JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-01-02
Af Kiøbenhavns almindelige Hospitals Lemmer 4 Par, fødte 2 Drenge, 1 Pige, i alt 3. Døde 140 Mænd, 190 Qvinder, 6 Drenge, 2 Piger, i alt 338. St. Hans Hospital og C. Rosets Stiftelse 56 Par, fødte 1 Dreng, 1 Pige, i alt 2. Døde 13 Mand, 18 Qvinder, 2 Drenge, 1 Pige, i alt 34. Abel Cathrine Hospital, ingen copulerede, ingen fødte. Døde 2 Mænd. Den nye Fødsels-Stiftelse, ingen copulerede, fødte 423 Drenge, 396 Piger, i alt 819. Døde ingen. Den jødiske Nation 3 Par, fødte 20 Drenge, 10 Piger, i alt 30. Døde 12 Mænd, 10 Qvinder, 6 Drenge, 6 Piger, i alt 34. Summa Summarum copulerede 978 Par, fødte 15481 Drenge, 1479 Piger, i alt 3027. Døde 1100 Mænd, 844 Qvinder, 545 Drenge, 556 Piger, i alt 3045. Ere saa 18 flere døde end fødte. Fortegnelse paa de Svagheder, hvoraf efterskrevne Antal her udi denne Kongelige Residentsestad Kiøbenhavn ere døde og begravne fra den 1ste Januarii til den 31te December 1796. Alderdom 191. Apoplexie 27. Barselseng 28. Beenbrud 6. Brenskade 3. Blodgang 1. Blodstyrtning 13. Brok 4. Brystsyge 357. Brækning 1. Bylder 5. Colica 7. Druknet 26. Dræbt sig selv 3. Durchløb 7. Dødfød 22. Falden til døde 16. Feber 46. Flod 1. Flekfeber 3. Forkiølelse 10. Forraadnelses=Feber 231. Forstoppelse 5. Frisler 2. Galdefeber 36. Gicht 28. Guulsoet 7. Halsyge 18. Hastig død 31. Hidsig Feber 53. Hoste 2. Hovedpine 3. Hævelse 3. Jndvortes Svaghed 8. Jnflammation 55. Kiighoste 16. Koldbrand 11. Kopper 70. Krampe 60. Kræft 2. Langvarig Svaghed 4 Lungesyge 1. Melancholie 1. Moersyge 6. Mæslinger 15. Nærvesyge 20. Obstruction 6. Ormefeber 10. Pleuris 5. Raserie 2. Skarlagens Feber 85. Skiørbug 4. Slag, meest Børn 429. Slagen til døde 3. Sprinkler 6. Steen 4. Sting 4. Stikflod 2. Svindsoet 41. Tandpine 1. Trødske 19. Tænder 80. Tærende Syge 247. Ulykkelig Hændelse 17. Uroelige Tanker 3. Vattersoet 123. Venerisk Syge 1. Af de Svagheder som ey ere anmeldte, ere bortdøde: J Citadellet 23. Helliggeistes Hospital 28. Børnehuset 30.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-01-02
Af Kiøbenhavns almindelige Hospitals Lemmer 338. St. Hans Hospital og Cl. Rosettes Stiftelse 34. Adel Cathrines Hospital 2. Den jødiske Nation 34, i alt 489. Summa Summarum 3045.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-01-02
J Tallotteriets 568 Trækning i Wandsbeck, den 27de December, udkom følgende Nummere: Meteorologiske Observationer.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-01-02
Vinden. Therm.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-01-02
Barom. 28. 2. 7. 6 1/2 Kulde. 26 Decbr. N. O. 28. H. I. 6. O. S. O.S. O.S. O. Varme. S. S. V. S. V. I Januar.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-01-02
Hos Directeur Schultz paa Hiørnet af Høybroestrædet og Læderstrædet er udkommet Charis, Almanak for 1797, ledsaget af en Samling Digte fra adskillige af vore berømte, yndede, og bekiendte Digtere, udgiven ved K. L. Rahbek. Prisen er 3 Mark hæftet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-01-02
