Berlingske Tidende, 1831-08-15
Belgien. Brussel, den 3die August. - Belgiernes ny Konge sad justilbord ved et festligt Maaltid, som Lüttichs Jndvaanere gave ham, da han fik en af Kanonernes Torden ledsaget, aldeles uventet, Jndbydelse fra Hollænderne, til en Vaabendands. Denne Omskiftelse indeholder en Contrast, endnu meer frappent, end da Kong Claudius, i Shakespears Hamlet, holder Bryllupsgild, umiddelbart efter Liigbegængelsen. - Vi ere endnu ikke komme til befindelse, deels af Forundring over, at Hollændernes med Haan uændsede Trudsler saa pludselig gaae i Opfyldelse, deels af Forskrækkelse over den Skjebne, som maaskee snart vil ramme Antwerpens ulykkelige Beboere, af hvilke endeel allerede ere flygtede; og deels endelig af - Glæde. Men denne føles kun at enkelte kamplystne Soldater og af det ubetydelige Partie, som hylder de Potter og van Robaulz, og nogle andre Fjender af den Kongedømmet og af den ved Prinds Leopolds Udvælgelse indførte ny Tingenes Orden. Først og fremmest har man tilbagekaldt de i det Luxemburgske forsamlede Belgiske Tropper; man troer nemlig: at de ikke behøves mod det tydske Forbunds Tropper, efterdi nogle af de til dette Forbund hørende Magter ved Conferencen i London have erklæret, at Alt i Storhertugdømmet skal blive som det er. - En Deel af den herværende Besætning er marscheret til Antwerpen, hvorhen ogsaa Garnisonerne i Fæstningerne paa den franske Grændse ere beordrede. Men Hollænderne ere allerede trængte ind paa altfor mange Punkter og med alt for mange Masser, medens Belgiens Stridskræfter aldeles ikke ere tilbørligen forbereder til en Krig. Man frygter ogsaa meget for den Efterretning, at Hollænderne ere rykkede ind i Gent, hvar Indvaanernes Stemning ingenlunde er en saadan, der lader formode, at man vil søge, at gjøre Fjenden Modstand ved Barrikader. - Jmidlertid seer man her mange sørgmodige og grublende Physing, nomier; Alles Øine vogte paa den franske Grændse, hvorfra man venter virksom Hielp, thi uden den maae Belgierne, der med alt deres Skryderie ere temmelig modløse, komme til kort. Mange beklage aabenhjertigen, at vor Moniteur nyelig har vovet, at sætte sig i Opposition mod Kongen af Frankriges sidste Throntale, fordi det mueligen kunde have opvakt Misfornøielse i Palais Royal. Geent, den 3die August. Garnisonen i Sas=de Gand har gjort et Udfald med talrigt Mandskab og er gandske uventet trængt ind i Sognet Assenede. Uagtet denne Overraskelse rørtes dog Stormklokken paa Øjeblikket, og Generalmarschen sloges; en Deel af Borgergarden var under Vaaben og vilde i Forening med den militaire Magt modsætte sig Fjendens Jndtrængen, men efter nogen Modstand maatte de vige for den overlegne Magt og trække sig tilbage. Borgergarden gjorde dette først, efterat Linietropperne, havde forladt Pladsen. - Hollænderne have ligeledes bemægtiget sig Fortet Calloo, og gjort de Belgier, som fandtes der, til Fanger. I dette Øieblik beskjæftige de sig med at gjennemstikke Dæmningen. Fra Grændsen meldes, at Verlaat staaer i lys Lue Vore Tropper forsvarede sig tappert en Tidlang, men kunde ikke modstaae Overmagten. Man regner Tallet paa Tropperne, der campere ved Hr. du Bosches Meierie til 2000 Mand. J Retningen mod Philippine hørte man Musketild. J Forgaars Eftermiddag have Hollænderne begyndt, at oversvømme Polderne imelLieskenshoek og St. Marie og foraarsage derved uberegnelig Skade.