JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Københavns Adresseavis, 1778-10-20
Conditioner og Tienester ledige. For en skikkelig og troe Pige af god Opdragelse, der og har gode Recommendationer, bliver en Tieneste strax anviiste lille Kongensgade Nr. 71.
Københavns Adresseavis, 1778-10-20
For en skikkelig Kokkepige, som forstaaer hvad hun bør, er en god Tieneste ledig til førstkommende Nyeaar; Anviisningen skeer paa Contoiret.
Københavns Adresseavis, 1778-10-20
En Dreng af god Opdragelse, som har Lyst til JnveleerProfession, kan strax blive antagen, naar han melder sig i No. 47 i Myntergaden.
Københavns Adresseavis, 1778-10-20
Tienstsøgende. En Jomfru søger Condition som Frue= eller Frøkenpige, Mangel deraf som Stuepige, hun kan accommodere og eller hvad der udfordres til en Dames Opvartning strax eller til Nytaar, og haver gode Recommendationer, anvises fra Contoiret.
Københavns Adresseavis, 1778-10-20
En midaldrende Pige forlange Tieneste strax hos to eenlige Folk, eller en eenlig Person; Anviisningen gives i Vigantsgaden Nr. 323 i Stuen til Gaden.
Københavns Adresseavis, 1778-10-20
En 20 Aars gammel Person nyelig kommen fra Norge, søger Tiener eller anden opvartende Plads, og foreviser den paalideligste Attest i Pilestræde Nr. 62.
Københavns Adresseavis, 1778-10-20
En Pige, som har gode Skudsmaal, søger Tieneste som Kokke= eller i Mangel som Enepige, er at finde i Frederichsberggaden No. 226 første Sal.
Københavns Adresseavis, 1778-10-20
Et Fruentimmer, som haver gode Attester, søger Tieneste for Stue= eller Enepige, er at finde i Landemærket Nr. 111, paa anden Sal til Gaden.
Københavns Adresseavis, 1778-10-20
Et honet Fruentimmer søger Condition strax eller til Nyeaar som Huusholderske, hun forstaaer got at koge og bage, anvises i Adelgaden Nr. 207, anden Sal til Gaden.
Københavns Adresseavis, 1778-10-20
En Kielderpige, som har gode Skudsmaal, søger Condition, findes i St. Pederstræde Nr. 130 første Sal.
Københavns Adresseavis, 1778-10-20
En Pige, som haver gode Skudsmaale, søger Tieneste for Stue= eller Enepige, findes i Badstuestræde Nr. 89 hos Brændeviinsbrænderen.
Københavns Adresseavis, 1778-10-20
En Pige, som har gode Skudsmaal, søger Tieneste for Enepige hos honette Borgerfolk, hun er at finde i Adelgaden No. 232 i Bagstuen.
Københavns Adresseavis, 1778-10-20
En Tiener, som kan accommodere og barbere, søger Condition strax eller til Nyeaar, helst hos en eenlig Herre, han er at finde i Mikkelbryggersgade Nr 178 i Kielderen. Paa Adresse=Contoiret gives Efterretning, hvor en god Amme fra Landet 2 Mile fra Kiøbenhavn enten strax eller om nogle Uger er at bekomme, hun kan medbringe tilforladelig god Recommendation.
Københavns Adresseavis, 1778-10-20
Undvigte. Da min Lærredreng Johan Christian Eilers i Dag Formiddag uden Aarsag er løben af sin Lære, saa advares alle og enhver hverken at huse eller hæle ham, eller at betroe ham noget i mit Navn, i Fald de ikke vil være underkastet Tiltale efter Loven. Christian Beck, Blyetækker=Mester i Gothersgaden Nr. 180.
