JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-10-04
Hvad Du fortæller mig der opliver Modet i Barmen, Glæder og styrker min Aand, ret som en Lovsang; til Gud. Hellig være hver Dag, som denne, for trofaste Borger, Hellig for hver, som har Kraft til en Kamp for sin Drot. Aldrig vor Frederikvi, og aldrig vi Christian glemme: Fredens Par i vor Nord, straalende være Dit Navn! Nu af Glæde jeg gaaer til vor syge Naboe og giver. Ham, hvad jeg fanged idag, det er ei Lidt, kan Du troe. Saa fortælle jeg vil vi elske vor Fredrik og Christian! Det vil give ham Kraft, det vil qvæge ham ret Naar saa Skarernes Jubel er stegen høit imod Himlen, Og de stiltiende gaae nødigt fra elskede Sted; Da vil vi ile, min kiere Datter, til Høien, Hvor det kierlige Tegn stander omkrandset af Gran, Bøie vort Knæe for vor Gud, mens Haanden vi lægge paa Stenen, Bede for Fredrik til ham, som holder Stiernen i Haand, Datteren. Og for vor kiereste Prinds, vor Christian, som Datteren. os hilsed. Ak saa naadig og mild, venlig og kierlig i Hu Fiskeren. Dagligen være vor Gang til Mindet, med Andagt i Hjertet, Flittigt thi vandre vi did, snarlig er Vinteren der! Da, naar susende Storm gaaer huul giennem Granernes Toppe Og naar Løvet, saa guult, hvirvler omkring Støttens Fod; Og, naar Ravnen hæst igiennem Taagerne skrige. Jorden døer ved sin Frost og ved en stivnende Snee: Støtten saa sørgelig der os tolker Savn af en Elsket, Som for tidligt er gaaet bort fra den Elskedes Hiem! Savnet vi føle da dybt og see med Længsel imøde Tiden, da atter vi skal skue vor Hulde, vor Ven. Det er Violernes Tid, naar Støtten rundt de bekrandse, See saa venligt og ømt op til det herlige Navn; Naar da Rosen sin Top og Lilien skyder sin Stængel, Og Guds varmende Sol straaler paa Støtten, saa klar Da folder Blomsten sit Blad, og elskede Par, om dit Minde, Da kommer Pige og Mand, Yngling og Olding til det, Bede andægtige Bøn til Gud for Kongen, vor Fader, Og for Prindsen, hans Ven, som har glædet vor Da slaaer Fuglen sin Sang i Træets Top i det Grønne, Og med Længsel den os kalder til elskede Steen. Fiskeren. Ofte komme Du atter, Du bedste blandt Himmelens Dage! Altid være Du Fæst for Burgundarholms Søn, Høit han synge til Priis for Frederiks, Christians Hæder; For Eder leve hans Flid, for Eder døe han saa glad. Det islandske Stiftsbibliotek.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-10-04
Efterat adskillige Boggaver vare skienkede af Velyndere af en sadan videnskabelig Stiftelse, i et Land, hvis Beboere fra umindelige Tider have været agtede som et af Epropas mest videlystne, oplyste og kundskabsrige Folk, men hvis fjærne Beliggenhed gjør Bøger sjældne, oprettedes dette Bibliotek ved Kgl. Allernadigst Resolutsion af 11te April 1821, hvorved Hans Majestæt tillige Allernadigst behagede at skienke 840 Rbdlr. r. S. til at indrette det fornødne Lokale med Boghyller og øvrige Tilbehør pa Loftet over Domkirken i Reskevig *). Jkke fa ere de Bidrag, som Stiftelsen allerede har sine Velgjørere at takke for. Hans Majestæt har Allernadigst skienket det store og herlige Natsionalværk Scriptores rerum dani 1) Om Bibliotekets Stiftelse og Fremværst kan efterses: det islandske literære Selskabs Arsberetninger i blenzk Sagnablod for 1819, S. 2930; 1820, S. 56, 1821, S. 45, 1822, S. 5960; 1823, S. 5354; 1824, S. 8081; og 1825, S. 100-103: samt i Nyeste Skilderi af Kjøbenhavn for 1820, S. 645, 1821, S. 565 og S. 870. 