JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1786-10-02
Ved Proclama, læst ved Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret den 11te Septbr. sidstleden og ved Siellandsfahrs LandstingsRet den 13de næstefter, ere Creditorerne i afg. Stads=Capitain Michael Nitzes og efterlevende Enke Johanne Marie Hoffmans fælleds Boe, med 12 Ugers Varsel fra Proclamatis Publications Dato indkaldede, at møde i Hof= og Stads=Rettens SkifteCommission, for at anmelde og beviisliggiøre deres havende Fordringer.
Berlingske Tidende, 1786-10-02
Ved Proclama, læst i Kiøbenhavns Hof= og Stads Ret den 11te Septbr. sidstleden og i Siellandsfars Landstings Ret den 13de Dito, ere Creditorerne udi afg. Capitain og Ober=Eqvipagemester ved det Asiatiske Compagnie Robert Phriffs og ligeledes afdøde Hustrue Anna Sophia Pheiff fød Sindahl, deres fælleds Stervboe, indkaldede med 12 Ugers Varsel, at melde sig ud Kiøbenhavns Hof= og Stads Rets Skifte=Commission med deres paa bemeldte Stervboe havende Krav; ligeledes er de Afdødes Arvinger til samme Tid indkaldede, at melde sig inden den i Loven foreskrevne Tid.
Berlingske Tidende, 1786-10-02
Ved Proclama, læst ved Siellandsfars Landsting den 13de Septbr. sidstleden, og ved Hof= og Stads=Retten den 18de næstefter, ere Creditorerne i afg. Huus=Tømmersvend Daniel Brandts og efterlevende Enkes Maria Magdalen Heimsedsfælleds Boe, indkaldede, at møde i Hof= og Stads=Rettens Skifte=Commission, inden 12 Ugers Forløb, for at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer; ligeledes ere bemelte Boes Arvinger indkaldede, inden den i Loven fastsatte Tid, for at legitimere deres Arve=Ret, om der skulde være flere end de allerede anmelte Børn.
Berlingske Tidende, 1786-10-02
Ved Proclama, læst i Hof= og Stads=Retten den 11te Septbr. og ved Siellandsfars Landsting den 13de derpaa, er Creditorerne i afg. Tobakskiærer Jacob Olsens og forhen afdøde Hustrue Anne Cathrine Christens Datters fælleds Boe, indkaldede inden 12 Uger, at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer. i Hof= og Stads=Rettens Skifte=Commission; hvilket end videre hermed bekiendtgiøres.
Berlingske Tidende, 1786-10-02
Ved Proclama, som er læst i Siellandsfars Landsting den 13de Septbr. sidstleden, og i Hof= og Stads Retten den 18de Dito, ere de, som maatte have noget at fordre i Else afg. Jess Jørgensens Enkes Stervboe, indkaldede at møde i Hof= og StadsRettens Skifte Commission, inden 12 Ugers Forløb fra Proclamatis Forkyndelses Dato, for at anmelde og bevise deres Fordringer; ligesaa er og bemelte Afdødes Arvinger indkaldet, at melde sig inden den i Loven foreskrevne Tid, med behørig Beviis om deres Arve=Rettighed, og iagttage deres Tarv under Skiftet.
Berlingske Tidende, 1786-10-02
Ved Proclama, som er læst ved Siellandsfars Landsting, den 13de Septbr. sidstleden og i Hof= og Stads=Retten den 18de Dito, ere de, som maatte have noget at fordre efter Boutteleer Jørgen Jessen, som paa en Reyse til Cha med Skibet Mars ved Døden er afgaaet, indkaldede at møde i Hof= og Stads=Rettens Skifte Commission inden 12 Ugers Forløb fra Proclamatis Forkyndelses Dato, for at anmelde og bevise deres Fordringer; ligesaa ere og bemelte Afdødes Arvinger indkaldet, at melde sig inden den i Loven foreskrevne Tid, med behørig Beviis om deres Arve=Ret, og iagttage deres Tarv under Skiftet. En Gaard, en halv Miil herfra Staden, er med fine Jorder og Jnventarium, saavelsom en prægtig anlagt Hauge, foren habil Gartner, at faae i Forpagtning til forestaaende Michets Dag; ligesaa kan en Deel af denne Gaards Bygninger og Jorder, samt Haugen under et eller separat, strax faaes til Kiøbs og anvises i Store Kannikestræde Nr. 37.
