JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-03-01
Prædikanterne paa 1ste Søndag i Faste. Froprædiken i Domkirken. Stud. Svaneberg. Høimesse. Accansang. Domkirken Stiftsprovst Jansen. Hr. Bechmann. Fruekirke Hr. Jahnsen. Hr. Jahnsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-03-01
Hospitalskirken. Hører Kryssing.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-03-01
Udenlandsk. Frankrig. Endnu er ingen Begivenhed i den hele Krig bleven bekiendtgjort med saa megen Høitidelighed i Paris, som Mantuas Jndtagelse. Efterat Kanontordenen den 11 Febr. hele Eftermiddagen havde ladet sig høre, blev denne Erobrings officielle Efterretning om Aftenen Kl. 6 ved Faklers Skin bekiendtgjort paa alle de fornemste Pladser i Staden. Folkets Tilløb var ubeskrivelig, og mange høitideligholdte denne Seir med Fester og Maaltider. Betienterne ved Directoriummets Bureau indbød den 75 Aars gamle Most handler Angereau til deres Fest, som er Fader til den berømte General Angereau ved den italienske Armee, den gamle Mand blev under Maaltidet paasat en Laurbærkrands.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-03-01
Buonaparte har under 1ste Febr. skrevet Directoriummet følgende til Jeg har med Flid viist al Stormodighed imod den 70 Aars gamle General Wurmser, mod hvem Lykken i dette Feldttog har viist sig særdeles grusom, men som dog uophørlig har viist et Mod og en Standhaftighed, der vil giøre ham udødelig i Histodien. Han har medens han var indsluttet i Manta vovet 2 eller 3 Udfald, som vel har været ulykkelige, men har dog selv været i Spidsen for dem alle. Mantua har overgivet sig paa følgende Vilkaar: 1) Den Keiserlige Garnison marscherer ud af Festningens store Port, med Krigshonneurs, klingende Spi- og flyvende Fahner og medtager 2 Haubitser og 4 Kanoner, med Munitionskarrer, Forspænd og fornødne Artillerister. Uden for Staden paa Glacien nedlægger de deres Vaaben, Fahner og andre Ærestegn. 2) General Wurmser med alt hvad som personlig tilhører ham, 200 Mand Cavallerie med deres Officerer og 500 Mand som Feldtmarschallen selv kan udvælge, tilligemed alle Generaler og Officerer, bliver ikke gjort til Krigsfanger. 3) Alle Officerer beholder deres Side geværer, Heste og Eqvipage, Soldaterne deres Tornistere eller Mantelsække. 4) Den keiserlige Garnison marscherer gjennem Pontolegnano, Padua og Treviso, og Udvexlingen skal skee saa hastig som muelig; de 700 Mand som følger med Grev Wurmser, forbinder sig til, ikke at tiene mod den franske Armee i de første 2 Maaneder. 5) For ikke at falde Landet til for stor Last, skal de marschere i Colonner af 1000 Mand, og efter et Mellemrum af nogle Dage først følge hinanden. Den første Colonne, som bestaaer af det bevæbnede Mandskab, bryder op den 4 Febr. For de Syge skal der besørges Vogne, samt Føde for Mandskabet og Hestene. 6) Alle det Keiserlige Hovedqvarteers Cancelliecianamsaas først af en fransk Commissair, og ere de ikke til Nytte for den franske Armee, skal de nødvendige Vogne til deres Transportering leveres. 7) De tilbageblivende Syge og Saarede skal blive behandlede godt. 8) Alle Keiserlige Civilbetientere kan uden Ophold begive sig bort, men deres Papirer, skal undersøges og blive i Fransk Magt, naar man finder det tienlig. 9 til 12) Jndvaanerne beholde fri Nydelse af deres Rettigheder, Privilegier, Eiendom og Religion. De som ikke vil blive, indrømmes en Aar til at sælge deres Eiendom, og skal de ligeledes faae de nødvendige Reisepasser. De borgerlige Kanonere, og andre som har tient imod Franskmændene, maae ikke indtrækkes til Regnskab. 13 og 14) 3 Timer efter Capitulationens Undertegnelse, eller Kl. 9 om Morgenen derpaa bliver Festningen overgivet. Det blev tilladt at en Officeer maatte afsendes til Keiseren med denne Capitulation.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-03-01