871; 1822, S. 618, 1823, S. 669, 1824, S. 759 og 1825, S. 775, fremdeles Klaustr. Postring for 1822, S. 3637, 1823, garum med ævi, VII Voll. De Bidrag, som jeg Tid efter anden indtil 31de Mai 1824 har indsamlet, og som alle ere anmældte i det islandske literære Selskabs Arsberetninger i nærværende Blad, udgjøre 607. Bind. De til det islandske literære Selskabs kjøbenhavnske Afdeling indtil ovenmældte Tid indsendte Bidrag, som ligeledes arlig ere anmældte, udgjøre 324 Bind. Siden den Tid har jeg, for fremdeles at virke alt hvad der star i min Magt til denne almeennyttige Stiftelses Opkomst, efter Aftale med Biskoppen over Island Hr. Steingrim Johnsen og med det islandske literære Selskab, pataget mig at modtage og besørge samtlige Bidrag, som Stiftelsens Velyndere fremdeles matte skienke. Fra den Tid har jeg modtaget fra Hs. Eksell. Hr. Geheimekonferentsrad J. v. Bülow til Sanderumgard, der ogsaa forhen har vist sig som en af Indretningens mest veldædige Befordrere, pa ny en anseelig Gave af 16 Bind, hvoriblandt Gebhardis og Christianis Danmarks, Norges og Hertugdommens Historie; Klokker og Lærer ved Borgerskolen i Middelfart P. Jversen, der forhen har samlet 163 Bind, har atter indsendt 20, nemlig: fra en Unævnt 10, fra Lærer R. Jacobsen 5, Farver K. H. Topp 2 og fra Postmester og Dannebrogsmand C. L. Fibiger pa Snoghøj 3, Korsdegn og Jndustri bestyrer i Assens H. Rasmussen, der forhen har samlet 105 Bind, har atter indsendt 9 Bind, nemlig: fra Pastor og Ridder Hornsyld i Arhus 1, fra Destillatør Bolt i Assens 6, og fra Madam Albers 2, Löitnant af Hs. Msts. Livkorps, Cand. juris Lengnick har pa ny skienket 10 og Student H. C. Fahnøe 12. Bind, hvoriblandt: "Biblia Christiani til Prentet i Københaffn aff Ludowich Diet 1550. Fol.; fremdeles Profeffor Rask 1, Adjunkt Kreidal i Odense 1, Andersen Feldborg, i Edinborg 2, H. C. Prytz 10, Urtekræmmer A. Larsen 2, Studenterne C. F. Balslev 1 og M. Hertz 2, Undertegnede 6, i alt 92 Bind, som med de ovenanførte 938 udgjøre 10 30 Bind, hvilke nu alle ere opsendte til Jsland, de sidste med det herfra den 1ste October afgaende Postskib.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-10-04
Jeg indbyder fremdeles Stiftelsens Velyndere til at befordre dens Fremvækst ved egne passende Boggaver i alle Fag og fadannes Jndsamling hos andre, og vænter jeg især, at Forfattere og Forlæggere ville skienke deres udgivne Værker og Forlagsskrifter, ligesom de Herrer, Kaptein og Hofbogtrykker A. Seidelin, Boghandler Paulsen, Løjtnant og Bogtrykker, H. F. Popp og flere hidtil have gjort. Bidragene bedes, sendte til gammel Amagertorv, Nr. 7, anden Sal. Kjøbenhavn, den 30te September 1825. Carl Christian Rafn. Regelret Choralsang. kan nu ventes almindelig indført i vore Skoler og Kirker; i det mindste er der fra Regjeringens og Skoleauctoriteternes Side gjort meget for at fremme samme. Det vil nu komme an paa, om Skolebestyrerne selv ville benytte de Lære midler, der leveres dem gratis i Hænde, og det saadanne Læremidler, som gjøre Sangunderviisningen let, ja muelig for en umusicalsk Lærer. Lykkes det Forsøg, der anstilles med Sang efter indbyrdes Underviisning, i Landets Normalskole, for denne Methode, da vil ikke blot vore Choralers regelrette Sang, hvilket vel er Hovedsagen, derved end mere befordres; men en vis musicalsk Udvikling af Høre- og Synge=Evnerne, af Følelse for Tact og Harmonie blive en Disciplin i hver Elementarskole, og disse Musikelementer ville vise deres heldige Jndflydelse paa de øvrige Underviisningsgjenstande og paa Barnets Sædelighed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-10-04