Hos Hofbogtrykker Schulz paa Hiørnet af Høybroestrædet og Læderstrædet Nr. 6, faaes følgende Bøger: Revolutions=Almanak for 1797, 1 Rdlr. 4 Mk. Gottinger franske og tydske Futteral-Calendere, samt Musen-Calender for Aaret 1797 i Pergament med Futteral, 4 Mk. 4 Sk., saa og smaae Altonaiske Calender med illumineret, 2 Mk.; røde, blaae, og sorte Kobbere, 1 Mk. 8 Sk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-01-06
Kiøbenhavns No. Aar. ann. omlet. igien, ium. Post-Tidender. AllinstitutioFredagen, den 6 Januarii. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved J. F. Schulz.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-01-06
London, den 10de December over Holland. Da Ministeren nu har forelagt sin Budget for Parlamentet, gaaer Hr. Ellis i disse Dage tilbage igien til Lord Malmesburg i Paris, man paastaaer bestandig, at Underhandlingerne der for Fremtiden skulle føres hemmelige.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-01-06
Vor fra Madrid tilbagekomne Gesandt Lord Bute har havt en lang Conference med Pitt. Vhigelubben, som har dannet sig i Dublin, og bestaaer af de hæftigste Patrioter, har i en nylig Forsamling taget, og erklæret den Beslutning, at en Reform i det irlandske Parlament, og en større Friehed for de irlandske Catholiker var aldeles fornøden, og at det var tienligt til at fremme disse Hensigter at danne en almeen Union.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-01-06
Paris, den 19de December. De nyeste Breve fra Brest mælde, at den 10de 4 Fregatter, og Linieskibet Scævola ere udløbne af Havnen, og have lagt sig paa Bertheaume Reed. Expeditionen bestod indtil den Dag af 16 Linieskibe paa 74 Canoner, 11 Fregatter, 6 Fløyter, og 8 Corvetter. Tropperne var ombord, foruden et meget talrigt Artillerie medtog man 50000 Flinter og Fornødenheder til en Armee af denne Størrelse (skiøndt de Tropper, Floden har ombord, kun beløbe sig til 22000) Saaledes ere ogsaa mange Sadler, og Ridetøyer, men ingen Heste, indskibede, da man haaber at finde disse sidste paa det Sted, hvorhen Toget er bestemt. Alle disse Aspecter synes at understøtte den Meening, at Landgangen er sigtet paa Jrland, meget heller, end at det skulde gielde Portugal, eller St. Domingo. General Hoche har Overbestyrelsen over det hele Tog, indsætter, og afsætter Skibscapitainer o. s. v. Næsten daglig vise sig engelske Fregatter for Brests Havn, for at holde Øye med denne Flode. Men Richeris Eskadre, som den 7de er seilet fra Rochefort til Brest, synes at ventes der, for at bortjage disse Oppassere, og da meenes Floden at skulde gaae under Seil. Det hedder tillige, at saasnart den er afgaaet, en anden Flode skal følge. Foruden de allerede udrustede 38 Transportskibe skal og alle øvrige Skibe i Brest sættes i seilfærdig Stand. Desuden ere adskillige Batailloner beordrede did. Siden den 6te har Mandskabet paa den brestiske Flode, hvoriblandt skal være et Corps oprettet af 600 frigivne Galleislaver, og bestemt til særdeles vovelige Foretagender, ikke meere have tordet gaae i Land. Trugvet har medtaget en betydelig Sum Penge til Brest.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-01-06
