JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-10-23
Under 27 Sept. d. A. er igiennem Rentekammeret udfærdiget en Forordning om Skovenes Udskiftning, Vedgeholdelse og Fredning i Danmark, hvorved iblandt an let er bestemt, at alt Fælledskab i Skove i Danmark, naar det finder Sted imellem Overskovsejere og andre til Græs ling i Skovene berettigede, skal herefter ophøre og Udskift. ningen heraf inden 5 Aar fra dette Aars Udgang iværksættes.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-10-23
Ved Reskript til Stiftsørrigheden over Tronhiems Stif af 22 Febr. d. A. er, med Hensyn til en Skolekasses Op lettelse i det søndre og nordre Tronhjems samt Romsdahls Amter, bestemt, af samme at forbedre de Skoleholderes lenninger som Almuen formedelst Armod eller af andre tale omstændigheder ikke formaaer selv tilstrækkeligt at løn se, saavelsom og deraf at give udlevede, men i øvrigt forsente Skolelærere Pension, som dog aldrig maae hverstige 10 Rd. aarligt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-10-23
Under 12 Febr. d. A. har Cancelliet tilskrevet samtlige Landmilice-Sessioner i Danmark, at da en Landsoldat, som den engageres til Gefreider eller Underofficeer, beholder sine J Rd. aarlig Douceur af Landet i de 6 Aar han, som Landsoldat, var tjenstpligtig, saa kan han heller ikke fritages for de Forbindtligheder der paaligge ham som Landsoldat i den Tid; og altsaa ikke, om han er givt, i saadan Tid lege sin Kone og sine Børn med sig til Garnisonen, og se Børn, som han i bemeldte Aar avler, ere derfor værnepligtige, men denne Forbindtlighed ophører derimod naar disse 6 Aar ere forløbne, og han bør da betragtes som Frimand.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-10-23
J Anledning til Cancelliet indsendt Forestilling, er ved Skrivelse til Biskoppen over Siællands Stift af 29de Deembr. f. A. fastsat som Regel, at intet Barn skal bekræfles ved Konfirmation i sin Daabes Pagt, før det, efter Forord. af 25 Mai 1759, 1 Art. har fyldt sit 14de Aar.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-10-23
Linieskibet Seieren og Fregatten Frideriksværn, som førte Kronprindsens Regiment og Artilleriet til Kiel, hade udstaaer meget i Stormveir, og Fregatten skal have mistet to Ankere og sit Bogspryd. Paa Seieren fik en Sol. dat sine Been knækkede ved at komme imellem Tougene.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-10-23
Efter Breve fra Stokholm skal sammesteds være lagt Embargo paa alle til Transport brugelige Fartøier.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-10-23
Ved Auction paa Børsen den 17de Octbr. blev i Kiøbenhavn solgt en heel Species Actie for 710 Rdlr. en qvart Dito for 176 Rdlr.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-10-23
Den 16de Octbr. udkom i Classelotteriet Nr. 2803 med 15000 Rdlr. hos Kapitain Haagen og No. 377 med 3000 Rdlr. hos Hr. Jnspecteur Bie i Kiøbenhavn No. 24281 med 100 Rdlr. hos Hr. Riber i Svendborg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-10-23
J Stangvigs Præstegaard i Tronhjems Stift kom i sidste Foraar en Ulv ind i en Gaard, og, uagtet 2 Koner stode der, greb fat paa et Lam. Den ene Kone sprang strax til, greb Ulven i Ørene, og holdt den saaledes fast, medens den anden løb og hentede en Øxe, hvormed den fik sit Banesaar. Stephansen anstiller i sin Avis en Sammenligning mellem denne flinke Kones Mod, og den Forhavselse en Ulv i Fior afstedkom i Jylland, skiøndt Omstændighederne her vare ganske forskiellige.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-10-23
