JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1835-12-23
Ved Proclama, som er læst ved den Kongelige Landsoverret samt Hof- og Stadsret i Kiøbenhavn, saavelsom ved Slagelse Byetingsret, ere Alle og Enhver, som maatte have noget at fordre i afgangne Enkemadame Christiane Margrethe Rierulff, fød Christensen, og hendes ligeledes forhen afgangne Mand, Kiøbmand Johan Arnt Kierulff, deres fælleds Boe, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til at anmelde og bevise saadanne deres Fordringer for undertegnede Skifteret. Ligeledes ere, med lovligt Varsel, indkaldte de benævnte Afdødes fraværende Arvinger for at anmelde og bevise deres Arveret; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Slagelse Kiøbsteds Skifteret, den 14de December 1835. Sylow. Birch. Bagsværd Kroe, beliggende paa den gamle Frederiksborg Landevei, omtrent 1 1/2 Miil fra Kiøbenhavn, med dertil liggende betydelige Kroehold, Boutilhandel, Brændeviinsbrænderie, Ølbryggerie, Maltgiørerie, samt Avling og Tørvemose, hvilket sidste ialt udgjør omtrent 58 Tdr. Land geom. Maal, vil ved offentlig Auction blive stillet til Bortforpagtning paa flere Aar, enten sidst i Januar eller først i Februar førstkommende; hvilket i sin Tid nærmere vil blive bekiendtgjort, og Forpagtnings-Conditionerne henlagt til Eftersyn. Ved Stedet findes tillige en Hestemølle. Hvilket herved foreløbigen bekiendtgiøres, og at der med Stedet vil følge Besætning og Inventarium. i der i Løbet af Januar Maaned 1836 vil blive afholdt Auction over circa A 50 Favne Bøgebrænde, en betydelig Deel Qvas og Udhug af forskiellige Træsorter, samt noget Gavntræe af Eeg, Bøg og Ask, bekjendtgiøres herved foreløbigen. Kiøbenhavn, den 21de December 1838. Kyegaard.
Berlingske Tidende, 1835-12-24
No. 306. Aar 1835. den 24 December. Torsdagen. med de Kongelige Den til Forsendelse. privilegerede. Brevposter Berlingske politiske og Avertissements-Tidende. Udgivet, trykt og forlagt ved Brødrene Berling; redigeret af Archiater Schönberg.
Berlingske Tidende, 1835-12-24
Udenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1835-12-24
Spanien. Over Paris, den 13de December. - Medens General Cordova og hans Armee ere aldeles uvirksomme, har man i de spanske Kamre voteret over Tak-Adresser til dem. J Procuradorernes Møde den 5te d. M. meldte nemlig Krigsministren, Grev Almodovar, at Regentinden havde givet ham det Hverv, at meddele Kamret en Lykønskningsskrivelse, som General Cordova igjennem hende havde indsendt til Cortes, og hvori han fornyede sin Forsikkring om trofast Hengivenhed for Jsabellas Trone og Frihedens Sag. Efter dette Actstykkes Oplæsning foreslog Hr. Galiano, at tilkjendegive Generalen og dennes Tropper Fædrelandets Tak for deres ligesaa standhaftige som heeltemodige Opførsel. Denne Krig maatte man ikke maale med den Maalestok, der var passende for Kamp i store Slag. I denne lille Krig var Leiligheden til glimrende Handlinger sjeldnere, Møisommelighederne og Afsavnene derimod desto større, og derfor vilde en retfærdig Anerkjendelse fra Kamrets Side vel være paa sit rette Sted. Taleren gjenkaldte tillige Erindringen og Bilbaos Forsvar og om Trefningen ved Estella (den 15de November, for at bevise, at Armeen ikke heller lod det mangle paa glimrende Handlinger. Hr. Martinez de la Rosa tiltraadte aldeles Hr. Galianos Mening. J en Tale, der heelt igjennem ledsagedes af Tilhørernes Bifald, satte han udfra hinanden, hvorledes Armeen netop i det farligste Øjeblik endnu maatte undvære de fremmede Hjelpetroppers Bistand, og dog overalt har holdt Stand mod de overlegne Carlister. Heller ikke maatte man glemme, at Armeen var forblevet urokkelig i sin Troskab, medens Regjeringen næsten var opløst i Spanien. Han holdt sig derfor fuldkommen overbeviist om, at den spanske Hær vilde blive færdig med