JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-11-05
Efter Begiæring af Skifteretten i afgangne Forpagter Schumachers Boe paa Ottestrup, bliver den bemeldte Boe tilhørende Gaard Matr. No. 67 i denne Kiøbstæds Vestergade stillet til Bortsælgelse ved en eneste Auction som afholdes i selve Gaarden Fredagen den 12te November d. A. om Middagen Kl. 12. Gaarden bestaaer af et til Gaden grundmuret Forhuus, 2 Etager høit, og indrettet til 7 reelle Værelser med Kiøkken, 2 forskjellige Sidehuse, og et Tverhuus, indrettede til Spisekammer, Ølkammer, Barkehuus, Stald og Brændehuus m. m., samt en Hauge 57 Alen lang og 22 Alen bred, hvilken vel vedligeholdte Eiendom med Jnventarium, hvoriblandt 2 Kakkelovne, en indmuret Kobberkiædel, 4 Barkekar og 4 Steenkar, er assureret i Brandkassen for 1310 Rbd. Sølv. Conditionerne, hvoriblandt, at en betydelig Deel af Kiøbesummen kan blive staaende mod Prioritet i Eiendommen, og at denne strax kan tiltrædes af Kiøberen, ere forinden Auctionen til Eftersyn paa Cancellieraad Byefoged Har hoffs Contoir i Ringsted samt hos Undertegnede. Kjøge den 29de October 1824. M. Frederichsen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-11-05
At Undertegnede er henfløttet i den för af Hr. Kiøbmand Jonas David beboede Gaard gaa Hjörnet af Bredegaden og Slottensgaden, dette bekiendtgiöres hermed. Slagelse den 4de November 1824. Kannegiesser, Distriets Læge.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-11-05
Tøifabriken. om sen, boende i Kiøbenhavn paa Gammel Amagertorv No. 12, anbefaler sig det ærede Publikum til forestaaende Slagelse og Nestved Marked med et Assortement af de for Nutiden moderneste Bomuldstøier, glatte, tærnede og skiprede i alle Couleurer til Kieler, Forklæder, og Meubler; endvidere Ranquin, Cadet Tøi, glatte og stribede Bomester &c. til billige og bestemte Priser.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-11-05
Mit Logie er i Slagelse hos Hr. Krigsraad Schiøtt og i Restved paa Viinhuset hos Hr. Næsted."
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-11-05
Juveleer, Guld- og A. J. Gumpert, Som de der frallebenhavn, anbefaler sig til forestaaende Slagelse Marted med et udvalgt Assortement Guld- og Sølv=Arbeide samt Perle- og ægte Steen=Arbeide, logerer hos S. T. Hr. Krigsraad Schiøtt.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-11-05
Bundtmager L. Michelsen, agter at indtræffe til forestaaende Slagelse og Restved Markeder og medbringer en Deel smukke Vinterkasketter, og saa af Voxdug og Fløiel af forskiellig Størrelse, med Pelts forede Damestenter af Sælskind og Fidtlæder, en Deel smukke Dame=Palleriner af forskiellige Sorter Skind og og forskiellige Priser; en betydelig Deel smukke Kaabe og Peltse-Besætninger af mange Sorter Skind, med Pelts forede Mands- og Damehandsker, Store Mands Reise støvler, Underfoer til Kaaber, Safians Damebelte, med flere Sorter Bundtmagerarbeide, som sælges Markedsdagene i min Boutik paa Torvet til de billigste Priser, og er jeg at træffe i Slagelse hos Hr. M. David og i Rest ved hos Hr. M. Gottschalck. Til forestaaende Slagelse Marked anbefaler sig Undertegnede med et fortrinligt smagfuldt Oplag af Pariser Dame=Modevarer til de billigste Priser, saasom: Fløielse, sorte Straae og Silkehatte, moderne Kapper, Turbaner, Flor- og andre Blomster, Strikkeposer, Kurve, Fan de Cologne, Livbaand, faconerede Baand og Silketøier, Flor, Handsker, og flere Mode- og Galanterievarer. J. W. Mathow fra Lybek, logerende hos Hr. Guldsmed Greve ved Nyetorvet
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-11-05