Hs. K. H. Kronprindsen ankom til Kiel den 11te October og uddeelte Parolen første Gang. Han forbliver der nu med alt, kun troer man at han paa et Par Dage endnu giør en Tour til Louisenlund. Formedelst Hovedqvarterrets Henlæggelse til Kiel, er denne Bye bleven meget levende.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-10-23
En Jnterims Underofficeer med nogle Gemene har taget et Fartøi ud af tre Kroners Havn, og er dermed deserteret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-10-23
En kongel. Kutter er løbet ud for at oplede samme, om det bliver den mueligt. Veimesteren, Major Bruun i Tronhjem, har udsat en Præmie af 10 Rd. for Oplysning om nogle nedrige Mennesker, som af Skadefrohed have beskadiget en i det Tronhjemske nylig anlagt Vei over Sparbroen og en nybygget Broe over den der hos løbende Figge=Elv. De have ikke allene beskadiget Porten ved Broen, men og med Anstrængelse nedvæltet en Mængde store Stene, der vare opsatte paa Broens Sider i Stedet for Rækværk, og senere udbrækket Stene af Muren selv. En saadan Niddingsdaad fortiente vist, som en særegen og høist strafværdig Misgierning, en egen Straffelov.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-10-23
Et dansk Skib, ladet med Penge, er i den Mosambikske Kanal taget af Søerøvere fra Madagaskar.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-10-23
Den Syge, som siden forrige Efteraar grasserede i Aastrup Sogn paa Falster er saa langt fra at være standset, at der endog nylig er en død deraf, og flere ligge syge.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-10-23
Den 12 d. M. ankom 5 russiske Orlogskibe og en Fregat fra Østersøen paa Helsingøers Reden under Viceadmiral Senavins Kommand, nemlig: 1) Admiralskibet Jaroslav, Kapitain Mitkoi 74 Kanoner, 2) St. Peter, Kapt. Baratinkoi 74 Kan. 3) Uril, Kapt. Bitssenskoi 80 Kan. 4) - - Kapt. Raschneus 74 Kan., 5) Moskva, Kapitain Jestzen 74 og 6) Fregat Kildurin Kapt. Ronsosin. Samme Dag gik endeel men den 13de nogle 100, meest engelske og 3 armerte Skibe til Nordsøen. - Den russiske Flaade blev d. 13 fra Kiøbenhavn forsynet med 400 Lpd. Oxekiød og endeel frisk Vand. Den 14de ankom ligesaa en svensk Kutterbrig og en Kutter fra Karlskronetil Helsingøer, som der skulle forvente nærmere Ordre til videre Bestemmelse. De skulle efter Rygtet være tiltaklede og bemandede a. i 2de Dage. Den 15 seilede den russiske Flaade til Nordsøen, men hine 2 svenske og 2 engelske armerte Skibe ligge med nogle faa Koffardiefartøjer endnu paa Reden sammesteds.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-10-23
Daglig besøges nu i Kiøbenhavn Hr. Konsul Vests herlige Maleriesamling (som gjerne kunde kaldes fyrstelig) efter Ejerens Ønske, af Kunstnere, som her søge Belærrelse og Mynstere. Ogsaa af Kunstelskere er Samlingen idelig besøgt. Den 16 Oct tog Hs. K. H. Arveprindsen, med Prindsesserne og Prinds Ferdinand, ledsaget af sit Hof, derhen. Uagtet sin Alder og Svagelighed opholdt sig denne Søn af Frederik den Femte, hiin Kunsternes Skaber Danmark, næsten 3 Timer der, og betragtede Kabinettets Mesterstykker med den syrige Kunst elskers Varme og Deeltagelse. Det er mærkeligt, at ogsaa Frederik den Femtes Sønnesøn, Prinds Christian, er en stor Elsker af de bildende Kunster, og tegner selv.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-10-23