Berlingske Tidende, 1786-10-02
Et Brændeviinsværk her i Byen forlanges til Leye, samt en Vand eller Veyr=Mølle paa Landet, ligeledes til Leye eller til Kiøbs, som anvises her paa Contoiret.
Berlingske Tidende, 1786-10-02
Vandagen den 9de i denne Maaned, om Formiddagen Kl. Al. 8, bliver det 33te Kongelige allernaadigst privilegerede Kiøbenhavnske Classe Lotterieste Classe trukket paa det Kongel. Slot Charlottenborg, som sædvanlig, udi Overværelse af enhver, som det maatte behage derved at være tilstæde; imidlertid er endnu i disse Dage nogle faa Kiøbe=Lodder, saavel hos Collecteurerne, som hos mig at bekomme for 14 Rdlr. Stykket. Kiøbenhavn, den 2den October 1786. J. F. Baumgarten,
Berlingske Tidende, 1786-10-02
Kongelig Lotterie=Jnspecteur. Da der ventelig kan blive nogle Rigsdaler at arve efter afdøde Rytter Niels Biørch, barnfød i Skaane; saa blive herved 3de gange i de Berlingske Tidender med 12 Ugers Varsel indkalde saavel Arvinger, som Credi= og Debitorer, at melde sig her i Slagelse med behørige Beviisligheder hos undertegnede Skifte Commissairer i Stervboet, da enhver skal vederfares Ret efter Loven. Slagelse, den 26de September 1786. Krefting, Crone, Secondlieutenant. Ruditeur. Begge af det Siellandske Regiment Ryttere.
Berlingske Tidende, 1786-10-02
Ved Proclama, læst ved Kiøbenhavns Hof= og StadsRets den 11te Septbr. og ved Siellandsfars Landsting den 13de ejusdem, ere saavel Creditorerne, som Arvingerne efter afg. Anna Margretha og hendes forhen afdøde Mand, SkibsCapitain Morten Hermansen Rønne, med 12 Ugers Varsel indkaldede at møde udi bemelte Hof= og Stads Rets Skifte=Commission, de første at anmelde deres Fordringer, og de sidste for at bevise deres Arve=Ret.
Berlingske Tidende, 1786-10-02
Ved Proclama, som er læst i Siellands Landsting den 13de Septbr. sidst, og i Hof= og Stads=Retten den 18de Dito, ere de som haver noget at fordre efter afg. Henrich Olevarius, som har fahret for Skibs=Dreng med det Particuliere Skib, Norge, indkaldede, at møde udi Hof= og Stads=Rettens Skifte=Commission inden 12 Ugers Forløb fra Proclamatis Forkyndelses Dato for at anmelde og bevise deres Fordringer ; ligesaa ere og bemelte Afdødes Arvinger indkaldet med lovlig Varsel, at melde sig og legitimere deres Arve=Ret, samt iagttage deres Tarv under Skiftet, hvilket herved end videre bekiendtgiøres. Haver nogen noget at fordre udi efterskrevne Afdødes Stervboer, hvilke have faret med det Particuliere Skib, Norge, nemlig : Skibs=Kok: Andreas Rasmussen, Matroserne: Erich Andersen, Cornelius Hansen, og Peder Olsen, indkaldes de herved med 12 Ugers Varsel, at møde udi Hof= og Stads=Rettens Skifte=Commission, for at anmelde og bevise deres Fordringer; ligesaa indkaldes og foranførte Afdødes Arvinger med lovlig Varsel, at melde sig og legitimere deres Arve=Ret samt iagttage det Fornødne ved Skiftet.