At Priserne paa mine Lys er for extra gode hvide Formelys 20 Mk. pr. Lispund og for Spedelys 17 Mk. pr. Lispund, bekiendtgiøres herved. For Varenes extraordinaire Godhed indestaaes, Slagelse den 6te November 1824. Diedrichsen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-11-05
En ferm Jomfrue, der godt forstaaer Landhuusholdningen, og er af en godmodig og omgiængelig Karakteer, kan erholde med en efter Tiderne passende Løn, en Condition paa Landet og 1 a 2 Maaneder, som Huusjomfrue, naar man desangaaende vilde afgive hos Bogtrykker Magnus i Slagelse en forseglet Billet mærket K.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-11-05
En honet Dreng, som kan klæde sig selv, kan komme, i Lære hos en Guldsmed i Kiøbenhavn. Man behager desangaaende at henvende sig til Bogtrykker Magnus Slagelse. Den 1ste November bortgik fra Undertegnede en hvid Tæve=Hønsehund som lystrer Navnet Chasseur; den er aftegnet 2 brune Pletter over Øinene, og en dito over Lenden. Hvo som maatte være i Besiddelse af samme vil meget forbinde mig ved at underrette mig om hvor den er, da jeg til Takke betaler Omkostningerne og lader den afhente. Slagelse den 4de November 1824. Henrichsen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-11-05
Fra Gyrstinge Marker er bortdrevet en Tyr, 2 ethalvt Aar gl., der er krøllet i Panden med 2 tykke, korte Horn, og som, naar undtages i begge Lyskene, under Bugen, paa begge Bagsoktene og i Enden af Halen, hvor den befindes at være hvid, forresten er fort over hele Kroppen. For Tilveiebringelsen af bemeldte Tyr loves en passende Douceur af Eiermanden Præsten i Gyrstinge.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-11-05
Gode Æbler og Pærer kan erholdes paa Holstenborg for 3 til 4 Mk. Skieppen, og Humle til 24 s. Pundet.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-11-05
Formedelst anden Bestemmelse agter Undertegnede at bortleie sit beboende Huus, Bredholmshuset kaldet, paa Hovedlandeveien tæt ved Sorøe, tienlig til en Familie udenfor Bondestanden. Christian Lorentzen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-11-05
Det saakaldede Kiøbye-Huus i Herlusmagle bliver ledigt, og kan faaes i Leie tilstundende Maidag. Det kan og efter Omstændigheder tiltrædes for. Man henvender sig til Dr. Hammer i Herlufmagle pr. Ringsted.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-11-05
Tvende smukke Hundevalpe af den store Vuldider-Racer at erholde paa Wedbyegaard pr. Slagelse.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-11-08
Den Vest-Siællandske Avis, eller: Ugeblad. Slagelse. den. landske Historie uden- og indenfor tigste Nyeheder. Dagens vig Redigeret af Pastor Ridder Bastholm. Trykt og forlagt af Peter Magnus. 10de Aarg.) Mandagen d. 8 November 1824.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-11-08
Med Kongelig allernaadigst Tilladelse, at forsendes med Brevposten i Danmark og Hertug Statistiske Efterretninger af de nyegeographiske Ephemerider, 13de Bd. Den Brittiske Krone har vedligeholdet sig i den Glands og i den Overvægt, som den i en saalang Tid var besiddet; den er ikke allene forbleven Herskerinde over Havet; men ogsaa paa Fastlandet er dens Jndflydelse afgjort, og man maae som de nuværende Franske Politiker, forbinde saamegen Egenkiærlighed med krænket Nationalstolthed, for ikke at tilstaae dette. J Ostindien er i dette Tidsrumalt faldet, som holdt Britternes Herredømme Stangen; Maratternes og Peischas Magt er tilintetgjort, Holkar, Guikover, Chefen for Nagpurmaratterne og Najabenaf Sattarah ere blevne til Allierede eller meget mere til underdanige Vafaller. Nizzam har længe været