JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-01-21
De Handlende i Naschov ere blevne enige om, at de ingen Handel vil drive om Søn- og Helligdage, og have endog selv anmodet Politiemmesteren om, at overvaage dette Forbunds Opfyldelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-01-21
Forbuddet imod Forprang handthæves nu i Roeskilde, paa det kraftigste, til den almindelige Borgerklasses Glæde. Endog ved Møllerhusene, i Ringstedgaden og i Skomagergaden har paa Torvedage været posteret paa hvert Sted en Husarpatrol.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-01-21
Den 12te Jan. om Aftenen omtrent Kl. 11 øinede man i Ringsted en Jld i V. S. V., som Rygtet anden Dagen sagde at have været i Pedersborg, en Bye ved Sørøe, og som skal have ødelagt en Bondes hele Eiendom, saa at intet reddedes.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-01-21
I Kiøbenhavn er udkommen et geographisk Haand lexicon hvori Forfatteren roser Jyderne som et godmodigt og arbeidsomt Folkeslag, men bemærker om dem, at de ere meere bekiendte af deres Sparsomhed end af deres Klogskab. Prof. Engelstoft har taget til Gienmæle saaledes: Man maae undre sig over, at Forfatteren endnu vil forplante en Fordom som Folkets hele Historie modsiger, og som har sin eneste Grund deels i en falsk Forblanding af Sæders Jernhed med Eenfoldighed, deels i visse især norske Digteres Partiskhed. Digteren tilgiver man Fordomme og Nationalisme, men ikke Historikeren. Hvad, det Folk som frembragte Bordinger, og de Friiser og de Falstere og de Hegelunder og de Longomontaner og de Rømere og de Reenberger, og Rosen krantzer og de Grammer og de Mallinger og de Guld berger og saa mange andre, som enten leve i Aarbø- og Skarpsind, og det Folk, hvis Bønder i Middelalgerne eller vandre iblant os, det Folk skulle mangle Vidderens Mørke raadede Erik Eiegod fra at giøre unyttige Pilegrimsreiser, det Folk som altid har taget en langt virksommere Deel i alle politiske Bevægelser end Siel lænderne og Fyenboerne, det Folk, som man havde meest Umage med at paatrænge et hierarchisk Aag, og som var det første til at afkaste det, det Folk, som begreb frem slaae ihiel og Herremænd at sælge og bortgive stakkels Bøn for andre, at den Konge der forbød Bisper at stiele og at der, ligesom andre uskiellige Kreature, dog ikke var saa ondsen Tyran, det Folk, som Tyge Rothe ikke nævner uden en vis Enthusiasme (Verdens Statsforfatning, 1231) det skulle mangle naturlig Forstand og Klogskab.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-01-21
J Gammelstrup Bye, Fiends Herred, Wiborg Amt, har i de sidste 14 Dage yttret sig en Svaghed blant Hornqvæg, hvoraf 2 Køer og en Kalvere døde paa to forskiellige Steder og en Koe er endnu syg hos en tredie Bonde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-01-21
Efter foranstaltet Undersøgelse er det ikke befundet, at denne Svaghed har været andet end Lungesyge, hvis Mærker og Kuur Prof. Abildgaard omtaler i sin Heste og Qvæglæge Pag. 24 og 127.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-01-21
Aarhuus. Den 20de Jan. ankom her paa Rheden Skipper R. Alrøe fra Lybech.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-01-21
J Anledning af Jomfr. Neanders Død. Hvor sielden, Menneske, betragter Du, hvad Du er og hvad Du blier. Som oftest det, Du høiest agter, Bekymring meer end Glæde gir. En anseer Guldet for sin Lykke, En anden Høihed, Ære, Magt, og dog vi alle maae samtykke: Kun Støv er heele Verdens Pragt; Men Ærlighed, et trofast Hierte, Bevidsthed om at handle ret:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-01-21