Berlingske Tidende, 1786-10-02
Haver nogen noget at fordre efter afg. Bent Lorentsen, som har fahret for Jungmand med den Østersøiske og Guineiske Han deels Skib, Fredensborg, indkaldes de herved med 12 Ugers Varsel, at møde udi Hof= og Stads=Rettens Skifte=Commission, forat anmelde og bevise deres Fordringer ; ligesaa indkaldes og fornævnte Afdødes Arvinger, at melde sig inden den i Loven foreskrevne Tid, med Beviis om deres Arve=Ret, og iagttage deres Tarv under Skiftet.
Berlingske Tidende, 1786-10-02
Haver nogen noget at fordre udi afg. Andreas Møller, som har fabret for Matros med den Østersøiske og Guineiske Handels Skib, Grev Thott, hans Stervboe, indkaldes de herved med 12 Ugers Varsel, at møde udi Hof= og Stads=Rettens Skifte=Commission, for at anmelde og bevise deres Fordringer: ligesaa indkaldes og bemelte Afdødes Arvinger med lovlig Varsel, at melde sig og legitimere deres Arve Ret, samt iagttage deres Tarv under Skiftet.
Berlingske Tidende, 1786-10-02
Haver nogen noget at fordre efter afg. Matros Christian, Klein, som har fahret med det Particuliere Skib, Haabet, indkaldes de herved med 12 Ugers Varsel, at møde udi Hof= og Stads=Rettens Skifte=Commission, for at anmelde og bevise deres Fordringer : ligesaa indkaldes og bemelte Afdødes Arvinger, med lovlig Varsel, at melde sig og legitimere deres Arve=Ret, samt iagttage det Fornødne ved Skiftet. Skulle nogen behøve et Hollænderie af 140 Køer i Forpagtning, vil Vedkommende behagelig henvende sig derom til Procurator Hansen i Holbeck, som har saame i Commission. Præste=Enke=Sædet i Alsted Bye ved Sorøe, bliver til Michaelis nuværende Fløtte=Tid ledia; det er indrettet for en liden honet Familie og forsynet med 3de smaae Hauger; Liebhaberne ville adressere sig til Præsten i Alsted.
Berlingske Tidende, 1786-10-06
Palermo, den 26de August. Kongen af Neapolis har til Lettelse for den Sicilianske Handel med de Europæiske Nationer, som ville kiøbe og udføre Korn, anlagt et Kongel. Kornmagasin her i Staden, hvilket paa nærværende Tiid er rigelig forsynet med alle Artikler til Udførsel. Fremmede Skibe have deraf den Fordeel, at de ikke have nødig at fare til alle smaa Havne i Kongeriget; men kunne her finde og indtage deres fulde Ladning.
Berlingske Tidende, 1786-10-06
Mayland, den 9de September. Et forskrækkeligt Uveir, som Natten imellem den 23de og 24de August indfaldt her, har meget ødelagt Egnene af Caston, fornemmelig den der værende Sognekirke; kastet Klokkerne ned, og meget beskadiget Taarnet. Den 3die hujus indfaldt der et ligesaadant Uveir i den tilgrændsende, Landsbye, Parabiago. En Lynildstraale slog ind i den den værende St. Ambrosti Kirke, og rev Kalken af Haanden, paa en Geistlig, som gik fra Alteret til Sacristiet, dog uden at beskadige ham for Resten i mindste Maade.
Berlingske Tidende, 1786-10-06
London, den 19de September. Med hvor megen Tilforladelighed det endog er bleven paastaaet, at Handelstractaten imellem os og Frankrige var, om ikke ganske sluttet, saa dog i det mindste nær ved at blive undertegnet, er det dog tilforladeligt, at det ikke endnu en kommet saavidt med samme, som man har vildet foregive. Vi ville, at Frankrig skulde inddrømme os anseelige Fordeele i Handelen, og saaledes ville Franskmændene ogsaa have det paa deres Side. De ere bange for, at vore Manufacturer skulle finde alt for stor Afsætning hos sig, og derfore ville de sætte Grændser for sammes Jndførsel; men vi bestræbe os for intet saa meget, som for at vore Fabrikantere kunne faae saa stærk en Afsætning, som muelig, paa deres Vare i Frankrig. Vore her værende Viinfabrikantere derimod see gierne, at Jndførselen af Franske Vine i Engeland maatte blive saa ringe, som mueligt, paa det deres Manufacturer ikke skulle tage nogen Skade derved. - Hs. Majestæt Kongen har udnævnt den Jrlandske Grev Riccard v. Morrington, Ridder, af den nye St. Patriks-Orden, til een af de 5 Commissarier, som forvalter Storskatmester-Embedet i Engeland. Denne en Jrlænders Udnævnelse til en saa vigtig Post i Engeland, saavelsom adskillige Jrlænderes Optagelse i det Engelske Geheime-Cabinetsraad, bliver af de her værende Politikeanseet for et Kunstgreb, hvorved Ministeren tænker at udføre sine Hensigter med Jrland, enten ved at sætte igiennem med sit Handels-Forlig, eller gandske at forene begge Kongeriger.