det, og nu vedligeholde i det rigeste Land paa Jorden, som blev beboet af mere end 130 Millioner Mennesker, kun endnu Maharaja Sin dia, Rajaden af Reval og de i deres vestlige Ørkener indsluttede Sick, en Skygge af Uafhængighed, som de dog imidlertid kun ville beholde saalænge indtil Herskeren i Caleutta finder det svarende til sin Jnterresse. De kostbare Establissementer paa Sumatra ere opgivne imod Malacca og Bintang; Guldet, Peberen og Kamperet, som Handelen drog fra disse Øer, vare langt fra ikke de Omkostninger værd, som Fortet Benkulen, kostede, og derfor er tillige erhvervet Herredømmet over Sundet ved Malacca, som sikkrer Britterne Handelen paa hele Strædet og giver dem tillige en Havn i Hænderne, som er saa uendelig vigtig for deres Handel med China. Paa hele Jorden gives der ingen Egn ved Havet hvor ikke Britterne have grundet et Støttepunkt, for deres Vaaben og en Samlingsplads for deres Flaader (dog een. Malacca og Kapere blevne Ostindiens Formure, og selv paa den øde Kyst af Patagonien have de opført en Vaabenplads i Hopparo, som ikke allene tiener til en Tilflugt for deres Hvalfiskejægere i de sydlige Have; men ogsaa behersker Seiladsen igiennem Magelhansstrædet Øen Kenn i den Persiske Bugt har siden 1818 ligeledes været en Brittisk Vaabenplads.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-11-08
Paa det store Anstralcontinent bliver den oprindelige Forbrydercolonie bestandig mere blomstrende og efter Overstigelsen af de blaae Bierge er Jndgangen aabnet til det uhyre Jndreland, hvor der maaskee findes et nyt Pern, og hvorved Europa vil blive godtgjort Tabet af det Gamle. Bestandig mere blomstre Colonierne; paa Sierra Lo na, hvor African Institution allerede har lagt Grunden til to tilvoxende Byer, giør Negercivilisationen stedse videre Fremskridt, ligeledes tiltager Culturen høit oppe i det nordlige Amerika Og dersom allerede de Vestindiske Øer begynde at ældes og deres Jordbund ikke formaaer meere med Fordeel at frembringe hine Colonievare, hvormed Europa, i mere end to Aarhundrede, er blevet forsørget, saa tilbyde de frugtbare Bredder af Essequebo og Demarari riig Erstatning for dem, og de industriøse Hinduer tegne til at kunne levere Sukkeret lettere i de Brittiske Havne, end Slavellænderne paa de Vestindiske Øer have formaaet. Britterne have i Handelen kun endnu een Rival at frygte; denne er Nordamerika. Men endnu maae maaskee et Aarhundrede hengaae førend Manufakturerne hæve sig saaledes i Unionen, at de kunne holde lige Skridt med de Brittiske, endnu er den Nordamerikanske Fabrikant, ikke istand til at tilfredsstille det store Lands indvortes Fornødenheder, og kun nogenledes at holde Priis med Britterne. De Spanske Coloniers Emancipation maae have de gunstigste Følger for den Brittiske Handel, om der endog snart vil indtræffe Concurrence med Nordamerikanerne, Nederlænderne og Hansestæderne. Britterne, i Besiddelse af de meest uhyre Capitaler og af den dueligste Manipulation i Manufakturerne, frygte ikke for deres Medbeilere og den frie Handel tilbyder dem bestandigen en sikkrere Gevinst end den hidtilværende Smughandel formaaede. Derfor er det ogsaa Britternes almindelige Ønske, at Regieringen vilde erkiende disse Coloniers Uafhængighed. J det Jndre af den store Øe er det fuldkomment roligt i dette Tidsrum kun i Jrland vedvarer Utilfredsheden og vil vistnok ikke ophøre, førend Parlamentet har bevilget Katholikerne lige Borgerrettighed med Episkopalerne. Den billig tænkende Protestant indseer dette selv; men med Katholikernes Emancipation vilde saamange Lehns rettigheder gaae forloren; den