Politivennen, 1799-01-01
Forslag om vore Færgeløbs bedre Bestyrelse. Vore Landeveje begynde at blive bedre; skjøndt langsomt, gaaes der dog fremad med deres bedre Anlæg og Vedligeholdelse. En Følge af at vor Regiering, har indseet den vigtige Sætning, at jo nærmere et Lands Indvaanere boe hinanden, enten fysisk ved Landets frugtbare Natur, eller ved Kunst, formedelst gode Veje, desbedre fremmes Handelen ved de raae Varers hurtigere Førsel og Omsætning, Agerdyrkningen ved lettere og hastigere Haandhielp, Erhvervsomheden i Almindelighed ved Forarbejdelsernes lettere og større Bekjendthed og deraf flydende Afsættelse, endelig Tænksomheden Flidsdrivten ved ideligere Samkvem og uopholdelig Meddelelse af Erfaringer, Slutninger og Forsøg. Jo mindre gunstigen et Land er udstyret af Naturen, des mere bør der sørges for ved Kunsten at erholde det saa gavnrige Nærliv. Danmarks Provindser ere kun pletvis frugtbare af Naturen, og længe vil det, uagtet Tidernes gode Tegn, endnu vare, inden Agerdyrkningens Fremgang kan tillade os i det hele at kalde vort Land frugtbargjort. Men dette er ikke den eneste Aarsag til Jndbyggernes Adspredthed. Brede og urolige Vande have afsondret vore Øer og Halvøer. Kastevinde, Tordenbyger om Sommeren Strømme, Storme og Mulm om Foraar og Efteraar, og henstivnende snart svigfuldt bristende snart med Bjergemagt knusende Vandflader om Vinteren, hjemskræmme saa mange som i gavnlig Forretnings, Videlysts, eller længselfuldt Venskabs Ærinde ønskede sig i næste Provinds. Denne Danmarks Naturbeliggenhed har den samme skadelige og sinkende Følge for Samkvem, Meddelelse, Samhielp, Omsætning (Smaahandelsmandens, ikke Storkøbmandens, ikke hines, der saa gjerne udsatte ethvert Land, hvis Regjeringen ikke var dem for klog, for med Freds og Velstands Spilde at betale deres lumpent erhvervede Rigdomme) og Landkultur, som om Danmark formedelst Ufrugtbarhed eller uhyre Heder, Fielde eller Skovstrækninger var tregange tyndere befolket, end det virkelig er. Jeg veed at jeg taler imod mine Landsmænds Yndlingsfordom: at ingen Beliggenhed kunde være bedre udtænkt end Danmarks, hvis fiskerige omgærdende Belter og Sunde, paa engang yde Værn og Føde, medens de lette Handelen, ligesom andensteds gravne Kanaler, fra den ene Landets Ende til den anden. Vore Digtere have besynget vor Lægd, og vore Geografer, Statshistorikere og Kammeralister gjør Væsen af vort Herskab og Toldret paa vore skibrige Strømme. Jeg vil imidlertid ikke indlade mig i at gjendrive disse Drømme; jeg vil ikke vise at en Flode umulig kan forsvare et strømadskillet Land saa godt, som Landmagt et sammenhængende, at det er latterligt at rose af at Fremmede betale Gjennemfartstold, saalænge vi selv betale den, for at fare paa egne Stamme, at ventelig om kort Tid vi blive de eneste der betale Øresunds eller Belttold. Jeg vil ikke fortælle mine Landsmænd at Handelen fra Petersborg til det fjærne Astrakan er uafbrudt, naar det Lollandske Korn eller det fynske Smør for Js ej kan komme til Sjælland, at ti Miils eller blot een Miils Vande ikke er Kanaler, og at jeg i Riga kan beregne naar mit Brev kan være i Pekin, medens dets Gang imellem Korsør og Nyborg, imellem Vordingborg og Gaabense kan vare den ene Gang 1 Time og den anden Gang 1 Uge. Det synes som en Trang for en Nation at rose sig af noget særeget, om det endog ikke duer. Roser ikke Engellænderen sig af sin Flode, til hvis Besættelse han seer sin Broder henslæbes med Magt, hvi skulde den Danske ikke rose sine Strømme. Vilde man vel forundre sig om Amageren vild sige til den pantaloniserede Franskmand: saadanne dejlige Buxer som mine har du dog ikke. Jmilertid, vi kunne ikke forandre vor Beliggenhed, siger man, vi bør derfor være fornøjede med den. Jeg veed ikke hvad det er at være fornøjet eller ikke fornøjet med hvad vi ikke vare Aarsag til, eller ikke kunne forandre. Dette veed jeg, at en oplyst og virksom Nation bør bøde paa sin Beliggenheds Mangler, medens den benytter sig slittigen af dens Fordele. En paa Øer og Halvøer boende Nation, bør være utrættelig i at anlægge Broer over de mindre Sunde og Færger over de bredere. Havne bør anlægges hvor Naturen har nægtet dem. Paa offentlig Bekostning bør bygges tilstrækkelige og bekvemme Gæstgiverhuse ved hver Side, Fartøjernes Jndretning, Bygning, Tiltakling, Bemanding, Afgangstid, alt dette bør være Gjenstænder for offentlig Omhu, og alt hvad Videnskab og Kunst formaaer derved benyttes. Er