Københavns Adresseavis, 1778-10-20
Bortkomne og bortstiaalne Sager. Onsdag Aften den 14de sidstleden omtrænt Kl. 7, blev et Spanskrør fraslagen en Mand af en Person, som havde skiulet sig i første Port paa store Kiøbmagergade, venstre Side fra Torvet; og da dette var anstillet af nogle Spidsbuber, saa blev den og med et usynlig udi da værende Mørke. Røret er nogle og 40 Tommer lang, vel proportioneret, guulagtig af Couleur, forsynet med en rund Beenknap og 2 Ringe under, og neden et Huul igiennem Knappen, Piggen i Enden afstødt fra det der værende Messing Beslag. Adressekontoiret anviser Eieren, som betaler Kiøberen hans udlagde, naar denne melder sig i Tide. Jmidlertid skal dette tiene Eyeren til Hiemmel om paa bemeldte Rør legges Dølgsmaal, og det siden opdages. I Gaar er bleven bortstiaalen i Hr. Eegholms Gaard paa store Kiøbmagergaden, som følger, og loves den, som opdagen samme, en raisonabel Douceur. Et Guld=Etur med Guldkiede, og 2de Guld=Berloqver, den ene var en Kurv til at oplukke, og den anden et Hovedvands Æg, ligesaa til at oplukke, en Guldbrocades Pung med en Sølv Laas forgylt, veiende 18 Lod Sølv, og Aalborg Stempel, i Stemplet staaende Lund, som haver gjort samme, og udi Pungen laae 2de 10 Rdlr. Sedler og nogle 1 Rdlrs. Sedler; et Signet, som bestod af 2de Vaabener i en Krone af Staal bestaaende, i det ene var 3de Krager og i det andet en Stær staaende paa 3de Lilieblade. Den 14 October er fra Adelgaden Nr. 229 bortløben eller stiaalen en liden spansk Hanhund hvid med sorte Pletter, blaa i Panden, gule Streger under Øynene; hvem der kan give Oplysning om samme Hund, eller skaffe den, betales 1 Rdlr. i No. 21 i Springgaden.
Københavns Adresseavis, 1778-10-21
Adresse-Contoiret. er henflytted. i No. 48 paa Amager-Torv. næst ved Klosteret. Disse Fiæle gjemme Støvet af Sophia Aagaard, som først saae Verdens Lys den 18 October 1735. blev forenet i Ægteskab, den 18 Junii 1751. med Hoff=Agen. Peder Borre, som Hun glædede. med een Søn og tre Døttre. (Af hvilke Børn. kun tvende Døttre leve for at begræde Deres Tab) og blev tagen fra Hans Side den 5 October 1778. Da Smerterne gik Hende indtil Sielen og en haardnakket Sygdom. endte Hendes Dage. Hun glædede sin Fader og bedrøvede aldrig sin Moder. Sin Mand gjorde Hun Got og intet Ont alle Hendes Dage. Hun opfødte sine Børn i Tugt og Herrens Formaning Hendes Øye ledte altid den Ule op, Hendes Hierte følede hans Nød, Hendes Haand afhialp hans Trang. Venner elskede Hende. Kyndinge agtede Hende høyt. Hun prisede sig lykkelig ved sin Elskedes Side, Lykkeligst dog i den Almægtiges Skygge, Vel den der saa med salig Tro, J Naadens Arm hensover; J Graven finder Kroppen Roe, Til Fryd gaaer Sielen over. Hver Ven mest Ægtevennen nu Den Frommes Dyd maae savne, For Graad knap komme kan ihu, Han Hende hist skal favne. Dette stod paa Kisten hvori den Sallige den 13 October blev hensat hos hendes Forældre og de forhen afdøde 2 Børn. i Begravelsen i Frue Kirke. Om Jndianernes Sæder. Af Niebuhrs arabiske Reysebeskrivelse, 2det Bind. Disse Landes egentlige og gamle Beboere ere Hindu eller Jndianerne. Vi Europæer kalde dem Hedninger og Afgudsdyrkere, og pleye ved disse foragtelige Navne ikke at tænke meget godt om dem. Men de, som har Leylighed at kiende dem nøyere, vil finde, at de ere sagtmodige, dydige og flittige Folk, som maaskee iblandt alle Nationer i Verden mindst søge at skade deres Medmennesker. Derimod er vel heller ingen Nation i Verden saa lidet omgængelig som Jndianerne; thi deres Geistlige plage dem, at de maae leve afsondrede fra alle andre Nationer, ja endog iblandt sig selv indbyrdes. Jøderne og Schifterne () holde vel ogsaa alle dem for urene, som ikke ere af deres Religion, men dog spise Jøder med Jøder, og Schifter med Schifter, i hvilket Land, og hvor fornemme eller ringe de ere. Men hos Jndianerne maalen, som er af fornemmere Fødsel, f. E. en fattig Braman, som tiener en riig Banian, ikke engang spise hos sin Hosbonde. Derimod har en riig Banian Tilladelse at bede sig til Giæst hos sin fattige, men meere adelige bramanske Tiener.
