JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1794-10-03
Paa Gammelkiøgegaards Gods i Søndenkiøgehuse, under Tryggevelde Amt, er død Huusmand David Frederichsen, Nøyman, hvis fraværende Sen Friderich Davidsen Nøyman der staaer ved 4de Eicha ron Ryttere udi Colding i Jylland, herved en kaldes at møde eller lade møde ved Skiftet efterfornævnte hans Fader, som foretages i det af den Afdøde beboede Huus Søndenkiøge, 6te og 12te Ugersdagen fra undertegnede Dato der ere den 15de November og 27de December førstkommende, da Skiftet tillige sluttes i dette ringe Stervboe, hvor intet vil blive at arve. Gammelkiøgegaard den 4de October 1794. M. Stehr.
Berlingske Tidende, 1794-10-03
Da Farrer Tollesens Gaard her i Nachschou ikke ved først eller anden Auction er bleven bortsolgt, saa bliver samme end videre ved Tredi Auction førstkommende 10de October opraabt, og om antagelig Bud skeer, uden videre Auctioner bortsolgt: Gaarden er beliggende i Byens Søndergade, imellem Hattemager Bendix Poulsen og Skoemager Niels Olsen, bestaaende, af 10 Fag enkelt Stok til Gaden, 15 Fag Dito ved den vestre Side, 8 Fag til Stald og Loe, og 7 Fag ved den østre Side, samt 2 Fag Halvtag, alt af Muur og Bindingsvært, samt Gaards og Haugeplads, saavelsom i Værelserne værende 2de Vindovne, tilligemed en Gaards Jord i Byens Marker, Fierdingstykket undtagen; ligeledes bliver derefter i bemelte Gaard bortsolgt et complet uldent Trykkerie med dertil hørende stre udstukne Kobber Plader og Blye=Kipper med Tilbehør og en complet Vadmels Prisse med Tilbehør, en Kobber=Kiedel 5 Tønder, stor, en Dito halvanden Tønde, indrettet til Brændeviinsværk med Hat, Dække og Piber, en stor Messingkiedel, en Blyekippe og en Træ Dito, alt paa de Conditioner, som nærmere paa Auctionsstedet i Gaarden bliver bekiendtgjort, til videre Efterretning tiener, at Gaarden er asseureret i Brand Cassen for den Summa 1050 Rdlr. Nachschou, den 30te Septbr. 1794. Dr. Gustav Ludvig Bagen.
Berlingske Tidende, 1794-10-03
Endskiønt Stervboet efter her i Byen afdøde Borger Lieutenant og Kobberimed Carsten Peter Rakken neppe vil strække til de allerede angivne prioriterede Fordringer, blive dog samtlige Boets Creditorer, i Kraft af Placaten af 26de October 1792, herved 3de Gange, med 12 Ugers Varsel, indkaldte til for mig, som Skifte=Forvalter, at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer. Nexøe paa Bornholm, den 10de Septbr. 1794. Chr. Jespersen.
