JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-01-18
Bombebøssen eier nu I. Gaarden Nr. 16, paa Hjørnet af Dybensgade og Sqvalder gade, der, efter Kjøbesummen for samme, med Tillæg af den senere indløste Bankheftelse, ansættes til Værdie rede Sølv 14,000 Rbd. 2. Jnventarium af Senge, Sengeklæder, Borde m.m., med Tillæg af Conferentsraad Bruuns sidste Gave. 3. Hofraad Meyers Legat i kongelige Obligationer, a 4 pC. . Sølv. 4. Hofraad Gersons Legat i Nationalbankobligationer, a 4 pC. 4 pC. 5. Den af Pastor Walther og Hustru legerede Depositocassehvilke Renter ere bestemte til strandede Søefolk. 6. Grev W. Moltkes kongelige Obligation, a 4 pC. 7. Den af det occonomiske Velfærds-Selskab skjenkede Capital i. Obligationer, a 4 pC. hvoraf 177 Rbd. 90 s. rede Sølv aarlig, indtil videre, ej kommer Bombebøssen til Indtægt. 8. Capital i Nationalbankobligationer. 9. En af et Selskab af Venner skienket kongelig Obligation, stor 10. Af en Ubenævnt skjenket d. 28 Septbr. 1826 en kgl. Priis=Obligation. hvis Renter anvendes til et Middagsmaaltid d. 22 Marts. 11. Af Selskabet Holbergs Minde skjenket en kongelig Obligation. 12. Af en Anonym skjenket 2 Actier i Badeanstalten . Sedler 1018. 64. 13. J Sparekassen. 14. Et af Cancellist i det danske Cancellie og Natarius ved det juridiske Facultet Allgreen Ussing stiftet Legat efter hans afdøde Kone Fru Jensine Johanne Algreen, Ussing, bestaaende i en kongelig Kaper Obligation N. 2170, stor 100 Bombebøssens Eiendom den 31 Decbr. 1830 Sedler 1018 Rd. 64 s. Sølv 35,518 Rd. 39 1/2 s. Bombebøssens Eiendom den 31 Decbr. 1829. Sedler 1700 Rd. - Sølv 34, 73 Rd. 73 1/2. Da Bombebøssen i Aar ved vore Medborgeres Godgjørenhed saavel her som i Vestindien haver forøget sin Capital med 1400 Rbd., paa samme Tid som 40 gamle Søemænd i denne Stiftelse have nydt dens Velgierninger, haver Directionen besluttet at forøge Antallet med 5 af de Mange der søge at erholde Adgang. Regnskabet for Aaret 1830 med Bilage for alle deri anførte Udgifter, vil, forinden det afleveres til Cancelliets Decision, forefindes i Directions=Stuen i Stiftelsen den 18, 19, og 20de Januari fra Kl. 12 til 2, for Enhver der interesserer sig for denne ved Godgjørenhed og Velvillie mod Søemandsstanden reiste Stiftelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-01-18
Kjøbenhavn d. 14de Jan. 1831. M. Lütken. Schack. Langberg. L. Larsen. F. Duntzfeldt. T. Arboe. Rauberg. Møller. Vilse. Haberbier. anaa om an angaananan ogsaa man nonapan angaaer laane 200000
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-01-18
Blandede Efterretninger. Morgenstund har Guld i Mund er et af ypperlige danske Ordsprog, der antyder en Leveregel, som ved Opdragelsen ikke noksom kan indprentes. J de møenske Mundheld forekommer: "Den som sover det Røde af Solen, han sover det Fede af Kaalen, hvilket, sagde vor tabte Nyerup, formodentligen vil sige, at den, som ikke tidlig om Morgenen begynder at arbeide, fortjener ikke saa meget, at han kan have Raad til at komme Smør i Kaalen. Et tydsk Skrift synes at fortjene Oversættelse i det Danske, som er udkommet med følgende Titel. Bemerkungen uber die Wichtigket, die Plicht und die Vortheile des Fruaufstehens, an Familienhaupter, Geschaftsmanner, Liebhaber der Natur, Studirende und Christen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-01-18
Nach der dritten Ausgade des Englischen bearbeidet, verbessert und vermert von Dr. Bergh, 122 B. Leipz. 1824,1830. han saaandansangangen angaarsagangaar¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-01-18