Fra Hoved varteret Faenza skriver Buonaparte under General Joubert var indtrukken i Trient, sendt efter 3die Febr. videre. General Vial blev strax efter at Fienden, som havde sadt sig fast i Byen Lawis; man bemægtige sig Høiene som beherskede den høire Side af Byen, angreb Byen og fordrev Fienden til St. Michel og gjorde 800 Mand til Fanger. Den eneste 29de Halvbrigade slog 3000 Ungarer paa Flugt, og General Sande; Lamberts Adjutant tilligemed 2 Carabinieratvang en Major og 100 Ungarer til at strække Gevæhr. Dagen derpaa forlangte de Keiserlige en Vaabenstilstand, paa 24 Timer, men samme blev besvaret med et nyt Angreb. Avantaarden af General Victors Division under General Lagnes Commando, er rykket ind paa det pavelige Gebeet, og laae den 1 Febr. om Natten i Jmola, den første Stad i Kirkestaten. Den pavelige Armee, havde omhyggelig forskandset sig ved Fløden Cavio og afbrukken Broen over denne Flod. Saasnart GeneralLasne fik den at see, lod han den angribe af den Lømbardiske Legion, hvis Chef Lachoz, lod sine Grenaderen slutte i en eng Colonne for med Bajonetten at borttage de fiendtlige Batterier. Denne Legion som ikke før har været med at see Jld, holdt sig fortreffelig. De borttog, under 3 a 4000 forskandsede Fienders Jld, 14 Kanoner. Under Angrebet prækede adskillige Geistlige for Troppernerne, med Crusifixet i Haanden. De pavelige Tropper mistede 14 Kanoner, 8 Fahner, 1000 i Fanger, deriblant 26 Officerer og havde 4 til 500 Døde. Vi have derimod kun 40 Døde og Saarede. Det 7de Husar=Regiment forfulgte det pavelige Cavallerie 10 Jtalienske Mile, uden at kunne indhente dem. Vore Tropper trak sig derpaa til Faenza, hvor de fandt Porten lukket. 2 eller 3 Kanonskud aabnede Porten, og vi trak under Stormmarsch derind. Alle de første Embedsmænd med Biskoppen vare flygtede af Staden. Efter Krigsretten skulle Staten været plyndret; men hvem kunde, for nogle Præsters Forbrydelse, straffe en heel Stad? Jeg sendte en Deel af de fangne Officerer udtil Jndvaanerne, for at oplyse og advare dem om den Fare som de ved deres udsvævende Foretagender, udsatte sig for. Jeg har havt alle Præster og Munke for mig, og bibragt dem bedre Grundsætninger, som de og syntes at være bestelede af. Camaldulenser-Ordenens General har jeg sendt til Ravenna, og Benedictinerne, Prior, Dater Jgnatio, har jeg sendt til Cesena for at oplyse disse Stæder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-03-01
Mairen fra Calais ankom den 9de til Politieministeren Cochon med et Menneske som var kommen dertil med en Paketbaad, der havde 1000 Louiss'orer og en Brevtaske, som var bestemt til Urtekræmmer DunanHan blev hensendt til Militair=Commissionen i Temple.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-03-01
Tydskland. Den 13de Febr. ere de franske Generaler Moreau, Kieber og Damas med deres Adjutanter ankomne til Crefeldt. Morran er virkelig Generalissimus ved hele Rhinen. Alt bekommer nu her et krigersk Udseende. Troppemarschen fra Nederrhiner til Jtalien har ophørt og de Regimenter som vare marschfærdige, have faaet befaling at blive. Brevene fra Lahn og Sieg lyder ikke fredelige. De Keiserlige giøre Bevægelser til at forlade deres Kantoneringer. Alle Officerer skal den 20de Febr. være ved deres Regimenter. Paa mange Steder bliver der oprettet Batterier, og Forskandsninger, og de i Embs og i Egnen deromkring liggende Keiserlige Tropper ere fremrykkede imod Neumied og Rhin. Breve fra Coblenz yttre Frygt for at Moreau og Hoche har i finde at gaae over Rhinen J Landene mellem Maas og Rhin, har Franskmændenne igien udskreven en nye Reqvisition af 16000 Stude, meget Lærred m.m.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-03-01
