JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1837-03-18
Don Carlos har udstedt befaling til alle de insurgeredes Provindsers Jndvaanere: at forlade deres Bopæle, naar Fjenden nærmer sig. Enhver, som handler herimod, straffes med, og at hans Vaaning bliver afbrændt.
Aalborg Stiftstidende, 1837-03-18
Constitutions=Committeen har nu endelig endt sit Arbeider, og forelagt det for Cortes. Der skal ifølge samme indføres, et To=Kammer=System, under Benævnelse af, Senat- og Repræsentant=Kammer". - Uagtet den berygtede Sergeant Garcia nu er fjernet fra Madrid, skal Mendizabal dog ikkelsvære uden Frygt for Overfald og har ikke vovet at vise sin til kæmpemæssige Figur paa noget af de afholdte Maskeballer, ved m. - Jfølge officielle Angivelser i de engelske Blade har den r. brittiske Regjering allerede leveret den spanske for henimod le= 640,000 Lst. Vaaben, Krigs=Forraad og anden Understøtlikstelse. - Don Carlos skal, ledsaget af sine Ministere og ressin General-Stab, under en anselig Eskorte, have gjort en sin Jnspections=Reise omkring i de ham hengivne Provindser, og ne fra sit Hotels Altan i Ernani have holdt en Tale til Folkelket, hvori han erklærede, at han selv vilde stille sig i Spidsielsen for fine Krigere og at man, i Tilfælde han faldt, udsmaatte kaare hans Søn til Konge. es. J Anledning af de Grusomheder, han tillader sin Hær ste at udøve mod de Fiender, der falde i dens Hænder, fortjeesiner det at anføres, at Exemplerne derpaa i denne rædsomme 3. Krig desværre langtfra ikke ere sjeldne. Efter Slaget ved de Vittoria, den 27de October 1834, bleve 80 til 100 fangne i Christinere transporterede over Bjergene; men, da Mørket te begyndte at falde paa og den carlistiske Officeer, som forte 3 Transporten, indsaae, at det vilde falde ham vanskeligt, med te sine 30 Mand at forhindre deres Flugt, set Par Stykker, 1 vare allerede løbne deres Vei) sendte han Bud til ZumalaCarreguy, for at udbede sig Ordre til hvad han i denne Forlegenhed skulde gjøre. Først befalede Generalen, at man skulde hente Strikker og dermed bagbinde Fangerne; men da der hertil blev svaret, at alle Landsbyer vare forladte og lintet Reeb at faae, befalede Generalen: at de skulde døealdog maatte man ikke skyde dem, for ei at forurolige Ituraldes Afdeling. Da Transport-Commandoens Anfører, en gammel Navarreser af Minas Skole, modtog denne Oreldre, sendte han først Bud efter 15 Landsenerer; lod derpaa elsine Folk opplante Bajonetterne og befalede dem at nedstøde Fangerne, hvilke ogsaa ufortøvet alle bleve massacterede. Denne Blodscene skal have overgaaet enhver Beskrivelse. De ulykkelige Slagtoffere bønfaldt forgiæves om Medlidenhed. Norge.