J Sygdom lindre kan vor Smerte Giør al vor Sorg og Modgang let. Saa tænkte Dul hensoved Gode, Leed derfor med Taalmodighed, Omvexlede vor Tumle=Klode, Ei frygtede en Ævighed; Dit Liv og Lidelser blev lettet Hos sieldne Fremmede for Dig. En Æres Krands Dem være flettet Med Jndskrift; Dyd giør lykkelig: Vor offentlige Tak modtage Fra den afdødes Venner her, Caritzius og hans ædle Mage Nyd Løn, hvor Lønnen varig er, C. K.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-01-21
Udenlandske. Frankrig. Fra Etables til Boulogne har den første Consul gjort Reisen til Hest, langs med Kysten, og kom dertil den 1ste Jan. Kl. 10 om Formiddagen, hver han, tilligemed Søeministeren besaae det store Bassin, alle Krigs- og Transportskibe af Nationalflotillen, som bestaaer af 600 Seil, de indre Jndretninger i de svømmende Hestestalde, Arsenalets forskiellige Magasiner, og Marinens Artilleriepark. Da han seilede igiennem Fløtillen blev han hilset ved et almindeligt Udraab: Republikken leve! Den første Consul leve! Den 2den om Morgenen Kl. 8 tog han Flaaden i Øiesyn Divisionsviis, og var meget vel tilfreds dermed. Overingenieuren, Commissairen for Flotillen og Chefen for Artilleriet ledsagede ham. Han er derpaa afreist fra Boulogne til Brügge. Man forsikker nu i Paris at Regieringen har faaet meget behagelige Efterretninger fra AdmiralLinois i Ostindien. De Londoner Efterretninger, at denne Admiral skulle have overgivet sig til den engelske Flaade under Admiral Rainier, er da følgelig ugrundede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-01-21
Den overordentlige Militair Commission i Bressuire har afsagt Dødsdom over Exchouanschefen Morino, fordi han har stiftet Uroligheder i Chatillon i Departementet begge Severn. En lige Dom har truffen Anføreren Piveleur Bouviers, som hindrede Recrutudskrivningen og lod skyde paa Gensdarmeriet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-01-21
I Havre har Sildefiskeriet været saa beydelig, at man ikke i Mandsminde kan erindre sig sen saaledes. Den 3die Januarii var endnu 50 Skibe beskjæftigede med denne Fangst paa Ryeden og forflere af dem var Fangsten saa stærk at de saatte lade endeel deraf igien gaae i Søen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-01-21
Moniteuren afskildrer de fattige Klassers Elendighed i adskillige spanske Provindser, som overordentlig stor, i Særdeleshed i Mancha og Castilien, hvor de maae nære sig af Bark og Urter. Hertil kommer endnu epidemiske Sygdomme som anrette store Ødelæggelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-01-21
Admiral Touche Treville, som er kommen tilbage fra St. Domingo, er nyelig afreist fra Paris i et hemmeligt Ærinde, som man troer, til Brest.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-01-21
Holland. Paa Øen Zeeland er nu de franske Tropper næsten samtlige indskibede, og af de bataviske Tropper er for det første kun en Bataillon beordret til Jndskibning. De franske Tropper mellem Ostende og Blankenburg ere Divisionsviis indskibede paa Fladbundere for at øve sig i Skibsmaneuvres.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-01-21
De engelske Skibe som paa en Tid af Stormen vare fordrevne fra vore Kyster visersig nu igien. Jmidlertid har de dog ikke kunnet forhindre at en Division af Flotillen er Natten til den 4de Januarii afseilet fra Middelburg til Dunkirken. Hver Skib førte 25 Mand. Admiral Vetheul har alt opplantet sit Flag, og den 2den Januarii tilligemed de franske Generaler Monnet og Painsot taget Fløtillen i Øiesyn, bortskaffet Halmen som Mandskabet brugte til at ligge paa, og forsynet Skibene med Hengekøier.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-01-21