Carlisterne, uden at behøve fremmed Bistand dertil. Da han med Hensyn til Formen, i hvilken denne Taksigelse burde udstedes, ansaae en Modification i det Gallianoske Forslag for ønskelig, da en Adresse fra Kamret til Armeen lignede en Lov, men Initiativet til et Lovforslag ikke tilkom Kamret, men Regjeringen, saa modificerede Hr. Galiano sit Forslag paa følgende Maade: Kamret takker Regentinden for Meddelelsen af Yttringerne af Nord Armeens Sindelag, og erklærer, at Land- og Sømagtens Soldater, saavelsom Nationalgarderne, der have kæmpet mod Rebellerne, have gjort sig velfortjente af Fædrelandet. Nationens Deputerede takke dem derfor, og bede Regentinden, ved Regjeringens Mellemkomst at overbringe Armeen dette Udtryk af Taknemlighed. Denne Redaction blev eenstemmigt antaget. En lignende Beslutning fattedes i Proceres-Kamret, paa Hertugen af Rivas's Forslag, efterat Hr. Mendizaval havde i Regentindens Navn overbragt Kamret General Cordovas Lykønskninger, og efterat en Discussion var gaaet forud over Retten til Jnitiativ.
Berlingske Tidende, 1835-12-24
Det fortælles igjen, at Krigsministeren, Grev Almodovar staaer i Begreb med at reise til Burgos og Briviesca. J flere Dage har han havt hyppige Conferentser med de militaire Notabiliteter i Hovedstaden, og agter, i Følge med General Alava, som senere vil rejse videre til London til sin Gesandtskabspost, at begive sig til Cordovas Hovedgarteer, for med ham og General Zarco des Valle at aftale et fuldstændigt OperationsSystem. - Ved den engelske Gesandts Mellemkomst er et Decret blevet udstedt, ved hvilket de engelske Journalers Circulation i Spanien sættes paa aldeles lige Fod med de spanske; disse sidstes Porto er nedsat til Hælvten af det hidtil erlagte Beløb. Civilisationens Befordring og den størst mulige Udvidelse af Offentlighed anførtes i hiint Decret som Motiver. Journal des Debats yttrer nogen Skinsyge over dette, de engelske Journaler indrømmede Fortrin, og mener, at den spanske Regjering vil gjøre vel i, ogsaa at meddele de franske Journaler en lignende Ret. co del Commercio indeholder Meddelelser om blodige Optrin, der have fundet Sted i Zamora mellem Portugiserne og Spanierne, Strax efter de førstes Ankomst kom det til Stridigheder mellem dem og nogle Haandværkere i Anledning af de fremmede Penge, som de vilde betale med. Den 24de f. M. var en Landmand blevet dødeligt saaret af nogle portugisiske Soldater; disse adspredte sig derpaa i Staden og begik mange Røverier og Excesser Roligheden blev dog gjenoprettet og Natten gik uforstyrret over Næste Morgen fandt man en portugisisk Soldat død paa Pladsen Cortinas de San Miguel. Han syntes at være dræbt med en Dolk, og Byens Politi lod Legemet blive liggende i Skarnet, istedetfor at skaffe det til Side. Da Portugiserne forlode deres Barakker, opdagede de strax deres Kammerats blodige Legeme. Rasende herover droge de gjennem Byen, væbnede med Sværd og Dolk, saarede og mishandlede alle Spaniere, de traf paa, brøde ind i flere Boutiquer og udøvede de værste Voldsomheder, saa at Zamore lignede en med Storm indtaget Stad. Den 25de, Kl. 8 om Aftenen, var ikke en eneste Spanier meer at see paa Gaden, og alle Dørre vare lukkede. Endnu vare dog Portugiserne ikke tilfredsstillede; de angrebe flere Vagthuse og Balkoner med Stene. Morgenen efter dannede de spanske Militair=Øvrigheder Piketter af spanske og portugisiske Soldater, og paa denne Maade lykkedes det dem, lidt efter lidt at dæmpe den almindelige Bevægelse. Nogle af disse Piketter bleve rigtignok om Aftenen angrebne af en Sværm Landmænd, men de Militaire vare saa fornuftige, ikke at besvare Steenregnen med Geværild, saa at Jngen kom til Skade, med Undtagelse af en Landmand, der var kommet Patrouillen for nær Jndtil den 28de f. M. var intet Videre af Betydning forefaldet. Norgler.
