Den Vest-Sjællandske Avis, 1818-04-21
Oversigt over Dagens udenlandske Nyeheder. Man har nu faaet i London en Avis fra Bombay af 22de November hvori følgende Beretning findes om de Fægtninger, som forefaldt inden Peischwas Nederlag den 16de f. M. Peischwah havde betient sig af den Omstændighed at flere Brittiske Corps vare afsendte i Nærheden af hans District imod de Pindarees, for at angribe de Brittiske Hielpetropver i Pungh. Han bragte 20000 Mand Cavallerie og 10000 Mand Jnfanterie sammen ved Kirkel. Desuagtet rykkede den brittiske Garnison i Punah, som omtrent udgjorde 4000 Mand, løs paa dem; men de bleve omringede og allene frelste ved den Standhaftighed, hvormed de sluttede sig i QvarretsBataillons. Ved dette Corps var kun et Europæisk Regiment og 130 Soldater af det 64de Regimenfire Batailloner Seapoys (Jndiske Tropper udgjorde Hovedstyrken, Korpset mistede 18 Døde og havde 57 Saarede. Dagen derpaa fik det en Forstærkning af 1000 Mand Jndisk Cavallerie og af en let Bataillon Europæiske Tropper, og nu dristede Fienden sig ikke meere til at angribe. Den 13de November stødte Oberst Smith med sit Corps til disse Tropper, og den 16de November blev Peischma aldeles slaget og flygtede til Purundar. Følgerne af denne Begivenhed ere ikke vanskelige at forudsee Den Russiske Keiser aflagde i 1816 et Besøg hos Statsraad Poltarazky, Godseier i Gouvernementet Kaluga. Denne Mand har nu, til Erindring om den ham beviiste Ære, skiænket 50000 Rubler til Jnvalidernes Hospital. - Keiseren har ved sit Ophold i Warschau besøgt Fyrste Adam Czartorisky, som i en Duel paa Pistoler med GeneralPaz, hvortil en Kiærligheds Historie har givet Anledning, er bleven let saaret. – Den Russiske Financeminister Hr. v. Gurjem har holdet en mærkværdig Tale til Conseilet for Statscreditten, som i det væsentlige gik ud paa følgende: Dette Conseil er sammenkaldet efter Keiserens Villie og ifølge hans Bestemmelser af 7de Marts 1817, og dets Medlemmer ere udvalgte af Adelen og Kiøbmandsstanden. Ministeren skildrer i sin Tale til dette Conseil Creditsystemets Historie i Rusland: J Begyndelsen vare Asistence-Casser oprettede; men de vare af en meget ufuldkommen Jndretning, og i den sidste halve Deel af det forrige Seculum traadte Rigsbankerne i deres Sted; disse Banker bidroge meget ved det stærkere Pengeomløb, som de bragte tilveie, til Jndustriens og Handelens Tilvært; mange udenlandske Capitaler bleve nedlagte i disse Banker, og de bleve saa godt forvaltede, at deres Credit holdt sig i det critiske Aar i 1812. Statens Credit i Henseende til de udenlandske Statslaan, er ligeledes bleven holdet opret; under den nærværende Keisers Regiering er det Genuesiske Laan blevet tilbagebetalt, ogsaa paa det Hollandske Laan, er der blevet afbetalt siden 1810, der maatte vel standses dermed i 1812, men Afbetalingen saavel paa Capitalen, som paa de resterende Renter er begyndt paa nye. For ikke at besvære Folket me altfor trykkende Skatter, og derved bevirke Standsninger i Jndustrien, er nu ogsaa det System blevet antaget i Rusland i Tilfælde af de overordentlige Udgifter, som en Krig foraarsager, at skaffe Udveie ved at optage Laan, til hvis Dæsning et synkende Fond oprettes. Hans Majestæt har ogsaa i nærværende Fredsperiode selv fundet det nødvendigt at optage et Laan for at kunne formindske Assignationernes Mængde og at bringe Papiirspengene tilbage til deres oprindelige Værd, fra 1ste September 1817 af er ved et Keiserlig Manifest 30 Millioner Rubler aarligen anviiste, saavel til at dække dette Laan som de flere, hvilke til samme Formaal maatte blive optagne. Til dette Laan have mange udenlandske Capitalister contribueret, som baade udviser deres Tillid til den Russiske Regiering, og tillige befrier den fra at paalægge de Russiske Capitalister at udrede et tvunget Laan, som vilde være til Skade, da Capitalerne kunne saagodt bruges i Riget selv til at oplive Jndustrien; først naar denne ikke udkræver flere Capitaler, kunne de indenlandske Capitalister i dette Stykke kappes med de udenlandske. Dette Laan, som blev aabnet den 21de Julii i Fior, har uden mindste Tvang tilveiebragt en Capital af 28 Millioner Rubler, som have indbragt Jndskyderne 5 1/2 Procent i aarlig Rente, 38 Millioner Rubler Assignationer ere nu inddragne og skulle opbrændes. J Januar dette Aar er en Commerce-Banke bleven aabnet, for at give Handelen et stærkere Sving. – Det Preussiske Statslaan i England er nu afsluttet under meget fordeelagtige Betingelser, som det hedder, for 70 Pund i rede Penge erholder Creditor 100 Pund indskrevet i Preussiske Statsfond, hvoraf skal betale 5 Procento Renter; Laanet skal tilbagebetales i en Tid af 36 Aar ved Hielp af et synkende Fond, som anlægges af en Tillægssumma, hvilken aarligt bliver sendt fra Preussen til London tilligemed Renterne; dette synkende Fond varer saaledes aarligen til med Renter og Rentes Rente og tiener til Sikkerhed for alle Jnteressentere. Laanet er afsluttet i London ved den Preusiske Geheime-Finanteraad og Director Rother, og udgiør 5 Millioner Pund Sterling, to Skibe med Sølv ere allerede ankomne til Hamborg. Bankeuren Rotschild i London har overtaget at skaffe Laanet tilveie. – Om et Keiserligt Fransk Decret faaer man endnu at høre, Fyrsten af Hardenberg har nemlig bekiendtgjort i Rhinprovindsen: at Kongen af Preussen har indtil videre, og indtil Retstilstanden i disse Provindser er bleven fuldkommen reguleret, befalet af det Keiserlige Deeret af 17de Marts 1808, angaaende Jødernes borgerlige Forfatning, skal indtil videre være gieldende. – Den Provinds paa hiin Side af Rhinen, som er tillagt Hessen-Darmstadt har nu faaet en med Landstænder indrettet provincial Regiering, som skal holde sine Møder i Staden Maints. – Den 6te April har den Tydske Forbunds Forsamling paa nye begyndt sine Møder efter Paaskeferierne. Den Nederlandske Gesandt Baron v. Gagern indsendte sin Afskeeds-Skrivelse, og den Gesandt, som kommer i hans Sted Greven af Gruner, blev indført i Forsamlingen; der blev forresten forhandlet om de militaire Anliggender. Østerrig afgav sin Erklæring om den Forfatning med Landstænder som skal indføres i de Tydske Stater, og tiltraadte Preussens Mening, at der om et Aar skulde giøres Jndberetning til Forsamlingen, om hvorvidt man i et hvert Land var rykket frem i Sagen. – Universitetet i Jena har indsendt til Storhertugen af Veimar et Forslag til at standse Misbrugen af Trykkefriheden, som det meener bedst at kunne forebygges ved en Kiendelse af Eedsvorne.