Engeland. Vi har nu desværre her den ubehagelige Vished, at vor Kanalflaade for Brest, er i Stormen den 25 Dec. bleven meget beskadiget og forkastet fra sin Station. Den 26 saaes Fregatten Døris for Plyemouth, hvor den giorde Telegraphen de Signaler som viste at en Flaade var i Nød og behøvede Hielp. Strax blev flere Skibe afsendt med Ankere, Touge, Master og Skyts. Den 27de saaes 10 Linieskibe, mere eller mindre beskadigede at indløbe i CawsandBay. Admiral Cornvallis med sit Flagskib Ville de Paris paa 110 Kanoner, er den 27de med 2 andre Linieskibe bleven seet Norden for Cop Lizard, og troer man at han er indløben til Torbay. Næsten alle vore krydsende Fregatter, ere blevne tvung, ne til at søge vore Havne, og for det meste med Tab af 1 eller 2 Master. Jmidlertid troer man dog at en Deel af vore Linieskibe har holdt sig paa Stationen for Brest. Virkelig har vor Admiralitet adskillige Linieskibe i Beredskab, som kan støde til dem der først blive reparerede, og vil vi saaledes snart kunde faae en ligesaa stærk Flaade for Brest, som før Orkanerne af 25de og 27de Decbr.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-01-21
Sidst i Decbr. har Regieringen sendt Befaling til alle Havne og Militairpøster, som lod formode et ufortøvet, fiendtlig Angreb. Disse befalinger vare en Følge af Efterretninger som Ministrene directe havde fra Paris under 18de December, der forestillede dem Angrebsforsøget, og den første Consuls Afreise som nær, med det Tillæg, at om endog den første Consul ikke selv reiste til Kysterne og dirigerede Jndskibningen, saa ville den dog alligevel finde Sted.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-01-21
Blandede Efterretninger. Den ulykkelige Besætning paa den americanske Fregat, som maatte overgive sig til Tripolitanerne bleve lagte i Lænker, og indførte til Tripolis i Lænker. Deres Løskiøbelse, mener man vil komme til at koste de Americanske Stater, 200,000 Ducater.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-01-21
Churfyrsten af Baden har befalet, at ingen Subaltern-Officeer maae gifte sig, naar han ikke kan bevise at enten han eller hans Brud har 800 Gylden i aarlige Jndkomster, hvoraf en fierdedeel maae fast udsættes for i Dødsfalds Tilfælde at tiene Enke og Børn til Underholdning. En Compagniechef maae udsætte 6000 Gylden til Sikkerhed for Enke og Børn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-01-21
Blant de franske Militairpersoner som have faaes Plads i Æreslegionen, fortiener General Vernier især at udmærkes. Han har tient i 67 Aar, og begyndte sin Løbebane i Aaret 1736 som gemeen Kanoneer, gjorde 1748 et Felttog i Flandern, fra 1757 til 1762, sex Felttoge i Hanover, fra 1777 til 1783, syv Felttoge i America, og fra 1792, fem Felttoge i Revolutions aarene.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-01-21
Den franske General Berthier, er paa sin Reise fra Hanover til Paris, passeret Frankfurt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-01-21
J den 871de Trækning i Kiøbenhavn er udtrukken følgende Nommere. 40.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-01-21
Bekiendtgiørelser. Onsdagen den 1ste Februarii næstkommende bliver Generalforsamling og Qvartalmöde i Kronprindsens Klub om Eftermiddagen Kl. 5. Aarhuus, den 21de Januarii 1804. Directionen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-01-21
