Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-11-30
Den slesvigske Stænderforsamling bestaar af 40 Medlemmer Saavidt det kan skiønnes af Stemmegivningerne i Principsagerne, henhøre ikkun 9 af disse til det danske Parti, eller maaskee rettere til det ikke tydske Parti. Men dette Parti er svagt, ikke blot i Antal, men ogsaa i Dygtighed, ligeoverfor Slesvig holsteenerne. Naar man veed, at det bestaaer af Gaardeierne Petersen, Pøsselt og Nis Lorenzen, Tingskriver Jepsen, den sønderborgske Deputerede Kjøbmand Lorenzen, og de slensborgske Deputerede Agent Jensen og Senator Nielsen, da kan man vel allerede heraf slutte, at det maa være dem saare vanskeligt at bestaae i Kampen mod de kløgtige, ordrige og tætsluttede Slesvigholstenere, endskjøndt de unægtelig besidde i Kjøbmand Lorenzen, en Fører, hvis Mod og Conseqvents berettige til en udmærket Plads i enhver parlamentarisk Forsamling. Det er derfor langtfra at undres over, at det danske Parti ikkun sætter sig i en defensiv Stilling, og saaledes stræber at sagtne Slesvigholsteenernes rappe Gang mod Syden. Om Slesvigholstenerne end ringeagte og haane Minoriteten, saa er dens Opposition dog en historisk Kjendsgierning; om der end skulde vederfares Lorenzen den samme - eller en endnu værre Behandling fra Slesvigholstenernes Side som der overgik Ditmarskeren Engelbrecht i Jtzehoe, saa vildog en saadan Færd indeholde en kraftig Vækker for Nordslesvigerne; om end Slesvigholstenerne ringeagte Senator Nielsens Valgsprog: "Jeg er en Slesviger, og Slesvigs Jnteresser pege mod Nord" saa formaae de dog ikke at forandre Slesvigs commercielle Stilling. (Kbhvnsp.) Ogsaa i Sagen om, at Ordene "dansk Eiendom", som hidtil ogsaa have været indbrændte paa de slesvigholsteenske Skibe, maatte afskaffes, og i deres Sted sættes: "Schleswigholsteinisches Eigenthum", samt det danske Flags Afskaffelse og et schlesvig-holsteensk Landsflags Jndførelse, har der været meget heftige Debatter i den slesvigste Stænderforsamling. Adv. Beseler yttrede sig stærkt imod at de slesv.-holst. Skibe bleve stigmatiserede (brændemærkede). Tiedemann, kaldte det en Krænkelse af Nationaliteten. Og Dr. Gülich raabte: "Bort med Trældommens Stempel(Fort mit dem Stempel der Knechtschaft!) Da reiste Kbm. Lorenzen sig, skjøndt det egentlig ikke var tilladt ham oftere at tage Ordet i denne Sag, og erklærte Gülichs Udladelser høistfornærmende mod den danske Stat. Ogsaa Grev Moltkenyttrede, at han med dyb Jndignation havde hørt, at Dr. Gulich havde sluttet sit Foredrag med de Ord: "Bort med Trældommens Stempel til et Udtryk, som var Forsamlingen uværdigt. Baade Agent Jensen fra Flensborg og Kbm. Lorenzen fra Haderslev erklærede: "at de vare overbeviste om, at ikke een eneste Rheder i de Stæder, som de repræsenterede, vilde seile. under et andet, end det Flag, hvorunder de hidtil havde nydt Beskyttelse, og som var bekjendt i alle Verdensdele. Petitionen var indsendt fra Apenrade, og foredraget ved Dr. Gülich. J dette Andragende heed det: "at det var nødvendigt, for at skaffe Hertugdømmernes Selvstændighed Anerkjendelse hos Udlandet, at deres Skibe ikke mere stempledes som dansk Eiendom, saameget mere som det maatte ansees foren Krænkelse af Eiendomsretten, samt at det var unødvendigt at skaffe navnlig de Apenrader Skibe Respect og Søgning i Udlandet ved at føre denne Benævnelse og gaae under dansk Flag; man havde jo for ikke mange Aar tilbage hørt det Spørgsmaal i Sydamerika, om Danmark ikke laa i Apenrade. Endvidere yttredes der, at de Apenrader Søfolk, som ikke ere Danske og ikke ville være det, derved berøvedes deres Nationalfølelse, den sikkreste Støtte for Selvtillid. "Med Glæde (sluttede Petitionen) ville vi derfor see Ordene: "Schleswig Holsteinisches Eigenthum" prange paa vore Skibe, med Jubel ville vi see de schlesw. holst. Landsfarver udfolde sig over dem."