J Politievennen dadles, at de Danske ikke bære Agtelse nok for deres eget Sprog, deels ved ikke at sørge for den største Reenhed saavel i Stil som Retskrivning, deels fordi alt, som hos dem skal have Navn af Stort, maae stemples med latinske eller andre fremmede Jndskrivter, om det skal erholde Smagens bifald, og mangen Dane, af hvem og for hvem alt dette frembragtes, staaer uoplyst derhos, og maae giætte sig, om han kan, til Jndholdet Kiøbenhavns Skilderie, der nu i 2 Aar har hævdet sin Plads, som et af Dagens bedste, interessanteste og læseværdigste Blade, er nu med tredie Aargangs Begyndelse fremkommen i Qvartformat. Autor har tillige givet det en nye Indretning, ved at bringe dets Jndhold under visse Afdelinger, hvorved han har havt til Hensyn at fremstille for Læsernes Øiekast under samlede Rubriqver de Efter ninger, som kunne interessere Enhver efter sin Smag, overspringes efter Behag, uden derfor at giøre Ska Læsningen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-10-23
Uagtet Journal de L. Empire er en af de Parisiskepiligerede Journaler, saa indeholder den dog ofte Usandsedigheder - en Egenskab, som endog Monitøren selvi altid er saa ganske fri for. Nyligen fandt den for godt berette følgende: "Hertugen af Brunsvigs Søn, som Generalmajor, skal paa Paraden have truet en Officeerne Stokken; denne trak derpaa blank mod Prindsen, men standsede ham, og gjorde ham vaabenles. Den bestynPrinds gik hiem, uden at lade ham arrestere; men Ost ren, som ligeledes gik hiem, skiød sig ihiel. - Komme deuren over Prindsens Regiment har nu offentlig ertinden hele Aneldote for en reen Opdigtelse. Dr. Gall har nu ogsaa fundet en høi Grad af Godmodhedsorganet hos Peder Michelsen. - Om den bekienGuldhornsraner Heidenreich har han sagt, at han beKonstorganet i høi Grad, og han er ogsaa almindelig i kiendt, som et mechaniskt Genie.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-10-23
Det hedder at Professor Münter til Sommer vil lade grave adskillige Høie i det gamle Leire eller nuværende Lei borg, for mueligen der at opdage Oldsager.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-10-23
J Sunds Herred, Fyens Stift, findes nu ad lige Fabrikanlæg. Ved Svendborg paa Baron Lei Godser, have Hr. Vest og Hr. Storm anseelige Olmerd- og Strømpesabriker. Den raa Uld lade de spinde af: tige Folk paa Godset, og hver Fabrik bringer en Pensum af 617000 Rd. aarlig i Omløb. De have i en Stræknaf et Par Mile omkring Fabriken anseelige SpindeskolLandsbyerne, hvorved en Huusmands Familie kan til 20 til 40 Rd.; de Fattige have i disse dyre Kornaar faret meget Spind fra Fabriken. Deres forarbeidede Va af Dreiel, Olmerdug og Strømper sendes til KiøbenhaJ Ollerup Bye ved Vester=Skierninge gives et stort Dreivæverie, og paa samme Sted fabrikeres noget Bomuspind og Olmerdug. Til Fabrikerne bruges Bøndervisom tiene for Kost og Løn, og de Bønderkarle, som op res ved Fabrikerne, ere frie for Soldatertienesten.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-10-23
