Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-04-09
Nyeste Post-Efterretninger. Efterretningen om at Deyen af Algier havde givet efter for Admiral Neales Fordringer er ikke bleven bekræftet, og i Gibraltar havde man den 8de Marts ingen nye Efterretning fra denne Røverstat. Derimod fortælles fra Livorno, at en Engelsk Krigsbrig, som var ankommen fra Algier var indløben der i Havnen den 22de Marts. Den var otte Dage tilforn afseilet derfra; dengang vilde Deyen ikke høre noget om noget Forliig og Fiendtlighederne vedvarede endnu, 5 Engelske Fregatter og en Kutter blokerede Algier og to andre Bona; ellers var der ingen Krigskibe tilstæde. Fæstningsværkerne for Algier ere blevne fordobblede siden det sidste Bombardement. Forresten ere der Algierske Krigsskibe i Søen, saaledes meldes fra Genua, at en Algiersk Fregat har paa Kysten af Valencia i Spanien capret 8 til 10 Spanske Skibe, gjort Landgang paa Kysten, udplyndret nogle Landsbyer og bortført 48 Personer af begge Kiøn i Slaveriet. Paa Høiden af Palamos krydsede en Algiersk Corvet, som allerede havde borttaget en Spansk Brig og 2 Felukker, og endelig har man i Hamborg faaet en Handelskrivelse fra Triest, af 22de Marts, hvori fortælles: at der er indløben den Efterretning, at imedens den Engelske Escadre ligger for Algier, saa har en Algiersk Escadre viit sig for Corfu, hvor den lægger Beslag paa alle Engelske og Joniske Skibe. (Dette er en farlig Omstændighed for Hydrioterne, som blokere de Algierske Skibe i Lepanto, og deraf kan ogsaa forklares, at man i 2 Postdage ingen directe Efterretninger har faaet fra de Joniske Øer). Men Journal des Debats leverer en ganske modsat Efterretning; nemlig, at saasnart Frankerige havde erfaret, at Algier havde erklæret Spanien Krig, saa lod det Fregatten Hermione og Goeletten la Torche afgaae med en Depesche til den Franske Consul i Algier, hvorved Frankerige tilbød sin Mægling og erklærede, at det ikke vilde taale, at Algierske Skibe molestere den Spanske Handel saalænge Hs. Katholske Majestæt finder Nærværelsen af de Franske Tropper nødvendig til hans Sikkerhed. Sagen er bleven provisorisk bilagt og Hermione har allerede bragt til Cartagena Spanske Fanger, som Algierne havde gjort. (Det seer derfore ud som at Krigen imellem Algier og Spanien er forbi, at de Algierske Skibe blot plyndre paa de Spanske fordi de ere udvidende om hvad der er foregaaet; men at Krigen imellem Algier og England vedvarer).De Ægyptiske Anliggender begynde at opklare sig paa en saare mærkelig Maade. Man har længe hørt om at Paschaen af Ægypten har ladet sin Armee exerceere af Europæiske Officeere og man har ikke kunnet begribe hvorledes det kunde gaae an at lade Mahomedanere exercere af Christne, men man har ogsaa længe hørt at det var en Hovedaarsag hvorfor Paschaen foretog sig den kostbare og besværlige Expedition til Nubien og der erobrede Neger=Kongeriget Sennaar, at han vilde lade bringe Negerslaver derfra for at lade opdyrke Jorderne i Ægypten, men nu erfarer man først hans sande Hensigt dermed. Han har ladet bringe 30,000 Negerslaver dertil og oprettet deraf en Armee og ladet den disciplinere paa Europæisk Maade. Herved er han nu istand til baade at holde sine Mahomedanske Tropper i Tomme og til at gjøre sig uafhængig af Portens Magt naar han lyster. Det er denne Omstændighed, som har gjort Porten mistænkelig og har opvakt Rygtet om at han vil erklære sig for uafhængig. Man siger endog at Sultanen har afsendt en Capidschi Baschi til Alexandrien for at hente hans Hoved. Nogle Kiøbmænd, som ere ankomne fra Ægypten, have imidlertid udbredet det Rygte, som formodentlig Paschaen med Flid lader udstrøe, at han vil indskibe sin Neger-Armee paa 100 Skibe, som ligge feilklare i Alexandrien for at bruge dem mod Grækerne i Morea, og hvilket Rygte den Østerrigske Jagttager ogsaa har optaget; men den sande Hensigt er let at fatte. – Endnu maae bemærkes at Keiseren af Marocco havde sig ogsaa engang en saadan Neger Armee, men som tilsidst blev farlig for ham selv.