Københavns Adresseavis, 1778-10-21
J Følge de Efterretninger, som jeg har faaet og Jndianerne i den nordlige Deel af Indien, bestaae samme af 4 Hovedslægter, nemlig 1) Bramanerne eller de geistlige, 2) Rasbuterne eller Soldaterne, 3) Banianerne eller Kiøbmændene, og 4) Bønderne. Men enhver af disse Slægter eller Stænder er igien inddeelt i mange Afdeelinger, hvoraf altid en er fornemmere end den anden, og af hvilke den fornemmere ey maa spise hos den ringere. Man har vildet forsikre mig, at enhver af disse Stænder, hvis Antal skal være over 80, har sine besynderlige Religions=Ceremonier. Dog veed jeg ey, om de ikke egentlig have en og den samme Religion, og ikkun ere at ansee som Laug, af hvilke ethvert har sin besynderlige Patron, Skytshelgen eller Undergad, som ved visse Leyligheder maa dyrkes med besynderlige Ceremonier.
Københavns Adresseavis, 1778-10-21
J Europa troer man i Almindelighed, at en Søn Indien altid maa følge sin Faders Profession. Dette er vel ikke ganske nødvendig; thi Bramanerne, som ere geistlige, kan tillige være Regentere. Ved hedenske Fyrster, som ere Rasbuter, staae mange Bramaner, i Civilbetieninger, og hos Mohammedanerne ere de Toldbetiente og Forpagtere. Jeg har kiendt Kiøbmænd, som vare Bramaner, og Haandværksfolk, som vare Banianer eller Rasbuter.
Københavns Adresseavis, 1778-10-21
En Jndianer af en ringere Stand kan ey optages i en fornemmere. Vel har jeg hørt, at engang en Fyrste skal være bleven optaget i Bramanernes Slægt, men herved vare saa mange Omstændigheder og Bekostninger, at det vil indtræffe sieldent, at nogen kan følge, hans Exempel. Man fortæller nemlig, at en af Soldaternes Slægt havde i den sydlige Deel af Jndien efterhaanden underkastet sig mange smaa Naboe=Lande, og tilsidst var bleven Herre over et stort og meget riigt Land. Nu vilde han ogsaa blive Braman. De Geistlige gjorde mange Jndvendinger, ja de holdt Sagen for umuelig, siden de foregive, at de nedstamme af Gud, og et Menneske, som allerede var født, ikke kunne fødes paa nye. Endelig blev hans Begjæring, ham bevilget under de Vilkaar, at han skulle bygge et stort Tempel og forære til samme en Koe af Guld, som var saa stor, at et Menneske kunde krybe ind i dens C. Den mohammedanske Sect, som Perserne holde sig til Rumpe og ud igien af Munden. Dette Tempel skal Fyrsten ey allene have bygget, og skienket Bramaner, ne Koen, samt uden Tvivl anseelige Jndkomster, hvoraf mange Geistlige kunde underholdes; men ogsaa adskillige gange være krybet igiennem den, og derpaa først bleven optaget til Braman. I ethvert andet Land vilde det ansees for en stor Fornedrelse for et Menneske af ringe Stand, langt meere for en fornem Herre, at krybe igiennem en Koe, men i Indien, hvor en levende Koe bevises snart gaddommelig Ære, har vel mange ønsket med største Ærbødighed at kunde krybe igjennem en saadan Koe, siden det ey kan skee ved en levende. At Bramanerne lod Fyrsten krybe ind i Koens Rumpe, skulde uden Tvivl betyde hans ringe Fødsel, og at han fremkom igien af Munden, at Guddommen havde erklæret ham for sin egen Descendent eller for en Braman.
