JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-02-25
Den svenske Corvette paa 18 Kanoner og 72 Mands Besætning, som laae indskruet i Jsen under Møen, er i disse Dage bleven forladt af Mandskabet, som gik i Land og overgav sig som Krigsfanger. De havde sat Jld paa Skibet, som kort efter sprang i Luften. En engelsk Koffardiebrig, som var frataget en dansk Kaper, havde den hos sig. Bemeldte Brigs Ladning bestaaer af Tømmer, Planker og Steenkul, og det ligger endnu ved Møen. De svenske Krigsfanger ere i Stege.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-02-25
Justitsraad Ole Lange har allerunderdanigst ansøgt Hs. Maj. om Tilladelse at maatte udsætte en Capital af 5000 Rdr., hvoraf Renterne skulle anvendes til Understøttelse for Qvæstede fra Premier Lieutenanter til Underofficerer incl. af begge Etater, hvilke have udmærket sig i Krigen samt for faldne eller qvæstede Krigeres Enker og Børn. Understøttelsen har han foreslaaet, at maatte deles i 3 Classer, nemlig 1ste Classe 2 a 50 Rdr. aarlig, anden Classe 2 a 30 Rdr. aarlig og 3die Classe 4 a 10 Rdr. aarlig, og de, som have faaet den, at maatte beholde den enten paa Livstid eller indtil de paa anden Maade maatte blive forsørgede. Naar alle Pensionisterne enten bortdøe eller forsørges, tilfalder Renterne et Hospital, der skal oprettes for Castrupgaard og Værk paa Amager. Dette Tilbud har det allernaadigst behaget Hs. Majestæt at modtage og derfor tilkiendegivet fornævnte Justitsraad Lange sin allerhøieste Tilfredshed, ligesom det Kongelige General-Commissariats Collegium og det Kongelige Admiralitets og Commissariats=Collegium ere befalede at foreslaae Pensionisterne. En Tambour, som for nogle Dage siden paa den tøe skør Jis kom fra Sverrig hidover i Nærheden af Vebek, har udsagt, at der laae en Bataillen i Landskrone og een i Malm; og at Fødevare ikke vare i nogen saaden Dyrhed i Sverrig som man her har villet mene, samt at ingen Fødemidler vare ganske i Mangel. Udtog af et Brev fra Altona af 8de Febr. Hr. Riefselsen angaaende kan det til Glæde for Fædrelandsvenner: mældes, at hans nye Skydemaskine med sommenpresset Luft, eller Vindkanon, lover det Bedste. Han har ved sine Forsøg dermed været i ikke liden Fare, da den dertil brugte stærke Kobberklædel, efter en Luftindpræsning med 185 Stød sprang itu med et forskrækkeligt Kaald, dog uden at giøre ham Skade. Den Kraftanvendelse han har gjort muelig ved denne Maskine, som han kaldet Leviathan, er saa stor og virker saa vældigt, at det vist ikke er formeget haabet, at den, udført i passende Størrelse vil føre en Last af 250 Pd. i langt mere end Kanonskuds Vidde, og Opfinderen lover 8 Skud i Minuttet. Hvad et Feldtskyts, der ikke ved Knaldene rødes eller vækker, ikke behøver Viskning, ikke forlanger Krudt vogne, og aldrig kan mangle Munition, vilde kunne nytte, vil kunne begribes. Til Paaske vil Hr. Rieffelsen have en Model gjort, hvormed alvorlige Prøver skulle giøres. Hvo der kiender denne usædvanlige Mand, veed at han ikke nøies med at have eet Jern i Jlden. Af hans øvrige Sysselsættelser for Tiden skal her imidlertid blot nævnes, at han nu har forbedret Kraftmaskinen, hvormed der blev rykket Træer op ved Kiel, saaledes, at 6 Mand dermed kunne overvinde en Last af 18 Millioner Pund. Til en Nærmelse af Sirkelens Qvadratberegning har han indslaget en egen Vei, og troer den af nyttigste Anvendelighed til Udmaaling af endog de uregulaireste Legemer. Videre har han opfundet en Vægt, der angiver en 4 Milliondeel af et Lod.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-02-25