Berlingske Tidende, 1786-10-06
Wien, den 20de September. Der siges, at Kongen af Neapolis og Churfyrsten af Col ville i November Maaned komme hertil. Efter et andet Rygte skal der i tilkommende Aar blive holdt en stor Leir i Mæhrn, hvortil ogsaa den Bøhmiske Armee og en Deel af det Ungerske Cavallerie skal støde. Ved denne Leir, heder det, vil Kongen af Neapolis være nærværende. - Man er her meget opmærksom paa, om ikke Tyrkerne skulle ville forandre deres Sprog, men fare fort med at misbruge det Petersborgske Hoffes Taalmodighed ved underhaanden at begunstige Tartarernes Jndfald.
Berlingske Tidende, 1786-10-06
Erkebiskoppen af Salburgs Skridt, ihenseende til den i München oprettede nye Pavelige Nuntiatur, nemlig ved sin Canzler at sende en Memoire derhen, er sandsynlig ikke skeet uden det Keiserlige Hoffes Forevidende, hvorfore man nu faaer at see, med hvad Øine Hoffet i München vil ansee dette Skridt.
Berlingske Tidende, 1786-10-06
Fra de Hollandske Grændser, den 23de September.
Berlingske Tidende, 1786-10-06
De saa kaldte Patrioter udsprede det næsten utroelige Rygte, at Staterne af Holland ville tilsende Arvestatholderen den Erklæring: "At dersom Hs. Durchlauchtighed ikke ophævede den ved Slottet Loo sammentrukne lille Leir, ville de foran"stalte et fiendtligt Angreb imod ham." - Følgende Optrin som den 19de hujus forefaldt i Amsterdam, er formodentlig uden Crempel i de Militaires Historie. Capitain Bichers Borgercompagnie marcherte ud af den Leydenske Port, for der at exercere, og blev, som sædvanlig, ved Udmarchensaluteret af Stadssoldater=Vagten i Porten. Til disse havde 24 Mand med Grenadeerhuer af Exerceer-Selskabet Tot nut der Schuttery, samt et Compagnie Musketerer, føiet sig, ventelig, for ogsaa at blive saluteret; men dette slog dem feil; thi neppe fik den vagthavende Underofficeer i Porten Øie paa Grenadeerhuerne, førend han strax commanderte Gevæhret paa Skulderen. Fændriken, som anførte Exerceer=Grenadererne, commandeerte strax Holdt, og spurgte Underofficeren, hvorfore han ikke saluterte, Denne svarede, at han ikke havde Ordre dertil. Fændriken paastod, at han skulde salutere, og i sin Jver commanderte, da han kom for Porten: Den hele Parade til Høire sving, March, og trak derpaa endnu engang ind og ud igien at Porten; men Statsoldaterne bleve ubevægelige, og saluterede ikke. - Exerceerselskabets Forsvarere paastaae, at den nærværende præsiderende Borgmester i Amsterdam, Hr. Rendorp, har været Skyld i denne Forhaanelse.