Berlingske Tidende, 1835-12-24
Christiania, den 16de Decbr. Fra næste Aars Begyndelse skal som allerede meldt – en Pakkepost oprettes imellem Christiania og Christiansand, indrettet paa samme Maade, som Pakkeposten imellem Christiania og Trondhjem, og ligesom denne skal den afgaae hver tredie Uge, og medtage Pakker til og fra alle mellemliggende Byer.
Berlingske Tidende, 1835-12-24
Den afgaaer her fra Byen første Gang Tirsdagen den 5te Januar og fra Christiansand Tirsdagen den 12te f. M. og skal indtil Videre vedligeholdes i de Maaneder af Aaret, hvori ingen Dampskibsfart finder Sted. - Det var vistnok ønskeligt, om denne for den indre Forbindelse saa gavnlige Indretning maatte kunne bestaae, og det vil den vel og i Tiden gjøre, efterhaanden som dens Nytte og Nødvendighed indsees, og den af Vedkommende mere og mere kommer til at benyttes, om den end i Begyndelsen ej vises den fornødne Opmærksomhed. Saaledes seer man nu, at Pakkeposten imellem Trondhjem og Christiania efter dens Oprettelse stadigere benyttes end forhen, da man under den midlertidige Ophævelse af den under 15de April 1829 oprettede Pakkepost først følte Savnet af et saa gavnligt CommunicationsMiddel. Forhaabentligen vil der og i Tiden blive oprettet en Pakkepost imellem Christiania og Bergen, da Natur-Hindringerne ej ere saa særdeles betydelige, og Savnet efterhaanden mere og mere vil føles, thi Tidsforholdene maae nødvendigviis medføre, at en nøiere Samfærsel end den, der hidtil har fundet Sted, opstaaer imellem Bergen og Christiania, disse Norges største og vigtigste Byer. Et hensigtsmæssigt Middel til Pakkeposternes Vedligeholdelse vilde det sikkerligen være, om de indrettedes saaledes, at nogle faa Passagerer kunde følge med dem; thi den Tid er vel endnu fjern, da man kan vente Deligencer oprettede imellem Norges vigtigste Byer, da Afstanden og Vejenes Beskaffenhed foruden andre Omstændigheder lægge saamange Hindringer ivejen herfor. Til synderlig Skade for de Skydspligtige kunde en saadan Jndretning ikke være, thi udenfor Byerne ere der ej ret mange faste Stationer, og de skydspligtige Gaardeiere ansee det som oftest for en Byrde, at maatte forrette Skyds. Til hvor stor Fordeel for den Reisende en saadan Jndretning vilde være, indsees let, naar man tager Hensyn til den langt hurtigere, bedre og tildeels billigere Befordringsmaade, dette vilde være fremfor den sædvanlige. Necrolog.
Berlingske Tidende, 1835-12-24
Den 8de November døde i Leipzig Dr. Karl Franz, i en Alder af kun 19 1/2 Aar. Han var En af de første, om ikke den første af Hahnemanns Elever, som af Overbeviisning antog det homoopathiske System, men det til liden Baade for ham, da han ved sine ivrige Selvforsøg med Lægemidler allerede tidlig skal have lagt Grund til en Underlivs Sygdom, hvoraf han døde. Ved Sectionen fandt man hans Legeme særdeles udtæret, blodtomt, og desuden mange Desorganisationer.
Berlingske Tidende, 1835-12-24
Jndenlandske Efterretninger. Odense, den 20de December. J Fredags Aftes omtrent Kl. 11, reiste sig pludseligen en Orkanstorm af O. N. O., som rasede hele Natten, ledsaget af en skarp Frost og et stærkt Sneefog, der havde gjort Vejenne næsten ufremkommelige og havt Posternes uregelmæssige Ankomst i Gaar og i Dag til Følge. – Jfølge Privat Beretninger var Vandet ved Colding under Orkanen steget til en overordentlig Høide, trængt ind i flere Huse og havde anrettet adskillige Ødelæggelser. J Nærheden af Colding paa Veien til Snoghøi, skal en Bro være bortrevet af Vandmassen.