Protestantiske Geistligheds Jndkomster vilde blive meget afknappede, og Ministerens Jndflydelse saameget forringet, at endnu bestandig Majoriteten i Parlamentet er derimod. – J dette Tidsrum (fra 1818 til 1824. indtraf Aabningen af den nye Regentskang i England. Med Taknemmelighed maae vi erkiende det som Britterne i de sidste Aar have med store Opoffrelser anvendt for Udvidelsen af Kundskaben om Landene og Nationerne. Ved dem er ikke allene en stor Deel af Asien, Afrika og Australien, som endnu var bedækket af Uvished og Mørke, bleven opklaret for os, men de ere ogsaa trængte frem i Polarzonen, og man er først ved Ross og Parrys Reise til Søes, og ved Franklins til Lands komne til Kundskab om de med Jis bedækkede Lande i Norden af Amerika. Og nyelig har Parry betraadt sin tredie Opdagelsesreise.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-11-08
Folkemængden i det Brittiske Europa har formeret sig usædvanligt stærk. Folketallet for 1821 beløb sig for England, Skotland, Jrland, de Nordamerikanske Øer og Man til ikke mindre end 20,626,820 Mennesker, og er siden det sidste Mandtal for 1811, da man anslog den til 17, 174,900 stegen til ikke mindre end 3,431,911 Jndividuer. Overhovedet beregnede man for 1821. Qvadratm. Jndv. Det Brittiske Rige i Europa paa 5,554, 20,737120 i Asien = 978, 830,000 i Afrika = 5,694, 249,200 i Amerika 120, 154, 1,971,100 i Australien. 4,516, 42,000 Det Ostindiske Selskabs Lande 45,527 111,825,000 Summa uden Jonien 182,454. 135,656420 Statsindtægterne udgjorde 1822 541, 146,500, Stats=Udgifterne 494,491,300, Statsgielden, 8,369,058,010 Gylden, den staaende Krigshær til 68,812 Mand, Flaaden 600 Skibe.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-11-08
Frankerige, den tredie store Magt i Europa, kommer sig efterhaanden af de Uheld, som Revolutionen har havt til Følge; Partiekampen vedvarer vel endnu bestandigen; imidlertid synes dog alt efterhaanden mere og mere at nærme sig igien til den tidligere Tilstand i 1789, og i den Kamp, som det foretog til Gjenoprettelsen af Monarchiet i Spanien, har det paa nye udviklet en stor Energie. J dets Jndre ere ingen geographiske Forandringer forefaldne; blot kunne vi hen regne dertil Jndlemmelsen af det Wiessenbürger Distrikt. Sine Colonier har det igien faaet tilbage paa de nær, som bleve aftraadte i begge de Pariser Fredstractater, og blot paa Hayti vedligeholder sig endnu Boyers Negerrige, derimod har det igien erholdet sine Comptoirer i Ostindien og paa Madagaskar. Dets Fladerum udgjør endnu bestandig 10,744 Qvadratmile med 31,217,200 Mennesker. Deraf indeholder: Qvadratm. Jndv. 1) Det egentlige Frankerige paa . . . . 10,086 30,748,700 2) Det Franske Nordamerika. 3) Det Franske Vestindien . . . . . 6) Det Franske Asia. Summa 10,744 31,217,200 Stats-Jndtægterne beløb sig i 1822 til 353,509,848, Stats-Udgifterne til 343,451,912. Statsgielden til 1263,222,600 Gylden, den staaende Hær var i 1823 160,052 Mand, Flaaden 100 Skibe stærk.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-11-08
Fra Vien skrives under 26de Octbr., men ikke i den Oster. J., at ifølge de sidste Begivenheder i Archipelet bliver Grækernes Sag betragtet som afgjort. Ogsaa vil man vide at en stor Magt har saaledes erklæret sig til deres Fordeel, at man kan see til Foraaret vigtige Begivenheder i Møde. – Bladet Diario di Roma meddeler en Skrivelse af 15de August fra den Romerske Consul i Aleppo ifølge hvilken den Persiske Armee har bemægtiget sig Paschaen af Kurdistens Residentsstad Suleimannia.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-11-08