Kjøbenhavns Børs d. 18 Januar 188. Hamburg 2 M. - a vista 216. Species 213. Specier solgtes til 12 Rbmk. 12 s. Bank-Disconto 4 pCt. Norske Speciessedler. 284 Rbd. St. pr. 100 Specier Svenske Sedler 4 Rbs. Tegn. pr. Rdlr. Rigsgjeld. 87 1/2 Rbd. Sedl. 4 pCt. Kgl. Oblig. (u. R.) 86 3/4 Dito over 2000 Rbd. Stk. Rbd. Sedler, Dito Dito. . i Banco.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-01-18
Nationalbank-Obligationer 102 Rbd. r. S. af Laanet 4 Febr. 1839) Dito Dito. 198 108 1/2 i Sedler. 4 pCt. uopsigel. Rigsbkobl. Renter pr. 6 Januar 100 k. S. 6 pCt. norsk Laan, ved Hambro & Søn, 10000 i Banen. 4 pCt. nye norske Obligat. ved Dito lydende paar. S. r. S. 4 pCt. Dito Dito. . . . 97 97 1/2 i Banco. 3 pCt. uopsig, norske Statsobligat. Rd. Banco. 4 pCt. nye danske Obligationer 58 1 L. Sterl. i Sedler. Assariske Compagnies Actier.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-01-20
Jndenlandske Efterretninger. Neumünster i August 1830. Neu munster har for den Danske stedse noget Mærkeligt, derved at den er en Manufacturstad, eller egentligen kun en Flække, der ved Jndustri har hævet sig tit større Betydenhed end mangen Stad, Hovedgjenstanden for Jndvaanernes Beskjæftigelse, er Klædemanufacturer. Ved at opholde mig der nogle Morgentimer den 4 August, havde jeg Leilighed til at see Hr. Rencks store Klædefabrik. Dette Anlæg er af betydeligt Omfang. Ved en Dampmaskine af ti Hestes Kraft drives Fabrikmaskinerne, der ere af en hensigtsmæssig Indretning, og for det Meste forfærdigede efter fremmede Mynstre i Fabrikens eget Maskinværksted, hvor tillige alle Reparationer foretages. Alle Maskinerne ere nye, eftersom Fabriken afbrændte for 3 Aar siden. Fabriken sysselsætter et stort Antal Arbeidere. Det Klæde der forfærdiges, er især Mellemklæde og ringere Sorter, et vist nok rigtigt Valg, da saadant Klæde dog stedse bruges mest i Landet, og det er lettere at concurrere med Udlandet i disse Varer end i finere Varer, hvilke ere mere afhængige af Moden, og som man ofte vrager, naar de ikke ere udenlandske. Hr. Renck førte mig selv omi sin Fabrik, og meddelte mig alle de Oplysninger, som Tiden tillod mig at modtage; hvad, der især var mig behageligt, var at erholde flere Efterretninger om Arbeidernes Kaar, der synes at være langt bedre, hvilket deres sunde og veltilfredse Udseende ogsaa viste, end man kan antage samme ere i de fleste Fabriksteder. Hr. Renck omtalte iøvrigt, at Arbeidslønnen var mærkeligen steget siden det nye Vei-Anlæg begyndtes; Dette kan være føleligt nok for Fabrikherren, men man bør dog glæde sig over denne ny Erhvervskilde for Almuen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-01-20
Foruden Hr. Rencks Fabrik ere endnu endeel Klædefabriker i Neumünster, der beskæftige sig med Forfærdigelsen deels af Klæde, deels af Fries, Co thing og Hestedækkener. Dette Slags Uldvarer forfærdiges ogsaa i betydelig Mængde i det i Neumünster forhenværende Tugthuus. (Af Ursins Reise; i hans Mag. 1 B. 1830.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-01-20