Berlingske Tidende, 1835-12-24
Kjøbenhavn, den 24de December. Under 12te dennes har Hs. Majestæt Kongen benaadet Møller og Tømmermester Peter Jacks af Rosenburg under Godset Wotersen i Lauenborg, med Dannebrogsmændenes Hæderstegn.
Berlingske Tidende, 1835-12-24
No. 18 af Jtzehoer Stænder-Tidende meddeler Beretning om de holsteenske Provindsialstænders eet og tyende Møde, den 26de November. Præsidiet meldte at der vare indløbne: 1) Tvende Petitioner af det niende Stad-Valgdistricts Tilforordnede fra alle Handlende i Staden Oldesloe om Ophævelsen af alle Toldprivilegier, Nedsættelse af Jndførselstariffen og Transittolden, ligesom ogsaa Lettelse af indenrigs Samfærsel og Kopskattens Udstrækning til alle Hertugdømmets Districter; 2) af den Tilforordnede for det tiende Stad Valgdistrict en Petition fra Kjøbmændene i Flækken Preetz om Landhøkeriet. Disse Petitioner skulle udlægges og den første derpaa tilstilles Committeen for Udkastet til Told forordningen. Fremdeles var indløbet Concepten til Forsamlingens Betænkning om Lovudkastet over nogle Punkter angaaende Formyndervæsenet. Til Dagsordenen hørte den formelige Beraadslaaning over Lovudkastet angaaende Fremgangsmaaden ved Jnddrivelsen af tilbagestaaende Skatter og Afgivter mod enkelte seen drægtige Debitorer, hos hvilke Oppebørselsbetjenterne umiddelbanmaae hæve Skatterne. Den Kongelige Hr. Commissarius havde givet Oplysning om dette Udkast, og det over dets forskjellige Paragrapher i Særdeleshed. Den af Committeen herover valgte Forretningsfører, Hr. Sognefoged Engelbrecht, foredrog derpaa Committeens Beretning, som først fremhævede tvende Hovedmomenter, hvilke æskede en Modification af Udkastet, nemlig en Udvidelse af Forretningsgangen og en Jndskrænkning af dets Bestemmelser kun for Kongelige Afgivter og Skatter. Udgaaende fra dette Synspunkt foresloges af Committeen forskjellige Amendementer til enkelte Paragrapher; dette skeete ogsaa af flere Medlemmer i Forsamlingen. Saaledes foreslog Hr. Etatsraad Wiese tre Amendementer til den første Paragraph, hvilke han nærmere udviklede. Ved den derpaa fulgte Afstemning antog Forsamlingen, efterat sidstnævnte Proponent med dens Jndvilligelse forhen havde taget det tredie Amendement tilbage, for de andre af ham foreslaaede Amendementer, hvorimod Majoriteten forkastede Committeens Amendement over samme første Paragraph. Ogsaa til den anden Paragraph foreslog ikke alene Committeen, men ogsaa Hr. Etatsraad Wiese Amendementer. Med Hensyn til Committeens Forslag om tre Ugers Frist, bemærkede et Medlem, at en saadan Bestemmese ved nogle Jnddrivelser, saasom af Contribution og Kopskat, hvilke betales maanedlig og qvartalsviis, vilde være ganske unyttigt for Skyldnerne, da den udsatte Termin vilde treffe sammen med de ordentlige Jndrivelsesterminer; hvorhos den Kongelige Hr. Cammissarius dog yttrede, at efter Committeens Forslag vilde ganske vist Fremgangsmaaden mod privilegeret Jurisdictionsforvandt vorde simplere. Men Udkastet havde erklæret denne for betænkelig, fordi Rettighedernes Bibeholdelse af de Privilegerede ikke vilde aabenbar komme i Collision med det offentlige Vel. Som en Følge heraf indeholdt Udkastets Bestemmelser hverken en Jnconseqvents eller en Hensigts Modstridning,