Fra Undertegnede er, ved at opbrække Døren sidste afvigte Tirsdag Aften Kl. imellem 2 og 9, bortstiaalen følgende Sager: En Blaastribet Hovedpude, et Par Lagner mk. C. C. M. en liden Theekiedel, en Stump nye Lærred, et stribet netteldugs Forklæde, et stor netteldugs Tørklæde, et mindre dito, en fiin Kappe med kniplings Strimmel, 2 Korsklæder med Kniplinger, en Særk med vævede Kniplinger i Halsen. Enhver Retsindig som faldbydes slige Ting, eller antreffe dette, ombedes venligst at anmelde det til mig, Aarhuus, d. 21de Jan. 1804. Ulrikke Siersted, boendes bag Klosteret ved Siden af Klinkemageren.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-01-21
Hos Anders Munch er 3 a 4 Værelser til Leie, og Gaarden tilkjøbs, see Avisens Nr. 85 af 1803.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-01-21
En Jagt, Ane Marie kaldet, drægtig 6 Commercelæster, hiemmehørende i Randers og for nærværende Tid, beliggende i Aarhuus Havn, er at faae tilkiøbs, naar Liebhaberne derom melder dem hos Christian Hansen Havnefoged i Aarhuus, hvor Jnventariums Lister For et ædruelig, troe og paapassende Menneske, helst ugift bliver til 1ste Mai en fordeelagtig Plads ledig paa Silkeborg ved Aarhuus, som Skytte og Skovrider, men uden at forstaae slige Ting vel og have gode Attester nytter det ei at melde sig. Sammesteds er og Plads for en god Møllersvend til 1ste Mai. de Jnsidder Kirsten Pedersdatter, Enke af Anders Gundersen, er død hos Gaardmand Jacob Jensen Kand i Borum, under Grevskabet Frysenborg, og hendes Efterladenskaber tagne under Skiftebehandling. Jblandt mange opgivne Arvinger i første Sidelinie, hvoraf nogle have givet Jacob Jensen Afkald, ere: en Søsterdatter navnlig Ane Catrine i Egteskab med Jens Jensen, hvis Opholdsted ei vides, og en Søstersøn Jens Pedersen, tienende i Kiøbenhavn. Endskiøndt der neppe vil blive noget at arve, naar Jacob Jensen er bleven betalt for den Afdødes Ophold hos ham, hvorom er fremlagt hendes Pante og Skadesløsbrev, saa indkaldes dog herved ovenmeldte og øvrige Arvinger, samt alle andre Vedkommende, at møde ved Skiftesamlingen i Borum den 27de Februarii førstkommende, eller melde sig skrivtlig til Undertegnede inden Skiftets Slutning. Frysenborg den 8de Januarii 1804. Tommesen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-01-21
Paa Rougsøe Herreds Forstrand, Hevringholms Birk ke Jurisdiction, Estruplund Sogns Grunde, i Randers Amt, er funden og ophuggen af Jsen den 26de Dec. sidst, 2 pommerske Bielker, den ene 12tre fierdedeel Al. den anden 9 en halv Al. og et lidet Spændtræe, som efter Amtets høie Øvrigheds Resolution, bliver bortsolgt ved offentlig Auction den 18de Februari førstkommende om Formiddagen Kl. 11 slet, i Ingerslev Bye, hos Gaardmand Søren Grande sammesteds. Vedkommende Eier ville altsaa ifølge Loven inden Aar og Dag fra undertegnede Dato beviisliggiøre deres Eiendomsret til ovenmeldte biergede Tømmer, derfor skeer denne Tillysning 3 Gange i Aarhuus Stifts Tidende. Kiergaard, d. 14de Jan. 1804. N. Juul, Birkedommer ved Grevskabet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-01-21
Løvenholms og Hevringholms Birker.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-01-21
Herved bekiendtgiøres, nu er Oplaget af diverse Engelsholm og Flensborg Fabriques Skiverpapiir vel forsynet, til billigste bestemte Priser. Samt ogsaa vel forteret med alle Slags engl. Steentøier, fransk Terpentin og Provence olie, Ean de lavande i Flasker, m. m. som henhører til Kræmerie, alt faldholdes til billigste Priser mueligt. Poul Frausing.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-01-21
Hvor 2 a 3, betrukne Værelser kan faaes til Leie for en honet Person med eller uden Meubler og Kost i Huset, giver Adresse=Contoiret Underretning om.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-01-21