Berlingske Tidende, 1794-10-03
Forrige Sognedegn for Karrebæks Meenighed i Sielland, Jacob Camstrup er ved Døren afgaaet og hans efterladte Boe derefter forseglet og beskrevet. Bemeldte Boe bliver den 20de October førstkommende registeret og vurderet, og Dagen derefter som er Tirsdagen den 21de October, bliver holdet offentlig Auction i Karrebæk Degneboelig over den Afdødes samtlige Efterladenskaber, bestaaende af alle Slags Meubler, Linned, Sing og Gangklæder, i Koe, nogle Traver Sæd i Straaet, nogle Læs Høe og noget Brænde med mere. Ved Forseglingen fandtes i Stervboet et af den Afdøde under 4de Augustii sidstleden oprettet Testamente, som af mig er indsendt til Kongel allernaadigst Confirmation, efter hvilket den Afdøde, som ei har efterfterladt sig Livs=Arvinger eller ham bekiendte nær Beslægtede, har givet det lidet, som maatte overskyde af hans Boe, naar hans Gield blev betalt til Karrebæk Sogns Fattige. Dette bekiendtgiøres herved til alle Vedkommendes Efterretning med tienstlig Anmodning til Stervboets Credi= og Debitorer, at de ville indfinde dem hos mig undertegnede inden de i Loven befalede Tider, for at betale deres Gield og fordre deres Tilgodehavende hos mig som Skifteforvalter i Boet. Tiustrup ved Sorøe, den 26de September 1794. S. Wædelse, Herredsproost. Til den her ved Gaarden i Rakkebrohuset saa hastig, og uden at gjøre rede for hans Eiendele, af øde Ladefoged Lars Nielsen, hans Stervboe skal der foruden de allerede bekiendte Debitorer, være mange som er Penge skyldige. Vedkommende, i Fald de ere retsindede og føler Synd i at fortie Umyndiges Tarv, ville derfor behage inden den 28de October d. A., at indfinde dem med saadan Betaling, da de i andet eller Udeblivelses Fald maae vente, til hvad Tid herom skeer Opdagelse at blive Saggivet. Skulle nogen derimod have noget Krav efter bemeldte Hans Nielsen, da have de ligeledes inden saadan Tid at melde og bevise deres Fordring. Sparresholm, den 23de September 1794. L. Andresen.
Berlingske Tidende, 1794-10-03
J Tolløse Præstegaard, kan udi anstundende Vinter indtages og foeres med Høe og Halmforder 40 Stkr. Køer eller Stude, for Betaling, naar Liebhaberne derom behager at melde dem inden medio October hos Undertegnede. Tolløsegaard pr. Roeskilde, den 21de Septbr. 1794. Hanberg. J allerunderdanigst Følge Hans Kongel. Majests. allernaadigste Bevilling af 26de hujus, som under Dags Dato er læst ved Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret, indkaldes herved sub pæna præciusi & perpetui silentn. alle og enhver, som formene sig at have noget at fordre i afg. Planter Thomas Burkes Boe paa St. Croix i Amerika, de Hans Majests. Riger og Lande, samt Udenlands boende med Aar og Dags Varsel, at regne fra denne Jndkaldelses sidste Bekiendtgjørelses Datum i Kiøbenhavns AdresseContoirs Efterretninger, de Berlingske Aviser og den Altonaiske Mercur, og de paa de Danske Vestindiske Eylande boende med 6 Maaneders Varsel, at regne fra den Tid Proclama er bleven læst ved alle Over= og Under=Retter paa foranførte Eylande, samt 3de Gange indført i St. Croix trykte Aviser, dermed at fremkomme, og saadant deres havende Krav inden forskrevne Tids Forløb, for Executores Testamenti i Boet Johannes Rodgiers, James Rodgers, John Towers og Charles Rodgers paa St. Croix at anmelde og beviisliggiøre. Kiøbenhavn den 29de September 1794. Paa de Herrer Executores Testamenti deres Vegne, Jens Torst, Hof= og Stads=Rets Procurator. digste Bevilling af 26de hujus, som under Dags Dato er læst ved J allerunderdanigst Følge Hans Kongel. Majests, allernaaKiøbenhavns Hof= og Stads Ret, indkaldes herved sub pæn have noget at fordre hos Planter Robert Thompson paa St. præclusi & perpetui silentii alle og enhver, som formene sig at Croix i America, de udi Hans Majestæts Riger og Lande, samt ne Jndkaldelses sidste Bekiendtgiørelses Datum i Kiøbenhavns Udenlands boende, med Aar og Dags Varsel, at regne fra den Altonaiske Mercur, og de paa de Danske Vestindiske Eylande boen Adresse=Contoirs Efterretninger, de Berlingske Aviser og den de med 6 Maaneders Varsel, at regne fra den Tid Proclama er bleven læst ved alle Ober og Under=Retter paa foranførte Eylan, de, samt 3de Gange indført i St. Croix trykte Aviser, dermed at Tids Forløb for hannem paa St. Croix at anmelde og beviislig fremkomme, og saadant deres havende Krav inden forskrevne giøre. Kiøbenhavn, den 29de September 1794. Paa Hr. Robert Thompsons Vegne, Jens Torst, Hof= og Stads=Rets Procurator. naadigste Bevilling af 26de hujus, som under Dags Dato er læst J allerunderdanigst Følge af Hans Kongel. Majests. aller i Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret, indkaldes herved lud pæ- og enhver, som formeene sig at have noget at fordre udi Justice na præclusi & perpetui silentii med Aar og Dags Varsel, alle Raad og Post Directeur Leopold Zum Hagens Stervboe, der nævnte Tids Forløb for os at anmelde og beviisliggiøre. Kiømed at fremkomme, og saadant deres havende Krav inden forbenhavns Hof= og Stads=Rets Skifte=Commission, den 29de September 1794. Stendrup. Wigede.