J England hedder det, at en Dansk Kaperkutter paa 18 Kanoner er den 8de Decbr. tagen af en eng. Krigsbrig og indbragt til Carlskrona. J England tilstaaes at Tabet af den eng. Fregat The Crescent, som strandede, paa Jylland, var meget føleligt for de i Østersøen værende Skibe, da dette Skib indehavde et betydeligt Forraad af Munderingsstykker til dem.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-02-25
Corsøer, den 14de Februarii. I Gaar ankom 15, Baade hertil fra Nyborg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-02-25
I Dag var Belter temmelig frit for Driviis, men i Aften, da Sønden Vande tiltog, kom endeel Jis Sønder fra, som dog ligger temmelig adspredt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-02-25
Corsøer den 19de Februarii. Stormen, som i Nat har raset af Nordvest, har renset Beltet for Jis. Man kan haabe, at Jsen under Fyen er gandske brækket løs Jmellem Corsøer Havn og Halskou er Jsen bortdrevet paa en Strækning nær for Havnen; men ogsaa denne vil Strømmen snart aabne, naar Vinden forandrer sig. Under Stormen har Vandet bestandig staaet meget lavt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-02-25
I Gaar Middags ankom 10 Baade fra Fyen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-02-25
Kiøge, den 19de Februarii. Det af Kaperen CortAdelers Mandskab besatte Koffardieskib skal den 18de være seet fra Stevns krydsende for sine Underseil.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-02-25
Helsingør, den 18de Febr. J Forgaars mod Aften blev Vinden Sydost med nogen Kuling, hvorved Jsen, som laae syd for Byen, skruedes paa hinanden og det saa hæftigt, at en Deel af næsten 2 Alens Tykkelse skruedes op paa Skibsbroen, slog 2de Fag Bolværk over med et Kald som et Kanonskud; saaledes skruedes den ogsaa sammen paa den anden Side af Broen mod Kronborg hvorden borttog et Stykke Muur ved et af Batterierne. J Dag er Sundet fuldt belagt med Jis lige over til Helsingborg. En Ballon blev i Forgaars sendt op fra Kronborg af den bekiendte Hr. Colding. J Dag og i Gaar lod han atter gaae een op, hvilke begge toge den samme Fart, og gik langt ind i Skaane Land.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-02-25
Helsingøer d. 19de Febr. I Gaar mod Aften begyndte den sydlige Vind at kule stærkere og at skrue Jsen, fastere mod Landet, hvorved en Jagt som laae ude ved Sukkerhuset blev skudt ind paa Landet, og ud af Snekesteen skiød Jsen ind over Veien og man kunde befrygtet megen Skade dersom den samme Vind havde vedblevet saa stormende Natten over, men til Lykke vendte den sig mod Natten, og har nu en hæftig Nordvind drevet al Jsen bort, saa Sundet er ganske fri for Jis, og liggerkumagle Stykker ved Landkanten mod Kronborg. Den stærke Storm vil dog i Dag giøre al Overfart umuelig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-02-25
Under 16de Febr. har Hs. Majestæt udnævnt Capt. J. A. W. v. Schertiger af norske Livregiment, til Major og Commandeur for det 1ste jydske Jnfanterie Regiments 3die Bataillon. Second=Lieut. F. v. Føns, af det 1ste jydske Jnfanterie-Regiments annecterede Batailloner, oprykker til virkelig Pr. Lieut. med den ham reserverede Anciennetet, og ansættes ved Jægercompagniet i 3die Bataillon. Fremdeles udnævnes til Pr. Lieut. i de vacante Pladse ved det 1ste jydske Regiments annecterede Batailloner: Second=Lieut. J. J. v. Soetmann og H.v. Marcussen af bemeldte Batailloner. C. C. v. Brasch, af det 1ste trondhiemske Jnf. Regiment, og J. O. C. van Heilmann af Bataillonerne; og ansættes i øvrigt Second=Lieut. v. Bendz og v. Paludan, den første ved 4de og den sidste ved 3die Bataillons Jægercompagnie som Second Lieutenanter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-02-25