Bogtrykker Stephansen har nu fremsat sine Betænk ger over Lieutenant Andres Bekiendtgiørelse om den De ske Skoemager Bach i Rusland, som har opfunden den skine, hvorved han i til Minuter tilskiærer 50 Par Stør Det Tillæg, at Lieutenanten selv er af fornemme Ras bleven anmodet om at bekiendtgiøre denne Efterretninanseer Stephansen for en Opfordring af følgende JndhoDanske Ynglinger, forlader eders Fædreland, bru eders Talenter og kraftfulde Arme til at hæve en frem Stats Vælde, Ziir og Velstand! -Underlige Slutninsiger Skilderiet - Jkke hele Skomagerlauget i Dan og Norge - Oldermanden og Oldgesellen iberegnet kunne hæve Ruslands Vælde, Ziir og Velstand. -J Mandags havdes atter det væmmelige Skuespil af en offentlig Kaspiskning her paa Odense store Torv. Det var senne Gang 3 Qvindespersoner, som strax derpaa bleve transorterede ombord for at overføres til Tugthuset i Kiøbenhavn. for de for Tyverie ere hendømte paa Livstid.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-10-23
Udtog af en Skrivelse fra Grønland. Fiskenæsset 1805. Den 4 Juli d. A. indtraf her i Egnen eler paa disse Høider et haardt Tordenveir, der trak ov i S. V. gik N. V. over. Samme Dag var jeg paa et lidet Fartøi, sat med 2de Matroser, seilende langs Kysten nogle MiS. for dette Sted. Vi hørte tidlig om Morgenen en hulGuldren, men tænkte mindst paa Tordenveir. Hen paa formidd. blev Solen ganske skiult af tykke Skyer, med een som Lyn og umiddelbar derpaa et overmaade stærk Knald nu i en stiv Time gav Gienlyd fra Fieldene. Et haardt Hindstad havde nær kastet vort lidet Fartøi over Hovedet paa Havet blev pludselig oprørt og Bølgernes fierne Brø en forkyndte et nær forestaaende Uveir. Under disse Omindigheder besluttede jeg at tage den første bedste Havn, holdt derpaa ind i en liden Havbugt, hvor vi ei allene fandt ti god Havn, men en prægtig Telteplads. Paa samme Plads befandtes hændelsesviis 2de grønlandske Delte til brende 2de hedenske Familier fra Fiskehaabs District, som har der paa Rensdyrjagt. Som vi vare ifærd med at reise sort Telt, kom et stærkt Lyn og Tordenskrald: lidet efter sorte vi en ynkelig Skrigen, opmærksom herpaa kastede vi Tinene hen til Stedet, hvor dette Jammerskrig kom fra, og har da det ene grønlandske Telt kastet omkuld og adsplidte dens Jndboere alle løbe til Fields, en gammel Mand unden, som blev tilbage og gav sig af alle Kræfter til at flenen Sælhund, han samme Dag havde fanget. Efterat ha fortøiet Fartøiet, ilede vi hen til de grønlandske Telte, de at erfare hvad der var paa Færde, og fik nu at see at sonstraalen var faret ned ved Siden af Teltet og kastet det nu, dog uden at skade noget Menneske. Men denne uhørte Tildragelse havde indjaget Grønlænderne overordenlig træk da de troede det var en umiddelbar Virkning af sernarsuks (deres Satans) Vrede, fordi han var sulten, og At at formilde ham, tog bemeldte gl. Mand det lækkerste Hykke af sin fangne Sæl, hængte det paa en Stang, som sin med megen Møie opstillede paa en høi og steil Klippe, der skudte ud mod Havet, paa det Tornarsuk en paasant kunde holde sin Frokost. Henimod Aften var Uveiret forbi og fløstes af er deiligt klart stille Veir og Havblik, hvilket den Grønlænder forklarede os at være Følge af det gode Tracment, han havde gjort den forhungrede og opbragte Torbrsuk. Endnu for min Afreise kom de bortløbne Grønlænte tilbage for at opreise deres omkastede Bolig igien, og vare Udig at forgude den Gamle, fordi han saa snildelig havde ost at redde dem fra Tornarsuks Kløer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-10-23
