Norske Intelligenssedler, 1787-01-31
Norske Jntelligenz No Onsdagen den 31. Januarii 1787. St. O. 256. P. angaaende de Friheder, som forundes de i Kiøbstæder. Christiansborg Slot den 17de 9. Kiøbstæder. Christiansborg Slot den 17de November 1786. Vi Christian den Syvende, af Guds Naade, Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug udi Slesvig, Holsten, Stormarn, Dytmersken og Oldenborg, giøre alle vitterligt, at da Vi ved Vores under 18de August sidstleden allernaadigst udgivne Placat, angaaende den Jslandske Handels Frigivelse, haver tilsagt de 6 Handels-Pladse paa Vort Land Jsland, Reikiavik, Westmanne, Eskefiord, Eia eller Øefiord Skutils eller Jsefiord og Grundar eller Grønnefiord, Kiøbstæds-Ret og Friheder, hvilke Vi ved en derom især nærmere udgivende Anordning allernaadigst ville bekiendtgiøre; Saa ville Vi nu ved dette Vores aabne Brev allernaadigst have anordnet og fastsat følgende: 1.) Alle Kristelige Religions-Forvante maae i disse Kiøbstæder nyde fuldkommen Tolerance med fri og uindskrænket Religions Øvelse, hvortil efter Omstændighederne endog de Reformerte kan vente en Kirkes Bygning. 2.) Kiøbstædernes Borgere maae i 20 Aar være fri for Kopskat, Told og andre Udgivter til Statens Tieneste, saa at de allene svare de til Byens egen Nytte fornødne onera publica. 3.) Kiøbstædernes Borgere maae ligesom Landets øvrige Jndbyggere være fri for den 1/2 Proeentskat af deres paa Rente udsættende Capitaler, og for Brugen af stemplet Papiir, 4.) De til Kiøbstædernes Anlæg behøvende Grunde maae, saavidt de tilhører Private, af kiøbes dem for Vores Regning, og, saavidt de ere Os tilhørende, allernaadigst skienkes dem til dette Brug, efter at Strækningen forud er opmaalt og bestemt ved en derover indsendende Forretning; og maae saavel Norsk Tømmer som andre Bygnings-Materialier til Kiøbstædernes første Jndretning i Jsland være toldfrie ved Udførselen fra Danmark, Norge og Fyrstendommene, ligesom ved Jndførselen i Jsland, og de, der ville nedsætte sig og opføre Bygninger i de Jslandske Kiøbstæder, kan desuden efter Omstændighederne vente anden Hielp 5.) Bygge-Pladserne skal frit anvises, og det saaledes, at de ikke ligge for tæt sammen, samt at der saavidt mueligt ved hvert Huus bliver Plads til en liden Hauge. 6.) Enhver, som melder sig hos Stedets Øvrighed, skal forundes frit Borgerskab, dog at han lader antegne sit Navn i Borgerbogen, og aflægger Borger-Eed, samt bliver af Stædets Øvrighed forsynet med Borgerbrev til Beviis derpaa, hvorfor dog ikke noget maae begieres uden de blotte Skriverpenge. 7.) Det samme skal og gielde om enhver Fremmed, som maatte komme til Landet for at nedsette sig i Stæderne, dog at de strax ved deres Ankomst til Landet melde dem derom, samt aflegge Troskabs Eed til Os, om de ikke allerede ere Vores Undersaatter; hvilke Fremmede da ved Borgerbrevet bliver at ansee som naturaliserede. 8.) Den i Jndføds-Retten fastsatte Summa, som Fremmede maae indføre og anvende i de danske Stater, for at faae Jndigenat i samme, bestemmes for dem, der ville nedsette sig i en Jslandsk Kiøbstæd, allerne til 3000 Rdlr.; og saadanne der boesatte Fremmede skal for dem selv og Børn, enten de ere medbragte eller fødde i Landet, nyde selvsamme Rettigheder som Jndfødde i alle Vore Riger og Lande. Resten følger.)