Berlingske Tidende, 1794-10-03
afg. Manden Peder Torgersen Schøyen, hvis efterladte Boe Paa Gaarden Nørstelien i Lands Præstegield, er ved Døden er taget under Skiftebehandling; blandt hans Arvinger er, efter Anmeldelse, en Svigerson Joen Amundsen Fougner, for nogle Aar siden bortreyst til Kiøbenhavn, uden at man veed hans nu værende Opholdsted, eller og han er i Live; bemelte Ganges Bekiendtgiørelse i de Berlingske Tidender og Christia Joen Amundsen Fougner bliver efter brugelig Maade, ved 3de næ Jntelligenz Blade, indkaldet, at melde sig hos mig, som Skifteforvalter, inden den Tid Loven foreskriver, paa lige Maade indkaldes og de, som noget i dette Boe kunde have at fordre eller anmelde. Schirstad i Grans Sogn paa Haveland, den 27de Augusti 1794. S. Barckley Mejdell, Sorenskriver over Hadeland og Land. Herved bliver giennem de offentlige Tidender indtalde med Aar og Dags Varsel, saavel Debi, som Creditorer, der maatte gives i den herpaa Stedet værende Skipper Lyder Lipmans opgivne og af os som Forvaltere behandlende Boe, da enhver, efter befindende Legitimation for sit Anliggende, skal vederfares Ret. Bergen, den 13de September 1794. Gyldenkrantz. Bentzon.
Berlingske Tidende, 1794-10-03
Erich Erichsen Solberg er ved Døden afgaaet her i Bragernes, og hans Stervboe derefter taget under lovlig Skut behandling; thi bliver alle de, som maatte have nogen Prætension til dette Boe, herved indkaldet at melde sig derved inden lovbefalet Tid hos os som Stedets Skifte=Forvaltere; ligeledes indkaldes den Afdødes Søn Erich Erichsen, som for 8 Aar siden har givet sig til Søes, og Datteren Karen Erichsdatter, der skal opholde sig i Christiansund i Tronhiems Stift, at melde sig inden den i Loven foreskrevne Tid. Bragernæs, den 20de September 1794. Strøm. Winsnes. da de nye Actie-Breve for de til Dato af det Danske Asiatiske I Compagnies Herret Interessentere indleverede 4655 gamle Actier nu ere udfærdigede, saa behage vedkommende Fyere af fornævnte Actier, imod at udlevere de Den af Compagniets bogholder Hielte for de gamle Actier meddeelte Interims Beviser, alle Sögnedage fra 10 til 2 Slet (Löverdagene allene undtagne) hos ham at afhente de dem i Fölge samme tilkommende nye Actie Breve. - Tillige anmodes Fyerne af de 145 gamle Actier, som ey endnu ere indleverede, om til Compagniets Bogholder jo før jo heller, at indlevere deres Actie-Breve imod hans Interims Beviis, paa det at de nye Actier for samme kan blive udfærdigede, og den fornödne Orden derved snarest muelige blive tilveyebragt. - Endelig bringes ved denne Leylighed i Frindring, at uagtet vores, i Fölge General-Forsamlingens Resolution af 10de April 1793, gjorte peremtoriske Indkaldelse, findes Eieren af Actien Nr. 1419 der lyder paa Ihændehaveren, endnu ikke at have tegnet sig som Interessent i Compagniet, efter den nye Octroy af 21de Mattz 1792, des Aarsag han herved endnu engang anmodes om, saadan at melde sig inden 14ten Dage fra Dato, da den Kongelige Resolution af 14de October, 1791 i andet Fald vil blive til Fölge.