Efter Rygte fra Tyrol, skal Østerrigerne staae imellem Brixen og Jnspruck, og at der ved Goerz er forefaldet en nye Affaire til Tab for Østerrigerne, samt at Franskmændene der skal være 20,000 Mand stærk. Den Keiserlige General Frølichter den 10de Febr. reist igiennem Kempten til Jnspruck. General Landon skal pludselig have taget sin Afskeed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-03-01
Jtalien. Den 28de Jan. mynstrede General Colli Tropperne ved Rom, og gik Dagen derpaa i samme Hensigt til Civitavechia. Han lader forfærdige mange Pike og Bajonetter, samt støbe mange svære Kanoner, og vil bringe Cavalleriet til 4000 Mand. Paven har aabnet sine Havne for alle engelske Skibe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-03-01
Adskillige Engelændere skal have tilbudt Paven anseelige Summer til Krigsomkostninger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-03-01
Buonaparte har ladet udgaae et Krigsmanifest imod Paven, hvori han truer at stikke ethvert Sted i Brand, som lader ringe Storm ved hans Nærmelse, og deres Øvrighed skyde. Et hvert Sted hvor en fransk Soldat bliver myrdet, vil han lade hiemsøge med overordentlig Krigstyr og behandle fiendtlig. Præster og Munke, derimod skal naar de holde sig roelige, ligesom Religionen, forblive i deres nu værende Tilstand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-03-01
Rusland. Den polske Rigsgields Betaling skal de 3 deelende Hoffer nu bestemt, have paataget sig, og saavel Summen som Terminstiderne den skal afbetales i og være bestemte. Handelstractaten mellem Rusland og Engeland skal nu være sluttet, men franske Vares Jndførsel skal og ved en særdeles Keiserlig Ukase være tilladt. J Archangel bliver efter Forlydende 6 og Cronstad, Reval og Riga 29 Krigskibe udrustede, men ingen veed med Vished om nogen af dem skal støde til den engelske Flode.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-03-01
Adskilligt. Ved det Wiener Friecorps, som blev taget til Fanger ved Mantua, befandt sig over 100 unge Mennesker af de første Østerrigske Familier. General Buonaparte har selv beseet dette skiønne Corps og sagt til dem: At deres Bravour giorde dem Ære. Blandt disse befandt sig og den unge Fyrst Paar og Grev Montecuculi. Denne sidste gav Buonaparre sin Kaarde, og sagde til ham: Unge Mand, De lover meget, skade at De ikke alt er det som Deres Beste=Fader var, vi ville da maale os med hinanden, ligesom denne Helt maalede sig med Conde og Turenne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-03-01
Paa Corfica skal en Deel af Biergbeboerne være i Oprør. De havde rigtig nok overalt plantet Frieheds Træer, men da de hørte tale om Eed og Recrutering, buggede de Friehedstræerne om, og erklærede sig imod de Franske.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-03-01
Paven siger man vil med begge sine Nepoter ikke tage sin Tilflugt til Wien, men til Neapel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-03-01