Aarhuus. Prædikanterne paa 2den Onsdag i Faste Domkirken Hr. D. Larsen. Hospitalskirken Hr. Jahnsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-02-25
Udenlandsk. Frankrig. Den 32te Bulletin fra den franske Armee i Spanien.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-02-25
Efter Hertugen af Dalmatiens Ankomst til Ferrol lod han Staden strax indslutte og begynde Underhandlinger. De Civile og Krigsauthoriteterne og Land= og Søeofficererne syntes villige til Overgivelse; men det ved tilbageblevne engelske Spioner oprørte Folk, vare derimod. Den 24de erholdt Hertugen 2 Parlementairer. Den ene fra den spanske Eskadre Chef, Admiral Melgarejo, og den Anden fra Commandanten for Landtropperne. Disse vare afsendte uden at Folket vidste det, og fortalte at Authoriteterne stode under den tøileløse Pøbels Aag, som af engelske Agenter bleve betalte og ophidsede, og at 8000 Mand af Staden og Omegnen vare under Vaaben. Hertugen lod derfor strax aabne Løbegravene, lod Forterne la Palma og St. Martin besætte og Fortet St. Philip bloqvere. Dette bragte Folket til at frygte for en Storm og give fornuftige Folks Stemme Gehør.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-02-25
Den 26de kom 3 Parlamentaire med Breve fra Municipalitetet i Ferrol som vare forsynede med Fuldmagter til at undertegne Pladsens Overgivelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-02-25
Den 27de om Morgenen Kl. 7 blev Staden befadt med Divisionen Mermet og en Brigade Dragoner. Om Middagen blev Besætningen afvæbnet, hvor man fik 5000 Flinter. De Fremmede i Ferrol bleve sendte tilbage til deres Byer, de som under Jnsurrectionen havde besmittet sig med Blod, bleve arresterede. Admiral Obregon, som Folket havde indsperret under Jnsurrettionen, blev ansadt som Chef for Admiralitetet. Man fandt i Havnen 3 Skibe paa 112 Kanoner, 2 paa 88 Kanoner, 1 paa 74 Kan., 2 paa 64 Kan., Fregatter og et Antal Corvetter, Brigs og andre afvæbnede Fartøier, over 1500 Kanoner af forskellig Caliber og Munition af alle Arter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-02-25
Det er sandsynlig, at Englænderne, hvis de ikke saa hastig havde maattet flygte og Begivenhederne den 16de ikke havde indtruffen, da have bortført denne skiønne Eskadre Land- og Sørofficererne har med den største Enthusiasme svoren Kong Joseph deres Eed. Det er utroeligt hvad de har maattet lide af den ringeste Pøbel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-02-25
J Gallicien hersker Orden, og Kongens Anseelse er grundfæstet i denne Provinds. Den er en af de betydeligste i det spanske Monarkie. General Laborde har funden 7 Kanoner, som Englænderne havde nedgravet i Strandbredden ved Corunna. Den af Englænderne og sine Tropper forladte la Romana, er med 500 Mand flygtet af Portugal Kanten, for at kaste sig ind i Andalusien.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-02-25
J Lissabon befinder sig kun 4 a 5000 Englændere. Alle Hospitaler og Magasiner vare indskibede, og Besætningen gjorde sig færdig til at forlade dette Folk, der er ligesaa opbragt imod dem for deres Troeløshed, som for Forskelligheden af deres Sæder og Religion, ved Troppernes Brutalitet og Fylderie og ved den Haardnakkenhed og den saa sletgrundede Stolthed, som giør denne Nation saa forhadt af alle Continentets Folkeslag.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-02-25
Et Keiserlig Decret af 30te Jan. authoriserer Udførselen af spunden Bomuld til Fremmede. Efter et andet Decret skal Øen de la Reunion føre Navn af Øen Bonaparte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-02-25
