Den Vest-Sjællandske Avis, 1827-11-20
Efterat de tre Magters Admiraler havde den 18de forenet sig i Nærheden af Zante for at overlægge med hinanden de Midler, som kunde tiene til at opfylde det Formaal, som man havde foresat sig i den afsluttede Tractat; nemlig en factisk Vaabenstilstand imellem Tyrkerne og Grækerne, saa havde de taget under Overveielse, at Jbrahim Pascha, efterat han havde samtykket i den provisoriske Vaabenstilstand i Conferencen af 25de September med den Engelske og Franske Admiral, som tillige handlede i den Russiske Admirals Navn, havde strax den følgende Dag brudt sit Ord. At efter den Ægyptiske Flaades Tilbagekomst til Navarino, ifølge en nye Opfordring af Admiral Codrington til Jbrahim, som han havde truffet i Nærheden af Patras, denne Paschas Tropper dog ikke havde ophørt med at føre Krig paa en mere ødelæggende Maade end tilforn; da de nedsablede Koner og Børn, afbrændte Husene og for at ruinere Landet aldeles afhuggede Træerne fra Roden. At Overtalelses og Forsoningsmidler for at standse disse Rædtelscener, som overgaae alt hvad der hidindtil har fundet Sted, at de, de Tyrkiske Anførere, givne Raad, som man har givet Mahomed Ali og hans Søn, blive kun betragtede som Spøg; imedens et eneste Ord kunde standse denne Strøm af Barbarer. At Cheferne for de allierede Escadrer have kun tre Midler tilbage for at opfylde deres respektive Hoffers Hensigter, enten: 1) Hele Vinteren igiennem at fortsætte en besværlig, kostbar og selv unyttig Blokade, fordi en Storm kan adsplitte Escadrerne og giøre det let for Jbrahim at sende sin ødelæggende Armee til forskiellige Punkter af Morea og Øerne; 2) At forenede allierede Escadrer i Navarino selv, og ved deres bestandige Nærværelse, at holde den Ottomanniske Flaade uvirksomme; men dette Middel nytter ikke noget fordi Porten bliver haardnakket ved sit System, 3) eller at fatte Post med Escadrerne i Navarino for at fornye de gjorte Forslag til Jbrahim, som ere grundede i Tractatens Aand og aabenbart selv i Portens Jnterresse. Efterat Admiralerne havde overveiet disse tre Midler, have de eenstemmigen erkiendet, at allene det tredie kunde uden Blodsudgydelse og Fiendtlighed tilveiebringe en forønsket Beslutning. ved Escadrenes imponerende Nærværelse. Da Udførelsen af den tredie Udvei var saaledes besluttet, saa traf Viceadmiral Codrington de fornødne Foranstaltninger, da ifølge Jnstructionerne han, som den ældste Viceadmiral skulde føre Overcommanden. - Den 20de om Middagen, da Vinden var gunstig, bleve de fornødne Signaler givne. Enhver indtog sin Post. Det Engelske Admiralskib Asia befandt sig i Spidsen, efter det fulgte Skibene Albion, Genoa, Fregatten Sirene med Admiral Rignys Flag, Scipio, Trident og Breslau, derpaa den Russiske Admiral Heiden med 3 Orlogskibe og 4 Fregatter. - Tyrkerne havde formeret en Ankerlinie i Form af en Hesteskoe, efter Bugtens Figur i en tredobbelt Række; de havde 3 Orlog skibe, et raseret Orlogsskib (Blokskib), 16 Fregatter, 27 store Corvetter og ligesaamange Brig, ger. Hovedstyrken laae sammen paa høire Side ved Indgangen, og bestod af fire store Fregatter, to Orlogskibe, een stor Fregat, et raseret Orlogsskib og af andre Fregatter af forskjellig Rang og bleve i den anden Linie forstærkede af Corvetter, og Brigger. Ved Enden af den