Anmeldelse. Af Maanedskrivtet Jydernes Ven er nu det første Hefte udkommet; at det kommer noget sildigere end Sudskriptionsplanen lover, er fordi denne endnu ei fra mange Steder er mig tilstillet; at trykke et større Antal Exempl. end omtrent Subskribenternes kan ventes at blive, vover jeg ikke, da min Forfatning som Begynder ei taaler stort Tab, at giøre et mindre Oplag end der kunne afsættes var og baade ubehageligt og til Skade. Desaarsag anmoder jeg ærbødigst mine Herrer Velyndere og Venner, der haver havt den Godhed at samle Subskribentere, De jo før jo heller, i det seeneste inden 4 Uger til hvilken Tid det andet Hefte ventes færdig, ville tilstille mig Planerne, at Oplaget derefter desto sikkrere kunde bestemmes : til den Tid staaer altsaa Subskriptionen aaben. For de udenbyes Subskribentere skal jeg, naar det forlanges, besørge Hefterne aflagte enten paa Steder her i Byen, som De behage at bestemme, eller sendte med den Post eller til det Post=Contoir De opgive for mig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-03-01
Det for Januarii Maaned udkomne Hefte er af følgende Jndhold: Hilsen til alle veltænkende Jyder; Vore Dages Had til Præsterne; Philosophisk Udvikling af Opdragelsens Hensigt; En Kiøbenhavners Breve til sin Ven i Hovedstaden; Af et Brev fra Paris til Wieland; Theorie over Handelen; Et Par Ord i Anledning af Biskop Balles Religionsblad: Biblen forsvarer sig selv; Noget om Træer, Størrelse og Alder a., af Hr. N. Blicher; Udkomne Skrivter i Kiøbenhavn for Januari 1797.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-03-01
De Medborgere, som ville understøtte dette Maaned skrivt med Bidrag, ville behage at indsende dem til Bogtrykker Lund i Aarhuus. Ethvert Bidrag er velkommen, naar det paa en ædel Maade foredrager gavnlig Sandhed, og ei fornærmer Medbrødres Ære. Æstetiske Afhandlinger og Smaaevers modtages ogsaa. Aarhuus, den 18 Febr. 1797. N. Lund.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-03-01
Bekiendtgiørelser. Kiøbenhavnsk 10 Rdlrs. Øl paa Flasker, et lidet Partie ordinaire Lys til 16 Mk. Lispundet, Flensborger, Tagsteene a., er tilkjøbs hos Jens Løgstrup paa Hiørnet af Rosensgade og Volden i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-03-01
Auction. Onsdagen den 22de Martii næstkommende om Eftermiddagen Kl. 2 slet bliver her paa Randens Raadstue foretaget og efterfølgende Dage fortsadt Auction over alle til en Kiøbmands Butiqve henhørende Vahre saasom: blaat, rødt og sort Atlask, Jllystring, forskiellige Couleurer Tafter, brocerede Huetøyer, Atlaskes dito Silke Bomulds Tøyer, fine Sirtser og Cattuner, Silke og Bomulds Veste, forskiellige Couleurer Casimir, Pi avet, Manchester og Skiæg, Nanqvin, Triller, Cat tis Lærret, Sukkerdug, Mouselin, Nettelduger, Kram lærret, Chagrin, dobbelt og enkelt ulden Dammast, Taboretter og Floretter, Stoffer, Camelotter og Barca ner, alle Couleurer Tamiser, Kalmanker og Overlast Atlaskes skildret og Silkebaand, brede og smalle Skrue, Baand, gule og hvide spirant Kniplinger og Tredser, sorte og hvide vævede Kniplinger, samt Fryndser, sølv pletterede Knive og Gafler, moderne Kiol- og Vestknapper, Silkestrømper, couleurede Handsker, Dameflere og Blomster=Krandse, Rye og Multum, Skoe= og Knæe, Spender, med meget mere Jsen- og Alenkram, som paa Auctionsstedet forevises og absolut bortsælges, efter de da bekiendtgiørende Conditioner; thi ville Lysthavende behage bemelte Tid og Sted sig at indfinde. Randers, den 28de Februarii 1797. S. A. Stadfeldt, Auctions-Directeur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-03-01