Fra Brest skrives at et engelsk Transportskib, som havde omtrent 200 Mand ombord af den hanoverske Legion, er forulykket ved Øen Molene, og kun nogle og tive Mand bleve reddede, som ere bragte hertil.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-02-25
Fra Rom skrives, at Antallet paa de Spanier som der har aflagt Eed til Kong Joseph er særdeles stor og at der daglig melder sig flere. Jsær skal de spanske Exjesuiter vise megen Jver.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-02-25
J et Brev fra Catalayud i Arregonien dat. 18de Januarii læses: Denne Provinds hvori vi befinde os, er den rigeste og meest befolkede i Spanien. Landet er malerisk giennemskaaret af Bierge og Dale, som synes meget frugtbare. Sarragossa som har optagen Overresten af den ved Tudela slagne Armee indeholder for nærværende Tid mere end 120,000 Siele, hvoraf 40,000 skal være bevæbnede. Men denne Overflødighed af Mennesker vil bidrage til at Staden snart maae overgive sig, der alt lider stor Mangel. Hertugen af Abrantes beleirer Stædet med det 9de Armecorps og Divisionen Suchet. Vi dækker Beleiringen med en anden Division. Siden den 21de Decbr. er Staden ganske indsluttet, og i 10 Dage har vi dombarderet og beskudt den med et frygteligt Artillerie. Løbegravenne naae alt lige til Statens Porte; 2 befæstede Klosterettre indtagne ved Storm. Man undergraver alt de yderste Huse som ligeledes ere befæstede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-02-25
For nogle Dage siden blev Staden opfordret af en Parlementoir. J mindre en 14 Dage maae den falde. Efter Sarragssas Jndtagelse kan Arragonien ikke modstaae længere, og hele Spanien maae underkaste sig; thi det synes som de endnu overblevne Jnsurgentere, kun har deres Øine heftede paa dette Sted.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-02-25
Fra Bayonne skrives under 3 Februar. Man siger ganske bestemt, at vore Tropper havde den 29 Jan. bemægtiget sig totrediedeele af Staden Sarragossa. Ved Courerens Afgang havde man paa begge Sider stridt med ubeskrivelig Raserie imod hinanden i Gaderne, og Jnsurgenterne blev overalt overvundne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-02-25
J 2 Dage ere 15000 Spanske Fanger passerede herigjennem.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-02-25
Tydskland. Natten til den 10 Febr. indtraf en Coureer i General Oudinots Hovedqvarteer i Hanau, med Ordre, at dette Korps ufortøvet skulle sættes i Marsch, til Augsburg. General Ondinet indtraf den 12te Febr. til Frankfurt og reiste den 13de igien derfra med sin hele Generalstab til Augsburg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-02-25
De Kongelig Sachsiske Contingenttropper have og bekommet Ordre at hvide sig marschfærdige.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-02-25
Den 13de Febr. kom et talrigt Train af Kanoner og Krudtvogne til Frankfurt og fortsatte den 14de sin Marsch, videre til Augsburg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-02-25
Efter Breve fra den Sachsiske Grændse vil et Hoved qvarteers bryde op til Ulm.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-02-25
Breve fra Maynz siger, at man der giør Anstalter til at modtage Hs. Majestæt Keiser Napoleon.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-02-25
Den 11te Febr. kom en Keiserl. fransk Coureer fra Constantinopel igiennem Augsburg til Paris. Fem Ti meer efter fulgte ham en Tyrkisk som tog samme Vei. Natten til den 12te Febr. kom en Stafette til Heidelberg, som forkyndte at der snart kunde ventes fransk Troppegiennemmarsch, som trak sig fra Mayn Egnen til Schwaben.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-02-25