Berlingske Tidende, 1794-10-03
Directionen for det Kongel. octroyerede Danske Asiatiske Compagnie. Christianshavn, den 25de Junii 1794.
Berlingske Tidende, 1794-10-03
De som maatte have noget at fordre udi Stervboerne efter følgende Afdøde, der alle haver fahret med det Kongel. octroierede danske Asiatiske Compagnies Skib, Dannebrog, nemlig: Prt. 8. No. 7583. Corporal Peter Erichsen, 7584. Qvarteermester Thor Svendsen, 7585. Matros Johan Hagemann, 7586. Matros Friderich Linn, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, at møde udi Kiøbenhavns Hof= og Stads=Rets Skifte=Commission, for at anmelde og bevise deres Fordringer; ligeledes indkaldes med lovlig Varsel de Afdødes Arvinger, for at anmelde og bevise deres Arveret, samt at lagttage deres Tarv under Sliftet.
Berlingske Tidende, 1794-10-03
paa Børsen Nr. 5. Corsøg til en Læse=Øvelse=Bog i den Lutherske Lærdoms rette i Meening af Doct. M. Luthers lider Catechismus, hvori samme findes oversat efter det tydske Original i Folio, trykt i Wittemberg Anno 1559, er tilkjøbs hos Hr. Saxtorph paa det Kongel. Waisenhuses Boglade 18 Ark stor, for 2 Mk. 8 s. paa Postpapiir, og ellers for billig Priis paa Trykp.
Berlingske Tidende, 1794-10-03
J Psalmen Nr. 12. v. 2. Lin. 1 maatte læses: reene Lys i Stedet for Lyst, som er en Trykseil. Sundheds-Lære for Børn af J. A. Schmerler, har forladt S. Pressen og sælges heftet for 24 s. paa Børsen Nr. 3. P. Liunge.
Berlingske Tidende, 1794-10-06
Madrit, den 1ste September. Der siges, at Jnfanten Don Antonio, Kongens Broder, skal commandere det her bevabnede Borgerskab af 12000 Mand som Oberst og Hertugen af Alba tiene ved samme som Oberstlieutenant. Paa alle kongelige Betientere og Persionerte er lagt en Skat af 4 Procent. Blot Officererne som ikke have Generalmajors Rang Generalerne, som staae i virkelig Tieneste, og alle, som ikke have 9000 Realer aarlig Gage, ere derfra undtagne. - Man siger, at det i Kirkerne værende Guld og Sølv skal leveres til Kongens Skat, kammer, for at fortsætte Krigen med al Eftertryk. Admiral Børja er den 14de August kommet tilbage med sin Escadre, hvorpaa strax 2 Fregatter bleve afsendte for at kalde Admital Cordova tilbage, som den 12te var udseilet med 3 Linieskibe og 2 Fregatter. Aarsagen til denne Tilbagekaldelse skal være, at man venter fra Lima, Veral Crux, Buenos Apres a. en Convoy, som medbringer henved 20 Millioner Piastrer og mod denne skulle Admiralerne Borja og Cor dona seile, for at geleide den hertil. J Cadix er man paa det livrigste beskieftiget med at sætte Staden i Forsvars Stand, og udruste et Antal Kanonbaade til Bajens Forsvar.