Københavns Adresseavis, 1778-10-21
Saa lidet som en Jndianer af Soldaternes Slægt kan optages iblant de Geistlige, saa lidet kan en af en anden ringere Slægt ophøyes til en høiere. Langt mindre kan en Christen, Mohammedaner, eller enhver anden som er af en fremmed Religion komme i en indiansk Slægt, d. c. Jndianerne antage slet ingen fremmede Proselgter. Dette er saavidt jeg slutter, den fornemste Aarsag, at Jndianerne ere komne i den ynkelige Tilstand, i hvilken man nu seer dem. Thi dersom de havde vildet optage Afganerne og Tatarerne, som først erobrede deres Land, til Bramaner, eller ikkun til Rasbuter, saa havde samme maaskee lige saavel beqvemmet sig til at antage Landets Religion, som de der have erobret China, og Jndien kunde endnu være et blomstrende Rige. Men saa bleve de under deres fremmede Herrer ligesaa rolige og flittige Undersaatter, som de havde været under deres egne Regentere, og vare dog stolte derpaa, at de nedstammede fra Jndianere. Disse fremmede Regentere have vel ikke været fornøyede dermed, at de ey kunde naturaliseres i et Land, hvor de regierede som Enevoldsherrer, og at Jndvaanerne ikke engang vilde spise med dem, og følgelig ligesom ansaae dem for ureene. Dog lode de det gjerne skee, da Hedningerne ganske taalmodig fyldte deres Kister. De mohammedanske Erobrere optoge vel alle dem i deres Religion, som forlangte det, dog søgte de hverken ved Tvang eller ved Overtalelse at bringe Hedningerne til deres Troe, og hertil havde de god Grund, thi alle Jndianer, som bleve Mohammedaner, holdte op at være flittige Borgere, og bleve i Almindelighed ikkun slette Soldater. Derimod lod de mohammedanske Regentere komme flere Afganer og Tatarer ind i Landet, der som øvede Soldater kunde være dem behielpelige at holde dette rige Land i Lydighed, og at gribe videre og sig. Hvad disse Mohammedaner ikke ødelagde, det blev siden af Europæerne ødelagt, som ville berige sig ved de stra bsomme Jndianers Flid. Dog findes der endnu mægtige indianske Fyrster i dette Land. De mohammedanske Stadholdere (Nababs) over store Provindser have efterhaanden afkastet deres Oberherres Mogolens Aag. Denne er saa svag, at han allerede blev afsat af den persiske Konge Nadir, siden af Achmed, Afganernes eller Patanernes Konge, og tilsidst af de engelske Kiøbmænd i Jndien. Jkke allene den nærværende Mogol dependerer af Englænderne, men ogsaa allerede nogle store Nababs. Mohammedanernes Magt i Indien er følgelig ei meere stor. Skulde ogsaa Englændernes Magt i dette langt fraliggende Land falde, saa kan det tildrage sig, at Jndianerne faae overhaand igien, og bringe deres fordum folkerige Provindser igien i Flor, som fremmede Nationer have ødelagt. Fortsættelsen følger.