Lord Malmesbury har paa tre Dage faaet to overordentlige Courerer fra London, og igien sendt to did; i øvrigt synes Artiklen, engelsk Gesandtskab, aldeles uddød. Man paastaaer, at Directoriet har maattet give Slip paa sin diplomatiske Publicitet, saavel, fordi Østerrig, efter hvem Directoriet ønsker at læmpe sig, ikke anseer denne Publicitet tienlig til at fremme Freden; som og fordi Jtalien, om hvis Stilling endnu hverken høyt eller bestemt lader sig tale, egentlig er Hovedpunkten i Forhandlingerne. Nogle paastaae, at der i selve Directoriet var Uenighed, at de 4 vilde Fred, paa alle Vilkaar, endog med Status qvo, naar blot Østerrig mod en Skadesløsholdelse i Tydskland, vilde give Slip paa Belgien; men at Rewbell ene var for Krigens Fortsættelse. Saameget synes ved Dannous Forestilling til 500s-Raadet, om de ny Repræsentant-Valg bestemt, at Belgiens Tilbagegivelse ansees umuelig; da den dette Aar til Lovgivningen skal vælge 23 Deputerede, den 3die Deel af de 69, som med Tiden bliver dens fulde Andeel i Lovgivningen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-01-06
General Clarkes Komme til Mayland skal have vakt stor Bestyrtelse mellem de lombardiske Republikaner, der nu frygte at blive til Fredsvilkaar givne det østerrigske Scepter tilbage, ogsaa spaae de parisiske saa kaldte overpatriotiske Journaler den italienske Friehed kun lidet godt af hans Sending. Midlertid forstærkes Buonaparte anseelig, og har blot fra Alpearmeen faaet 12000 Mand nye Tropper, saa hans Hær erklæres ligesom nyskabt.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-01-06
Det Rygte, at den spanske Flode skulde have liidt meget af Storm, gienkaldes, da den endnu ikke har forladt Toulons Havn (altsaa heller ikke ængstet de Engelske i Nærheden af Livorno). Om Coloniernes, og især om St. Domingos Tilstand, vare Efterretningerne høyst modsigende; Dumolard og Vaublant have nu med Kraft æsket en paalidelig Beretning derom, men paa en Maade, som just ikke beføyede til de bedste Forventninger.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-01-06
Redacteuren indeholder en Skrivelse fra Constantinopel, hvori vor forhenværende Gesandt Verninge mælder, at han har fra Ministeren for de udenrigske Anliggender faaet en Skrivelse, hvorved han var tilkiendegivet, at de franske Gesandte ikke meere maatte modtage den Titel, Excellence. Han siger, at han til samme Tid, som den franske Republik af Porten blev erkiendt, for sig forlangte den vedbørlige Titel Citoyen (Borger) men man havde ikke kundet oversætte det Ord i det tyrkiske Sprog, da dette ikke havde noget ligebetydende Udtryk. Herpaa forlangte han, at man skulde bruge det franske Ord Citoyen, og Storviziren havde og ved Verninges første Audients udtalt samme meget net. Ordet Citoyen var derpaa optaget i det tyrkiske Sprog. (Som disse Tidenders Samler kortelig vilde committere herover, i Henhold til de Complimenter Hr. von Moser eengang sagde vort Sprog, fordi det ikke havde Ordet Tyrann, men i det Sted maatte sige Blodhund, faldt ham det Nummer af Adresseavisen i Hænderne, hvor Fordanskeren af den bekiendte Pierres Avertissement, paa godt tyrkisk, ikke har troet sig til at oversætte Citoyen, men allevegne saare behændelig har gjort det til Undertegnede. Vee os om vi virkelig ingen Borgere, men idel Borgermænd have !)