Hesteskoe var sex Brandere posterede, for at være istand til, naar en Fægtning skulde forefalde at bryde løs mod de allierede Escadrer, og de laae i et saadant Forhold til dem, at Vinden naturligviis maatte være til deres Fordeel. Den Engelske Fregat Darmouth, Capitain Fellows, var to Dage i Forveien bleven sendt til Navarino for at overbringe Jbrahim et Brev, som var underskrevet af de tre Admiraler; men det blev sendt tilbage uden Svar under det Paaskud, at Jbrahim var ikke tilstæde. - Kl. 2 seilede det forreste Orlogsskib Asia ind i Havnen og kom forbi Batterierne og Kl. 2 1/2 kastede det Anker skraaes overfor det Tyrkiske Admiralskib, to andre Engelske Skibe fulgte bag efter det. – Nu fulgte Skibet. Sirene og Kl. 2, 25 Minuter kastede Captain Robert Anker i en Afstand af et Pistolskud fra den første Fregat af den Tyrkiske Linie. J dette Øieblik kom der en Baad fra den Engelske FregatDarmouth for nær til en af Branderne, ved hvilken den nogle Minuter tilforn havde kastet Anker, hvorpaa et Flinteskud fra Branderen dræbte den Engelske Officeer, som commanderede Baaden. Det Franske Skib Sirene var i samme Øieblik, saa nær ved Branderen, at det kunde have skudt den i Grund, naar det ikke havde været farligt for den Engelske Baad, Fregatten Dar mouth begyndte en Geværild paa Branderen for at befrie sine Baade. Næsten i samme Øieblik og da Skibet Sirene befandt sig Raae om Raae ved den Ægyptiske Fregat Esmina, raabte Admiral de Rigny til dem igiennem en Raaber: at naar de ikke vilde skyde saa vilde han ikke heller; men i samme Øieblik traf to Kanonskud et af de Skibe, som var bag ved Sirene, hvorpaa en Mand blev dræbt. Det andet Skud syntes at være rettet imod Darmouth og nu begyndte Kampen. Man maae bemærke at paa samme Tid som dette forefaldt ved Jndløbet af Havnen havde Admiral Codrington sendt et Skib til det Tyrkiske Skib, som førte Admiralflaget, og at den Engelske Loots i Parlamentairskibet blev dræbt af et Flinteskud. Fægtningen blev fra nu af almindelig. De Russiske Skibe maatte udholde Jlden af Castellerne, som først begyndte at skyde da det 5te Skib Trident ankom. Kl. 5 var den første Linie af de Tyrkiske Skibe ødelagt, Orlogskibene og Fregatten havde enten mistet deres Master, eller vare skudte i Grund, eller vare stukne i Brand. Resten af de Tyrkiske Skibe tog Flugten til Kysten, hvor de bleve stukne i Brand af deres egen Besætning. Af denne frygtelige Søendrustning er der ikke blevne flere Skibe istand til at holde Søen end 20 Fregatter og Brigger; men ogsaa disse har man ladet i Stikken. Paa denne Maade blev den Trudsel opfyldt, som man havde forkyndet Jbrahim, at ifald et Kanonskud blev løsnet mod det allierede Flag, saa var hele Flaaden forloren. Jbrahim var ikke selv tilstæde; thi i 14 Dage havde han været beskiæftiget med at udrydde alle Frugt- og Oliventræer paa Morea. - Ved denne uventede Bataille have naturligviis nogle Skide lidt mere end andre formedelst deres Stilling; men saameget er sikkert, at ved alle Escadrene har Enhver paa sin Post kappedes med de øvrige om at opfylde sin Pligt. Den Kongelige Franske Fregat Armida, som i Begyndelsen af Træfningen var tilligemed en Engelsk Fregat opstillet ved Enden af Hesteskoen, maatte indtil de Russiske Fregatter ankom udholde Jlden af 5 Tyrkiske Fregatter.