J London har man Breve fra Zante af 28de Septbr. som bekræfte, at Paschaen af Ægyptens Søn, som commanderer den Ægyptiske Expedition er bleven gjort til Krigsfange af Grækerne, hvilket lavde heele Flaadens Adspredelse til Følge. Grækerne skulle have meldet denne Efterretning til Alexandrien og fordret store Løsevenge for ham; en Deel af den adspredte ægyptiske Flaade skal være fordreven til Staden Suda paa Øen Creta hvilken Stad er i Ægypternes Hænder. Fra Triest meldes under 19de Octbr. ifølge Breve fra Morea, at der iblandt de Fanger, som ere gjorte ved Stan chio er ogsaa Jsmail Gibraltar, men ifølge andre Efterretninger skal han være død, en Seraskir, hvorved dog ikke Jbrahim Pascha udtrykkelig nævnes, en Mollab eller Civil Gouverneur som var bestemt til Morea og en Pascha Renegat. Endeel af de Ægyptiske Transportskibe toge Flugten til Bodru, og en Deel af de Ægyptiske Krigskibe ere afseilede med Capudan Pascha til Mitylene; saaledes har denne Ægyptiske Expedition endet sig, som blev bebudet at være saa frygtelig, og som efter en gigantisk Plan skulde have i det Christelige hvide Europa begrundet en Afrikansk sort Colonie. Vicekongen vilde nemlig have bragt Grækerne til Ægypten og forplantet Nubierne og Negerne fra Sennar til Morea). – En Skrivelse fra Corfu af 30te September i Diario di Roma bekræfter alle de forhen anførte Omstændigheder om den Ægyptiske Flaades Nederlag; men den siger, at Jsmail J Wien vil Gibraltar er skudt i Slaget.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-11-08
man ifølge Consularberetninger vide: at den Træfning hvori den Ægyptiske Flaade leed det største Tab og hvori Jbrahim Pascha blev fanget, forefaldt ved Øen Pathmos den 19de September. (Man kan af alle disse Beretninger tydelig see, at den Ottomanniske Flaades Nederlag er afgjort, blot svæver man i en Uvished om de nærmere Omstændigheder derved, som først Tiden kan opklare). – Jmedens Grækerne omgives paa alle Sider af dette usædvanlige Held saa modtage de store Understøttelser og giøre selv store Forberedelser til endnu større Foretagender i næste Aar.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-11-08
Dampkorvetten Robert Fulton, som Nordamerikanerne ville forære Grækerne, skal i Begyndelsen af October være afseilet fra Boston; den er bemandet med 30 Amerikanske Matroser. Den Græske Regiering lader nu paa det virksomste en Armee udruste paa 30000 Mand og den bekjendte Franske Oberste Voutier organiserer et Artillerie-Corps i Napoli di Romania. – Jmedens det Engelske Blad Coureren paastaaer, at General Gouverneuren paa de ioniske Øer, General Frederik Adam ikke har personlig været i Napoli di Romania, saa betragte de Franske Blade det som afgjort, og tillige som et Slags Erkiendelse fra Engelsk Side af den Græske Regierings politiske Tilværelse.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-11-08
Der meldes fra Nyevork: at 183 Skibe beladte med Meel ere i det sidste Aar afseilede til Sydamerika. Man beregner at Nordamerika har i det sidste Aar udført til disse Stater 350000 Fade Meel. (Dette Exempel begynder man nu ogsaa i Europa at efterfølge, naar Hveden males tør og stampes stærkt i Tønder, saa kan den holde sig overmaade længe og i de nordlige Egne af Brasilien i Provinserne Gran Para, Maranhar, Ceara og Pernambucco ligesom i den største Deel af Columbien, hvilke Lande ere fortrinligen skikkede til Culturen af Colonie-Vare og Plantageavling, og hvor Folkemængden bestandig tiltager ligesom i alle de Sydamerikanske Biergværkes Egne vil man idelig trænge til Tilførsel af Meel; overhovedet kan man forud sige med temmelig Vished, at den lave