Viborger Samler, 1843-07-03
Ægypten. De russiske Læger, som allerede siden Vintermaanederne opholde sig i Cairo, for at indhente nøiagtigere Kundskaber og Erfaringer om Pesten, ville, da Ægypten lykkeligviis i Aar er forskaanet for denne Svøbe, paa en anden Maade komme til Kundskab om Pestens Contagiositet. Med Mehemed Alis Samtykke have de tinget 40 Arabere, med hvilke de ville anstille Forsøg, Regjeringen har indrømmet Lægerne flere Værelser i Militairhospitalet, hvorhen Araberne ere førte imod dagligen at erholde 5 tyrkiske Piastre ( 1/2 Gylden) og een Brød ration. De erholdt reent Linned, og bleve i 15 Dage iagttagne med Opmærksomhed. Nu efterat man fuldkommen har forvisset sig om deres gode Sundhedstilstand, have de maattet iføre sig Linned og Klæder efter Jndivider, der ere blevne Offre for Pesten, og skulle atter iagttages i en Tid af 15 Dage. Man er spændt efter at erfare Resultatet af dette Forsøg Storbritannien og Jrland. "Alt. Merc." meddeler efter en Correspondentartikel i "Cøln. Zeit." følgende mørke, men tildeels paa Sandhed grundede Skildring af Storbritanniens politiske og sociale Tilstand. Siden Pariserfreden har Englands Tilstand neppe været mere critisk end nu. Et Deficit af 3 Millioner i Finantserne; en stigende Næringsløshed i Manufactur= og Fabrikstæderne, Chartismen med Hungeren og Revolutionen i sit Følge Kornlovene i høi Grad forqvaklede; Kirkens orthodore Hierarchie rystet i sin Grundvold ved Dissenters, Pusepiter, og det Skotske Schisma, og en Trediedeel af Kongeriget, Jrland, i en Gjæring, der truer den almindelige Fred. Det er overflødigt at bemærke, at disse Onder ikke ere fra igaar, deres Oprindelse kan man forfølge Aarhundreder tilbage i Tiden; de have organisk udviklet sig af Statslegemet. Efterat man hidtil ved allehaande Palliativmidler har standset og søgt at svække deres Jndflydelse og Omsiggriben, ere Onderne nu brudte frem med saa alsidig og imodstaaelig Magt, at man maa bekæmpe de frembrydende Fiender ikke med indirecte og sløvede, men med skarpe, til Marv og Been trængende Vaaben. Vil den engelske Politik undgaae en fuldstændig Regeneration, da maa den finde sig i oprigtige og fuldstændige Offre. Selv en flygtig Iagttager af Englands politiske Forhold veed, hvor Ondet har sit Hovedsæde, og hvor Offrene skulle bringes (Kirken og Aristocratiet). - Den herskende Kirkes egennyttige Herskesyge - en Kirke, som Henrik den Ottende med Vold paatvang Folket, og som nyder af en næsten ganske af Catholiker bestaaende Befolkning en Million Lstl. i Jndtægter, medens de Præster der have Folkets Tro, tildeels kummerlig ernæres ved frivillige Gaver – er en Hovedaarsag til den irske Repeal. Saaledes erholder – for at oplyse Texten med et Exempel - den engelske Biskop i Dublin 8000 Lstl. om Aaret, endskjøndt han hverken har Provinds eller Dioces, endskjøndt han fortærer denne Sum paa sit gammelengelske Landsæde, og ikke undseer sig ved at kaste den fattige catholske Agerdyrker i Fængsel, og overgive ham til Kirkelovenes ubarmhiertige Haardhed, naar han ei kan betale den sidste Hvid af Kirke-Afgiften. Den catholske Kirke i Jrland har ganske tabt sine forrige rige Eiendomme til Staten, og denne, som politiske Overhoved for den engelske Kirke, fordeeler Jndtægterne kun iblandt sine Tjenere, om disse endog kun ere hædrede med den tomme Titel, og aldeles uden Functioner. Grevskabet Kilkenny, i det sydlige Jrland, tæller 380,000 Catholiker og kun 1000 Protestanter, og dog maae hine underholde en engelsk Biskop og 60 engelske Sogneherrer saa rigeligen, at disses Jndkomster udgjøre netop sex Gange saa meget som de catholske Geistlige erholde ved frivillige Gaver; hvortil endnu kommer, at de engelske Geistliges Jndtægter ere sikkrede ved lovlige Tiender. I Skotland, hvor den episcopalle Kirke hverken er national eller yndet af Folket, har det Hegemonie, som den anglicanske Kirke gav sig ved det politiske Jnstrument af et Toryministerium, bevirket et Brud, hvoraf der kunne fremstaae Spirer til en Skotsk Repeal, og i England selv har Antallet af Dissenters saaledes formeret sig, at deres Magt ikke længere kan ignoreres. Jsærdeleshed gaae de lavere og Middelclasserne mere og mere tabte for the established church (den episcopale Kirke), som tilsidst vil indskrænke sig til Samfundets rige og aristocratiske Kredse, hvis Medlemmer gjensidigen leve af hverandre. Men netop der ligger den politiske Fare med Hensyn til den nærmeste Fremtid. .... Man betænke Englands sociale Brøstsældigheder, den uhyre Kløft med Hensyn til Besiddelsen af jordiske Goder, og dernæst den ved den overvættes store Befolkning uundgaaelige Hungersnød, den frygteligste af alle Landeplager, fordi den dyriske Lidenskab qvæler enhver Spire af Fornuft! – Giver Kirken ikke efter, d. c. giver den ikke slip paa Halvdelen af sine Uretfærdigheder, og giver Aristocratiet ikke efter, d. er beqvemmer det sig ikke til fri Kornindførsel, da kan hverken Tory= eller Whig Viisdom sikkre det stolte Albion imod et dybt Fald. London, den 27de Junii. Debatten angaaende Bill of Arm fortsættes; Lord John Russell har nu definitivt erklæret sig imod Billen; hvilken Erklæring gav Hume Anledning til at yttre sin Glæde over at den ædle Lord omsider havde bestemt sig til at bekæmpe denne Bill. Angaaende den Meningsforskjellighed, der med Hensyn til Jrland skal herske i Cabinettet, bemærker Hull Advertiser, at Peel, Gladsione og Wharneliffe ere stemte for forsonlige Forholdsregler, medens Wellington, Stanley og Graham prædiker om voldsomme Midlers Anvendelse. Premierministeren, understøttet af Dronningen, skal have seiret, og den første Frugt af denne Seier skal være den irske Lordcantsler Sir C. Sugdens Tilbagekaldelse. At Vicekongen i Jrland - Greve de Grey - begynder at skrante, ville Nogle hentyde paa en forestaaende Vacance af den vigtige Post som Lord-Lieutenant. - At franske Officierer, forklædte som Præster, skulde øve Jrerne i at bruge Vaaben, er vistnok et aldeles usandt Rygte.