Odense Ave=Nyt. Døbte. Den 16de Octbr. Stykkudsk J. Frisachs Datter, Nederiche Dorothea, Fadd. Dragonerne L. Rotters og L. Møl til Koner, Dragonerne L. Rotter, L. Møller og S. Larsen, Feldberedersvend H. Halberolgs Datter, Jnger Marte, Kapd. Marie Kirstine Pedersdatter, Ane Cathrine Hansd., Skoestagersvendene H. C. Henrichsen og H. C. Pedersen, Dager svendene H. P. Thyesen og R. Brylle, Feldberedersvendene R. Waldtlew og H. Schønning. Møllerkudsk N. Jensens Søn, Jens, Fard Mad. Arntsen, Jfr. Henrichsen, Vertshuusholderne R. Jørgensen, H. Nielsen, P. Hagenau, og Bager M. Pedersen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-10-23
Kopulerede. D. 17de Det. Kokken F. Povelsen og Jfr. C. Mortensen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-10-23
Begravet. Vægtervagtmester N. Bagers Enke, 87 Aar, Afskediget Dragon P. Jørgensens Søn, Jørgen Peter, 3 Uger. er De ere
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-10-23
AVERTISSEMENTS. Hos Undertegnede er nogle Værelser til Gaden at faae tilLeie strax eller naar forlanges. N. Roulund, Odense d. 22 Oct 1805. Bager, boende paa Vestergade.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-10-23
Et Pigebarn 14 a 15 Aar, født i Lumbye Taarup, navnlig Mette, en Datter af Huusmand Peder Villadsen, er for rum Tid siden bortgaaet af sin Tieneste, og har opholdt sig paa forskiellige Steder siden, men er nu et at opspørge; hos af Deher. Præster og Sognefogder, som kunde have opdaget bende, ombedes at have den Godhed, for dette ubesindige Barn, at give, hende uafvidende, dette tilkiende for Undertegnede. Formodentlig har hun givet sig et andet Navn og anmærkes derfor, at hun er temmelig føer efter sin Aldet; sortladen af Ansigt og stærke forte Øinebryne. Lumne Præstegaard d. 14de Octbr. 1825. P. B. Lütten.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-10-23
Efter Anmeldelse, fra vedkommende største Lødseler, er, af Odense Amts 2det Lad, Muncheboe Sogn, Løbe No. 83. Reserven Christen Andersen Agernæs, 27 Aar, 61 1/2 Tomme høj, bortgaaet af Lægder, uden at tilkjendegive sit Opholdssted, hvoraf det formodes at han er bortrømt; thi bliver bemeldte Reserne, Christen Andersen Agernæs, herved offentlig efterlyst, med Anmodning til de hannem forekommende, at han maae vorde anholdt egenten hertil indbragt, eller og hans Opholdsted mig tilmeldet, da hans Afhentelse i saa Fald herfra skal blive foranstaltet, ligesom og de paa hans Anholdelse og Voretægt anvendende Bekostninger skal blive Vedkommende erstattet. Fyens Stifts og Odense Amtscontoir d. 17 Oct. 1805. Gersdorff.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-10-23
En Arvefæstegaard af omtrent 9 Tdr. Hartkorn hvortil Ar real 120 Tdr. Land, beliggende imellem Callundborg og Slagelse, er underhaanden at faae tilkiøbs: Gaarden kan tiltrædes strax med eller uden Besætning og Jnventarium. Forfra Aar siden blev Gaarden udskiftet af Fælledskab og tiener til behagelig Efterretning, at Værelserne ere indrettede til Beboelse af en honet Familie, ligesom og de øvrige Beqvemmeligheder i Gaarden med Vognremisser a. ere indrettede efter samme. Et betydeligt og meget indbringende Fiskerie kan anlægges ved Gaarden, og i den Hensigt er et Fiskerhuus al bygger. Om Kiøbet behaget man at henvende sig til Undertegnede der har Commission. Kelleklinte pr. Slagelse den 27de September 1805. F. D. Watt, Herredsfoged Tilkjøbs er at bekomme, et smukt og vel vedligeholdt Huus paa 9 Fag, en Etage med 3 Fag Qvist til Gaarden, hvortil er rummelig Gaardsrum og deri en med Kampesteen opsat Brønd saavelsom fornøden Haugeplads, hvorpaa