Sidstafvigte 9de December, er paa den venstre Ende af den mig tilhørende Øe Endelauge, indstrandet en Furre=Baad af de saa kaldede Bergens Tregangs-Joller, denne blev strax opført paa Land, og befandtes da at en Planke i Vandgangen var i Stykker. Eieren hertil kan imod dette Avertissements med videre Omkostningers Erstatning erholde bemeldte Jolle, naar de melder dem hos Undertegnede. Horsens, den 9de Febr. 1797. G. D. Schildnecht, Major af Cavalleriet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-03-01
Hvem som i forestaaende Sommer har Leilighed til at modtage 42 Stykker Rytterheste paa Græsning ville derom behageligst med første melde sig hos Oberstlieutnant v. Blüchert i Horsens.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-03-01
Saasom det for nogle Aar siden maatte ophøre med Skræder=Lauget, at bære Leie-Liig til Jorden, formedelst at en Deel af Laugs-Mesterne da vare svagelige, saa bekiendtgiøres herved, at bemeldte Lang har gjort Forening om at bære Leie=Liig til Graven, her i Byen. De som maatte behøve deres Tieneste derudi, ville behage at give Oldermanden for Skræder=Lauget det tilkiende, som strax besørger Vedkommende tilsagt i rette Tid og Sted at møde, at bære det anmeldte Liig til Graven, da nu de fleeste af bemeldte Amts Mestere ere unge og friske Mænd. Aarhuus, den 1ste Martii 1777. Hinrich Bachratz, Oldermand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-03-01
Nye moderne Knapper, Staalperler, hvide og gulCantillier, hvide Palletter, adskillige Slags Atlaskes og engelske Glace=Baand, tilligemed andre Alen og Gaalanterievare, samt god Brunsviger skruet Humle og lybsk Peberrod, faaes alt til billigste Priser hos Henr. Langball paa Meilgade.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-03-01
10 a 12 Muursvende, som har Lyst at N. B. arbeide næste Sommer i Aarhuus, kan bekomme Arbeide hos Muurmester J. F. Colwitz i Aarhuus paa billig Accord, enten paa Kost eller Dagløn, og kan arbeide i Efteraaret saalænge Veirliget tillader det. Ligeledes kan endeel Dagleiere, som har Lyst at arbeide hos Muurfolket, bekomme Arbeide hos samme Mester.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-03-01
Torsdagen den 9de Martii næstkommende om Formiddagen Kl. 10, bliver i Haurum Bye paa Frysenborg Grevskabs Gods i Houlberg Herred ved offentlig Auction bortsolgt afgangne Madame Benedicte Lassens Stervboes tilhørende, som bestaaer af nogle Finger= og Øren Ringe, en Sølv Kaffekande med Fad, en Sølv Sukkerbøsse, Spise- og Theeskeer, et Futteral med en Sølv Spiseskee, Gaffel og Kniv, en Eege Dragkiste, en Seng med meget gode Sengeklæder, Linnet og Dækketøi af alle Slags, en stor Deel, for det meeste gode, Fruentimmer Gangklæder, en Jagtvogn, Stole, Borde, Kister og Skrine, Kaaber Messing, Glas- og Theetøi med videre. De Lysthavende ville behage at infinde dem berørte Tid og Sted. Søebyegaard, den 20de Februarii 1797. H. C. Ramsland, Birkedommer og Auctions-Directeur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-03-01
Hos Undertegnede er at bekomme en stor Deel nye Egetømmer, meest Ledetræe, fra 5 til 10 Alen. Skanderborg, den 6te Februarii 1797. Laues Wæng.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-03-01
Jfald de Herrer Gartnere paa Herregaardene, saavelsom almindelig Mand her omkring i Egnen, skulde have saavel enkelte som dobbelte Mynte Rødder, dog helst af de krusede, at overlade, blive saadanne ved betalte, som kunde skee i Punde- og Lispundeviis paa Svane=Apotheket. Aarhuus Svane=Apothek, den 22de Febr. 1797. P. Lystager.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-03-01
