Norske Intelligenssedler, 1806-11-11
For October Maaned 1806 findes følgende uindløste Breve ved Christiania Postcontoir, No. No. 17 Jmbs, Biørn. Stavanger. Aarevold, Ole. Fra Oplandet. dito, dito. dito. Aasen, Bartol, paa Ringeriget. Fra Bragnæs. Jørstad, Tosten. Oplandet. Alvsen, Anders, dito. Fra Oplandet. 20 Jversen, Lensmand paa Ringeriget. dito. 21 Knudsen, Amund. Oplandet. Bruun, Frid. Ludvig. Fra Laurvig. Larsen, Svend. Kiøbenhavn. Bringel, Handelsbetient. Fra Fridrikshald. 23, Moe, Lars Jensen, paa Ringeriget. Bang, Jomfrue. Fra Scheen. Oplandet. 7 Carlsen, Nicolaus. Fra Kiøbenhavn. 24 Mathisen, Hans. Kiøbenhavn. . Ellevsen, Erich. Fra Oplandet. 25 Meyer, Johan. dito. 9 Falch, Friderik. Fra Bragnæs. 26 Nilsen, Nils. Arendahl. 10 Garesen, Hans. Fra Kiøbenhavn. 27 Nouset, Anne Marie. Kiøbenhavn. 11 Hverven, John, paa Ringeriget. Fra Kiø28 Olsen, Anders, Lensmand paa Ringeriget. benhavn. Kongsvinger. 12 Haagensen, Haagen. Fra Riisøer. 13 Halvorsen, Madame. Fra Bragnæs. 29 Pedersen, Lars, i Oppegaard. Oplandet. 30 Smith, John. Christiansand. 14 Hammerborg, Johannes, Corporal. Fra 31 Torstensen Fingal. Bragnæs. Oplandet. 32 Selmer, Viintapper. Kiøbenhavn. 15 Helling, Ole Olsen, paa Ringerig. dito. 16 Jdon, Anders. Scheen. Som endnu mod Portens Erlæggelse kan modtages. Gabr. Schmidt, const. Postmester. Tykt, glat og fiint, engelsk Tegnepapiir, uden Streger, stort fiint Jmperialpapiir og Realpapiir, forskiellige Sorter gode Post- og Skrivpapirer, beskaaret; sælges hos A. Diurendahl. Til behagelig Efterretning for Læserne i det Hartmannske Leiebibliothek, tiener: at den anden Fortsættelse af Fortegnelsen over nye Bøger har forladt Pressen, og han mod 4 sk. Erlæggelse bekommes. Følgende, deels heftede, deels indbundne Bøger, sælges for vedsatte Priser hos A. Diurendahl. Frohofs Historie, eller Beviis at Velgiørenhed indbringe riig Belønning, 12 s. Dydens Seier, eller den sieldne Kone, 4 sk. Naturlære for den norske Ungdom, 16 s. Nye Gjordemoderbog, eller Forholdsregler for Frugtsommelige og Barselkoner paa Landet, 16 s. Moralsk Almanak for Unge og Gamle, eller Anviisning til at blive riig og lykkelig, 12 s. Nyeste A. B. C. eller en Hielpebog for Mødre, der selv ville lære deres Børn at læse, 8 sk. En forbedret ABe, af Schulz, 8 sk. Desuden kan bekommes hos ham: Lous's Skatkammer, Styrmandskunst; dito Marinkalender; Rasmussens A B Cog Læsebog; dito Abctens Afløsning; dito Jndledning til flere Kundskaber; Campes Ledetraad; Birchs bibelske Historier; Horsters dito; Søemænds søde Sieleroe; Den forstandige Hestelæge; Abe-Kort; Nye Billed-Abe, hvorved Børn paa en let Maade lærer at kiende trykte og skrevne, danske og latinske Bogstaver. Om Heste. (Slutningen; see No. 87.)De hos os brugelige Næringsmidler for Hestene ere: Høe, Halm eller Straae og Havre. Deraf betragtes: I. Høet. Synes at være mindst tjenligt og i Almindelighed i Mængde skadeligt for Hestene. Maaske jeg tør vove at sige: det indeholder meget Saltagtigt og Vandagtigt; hvoraf det første pirrer Fordøielses-Redskaberne alt for stærk, ikke indsuges let af Vandaarerne og trykker derved paa flere af Jndvoldsdelene; det sidste derimod udspænder og slapper, uden at afgive noget Nærende. Desuden udvikles en meget betydelig Mængde Luft af det fordøjende Høe, hvilken opblæser Dyret. Heraf følger hvad Erfaring lærer: 1) At Heste, som fødes med Høe, have et tungt Aandedrag, ere lidet kraftfulde, lidet skikkede til Strapadser og hurtige Bevægelser. 2) Fordi Høet indeholder saltagtige Vædsker, der pirre Ædelysten for meget, vorde Heste, som fødes med Høe, graadige, hvormed alletider er forbunden Dorskhed og Træghed. 