Ved Seminariernes Oprettelse blev Sang og Jnstrumentalspil, især Orgel og Violin, gjort til en befalet Læregjenstand og mange dygtige Seminarister have siden indført Sangen i deres Skoler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-10-04
Ved Aarhundredets Begyndelse udkom Hr. Professor Zincks Choralbog til den evangelisk christelige Psalmebog. Den blev befalet for alle danske Kirker. Jmidlertid finder man endnu 2 ældre trykte, og utallige skrevne Choralbøger i Brug, hvilke afvige ikke lidet fra den befalede. Dette var vel Kirkeforstanderes og Præsternes Sag at paasee.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-10-04
Ved Forordningerne af 1814 befaledes Sangøvelser i alle Skoler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-10-04
J Aaret 1820 udkom Hr. Andersens Udsætning af den befalede Choralbog for 2, 3 og 4 Stemmer. Den blev befalet at anskaffes for hver Skolekasses Regning i hele Danmark, imidlertid er den ikke at finde de fleste Steder, og kun faa Lærere bruge den, fordi det allerede falder vanskeligt at lære Børnene een Stemme, da Bogen er fat i Noder, og hverken Lærer eller Børn kjende disse, eller kunne spille et af de almindelige Jnstrumenter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-10-04
J Aaret 1822 udgav Hr. Heger en Choralmelodiebog i Noder, samt en Anviisning til at lære Ungdommen at synge. Nodesætningen er meget simplere end den sædvanlige. Directionen for Kjøbenhavns Borger= og Almueskoler gav sidstnævnte Værk en Anbefaling, og Forlæggeren, Hr. Lose, har nedsat Prisen paa dette for Skolelærere til det Halve, og paa den fleerstemmige Udsætning til 2. Nogle flere Exemplarer ere derved afsatte og Sangen indført i nogle flere Skoler. Jmidlertid var der endnu 3 Vanskeligheder at overvinde: 1) Læreren skulde kjøbe en Bog til 3 Rbdlr. og Børnene kjøbe en Bog til 3 Mk. i det mindste; 2) begge Bøger vare i Noder og forudsatte nogen Musikkundskab hos Læreren, hvis man ikke vilde betale en egen Musiklærer; 3) et sædvanligt Jnstrument, f. Ex. Violin, var fornøden, da Stemmen er usikker som Leder, og kan ikke udholde at bruges en heel Time, og hvis ikke Violinen gribes reent er den værre end intet Jnstrument. Disse 3 Vanskeligheder ere i de sidste 3 Aar lykkeligen hævede ved det pædagogiske Selskabs Sangcommittees Bestræbelse. 1) J Aaret 1823 udkom 14 Choralmelodier, i Ziffre med Morgen- og Aftenvers, samt Anviisning til de mange Psalmer, der kunde synges med disse Melodier. De sælges for 8 Skilling Stykket, og det behagede den høie Direction at kjøbe 150 Exemplarer og skienke til 15 Aftenskoler. Directionen for Søe-Etatens Drengeskole og forGarnisonsskolevæsenet indførte disse Sangbøger i deres Børneskoler. 2) Psalmodicon, et Bueinstrument med een Streng og Grivbret inddeelt i halve Toner, kan af enhver spilles reent i langsomt Tempo, og derved kan endog en umusicalsk Lærer rigtigt forespille de i Ziffre udsatte Choraler og hans bedre begavede Elever lære Sangen rigtigt, og disse siden styre den hele Skoles Sang. Det er desuden et godt Børne instrument til at vænne Øret for reen Jntonation, og forberede for andre Jnstrumenter, især Guittar og Violin. 3) Samme 14 Choraler tostemmigt satte af Hr. Catechet og Organist Heger, udgivne paa Loses Forlag, 1 Mark Stykket, have fundet god Afsætning. 4) J Aaret 1824 udkom Skolepsalmer, 2det Hefte (de 14 første kaldtes nu, Skolepsalmer, 1ste Hefte. Det indeholdt 19 andre Choralmelodier, med Vers af Psalmer til Livets og Kirkens Fester. 