Priis paa Kornet vil ikke vare længe og at vi snart ville faae ganske andre Tider. For det første af den anførte Aarsag, for det andet fordi at ved den store Afsætning til Sydamerika stiger Folkemængden i de Engelske og Franske Fabrikstæder ganske overordentlig og endelig, fordi man kan være temmelig vis paa at den Engelske Regiering vil om kort Tid modificere sin Kornbil eller aldeeles ophæve den, som er til væsentlig Skade for dens Handel og Fabrikflor og at den venter kun paa at den kan nedsætte Skatterne for Landmanden for at iværksætte denne store Forandring; ikke at tale om, at vi nærme os til et Vendepunkt i Politiken, som enhver Tænkende kan godt forudsee. Vi kunne maaskee allerede til næste Aar komme til at opleve høist forunderlige Begivenheder. J Jrland seer det fortræffeligt ud med Høsten, hvorfor ogsaa Landet bliver stedse meere indvortes roeligt, Fabrikkerne ere tillige ogsaa der i en stor Tilvært, men i England, især i det nordlige og i det sydlige Skotland er det ikke Tilfældet, da Regnen har gjort Sæden stor Skade, og ved Nevcastle stod endnu den 6te October uhøstet Korn paa Marken, som med Sikkerhed vides af private Breve. – Man skal derfor være ved godt Mod i Dannemark Omstændighederne ville snart blive bedre).
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-11-08
Fra de nye Amerikanske Stater høres lutter gunstige Efterretninger og Culturens Fremskridt. En Nordamerikansk Kjøbmand, som nyelig er kommen tilbage fra Mexico, beretter, at alt gaaer frem i Unionen til Velstand og at almeennyttige Jndretninger indføres paa fleere Steder. Bjergvæsenet erholder en stor Udvidelse. Planer blive gjorte til at anlægge Landeveie og Canaler hvoraf een skal forbinde begge Oceaner med hinanden; Man harselv gjort en Plan til at udtørre, de uhyre Lagner som omgive Hovedstaden Mexico Den Franske Agent Sammel opholdt sig dengang i denne Stad; Man sagde at han havde fra Fransk Side medbragt et Forslag til at formaae Spanien til at erkjende Mexicos Uafhængighed under visse Betingelser. - Alcalden i Staden Mexico Don Francisco Fagoaga, som Jturbide lod tilforn arrestere, roses overordentlig. – J Columbien er man nu ogsaa beskjæftet med at oprette Bjergværkskompagnier og at tillade Engelske Speculanter at drive dem under visse Procenter, som de skulle betale til Staden.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-11-08
J Rio Janeiro var Kongressen endnu ikke bleven aabnet, uagtet et forberedende Møde dertil er bleven holdet den 21de Mai formodentlig vil Keiseren først oppebie Pernambuccos Overgivelse. Hs. Majestæt har allerede udnævnet Konsuler ved de forskiellige Nordamericanske Havne. J Følge Efterretninger fra Rio Janeiro af 4de September var Tilstanden der overmaade roelig og god; det sidste Laan har havt meget velgiørende Virkninger for Regieringen og man venter nu der paa en nye betydelig Afsendelse af Contanter med det Rotschildske Skib Sir Villiam Courtis: Jfølge Efterretninger paa Lloyds Kaffehuus var dette Skib allerede ankommen til Madeira.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-11-08
Den Portugisiske Regiering maa nødvendig snart erkiende Brasiliens Uafhængighed, da Portugals Jndustrie og Handel lider saa overordentlig ved de ulykkelige Forhold, hvori det staaer til dette Land. Af 456 Fabrikker i Landet staae allerede 279 stille.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-11-08
J England har man et saadant Hastværk med at bygge Huse, at de ofte falde ned igien, naar man har faaet dem færdige. Dette er nyelige mødt med en stor Deel af Christus-Hospitalet i London, som styrtede ned med en skrækkelig Allarm, til Lykke bleve dog ingen Mennesker dræbte.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-11-08