Berlingske Tidende, 1835-12-24
Befordringer og Afgang. Under det Slesvig=Holsteen-Lauenborgske Cancelli. Den 24de November har Hs. Majestæt allerhøiest bekræftet Valget af Candidat i Theologien Johannes Christian Martin Jessen, til Rector ved Eckernførde Stadskole. Under samme Dato har Hs. Majestæt i Naade entlediget Kirkeprovsten og Sognepræsten i Apenrade Peter Paulsen, efter hans allerunderdanigste Ansøgning, som Medlem af Examinations-Collegiet for de theologiske Candidater i Hertugdømmerne Slesvig og Holsteen. Den 1ste December er Rets=Candidaten Frederik Georg Sprewitz allerhøiest meddeelt en Bestalling som Advocat for Hertugdømmet Lauenborg. Den 5te dennes er tildeelt Underrets-Advocaten Carl Vilhelm Johan Henrik Bruhn i Apenrade en Concession til at udøve Notarial-Forretninger:
Berlingske Tidende, 1835-12-24
Under 8de dennes har Hs. Majestæt allerhøjest bekræftet Valget af Candidat i Theologien Frederik Tamsen til Diaconus i Krempe, ligesom ogsaa Valget af den hidtilværende Præst i Niendorf ved Steckwitz Eberhard Schumacher til Præst i Hamwarde i Amtet Lauenborg. Under samme Dato er Diaconus i Glückstadt, Doctor i Philosophien Johan Henrik Bernhard Lübkert allernaadigst udnævnt til Slots- og Garnisons-Præst sammesteds, ligesom ogsaa til andet geistligt Medlem af det holsteenske Over-Consistorium. Den 12te dennes er tildeelt Underrets-Advocaten August Schmidt, i Kiel en Concession til at udøve Notarial-Forretninger.
Berlingske Tidende, 1835-12-24
Kjøbenhavn, den 24de December. Af de med Posten i Morges Kl. 7 3/4 ankomne Tidender meddele vi vore Læsere de deeltageligste Nyheder: J Ny-York havde man Efterretninger fra Mexico indtil den 4de October, hvoraf der synes at fremgaaae, at Discussionen i Kongressen over Forfatningsudkastene fandt Sted i hemmelige Møder. Aviserne indeholde Jntet derom, men man vidste, at den 27de September vare de tvende første Artikler af Lovudkastet til Grundvold for Reorganisationen antagne uden betydelig Forandring. – Den i London værende mexicanske Gesandt, Hr. Garro, var afsat, og Hr. Sta. Maria, som vi ikke tage Feil nu befuldmægtiget Minister i Madrid, skal have afslaaet dette Embede.
Berlingske Tidende, 1835-12-24
Den lovgivende Forsamling i Rio Janeiro har besluttet en Myntforbedrings-Lov, som var blevet særdeles trængende nødvendig, og hvorpaa ventedes Keiserlig Bekræftelse.
Berlingske Tidende, 1835-12-24
Hamphire-Advertiser, melder. Regjeringen har bekjendtgjort, at den strax har tyve kobberforhudede Transportskibe, sikkert paa tre Maaneder, nødig. Dette synes at antyde Fjendtligheder, da sædvanligviis kun tre eller fire søges og paa kortere Tid. Tre Maaneder pleie at betyde, at de vel ville blive brugte tre fire Gange saa længe.