Hs. Høiheds Fyrst Primas Skrivelse til Storhertugerne af Baden, Hessen, Würtburg og Hertugen af Rassau, dat. Frankfurt d. 2den Febr. 1809. lyder saaledes: Hs. Majestæt den franske Keiser har i en Allerhøiest egenhændig Skrivelse tildeelt mig den uskatterlige Commission, at tilkiendegive samtlige til det Rhinske Forbund henhørende ophøiede Fyrster, det beroligende Sindelag, for bemeldte Forbunds Vel, der besteler Hs. Keiserlige Majestæt som dets mægtigste Beskytter. Den spanske Armee er ødelagt, de engelske Tropper, have igien indskibet sig, efterat de havde mistet den halve Deel af deres Magt, deres Heste, Bagage, Munition og endeel af deres Skat. Denne lykkelige Følge og de østerrigske Bevægelser, har tilbageført den franske Monark til Paris.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-02-25
Rhinconforderationen har ikke nødig at nære nogen bange Bekymring. Dets ophøiede Beskytter vil dække deres Grændser med en mere en tilstrækkelig Magt. Sandsynlig vil det Keiserl. Østerrigske Hof vende tilbage, til et System, der kan forenes med den almindelige Roligheds Vedligeholdelse; det er i denne nuværende Tingenes Forfatning væsentlig nødvendig og Hs. K. K.M. forlanger det, at samtlige til det Rhinske Forbund henhørende Fyrster, punktlig stiller deres Contingenter, og holde samme marschfærdige. Han slutter med at anbefale dette til snarest Bekiendtgiørelse for alle til det høie Fyrste Collegio henhørende Hertuger og Fyrster.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-02-25
Fra Berlin skrives: Vor Kongelige Familie er den 31 Januarii afreist fra Petersborg. Alt derværende Militair paraderede for dem, ligesom ved deres Ankomst. Kongen var til Hest ved Siden af Keiseren, Dronningen kjørte i en med 8 Heste forspændt Stads kareth. Den 8de indtraf deres Kongel. Majestæter til Memel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-02-25
Tyrkiet. Den 5te Januarii er der sluttet Fred mellem den høie Port og Storbrittanien, som er undertegnet i Dardanellerne af den eng. Gesandt Adair og Hakki Effendi. Alle Havne i det Ottomaniske Rige, staae derefter igien aabne for de engelske Skibe. Denne vigtige Efterretning er allerede afgaaen til alle det Ottomaniske Riges store Handelspladser i Europa, Asien og Africa.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-02-25
J den 827 Trækning i Altona er udtrukken følgende Nommere: 24. 88. 38. 83. 29.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-02-25
Bekiendtgiørelser. Torsdagen den 2den Martii om Eftermiddagen Kl. 5 holdes Qvartal Generalforsamling i det forenede dramatiske Selskab. Aarhuus, den 24de Febr. 1809. Directionen. Adressecontoiret giver Underretning hvor 3 a 5 gode Værelser, med behagelig Udsigt saavel til Gaden som Haugen, er til Paaske Fløttetid at faae til Leie. J forrige Maaned er fra Aalborg afsendt med en Fragtvogn, et lidet Træe med Kroslinger og 2 Pund Uld, adresseret til Jomfrue Bregendahl i Aarhuus, som ikke er kommen sin Eier tilhænde. Da det er at formode Fragtføreren kan have forkastet Adressen, og de dermed fulgte Ting kan være afleverede et eller andet Sted heri Byen, i Forventning at Eiersmanden kunde blive opspurdt, saa bedes, at om disse Ting skulle være afleveret til nogen her i Byen, man da behageligst ville melde det paa Adressecontoiret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-02-25
Alle Slags Haugefrøe faaes nu som sæd N. S. vanlig hos Niels Sørensen, boendes ved Middelgadsport.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-02-25