Hos Avlsmand Anders Andersen paa Vestergade kan bekommes tilkjøbs got Bøge Klyvetræe og Knippelbrænde i Favneviis, samt godt Bøge Bødkertræe, for billigste Priis. Mølle. Adresse Contoiret, her i Aarhuus anviser tilkjøbs, en meget god og stor velbebygt VandMølle, beliggende i Aarhuus Amt. 3 a 4 unge Fruentimre fra Landet, som ønsker sig underviist i Syening, adskillig Slags Srikning, Brodering, Kniple, Tegning, Skrædersyening efter Maal samt andre Fruentimmer=Netheder, kan tillige erholde Kost og Logie hos Provstinde Bodil Cathrine. Aarhuus d. 18de Jan. 1804. sal. Bruun.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-01-21
For en skikkelig og troe Stuepige som er vant til Opvartning, kan faaes en god og fordeelagtig Condition. Sammesteds kan og en troe og skikkelig Kokkepige faae Tieneste, men uden gode Beviser nytter det ei at melde sig. Nærmere Anviisning giver Adresse Contoiret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-01-21
Græsleie=Auction. Fredagen den 27de Januarii, om Formiddagen Kl. 9, bliver ved offentlig Auction, den halve Deel af Clausholm Hovedgaards Jorder, bortleiede til Græsning, paa 1 eller 3 Aar, efter de forud paa Auctionsstædet bekiendtgiørende Conditioner. Lysthavende behager fornævnte Tid at møde ved Clausholms Ladegaard. Tegninger til Broderie, som Border og Strøebouketter, kan faaes hos Brodeur Brondt boendes bag Kløsteret hos Smeden Peder Mosgaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-01-21
Mandagen den 30te Januarii næstkommende, om ormiddagen Kl. 10 slet, bliver Selveier Andreas Sørensens paaboende Huus i Worup Bye, ved Randers, med tilliggende Hauge, saavelsom endeel Ind- og Udboe, ved offentlig Auction bortsolgt, efter nærmere paa Auctionsstædet bekiendtgiørende Conditioner. Randers, den 13de Januarii 1804. J. F. Carøe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-01-21
Som Arvinger efter den paa Kiellerup Gods i Randers Amt, Onsild Herred, Siem Bye, sidste 10de December ved Døden afgangne Huusfæster Anders Jensen Hvol, er foruden en i Mariager boende Søster Magdalene Jensdatter, af denne, ved de i Byen holdte Forseglings- og Vurderings Forretninger, angivet følgende Arvinger: a) en Broder Søren Jensen boende i Finmarken i Norge, b) en Soster Johanne Jensdatter, gift i Kiøbenhavn og c) en dito Mette Jensdatter er Enke og boer i Kiøbenhavn. Disse den afdødes Arvinger, saavelsom enhver anden som udi bemeldte Stærvboe noget haver at fordre, eller ved Skiftet i nogen Maade at erindre, indkaldes herved at møde eller møde lade, anmelde og beviisliggjøre deres havende Pretentioner, inden den i Loven befalede Tid. Kiellerupgaard pr. Randers den 9de Januarii 1804.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-01-21
Paa den competente Skifteforvalters Vegne. Møller.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-01-25
Indenlandsk. Til den i Anledning af Qvægsygen anordnede bestandige Commission i Kiøbenhavn er med næst sidste Post indkommen den Efterretning, at det Vestpreusiske Krigs- og Domaine Kammer har, under 12te Decbr. f. A., offentlig bekiendtgjort, at Qvægsygen atter er udbrudt i Neu=Ostpreusen, at Sygdommen er bragt derhen ved nogle podolske Stude, der have været imellem en med Sundheds Attest forsynet Qvægdrivt fra Praga ved Warschau, og at bemeldte Kammer-Departement har foreskrevet de fornødne Forsigtigheds-Anstalter, til at forhindre denne Sygdoms videre Udbredelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-01-25
Man kan, nu snart vente at see Bygninger opførte af Kridsteen fra Stevens Kiint. Det er Justitsraad Scavenius der er Eier af dette uudtømmelige Magasin paa et meget got Bygningsmaterial, hvis Beliggenhed tillige er saa beqvem, at Stenene til Vands kunne føres fra Stedet hvor de brydes, midt ind i Kbhvns Stad.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-01-25