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-01-06
Moniteuren indeholder følgende Beskrivelse over Sverrigs nærværende Tilstand: "Den unge svenske Konges Raadgivere, der især nyde hans fornemste Fortroelighed, og synes at skulle styre ham ved de vigtigste Leiligheder, ere Greven af Wachtmeister, og Nils Rosen stein. Den første foreener med en prøvet og almeenerkiendt Retskaffenhed den dybeste og meest udstrakte Kundskab til sit Lands Love. 1789 viiste han megen Kiækhed mod Gustav den Tredie, og satte sig standhaftig imod hans despotiske Foretagender; han blev straffet derfor ved en Slags Forviisning til Pommern. Rosenstein, Forfatter af et ypperligt politisk Værk, har i høyeste Grad Jagttagelsens Gaven. Man anseer ham i Sverrig for den dybsindigste Mand i Riget, og der tænker rigtigst. Han var Kongens Lærer. For to Aar siden vilde Hertug-Regenten have ham derfra, men han havde den Gang saaledes erhvervet sig sin Lærlings Fortroelighed, og Venskab, at denne satte den standhaftigste Fasthed, mod sin Oncles Villie (og er det maaskee denne Rosensteins Jndflydelse at takke, at det svenske VitterhedsAcademien, hvoraf han var Medlem, og som af Hertug Regenten i Anledning af Silverstolpes bekiendte Tale over Fersen blev suspenderet, nu igien er sat i Virksomhed).¬
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-01-06
Man vedbliver at formode, at Baron Celsing vil blive kaldet til Ministerium. De forskiellige politiske Sendinger, der ere blevne ham betroede, have givet ham Erfaring i Tingene. Hans korte Stiil er mærkværdig, og har erhvervet ham det ærefulde Navn af Sverrigs Tacitus. Det synes, som Baron Ramel ogsaa vil blive brugt i Forvaltningen, han er bekiendt af det Mod, hvormed han ved adskillige Leiligheder har reist sig mod Gustavs Foretagender, især da Brændeviinsmonopolet skulde indføres (der ogsaa nu synes paa sit yderste).
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-01-06
Det er nu fuld Vished, at Giftermaalet med en russisk Prindsesse ikke faaer Sted."
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-01-06
Paris, den 22de December. Fredsunderhandlingerne ere pludselig afbrudte, og Lord Malmesbury har faaet befaling at rømme Paris. Han sendte nemlig Ministeren for de udenlandske Anliggender, en saa kaldet confidential Memoire med det engelske Hofs Forslag, som gik ud paa, først at tilbagegive alle Erobringer in Statu qvo til Keiseren og Kongen; at giøre Fred med det tydske Rige, at rømme Jtalien, og love, ikke at blande sig i dette Lands indre Anliggender, der, saavidt mueligt, skulde sættes i Status qvo. Hoffet i Petersborg, forbeholdtes frie Haand at indslutte sig med i denne Underhandling, eller holde sig til Definitivtractaten. Ligeledes skulde Kongen af Sardinien kunde handle paa ny, uden at der skulde tales om Aftrædelse, eller besværende Betingelser. Derimod vilde Engelland tilbagegive Frankerig alt, hvad det fra denne Republik i begge Jndierne havde erobret, skulde Engelland midlertid tilstæde den mod den utrechtske Fred stridende Afstaaelse af den spanske Deel af Domingo, maatte det derfor have særdeles Godtgiørelse. Hvad Spanien, og Holland angik, da vilde Engelland og giøre Fred med dem, men kunde ikke tilstaae Holland Fred, i Status qvo, med mindre Frankerig ogsaa kunde bringe denne Republik i den politiske Stand, hvor den var før Krigen. Kunde dette ikke skee, maatte Keiseren og Engelland søge deres Sikkerhed ved Acqvisition af Land, og kunde da Holland ikke vente sig noget tilbage, uden imod Affindelser, der betryggede de østerrigske Nederlandes Sikkerhed. Dette kunde skee ved Tilbagegivelsen af, hvad Frankerig i sin Tractat med Holland havde fordret. Paa Huset Oraniens Tarv og Rettigheder skulde i de følgende Forhandlinger sees. Dette blev ham fra Directoriet sendt tilbage, da dette ikke kunde modtage noget considentielt, eller uundertegnet Skrift, og af ham inden 24 Timer æsket et positivt Undertegnet Ultimatum. Malmesbury sendte det derpaa undertegnet tilbage, og fik nu det Svar, at Fuldbyrdelses-Directoriet ingen Forslag kunde høre, der streed mod Constitutionen, samt de Love og Tractater, hvorved Republiken er bunden, og blev ham tillige paalagt, inden 24 Timer med hele sit følge at forlade Paris, da man desuagtet ligegodt ved Courerer kunde handle med det engelske Hof. Han forlangte altsaa de fornødne Reisepas, og reiste i Gaar.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-01-06
