Viborger Samler, 1832-01-21
Frankrig. Den nye Lov om Jndkaldelsen af 80,000 Mand synes at vise, at man ikke er ganske uden Frygt for Udbruddet af en Krig til Foraaret. Vel ere disse 80,000 Mand kun bestemte til at erstatte de Udtjente; men hvortil skulde denne Fuldstændiggjørelse tjene, da over 400,000 Mand staae under Vaaben, naar man ikke virkeligen frygtede for Udbruddet af en Krig til næste Foraar, Enigheden og den fuldkomne Mangel af al Discussion ved Antagelsen af dette Lovforslag viser, at en saadan Frygt har bemægtiget sig Gemytterne, og at Oppositionen har tiet, har sin Grund 1, at Ministrene have entreret i mange af deres Modstanderes Anskuelser i Henseende til Frankrigs militaire Organisation. - Den 9de faldt de franske Statspapirer paa eengang 3 Francs paa Børsen i Paris. Om Anledningen hertil anfører Le Moniteur Følgende: "Man har idag paa Børsen søgt at benytte en Casserers Forsvinden ved Finantsbureauet, for at vække en panisk Skræk, der endnu forhøiedes ved de i stor Mængde udbredte urimelige Rygter, for hvilke Publicum, der saa ofte har ladet sig bedrage af deslige Machinationer, maa tage sig i Agt. Det var aldeles fingerede diplomatiske Facta, Sammenkomster, der ikke have fundet Sted, ministerielle Modificationer uden al Sandsynlighed. Vi ansee det for vor Pligt, paa en officiel Maade at erklære disse Absurditeter, der for et Øieblik have gjort den offentlige Tillid vaklende, for Logn." Hiin Casserer, ved Navn Kessner, skal efter Nogles Sigende have speculeret stærkt og ulykkeligt. Den Angivelse, at han skulde have taget 40 Mill. med sig, er aabenbart overdreven. Talen var ogsaa paa Børsen om Hr. Cassimir Perier's Udtrædelse af Ministeriet, hvortil Andre føiede, at Hr. Laffitte havde gjort Kongen Forestillinger og Frankrigs Tilstand. Andre angiver som Grund til den pludselige Synken i Fonds de forenede Operationer af et Selskab franske og engelske Banquis som vilde drage, Fordeel deraf. - Grev Sebastian i ansees for fuldkommen helbredet, men har dog endnu ikke tiltraadt sit Ministerium: man har talt om, at han skulde afløses af Hr. de Rainevald; dog synes det rimeligere, at denne er bestemt til at afløse Marschal Maison, der er upasselig, i hans Gesandtskabspost i Wien. - 13 Pairs have indsendt deres Dimission, og man nævner endnu et stort Antal(fra 40 til 70) der skulle have det samme ifinde, men som foreløbigen ere forblevne paa deres Poster, for at stemme imod Forslaget om den erkongelige, eller som Hertugen af Broglio forlanger det amenderet, den kongelige Families Forviisning. - Oppositionens Protest erholder dagligen nye Underskrivter (alene den 7de Jan. 31); dette har i Moniteuren fremkaldt en halvofficiel Artikel, hvori det udtrykkeligen nægtes, at Ministeren har brugt Udtrykket: "Konge af Frankrig", hvorimod der ingen bemærkning giøres angaaende Udtrykket: "Undersaatter." - Chouansbanderne vise sig paa ny i Vende. Mange Fængslinger have fundet Sted der, blandt Andre at en Anfører, ved Navn Nicou, forhen Soldat i den kongelige Garde. De adelige Damer Frauveau, Latour-da-Pin, Beauregaard og Lapiniere ere den 3die bragte fra Bourbon=Vende til Fontenai, for der at stilles for Assiseretten. Provindsialbladen i Bretagne og Vende fortælle en Mængde Røverier og Grusomheder, der ere udøvede sammesteds i de sidste Dage af Decbr. Maaned. Legitimitetsbanderne tillode sig der de frygteligste Excesser, og paa Geistligheden hviler svær Mistankom, at den begunstiger dem. Fra Nantes er atter afsendt en Bataillon til Vender. - Det har val Sensation at den berygtede Sammensværgelse paa Taarnet af Notre Dame er forkyndt i en Parisercorrespondence i Times omtrent samtidig med den virkelige Begivenhed. Brevskriveren betegner Mandagen som Datum; men Commedien opførtes først om Onsdagen, Brevskriveren gjælder for en ministerieCorrespondent. - Grev Bonnet er efter høiere befaling, fra Paris vendt tilbage til sin Post i Vende, efterat han i Forveien havde havt en Audients hos Dhrr. Perier og Soult. - Regieringen synes at være urolig over flere fremmede Diplomaters fortsatte Forbindelser med deres tidligere Bekjendte, af hvilke Mange naturligviis som en Følge af Revolutionen staae i Opposition mod det nærværende System og betegnes som Carlister. Som bekjendt hørte Grevinde Apponis Salons under den forrige Regjering til de meest besøgte. Flere Noter fra det franske Ministerium til et tydsk Hof skulle angaae den Understøttelse, som de legitimistiske Club ber, formodentlig uden dettes Vidende, finde paa visse Steder. - Fra Algier meldes at man der venter betydelige Stridskræfter, for at sikkre Regentskabet. for Keiseren af Maroccos Angreb, der stod i Begremed at trænge ind i samme med en betydelig Hær Man tilskriver brittisk Jndflydelse dette Foretagende: og det hedder endog, at den africanske Keiser har faaet Pengetilskud fra Bredderne af Themsen. Og saa i Staden Algier selv gives der britiske Agenter, der vaage over alle Skridt af de franske Autoriteter og aflægge Beretninger derover, hvilke under franske Kjøbmænds Adresse tage deres Vei øver Frankrig. Overhovedet synes det endnu at have lange Udsigter med Algiers Colonisation. Ogsaa her har Ministeriet lagt sit yndede Temporisationsystem til Grund. Jkke alene England; men ogsaa andre Lande vi have tidligere nævnt Sardinien) fremkomme med Forestillinger mod den vedvarende Occupation af dette Land.