JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1807-10-30
Siden den 13 October er fra Agdrup i Sulsted, Sogn bortkommen en hvidgraa hielmet Qvie 3 Aar, brændt paa det venstre Horn med L. L. S.; hvo om samme kan give nogen Oplysning vilde mælde det hos Peder Muurmester i Sundbye, som for Uleiligheden, og alle paagaaende Omkostninger betaler.
Jyske Efterretninger, 1807-10-30
udi Borglum Præstegaard under Borglum Birk, Hiøring Amt er ved Døden afgangen i ugift Stand, Tienestektil Jens Rathisen ruden Livs Arvinger, Hans ringe Efterladenskaber er lopligen registerede. vurderede og ved offentlig Auction d. 3de dennes bortsolgte. Under den begyndte Forretning er af den afdødes gamle og jengeliggende Stef=Moder Kirsten, Knudsdatter med flere andre i Borglum Sogn anmeldte at den Afdøde skal have haft ra Halvbrode, navnlig Christen Matthiesen, hvilken som Drenbortrømte for mange Aar siden hvorhen vides ikke ligesom man ikke heller siden den Tid har spurgt uddet fra ham, saa at han altsaa formodes at vær død, samt en Halvsøster, navntra Kirsten Manblesdatter, hvilken ligeledes for mange Aar siden reiste til Kiøbenhavn men efter Rygte, for længestden skal være død. Disse med flere Arvinger, om nogen af dem ere i Live, bliver herved med 12 gers Varsel indkaldte 3de Gange efter hinanden i de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser og i de Aalborgs jydske Efterretninger til at møde eller møde lade dem. Børglum Præstegaard Torsdagen den 31 Degember presse om Formiddagen Kl. 10 Slet, for at lag tage deres Arverettigheder, da de derefter kan vent den liden Arv, der kunde tilfalde den, med det samme udbetalt imod lovlig Aftald, naar de først have lig timere deres Arveret; da Skiftet saaledes uden lære gere henstand ventes sluttet. Credi= og Debitoret. ne indkaldes tillige at møde bemeldte Tid og Sted, de første for at beviisliggiøre deres Fordringer, og de sidste for at betale hvad de til Boet maatte være skyldige, saafremt de vil undgaae lovlig Tiltale.
Jyske Efterretninger, 1807-10-30
J FHiorth,
Jyske Efterretninger, 1807-10-30
Bekiendtgiørelse. Forene paa Linderæs o. Rattør holdes fra det 11te September sidstleden slukkede, hvilket hervebetiendtgiøres til Efterretning for de Søefarende Vestindisk Guineiske Rente og General Torkammer, Rensborg den 3 October 1807. Molte. Stoud. Staltnecht, Kopiist.
Jyske Efterretninger, 1807-10-30
Jfølge Ramsdom og Udlæg bliver efter Begiærinholdet Auction udi og over Kuursmed Lars Pedersen, Møllers eiende og iboende Huus i Nørresundbye i absvint Bortsælgelse Tiirsdagen den 3 Novbr. før kommende Formiddag Kl. 10, hvilket Huus bestaa af 7 Fag, og har en tilliggende Haugeplads vest for Huuset; derefter bliver ligeledes bortsolgt no Jndboe bemelte Debitor tilhørende, bestaaende en Jern Vileggrison, et Egt Chatol, en DiPraatiste, et Stueuhr med Futteral, en Ege Kis Borde, Stole, Sængeklæder, Kobber, Jern og Til tøi, en rød Hoppe med guul Hals og Mant, Rideladel m.m. Aalborg den 20 October 180. Bøggild.
Jyske Efterretninger, 1807-10-30
Da jeg fra Kiøbenh hertil Aalborg er ankomme boendes paa Allgaden Nr. 37, ved Budolphi Kir hvor jeg som forhen forfærdiger alle Sorter Guldbeide, og da jeg har halt Leilighed at let og vide nyeste Kiøbenhavnske Moder, beder jeg mig commanderet. L. Møller,
Jyske Efterretninger, 1807-10-30
Juvelter.
Jyske Efterretninger, 1807-11-10
Trykkes og udgives 2 Gange ugentlig : Tirsdag.