det saaledes i Danmark? Har Regjeringen henvendt paa vore Færgeløb al den Opmærksomhed som et oplyst og virksomt Folk kan fordre af sin Regiering? Er Møen forenet ved Bro med Sjælland, Lolland med Falster, Als med Sønderjylland, Mors med Thy, Aalborg med Vensyssel? Er der anlagt Færgehavn paa den østre Kyst af Langeland for Overfarten til Lolland? ere Havnene ved Kramnitse eller ved Dragsminde paa Sydkysten af Lolland opmudrede og forsynede ued Skibsbro og Gjæstgiverhus for Løbet til Femmern og Holsten? Er der gjort Havn paa Nordsiden af Femern? Ere Færgerne bygte efter Konstruktionsregler? Er det gjort umuligt for ukyndige Sømænd at bemande Færgerne, som saa mange maae betroe deres Liv og Gods? Ere de underkastede en foregaaende Examination baade i Manøvreringen med deres Fartøjer og Kundskaben om Grundene og Strømmene nogle Mile paa begge Sider Farvandet? Er det dem paalagt at være Svømmere, for endog derved at bidrage til de Overfarendes Sikkerhed? Er deres Tal allevegne tilstrækkeligt? Ere Færgerne tiltaklede paa det bedste? forsynede med Reservesegl? med forsvarlige Ankere og Tove, med Kahyt eller Ruf ogKøjer, med Lokum o. s. v.? Er det ved hvert Færgeløb tillige Rofartøjer, hvormed ilende Rejsende i Stilte kunde komme over, istedet for at drive om i Dage med Sejlfartøjerne. Er der føjet Anstalt, der forhindrer, at frygtsom eller bestukken Færgemand ej, under Paaskud af Vind og Strøm, kan opholde og forsinke? Er der Nattefyre ved Færgeløbene, er der Telegrafer ved de store Løb, der kunne meddele de hinsides Kommende hvorledes Isens Tilstand er ved denne Side, eller meddele særdeles vigtige med Posten tilbageholdte Statsefterretninger? Ere Færgerne offentlige Ejendom, og ikke Herremænd eller Interressentskaber til hørende? Er det saaledes i Danmark? Har Regjeringen henvendt paa vore Færgeløb al den Opmærksomhed som et oplyst og virksomt Folk kan fordre af sin Regiering? Er Møen forenet ved Bro med Sjælland, Lolland med Falster, Als med Sønderjylland, Mors med Thy, Aalborg med Vensyssel? Er der anlagt Færgehavn paa den østre Kyst af Langeland for Overfarten til Lolland? ere Havnene ved Kramnitse eller ved Dragsminde paa Sydkysten af Lolland opmudrede og forsynede ued Skibsbro og Gjæstgiverhus for Løbet til Femmern og Holsten? Er der gjort Havn paa Nordsiden af Femern? Ere Færgerne bygte efter Konstruktionsregler? Er det gjort umligt for ukyndige Sømænd at bemande Færgerne, som saa mange maae betroe deres Liv og Gods? Ere de underkastede en foregaaende Examination baade i Manøvreringen med deres Fartøjer og Kundskaben om Grundene og Strømmene nogle Mile paa begge Sider Farvandet? Er det dem paalagt at være Svømmere, for endog derved at bidrage til de Overfarendes Sikkerhed? Er deres Tal allevegne tilstrækkeligt? Ere Færgerne tiltaklede paa det bedste? forsynede med Reservesegl? med forsvarlige Ankere og Tove, med Kahyt eller Ruf og Køjer, med Lokum o. s. v.? Er det ved hvert Færgeløb tillige Rofartøjer, hvormed ilende Rejsende i Stilte kunde komme over, istedet for at drive om i Dage med Sejlfartøjerne. Er der føjet Anstalt, der forhindrer, at frygtsom eller bestukken Færgemand ej, under Paaskud af Vind og Strøm, kan opholde og forsinke? Er der Nattefyre ved Færgeløbene, er der Telegrafer ved de store Løb, der kunne meddele de hinsides Kommende hvorledes Isens Tilstand er ved denne Side, eller meddele særdeles vigtige med Posten tilbageholdte Statsefterretninger? Ere Færgerne offentlige Ejendom, og ikke Herremænd eller Jnterressentskaber til hørende? Er der paa Sprogø, hvor saa mange Rejsende undertiden af Jsen fængsles, saadanne Anstalter til disses Ly, Underholdning og Opvartning, som kunne anstaae en oplyst og virksom Nation? Er der ved isfyldte Løb, istedet for klumsige tunge Jsbaade, anskaffet lette af det tyndeste Fyr, eller, som Grønlændernes Kajaker, af Skin forfærdigede Jsbaade? Er hver Ø forsynet med Færgeløb til alle omliggende Lande? eller maae de rejse i Vester til et, for at komme over i Øster til et andet? Har Langeland fast Færgeløb til Sjælland, og til Femern? har Samsøe Løb til Fyen? Lolland til Sjælland? Møen til Bornholm? Ja, i Fædrenelandets Navn! have Norge og Jylland Færgefart til hinanden? Er der ved hvert Færgeløb paa begge Sider dulige Kirurger, eller ved mindre Løb andre underviste Folk, der kunne oplive de druknede eller forfrosne Rejsende, og er der sørget for at de nødvendige Redningsinstrumenter haves? (Fortsættes.)