Breve fra Brest mælde, at den derværende Flode, efter at have forenet sig med Richerys Eskadre paa 5 Linieskibe, er den 15de udløbet 21 Linieskibe stærk, med gunstig Vind, og overflødig forsynet med Krigsfornødenheder. Dens Hensigt holdes hemmelig endnu, men man haaber, at Richeris sædvanlige Held, der fulgte ham paa hans sidste hemmelige Tog, heller ikke vil undfalde ham her.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-01-06
Den spanske Eskadre ligger endnu for Modvind i Toulon, en Deel af vor skal være gaaet bort til et Løntog.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-01-06
Directoriet har i Forgaars sendt et udtrykkeligt Budskab til 500s-Raadet, for at gjendrive det Rygte, at i den nordlige Deel af St. Domingo skulde være Opstand.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-01-06
Camus har forelagt Udkast til Krigsomkostninger nes Bestridelse for de næste 4 Maaneder, og viist, hvorledes de dertil fornødne 120 Millioner kunne tilveiebringes.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-01-06
J Mandags har London, den 15de December.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-01-06
Kongen ved et overordentligt Budskab underrettet begge Huse om Spaniens Krigserklæring. Ligeledes er Engellands Contramanifest bekiendtgjort. Underhuset har bevilget en Adresse, hvori det lover Kongen Bistand til Krigens Fortsættelse. Den 14de gjorde For det Forslag at undersøge Ministerens Forhold, da han, medens Parlamentet sad, uden dets Vidende, havde gjort Keiseren Penge-Forskud. Dette Forslag blev efter lange og levende Debat batter forkastet, men dog med det usædvanlige Antal af 83 Stemmer mod 205.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-01-06
Frankfurt, den 27de December. J Følge Breve fra Offenburg var Natten den 20de meget ulykkelig for de Keiserlige; de mistede en utroelig Mængde Folk, og fordreves, uden at naae deres Maal. Troeværdige Efterretninger forsikkre, at de Keiserlige paa 4 Uger ved Kehl have mistet adskillige tusende Døde og Saarede, som sikkerlig ikke vare blevne opoffrede ved en General storm. Nu har Mandskabet, formedelst Kulde, ikke længere kundet holde det udi Leyren, der bestod af Jordhytter, Bredder, og Fyrreqviste, men har maattet lægges i Cantonnering; ogsaa er Cavalleriet gaaet noget tilbage. Overeenskommelsen ved Nederrhinen har Erkehertug Carl forkastet. Fra Jtalien ere Efterretningerne endnu bestandig frem og tilbage.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-01-06
Kiøbenhavn, den 6 Januarii. nye J Tallotteriets 616 Trækning i Altona, den 3die Januarii, udkom følgende Nummere; os
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-01-06
Hos Directeur Schultz paa Hiørnet af Høybroestrædet og Læderstrædet er udkommet Charis, Almanak for 1797, ledsaget af en Samling Digte fra adskillige af vore berømte, yndede, og bekiendte Digtere, udgiven ved K. L. Rahbek. Prisen er 3 Mark hæftet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-01-06