kan haves de til en Huusholdning behøvende Jordfrugter ; i Haugen er desuden 9 Frugttræer. Liebhaverne ville behagelig henvende dem til H. Ottesen hos Tømmermester Langhoff paa Nørregade i Odense, som foreviser Eiendomen og giver oldere fornøden Underretning Af Falster Lands Arrest har den 11te Sept. sidst funden Leilighed at undvige, Tyvsarrestantinden Anne Chatrine Haus datter, hvis rette Navn egentlig er Lisbeth Pedersdatter, ved Undvigelsen var hun iklædt: en grønstribet Bull, blaat Hoer garns Skjørt, hvidbroget Forklæde, et hvidt Hovedtøi og broget Hue; hun taler svensk, er middelmaadig af Statur, og godt Udseende, med lyseblaae Øjne, ligesom hun og var højt frugtsommelig: thi bliver herved benævnte, Anne Chatrine Hansdatter efterlyst med tienstlig Anmodning, at skulde hur forekomme Nogen, de da vilde anholde hende og til mig indberette saadant, da hun skal vorde foranstaltet afhentet, og de medgaaende Omkostninger erstattet. Nyekiøbing paa Falster d. 11 Oct. 1805. P. Dahlstrøm.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-10-25
Krigsskuepladsen i Tydskland. i for Tiden saa udbredt og broget, at det koster Møie at dan sig et tydeligt Begreb om den hele rædselfulde Forvikling i Armeernes giensidige Stillinger og blandede Operatiobr. - J Schwaben og Bayern vedblive de franske Kropper at udbrede sig paa alle Punkter med den utroeligste kaskhed; dog forefalder der ogsaa daglig enkelte blodige Skiærmydster paa denne Lystreise, som en Pariser Skri gelse kalder den. Efter en hæftig Fægtning ved Donauwort. 7de d. maatte den Østerrigske General Kienmayer trække tilbage til München, hvor han under haarde Trudster for bagte en Brandskat af 300000 Gylden m. m., den han dog kie fik Tid til at inddrive; men maatte d. 9de fortsætte sin settrade henimod I nu floden, hvor den første Russiske Kolon see paa 45000 Mand allerede skal have forenet sig med de der saaende Østerrigske Tropper. Jmidlertid rykkede den Franske hayerske Armee under Bernadotte Natten til den 11te ud i München, og er allerede trængt videre frem til Nosburg og Freisingen. Det franske Hovedqvarteer Keiseren selv var allerede d. 10de i Augsburg, og Prinds Nurats, Marskal Lannes og Neys Korps vare i Begreb med angribe den Østerrigske Hovedarmee under Erkehertug Fernand og General Mack, som saaledes seer sig ganske af skaaren og næsten indsluttet, da General Soult fra Lands lig ogsaa er trængt frem til Memmingen den 13de de led førstnævnte Sted stødte han paa det Østerrigske Kurassierginient Kronprinds Ferdinand, hvilket, skiønt omringet aflevallerierregimenter, dog hug sig igiennem, saa at Franzoser, blot gjorde 60 Fanger hvoraf 51 vare saarede. Den Øe frrigske Armee, hvis venstre Fløi var ved Ulm og den høire, so Memmingen, befinder sig næsten i samme Stilling, en i Aaret 1800 Armeen under Melas ved Marengo. Kei sten med alle de franske Generaler og Soldater havde allerede erladt Augsburg den 13de, og det var under Dødsstraf forlidet Jndvaanerne at begive sig ud af Staden. Skulde Mack ske have forandret sin Position, torde det afgiørende Sla være paafulgt d. 14de. Allerede Dagen før hørtes en stærk Kanonade fra Ulm=Kanten; i Augsburg vare alle Læger og Chirurger satte i Reqvisition, og over 1000 Vogne med Halm vare beredte til at afhente de Saarede. - Aldrig modnedes i kortere Tid større Begivenheder, og inden 14 Dage mennes Feldttogets Skjebne at ville være bestemt!