Blandede Efterretninger. Mærkværdige Meteorer skriver man at være seet paa Himlen, baade i Warschau, og paa nogle Steder i Tydskland. Saaledes skal Natten til den 12 Nov. være seet 40 Jldkugler, som udbredte en Lynstraale idet de gik op, bevægede sig imod Sydost med en hvislende Lyd, ofte krydsede de hinanden, og naar de faldt ned gave de et Skin som en Stjerne fra sig. Flere af disse Jldkugler antoge Regnbuens Farver idet de forsvandt. Den 6te Decbr. om Aftenen, kort før Kl. 9, saae flere Mennesker ved Minden et klart Skin, som i en Tid af et halvt Minut udbredte et stærkt Lys over Husene og Gaderne og derpaa forsvandt, uden at man kunde udfinde Aarsagen. Paa samme Tid bleve to unge Mennesker, som vilde gaae fra Minden til Landsbyen Dützen, som ligger 1/2 Mil derfra, pludseligen omgivne af en klar Jld, som knistrede og flaarede med Straaler, hvoraf mange vare saa tykke og saa lange som en Arm; de lagde sig tæt paa deres Klæder, omgave Træerne ved Siden af dem, og ragede ud over dem op i Luften. De Vandrende hørte ingen Lyd ved dette Phænomen, og følte ingen Ubehagelighed deraf uden en Krillen i Ansigtet, og alle Haarene reiste sig paa deres Hoveder ligesom de vilde rive sig løs. De kom snart ud af Jlden, og da de vendte sig om og vilde see efter den, saa var Synet forsvundet. J Landsbyen havde man ogsaa seet Jlden, og troede, at der var Jldløs i et Huus udenfor den.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-01-20
- Da Professor Parrot, hvis Undersøgelser over Bjerget Ararat dette Blad forhen har omtalt, besteg bemeldte Bjerg d. 25 Sept. f.A. var han ledsaget af den Geistlige Abojan, fem Bønder og to russiske Soldater. De naaede Spidsen d. 27 Sept. Eftermiddagen Kl. 3. Rejsen var overordentlig besværlig, og de fire af Bønderne kunde ikke udholde den. Fra det første Trin paa den frosne Sne indtil Toppen maatte vi, siger han, bestandig med Hakker indhugge os Huller til Fodfæste, og dette var ved Nedstigningen end mere nødvendigt end ved Opstigningen. Veiret var herligt. Natten blev tilbragt i JsRegionen, og venligen skinnede Maanen. (A. - Schakalen (canis aureus) har forhen været anseet som ene hjemmehørende i Afrika og Asien. Man har nylig opdaget, at dette Dyr ogsaa er i Dalmatien, hvor det bærer Navn af Claghil om den vilde Hund. (ibid.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-01-20
- Ved den sidste ungerske Kroningsfest vare 5000 Alen hvidt, rødt, grønt Klæde udlagt paa Veien hvor Processionen kom. Da dette Klæde blev siden givet Pøblen til Priis, opstod frygtelige Slagsmaal, som kostede meget Blod, ja endog fleres Liv, man rev det næsten bort under de i Processionen Gaaendes Fødder. Endnu galere gik det til da den frie Vin blev givet. En omstændeligere Notiz blev givet i das Ausland 307, men modsagt i Østerr. Jagttager. (C. A. 327.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-01-20
- Den ungerske Krone er af purt Guld, og veier 9 Mark 6 Unzer; Juvelerne, med hvilke den er besat, ere 53 Saphirer, 50 Rubiner, en Smaragd og 338 Perler. Stiernebaandet paa Kronen er en Gave fra Keiser Michael Dukas til den ungerske Konge Gersa den 1ste. Den øvre Deel, som bestaar af to over hinanden bøiede Buer har sin Oprindelse fra Pave Silvester, som gjorde den hellige Stephan en Foræring dermed. Scepteret, som har en i Guld indfattet Krystal knap ligner en Kølle; den hellige Stephans Kappe er af Sølvstof med Guldbroderier, og bedækket med Afbildninger af Propheterne, Apostlerne og Martyrerne. Den har en Længde af 54 Tommer. (A.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-01-20
- De franske har i Rom havt et Kunst akademi, hvis Directeur var Kunstneren Horace Vernet, som nylig har begiert sin Afsked og reiser tilbage til Paris. Han foreslaaer, især fra Besparelses Synspunktet, Akademiets Ophævelse. Det kostede Frankrig 100,000 Franker aarligt, og har aldrig havt 20 Kunstnere paa engang. Han foreslaaer, at understytte 20 franske Kunstnere i Rom, hver med 3000 Fr., hvorefter Bekostningen kun bliver 60,000 Fr. Fra bemeldte store franske Kunstners Haand haves mange herlige Værker, deriblandt Napoleons Apotheose, Napoleons Besøg ved Frederik d. 2dens Grav i Potsdam o. fl. (Mere i A. 317.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-01-20