Hos Hofbogtrykker Schulz paa Hiørnet af Høybroestrædet og Læderstrædet No. 64 faaes følgende Bøger: Revolutions-Almanak for 1797, 1 Rdlr. 4 Mk. Gottinger franske og tydske Futteral-Calendere, samt Musen-Calender for Aaret 1797 i Pergament med Futteral, 4 Mk. 4 Sk.; saa og smaae Altonaiske Calender med illumineret, 2 Mk.; røde, blaae, og sorte Kobbere, 1 Mk. 8 Sk. Ribers Minde erindret ved hans Jordefærd den af 1ste December 1796 i en Sørgetale af Biskop Balle og en Sørgesang af Fr. Høgh Guldberg paa Seminariets Høresal, faaes hos Directeur Schultz paa Hiørnet af Høybroestrædet og Læderstrædet for 4 Sk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-01-06
Fra Pressen er nylig udkommet 2det Oplag af O. J. Samsøes efterladte digteriske Skrifter, udgivne ved Prof. K. L. Rahbek; faaes hos Directeur Schultz, paa Hiørnet af Høybroestrædet og Læderstrædet No. 64 for 1 Rdlr., hæftet 1 Rdlr. 6 Sk., og indbunden 1 Rdlr. 1 Mk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-01-06
Fra Pressen er nylig udkommen: Undersøgelse om, hvad der nu bør og kan foretages med den Kiøbenhavnske Waysenhuus Stiftelse, efter at dens Bygninger ere afbrændte. Et Forsøg til Besvarelse af de desangaaende offentlige fremsatte Spørgsmaale, af C. Pram, faaes hos Directeur Schultz paa Hiørnet af Høybroestrædet og Læderstræde Nr. 64 for 3 Mk. . di Hvori det bestaaer, at have sand Religion, forklaret efter Jacobs Epistel, 1ste Kap. V. 2227, den Tale paa det Kongelige Waysenhuses Stiftelses-Dag den 11te October 1796, holdet i Seminariets Høresal, paa Blaaegaard, af Dr. Nic. F. Balle, Biskop i Siellands Stift, faaes hos Directeur Schultz, paa Hiørnet af Høybroestrædet og Læderstrædet, for 4 Sk. Sammesteds faaes Anviisning til at kiende og helbrede Radesygen, for 4 Sk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-01-09
Kiøbenhavns No. Aar. udnu. commis land. Junii.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-01-09
Post-Tidender. Millionsstilling. mu Mandagen, den 9 Januarii. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved J. F. Schulz.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-01-09
Cadix, den 15de November. Krigserklæringen. mod Engelland har her, indtil videre, ingen andre Følger havt, end at det er blevet tilkiendegivet Jndividuerne af denne Nation, at forlade Riget, de naturaliserede Jndvaanere og Haandværkere undtagen, dog skulle de sidste holde sig 30 Mile fra Søehavnene. Jrlænderne ere ikke indbefattede i denne befaling. De engelske Kiøbmænds Eiendom er hidtil blevet uden Seqvester.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-01-09
London, den 15de December. Da Statssecretairen Dundas den 11te forelagde Underhuset det Kongelige Budskab om Krigen med Spanien, erklærede han, det var nu alt tredie Gang, Spanien, uden i ringeste Maade at være opægget, giorde fælles Sag med Frankerig mod Engelland. Kongen havde ved sin Gesandt Grev Bute i Madrid forsøgt alle Veie til Forliig, men stedse forgieves, da den franske Politik der har beholdt Overhaand. Man havde endog tilbudet sig at undersøge det spanske Hofs foregivne Besværinger, men Fornuft og Retfærd havde intet Gehør fundet. Spaniens Hensigt var, i det middellandske Hav at tilintetgiøre Engelland, og det søgte Frankerig at forestille, som en let Sag; men vor derværende Flodes Styrke, og vore Søemænds Mod lod ikke nogen Uroelighed finde Sted i saa HenseenLigeledes tilskrives i Engelland Moderklæring, de.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-01-09
Spaniens Forhold, ikke Hævngierrighed, eller misforstaaet Politik, eller fiendtligt Sind mod Engelland, eller Følelse af liidt Uret, eller Frygt at see sin Tarv krænket, men blot Spaniens Trældom under sine ny Allieredes Raadslag. Taksigelses Adressen til Kongen for hans Budskab om den spanske Krig gik vel i Underhuser eenstemmig igiennem; men For tillod sig dog adskillige Anmærkninger om Ministrenes Forhold.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-01-09