Jyske Efterretninger, 1807-11-10
Udenlandske Efterretninger. Efter Beretning af Reisende, hedder det fra NeFrelben, har Kiøbenhavns Indtagelse frembragt i Jndon en meget modbydelig Virkning. Da samme blev forkyndet i Skuespilhuset, snarrede man, og Visn Rulle Brittania, som skulde istemmes, torde ikke hages. Af adskillige Officerers Breve til deres Paa brende saae man, at de sammede sig selv over den steisse Gierning, Ministeriet havde brugt dem til der er gjort endeel Spotriser paa dette Tog, hvori hvemlig Sir Home Popham giøres latterlig, og kalle Erobreren af ubemandede Skibe og den værdie i Helt af et Tog, som havde det dobbelte Lokkemad at ham at det ikke var forbundet med nogen Fare, hat der gaves noget at røve derved. - Efter lond er Aviser har Kongen af England nylig forbuden at fitere neutrale Magters Krigskibe, for at see, om have engelske Matroser ombord. Man skal lade nøie med, blot at spørge dem ad Næsten alle Grevskaberne i de forenede nordamekanske Stater have eenstemmigen taget den Beslut mag, at ansee det engelske Attentat paa deres Fregatbesaprak, som den vederdrægtigste og æreløseste Kræn se af Folke, og Neutralitetsretten, og de afskylige voldsomme Forholdsregler til at indføre undertryk3de Grundsætninger, der hidtil vare ubekiendte blant bliserte Folkeslag, som - et Fredsbrud fra StorAttaniens Side. De have tillige eenstemmig beslut at behielpe sig med deres egen Manufactuerers Toducter, ingen Brug at gjøre af de Engelske for stertiden, og at opoffre villigen Gods og Blod, for Understøtte Regieringen og dens retmessige Fordring. 3. Vardal. paa en høitidelig Fyldestgiørelse for saa mange Afskylligheder.
Jyske Efterretninger, 1807-11-10
Fra Lissabon meldes: Vort Hof skal have tilbudssig, at betale Værdien af alle de engelske Eiendomme, som findes i Kongeriget, paa Vilkaar, at ingen fransk ske Tropper rykke ind. Men Forslaget var ikke antaget. Folket her truer med en Opstand formedelst de mange Indskibninger til Brasilien. - Af Flaaden er kun 3 Linieskibe og 6 Fregatter seilfærdige; de øvrige ville neppe blive seilfærdige førend de Franske ankomme hertil. Alting er her i Uorden. Englænderne indskibe sig med Magt. De sælge deres Varer til hver Priis og falbyde dem til 70 Procent under deres Værd, men finde ingen Kiøbere, fordi den nu afreiste franske Minister har erklæret, at alle engelske Varer skulle konfiskeres. Det engelske Factorie har anviist 2000 Pd. St. til at skaffe de fattige Englænder bort med. Den offentlige Stemme her er: man maae giøre fællede Sag med Frankrig; thi England har ladt alle fine Allierede i Stikken og opofret dem. Det Haan alle Souperainer ere tilføiede ved det afskyelige Tog mod Kiøbenhavn til retfærdiggiøre vor Krig. Om England endog sendte os 10, 20, ja 30,000 Mand til vort Forsvar, var det ei engang en Avantgarde mod en fransk Armee - Udfaldet af et Slag kunde ikke være tvivlsomt. - Men vor Regiering er uden Villie, Kabinettet uden Enighed og Tabet af vort Fædreland vil være Nesultatet deraf.
Jyske Efterretninger, 1807-11-10
Bladet Argus siger, at den største Feil det engelske Ministerium nogensinde kunde begaae, var at forskierse Portugal, som siden 1703 egentlig kun var en engelsk Kolvnie, og een af de rigeste Kilder til den brittiske Handels Flør.
Jyske Efterretninger, 1807-11-10
Den engelske Gesandt Arthur Paget har af Porten ikke kunnet saae Tilladelse at komme til Constantinopel.
Jyske Efterretninger, 1807-11-10
Det engelske Blad, the Star, siger : e Keiseren, af Rusland holder saa fast ved Alliantsen med Napoleon, at det er en umulig Sag, at bevæge ham til en ny Krig mod Franskmændene. Man maa ikke meen tænke derpaa. . .