Aalborg Stiftstidende, 1837-03-18
Som bekjendt besluttede Norges fjerde overordentlige Storting den 24de Januar en Adresse til Kongen, for at henlede Hs. Majestæts Opmærksomhed paa nogle unionelle Klagepuncter. Under 21de Febr. har Hs. Majestæt nu naadigst behaget herpaa at meddele sit Svar, der i det Væsentligste er af følgende Jndhold. I det den 7de Marts 1815 afholdte svensk-norske Statsraad antog Statsraadets norske Afdeling de Farver og Dimensioner, der ere blevne optagne i Flaget saaledes, som det nu befindes. Hvis den norske Regjering formener, at Unions=Flagets Farver ikke ere de norske, ønsker Hs. Majestæt, at den vil angive, hvilke Farver da egentlig tilhøre Riget, og skulde Hs. Maj. da finde det hensigtsmæssigt, vil han i saadan Anledning afgive naadigst Meddelelse til Sverrigs Riges Stænder og til Norges Storting. Hvad Myntpræget angaaer, da har det sin Oprindelse fra det kgl. Segl, men denne Gienstand er ikke undgaaet Hs. M. Opmærksomhed, og Høistsamme er betænkt paa at tage den under nærmere Overveielse. De svenske Autoriteter, som benytte dette Segl, følge heri kun en gammel Sædvane. Sverrigs Konger have forøvrigt, siden Adolph Frederik, lige indtil Foreningen, som Arvinger til Norge, ført den norske Løve i deres Vaaben. Grundlodens første 5, der handler om Foreningen imellem Sverrig og Norge, er en Følge af de Rettigheder, som Sverrig, igjennem Tractater havde erhvervet paa Kongeriget Norge, Titulaturen er deraf i Almindelighed en Følge. Staternes i Historie, som Stortinget paaberaaber sig, viser, at Norgestligefra 1536 kun har været en Provinds af Danmark, at det ikke har været i Besiddelse af nogen lovgivende Magt, forinden Kieler=Tractaten afsluttedes, og at det først er frask 10de Nybr. 1814, den Dag, da Kogen aflagde sin Eed til Constitutionen, at Norge er bleven erkjendt som et med li Sverrig, under een Konge, forenet Rige, samt har været is Besiddelse af de Rettigheder, som Sverrigs Konge, i Sverrigs Navn, havde tilsikkret det. Historien beretter endvidereske og vor Tids Begivenheder bekræfte det, at Tractater, Krig, og Erobringer forøge Staternes Magt, eller indskrænke deres s Grændser. Hvad de diplomatiske Anliggender angaae, dals finder Alt, hvad Stortinget har bemærket, allerede Sted, Forøvrigt, da Rettighederne erkjendtes lige, skeete det under Vilkaar af lige Byrder. Denne Forpligtelse er ikke alene retfærdig, men den er moralsk nødvendig, for at betrygge, Reciprociteten af de igjennem Tractater erhvervede og bestemte Garantier.
Aalborg Stiftstidende, 1837-03-18
Atter ruster man sig i Bergens Stift stærkt til at udievandre til Amerika. Antallet af Emigranter fra de indret Dele af Søndre=Amt har mange Gange fordobblet sig. Alene af værnepligtigt Mandskab og Drengebørn, der ere indførte i Mandtalsrullerne, have i Bosse-Compagnidistrict meldt sig til Udvandring henimod 30, og i Gravens omtrent ligesaamange Flere Gaardmænd have allerede solgt deres Gaarde, og end Flere have, efter Rygtet, bestemt sig til at sælge deres i Løbets af Vinteren. Hovedsageligen bestaae vel Udvandrerne af fa tige Folk, men dog agte ogsaa enkelte af de meest Formuendat udvandre. Man anslaaer, vistnok løseligen, Antallet af Emgranter fra Vosse Præstegjæld til 150 og af Hardandinger sammel Antal; ogsaa fra de ydre og nordre Dele af Stiftet skal en Mængde Mennesker have besluttet at udvandre. Det synes, som om et Emigrationsraseri har grebet Folket, nogle ældre Familie mødre ere endog meere forhippede paa Reisen, end deres Mænd og Sønner; enhver Reisende, der farer over Vos, bliver afsin Skytsdreng ene opvartet med Spørgsmaal og Fortællinger om det nye Eldorado, Amerika. Med Undtagelse af Efterretningen om en lykkelig Overreise, vides ingen Underretningsat være indløben fra de ifjor Udvandrede. Christiania har ved Grosserer Jørgen Youngs Død d. 26de Fbr. i en Alder af 57 Aar mistet en af sine dristigste og meest bemidlede Kjøbmænd. Den Afdøde tog tillige virksom Deel i Byens offentlige Anliggender og var i 1821 dens Repræsentant ved Stortinget. Han begyndte med Jntet og efterlader sig nu 1 Million norske Sæcier.
Aalborg Stiftstidende, 1837-03-18
Ved Norges Høiesteret er d. 14de Febr. paakjendt en Sag, hvorunder en Person blev tiltalt, for at have negtet at lade sig confirmere". Underretten havde dømt den Tiltalte til at hensættes til Arbeide i Christianssands Tugthuus i 4 Maaneder og imidlertid lade sig meddele den Religionskundskab, som udfordres til hans Confirmation." Stiftsoverretten tilpligtede den Paagjældende under en ugentlig Mulct, at lade sig antegne hos vedkommende Sognepræst, for at forberede til Confirmationen og derefter at søge Underviisning til det Tider, som dertil af Præsten bestemmes, samt, naar han dertil ansees moden, at underkaste sig den lovbefalede Confirmationsact." Begge disse Domme kjendte Høiesteret for Huesterrettelige, samt afviste Sagen som Justitssag, fordi den Vedkommende ikke var tiltalt til Strafs Lidelse for begaaet Lovovertrædelse, men kun til at vorde tilfunden under Tvangsmidler at opfylde en ham formeentlig paaliggende Forpligtelse. Bogtrykker Risom i Christiania er i denne Tid bleven idømt en Mulct af 240 Sp., fordi han havde udgivet en Subskriptionsplan, uden paa samme at anføre Trykkestedet.