Greve Ludv. Philip de Segur, Pair af Frankrig og Medlem af det franske Akademi døde d. 21 Aug. f. A. Han var fød i Paris 10 Dec. 1755. Hans Memoirer maatte være høist interessante, efter de senere mange Livsbaner han har gjennemgaaet. Han var Oberst, General, Reisende, Søfarende, Hofmand, Gesandt, Diplomat, Fange, Landmand, Soldat, Valgmand, Digter, dramatisk Skribent, Journalist, Historieskriver, Deputeret, Statsraad, Senator, Akademiker, Pair. A. 334.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-01-20
Den Sonnensteinske Anstalt for Afsindige, som 1811 blev oprettet, er, efter eenstemmig Dom af alle dem, der har havt Leilighed til at besøge den, og lære at kjende alle dens Indretninger, at betragte som et sandt Mynster for slige Anstalter, og næsten enhver, som af nogen Regjering blev overdraget at grunde en lige Anstalt, maatte reise didhen for at lade sig der underrettes om Indretningerne. Der er Tid efter anden saavel i nogle særskilt udkomne Skrifter, som og i Tidsskrifter) forskjellige Efterretninger udbredte om denne Anstalt, men noget Udførligt savnedes indtil samme af Minister v. Nostitsblev givet. Den nærmeste Foranledning dertil var at den russiske Keiserinde Maria Federowna oc fordrede ham til at give de nøjagtigste, hver Enkelthed omfattende, Meddelelser om den Sonnen*) Ogsaa i dette Tidsskrift i den af Hr. Professor Wendt, R. af Dr. Dom. meddelte interessante Oversigt over de forskjellige af ham paa hans Reiser beseete Anstalter for Afsindige er denne Sonnenstein ske Anstalt omtalt. steinske Anstalt, og Organisationen i det Hele, med Tegninger og Planer. Den ophøiede Beskytterinde for Nødlidende og Ulykkelige blev ved Døden bortrykket, og den som Statsmand og Menneskeven ædle Forfatter gav derefter det større Publicum sine Meddelelser. Med stor Flid og Sagkundskab er Literaturen benyttet. For at belive Læsningen, og bibringe opmuntrende Opvækkelse ere hist og her aandrige Steder af den skjønne Literatur ind strøde, og især af psychologiske Værker mange interessante bemærkninger og Vink anførte. Værket, har Titelen Beschreibung der Kongl. Sachsischen Heilund Verpflegningsanstalt Sonnenstein.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-01-20
Mit Bemerkungen uder Anstalten für Herstellung oder Verwahrung der Geisteskranken, von G. A. C. Nostitz und Janckendorf auf Oppach, Wurbis, Kongl. Sachsischer Conferenzeminister und wirklicher Geheimer Rath etc. Nebst erlauternden Beylagen und 12 Koft. 122 Th. Dresden 1829. 8. f. Gött. gel. Anz. 1830 Nr. 119.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-01-20
Bekjendtgjørelse. Paa dette Tidsskrift, som herefter udkommer hver Tirsdag, Torsdag, Løverdag og Søndag, modtages Subskription hos Bogtrykker Jacobsen, store Kjøbmagergade No. 50. Prisen er 2 Rbd. Sedler qvartaliter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-01-20
Trykfeil i sidste Nr. Sp. 9. L. 23. Jst. Ballones læs Balloner. L. 24, læs Ballon. L. 26, læs Ballon. 27. Jst. Ballancer læs Balloner. De andre Trykfeil sees letteligen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-01-22
tyeste Skilderi,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-01-22