Jyske Efterretninger, 1807-11-10
Kongen af Preussen har, for at ophielpe sine Undersaatters funke Velstand, ved et mærkværdigt Edict af 9de Oct. d. A. indført en fuldkommen Frihed og Lighed, saavel i Henseende til Besiddelsen og Bruer af Grundeiendomme som til Jorddyrkernes personlige Forholde. Jfølge heraf kan en Uadelig tilgesaavel erhverve Eiendom paa Grundstykker, som en Adeligt en Adelsmand kan drive borgerlig Næring, en Borger kan træde ind i Bondestanden, og en Bønde ind i Borgerstanden, uden at giøre sin Horneur nogen Skade. Ned Mortensdag 810 ophører al Sode Underdanighed i Kongens samtlige Stater, saa at efter den Dag gives der intet andet end frie er Folk J Neapel har man nylig, ved at reparere paa Monumentet over Pave Innocent den 4de, som døde for 553 Aar siden, fundet Liget endnu ufortæret og velbeholden, undtagen at Hoved, Hænder og Fødder havde løst sig fra Skrogget. J Munden fattedes 2 Tænder. Ogsaa Tøiet, Liget var klædt i, fandtes i den bedste Forfatning.
Jyske Efterretninger, 1807-11-10
Jnspektøren over Krudt og Salpeterforraadet i Neapel, Hr. Pully, har i Sommer tilligemed den unge Hertug dena Torre, været oppe paa den øverste Top af Vesup, og derfra røvet sig ned til Grunden, af det store Svælg. De saae her i et Øieblik tusinde forunderlige chymiske Ting, som dette store Laborator rium havde bevirket, og troede sig forflyttet ind i Guedernes Raad og i Skabelsens Mysterier. Men da de gloende Kul begyndte at brænde deres Fødder, og Svoveldammen at tilsøre deres Struber, erfarede det snart igien, at de endnu henhørte til de Dødelige. Den russiske Keiser skal have paataget sig Barantien for de endnu resterende preussiske Contribution ner, saa at Egnen af Elbingen maaske i dette Øieblik er rømt af de Franske, Ogsaa 80000 Spanier skal være paa Marschen, at trænge ind i Portugal.
Jyske Efterretninger, 1807-11-10
Englændernes Søemaat bestaaer nu, efter Hoftidenden, af 232 Linieskibe, 33 Skibe paa 50 Kanos ner, 259 Fregatter, 545 Slupper og Kuttere - ialt 1067 Krigskibe. Man vil forsikre, at mange af dette Antal staae blot paa Papiret.
Jyske Efterretninger, 1807-11-10
Indenlandske Efterretninger. Den 9 Octobr. ankom Hs. K. H. Kronprindsen, al Odense. Om Aftenen var hele Byen illumineret.
Jyske Efterretninger, 1807-11-10
Ved Saltholm staae i alt 4 Skibe, som tilhøre, Kongen. Det ene er Blokskibet Mars, de 2 andre skal være Fregatterne St. Thomas og Triton, og det 4de en Galease. Kongebaaden Makrellen, der fører 8 Kanoner, og 2 Haubisser og commanderes af Capit. Lieut. Hohlenberg, ligeledes Kandneerbaaden Nykiøbing paa 2 Attenpundere og 4 Haubitsere, ført af Lieutenant Gran. Kanoneerbaaden Faaberg bliver om et Par Dage færdig. To store Fiskerbaade fra Dragøe ere beordrede til Khavn, og man troer, de blive udrustede. Paa Gammel og Nyholm ere fornærværende 3 Karonbaade under Bygning. Der arbeides af alle Kræfter, for igien at bringe Sørværn tilveie.
Jyske Efterretninger, 1807-11-10
En svær Pram, som hørte til Holmemer med stærk Strøn dreven Dragøe ud, og biergedes ikke. 2 af vore Kanonbaade med Kanonerne paa skulle være drevne iland ved Slanger.
Jyske Efterretninger, 1807-11-10
Ved Stranden ved Spanemøllen og ny Kalk, brænderie opkastes nu en Batterie af 8 - 36 Punder re og man troer at et lignende blive anlagt ved Dragøe, det hedder og, at et Batterie af 18 Punder re skal anlægges Syden for Helsingøer.
Jyske Efterretninger, 1807-11-10
Kongens Livjægerkorps afmarscherede den 31 Oct. fra Khavn. Man troer det bestemt til, i Forening med vore Tropper, at dække Kysterne til Vebek. Langs Stranden mellem Khavn og Helsingøer, forefalde hyppige Forsøg af engelske Baade paa atgaae iland og røve.