Aalborg Stiftstidende, 1837-03-18
Paa de vigtigste Poststationer i Norge skal den Karl, som kjører Posten, herefter være fuld bevæbnet. De norske Dampskibe Prinds Carl" og Constitutionen begynde den 11te April deres ugentlige Farter, resp. mellem Frederiksværn og Kbhvn., og Christiania og Christianssand.
Aalborg Stiftstidende, 1837-03-18
Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1837-03-18
Kjøbenhavn, den 12te Marts. Bulletins i Anledning af Hs. Majestæts Sygdom: Hs. Majestæt har i afvigte Nat sovet sex Timers vederqvægende Søvn, og Allerhøistsammes befindende bedres."
Aalborg Stiftstidende, 1837-03-18
Den 13de: "Hs. Majestæt har i afvigte Nat havt fem Timers vederqvægende Søvn, og Allerhøistsammes befindende, bedres. Den 14de: "Hs. Majestæt har i afvigte Nat havt flere Timers Søvn og Allerhøistsammes Befindende er som i de senere Dage.
Aalborg Stiftstidende, 1837-03-18
Under 28de Febr. har Hs. Majestæt tilladt Adjutant hos Hs. K. H. Prinds Christian Frederik, Gustav Greve, af Blücher-Altona, samt Kammerjunker F. v. Blücher, Premierlieutenant ved slesvigske Curasseer=Regiment, hver især at anlægge og bære den dem af Hs. M. Kongen af Preussen forundte Johannitter=Orden.
Aalborg Stiftstidende, 1837-03-18
En høitagtet Medborger, Stadshauptmanden, Oberst Thortsen, R. af D. og Domd., er død i Nat Kl. 2, efter at have været sengeliggende i lang Tid.
Aalborg Stiftstidende, 1837-03-18
Vi have i et foregaaende Nr. atter udtalt et Ønske, der slænge er bleven næret af vore Søofficerer, vore Handlende, lia vi kunne gjerne sige, af hele Nationen, at nemlig vord i Orlogsflag, der engang nød saa stor Anseelse i Middelhavet, dog atter engang maatte vise sig i de Farvande, fra hvilke den danske Fragthandel næsten ganske er bleven fortrængt, tildeels af Mangel paa den Tillid, som i Levanten kun kan opnaaes ved den Respect, som den militaire Beskyttelse ind" gyder. Det er ligeledes bekjendt, at denne Sag oftere har elværet forhandlet imellem Generaltoldkammeret, der i Handelens Jnteresse reclammerede denne moralske Beskyttelse, og Admiralitetet, som ikke havde fundet Midler til at lade de Skibe, aldet dog sendte til Jtalien, gjøre en lille Afstikker til Smyrnaa- og Alexandrien. Ogsaa dette Aar skulle disse Underhandlinger være optagne med fornyet Kraft, og det støttet paa me eget indstændige Bønner fra vore Consuler i Levanten, og eftiter Forlydende skal der være grundet Udsigt til at dette saalænge nærede, saa billige Ønske vil gaae i Opfyldelse. Ved Siden deraf skal det udsendte Skib ogsaa medbringe Etatsraad Thorvaldsen, dersom han skulde ønske at benytte de denne Leilighed til sin Hjemreise samt flere af hans Arbeider, og paa Mængden af disse vil det vel komme til at bede coe, om det bliver Fregatten eller Corvetten, der efter den forhen af os omtalte Øvelsestour i Nordsøen vil komme tilat gjøre denne interessante Afstikker til Smyrna, Alexandrien, Livorne og Algier. (Kbhpst.)