Københavns Adresseavis, 1778-10-21
Taxt for Lotserne i Helsingøer. 1. Fra Helsingøer til Dragøe, som er 7 Miile betales Af Skibe fra 8 til 10 Fod 3 Mk. af Foden. 11 Fod 3 Mk. 4 s. 12 Fod 3 Mk. 8 s. 13 Fod 3 Mk. 12 s. 14 Fod 4 Mk. 15 Fod 4 Mk. 4 s. 16 Fod 4 Mk. 8 s. 17 Fød 4 Mk. 12 s. 18 Fod 5 Mk. fra 18 til 20 Fod 1 Rdlr. og for hver Fod som er meer end 20 Fod betales et meere end 1 Rdlr. af Foden. Herefter proportioneres Lots=Betalingen til de andre Stæder, hvor Lotserne skal lotse til, og det efter Milenes Distance fra Helsingøer. 2. Fra Helsingøer til Kiøbenhavn eller dens Rehdsom er 5 Miile betales. Af Skibe fra 8 til 10 Fod 2 Mk. 2 s. af Foden 11 Fod 2 Mk. 5 sk. 12 Fod 2 Mk. 8 s. 13 Fod 2 Mk. 11 s. 14 Fod 2 Mk. 14 s. 15 Fod 3 Mk. 1s. 16 Fod 3 Mk. 4 s. 17 Fod. 3 Mk. 7 s. 18 Fod. 3 Mk. 10 s. alt hvad som er over 18 Fod 4 Mk. 5 s. af Foden. 3. Fra Helsingøer til Kullen som er 4 Miile betales. Af Skibe fra 8 til 10 Fod 1 Mk. 12 s. af Foden. 11 Fod 1 Mk. 14 s. 12 Fød 2 Mk. 13 Fod 2 Mk. 2 s. 14 Fod 2 Mk. 4 s. 15 Fod 2 Mk. 7 s. 16 Fod 2 Mk. 9 s. 17 Fod 2 Mk. 12 s. 18 Fod 2 Mk. 14 s. alt hvad som over 18 Fod 3 Mk. 7 s. af Foden. Skulle det hænde sig, at nogen forlangte Lotsning fra Helsingøer til Landskrone eller Malmøe, og nogen Lotsi Lotseriet, med Tilforladelighed, tør paatage sig denne Lotsning, da er det hannem tilladt; og Betalingen skeer efter forbemelte Taxt, i Proportion af Distancen, fra Helsingøer. I Vinter=Maanederne, som regnes fra 1 November til den sidste Martii, skal svares 1/4 mere i Lots=Penge end hvad til et hvert Sted er anført per Fød. Saa længe Lotsen er Ombord paa noget Skib, faaer han der frie Kost og Tæring; men foraarsages ham, formedelst Modbør, at forblive paa Skibet nogle Edtmaale, da betales ham, alt hvad han over 2de Edtmaale ei kan bringe Skibet igiennem Lots=Fahr vandet, end videre, foruden sine Lots=Penge, 2 Mark danske for Edtmaalet. Jngen Skipper er forbunden at give den Lots, som har lotset ham, aparte DrikkePenge foruden de fastsatte Lots=Penge, uden han selv Ce 3. finder sig dertil villig. Nyheder.
Københavns Adresseavis, 1778-10-21
J Aften ankom De Kongelige Herskaberi høyeste Velgaaende fra Fredensborg her til Staden, efterat Høistsamme havde indtaget Middags=Maaltid paa Søllerød.