Berlingske Tidende, 1786-10-06
Haag, den 23de September. J vore offentlige Blade læse vi nu den af Chefen for Expeditionen mod Stæderne Elburg og Hattem, Generalmajor von Sprengler, til Staterne af Geldern afsendte Beretning af 7de September. Efter samme sendte han Staternes Bude med deres Resolution, samt Capitain Pelkwyk, til Jndbyggerne i Hattem, og lod dem opfordre, samt gav dem 2 Timers Betænkningstid. Da han intet Svar fik, sendte han er Rytter derhen og tilstod dem endnu 1 Time. Førend samme var forbi, begyndte man at skyde fra Stadsvoldene, saa at Kuglerne fløilangs Forposterne, dog uden at treffe nogen. Han sendte derpaa nogle Poster til Hoomontze=Porten, hvor der ligeledes blev skudt, lod giøre nogle Kanonskud paa Staden, og indkaste nogle Haubitzer og Granater. Han lod derpaa Skydtet fremføre, og rykkede selv med Tropperne mod Staden, fra hvilken der blev gjort nogen Musket=Jld med store Hagel og smaa Rendekugler, hvilket dog ikke gjorde nogen Skade. Beleirerne rykkede videre frem mod Porten, som blev opbrækket, marcherte ind, og saae da til sin Forundring: at det fiendtlige Batterie, som uophørlig havde skudt, laae paa hin Side Yssel, paa Provindsen Overyssels Gebet, og blev betient af Folk fra Staden Zwoll; men da samme blev bedækket af Floden, og laae paa et fremmet Gebet, kunde Generalen ikke angribe det, besynderlig da det paalaae ham, at forebygge alle Uordener, som Militien kund foretage i Staden Hattem, hvorfore han og paa behørige Stæder udsatte de nødvendige Vagter. Den vedvarende Skyden fra Batteriet paa hiin Side Yssel, og Magistratens Frugt, havde imidlertid dog foraarsaget nogle Udsvævelser, der saavel af Borgerne som af nogle at Militien vare begaaede, hvilke han dog snart standsede. De bortagne Eiendomme bleve bragte til Borgmester Brouwers Huus, og sammesteds forvarede, for at give Eierne det tilbage igien. Til Slutning takker General len Gud, at hverken nogen af Borgerne eller Tropperne har sat Livet til ved denne Expedition. - Alt Foregivende om Døde, Saarede og Plyndring er altsaa ligesaa usandfærdige som de Efterretninger, der have staaet i vore Tidender om Kongen af Frankerigs Erklæring angaaende den Brug, Arvestatholderen har gjort af Republikens Tropper, og hans øvrige Opførsel.
Berlingske Tidende, 1786-10-06
Berlin, den 23de September. Den her værende Evangelisk Bøhmisk-Mæhriske Brødre Menighed, hos hvilken der fra mange Stæder er skeet Forespørseler i Henseende til en Supliqve, som fra det Brandenborgske under 12te August d. A. blev meldt at være overleveret den Høistsalige Konge i hans sidste Sygdom at nogle Deputerte fra benævnte Brødre=Menighed, og angiHøistsammes dyrebareste Person (see disse Tidender No. 66. finder sig at skylde Sandheden den Bekiendtgiørelse: At ingen saadan Supliqve er bleven indleveret, hverken af Menigheden, eller nogen Lem af samme.
Berlingske Tidende, 1786-10-06
Fra det Brandenborgske, den 26de September. Om Stats- og Cabinetsminister, Grev von Hersberg, ere følgende biographiske Efterretninger for nyeligen blevne bekiendte: "Friherre Evald Frederich von Hersberg blev fød den 2den September 1725 i Cottin i Pommern, og studerte indtil 1745 i Halle, hvor han udgav en Afhandling om " Churfyrste=Foreningen og Churfyrste Dagene, der bebudede den nu værende store Statsmand. J Aaret 1747 blev han "Legationsraad i Berlin, bekom 1750 Opsigten over det geheime Stats og Cabinets=Archiv sammesteds, og 1757 den "første Expedition i Departementet for de udenlandske AffaiPrer. J Aaret 1763 reiste han som Minister til Kongressen i Hubertsburg, og efterat Freden sammesteds var bleven sluttet, blev han Statsminister i Departementet for de Pudenlandske Sager. Siden 1756 førte han Pennen i Frederichs vigtigste Statsskrivter, og leverede sande MeØsterstykker af Deductioner. Som virkelig Statsminister ved ret saa stort Hof, og tillige som en saadan Forfatter, er han vel den eneste i sit Slags. - Jhenseende til Cavalleriets Forflegning skal den Forandring være i Gierde, at Fouragens Anskaffelse skal overlades til Cheferne for Cavallerie-Regimenterne, og samme meddeles frie Passer, paa det Rationer ne for Eftertiden allevegne kunne passere accisefrie. Græsningerne skulle derhos for Eftertiden ophøre. Enhver Officeer, som i Tienesten har noget at melde Kongen, siges, at skulde faae frie Adgang, og Hs. Majestæt skal derhos have erklæret: "Jeg er den øverste General i Armeen, og holder det for min Skyldighed, selv at tale med hver Officeer angaaen7de Tienesten.