Jyske Efterretninger, 1807-11-10
Til Helsingøer var til d. 29 Oct. af de raskestærgefolk i alt indbragt 6 engelske Brigger og en Skonnert. Nogle af dem kunde let udrustes, og giøre Nytte, som Kapere. Et engelsk Forsøg at land ved Kronborg Geverfabrik med 24 a 30 Mand, blev tilintetgjort af vore Jægere.
Jyske Efterretninger, 1807-11-10
Den 26de Oct. faaes ved Læsøe og Anholdt 22 Røverseilere, deraf 11 Orlogskibe og Fregatter, de øvrige Kuttere og Brigøer. Een af dem laae paa Kobben og tienede de øvrige til Fyrtaarn ved at gjøre store Blus. - Nogle Dage før den eng. Flaade seile. de Sundet ud, landede de Engelske paa Anholdt og tændede Fyhret, hvortil de endog havde medtage Steenkul.
Jyske Efterretninger, 1807-11-10
En papenborger Kaf som var bestemt fra Falmouth til den eng. Armee ved Khavn, løb ind til Staden, uden at vide, at de Engelske alt vare bort og blev ved Mægler Mauers Snildhed anholdt skuffen har Vine og Brændevin inde for henimo20,000 Rdr.
Jyske Efterretninger, 1807-11-10
Det af de Engelske opførte Beleiringsskyts for Kiøbenhavn angives nu at have bestaaet ialt af 42 Mørsere, 48-24 pundige Kanoner og 7 Haubitser, Fra den Tid af, at Khavns Capitulation blev bekiendt, overførtes næsten hver Nat Tropper og Artillerie til Lolland, ved hvilken Overførelse Lieutenanterne Holst, Cederfeldt og Willemes gjorde væsentlig Tieneste. Den sidste ilede strax hjem for at tiene Fæderlandet, da han i Rusland erfoer Danmarks Ufted.
Jyske Efterretninger, 1807-11-10
Det er forbudet, at opføre nogenslagt Bygning i havns Forstæder og andensteds uden for Staden, indtil videre.
Jyske Efterretninger, 1807-11-10
De engelske Deserteurer skulle antages ved Marine regimentet, forsaavidt de have Lyst dertil. De øvrige sendes næste Foraar til deres Fædreland.
Jyske Efterretninger, 1807-11-10
Aalborg, den 10 Rovember. Klareringer ved Aalborg Toldb. fra 2 til 7 Novbr.
Jyske Efterretninger, 1807-11-10
Jndkommes. B. Madsen fr Lessøe m. str. Hamp. J Hansen, f. Sotthenborg m. Tiære, Jern, Som og Bræder L. Øre f. Strømstad m. Bræder, Jern Tiære og Søm. J. Andersen og A. Holm fra Mariager m. Brænde. A. P. Fisch f. Gottenborg m. Tiære. Th. Gundersen f. H. Risser m. Trælast. O. Ramssteen f. Marstrand m. fr. Brændeviin.
Jyske Efterretninger, 1807-11-10
Udgaaede. J Olsen t. Gottenborg m. f. Brændeviin og Kornvare. B. Madsen t. Lesne m. Muursteen. J. Bruun t. Marstrand m. Brændeviin og Smør. F. Dahlstrømet Laurvig m. Kornv. S. Christensen t. P. Risver m. Korn og Fedev. L. Frederichsen t dito m. dien. C. Bladt til Kbhavn m. salted Sild og Fedev. N. Eskildsen til Aarhuus m. Sæbe, Tobak og Salt. A. J. Holm t. Mariager m. Bagl. N.S. Svenstrup t. Kbhavn m. Kørn og Feden. J. Andersen t. Mariager m. Bagl. og C. Riber t. Abhavn m. salted Sild.
Jyske Efterretninger, 1807-11-10
Paa Torsdag prædiker i Hospitalet Hr. Klausen. Paa Fredag i Frue Kirker. Meden.
Jyske Efterretninger, 1807-11-10
Avertissements. Den i dennes behagede Forsynet efter en langvarig og smertelig Sygeleie at bortkalde Christen Overgaard fordue Eier af Kiølbyegaard fra det Jordiske til det dimmelste i sin Alders 46 Aar, hvilket førerligst bekiendtgiøres fraværende Slægt og Benuer, af en dybsørgende Ven H. Curez. Kalborg den 3 Rovember 1827. Veiviseren, eller Anviisning til de Flestes Bopæle i Kiøbenhavn og Forstæderne for Aaret 1807. hvortil er følet alfabetisk Register over Kiøbenhavns Gader, visende Kiøbenhavns, Christanthavns og Forstædernes gamle og nye Matricul Nummere efter Professor og Stadens Conducteur J. H. Rawens Omnummerering; faaes hos Bogtrykker, Wandall indbunden for 1 Rd. 8 s.