Ved de holdne Forhører over Gravkarlene ved Assistenskirkegaarden er endnu intet udkommet, der kunde lede til at troe at nogen Snedker har hælet med dem eller kjøbt at dem Kisterne ere brugte til Brændsel. En Snedker paa Nørrebroe har udfødt 50 Rdr. for enhver som kan opgive hvem der havde løiet om ham, at han havde kiøbt deraf. Mod Overgraver Hansen er intet Udsagn fremkommet. Overgraver Meisling skal derimod have fyret med Kistebrænde. To Personer, hvoraf den ene en Kopiist paa Underfogdens Kontoir, have gjort sig skyldige i at kræve ind paa falske Rodemesterqvittancer, og ere hestede. Man giør det Overslag at Nivaa Havn, der hver Vinter er et Tilflugts og Frelses Sted for flere eller ferre Skibe, i alt har optaget 340. Alle Søekyndige Patrioter beklage at denne Havn, der saaledes viser at den ligger paa et got valgt Sted og der har kostet Danmark nogle Tønder Guld, nogensinde kom udaf Regieringens Eie. Med liden (liden imod den visse store Nytte) Bekostning kunde den for 60 Aar siden bleven færdig. Nu har i al denne Tid enhver omkaps søgt at ødelægge den. Bielker, Bolter og Steene ere bortrande, saavit det lod sig giøre. Men selv i denne Tilstand kunde den let hindres fra total Forfald, og skal dette skee, maae det ikke længer opsættes. Man lægge Mærke til at Danmark, fra Kbhvn af, ikke frembyder nogen Havn i Farvandet for de Skibe, der gaae Sundet ud.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-01-25
Helsingøer den 17de Jan. Atter Exempel paa danske Søemænds kjække og ædle Daad. Den 7de Dec. f. A. om Morgenen imellem Kl. 7 og 8, i stærk Storm og Sneefog, strandede et svenst Skib, Neptunus fra Helfingfors, ladet med Bræder, paa et Rev, kaldet Flækkerevet ved Villingebek, en halv Miil fra Hornbek. Skibsfolkenes Raab og Jammerskrig kunde høres til Landet, men Skibet, formedelst Sneefoget, ei sees. Henimod Kl. 11 fik man Syn paa Skibet. Skipperen havde kappet alle 3 Master. Roeret var sprunget løs og drev i Land tilligemed Løskjolen. Skibet var uden Redning og Folkene hvert Øieblik i Fare for at blive et Rov forde skummende Bølger. Strax besluttede nogle Mænd af Villingebek at giøre Forsøg paa at redde de Ulykkelige. Niels Andersen, hvis Baad man tog og kiørte en halv Miil over Land, vovede sig nu tilligemed Jens Hansen, Jens Jensen, Niels Jensen og Christen Nielsen, uagtet det stormende Veier og ikke uden Livsfare, ad Søen til. De vare ogsaa neppe komne et temmeligt Stykke til Søes, før Baaden kantrede, Aarerne bleve revne fra dem, dog lykkeligen kom alle 5 til at sidde paa Relingen, og lode sig af Bølgerne drive til Land. Paa denne Seilads kom Baaden imellem 2 store Steene, af hvis Stød den fik betydelig Skade. Her sadde de fast et Qvarteerstid, indtil en svær Søegang hævede dem og drev dem til Land. Ved Synet af Baadens Kantring, og disse Menneskers Fare hørtes den lydeligste Jammer paa Landet. To Mænd og Fædre besvimede af ængstlig Sorg. Den ene, Fader til Niels Andersen, Anders Larsen, endte ogsaa sit Liv den følgende Dag. Vedvarende Skrig og Raab om Hielp og Redning fra de Skibbrudne lode hine 5 Mænd forglemme den undgangne Fare. Neppe havde de faaet Baaden læns og alt istand, før de alle, ligesom besiælede af een Aand og eet Mod, besluttede det andet forsøg. Med fordobblet Flid, med forenede Kræfter og anstrængte Slag trodsede de Havets taarnede Bølger og Veirets og Stormens stærke Magt, og naaede under Guds Bistand, og næsten udmattede, det sønderslagne Skib. Skibsmandskabet stode samtlig ved Forstavnen af Skibet og med glædeblandet Jammer rækkede Tov ud, og Skipperen Hageberg, samt Styrmanden og 7 Matroser bleve alle frelste og kom under larmende Jublen lykkelig i Land henimod Kl. 3. De glade og taknemmelige Frelste bøde deres Redningsmænd Betaling, men disse, som ægte danske Mænd, vægrede sig for samme, og yttrede, at de ansaae sig tilstrækkelig betalt ved egen Følelse, saa hældig at have reddet 9 af deres Medmennesker fra saa øiensynlig Dødsfare.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-01-25