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-10-25
Foruden det Østerrigske Tab ved Wertingen (S. 525) som nu angives til 5000 Mk. og 12 Kanoner, taler en Frantfurter Tidende endnu om et andet Korps paa 9000 Mand, som ogsaa skulde være ganske indsluttet; men formodentlig mener den dermed det ommeldte Kienmayers Korps. Franzosernes venstre Fløi skal allerede have naaet Regensbure den 13de. Ved Burgau var ogsaa en meget blodig Fægtning den 11te, hvori Østerrigerne leed stort Tab af Dræbte, Saarede og Fangne. General Neys Overgang over Donau skeete ved Günzburg efter en blodig Fægtning med 12000 Østerriger. En ikke officiel Beretning siger endog, at da han den 12te vilde forcere Overgangen, og selv reed foran, for at anspore sine Folk, blev han skudt paa Broen, og henved 10000 Franzoser indsluttede. - Paa Forlangende findes i Korrespondenten en Berigtigelse for, at det ikke var den første Affaire i denne Krig, hvori de Tydske bleve de Tabende; men at den første Affaire var den, som forefaldt paa Broen ved Neuburg den 7de, hvorudi Østerrigerne gjorte 400 Md. til Fanger og dræbte 200. Af Alt synes Østerrigernes Plan at have været, blot at forsvare sigideres fordeelagtige Stilling i Schwaben, indtil Russerne vare ankomne. Da Franzoserne venderes overrumplende Fremrykning og Overgang over Donau, saa got som lige i Østerrigernes Centrum, have tilintetgjort denne Plan, saa vil nu Bayerns og Tyrols Grændser, især Jnfloden fra Kufstain til dens Udløb i Donau ved Passau sandsynligviis blive Middelpunkten for den vigtige Kampplads, som vil strække sig lige til Jtalien, hvor Massen ogsaa d. 4de har forkyndt Erkehertug Karl, at Fiendtlighederne ville begynde. Etschbroen i Verona, som her adskiller begge de fiendtlige Hære, er fra fransk Side ganske tilsværret, og i Kongerige, Jtalien skal udtages 50000 Konskriberede.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-10-25
Alt Artillerie og Munition bringes efter Keiserlig Befaling ufortøvet bort fra den Bøhmiske Grændsefæstning Eger; da den alligevel ikke er skikket til at giøre nogen Modstand. Efter de sluttede Traktater stiller Bayern 25000 Würtemberg 8000 og Baden 4000 Md. til Franzosernes Disposition. De første officielle Efterretninger fra Krigstheatret læses i Monitøren, men naae kuns til den 8de og indbefatte de forskiellige Armeekorps Overgang over Rhinen ved Maynz, Mannheim, Kehl &c. og paafølgende bekiendte Fremskridt. Saa meget erfarer man af samme, at det var Prinds Murat, som, understøttet af Lannes om ringede og togden Østerrigske Division ved Wertingen til Fange.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-10-25
Keiser Napoleon reiser med den største Jil, og holder ofte Natteqvarteer i Huse, hvor Fienden har været Dagen forud. J Augsburg blev han modtaget med al muelig Agtelse af Churfyrsten af Trier, og antog en Æresvagt af Skyttekorpset. Keiseren var paa Lechbroen, da Marmonts Korps defilerede forbi, ved hvilken Leilighed han holdt en Opmuntrinastale til Soldaterne. Det sneede derhos stærkt, var koldt og Sol. daterne stode i Morads til Knæene; men Keiserens Ord vare Luer. Da Soldaten hørte ham, glemte han alle Besværligheder og saae med Længsel Slagets Time imode. 600 Würtembergske Jægere, som kiende alle Veiene i Schwaben, tiene den franske Armee til Veivisere. J øvrigt lide Krigs egnene ubeskrivelig. Ulm havde i en Nat 20000 Md. Jndqvarteering. J Staden Eichstadt er afbrændt nogle Huse. Paa den hele Strækning fra Donauworth til Augsburg, som 15000 Md. passerede Natten til d. 10de, var ikke en Bid Brød, eller det mindste Øl og Brændeviin at faae.