Berlingske Tidende, 1835-12-24
Courier francais af 15de Decbr. fortæller, at den spanske Gesandt i Paris, Hertugen af Frias, er ved en Depesche bortkaldt fra sin Post og beskikket til Madrid, for at tage Deel i Proceres=Kamrets Møder, hvis Medlem han er. Hertugen skal have svaret, at han vilde adlyde, men at han ikke destomindre kunde blive i Paris som Privatmand. General Alava skulde imidlertid fungere i hans Sted, idet han havde faaet Ordre, ufortøvet som overordentlig spansk Gesandt at begive sig til Paris i et specielt Ærinde, uden derfor at opgive sin Gesandtskabspost i London, hvis Titulair-Besidder han aldrig havde ophørt at være. Til Efterretningen og General Alavas specielle Mission knyttede sig paa Børsen i Paris det Rygte, at der handledes om en Jntervention; men dette Rygte strandede strax paa nogle Meddelelser, der fra Hr. Mendizaval indløb til Regjeringen, ifølge hvilke denne Minister agter, i Løbet af tvende Maaneder at gjøre Ende paa Carlismen. Det stadfæstes imidlertid, at Hertugen af Frias skal tilbagekaldes, da der for Fremtiden ikke længer skal holdes nogen spansk Ambassadeur ved Tuilleriernes Hof, men kun en Gesandt. Det stadfæstes, at San Sebastians Belering er ophævet. Carlisterne staae i Nærheden af Estella og ere forenede under Egn. – Fra Catalonien ere Efterretninger indløbne af 2den d. M., der indeholde Adskilligt om den Strenghed, hvormed General Mina, som siden den 2den d. M. er rykket i Marken, gaaer frem mod Jnsurgenterne.
Berlingske Tidende, 1835-12-24
Under 6te d. M. har Dronning-Regentinden udstedt et Decret, hvorved Krigsministeren, Grev Almodovar, beordres til NordArmeen. Decretets Motiver ere følgende: "J Betragtning af den betydelige Forstørrelse, der ved Udskrivningen af de 100,000 Mand forestaaer alle Troppecorpser, og som paa alle Steder iværksættes med saamegen Hurtighed og Patriotisme; i Betragtning af, at Operations-Corpserne have at indrette deres Feldttogsplan efter de dem tilkommende Forstærkninger, og endelig i Betragtning af, at det anstaaer Sagens Vigtighed, at de, der have at regulere Feldttogets Planer og lede dem, enten selv ere nærværende paa Krigsskuepladsen, eller dog ere samme nær nok, til at kunne oversee alle Hærens Bevægelser, har jeg bestemt: 1) At Krigsministren, Grev Almodovair, strax har at begive sig til Nord-Armeen, for, efter Undersøgelse af de derværende Forhold, at regulere Feldttogs=Planen for Nord-Armeen og for Castiliens og Arragoniens Armeer, samt paa den Maade, som han maatte finde meest passende for Disciplinen, at sørge for Troppernes Underholdning og for alle øvrige Grene af Krigs-Forvaltningen; 2) for at denne Forholdsregel kan opnaae sit Øjemed, har jeg bemyndiget Conseil-Præsidenten til, af egen Magt-Fuldkommenhed at treffe alle Bestemmelser i saa Henseende, uden at han er nødt til, først at forelægge mig til Antagelse dem, som han anseer for trængende. 3) Alle de, i denne Anledning af min Krigsminister udstedte Ordrer skulle af alle Autoriteter ufortøvet sættes i Udøvelse. Et andet Decret af samme Dato udnævner Hr. Mendizaval midlertidigt til Krigsminister, under Grev Almodovars Fraværelse. Hr. Mendizaval forener altsaa nu fire Portefeuiller i sin Person.
Berlingske Tidende, 1835-12-24
Efter Temps af 14de dennes skal Kongen af Sardinien, paa Opfordring fra den franske Regjering, have erklæret, at hans Udrustninger hverken vare til Gunst for den spanske eller portugisiske Prætendent, men gjeldte udelukkende den – tvivlsomme - Bevægelse paa Sardinien. Han kunde rigtignok ikke forbyde Privatpersoner at sende Prætendenterne Penge og Vaaben, men vilde aldrig lade det sardinske Flag bruge til en Expedition, som vilde være i Stand til at compromittere ham i den franske og engelske Regjerings Øjne.
Berlingske Tidende, 1835-12-24
Moniteuren indeholder en kongelig Forordning, hvorved den bekjendte General Allard, forhen Adjutant hos Marschal Brune og Capitain i den forrige keiserlige Garde er autoriseret til fremdeles som forhen at tjene i Kongen af Lahores Armee, uden derved at tabe sine Rettigheder som Franskmand, dog med Æresord paa, aldrig at bære Vaaben mod Frankerig.