Kjøbenhavn. Udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Løverdagen den 22 Januar 1831. No. 13. 28 Aargang. Forsendes, ifølge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Har den nu i Europa indbrydende Cholera allerede forhen hjemsøgt denne Verdens Del: namme.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-01-22
En Afhandling, som Bidrag til Besvarelse af dette Spørgsmaal, har Hr. Hofraad Heeren overgivet til det kongel. Videnskabernes Selskab i Gørtingen. At en slig Undersøgelse til nærmere Eftergrandskning om Sygdommens Natur, kan være meget nyttig, om end ikke til Udfindelse af Lægemidler, saa dog af Præservativ Midler, vilman vel ikke drage i Tvivl. Der er, ikke, saavidt Forfatterens historiske Forskninger række, blevet ham mere end et Exempel bekjendt, som her kan komme i Betragtning, nemlig den frygtelige Sygdom, kaldet den sorte Død, som i Midten af det 14de Aarhundrede, 13481350, drog igjennem Europa, og herede samme. Den nøjagtigste Efterretning om samme skylde vi Florentineren Matte Villani, som fortsatte sin Broder Giovanni Villant's Chronik, da sidstnævnte selv var død af Sygdommen. De Efterretninger vi herfra dette Øjenvidne meddeele, blive derfor lagte til Grund. Efterat han først har bevidnet, at Verden ikke forhen har seet en lignende Ødelæggelse af nogen Sygdom, vedbliver han: "Sygdommen begyndte i Orienten i Aaret 1346 i Egnen af Ca tar (China) og øvre Indien, og tilgrændsende Provindser lige til Occanet. Den angreb Mennesker af enhver Stand, Alder og Kiøn. Den begyndte hos dem med Blodspytning (sputer van gue).). De døde ofte samme Dag, eller paa to til tre Dage, sjeldent varede det længere. De som pleiede de Syge, paadroge sig strax samme Sygdom, og døde paa lige Maade. Paa Mange svulmede Fødselsdelene, paa andre det Tynde under den høire eller venstre Arm, saa at almindeligen viste sig en Svulst paa en eller anden Deel af Legemet. (Earveniva che chi era a servire questi amalati, appiceandosi questa mala da, infetti da questa medesima corruzzione incontanente ammalavano, e morivano per 80 migliante modo, e a piu ingrossava Languingjøca motti sotto il ditollo delle braccia a destra og sinistra, ad ultri in altra parte deel corpoche quasi generalmente alcuna ensiatura singolare nel corpo insetto si dimostrava.) Sygdommen drog i et Aarstid igjennem den tredie Del af Asien, kom derefter til Middelhavets Kyster, til Syrien, Tyrkiet, Egypten, og mod Nord til Grækenland og Rusland. Paa den Tid kom italienske Galeier fra Syrien for at undflye Døden, og bragte deres Varer til Jtalien. Mange af Mandskabet døde allerede underveis paa Havet. Ankomne til Sicilien satte de sig i Forbedelse med Indvaanerne og lode deres Syge tilbage der paa Øen. Strax begyndte Sygdommen, der, og da hine Skibe vare seilede til Pisa og Genua begyndte ogsaa der Dødsfaldene, dog ikke saa almindeligt. Og da Sygdommen efterhaan 1) Istorie di Matteo Villani L. I. cap. 14, i Muratoriscriptores rerum ital. Vol. XIV p. Hag, den gik imod Vesten, angreb den Sardinien og Corsika, og de andre Øer, og vendte sig med endnu større Heftighed imod Syd, end imod Nord. J Aaret 1348 havde den angrebet hele Jtalien; i samme Aar oversteg den Alperne, og trængte ind i Provence, Savoyen og Piemont. J Aaret 1349 var den trængt frem til Spanien, England og Skotland. Brabant leed kun lidt af samme.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-01-22