Jyske Efterretninger, 1807-11-10
Skiønt Kiøbenhavns Posten som i Løverdags, var der dog ingen Gevinst Rumre til mig for Kiøbenhavns 331te Trækning, men kommer ventelig med næste Post. Til 938te Trækning sammesteds, faaes Lotteriesedler stedse til førstkommende 16 Novbr. Middag, hos Sveistrup. Onsdagen den 11 Novbr. Eftermiddag Kl. 3 Slet. holdes Auction paa Hr. Statshauptmand Wigelsens Tømmerplads østen for Frisenborg over 132 Tylter svenske Fare og Grandbord fra 11 til 14 Fod, til absolut Bortsælgelse. Aalborg den 4 Novbr. 1809. Bøgeild.
Jyske Efterretninger, 1807-11-10
Ved sidste Auction den 33 Novbr. førstkommende : over Bødker Christen Beslets Gaard paa Algaden, bliver tillige forauctioneret adskillig Løsøre af Stade Borde, Vivele Speile, Skilderier nogle Tagsteen. 3 Tdr. Førsk Kalk, en nye Bødtet Strysbunk m.m. Aalborg den 9 Novbr. 1827 Døggild.
Jyske Efterretninger, 1807-11-10
Tirsdagen den 24de Nover, førstkommende Kl. 10 Formiddag og følgende Dage holdes Auction udi et gangne Kæmner Rasmus Eylids Stervboe over huus de efterlevende Hustrues fælleds Boes Løsøre, her staaende af adskillige Meubler, Sængeklæder, Linnet, Dækketøi og Mands Gangklæder, Kobber hvoriblandt en stor Kiedel paa 1 Td. Rum med tilhørende Brændeviinstøi, Tin Messing, Jern, Steen og Glastøi og adskillige gamle Bygningsmaterialier m.a. Aalborg den 9 Novbr. 1807. Føstild.
Jyske Efterretninger, 1807-11-10
Avertissement. Efter de Kiøbenhavnske Rasinaderiers Priser ere alle Sorter Sukkere her forhøiet og ansadt til før gende:
Jyske Efterretninger, 1807-11-10
Fiin Topsukker a Pd. 42 s.F. Rastaade a Pd. 40 F. Melis . . 34.
Jyske Efterretninger, 1807-11-10
Lys Candis . . 40 Gunt Dito .
Jyske Efterretninger, 1807-11-10
Hvid Puddersuttet Huul Dito . Bruun Vits . Candi Syrup . . Bruun Dito . . Dito Dito tog d. ges sk.
Jyske Efterretninger, 1807-11-10
Aalborg Aukkerrafinaderie den 4 Novbr. 137.
Jyske Efterretninger, 1807-11-10
Søetman. Godt frisk Brende af alle Slags kan til billigste Priser erholdes naar Vedkommende med første melde se derom hos Niels Tørup.
Jyske Efterretninger, 1807-11-10
Om Begravelsens Afskaffelse og Kirkegaarde 33 Koeles i Aalborgs den Hr. Pastor A. F. Meder. Den meertet Vaderretning, en Hospitalte Kirkegaarden, dens Anlæg Jndsemag, Jndelse, samt Bestemmelse er Algiørest. Dagtet, Hallingt, Krerkeneralat Chelstersens Naarmester, dernæst omKielegaarden for Sadlysaa Fore Sal. der lent Størrelse, Jandeling, at Jndnelse, samt Frellang over huur naare Lager det første Aar i den dant Jadmelse der ere medene, men nere, som beter et Qvigsaa a denne gifete Jndretning. San Tileg er saltet Bedømmelse af en den andsk Jernal over de et Hr. Kier 31 Hr. Dr. Cl 1 di den Kiøletagenderen Jammelse halade Taler. Den sættet hefter for 12 s. paa Bogenstedet paa 1/ Varsel. Aalbært den 2den Røvender 1127. ses præsten Meden bestammes Forrerne se sær en Deel en sal. Bisken Sandsgaards Bagsinlang sen nu efinden, saaren kal bortsælges i Aalker, Aarmensdagen skal nærmere bleve bekiendemære.