5) Samme Aar behagede det Hans Majestæt at anvise Fonds til et nyt Oplag af disse 2 Hefter, hvoraf Cancelliet modtog 1000 Exemplarer til Omdeling i samtlige Pastorater i Danmark, samt 16 Psalmodiconner til Seminarierne. Med disse 33 Choraler, 3/4 af Choral bogen, hvorefter 446 Psalmer, 4 af Psalmebogen kunne synges, ansees Skolepsalmerne at være sluttet, og giver 4 Gradationer for Fordringerne i forskjellige Skoler: a) Ethvert Skolebarn lære de, første, de letteste og meest brugte, og disse være faste Morgensange i Skolerne. b) De bedre Elever i de simplere Skoler lære hele første Hefte, c og d) J høiere Skoler tage man nogle eller alle med i 2det Hefte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-10-04
J Aar er udkommet: den hele Zinckske Choralbogs 130 Melodier i Ziffre, samt Hr. Andersens, paa Z inck Bas grundede trestemmige Sætning, 2den og 3die Stemme. Den høie Direction for Kjøbenhavns Borger- og Almueskoler subskriberede paa 150 Exemplarer, og denne Auctoritet har Publicum at takke for, at Trykningen kunde begynde, og at Værket allerede er udkommet. Disse 3 Bøger ere omdeelte i alle Byens Sogne, og ikke blot til Friskolerne; men til Privatinstituter, der sortere under denne Overdirection. Den sidste Grund for Opsættelsen af en regelret Sangs Jndførelse er nu hævet. Hvor man ingen Sangbog kunde kjøbe, har man nu faaet en Foræring, der sparer et Par Rigsbankdalers Udgivt, hvor man ingen Syngelærer kunde betale, der kan man nu selv lære sine Børn nogle Palmer; og for at bidrage mit til disse Foræringers hensigtsmæssige Benyttelse, tilbyder jeg i denne nu begyndte October Maaned hver Onsdag og Løverdag Eftermiddag Gratis Anviisning til at spille Psalmodicon, og ved samme at anføre en Skoleungdom til Choralsang. De Skolebestyrere, der have modtaget ovennævnte Bøger, kunne medtage, hver, 2 af deres Discipler. Om Løverdagen samles man i Frue Kirkeskole paa Hjørnet af Kristalgaden og Peder Hvidtfelds=Strædet, Indgangen i sidste Stræde, Kl. 4 1/2 til 5 1/2. Onsdagen i Hr. Secretair Gorms Jnstitut, paa Hjørnet af lille Kannikestrædet og Skindergaden No. 19, 1ste Sal, Kl. 2 1/2 til 3 1/2. Om J. V. Bruun.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-10-04
Jndenlandske Efterretninger. Aalborg, d. 29 September. Her ligge nu paa Fjorden fire saltladte Skibe, nemlig et kommet fra Cadix, to fra St. Ubes og et fra Aveiro. De have omtrent 6000 Tønder inde. Nylig vare her to Skibe med Salt, hvoraf det ene er paa 124 Commercelæster. Endnu ventes flere Ladninger fra Portugal i Aar. Til Sildfaltning allene kan her i Limfjorden bruges betydeligt over 20,000 Tønder Salt om Aaret.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-10-04
Aarhuus. Aldrig saasnart har man tænkt paa at arrangere en Dampskibsfart mellem Kjøbenhavn og Jylland til næste Foraar, før en anden, heel uventet, begynder strax. Om faa Dage kan der ventes en Dampbaad hertil, tilhørende Hr. Louis Oppert i Kjøbenhavn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-10-04
(Jfølge skeet Bekjendtgjørelse var bemeldte Dampbaad, Jydland kaldet, bestemt første Gang at afgaae her fra Staden til Aarhuus i Gaar (3 Octbr.), om Eftermiddagen Kl. 3.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-10-04
Viborg, d. 28 September. Efter to Dages trykkende Varme, opkom Mandag Aften fra til 8 et stærkt Tordenveir over Byen med stærke Lyn, Tordenskrald og Skylleregn. J Overkok holm, 3/4 Miil herfra, slog Lynet ned hos Keie og afbrændte Laden med den indavlede Sæd, samt Fæhuset. 6 Køer indebrændte, da de ikke kunde efter Bedøvelsen bringes ud. En Sprøite blev herfra sendt strax derud. Stuehuset, hvori Konen laae, der nylig havde barslet, blev reddet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-10-04