J det onde Veir i Tirsdags blev 2 hvide Soesviin og et Galtsvin, begge uden Mærke, indtagne af Slagter Ziegler i Aarhus. Eieren kan erholde dem imod Foderløns og Avertissements Bekostning, men han ønsker at Eieren jo for jo hellere vil mælde sig og afhente dem.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-02-25
Afgangne Kiøbmand Dines Nielsen Brøkners og efterlevende Enkes eiende Gaard, beliggende paa Fisker gades østre Side heri Byen under No. 241, og bestaaende af 9 Fag et Loft høi Huus samt et lidet Halvtag, Gaardsrum og Haugeplads stilles til offentlig Auction første Gang den 28de Febr. anden Gang den 7de, og 3die Gang den 15de Martii førstkommende hver Dags Formiddag Kl. 10 slet. Naar 3die Auction over Gaarden er afholdt begyndes strax Auction, over Stervboets Ind- og Udboe, bestaaende af Sølv, Kobber, Mæssing, Tin og Jernfang, Borde, Stole, Speile, Skabe, Chatoller, Dragkister, Sengeklæder, Sengesteder, Kakkellovne, endeel forskellig Kramboevahre med videre. De Lysthavende ville indfinde sig i Stervboegaarden til de anførte Tider, da Auctionsconditionerne bekiendtgiøres. Aarhuus, den 25de Febr. 1809.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-02-25
Auctionsdirectionen,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-02-25
Kobbersmed Anders Nielsen Hørnings og afdøde Hustrues fælleds eiende Sted beliggende ved Frue Kirkerist, under No. 208 og bestaaende af 12 Fag et Loft høi Huus, med Gaardsrum og fælleds Bryndvand, bliver stillet til offentlig Auction første Gang den 1ste, anden Gang den 6te og tredie Gang den 14de Martii førstkommende, hver Dags Formiddag Kl. 10 slet. Naar 3die Auction over Stedet er afholdt begyndes strax Auctionen over dets Jnd- og Udboe bestaaende af Borde, Stole, Speile, Dragkister, Chatoller, Sengeklæder, Sengesteder, endeel Kobber, endeel Værktøi samt nogle Fruentimmer Gangklæder med videre. De Lysthavende ville indfinde sig i Stervboestedet til de anførte Tider, da Auctionsconditionerne bekiendtgiøres. Aarhuus, den 25de Febr. 1809. Auctionsdirectionen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-02-25
Hvid Havre til Sæd, er at faae hos Kierult, paa Schanderborg Ladegaaed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-02-25
Et møbleret Kammer er til Leie til Paaske for en ledig Person, hvor der gives Udsigt til Marken, Skoven og Havet, hos L. Jørgensen. Aarhuus, den 18de Febr. 1809.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-02-25
En theologisk Candidat ønsker sig en Prædikecondition.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-02-25
De som attraaer hans Tieneste, ville behage at henvende sig derom til Adjunct Bastrup i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-02-25
Bekiendtgiørelser. J Følge Begiæring af Executores Testamenti i Stervboet efter afgangne Frue Kammerherreinde v. Gersdorf, i Horsens, bliver ved en eneste Auction som holdes i Stervboegaarden sammesteds den 28de Martii førstkommende Kl. 3 Eftermiddag, absolut bortsolgt, bemeldte Stervboes Gaard No. 104 paa Byens Syndergade, bestaaende af et 36 Alen langt Forhuus med grundmuret Fascade, 2 Etager høit med Qvist, hvælvede Kieldere, gibsede og betrukne Værelser, 4re Fajance Kakkellovne, der følge i Kiøbet. Indgang giennem en smag fuld forsiret Dør og Trappe samt giennem Porten. J de dertil byggede 2 Etager høie Fløihuuse ere desuden mangfoldige Værelser. Kiøkken, Brøggers med Pumpe vand a., desuden indeholder Gaarden endnu 6 Side og Baghuuse, deels af Grundmuur, deels af Bindingsværk meest 2 Etager høit, altsammen vel vedligeholdt, deels ganske nyt. Den er een af de største skiønneste Kiøbsted Gaarde i Provindsen, har en med Bygning og Plankeværk indhegnet anseelig Have, der i mange stældne Frugttræer, samt et betydeligt Gaardsrum og liggenpaa Byens bekiendte anseeligste Gade, og er forhen i Berlings Avis 1807, No. 71 beskreven. Den forevises de Lysthavende af den deri boende Betient Niels Ballesig, kan tiltrædes strax efter Hammerslaget, og Kiøbesummen blive staaende til Snapsting 1810. De nærmere Conditioner blive paa Auctionsstedet bekiendtgjorte. J Mangel af Bud til Salg opraabes den tilsidst til Bortleie paa nogle Aar. Horsens, den 17de Febr. 1809. Christensen, const. Byef. i Vae.