk Mand. 3) Det grønne ridende Corps forsamlede sig om Aftenen d. 2. Jan. paa Klubbens Værelser, hvor det, for ogsaa at vise sin Kierlighed for Kongehuset, i en smuk Forsamling holdte et muntert Bal. Man saae i Vinduerne skiønne Dekorationer anbragte, Kronprindsessen til Ære, og læste følgende Sang, som Selskabet havde ladet trykke og uddeele: Paa Fædres Troskab, Fædres Ære, "Paa Sandhed, Dyden, Thronen, Vi Brødre, her forsamlet ere, grundes Høit lyde Pligten i vort Bryst! "Som nu, vi stedse, gid misundes Uskrømtet, festlig, at udbrede "Al Jordens Nid den vare ved Vort Nordens Held og sieldne Glæde, Men Brødre, Dagens Høitid taler, Med varme Hierters fulde Lyst. Hver Danskes Ansyn Glæden maler For ypperste blandt Konge=Slægter, For dig, Marie og dit Vel. Vi Cimbrer aande, leve, fægter, Du, skabte Fryd i Konge=Sæde, Den skabte vore Rigers Held. Og for ukiendte Sønner Glæde: Naar Throner styrte, Riger falde, Fra Gud DigevigevigheldMan Christians Zepter evig kalde: Alfader har du fra det Høie, Og evig kiekke Sønners Vel. Din Almagts, Viisdoms naadigtøieSaa Brødre, da vort Ønske være: Paa Kongehuuset heftet ned! Vort Kongehuuses Glands og Ære, Vor Fredrich og Marie være, "J Seklerne den vare ved. Vor Nordens Roes, vor stolte Ære, Og Rigernes Lyksalighed. Den blev ved fuld Musik, af Selskabet slunget over Borde, hvorpaa Glassene, under 27 Kanonskud, udtømtes, med de varmeste Ønsker for den kongelige Families bestandige Velgaaende. 4) Den 2den Januar blev paa Raadhuuset af det tydske Skuespil, ved illumineret Theater, iblandt andet opført et smukt Efterspil, som til Dagens Høitidelighed var forfattet, og hvorved Undersaatternes Kierlighed til Kongehuset paa en meget behagelig Maade blev forestillet. 5) Den 3die Jan. var Ball en Masque paa Raadstuen. Assens, den 2den Januur.