Jyske Efterretninger, 1807-11-13
før aa mates i Caute aack. Fredagen
Jyske Efterretninger, 1807-11-13
Udenlandske Efterretninger. 241141. Steneur Emme. Opfinsteret til me engelske Traadratser, samt sterne faa egen Alukke paa Kiøbenhavn, 14 Om., en kan hun skan en midde slige anden Waaler H fyret i Van her en reise. Hans Leven har nan Meinen kunder finde. Hver stor Raben beunder af sine i England, sten deraf, at var Kattering har saa sn tar Al at smede Handlende 4 Mill. En Sr. Forskan paa Dan Den en Ort er et Fretatre Hemkommen til Eng han fra Giersen ned 4 Silhaner Claster, Egnen, Christian paa Sr. Duman har me trent den bekiendte Frimer til sin Agent i Landen 30 Hesterne ham at farlig Enge af 20000 Punkrige. Sturefermairen Canning en Lørn Cafferraad der tusees som Honesenhuusmænd og Krømmere til Tider af Sielland, have taar neden i sen offentlige Cret. Saa er der i ser Eier for et Karpammerter skuler en Krig, marnen vur Handel mine ide ar meget. Americanerne have allerede adressen en stor Menne Kapere, for et martie vore Kaffermerskibe. Corende i Rasland er nan saarsaa lar ErnDen er tillere 2 engelsk Funder ankomne at Calleur som Assahun. Den partisk Rente sine bukken nunu et lens Eeslutninger, men slut Haar den snaa ten ul sug er den turer Svor for an mere i hande i Formaal. gaaet. D. A. S. sk. Actet i det parJug. Skinnekus Ora: en fortale Paris uden 24. Tinen og Frankrig ude 4 Dage. - En alle Hau 3 Estrene. te et Trapperns paa Marsen, for et læsters den et Parmgade, sparuer Armes anden Senaul Ar at som den 24 Ort. allerede hande i Hovedmand ter Pampmaae i Samen Arem hver som paa - Mam nen skal imme sig a 140 Sa ner, en saaledes S. 100 Mand stærk mkke nu i Portugal.
Jyske Efterretninger, 1807-11-13
Den franske Kiver Friedsam har anbragt 2 store melsk Sking for men Sal. 3 Mk. 100 struule være Bluur Auus af en Ort fare De meste Engelske Anser fore Freder til Besmung og et da umuelig Erftning. Den gientlig lænmærk, Vimme fulde at hemnings snsunden sin has de Tilhengert. Englamme ser omle mækSter den mække en paa eet elske Hartzaus i smille staaer den omaarne sa over den Amer Den muelske Mistenum som er længe ud i den offentlige muen Deel, maa forsvare sig med Kirsende iheden at ages høveslige To nan Siælland, men frine den Reffermamresse udholder Scoffen i dens Fordømmelse 1 a 2 ster reisen meldes plamme er Den maske Anner staaer en alt at sensange enstaae Mand. Man mærke, den saa snart forfærs : nan har Møie ruk nes at fordi den nanan sum den e m. Junkomsterne inde hun harsum ud. Man smaren endog for at alle Kaffer ville ove mærne forend Aaret er omme. Amaa maade, men naar dyre, en Qnenstuen over en stor Deel af alle saan Canarier aar. - Det Dunster var Stilling ar man ikke oplaret ju. Franske Tranner samme og kanmar at narichen menne mre Lande. J Londerborg oprettes betydelige Majandet. Fra Mande borg er i disse Dage bragt en Maade Kaager til Castia. J Berligt forsaat arbeide enddan daglig 30 fra ske Artillerister paa at forfærdige Annaar tion. Vøre faae Officerer komme enddan ikke hiem og de der befinde sig her, tør ikke være Univem, og maae hver Uge forage deres Priser. - Refornes i den preussiske Armee er alt begyndt. Kaages har afskediget nogle og 30 Generalet. Ved Pomten er ble den saaset: 1) Enhver maae inden størsel og aden Persont Anseelse, tiene ganske fra nede op. 2) Al forskel paa Adelige og Børgerlige et ophøret ved Armere de sidste kanne ligesaa godt 821 cere som de første. 3) Jagen Stak hendes mere: hvo der fæseer sig, kommer i Arren har han tre Gaage givet sig skyldig i Arreststraf, kan har den stor, de Gaa; - fagtet. - Alle kongel. Kaffer komme at igien til Kønigsberg. Kaagen har fordret det medet cinske Kollegiums Betænkning om hans ved det Lønigsberg herskende Syldomme, deel kande være sikket der med Hoffet. De nye Paalæg i Sahlen til Afdrag paa Trigtebyrderne, træffe den Fattige slet ikke, Middelmaade: saare lidet 1 meest kun den Rige og Selqueur Lass. Af hver Egnipagehest, f. Ex., svares aarlig 5 Daler, af hver Tiener 3 Daler. Den sahsiske Regiering anspænder alle Kræfter, for at læge de Saarligen, som Krigen slog. Forandringerne i den indvortes Besterelse vil snart blive bekiendt. - De paa Naanbarger Melsen udbredte falske sachiske Kasseb letter beløb kun 1500 Daler, som Kongen strax erstattede. Billetterne vare ellers meget skiønt eftergiørte.