Berlingske Tidende, 1794-10-06
Paris, den 16de og 17de Septbr. Vort Publikum har nu tillagt Jacobinerne det Navn: Roberspicrotter. Conventen synes nu kun at vente paa, indtil alle Departementer have erklært sig herover, for ganske at udrydde dette Selskab - Conventent Deputerte, Merlin, har i sin Tale, som han den 10de d. M. har holdt i Conventen, blandt andet sagt: "Jeg skyder Nationen og Conventen en Anmerkning om mig selv. Jeg var ogsaa selv hos Jacobinerne. Det var mig, som sagde: "Man maae angribe Kongernes Palladser med Kanoner; og Folket skal være frit." Men i Dag siger jeg: "Folk, dersom du vil vedligeholde din Frihed og Conventen, den eneste Middelpunct, som hvilken du kan forrne dig, saa maae du ikke ved Taler søge at ødelegge dine Fiender. Bevæbne dig med Magt, og overfald med Loven i Haanden den skadelige Jacobiner=Klub. Disse Stridigheder mellem den største Deel af Conventen og Jacobinerne ville sandsynligen endes ved et Hovedslag, hvortil begge Partier anvende alle deres Kræfter, for at forsikre sig Seiren. Udfaldet paa denne Strid vil have megen Jndflydelse paa Frankrigs Skjebne. Jacobinerne mangle ikke Fiender saavel her, som overalt i Republiken, thi alle de ere deres Fiender som have havt en Paarørende eller Ven, der er bleven guillotinert, eller i lang Tid har forsmægtet i Længsel. Endog Jndbyggerne i Forstæderne som ellers vare dem saa hengivne, tilkiendegive nu deres foragt og Had mod dem - Man har anholdt en vis Fournier, som mittænkt for at have mordisk anfaldet Tallien. - Royalisterne giøre nogen Fremgang i det forrige Bretagne. Man har opdaget en Sammensværgelse, for at stikke Havnen St. Mald, og flere andre i Brand og bringe Engelænderne og de Udvandrede paa vore Kyster. Jmidlertid ere dog ingen officielle Beretninger herom indløbne til Conventen. - J Forgaard har Conventen decretert, at J. J. Rousseaus Aske skal den 22de d. M. bringes til Pantheon.
Berlingske Tidende, 1794-10-06
London, den 23de September. En overordentlig Hoftidende af 21de hujus indeholder en Depeche fra Hertugen af York af 17de, paa hvilken Tid han havde sit Hovedqvarteer i Grave. J samme melder han, at de Franske, efter at de vare blevne forstærkede ved de Corpser som hidtil vare brugte for Valenciennes, Conde &c., have rykket frem med en Armee af 80000 Mand mod de Engelske, og at Hertugen formedelst denne store Overmagt havde besluttet sig til at undgaae en formelig Bataille og gaae over Maas. Det Forliis, som i Angrebet paa Forposterne har havt Sted, er fornemmelig truffet Hessen Darmstædterne og nogle udenlandske Tropper, som nyelig bleve anhvervede for den hrittiske Tieneste. Fortegnelsen over dette Forliis var ved Depechens Afgang endnu ikke indløbet. Det brittiske Forliis angives for 6 Døde, 14 Saarede og 12 Savnede. J Port an Prince grafferer saa stærk en Sygdom, at ingen tør begive sig derhen. Som Offere for denne Sygdom ere 24 Officerer, og 700 Soldater faldne. Da den skal have sin første Oprindelse af det forgiftede Vand, saa har man sat Soldatervagt ved Kilden, hvorfra Vandet ved Rinder ledes til Staden, Til Halifax ere 15 Priser med 25000 Fade Meel blevne opbragte, hvilke Admiral Murran har taget fra de Franske. Man vil i Dag forsikre, at Keiseren har erklæret, at han ikke kunde slutte nogen formelig Subsidie=Tractat med Engeland; men da Jndholden af den egentlige Underhandling imellem det keiserlige Hof og Lord Spencer endnu er en Hemmelighed, saa behøver denne Efterretning endnu Bekræftelse. - Lord Howe befinder sig for Havnen af Brest, og har et vaaget Øie med den fiendtlige Flaade, som ligger der paa Reden. Han har i Sinde at angribe denne Flaade, som bestaaer af 25 Linieskibe, da den ligger i den Ydre=Havn for Anker, og skuldt allerede have gjort det, dersom den hidtil værende Taage ilke havde forhindret ham deri. Efter Lieyd's Liste er en spansk Fregat og 17 med Korn ladte Skibe, der vare bestemte til spanske Havne, den 11te hujus blevne tagne af 10 franske Fregatter. Paa Lloyds Kaffehuus har man Gaar ogsaa faaet den Efterretning, at den største Deel af den Convoy, som den 7de afgik fra Portsmouth til Oporto og Strædet ved Gibraltar, er bleven taget af 12 franske Linieskibe.