Københavns Adresseavis, 1778-10-21
Paa Fredag Kl. 1 bliver Cour ved Hoffet, som begynder hos Hs. Kongel. Høyhed Cronprindsen. Onsdagen den 21 October udkom følgende høye Gevinster udi 5te Classes Trækning, som da continuerede: nemlig paa No. 4089 med 50 Rdlr. udi Hr. Kierumgaards Collection i Bergen. No. 17311, 200 Rdlr. udi Hr. Schmidts Collection her i Staden. No. 7749, 50 Rdlr. udi Hr. Stads=Mægler Lies Collection i Christiania. No. 16956, 50 Rdlr. udi Hr. Schmidts Collection i Tronhiem. No. 1702, 300 Rdlr. og No. 15669, 100 Rdlr. udi Hr. Lotterie=Jnspecteur Baumgartens Collection her i Staden. No. 2523, 50 Rdlr. udi Hr. Borups Collection i Aalborg. No. 18076, 50 Rdlr. udi Hr. Hornbechs Collection her i Staden. No. 5443, 50 Rdlr. udi Hr. Controlleur Hallensens Collection heri Staden. No. 800, 200 Rdlr. udi Hr. Controlleur Collins Collection ibid. No. 13925, 200 Rdlr. udi Hr. Postmester Langs Collection i Tøndern. No. 6142, 100 Rdlr. udi Hr. Lotterie=Jnspecteur Baumgartens her i Staden. No. 14423, 50 Rdlr. udi Hr. Dankarts Collection i Segeberg. No. 17916, 50 Rdlr. udi Hr. Schmidts Collection i Tronhiem. No. 8402, 100 Rd. udi Hr. Apothequer Peckels Collection i Kongsberg. No. 19200, 500 Rd. udi Hr. Lotterie=Jnspecteur Baumgartens Collection her i Staden. No. 16392, 100 Rdlr. udi Hr. Hofbogtrykker Møllers Collection ibid. No. 515, 100 Rdlr. udi Hr. Controlleur Collins Collection ibid. No. 9353, 500 Rdlr. udi Hr. Controlleur Hallensens Collection ibid. No. 17427, 500 Rd. udi Hr. Politie=Secretair Schneiders ibid. No. 10969, 500 Rdlr. udi Hr. Raadmand Weiners Collection i Bergen. Reysende.
Københavns Adresseavis, 1778-10-21
Kiøbenhavn. Jndp. Hr. Kragelund og Hr. Bugge, fra Norge.
Københavns Adresseavis, 1778-10-21
Prædikanterne paa Fredag. Frue Kirke, En Student for Dimis.
Københavns Adresseavis, 1778-10-21
Holmens Kirke, Catechet Sibbern. Nikolai Kirke, Catechet Kullerup. Helliggeistes Kirke, Mr. Milling. Trinitatis Kirke, Hr. Dr. Schønheyder. Petri Kirke, Hr. Dr. Münter. Friderichs tydske Kirke, Hr. Lorck. Garnisons Kirke, Catechisation ved Hr. Chemnitz.
Københavns Adresseavis, 1778-10-21
Copulerede. Kiøbenhavn. Den 21 October: Hr. Johann Fridrich Høske Kiøbmand, og Jomfr. Catharina Woldicke.
Københavns Adresseavis, 1778-10-21
Dødsfald. Kiøbenhavn. Den 18 October: Mad. Marie Bøkman, fød Hald, 93 Aar. Den 19de Mad. Margrette Catharine Schiøth, Skomager=Mester Keills Hustrue, 50 Aar. Den 20de: Hr. Etatsraad Hans Bork, første Expeditions=Secretair i det danske Cancellie, Medlem i Cancellie=Collegio, Assessor i Høieste Ret, Committered i Missions=Collegio og Directeur for Valsen. huset, 48 Aar. Randers. Hr. Controlleur Peder Lund, 77 Aar. Skue=Spil.
Københavns Adresseavis, 1778-10-21
Fredagen den 23 October bliver paa den Kongeligdanske Skueplads ved Hs. Majestæts høye Ankomst opført: Det uventede Møde, et Syngespil i 3 Acter efter den franske La rencontre imprevne, med Musik af Ridderen Hr. Gluck, samt tilhørende Divertissement. Billetterne faaes hos Hr. Kasserer Søeborg, boende paa Hiørnet af Gothers= og Myntergaden No. 183 paa første Sal, og om Aftenen ved Indgangen til Skuepladsen, som aabnes Kl. 6. Bogen. Det uventede Møde, sælges hos Hr. Gyldendal og hos Kassereren. for 28 s.