Paa det gode Haabs Forbierg er forefaldet nogle Uroeligheder mellem Jndvaanerne, og det engelske Militair. Jndvaanerne understøttedes ved adskillige paa frie Fod værende Matroser fra Admiral Lucas's Flode (ogdog var det jo efter Lucas's og Metmanns Angivende, Skibsfolket, der tvang Officererne at overgive sig, Skade, at man ikke tillige sagde, det var dem, der havde forraadet den engelske Admiral alle de hollandske Signaler, dem han samtlig havde) dog blev snart Roeligheden, tilbagebragt.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-01-09
J Løverdags holdtes et Cabinetsraad, som varede adskillige Timer, og som, man med Føye paastaaer, blot havde de giensidige Tilbagegivelser, og Godtgiørelser til Gienstand, som Malmesbury i Paris skal foreslaae. Efter dette Cabinetsraads Slutning fik to Statsbud befaling at følge Hr. Ellis til Paris, hvorhen han den 12te har tiltraad sin Reise. Vore Ministerialblade sige, Ellis bringer det franske Directorium en saa tydelig og fuldstændig Opgivelse af de foreslagne Godtgiørelser, som derhos ere saa maadelige og billige, at nærværende Underhandling sikkerlig vil endes med Fred, saafremt Directoriet virkelig er tilbøyeligt til Fred.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-01-09
Gaars Redacteu¬
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-01-09
Paris, den 23de December. ren yttrer sig over de fra Engelland gjorte Fredsforslag saaledes:
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-01-09
J en Tidspunkt, da alt den største Deel af de conliserede Magter har erkiendt vor Ret til Skadesløsholdelser, og ved høytidelige Tractater garanteret, og ved disses Fuldbyrdelse stadfæstet samme, forlanger Engelland, at vi skulle tilbagegive alle vore Erobringer uden Undtagelse, ja endog de os frievillig gjorte Afstaaelser, medens Engelland selv vil fast beholde alle sine Erobringer. Just da hine Magter af Coalitionen ved deres Mellemkomst have stadfæstet den bataviske Republiks Uafhængighed, hvilken Republik med en for vor Sag viist uforanderlig Troeskab har giengieldet vor Forpligtelse at forsvare den, foreslaaer Engelland, trods Europa, der erkiender den, igien at overgive den til Stadtholderens Aag. Engelland æsker, ugienkaldelig med sin Statsdomaine at foreene dens Troeløsheds Minder, og vi eene skulde ikke kunde hævde vor Hæders Minder, Engelland vilde giøre de i Følge deres Natur mislige Eiendomme, som Forræderie har overgivet det, ligesaa helligede, som de, vort Mod, og Nationernes Ønske betrygge os. Engelland taler om politisk Ligevægt, og vil dog tillige ved en umaadelig uhørt Opdyngen af tilraanede Eiendomme i begge Verdener berøve de øvrige Nationer alle deres Søehandels Støtter, og ved en hastig Tilintetgjørelse af den spanske og franske Søemagt tiltrænge sig Oceanets Herredom og hele Europas Handel. De Franske ville have Fred, men en billig Fred. Den franske Regiering har ikke hos de forskiellig Magter forsømt nogen af de Jndledninger, der kunne fremskynde den. Den yttrede Hensigt, at den ogsaa fremdeles vil underhandle med Engelland, saasnart samme vil vise sig tilbøyeligt til antagelige Betingelser, viser tillige paa en urvetydig Maade det Forlangende, at medvirke efter mueligste Ævne, at en oprigtig Nærmelse mellem begge Nationer kan komme i Stand." (Efter disse Redacteurens Yttringer, synes det, som det ikke blot er det franske Directorium, der ikke har fundet de engelske Fordringer saa beskeedne og billige, som de engelske Ministerial blade erklære dem; Officialbladet har i kiærnefuld Korthed udtrykt sig saaledes derom: Lord Malmesbury er endelig, efter at have tømt alle sine Polities Midler, for at undgaae, eller udsætte alle bestemte Erklæringer, blevet nødt til at erklære sig cathegorisk. Hans Forslag vare samtlig, deels mod Constitutionen, deels mod Lovene, deels mod Tractaterne. Han foreslog Frankerig Skiændsel og Troeløshed. Da hans hele Ærende i Paris blot bestod i at modtage, og afsende Paketer, er ham blevet paalagt, at reise herfra. Man vil midlertid oppebie videre Forslag fra Engelland, dog saa, at man corresponderer ved Courerer.