Jyske Efterretninger, 1807-11-13
I Kiraberg er opdaget og arresteret et stærkt Complot af Falskmyntnere. En stor Deel østerrigske Tropper trække sig, endnu for Vitteren, til Craaten og den adriatiske Hav, bagt. Correspondenten mellem Hofferne i Paris og Wien er nu saa levende, at der komne og gaae Converer daglig.
Jyske Efterretninger, 1807-11-13
J England er udgivet en Navneleste paa 42 Mennesker, som i det 18de Aarhandred bleve 32 Aar gamle og derover. Den allerældste var 175 Aar.
Jyske Efterretninger, 1807-11-13
Sundhedskollegiet i Paris fore Fred, formedelst den stærke Hede i Sommer, følgende Diet: drikke Thee om Nørgenen Kl. 8. Chocolade Kl. 10, spise en Kraftsappe, unge Agerhøns Fasager og god Frugt til Middag, Jit om Aftenen og et godt Slag tilør, og gaae tilsengs paa et stort Glas Vand. En fattig Arbeider besværede sig derover i Aviserne, at han af disse skiønne Regler ikke kunde efterleve andre end den om Vandet, og spargde Collegiet, hvorledet den skulde vedligeholde sin Sandhed, som ikke havde 22,000 Rdr. aarlig at fortære.
Jyske Efterretninger, 1807-11-13
Jndenlandske Efterretninger. Helsingøer, dig i Kapit. Ved Helseskesamle sig endeel Krigsfarts tr. 7 smaae en Kl. 5. skie ere igien indkomne fra Nordsøen. Ved Hveligge ogsaa nogle større og mindre. Jgaar blev Krønborg skabt paa 4 Brie, som at gaaer dens 1 noget og ikke vilde bease op, førend den havde foren Kalle i Vaargangen, da den saa strax, fal Steel holdt de. Færgerfolkene gik ne sot at tage et med fandt at det var en Svensker, lavt Sal. Halet sit paa stoppet igien. Skippere, søge Erstatning.
Jyske Efterretninger, 1807-11-13
Kiøbenhavn, d. 6 Nos. Hr. Kongel. hed Kronprindsens Hoved attet ankommer en Dagene det l. Til samme Tid faa forrettet i Ha førsel. Dahl Prinds Frederich af Hessen, so overtager Gadernement Forretningerne her Stage Ligeledes overtaget Generalmator Grev Bantitsred sig Adkomst hertil Commandartsforretninger: Det danske ridende Artillerie Compagnie. Hs. Ko gel. Høihed Frøger adsens og Hr. Høihed PriChristians Krederichs Regimenter retournerer heri bage. En Estabrog af Loregimentet Ryttere og de høisteenske Jnfanterie-Regiment kommer til at garsønere her i Staden. Kongent Livjæger=Corps af: set og marscherer igjen her tilbage.
Jyske Efterretninger, 1807-11-13
Hs. Kongel. Hs hed Kronprindsen arbeider i den ne Tid meget i Forening med Finatsministeres Sel Schimmelmann.
Jyske Efterretninger, 1807-11-13
Nogle Fartøier, som herfra vare afgaaede i at indtage Brænde i Egnen af Helsingøer, ere bleve forhindrede deri af de Engelske, som skiød paa de- og dræbte to Mand.
Jyske Efterretninger, 1807-11-13
Siden Kronprindsens Regiment ofmarscheredfra Kiel blive Vagterne sammestedt verelse it besøraf et Grenader Compagnie af fyenske Jnfanteris. giment, Sendenter og Seminarie Corpset og Løv vernet.