Berlingske Tidende, 1794-10-06
Jalich, den 23de September. Her ere vi nu igien i samme Forfatning, som for 2 Aar. siden. Den keiserlige Armee vil maaske endnu i Dag være samlet i vor Egn. Den tager sin Hovedstilling ved Aldenhoven; General Clairfat er her, Latour i Düren, og Braulien i en Landsbye mellem begge Stæderne. Om Armeer bliver staaende paa hiin Side Ruhr, eller skal trække over, veed man endnu ikke. De Franske have nu fri Mark, og ere i Gaar rykte ind i Aachen. Man forsikrer, at de havde i Sinde at skyde Staden sammen, men Jndbyggerne have udbedet sig Skaansel, indtil Conventen afgiør dens Skjæbne, Stockholm, den 24de September.
Berlingske Tidende, 1794-10-06
Afvigte Mandag den 22de d. M. afsagde Hs. Kongelige Majestæt sin naadige Dom i Sagen angaaende For læderie og skammelige Anslag mod Kongen og Riget; De de for tiltalte Personer bleve dømte saaledes: For dette ansees Overstatholderen &c. Baron Armelt, siden kaldet Gustav Maurik Magnussen, at have forb udt Liv, Ære og Gods, samt adelig og ridderlig Værdighed, og da han nu har taget Flugten og det ved Undersegrisen over ham er bleven oplyst at han ved et forhen uhørt Bedragerie, har søgt veder hemmelige Brev fra Hs. Kongelige Majestæt til Hendes Majestæt Kriser inden, ligesom at blive befuldmægtiget og accrediteret at ud virke Hielp af russisk Krigsmagt til at udføre sine skammelige Anslag, skal Forræderens Navn opslaaes paa Skampæle, ne i alle store Stæder over hele Riget, samt i Sverrig og Finland. Den Kongelige Secretair Chrenstrøm, siden kaldet Johan Albert Nilsson, skal for samme Forseelse miste Liv, Ære og Gods, samt adelig og ridderlig Værdighed, og for sin forøgede grove Misgierning formedelst strafværdige Skrifter, at staae en Time i Halsjernet paa Torvet hvor Misdæderne straffes. Hof=Frøken Grevinde Mandalene Charlotte Rudenschiold, siden kaldet Megdalene Charlotte Carls Datter, blev af Gunst og Naade befriet fra Dødsstraf, og skal i dens Stæde staae en Time til Skamme paa Ridder holms Torv, samt derefter forsendes til Spindehuset paa Livstid. Oberste og Generalddjutant Artinoff, nu Johan Friderie kaldet, dømt for forræderske Anslag at miste Liv, Ære og Gods, samt adelig og Ridderlig Værdighed, men af Gunst og Naade forskaanet for Dødsstraffen, og sendt til Carlstens Fæstning paa Livstid. Kieldermester førster og Kammereren Mineur skulle formedelst nødvendige Omstændigheder til videre holdes under Bevogtning paa Malmøe Fæstning. Stats=Secretair strane, som har misbrugt sit betroede Embedide, ved at afsende de strafværdige Correspondencer, og give dem Raad og Advarsler, hvorved han har gjort sig mistænkt, og desuden sine Breve skrevet strafværdig, erklærtes at have forbrudt sit Embede. Følgende Dag eller i Tirsdags Formiddag bliv Dommen iverksat, saa at