Blandede Efterretninger. Naturhistorien har lidt et ubodeligt Tab ved Forliset af Skibet la Renommee, der kort førend sin Afreise fra Bencoolen, paa Øen Sumatra, blev fortæret af Luerne. Det skulde bringe fra Jndien til Europa den rigeste Samling af alle kun tænkelige Gienstande af de tre Naturriger, som den i den lærde Verden saa fordeelagtigen bekiendte Sir Thomas Raffles, under sit fleeraarige Ophold, som Gouverneur paa Sumatra, havde sanket. Han beskriver i et i en engelsk Journal indrykket Brev til en Ven sit store Uheld og sin underfulde Redning. Den første Allarm gjordes Kl. 8 og 20 Minuter, og i kortere Tid end 10 Minuter stod hele Fartøjet i Flammer. Kl. halv 9 var ingen Siel mere ombord og 10 Minuter sildigere saae man kun en stor Jldmasse. "Mit Tab ved dette Uheld, siger Raffles, beløber sig, naar jeg anslaaer det ganske lavt, til 20,000 Pd. St., og jeg kunde godt sige til 30,000. Meest smerter mig Forliset af mine saa talrige Papirer og Tegninger. Jeg havde samlet Memoirer og kostbare Original documenter, der ikke allene havde været tilstrækkelige til en Historie om Sumatra, men ogsaa om Borneo og de øvrige Øer i dette Archipel. Jeg havde ogsaa en Beskrivelse over Establissementet paa Sincapora; min egen Forvaltnings Historie, Sproglærer, Ordbøger, Ordfortegnelser i adskillige indiske Sprog; endelig, hvad jeg i Sandhed ikke let forvinder, et stort Kort over Sumatra, som jeg, ved Tiltrædelsen af mit Embede, begyndte, og med hvilket jeg i de sidste sex Maaneder næsten udelukkende havde sysselsat mig. Det er endnu ikke Alt; jeg har mistet min hele naturhistoriske Samling; Kort, der indeholdt over tusind Tegninger, og mine Venner, Arnold og Jacks samtlige kostbare Papirer og Anmærkninger. Endelig kan jeg vel ogsaa sige, at der neppe gaves et ubekiendt Dyr, hverken Fugl, Fisk eller interessant Plante, som jeg ikke havde ombord. Jeg eiede en levende Tapir, en Tiger af ny Art, prægtige Fasaner &c. Vort Skib var i den Henseende en sand Noahs Ark Alting er omkommet; men Gud skee Tak! vi ere dog slupne med Livet af dette skrækkelige Uheld.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-10-04
Det Jnteressanteste, der hidtil opgravedes i Pompeji, ere uden Tvivl de i Aar opdagede Bade. Det synes, at jo videre man kommer, desto skjønnere ere Opdagelserne, kun maa man beklage den Skjødesløshed, hvormed Arbeidet skeer. Apoditerions, Calidariums, Frigidariumsa. smukt hvælvede Haller staae næsten endnu ganske og maa i deres Tid have været smagfulde, hvilket man kan slutte af de levnede Zirater, Arbeider i Stucco a., der tildeels ere saa vel bevarede, som om de nyligen vare blevne færdige. Et rundt, hvidt Marmorbad, hvori 16 til 20. Personer beqvemt kunne finde Plads, er endnu i fuldkommen Stand og vilde sandsynligviis endnu kunne bruges. Ovnene, saavelsom Rørerne i Lapidarium og Calidarium, og de dobbelte Vægge, hvori Varmen blev ledet, for at give samme et varmet Værelses Temperatur, ere overalt synlige og deelviis godt vedligeholdte. J eet af samme fandtes to Sophaer af Bronze, og et stort fladt Bækken af samme Materie som det, der var bestemt til Kulilden, hvis indre Dele af Jern vare fuldkomment oxyderede. Fem Hundrede Lamper fandtes under det hule Gulv, der omtrent fire til fem Fod fra Jorden, understøttet af murede Piller, ogsaa, som det synes, var blevet varmet. Paa Sophaen staae de Ord: M. ECCIDIV. S. VACCVLVS P. S. indgravede. Paa Jldbækkenet er anbragt i meget godt ophøjet Arbeide en Ko, som