Aalborg Stiftstidende, 1837-03-18
Den mod Overlærer Hage af Justitsraad Blechingberg, som befalet Actor, for Høiesteret indankede Sag, som er bleven behandlet skriftligt, og i hvilken Jndstævnte selv, har skrevet sine Defensionsindlæg, er, efterat være udprocederet af Parterne, Fredagen den 10de Marts optagen til Circulation iblandt Rettens Medlemmer, og kan saaledes snart ventes paadømt i sidste Jnstants. (S. Bl.)
Aalborg Stiftstidende, 1837-03-18
Ved Kunstforeningens Generalforsamling af 9de Marts bestemtes, at det hos A. Müller bestilte store Maleri, Luther paa Rigsdagen i Worm, skal ophænges i Helliggeistes Kirke paa den nordlige Væg ved Opgangen til Choret. Dernæst blev det besluttet, at som Gienstand foret større Arbeide, enten en Døbesont eller en plastisk Decoration i Stuk i Universitetets Vestibule, valgtes en Døbe sont, at udføre aldeles efter Administrationens Jndstilling. Ligeledes bemyndigedes den til dette Arbeides Bedømmelse, udvalgte Committee, i Tilfælde af et Medlems Udtrædelse, at vælge et nyt Committee=Medlem. Til Committeens Medlemmer valgtes Dhrr. Cancellie. Thomsen, Professorerne Hetsch og Freund, Billedhugger Bissen, Prof. Høyen, og Møller og Theatermaler Lund. Fremdeles antoges, Administrationens Indstilling, om at sex af vore i Udlandet opholdende Kunstnere opfordres til at indsende til Foreningen, Malerier over selvvalgte Gienstande til en Priis, som ikke maatte overstige 150 Specier. Efter afholdt Votering fandtes Valget at være faldet paa Dhrr. Marstrand, Const. Hansen, Küchler, Blunck, J. Sonne og Simonsen. Administrationens Forslag til Anskaffelse af mindre Lodtræknings-Gienstande, saa at disses Antal kunde udgjøre 2025 pCt. af Loddernes, blev bifaldet. (S. Bl.) . Det i disse Dage udkomme 4de Binds 2det Hæfte af F.M. Langes, Udvalg af danske og udenlandske Criminelsager, indeholder, som Fortsættelse af den i det forrige Hæfte begyndte Artikel om den for Tønders Mord criminaliter, tiltalte Worm. Endeel Breve m. m. (hvoriblandt 16 fra Worm, for Størstedelen til hans Familie), Actors (Proc. d'Auchamps) Indlæg og Proc. Langes Defensionsskrift; med Hæftet følger tillige et Kobberstik efter Stadsconducteurens Tegning af Tønders Værelse med deriværende Gienstande.
Aalborg Stiftstidende, 1837-03-18
Jdet vi forbeholde os i et følgende Nr. at meddele vore Læsere nogle Uddrag af de mange, tildeels meget mærkelige, nye Dato i denne, ved det Sammenvæv af Opspind og Selvmodsigelser, Worms Forklaringer udgjøre, høist forviklede og gaadefulde Sag, troe vi foreløbigen at burde henlede Opmærksomheden paa den, med utrættelig Flid efter at forfølge ethvert Spor, der kunde lede til Oplysning, indledede, og med megen Skarpsindighed og dialectisk Færdighed gjennem førte Defension. Worms Defensor finder i Alt hvad der er oplyst om Worms Caracteer og hans physiske Tilstand, i de Urimeligheder, Usandsynligheder og Modsigelser, som findes i hans Tilstaaelser, i den totale Mangel af objectivt Beviis, Tilstaaelsens Mangel paa Paalidelighed, subjectivt betragtet, og endelig selv om man vil antage han er Morderen, i hans mentale Tilstand i Almindelighed, og især paa den Tid TønAlder skal være dræbt, de vægtigste Grunde til Worms Frifindelse for alt Strafansvar; han opstiller derhos og motiverer den Hypothese, at en Anden er den rette Hovedperson, men som hidtil har vidst at unddrage sig fra Unaldersøgelsen; til hvem Worm kun forholder sig som en i v Byttet deeltagende Biperson og fra hvis Beretning han kjender en Deel af Omstændighederne, men hvem han ikke vil røbe. - Den store Dunkelhed, der vistnok endnu hviler over den hele Sag, og som gaaer saa vidt, at det ikke endnu er bragt