Københavns Adresseavis, 1778-10-21
Gields Advarsel. Herved advares. R. A. at indfrie fine, hos mig i Pandt staaende Assistentssedler inden 8 Dage fra Dato, ellers sætter jeg dem paa offentlig Auction, og for de Manglende forbeholder mig min Ret. Den 19 October 1778. Ephraim Christian Ludvig, Strømpefabriqveur i Gottersgaden tet Kongens Haveport.
Københavns Adresseavis, 1778-10-21
Boepæls Forandringer. Den Kongel. allernaadigst privilegerede Penne=Fabriqve, er flyttet fra Kultorvet til Badstuestrædet Nr. 79, hvor daglig i store og smaa Partier, alle Sorter paa veritable hollandsk Maade præparerede Skriver=Fiedre kan bekommes fra 1 Rdlr. til 1 Mk. 100de. J Qvantiteter gotgiøres Kiøberen 100de Stkr., pr. 1000de. Denne til Fædrenelandets Nytte oprettede Fabriqve, recommenderes alle sande Patrioter og Elskere af Fabriquernes Opkomst og Floer i Fædrenelandet. NB. kan og faaes endeel skaarne Penne a 12 sk. pr. 100de. A. Tidemand. Jeg er flyttet fra Vandkonsten Nr. 264 til Nr. 235 i Laxegaden. Lauriz Huulegaard.
Københavns Adresseavis, 1778-10-21
Fruentimmer=Skræder David Møller, som boede paa Hiørnet af gammel Mynt og Myntergaden, boer nu paa gammel Mynt skraas for Bageren i No. 157 hos Brændeviinsbrænderen i de tre Ravne kaldet. Peruqvemager Joh. Balzer er flyttet fra Skovbodgaden til Knabrostræde i No. 71 hos Kleinsmeden. A. Meelhandler Peter Møller er flyttet fra Fiolstræde P.M. til Knabrostræde udi min tilkjøbte Gaard No. 118, forhen afg. Vægter=Jnspecteur Meinert tilhørende, hvor af mig som tilforn sælges alle Sorter Hvedemeel, samt holsteensk Rugmeel i Sække= eller Skieppeviis, og efter Vægt om forlanges, saa og Klid og Grøft, altsammen til billigste Priser. Urtekræmmer Otto Ferslew, som boede paa Hiørnet af Dybensgade og Sqvaldergaarden i No. 269, er nu sidste Flyttetid flyttet derfra heni afg. Urtekræmmer Linds forhen tilhørte Boutique paa Hiørnet af Kongens Nyetorv og store Kongensgade i No. 170, hvilket tiener til behagelig Efterretning for mine saavel bekiendte som ubekiendte Velyndere, og at jeg der ligesom tilforn vil have mig recommenderet med alle Sorter friske og gode Urtekram=Varer, som til allerbilligste Priser hos mig ere at bekomme.
Københavns Adresseavis, 1778-10-21
Jøden Abraham Wulf er flyttet fra Compagniestræde No. 52 til Brolæggerstræde No. 107 hos Meelmanden. Konstdreyer J. O. Holm er flyttet fra Myntergaden i sit tilkjøbte Huus i store Grønnegade Nr. 225, lige for den hvide, Svane, og kan nu som tilforn bekommes alle Couleurer voxede Parapluper, voxet Tøy til Reysekapper og Kioler, tillige med alle Sorter fiin Dreyer=Arbeyd. Peruqvemager og Fruentimmer=Friseur C. Hansen er flyttet fra store Kongensgade Nr. 29 til lille Kongensgade Nr. 83. hos Jtalieneren paa første Sal.
Københavns Adresseavis, 1778-10-21
Jeg Grovsmed=Mester Niels Svensen, forhen boende ved Nørre Vold i No. 291, er nu henfløttet i Sølvgaden i No. 385, hvor jeg udbeder mig af mine Velyndere recommanderet.