Den paa Kronborg arresterede svenske som har dræbt Hofjunker Tigerskjold i Skaane og frarøvet ham alt hvad han havde hos sig, bliver nu udleveret. Foruden de forhen ommeldte stiaalne Koster havde Morderen endnu medtager 600 Rdr. i Penge, for hvilke han vilde kiøbe Eiendommen Sophiendahl i Nærheden af Helsingøer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-01-25
Fredensborg den 19de Jan. Her skoves nu en Mængde Favnebrænde, som skal være det første der gaaer ud igjennem Esserums Kanal, naar den bliver færdig. Til Foraaret vil med Alvor blive begyndt paa at faae Kanal mundingen istand ud til Kattegat. Man troer ikke at dette vil kunne gaae an uden at opføre 2 store Steen dæmninger ud paa 1 en halv Favns Dybde, da vesten Storm ellers strax vil fylde med Sand. Brændet koster her 18, høit 20 Mk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-01-25
2de Piger have i Helsingøer næsten sat Livet til, fordi de spiste Kiødluppe hvor, blant de andre Urter, var kommet den vilde Perfillerod, hvilket bør gjøre enhver Huusmoder forsigtig med at lade kiøbe saadanne Urter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-01-25
To Flensborgere fra Middelhavet ladede med Frugter, ere i de første Dage af Jan. indkomne med til Kristiansand og ligge der i Qvarantaine.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-01-25
Prædikanterne paa Fredag. Domkirken Hr. Stiftsprovst Jansen. Fruekirke.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-01-25
Prædikanterne paa Søndag Sexagesima. Høimesse. Aftensang. Domkirken Hr. Stiftspr. Jansen. Hr. Hertel. Fruekirke Studiosus Svaneberg. Hr. Jahnsen. Hospitalskirken Hr. Jahnsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-01-25
Udenlandske. Frankrig. Den første Consuls Reise, har, som strax ved hans Afreise blev meldt, kun været kort. Han kom igien tilbage den 6te Jan. om Aftenen, og var kun i Boulogne og Calais; Reisen til de Belgiske Havne og Vliesingen er udsadt til en anden Gang. Til Calais ankom han den 3die Jan som Eftermiddagen, meget simpel klædt i en graae Overkiole, hvor han og havde afbestilt alle Honeurs som tilkom ham, og gik til Fods igiennem Citatadellet til Havnen, hvor den der liggende Flotille var i Begreb med at afseile til Hovedsamlingspladsen Boulogne. Her besteg han en Penniche, og saae at 29 Skibe herfra, og 22 Skibe som vare komne Øster fra, gik under Seils. Den Boulogner Søemagt er altsaa atter bleven forstærket med 71 Seil.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-01-25
Endnu skrives fra Boulogne, at uagtet det ugunstige Veirligt, yttrer der sig dog ingen Sygdomme blant det der samlede Militair. Regimenterne skiftes til at øve sig i Søemaneurs. J de 4 Dage den første Consul opholdt sig i Boulogne, var hans Hovedqvarteer i Port de Brique. Af en Division, som bestod af 100 Seil og den 3die Jan. indløb til Boulegne, har Engelænderne taget 1 Kanonbaad og 2 smaae Skibe. Kanonbaaden sloges med dem i 2 Timer før den overgav sig, og giorde det engelske Skib megen Skade, samt dræbte 7 Mand af dets Besætning. I Paris paasiod man den 10de Januarii, at Jndskib, nings Operationen til Landgangsexreditionen, om en kort Tid ville opnaae en saadan Fuldkommenhed, at vore Blade foreløbig fra den 11te Januarii ikke meere maatte levere Efterretninger fra Søehavnene.