Fæstningsfangerne tidlig om Morgenen bortførtes til de fordem bestemte Steder. Kl. 9 blev Taalen opslaaet for Gustav Mauritz, Johan Albert førtes Kl. 10 til Torvet hvor Misdædere straffes, og Kl. 11 derfra til Smeddegaarden, samt Klagdalene Charlotte Kl. 11 til Riddersholms Torv, og derfra Kl. 11 3/4 til Spindehuset. Høystbemeldte Hs. Kongel. Majestæts naadige Dom er i den Henseende meget mærkelig, at af Ømhed for alle sine troe Undersaatter, og paa det at Retten uden Forskiel paa Stand, maae tildeeles dem alle lige, samt at det herefter ikke maatte skee, at forraderes Navn skulde forvexles med nogen anden redelig Mands Navn, har Hs. Kongel. Majestæt for nu og tilkommende Tider i Naade forordnet, at en saadan Misdæders Tilnavn eller Faders Navn skal ved alle deslige Tilfælde udelukkes; i Følge heraf blev Paaskriften paa nysmeldte Tavle: Gustav Mauritz, sit Fædrenelands Forræder, fredløs over hele Sverrigs Rige med underliggende Lande.
Berlingske Tidende, 1794-10-06
Amsterdam, den 27de September. Breve fra Nymmegen af 24de melde, at Hertugen af York har sit Hovedqvarteer i Grueback. De Franske have vel i et ringe Antal ladet sig see for Grave, og skal mydseret med Forposterne, men ere nu igien trukne tilbage. I Henseende til Fæstningen Herzogenbusch have vi faaet at vide, at de Franske for nogle Dage siden have indsluttet dette Sted, saa at man ingen Brede har faaet derfra. Fra Henden berettes, at man den 24de om Aftenen har til Siden af Herzogenbusch hørt det kanonere, men om det har været paa Staden eller Korterne, har man ikke kunne bestemme. - Breve fra Aachen af 21de melde, at de keiserlige Tropper stode paa denne Dag endnu for Ponter Porten; men Dagen derpaa siges de Franske at være rykte ind i bemeldte Stad. - Fra Mastricht ere siden den 19de ingen Breve ankomne. J disse sidste meldes, at General Krays Corps, som kastede sig ind Mastricht, bestaaer af 10000 Mand. Dette Corps skal forblive der til Fæstningens Forsvar, men General Kray er allerede afreist derfra igien. General Alvinzyls Corps er marcheret deels til Jülich, deels til Hovedarmeen, for at dække dens Tilbagemarch. Det bekræftes og, at de Franske have angrebet Karthuset ved Lüttich, hvor de Keiserlige vare 10000 Mand stærke, og at de Franske, som vare i Lüttich, have bestormet samme fra den anden Side. Ved denne Leilighed ere mange Mennesker blevne, og de Keiserlige ere blevne tvungne til, at forlade Karthuset og trække sig til Hovedarmeen. Communicationen imellem Hertugen af York og den keiserlige Armee var endnu aaben. - Man er bange for, at de Franske trænge igiennem Geldern, og paa denne Maade komme vore Fæstninger i Ryggen. - Til Middelborg ere den 19de 14 engelske Transportskibe med 2000 Mand ankomne, for at erstatte dem, som ere blevne sendte til Vestindien.