Berlingske Tidende, 1835-12-24
Forleden Løverdag Aften var der grebet betydelige Forsigtigheds Forholdsregler i Palaiet Luxemborg mod et foregivet Project af de Anklagedes Venner at befrie dem, medens de førtes fra Fængslet til Audientssalen. Til Læserne. Morgen, første Juledag, udkommer intet Nummer af denne Tidende.
Berlingske Tidende, 1835-12-24
Til Efterretning for dem, som maatte ønske ved underte pagnie at erholde Sikkerhed imod Tab ved Jldsvaadrørlige Eiendomme, bekjendtgjøres herved. Præmierne, hvorfor Meubler og Effecter, samt Var ture forsikkres, ere, efter Bygningernes Beskaffenhed, eller større Fare for Antændelse, som det Forsikkrede er og den forsikkrede Sums Størrelse, fra 1/4 indtil 1 1/2 p. C. Hos Compagniets Commissionairer, der ere forsynede Blanketter, og autoriserede til at antage Forsikkringer, lige Tabeller, der nøiere udvise, hvilken Præmie, der i lige Tilfælde bliver at erlægge.
Berlingske Tidende, 1835-12-24
Compagniets Commissionairer i Danmart er Hr. Kammerraad Lund. Aalborg, Agent Røgind. Aarhuus, Fuldmægtig Friis.
Berlingske Tidende, 1835-12-24
Assens, Toldkasserer Truelse. Bogense, Toldkasserer Bay. Ebeltoft, Procurator Holm. Faaborg, - Overkrigscommissair Frederichsborg, Procurator Rod.
Berlingske Tidende, 1835-12-24
Frederichshavn, Apotheker Seidelin, Frederichssund, Brandinspecteur Br. Fredericia, - Kjøbmand Schmidt, Grenaae, Fuldmægtig Grave.
Berlingske Tidende, 1835-12-24
Helsingøer, Fuldmægtig Levinse. Hirschholm, N. Christensen. Hjørring, Skolelærer Høeg. Hobroe, Kammerraad Bror Holbech, Kæmnerkasserer W. Holstebroe,
Berlingske Tidende, 1835-12-24
OverkrigscommissaHorsens, Major Holck. Kallundborg, Etatsraad v. Ditter
Berlingske Tidende, 1835-12-24
Kjøbenhavns Amt, Procurator KuhlmKjøge, Fuldmægtig Worck. Kolding, Fuldmægtig JacobiKorfør, Procurator Christen Lemvig, - Collecteur Giegeng.
Berlingske Tidende, 1835-12-24
Mariboe, Postmester Achen. Middelfart, Kjøbmand Diderich Nakskov, ForligelsescommissNæstved, Krigsassessor Arn.
Berlingske Tidende, 1835-12-24
Ribe, Fuldmægtig Peters, Nyborg, Nykjøbing i Sielland, Procurator Bagger
Berlingske Tidende, 1835-12-24
Cancellieraad Jantz Nykjøbing paa Falster, Hospitalsforstande. Nykjøbing paa Morsøe, Coldinspecteur Stil Nysted,
Berlingske Tidende, 1835-12-24
OverkrigscommissaOdense, Krigsassessor Bal. Præstøe, Procurator Jensen. Randers, Stiftskasserer An Ribe,
Berlingske Tidende, 1835-12-24
SøekrigscommissaRingkjøbing, Procurator Werne. Ringsted, Fuldmægtig Korne Roeskilde, Kjøbmand von det Rudkjøbing, Toldcasserer Suhr. Rødbye,
Berlingske Tidende, 1835-12-24
Toldkasserer Hegge Rønne, Kiøbmand Christen, Skagen, Apotheker SeideliSkanderborg, Fuldmægtig BøvinSkjelskør, Procurator ThorusSkive, ForligelsescommissSlagelse, Branddirecteur Vi Sorøe, Procurator Gad. Stege, Bostmester Høyer. Storehedinge. - Klokker Clausen. Stubbekjøbing,
Berlingske Tidende, 1835-12-24
Cancellieraad TheiSvendborg, Procurator HassinSæbye, Postmester Carster. Thisted, Borgercapitain W. Varde,
Berlingske Tidende, 1835-12-24
Forligelsescommis. Veile, Boghandler Dons Viborg, Forvalter Thye.