man troer sigter til Vacculus, der paa sin Bekostning har ladet forfærdige hine tre Gienstande. Over det runde Bad, der slutter med en aaben Hvælving, som Pantheon i Rom, var en, næsten en Tomme tyk, Glasrude, gjennem hvilken Lysningen faldt ovenfra ind, fastkittet. Denne Glasrude, der har modstaaet Aarhundreders Tryk af den derpaa hvilende Jord, er blevet taget af og bragt til Museet. I Nærheden af begge Badene har man nyligen opgravet to Huse, hvis Bygning ganske svarer til de øvrige, og hvori fandtes adskillige ret smukke Vægmalerier og et fortræffeligt Gulv af Mosaik. J et andet opdagedes ogsaa et meget vel vedligeholdt Malerie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-10-04
Om Thorwaldsens Christus og Apostler, hedder det i en Skrivelse fra Rom af 5 Febr. 1825 (Kunstblatt No. 19) et saadant Plastikens Underværk, alle disse Figurer som et Heelt betragtede, er siden den græske Konst ikke fremkommet i saadant Omfang. J Malerie har Michael Angelo i det sixtinske Capel leveret noget Lignende, men i Plastiken var det Thorwaldsen, forbeholdent. Simpel og overeenstemmende med det Heles høje Sands er Døbestenen. Med forklaret, opvendt Blik, bekrandset med Blomster, ligesom nyligen nedsvævet fra Himlen, staaer en Engel for den, og holder en Muslingskal i Hænderne, som indbefatter Vielsens Vand.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-10-04
Kjøbenhavns Børs, den 4 October 1825. Hamburg 2 M.a vista 209 Species 212.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-10-04
Specier solgtes til 12 Rbmk. 11 1/2 s. Bank-Disconto 5 pCt. Norske Speciessedler. pr. 100 Specier. Svenske Sedler. pr. Rdlr. Rigsgjeld. 4 pC. Kgl. Oblig. (u. R.) Dito Dito. . . ..... Nationalbank Obligationer. (af Laanet 4 Febr. 1820) Dito Dito. . . . . .
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-10-04
Hamborger Laan af 1819. Bmk. 3000 Dito Dito Bmk. 4000 6 pC. norsk Laan, Asiatiske Actier. ..... 3 pC. nye danske Oblig. ved Hambro & Søn 105 1/2 106 i Banco 4 pC. Dito nye . . . . . 189 1/2 190 Rbd. Sedl. - Rbs. Tegn. 90 1/2 Rbd. Sedl. 102, 102 1 Rbd. r. S. 108 1/2 109 i Sedler. i Banco. Banco. Banco. 97 97 1/2 i Banco. 89 1/2 90 i Sedler L. Sterling. I. L. Sterl. beregnet til 14 Bmk.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-10-04
En øvet Lærer med meget gode Anbefalinger ønsker sig et møbleret Værelse, og tilbyder sig for samme at give grundig Underviisning i de almindelige Skolevidenskaber. Billet bedes aflagt paa Hjørnet af Fortunstræde og Admiralgaden No. 148 i Stuen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-10-08
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Toogtyvende Aargang. No. 81. Udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 8 October 1825.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-10-08
Jndenlandske Efterretninger. Odense, d. 4 October. Ved den offentlige Translocation med Cathedralskolens Disciple til det nye Skoleaar, som i Gaar foretoges paa Gymnasiets Auditorium, holdt Skolens Rector, Hr. Professor Saxtorph, Ridder, efter at Syngeprøver først vare aflagte, en Tale, hvori han gav et Udkast til Billedet afden brave Skolelærer og derved tillige tolkede Tabet af den i afvigte Skoleaar hedengangne Overlærer P. Bergenhammer, hvis herligste Minde - som Taleren saa skjønt udtrykte sig - var det: at han ingen Mindetale behøvede. Dernæst lykønskede han Skolens Lærere og Disciple til, i Bergenhammers Eftermand, Hr. Adjunct Krag, at have faaet en Mand, om hvis Embedsduelighed og Embedsnidkierhed. kun kan være een Stemme, og bød ham i Alles Navn et hjerteligt Velkommen. Efter den saaledes foretagne Translocation er Skolens Discipel Antal nu 59, hvoraf 19 i 4de, 23 i 3die, 10 i 2den og 7 i 1ste Classe.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-10-08