Paa Aakier Hovedgaard i Hads Herred, Aakier Amt, er uden Livs-Arvinger bortdød Vægteren Hans Micheelsen, og Boet strax taget under lovlig Behandling; thi indkaldes herved 3de Gange efter hinanden i Aarhuus Stifts Avis og de Kiøbenhavnske Berlingske Tidender, Arvingerne efter bemelte Hans Micheelsen, at møde paa Aakier Skriverstue 6te og 12te Ugers Dagen fra undertegnede Dato, deres Arverettighed at bevise, ligeledes indkaldes Stervboets Credi- og Debitorer, de første for at bevise deres Fordringers Gyldighed og de sidste at betale hvad de til Boet maatte skylde. Stervboet formaaer ei at bekoste anden Proclama. J. Kier, Aakier, den 11te Febr. 1797. Fuldmægtig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-03-01
Paalidelig frisk og godt Urter og Blomsterfrøe sælges som sædvanlig for billig Priis hos Gartner Hamann ved Munkeport i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-03-01
Hollandsk Ost, engelsk Hvedemeel og Soya i Bouteiller, er til billigste Priser at bekomme hos T. Fogh paa Vestergade.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-03-04
Indenlandsk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-03-04
Kiøbenhavn. Kiøbmand Zeise i Altona har indsat en Capital af 10,000 Rdlr. Specie i den Kongel. Kasse, med den Betingelse, at samme bestandig skal deri blive staaende, imod aarlig Rente 4 Procento, hvilke Renter skal bruges til Understøttelse for trængende Enker og andre Nødlidende i hans Fødebye.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-03-04
Efter den Hamborger Nye Tidende, er den saa længe forventede nye Toldtarif under Pressen og vil komme ud først i April.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-03-04
Aarhuus. Fra Farver Hr. Jahnsen blev mig i Dag tilsendt 24 s. til de Fattige, som en Bonde haver givet fordi han gik bort og glemte at betale sit farvede Tøi. Aarhuus, den 4de Martii 1797. P. Willadsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-03-04
Prædikanterne paa 2den Onsdag. i Faste. Domkirken. Hr. Bechmann. Hospitalskirken. Hr. Jahnsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-03-04
Udenlandsk. Frankrig. Directoriummet har besluttet at sætte Mepullikens Armeer ved næste Feldttogs Aabning paa sen saa respectabel Fod, at den kan modsætte sig alle dens Fienders Anstrængelser. Desaarsag der er befalet, Eet alle fra deres Corpser fraværende Militairpersoner, ral i seneste til den 21de Martii igien være ved samme. J Directoriummets Skrivelse til Krigsministeren, siges blant andet: Hvis Fienden vil forkaste vore billige Betingelser, saa skal han ikke glemme at han allene har baaren det sidste Feldttogs umaadelige Omkostninger, og vi haabe, at Kunsten at leve paa hans Bekostning, endnu ikke er tabt for os. Af de nyeste Beretningen veed vi, at Keiseren i det ringeste bruger 40,000 Recruter til at giøre sin Armee ved Rhinen fuldtallig. Naar Republicanerne, da de endnu vare uskikkede til Krigshaandværket, kunde sætte de gamle Keiserlige Tropper i Skræk, hvad maae disse da nu ikke haabe, som stolte, af deres Mod og Erfaring, nu ikke har at fegte imod andre end Overvundne, og tildeels med nye uovede Tropper besadte Corps.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-03-04
Ministeren Benzech har indgivet en Beretning til Directoriummet over hans Belgiske Reise, hvori han roser det Belgiske Folk meget for deres yttrede Meeninger om den Republikanske Regiering. Han berømmer især Jndvaanerne i Brussel, Löwen, Gent, Mecheln, Mous og de 2de store Landsbyer Lockern og St. Nicolas, som hver har 12 til 144,000 Jndvaanere. Han siger at Naturen har gjort alt til at Antverpens Havn kan blive indrettet for Krigskibe. Det kommer nu blot alene an paa en nøie Bestemmelse af de sumpige Steder mellem Antverpen og Vliestingen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-03-04