Berlingske Tidende, 1786-10-06
Kiøbenhavn, den 6te October. Under 13de September d. A. har det behaget Hans Majestæt at benaade Tømmerhandler Hr. Larsen her i Staden med den store Guldmedaille pro Meritis til Belønning for en at ham i Søen uden for Citadellet Frederichshavn paa egen Bekostning oprettet nyttig Bade=Anstalt til almindelig frie Brug, og Afbetiening.
Berlingske Tidende, 1786-10-06
Den 15de September er Capellan Hr. Niels Petersen, Hertzberg confirmeret at være Sognepræst til Qvind=Herreds Præstegield i Bergens Stift; Sognepræst Hr. Diderich Christian Blicher beskikket at være Sognepræst for Borup Menighed i Aarhuus Stift; Sognepræst Hr. Niels Alling ligesaa til Hals Menighed i Aarhuus Stift. Den 22de September er Studiosus Joachim Stochfleth confirmeret at være Capellan pro Persona til Jde Præstegield i Aggershuus Stift; Sognepræst Hr. Gotlob Schønberg ligesaa at være Sognepræst for Espe og Wantinge Menigheder i Fyen; Sognepræst Hr. Jens Balslew ligesaa for Werninge Menigheder i Fyen. Førstkommende Mandag den 9de October, Kl. 6 1/2 Slet. bliver Apartement ved Hoffet, og derefter hver 14 Dag indtil nærmere afbestilles.
Berlingske Tidende, 1786-10-06
J September Maaned underkastede 160 Candidater sig Exammen Artium. Deraf erholdt 62 Characteren Laudabilem, hvoraf følgende bleve indkaldte for Consistorio, og roste for deres hidindtil viste Flid, samt opmuntrede til at blive fremdeles ved i samme: Frantz Henrie Møller fra Friderichsborg Skole; Johannes Lund, Privatist fra Kiøbenhavn; Johan Lorenz Sahl fra Kiøbenhavns Skole; Johan Christian Matthias Krarup fra Aarhuus Skole; Peder Bertelsen fra Nyekiøbings Skole; Johan Rheling Qvistgaard og Jvar Qvistgaard, Privatister fra Slagelse, Andreas Teilman Engelbreth, Privatist fra Kiøbenhavn; Christian Wilhelm Schou fra Kiøbenhavns Skole; Johan Hermann Splet fra Odense Skole; Barthold Andreas Bille fra Roeskilde Skole; Frederich Christian Grønlund fra Ribe Skole; Johan Kinkel, Privatist fra Kiøbenhavn; Christen Nicolai Meldal fra Bergens Skole. 89 fik Characteren Haud illandabilem, og 9 Non contemendum, Onsdagen den 4de October gav Hr. Capitain Jens Tors low sin Skive og Sølv=Premier til det Kongelige Kiøbenhavnske Skyde=Selskab og Broderskab, der for beste Skud tilfaldt: Hr. Capitain Plum den første Premie, 4 SpiseSkeer; Hr. Regimentsqvarteermester Plum den anden, 2de Spise=Skeer; og Hr. Raadmand Kaasbøl den tredie, en Medaille; hvormed Skyde=Øvelserne for i Aar endtes.