Aalborg, d. 1ste October. Et Par Personer ere arresterede her som mistænkte for at have røvet nogle Guld-og Sølvpenge, Sølv skeer a., fra en Tyv, der skal have stiaalet det Altsammen i Nærheden af Thisted, hvor han sidder arresteret. De Arresterede ere unge Mennesker af omtrent 20 Aars Alder, og dog har den Ene allerede været 3 Aar i Slaveriet og den Anden er nylig kommet fra Tugthuset.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-10-08
(Jydske Efterretninger.) Jfølge Randers Avis skal forleden det Tilfælde være indtruffen i Grenaae Kjøbstæd, at et Bal maatte gaae overstyr af Mangel paa Damer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-10-08
Viborg, d. 1ste October. Efter sidste vældige Tordenveir er Luften med Sydost Vind bleven klar med Nattefrost og temmelig Kulde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-10-08
J Dag vare de første Efteraars-Sild paa Torvet for 4 Mk. 8 s. Oelen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-10-08
Blandede Efterretninger. Friedrich v. Schlegel, bedømt i Engelland. I Westminster Review (April 1825) recenseres Friedr. v. Schlegels sammtliche Schriften &c., 10 Vol., Wien 182324. J det Rec. lader Schlegels Forfatterfortjenester vederfares Ret, siger han om hans Personlighed: "Det blev meget snart klart, at S. holdt mere af Navnkundighed end af Sandhed, og brød sig kun lidt om en Tankes Rigtighed, naar den kun var paafaldende. Han skrev Lucinde, der var i Form og Aand en Copie af Fametta af Boccacio. Forfatteren synes at have troet, at Verden vilde mores ved en Historie om hans Kierligheder og ved overdrevne Malerier af sandselig Nydelse, endende med Afsindighed. Men heri skuffede han sig selv; hans Bog blev mere nedreven og fordømt end læst, og den anden Deel udkom aldrig. - Schlegel, som saa mange Andre, banede ved Sandselighed Veien for Væmmelighed og Bigotterie. En uordentlig Jndbildningskraft, en Lidenskab for Udmærkelse, et Slags vild Enthusiasme for Riddertiden, havde i den Tid bortledet mange dygtige Mænd fra Jevnhedens og Sandhedens Fjed. Winkelmann foretrak Papisteriet for Protestantismen, blot af verdslig Egennyttes Bevæggrunde; men efter ham bleve adskillige Digtere, Forfattere og Konstnere Catholiker, fordi den protestantiske Gudsdyrkelses maade var for formel og ugunstig for de skjønne Konster og Digtekonsten. Fr. Schlegel var een af disse. J 1802 forsagede han og hans Kone (en Datter af Moses Mendelsohn) det protestantiske Kjetterie og søgte Trøst i den catholske Kirkes Skjød, og fra den Tid af blev han regnet blandt dem, der ikke see nogen Frelse for Menneskekjønnet, hverken her eller hisset, uden ved et ufeilbart Hjerarchie (Klerkeherredømme.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-10-08
Om F. Munteri Epistola ad Sergium abQvaroff de monumentis aliquot veteribus Scriptis et figuratis penes se exstentibus 1822, hedder det i Gött. gel: Anzeigen (Marz 1825) J disse Ark beskriver Hr. Biskop Münter et Antal af Mindemærker fra Oldtiden, for størstedelen, Jndskrifter i det romerske, etruskiske, græske, ogsaa arabiske Sprog, hvilke han har samlet i Jtalien og, opstillet i sin Bispegaard, testamenteret dem sine Efterfølgere. Der er meget Jnteressant deriblandt, og endog det i sig selv Ubetydelige giver Forklarerens Lærdom og Skarpfindighed Ynde og Jnteresse.