Den nedsatte Militair=Commission over de Sammensvorne, har den 12te Febr. holdt deres første Sammenkomst i Temple. Natten forhen blev en Ubekiendt, som ville gaae til Fængslet Temple, anholdt af Skildvagten, som ved denne Leilighed kom ud af Fatning og undflyede, men tabte et Papiir, som man opdagede var en salsk Ordre fra Politieministeren, hvorefter de 3de Arrestaner, Dunan, Brothier og Villeharnis skulle sættes i Friehed. Haandskriften og Seglet var rigtig Ministeren Cochons, men ved nærmere Undersøgelse var det et af Politieamtets Papirer, paa hvilket Skriften, ved et ubekiendt Middel var udslettet paa Navnet nær, hvorover denne Frietagelses befaling for de Fangne var skreven. Man seer heraf at Rolighedsforstyrrerne endnu langt fra ikke ere udryddede i Paris. J Anledning af dette, skal en befaling være udkommen at ingen Baller maae vare længere end til Kl. 11, og aldeles ingen maskerede Baller have Sted. Denne befaling er saameget mere nødvendig, som Dands nu er bleven Parisernes Hoved fornøielse fra den høieste Klasse til den allerringeste. Man dandser overalt i de ophævede Klostere og Kirker, i Arvebegravelserne paa Ligstenene, uden at tænke derover. Man dandser paa Boulevards, Cayes- og i de Elysæiske Marker; kort det gaaer saa vidt, at man maae bestille Musicanterne 3 Uger i Forveien, hvis man vil vente at faae dem.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-03-04
Til Rochelle har en af vore Kapere opbragt det en gelske Skib Judith, som iblandt andet havde 464 Fade Krudt, 3 Mørsere, 18 Kanoner, 2552 Gevæhrer, 1766 Bajonetter, 1071 Carabiner &c. om Bord, og var bestemt til Gibraltar.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-03-04
J Brest fortsættes Søendrustningerne paa det virksomste under Admiral Morard de Galles Opsigt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-03-04
Engeland. Den sørgelige Udsigt til Krigens Vedvarenhed og et nyt Laan paa 10 Millioner, som Ministeren vil giøre, har havt den ubehagelige Jndflydelse paa de offentlige Fonds, at de consoliderte 3 Procent Annuiteter er falden fra 56 til 53. Underhuset forsamlede sig den 14de, især de af Oppositionspartiet, og biede længe, da man troede Ministeren havde villet bekiendtgiøre sit nye Laan; men han kom ikke. De begave sig derpaa til Whig=Clubben, hvor Hr. For præsiderede. Advocat Erskyne holdt en heftig Tale, hvori han raabte Gud til Vidne, at han ikke kiendte nogen anden Redning for Landet, end at der blev sadt en Mand, i Spidsen af Forvaltningen, som ved sine store Talenter kunde ophielpe Finantserne, istandbringe Freden og ved den ophielpe Nationalvelstanden. Han drak derpaa Hr. Fores Skaal. Hr. For takkede ham, og ligeledes erklærede at den nærværende Tidspunkt var frygtelig. Landets Vel var udsadt for store og truende Farligheder. Kuns en hastig Fred og de i Regieringsformen indsnegne Misbruges Hemmelse, vare de eneste Midler til en Nationalbankerots Afværgelse. Blot det Modsatte af det nu værende System kunde redde Engeland. Det engelske Folk maatte bringes tilbage til den rette brittiske Følelse, og til at handle derefter, men ikke antage Ministernes ulyksalige Grundsætninger, nemlig: "For at hindre en fransk Revolution i Engeland, at bringe Landet i den samme Forfatning, som foraarsagede Revolutionen i Frankrig.