i det Klate, hvilken Dag Tønder er død, turde givel ogsaa tilstede en saadan Hypothese, ved hvilken, som Hr. Lange viser, flere af Modsigelserne plausibelt kunne lade sig - forklare. - En uventet Bestyrkelse have nogle af Defensors Yttringer erholdt ved en i disse Dage paa en curiens Maade r skeet Opdagelse. Side 175 berøres en Obligation paa 1000 Rbd. transportable Statsfonds, hvilken Tønder beviisligen havde eiet, men som savnedes efter ham, og hvorom siges, at Worm vel tilsidst har taget Skylden paa sig ogsaa foreldette Papir og foregivet, at han havde brændt baade Original, og Duplicat deraf, men at det er aldeles usandsynligt, at han virkeligen har gjort dette. - Denne Paastand er nu bleven elstadfæstet derved, at Obligationen, baade i Original og Duplicat, er kommen tilstede. Ved Bogauctionen hos 3 Capt. Hornbech solgtes nemlig i Løverdags Middags endeel af Tønders Bøger; Kjøberen af et Bundt af disse Bøger fandt den nævnte Obligation paa 1000 Rbd. indstukelken i en uopskaaren Bog i Bundtet. Obligationen er nu i Politiets Hænder. Denne Opdagelse tjener ogsaa til at bestyrke andre af Defenfors Yttringer om, hvor lidt man kan bygge paa Worms Tilstaaelser, saasom S. 160, hvor der siges: her, som i saamange andre Puncter, kan hans Udsagn lettere forklares af hans Tilbøielighed til at udsige, hvad man vil have af ham, end af nogen anden Bevæggrund. - Ved et ironisk Spil af Skjæbnen har det truffet sig, at den Bog, hvori Ingen tidligere havde søgt Papiret, hedder: den utidige Nysgjerrighed. (S. Bl.)¬
Aalborg Stiftstidende, 1837-03-18
J disse Dage ere flere bekjendte Lyststeder udenfor Kjøabenhavn, for største Deelen med en særdeles smuk Beliggenhed, blevne solgte, enten underhaanden eller ved offentlig Auction. Saaledes er afdøde Geheime-Conferentsraad Bruns skjønne Landsted, Sophienholm, ved Bagsværd So, med en tilliggende Bondegaard, ved 5te Auction blevet solgt til Landvæsenscommissair, Procurator Ph. J. Knudsen for 6600 e Rbd.; Conferentsraad Bugges Sted paa Hjørnet af gamle Kongevei og Farimagsveien, med en betydelig Have, ved 4de Auction, til Silke= og Klædehandler Westrup, for 16600 Rbd.; og det af afdøde Statsminister Kaas opførte, sildigere Grosserer Otte tilhørende Lyststed paa Strandveien, lille Tuborg, er af Eieren, Gartner Thorup, underhaanden blevet solgt til Lieutn. og Hosekræmmer Lorenzen for 17000 Rbd. Gross. Fiedlers lige over for lille Tuborg, beliggende Landsted, Gammel=Vartoul, er ligeledes, efterat have været til een Auction, underhaanden blevet solgt til Kammerh., Grev Reventlow Criminil for 8000 Rbd. Desuden ere endnu at erholde tilkjøbs Fabrikeur Ripper gers Sted. "Store Mariendal" den saakaldede tolvkantede Gaard) paa Strandveien, Stedet paa Hjørnet af Citadelsveien og Østerbro, et Par af Lyststederne i Frederiksberg Al(S. Bl.) lee og i Frederiksberg By o. fl.
Aalborg Stiftstidende, 1837-03-18
Fra Pressen er udkommet: "Scener af Kjøbenhavn, in holdende: "Kassetyvene, Skrædderkrigen, Tønders Gjenfærd, Knirschs Maskerade, Jødens Frier &c." - Endvidere: "Forslag til en ny Statsindtægt, af Handelscommis K. Gad.
Aalborg Stiftstidende, 1837-03-18
J Commissions=Tidenden" af 3die De, læses Følgende: Bøn til høivelbaarne Hr. Etatsraad Schæffer. Deres Høivelbaarenhed vilde vist forbinde det kjøbenhavnske Publicum meget, ved at lade udgive et nøiagtigt Kort over dens saakaldte Schæffers Høi, forhenværende Kongens Nytorv, med tilliggende Morads, for i mørke Aftener at veilede over dette, hvis det ikke skulde være Hr. Etatsraadens Plan, til Foraaret at lade bemeldte Plads opdyrke til Sommerraps. - Kjøbenhavn, den 29de Februar 1837. Ærbødigst en Beboer af Schæffers Høi.