Københavns Adresseavis, 1778-10-21
Bekiendtgiørelse. Justitsraad og Professor Schlegel læser, som i forrige Vinter, fire gange om Ugen, fra Mandag til Torsdag, over Geographien fra Ni til Ti, og over den Almindelige Historie fra Ti til Elleve. De som ville høre disse Forelæsninger, behage jo før jo heller at tegne sig, da Dagen naar der kan skee Begyndelse, nærmere skal fastsettes. Han agter ogsaa at læse enten over Fædrelandets Historie eller over den nyere Europæiske, da det ankommer paa Tilhørerne selv, hvilke Timer dem kan falde beleiligst.
Københavns Adresseavis, 1778-10-21
Tvende Værelser og et Pulterkammer, samt et Kiøkken forlanges strax til Leye, nærmere Anviisning gives herfra.
Københavns Adresseavis, 1778-10-21
Om nogen skulle have kjøbt nogle Sengeklæder til tvende Senge af en svensk Muursvends Kone, boende i Vognmagergaden No. 151, tillige med tvende Par Lagener mrk. C. H. 9, som vare leyede Klæder, da bedes venligst at melde det i store Fiolstræde No. 190. Fasbinder=Mester og Viinkyper Joh. A. Schnabel, boende i Adelgaden Nr. 30, forfærdiger nu som før alle Slags Fasbinder=Arbeyde.
Københavns Adresseavis, 1778-10-21
Hvem som vil holde Aftenposten fra Mikkelsdag til Nyeaar kan blive dem tilbragt 2 gange ugentlig for 24 s.
Københavns Adresseavis, 1778-10-21
Nogle Læs Muurgruus bekommes for intet i No. 139 i Nyegaden.
Københavns Adresseavis, 1778-10-21
Dersom nogen haver en Seng med Omhæng 6 a 7 Fag Gardiner, 12 Stkr. Stole, 2de smaa Borde eller Commoder, og 3 Speyle at bortleye, vilde behage at melde sig i næste AdresseAvis.
Københavns Adresseavis, 1778-10-21
J lille Strandstrædet Nr. 103, opsette og forfærdiges alle Slags Setter, Topper, Floers Blomster m.v., garneres Klæder efter nyeste Facon og tillige antages honette Folkes Børn til Jnformation i samme og andre Nættigheder.
Københavns Adresseavis, 1778-10-21
J No. 11 i Snaregaden paa Salen bekommes adskillige Sorter Modens Topper og Sætter, Palatiner med videre, samt alle Sorter Floers Blomster og Fiær, og informeres i at forfærdige samme for billigste Priis.
Københavns Adresseavis, 1778-10-21
J Landemærket Nr. 108 lige for Springgaen, bliver afg. Jan Jaqves Descottes efterladte Staal Jnstrument Fabriqve fortsat af Anton Wilhelm Cotzand. Sammesteds forfærdiges alle Sorter chirurgiske Jnstrumenter, (om forlanges med tilhørende Kister saavel for Regimenterne som Skibene), saasom Accouchement= Trepanation=Amputation, og Desections=Jnstrumenter, og alle Sorter Brokbaand, alle Sorter Lancetter og Snepperter med og uden Futteral, alSlags fiint Knivsmed=Arbeyde, fine Raseerknive, Knivsblade og Gafler til Sølv= og Porcellains=Skafter, fineste Saxe og Penneknive, Artificiel=Magneter og flade Triangler til Janitschar=Musik, tillige forfærdiges og repareres al Slags konstige Staalmaschiner, udgraveret og poleret Staal=Arbeyde af Kaardehæfter, Uhrklæder a., og Jnstrumenter til Knytte= og Filettøy, altsammen af beste Bonitet, hærdet og poleret efter den engelske Maade, som forfærdiget er til billigste Priser at bekomme.