J Aaret 1350 overfaldt den de Tydske, Ungarerne, de Danske, og andre nordiske Folk. Sygdommens Vedvarenhed i de Lande, hvor den indbrød, var i fem fulde Maaneder. Dette veed jeg fra mange Lande ved sikre Efterretninger. Da den forplantede sig ved Synet og ved Berørelse, saa vilde mange ikke pleie eller opvarte nogen Syg og Tusinde døde af Mangel paa Pleie. Da den indbrød i Florents, indsluttede mange sig i deres Huse eller i afsides liggende Boliger; men ogsaa der døde Mange. Mange andre derimod, som for at pleje deres Forældre, eller Slægt eller Venner, indviede sig til Døden, kom dog uden Sygdom derfra. J vor Stad Florents varede Sygdommen fra dens Udbrud i April indtil Sept. Maaneds Begyndelse 1348, og der døde i Staden og dens Omegn af ethvert Kjøn, og alle Aldre tre Femtedele og mere. Efter et lige Forhold sank Befolkningen i den øvrige Verden, som Underretningerne fra mange Lande lyde. Jntetsteds kunde Lægerne udfinde noget Middel derimod. Det pavelige Aflad hialp ikke. Skriftebørn døde, som Skriftefædre. Saavidt Villani.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-01-22
En anden Skribent, Fortsætteren af Wilhelm von Nangis Chronik) giver Efterretning om Sygdommens Udbredelse i Frankrig, med lige Opgivelser om dens Natur og Symptomer. In hoc anno & in sequenti fult tanta mortalitas hominum utriusque serus, & magis Juvenum quam senum, qvod vis poterant sepelfri, & vix ultra dus dies vel tres in infirmitate iacebant & quasi *) Specilegium veterum aliquot scriptorum, qui in bibliothecis galli delituerunt, studio Luca de Achery. Vol. III. fol. – Nogle Optegnelser om den sorte Død ere givne i Fr. Thaarups lidet Skrift om Pest og Quarantainevæsen. 1820 S. 25 o. f. pani moriebantur, unde qui hodie erat sanus, cras ad foream portabatur, habebant enim aubito bossas sub assallis vel in inguine, quibus insurgantibus infallibile erat sigum mortis, & veniebat mors prædicta er imaginatione vel 80. cietate adinvicem & contagione, nam qui sannus aliquem visitabat infirmum, vis ant raro mortis periculum evadabat. – J Paris døde daglig imod 500. Aarsagen søger han i en Fordærvelse af Luften og Vandet, hvilket sidste foraarsagede Jødernes grusomme Forfølgelse, da man beskyldte dem for at have forgiftet Brøndene.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-01-22
Meget interessante ere endnu de Efterretninger som begge meddele over denne Sygdoms moralske Følger. Langt fra at forbedre Menneskene, viste sig hos de overlevende en uhyre Fordærvelse af Sæderne, og et Overmod. Tusinder vare ved uventet Arv blevne rige. Haandværkere vilde ikke arbeide o. s. v. Jmidlertid ligger dette udenfor Afhandlingens Forfatters Synskreds, da han blot vilde indskrænke sig til det Historiske. Symptomernes Bedømmelse overlader han Lægerne. Af Sygdommens Fædreneland og Udbredelse var den samme som Cholera har, at ogsaa den ikke bandt sig til noget Clima, og ligesaa hurtigt førte Døden med sig, falder i Onene. Skulde ogsaa Symptommerne ikke nøiagtigen være de samme, saa er derved dog ikke Sygdommens aldeles Forskjellighed bevist. Vist bliver det, at den har Asien til Fædreneland, og skulde ved Ruslands udvidede Forbindelse med denne Verdensdel endog kun Nødvendigheden af en stedsevarende Qvarantaine Anstalt i Orenborg og Astrachan, begge de store Porte for denne Handel, derved være blevne følelig, saa var allerede meget vundet, og Hensigten opnaaet med Afhandlingen, der overhovedet kun skulde være Grundlag for yderligere Forskninger, som Forfatteren dog ikke nu kunde anstille. Hr. (Gott, gel. Aug. 1830. 197).¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-01-22