Aalborg Stiftstidende, 1837-03-18
J forrige Uge ere her i Staden fødte 66, døde 66, altsaa ere ikke flere fødte end døde.
Aalborg Stiftstidende, 1837-03-18
Vexel=Cours. Kjøbenhavn, den 14de Marts. Hamb. 2 M. - k. S. 202 1. Oblig. 103 a 103 1/2 Rbd. r. S. Sp. 202. - Bank-Disconto pCt. 14 pCt. norsk Laan af 1828101 1 Norske Speciessedler pr. 100 a 102 i r. S. Sp. 17921791 Rbd. Sedl. 4 pCt. nye norske Oblig af 1834, Svenske Sedl. pr. Rd. Rigsg. 101 1/2 a 102 i r. S. 14 pCt. Do. Dr. 101 ½ a 162 i B. 48 1/2 a 18 3/4 Rbs. Tegn. 4 pCt. kgl. Obligationer (uden 4 pCt. uopsigelige norske Stats obligat. - a - i B. Rente) 88 1/2 a 89 Rbd. Sd. Nationb. Obl. (Laanet 4de Fbr. 3 pCt. engelske Laan 72 a 73 Lst., 1820) 103 a 103 1/2 Rbd. r. S. 4 pCt. svenske Hypothek=Kasse Oblig. 92 a 92 1/2 i B. 4 pCt. uopsigelige Rigsbank Hamborg, den 14de Marts. Bordeaur 189 1/2. Petersborger 93. London 2 M. 13 Mk. 7 s.; k. S. 13 Mk. 8 1/2 s. MadrideAmsterdam 2 M. 35, 75, k. S. 441. Cadix 45. Lissabon 47 1/2. 35, 50, Kjøbenhavn 202. Species pari. Louiss'orer og Frederikdorer 11 Mk. 2 3/5 sk. Stk. i Banco.
Aalborg Stiftstidende, 1837-03-18
Kjøbenhavns Havnepriser, den 11te Marts. Hvede, langel. 5 Rd. 24 s. a 3 R. 40 s. Byg, 2radet 3 Rd. 60 sk. a 3 R. 64 s. Do., sjæll. 5 Rd. 48 s. a 5 R. 80 s. Do., Gradet. 3 Rd. 24 s. a 3 R. 40 s. Ditto, loll. 5 Rd. - s. a 5 R. 48 s. Havre... 2 Rd. 64 s. a 2 R. 68 s. Rug, dansk 4 Rd. 16 s. a 4 R. 20 s. Ærter, . 4 Rd. 24 s. a 4 R. 32 s. Dr., sjæll. 4 Rd. 168. a 4 R. 32 s. Smør, holst 16 Rd. - s. a 18 R. - s.
Aalborg Stiftstidende, 1837-03-18
Odense, den 14de Marts. Det saakaldte Fastemarked, som egentlig tager sin Begyndelse idag og begunstiges af Veiret, har lokket en stor, Mængde Fremmede til Staden. Alle Gjæstgivergaardene ere næsten overfyldte med Reisende, og Kjøbmændsgaarde, som huse Bønderne om Natten, kunne neppe rumme disse Mange gjøre sig derfor Haab om et godt Marked. Omsætningen af Hjemflidsproducter, saasom Dynevaar, Vadmel, Lærred har allerede for det egentlige Marked begyndte, været meget betydeligt til billige Priser. Jsær have et Par kjøbenhavnske Handlende allerede tidligt gjort meget Jndkjøb. Alligevel mene Nogle, at det hele Forraad, der er bragt til Marked, ikke vil kunne blive afsat.
Aalborg Stiftstidende, 1837-03-18
Læsø, den 8de Marts. Jgaar stødte Skonnerten, Haabet, ført af Capt. Th. Hendrichsen af Arendal og bestemt med Tømmer til Kallundborg, paa Grund paa Nordvest=Revet, 1 Miil herfra, Den. Efterat Capitainen havde udkastet Dækslasten og faaes Hjælp af Bjergerne, kom Skibet flodt og fortsatte Reisen.