3) Fremdeles er Høet skadeligt af den Aarsag: at Hesten, ved at forres med samme paa Stalden, æder for hastig og for meget af Gangen; da den derimod efter sin Natur er bestemt til, smaalig og langsom at sanke sin Føde. 4) Jkke heller er enhver Græsart lige fund Føde for Hesten. Endeel Græsarter som ere velsmagende og tjenlige for Oxen, ere skadelige, ja næsten en Gift, for Hesten, og omvendt. Uden Jndsigt i Urtelæren, kan man overtyde sig om, blot ved at betragte en Havn, hvor Heste have græsset, og man vil finde, at Græsset paa flere Steder staaer høit og urørt, uagtet den øvrige Havn er nær afgræsset. Dette lærer, at Hesten har Jnstinkt, til at vælge de Fodersorter, som Naturens Love bestemte for den; men dette Valg staaer ikke i Hestens Magt naar den forres med Høe, paa Stalden. Høet bliver i en Masse samfængt indbragt, og siden uden Sortering uddeelt til Hesten. De fleste Landmænd kjende ikke Græsarterne af Navn, langt mindre af deres Virkning, og om de endog besad Kundskaber, til at adskille de for Hesten tienlige Græsarter, vilde det næsten være umuligt, siden de voxe nøje sammen paa Marken og udgjøre, saa at sige, et Heelt. 5) Foruden det, at Høet, som oven er forklaret, overhoved betragtet, ingen sund Føde er for Heste, bliver det saadant endnu mindre ved Jndbiergningen. Ved indfaldende Regnveir, mister det sin Kraft, Couleur og Smag, af stærk Hede og Soel tørke, taber det ligeledes endeel af sine nærende Stoffe (Deele). Maaskee, for at give Sagen Troværdighed, tør man beraabe sig paa den Autoritet, som alle berømte Autorer, der have skrevet i Veterinair-Videnskaberne, havde givet Sagen. Vores fortjente udmærkede, lærde, og meget savnede, afdøde Professor Abildgaard, var ganske imod den stærke Høefodring. Den franske Dyrelæge la Fosse siger i sit kostbare Cours d'Hippitrique Erfarenhed lærer at Heste som fødes med Halm blive meget federe, deres Haar mere glindsende og i det Hele ere de mindre udsatte for Svagheder, de Heste der underholdes med Høe". Til at indsee, hvorfor Høefodringen for Hestene hidtil er saa vedtaget, er det fornødent at erindre: at Veterinær Videnskaberne i 17 til 18 Secler ingen mærkelig Fremgang gjorde, at samme først siden 1770 fik hos os sin egen offentlige Lærestoel, og at vor Landhuusholdning og Jndustri endnu virkelig staaer langt tilbage, tildeels behersket af de physiske Fordommes vældige og varige Magt. Kun dette, og den erkiendte Sandhed: at Mængden almindelig med Møje bringes til at forlade gamle Sædvaner, samt at Magelighed er nyregroet og fastklebet ved deres Tænkemaade, gjør dette i denne Sag besynderlige, begribeligt. Græsset voxer uden videre Omsorg: at nedslaae, indkjøre og stoppe Høet i Hækken for Hesten, dertil udfordres liden Anstrængelse. Disse Anmærkninger om Høet sluttes med denne paa Erfaring og Theorie byggede Sætning: at Høet ved dets indeholdende saltagtige Vædsker, ved den fordærvede Tilstand som mislig Jndbjergning der, og ved dets Forskjellighed efter Jordbunden hvorpaa det alles, kan let være Aarsag til Hud svagheder, Krop eller Qversild, Snive og Lungesygdomme hos Hestene. H. Halm: Saa tør som Halmen end synes at være, er den dog særdeles nærerig, og Heste trives af den meget bedre, end af Høe, det er at sige: den giver mildere og fundere Vædsker. De almindelige Halmsorter faaes af: Rug, Hvede, Havre og Byg. Disses Forhold til hinanden, efter chymiske Undersøgelser af indeholdende Næringsstoffe, lader sig ikke fuldkommen bestemme, men sikkert maa Jordbundens Beskaffenhed tillige tages i Betragtning. J ligeartet Jordbund, vil efter den Erfaring man har i de nordiske Lande, Rughalmen være den mest nærende, derefter Hvede og dernæst Havre og tilsidst Byg; dog det kan allene nøje bestemmes efter Jordbunden den voxer paa. Af nogle anstillede Undersøgelser er lært, at Rughalmen har dobbelt saa meget nærende som Byghalmen - Havrehalmen 3/4 mod Rughalmeen, og Hvedehalmen 1/5 mod Rughalmen. Overalt er dette Slags Forsøg endnu ikke gjorte med Nøiagtighed nok, og fortjene en udførligere Undersøgelse, som ikke i et Aar eller kort Tid lader sig bringe til Ende, saasom Jordbundens Beskaffenhed forandrer Resultatet, og desuden er vor Kundskab om de egentlige nærende Deele i Fødemidlerne endnu ufuldstændig. Jmidlertid lærer Erfaring at Rughalmen i Norge bør have Fortrin til Hestefoder. J Frankrige og England bruges meest Hvedehalm, maaske fordi den der er i største Mængde. Man bør ikke anvende Halm til Føde for Hestene, inden den bliver skaaret til Hakkelse, den er ellers for stiv og ubeqvem at æde, mindre fordøielig og for meget spildes.