Blandede Efterretninger. Bogtrykkersvendene i London havde den 14 Sept. f. A. et Møde i Anledning af at Maskin=Presser og overhovedet Maskineriets Brug i deres Haandtering foraarsagede dem trykkende Aftagelse i deres Fortjeneste. De vilde have en Skat paa Maskineriet, som et Middel til at sætte deres Haandarbeide i høiere Priis. J den Anledning udkom en Epistel til Bogtrykkersvendene, hvori deres feile Anskuelser fortreffeligen bleve udviklede og det blev vist, hvorledes en stor Kapitals Anvendelse paa Maskineri ikke blev ødet, naar det ikke stod i Forbindelse med en tilsvarende Fordeel, saasom i at kunne give bedre Kjøb, og hurtigere Arbeide, altsaa, hvad dermed følger, større Afsætning, og hvorledes det ene i Statsmaskinen, staaer i Forbindelse med det Andet. Afskaf, hedder det, Dampmaskiner, Møller af alle Slags, Dreierbænke, Plove, og, vil det ikke være nok, Bogtrykkerpresser. Da vil komme en betydelig Stigen i Prisen, da vil ogsaa skee et uhyre Fald i Forbruget. Vi maae da have en Lov, som nøder Folk til at kjøbe og sælge. Al vor Handel med Udlandet er forbi, undtagen Jndsmuglen udenlands fra af Varer, der kunne haves for godt Kjøb, hvilken Smuglen vilde drives til et frygteligt Punkt. Al vor indenlandske Handel bringes ud af Lave og kommer til næsten at staae stille. Hele Skarer af Arbeidere blive kastede fra Arbeide og opløfte nye Skrig, der er ingen Tillid, alt er Forvirring. - Det er naturlige Følger af at udføre Eders Princip i sin fulde Udstrækning. Alt dette er krævet, Tid efter anden, under Menneskeselskabets Udvikling. - Afskriveren opløftede et græsseligt Skrig mod Bogtrykkerkunsten, Agerdyrkeren mod Kornmøllerne, Skibsrhederen mod Dampbaade, Gjestgiveren mod Stationsvogne. J Forhold til den Udstrækning, der gives Eders Princip, vil dets skadelige Virkninger vise sig. Driv det heelt igjennem, og Enhver af os vil blive nødsaget til selv at sye sine Sko, og at grave sin Jord, kort sagt, at blive en af vore gamle Forfædre, en halvnøgen, halvforsulten Jæger eller Hyrde. Driv det halvt igjennem og J gaae tilbage til det Mørke, den Overtro, og det Barbari, som fandtes i Middelalderen under Lehnsvæsenet. Driv det lidet igjennem, og J gaae tilbage til Stillingen for et Aarhundrede siden, da mangen Stat ikke formaaede at ernære det Halve af sin nuværende Befolkning."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-01-22
Den hele Skrivelse læses i Hr. Prof. UrsinsMagazin sidste Hæfte, og Hr. Prof. har gjort et Tillæg til de danske Bogtrykkersvende, angaaende: om de have noget at befrygte fordi et stort Antal Drenge udlæres, eller om Maskineri indførtes, - Den offentlige Opmærksomhed i England blev først henvendt paa Hr. Brunel, da han opfandt et Legetøi. Han havde forud opfundet den Maskine, hvorved den engelske Marine tiltakles i en meget kort Tid, men Ingen tog sig af Opfinderen. Han besluttede derfor, at forlade Riget; men forinden forærede han Lady Spencer en mecanisk Indretning, som kunde blande og give Kortene, uden at Spillerne behøvede at uleilige sig dermed. Ved denne Kortgivnings Maskine, som en Dame af Indflydelse modtog til Præsent, var hans Lykke gjort. Hin nyttige Maskine fik Værd og Brunel er nu den, der anlægger Veien under Themsen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-01-22
Kjøbenhavns Børs d. 21 Januar 1832. Hamburg 2 M. - a vista 216. Species 214. Specier solgtes til 12 Rbmk. 15 1/2 s. Bank-Disconto 4 pCt. Norske Speciessedler. 1 Rbd. Sal. pr. 100 Specier Svenske Sedler. pr. Rdlr. Rigsgjeld. 47 1/2 Rbs. Tegn. 4 pCt. Kgl. Oblig. (u. R.) 88 Rbd. Sedl. 87 Rbd. Sedler. Dito over 2000 Rbd. Stk. 81 i Banco. Dito Dito. ........