Aalborg Stiftstidende, 1837-03-18
Torsdagen den 9de Marts var for Randers Byes Jndvaanere en Dag rig paa aandelig Opbyggelse. Det derværende Bibelselskab feirede nemlig paa denne Dag sin Aars fest ved en høitidelig Gudstjeneste i St. Mortens Kirke. Kl. 7 om Aftenen forkyndte Klokkernes Klang fra Taarnet Festens Begyndelse, og skareviis strømmede nu Folket til den herligt oplyste Kirke, hvor det timelige Lys, ved med sin Klarhed at gjennemtrænge og overvinde de natlige Skygger, gav den andagtsfulde Aand et skjønt billede paa Ordets Kraft til at adsprede og fortrænge det aandelige Mørke, hvori Vankundighed og Overtro fordum havde indhyllet den christne Verden. Hensyn hertil synes og at have ledet Taleren, Hr. Provst Lund fra Øster=Tørslev, idet han til Grundlag for de Betragtninger, hvormed han underholdt den talrige Forsamling, havde valgt Apostelens betydningsfulde Ord : (2 Pet. 1, 19, Giver Agt paa de prophetiske Ord, hvilket I have meere stadfæstet, som paa et Lys, der skinner paa et mørkt Sted. - Orgelet taug, men desto herligere liød det fortrinlig instruerede Sangchors fulde Toner, og der var sikkerlig Ingen, som forlod Kirken, uden at have følt sig ligesaa opbygget ved Talens christelig milde Aand, som opløftet ved den rene og kraftfulde Sang, der virkede i skjønneste Harmoni med det levende Ord. Udtog af et Brev fra Hr. Kolb, kgl. würtembergsk Consul og Chargs daffaires i Rom til Hr. Grosserer Puggaard i Kjøbenhavn, dateret Rom den 18de Februar 1817. De maa vide, at Thorvaldsens og min Reise er bestemt til at gaae for sig Paaskedag eller et Par Dage efter. Formodentlig vil det først blive nogle Uger senere, men alle Forberedelser ere gjorte, ja selv Kufferten færdig, saa jeg nu for Alvor troer, at vi komme afsted. Jeg ledsager ham til München eller Frankfurt, og derfra reiser han alene. Jgaar talte jeg med ham angaaende Jndbydelsen til et Museum for hans Værker og jeg kan i hans Navn og efter hans udtrykkelige Begjæring forsikkre, at han, naar han kommer til Kjøbenhavn, vil fremme Foretagendet saa meget som det staaer i hans Magt. Det var ham øiensynlig en stor Glæde, at et saadant Nationalforetagende skete til Ære for ham, og han fortalte mig flere Træk af den Modtagelse, han nød, da han sidst var i Kjøbenhavn, idet han derhos tydede herpaa det smukke Sted i Indbydelsen, hvor der taltes om den Modtagelse, han tør vente at finde, naar han kommer der igjen. Det er i Sandhed ogsaa et Nationen værdigt Foretagende. Jeg misunder Dem en saadan Landsmand, som Thorvaldsen er, og tilføier endnu kun, at jeg om faa Dage vil modtage Storkorset af den würtembergske Frederiks Orden, som min Konge har givet ham. Det vil være en Festdag for os Alle, naar jeg overleverer ham denne Orden. og jeg tænker det vil fornøie ham, ligesom det glæder mig, at min Konge er den Første, som har udmærket Thorvaldsen paa en saa usædvanlig Maade." sig M.
Aalborg Stiftstidende, 1837-03-18
Jfølge Hs. Majestæts Befaling er der udfærdiget Brev til Thorvaldsen, med det Tilbud, at en Orlogs=Corvet i datte Foraar skal afgaae til Middelhavet for at afhente de Kunstsager, han agter at hjemsende til sit Fædreneland, og for tillige at modtage Kunstneren selv, saastemt han maatte ønske at benytte den for sin egen Person.
Aalborg Stiftstidende, 1837-03-18
Beløbet af Bidragene paa de hidtil indkomne Subskriptionslister er nu 36,000 Rbd. Antallet af de Kunstnere, som have tilbudt at levere Arbeider, er nu steget til 62. Kbhpst.)(Dette Blads Redacteur nærer det Haab, at Ovenstaaendes betydeligt vil forhøie Jnteressen for den Jndbydelse, der er udgaaet fra Kjøbenhavn, og har derfor med Glæde optaget denne Efterretning.)