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-02-25
Hos underskrevne kan 1 a 2 unge Studerende nyde grundig Underviisning i alle de for Studerende allernaadigst befalede, døde og levende Sprog, ogsaa i det engelske Sprog, om ellers dette haarde, hvislende og kundrede Røversprog i disse Tider er værd at agte paa; samt, i de øvrige Forberedelsers Videnskaber til Academiet, Antiqviteter, Geographie, Physik, Verdenshistorie o. s. v. Underviisningen kan til Maldag tiltræde, i Forbindelse med min egen Søn, som jeg selv informerer, der til Opmuntring under Studeringen ønskede sig 1 a 2 Medvandrere paa Videnskabernes Ban i sin landlige Eenlighed. Jkke uden taalelig Erstatning skal fordres, da det er min Lyst at have unge, flittige og lærvillige Studerende omkring mig. Giern Præstegaard, den 25de Febr. 1809. Thura, Sognepræst.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-02-25
Endskiønt det ikke er at formode, at der hæfter anden eller mere Gield paa forrige Skipper afg. Byrge Hellesen her i Byen, hans Stervboe, end allerede er anmeldt, og hans efterladte Arvinger bekiendt; saa indkaldes dog herved med 12 Ugers Varsel, alle desom i navnlig Maade maatte have nogen Fordring paa forbemeldte Stervboe, saadant for undertegnede Skifteforvaltere at anmelde og beviisliggiøre, saaledes som Loven efter død Mand befaler. Randers, den 22de Febr. 1809. Stadfeldt. Bendixsen,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-02-25
Doctor juris og Borgemester. Cancellieraad og Byet, Auction. Torsdagen den 2den Martii næstkommende om Eftermiddagen Kl. 2 slet bliver her paa Byens Raadstue efter Hr. D. Nissens Forlangende ved offentlig Auction bortsolgt, en ved Udbyehøys søndre Side liggende Tømmerlast bestaaende af: 10 Tylt 12 Fods 2 Tomme Granplanker. 10 Tylt 10 Fods Dito. 325 Tylt 12 Fods 11 1/2 Tom. Lastebord. 177 1/2 Tylt 10 Fods 1 1/2 Tom. Dito. 11 1/2 Tylt 12 Fods 1/4 Dunkirker Dito. 7 1/2 Tylt 10 Fods Dito. 20 Tylter 12 Fods 11 1/2 Tom. Gran Lastebord. 20 Tylter 10 Fods Dito. 37 1/2 Tylt Halvbord. 60 Tylter Rafter. samt endeel Jernbeslagne og ubeslagne Spader, Skuffer, River, Slever Vandser, Jufferter, Øsekar og Korn Skuffer. Vahrene er til Eftersyn hos Lodsoldermand Høeg i Udbyehøy, og Conditionerne skal paa AuctionsStædet nærmere blive bekiendtgjorte. Randers, den 21 Febr. 1809. Stasfeldt, Auctionsdirecteur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-02-25
Mandagen den 13de Martii førstkommende, om Formiddagen Kl. 9 slet, bliver ved den saakaldede Stie Mores Gaard, beliggende ved Sangstrup Strand, Woldbye Sogn, Nørre Herred, ved offentlig Auction absolut bortsolgt: 53 a 54 Skpd. Jern, 2 Stkr. 3 Etage, 6 Stkr. 2 Etage, 4 Stkr. 1 Etage Kakkelovne, 26 Fierdinger Tiære, 6 halv Tdr. Beeg, 9 Kasser Søm, 25 Tylter Fiæl, 1600 stkr. grønne Potflasker, 10 Sække, Kommen, en Td. Tran, 31 Stkr. Bastmatter, endeel Tomme Oxehoveder, Tønder og Ankre, 2de Storsen, 7 mindre Seil; 2de Ankertouge; 2de svære Ankre, 2de Varp Dito, en Baad med Stil og Tilbehør, m. m.; hvilket herved bekiendtgiøres. Grenaae, den 23de Febr. Aagaard.