Berlingske Tidende, 1786-10-06
Fortsættelse af det Kongelige Landhuusholdings Selskabs Premier og Belønninger fra den 17de August sidstleden. (See No. 79.)
Berlingske Tidende, 1786-10-06
Fremdeles haver Selskabet maattet forbigaae følgende, fordi de i deres Æskninger ikke tydeligen have anført, om Træerne ere plantede særskilte til Gavntømmer og ikke til Busk eller levende Gjerder, da dog Selskabet udtrykkelig haver fordret dette, nemlig: Gaardmand Anders Hansen, Gieldstedtaarup Bye, Gieldsted Sogn, Hindsgaule Amt, som har anmeldt at have omkring sin udskiftede Jordvold ympet 2750 Pile. Gaardmand Hans Jørgensen sammesteds, som har plantet 1480 Stkr. Pile. Gaardmand Mads Hansen sammesteds, som har anmeldt 1050 Stkr. Gaardmand Anders Banke i Slebek Bye, Kirkebye Sogn, Nyborg Amt, hvis Plantning er 1067 Stkr. Hoveriesbonden Rasmus Jørgensen i Heldager Bye, Tvede Sogn, Nyborg Amt, som i 1781 og 82 har opelsket 800 Pile og Vider. Fæsteren Jørgen Nielsen i Gieldstedtaarup Bye, under Hindsgauls Amt, som har plantet 800 Pile. Huusmand Niels Tromslager i Helager under Nyborg Amt, som har anmeldt 300 Pile og Vidier. Hoveriesbonden Hans Hansen sammesteds, hvis Plantning er 250 Stkr. Pile, og Fæsteren Niels Ladefoged i Sørup Bye og Sogn, Nyborg Amt, som har meldt sig med 210 Pile og Vider. J Øvrigt maae Selskabet her igjentage det, som det allerede det foregaaende under Artiklerne om Vands Afledning, levende Gjerder og Kleveravl har anmerket i Henseende til Baroniet Lehn. Foruden de Mænd af Baroniet Lehn, som ovenfor ere anmeldte, og formedelst Mangel ved Attesterne ikke har kundet komme i Betragtning, forbigaaer Selskabet derfor end videre: Boelsmand Rasmus Jørgensen i Kirkebye Bye og Sogn under Nyborg Amt, som ellers har udviist en roesværdig Flid med 600 Pile- og Vidie=Træers Plantning. I Jylland; 124. Huusmand Christen Christensen i Aarskoven, Binslev Sogn, Horns Herred, Aalborg Stift, tilkjendes den største Premie af den første Sølvmedalje eller 20 Rdlr. for i Aaret 1782 at have plantet 527. Stykker Træer, hvoraf 400 ere Popel=Pile og de øvrige Eeg, Bøg, Ask, Røn, m.v. 125. Huusmand Niels Jensen i Wogn Bye, Mosbierg Sogn, Horns Herred, Aalborg Stift, tilkiendes den anden Premie forhøjet fra 10 til 15 Rdlr., for i Aaret 1782 at have plantet 562. Stkr. Pile til Træer, foruden 11 Aske=, 12 Rønne, 14 Elle, 6 Blomme, 2 Æble= og 1 Kirsebær=Træe, ligesom han desuden og i 1780 og 81 har plantet 151 Piletræer. 126. Huusmand Peder Jensen Snedker i Nørre Kongerslef, Hellum Herred, Aalborghuus Amt, Wiborg Stift, som i Aaret 1782 har plantet 400 Piletræer, tilkjendes derfor en Belønning af 10 Rdlr. 127. Gaardmand Niels Urnholt af Wisborg Sogn, Aalborghuus Amt, Wiborg, Stift, tilstaaes en Belønning af 8 Rdlr. for at have plantet 780 Piletræer af 3 Aars Alder. 128. Huusmand og Smed Poul Nielsen i Wogn Bye, Mosbierg Sogn, Aalborg Stift, som i 1782 har plantet 378 Pile og Elle til Træer, tillægges ligeledes en Belønning af 8 Rdlr. 129.