Ribe Stifts Adresseaviser, 1821-05-08
Om Sorøe Academie, fortsat, s. f. Avis, Jntet Fruentimmer turde komme til Sorøe Academie uden det kunde være en Moder eller Oldemoder til eet af Børnene, men de turde ikke tage nogen Jomfrue med sig, og Academiet havde saaledes i en vis Henseende faaet sin gamle Klosterform igien. Jngen Academist skulde bære Kaarde, Rappiir eller andet Værge, og endnu mindre giøre noget Parlament eller Slagsmaal. Lærerne blev det besynderligt nok, paalagt aldrig at brugt det danske Sprog, men selv give Ungdommen Anledning til Øvelse i fremmede Sprog. Ogsaa skulde der prækes Tydsk, ikke Dansk. De Jnstrumenter, der skulde læres at spille paa, var Lut og Viol di Gamma. Ved Academiet var ogsaa ansat en Boldmester, der skulde undervise i at Jkke allene Kongens lege med Bold og Raqvetter. egen Søn af andet Ægteskab, Grev Waldemar Christian men ogsaa fire holsteenske Prindser, fandtes fra 164146 blandt Academisternes Tal. Ogsaa havde Stiftelsen udmærkede Lærere, som en J. Meursius, J. Burserus, S.H. Stephanns, V. Beringins o. a., hvis Navn er berømt i Litteraturen, og som ikke bidroge lidet til at forøge Stiftelsens Glands. Men adskillige Omstændigheder forenede sig om at give Academiet sine Banesaar. Hvad der i Freden fremblomstrer, henviisner lettelig i Krigens Dage, og hvad der hæves ved Nyhedens Glands synker alt for ofte igien, naar denne bliver mattere. Den Krig, som Frederik 11, indvikledes i, og den Afsmag, Adelen syntes at have faaet for en Indretning, der paalagte dens Børn for mange Baand og Jndskrænkninger, var Aarsag i, at Academiet allerede 1665 maatte ophæves og giøres til en latinsk Skole, halv for adelige og halv for borgerlige Børn. Denne vedligeholdt sig indtil 1734 altsaa i 79 Aar, men blev i samme Aar nedlagt. Kong Christian v. var betænkt paa at giennoprette Sorøe Academie, og næsten af samme Aarsager, som Christian 18. stiftede det, nemlig for at sætte den adelige Ungdom istand til at undvære Undenlandsreiser. Men den skulde ikke lære her Alt, hvad der læres paa egentlige Universiteter. Begyndelsen blev gjort med at nedrive de gamle Munkeboliger, som paa den Tid endnu stode, og i deres Sted opfør nye Bygninger. Men Christian V. døde uden at fuldføre sit Værk, og Academiet fik ikke sin ny Fundats førend 1747, af Frederik v. Det blev høitideligen indviet d. 27de Juli s. A. Aarer derpaa forærede Holberg, Academiet sine Godser Tersløsse og Brorup, som s. A. bleve oprettede til et friherligt Lehn med Navn af Friherskabet Holberg. J Erections Patentet anføres som Grund for denne Ophøielse, den langvarige Tieneste, som Holberg havde beviist Kongen, Sammes Fader og Farfader, og endnu herefter agtede at bevise. J sit Testammente af 1748 begavede han endvidere Academiet med sit øvrige Landgods som ei var indbefattet i Baroniet, 12000 Rd. i Penge, sit Bibliothek, og 1000 Rd., hvis Renter, skulde anvendes til dets aarlige Forbedring. Mærkeligt er det, at medens han saa rundeligen betænkte Sorøe, Academie, bestemte han i sit Testammente en svag Søstersøn, han havde i Bergen, kun 30 Rdlr. aarligen. Stiftelsen var nu atter opstaaet af sin Dvale i forherliget Glands, og mange Adelige tyede derhen. J denne Periode havde den Lærere, som Kraft, Sneedorf, Schytte o.a., hvis Arbeide endnu bære Præg af den blomstrende Tilstand, hvori Academiet befandt sig. Academiet havde sit eget Bogtrykkerie, fra hvis Presser Schyttes Værker, Krafts Mekanik og flere ypperlige Arbeider udgik. Men det synes aldeles ikke at ville længe trives som blot Stiftelse for den adelige Ungdom, og det fik en ny Fundats 1782. Foruden Adelens skulde nu ogsaa Embedsmænds og andre brave Mænds Børn have Adgang dertil. Men Academiets Forfatning i denne sin sidste Periode, var maaskee den mindst heldige blandt alle. Academisternes Tal stod i de nyere Tider i alt for ringe et Forhold til Lærernes, og tilsidst blev Stiftelsen aldeles ikke besøgt. Dette foranledigede P. A. Heiberg til 1798 at giøre nogle vittige Anmærkninger derover i sin Sproggrandskning.