Da Silkefabrikkerne ere i en overordentlig Tilvært i London, saa søger man paa alle Maader at befordre Brugen af Silketøier i Landet. De Franske see vel dertil med skiæve Øine; men de Engelske Blade trøste dem med, at de Franske Handels- og Fabrikstæder ere desuagtet i den største Flor og Tilvært, og erklære, at det er deres oprigtige Ønske, at Venskabet maae vedvare imellem Frankerige og England (dette Ønske vil gaae i Opfyldelse. – Paa Van Diemensland glæder man sig over den nye Tribunal, som er oprettet i Hobartstovn; Jndvaanerne have i en Forsamling besluttet at afsende Deputerede til den Engelske Regiering for at takke den for de Privilegier, som ere blevne Colonien forundte og for at bede om dens Forening med den i NyeSydvallis. – Man har gjort den Engelske Regiering Forslag til at erobre Halvøen Malacca og at give Riget Siam de Provinser tilbage som Birmanerne have frataget dem og derved at aabne Englænderne ganske nye Handelsforbindelser.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-11-08
Den bekiendte Konge Radama udvider stedse meere sin Magt paa Øen Madagaskar, hvoraf man haaber saare gavnlige Virkninger for denne store Øes Cultur.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-11-08
De udenlandske Blade have nok at fortælle om den indvortes Tilstand i Spanien, som vedbliver i høi Grad at være uroelig og forvirret og som gaaer saavidt, at man skriver fra Madrid, at Tilstanden i Spanien er saa overordentlig, at man vanskelig kan giøre sig et tydeligt Begreb om den. Det seer ud i Europas Øine som vi blive regierede af en meget overspændt Royalisme, imidlertid skulle det dog kun være Hr. Calomarde og Rusino Gonzalez, som have erklæret sig for den, imedens de to Ministre Hr. Zea og Ugarte, som egentlig ere de fornemste, skulle være af moderate Grundsætninger. Man forsikkrer, at den Franske Gesandtskabs-Secretair tilligemed Overgeneralen Digeon skulle have tilsendt den Spanske Regiering en Note, hvori der bliver erklæret, at den Franske Armee, som kun vil holde Cadix, Barcellona, Corunna og Pampelona befatte, vil trække sig tilbage, og tillige forestilt i den Franske Regierings Navn, hvor farligt det System er, som bliver fulgt af den Spanske Regiering, især have de mange Arrestationer, som ere blevne foretagne i den sidste Tid givet Regieringens Fiender megen Anledning til Dadel. General Digeon har ladet Exministeren St. Cruz Gemalinde ved sin Adjutant bringe til Escurial, for om mueligen at skaffe hende Audience hos Kongen, for at bede for hendes ulykkelige Gemals Liv, hun er uhyre riig og vil vist giøre store Opoffrelser for ham. Jfald den Franske Armee trækker sig tilbage, saa har den Spanske Regiering ikke andet at stole paa end de frievillige Royalister, hvoraf vel omtrent 100000 skulle være bragte under Vaaben; men de begaae saa store Udsvævelser, at Jndvaanerne i Landsbyerne hist og her slaae dem ihiel, hvor de kunne, og tillige paa Jnqvisitionens Jndførsel; man siger, at Capucinermunken P. Velez er bleven udnævnet til Stor Jnqvisitor med en Gage af 150,000 Franker. - Paven befinder sig særdeles vel; han har nyeligen besøgt et Capucinerkloster og spiist der til Middag. Prinsesse Elise Napoleone Bacciocci er bleven forlovet med Fyrsten Philip Cammerara af Ancona. – J Frankerige er det fuldkomment roeligt, og saavel Hoffet som Folket more sig paa forskiellige Maader. – Hs. Majestæt har været paa en stor Jagt, hvorved Hs. Majestæt fældede 260 Stykker Vildt og Dauphine 40.