JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1822-08-05
Proclama. Arvingerne efter den i Refsbeck, Windblæs Sogn, Randers Amt, afdøde i Birgithe Nielsdatter, Jens Christensens Hustrue indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, at melde sig hos undertegnede Skifteforvalter for at iagttage deres Arveret under Skiftets Behandling. Ligeledes indkaldes og med samme Varsel den Afdødes og efterlevende Mands Creditorer for at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Det bemærkes de hos at en Skiftesamling i Boet vil blive afholdt paa Tingstedet her i Byen, Tirsdagen den 20de August næstkommende, Kl. 10, Formiddag. Mariager, den 27de Juli 1822. Schiotz.
Berlingske Tidende, 1822-08-05
Wenn nun porermahnte de bita der fehlenden Verschteidnugen und des ubetzubringenden Deelirings=Consenses halver one mortification nicht getilverden konnen, sowerden auf Antrag der Betkommende alle ind jede, mele ans genaanten protocollatis rechtiche Ansprüche irgend einer Art forminund an die datur verpfinderen Grundstukke geltend machen zu konnen vermemeperemtorisch befehligt, seldige unter Vorzeigung der etwa en Handen habene desfalligen Original=Documente, und abschriftliche, Zuruclassung derselinnerhald 12 Wochen im Stadssecretariate gehørig anzugeden, auch faaet Auswartige sind, Procuratur zu den Acten zu bestellen, widrigen alle sin allen Ansprüchen daran fur immer pracludirt seva, und die benaunten demortificirt und delirt werden werden. Flensburg, den 30sten Juli 1822. Bürgermester und Rath. J. Jensen, Stadtsecretair.
Berlingske Tidende, 1822-08-05
Ved Proclama, som i Dag er læst udi den Kongelige Lands=Overret saa I Hof= og Stadsret her i Staden, ere Alle og Enhver, som maatte in mene sig at have noget Krav af hvad Navn nævnes kan paa afdøde Skil Capitaine Jørgen Jørgensen, med Tilnavn Uctang, hvormed han de ei har ladet sig benævne, indkaldte med 12 Ugers Varsel fra Proclamer, sidste Bekiendtgiørelses Dato, til for mig, som den Afdødes Søn og ere Arving, at anmelde og beviisliggiøre deres formeentlig havende Krav, hvorefter enhver retmæssig Fordring skal vorde betalt; hvilket herved endvide bekiendtgiøres. Kiøbenhavn, den 29de Juli 1822. Søren Jørgensen, Grosserer, boende i store Kongen. gade No. 56.
Berlingske Tidende, 1822-08-05
Enhver, som maatte have Noget at fordre i Stervboet efter den her i Ar Sved Døden afgangne Avlsbruger Jørgen Rasmussen, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til at melde dem under Skiftet for at beviislig deres formeentlige Krav for mig, som Stifteforvalter, hvilket herved, i Oveeensstemmelse med Placaten 2den Juni 1819, bekiendtgiøres. Stege paa Møen, den 1ste August 1822. C. Pleinke.
Berlingske Tidende, 1822-08-05
ved Proclama, som er læst ved vedkommende Retter, ere Alle og Enhrisom maatte have Noget at fordre hos min afdøde Mand, Sognepritil Liunge og Braabye Menigheder, Jørgen Langhoff, eller nu i hans mit fælleds Boe, indkaldede, med 12 Ugers Varsel, for mig at anmelde beviisliggjøre deres Fordringer ; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Liunge ved Sorøe, den 27de Juni 1822. H. C. Langhoff, Som Laugværge, for Henningsen, P. N. Nyegaard, Landvæsenscommissair. Nette Marie Adolph, fød Bach, Enke efter forhen afdøde SognerinVi Adolph i Gienstrup, Randers Amt, er ved Døden afgaaet i Stue 3 rum i Gierlev Herred, og hendes Boe af mig, som Skifteforvalter, ag under Behandling, thi indkaldes herved med 12 Ugers Varsel den Afdøde, Arvinger og Creditorere, at melde sig hos mig, de Første for at ligitime deres Arveret, og de Sidste for at beviisliggjøre deres havende Krav. Schiøn. Mariager, den 15de Juli 1822. Overeensstemmende med erholdt Kongelig naadigst Bevilling af Datum 1, Mai d. A., som er læst ved Mosse Sorenskriverie den 4de Juni, samt ved Aggerhuus Stiftsoverret den 8de Juli d. A., indkaldes herved, 3 Gange efter hinanden, sub poena præclusi & perpetui silentii, med Al og Dags Varsel efter Loven, i Christiania Jntelligensblad, Norske Ras tidende, Danske Statstidende og Altonaer Mercur, Alle og Enhver, som formene at have Noget at fordre efter vor afdøde stader Agent og RiddeLaers Semb, til at fremkomme for os, som eneste myndige Arvinger elden Afdøde, med deres havende Krav, og samme at beviisliggjøre inden fo 3 skrevne Tids Forløb. Moss og Christiania, den 16de og 18de Juli 1822. Ands. Semb, Christn. Semb, Forvalter ved Mosse Jernværk. Kiøbmand i Christiania.
Berlingske Tidende, 1822-08-05
Med Proclama, som læses inden Corsøer Byetingsret Mandagen den 12 August førstkommende, og som vil blive læst ved den Kongelige Land Overret samt Hof= og Stadsret, ere alle de, som maatte formene sig at her Noget at fordre i Stervboet efter forhenværende Toldkasserer Jacob Maa sens Enke Maria Christiane Petrine, fød Dam, indkaldte med 12 Uger, Varsel, til at anmelde og beviisliggiøre saadant deres havende Krav for undertegnede Skifteforvalter. Ligeledes ere den Afdødes Arvinger med lovlig Varsel indkaldte for at legitimere deres Arveret og iagttage deres Tarv under. Boets Behandling. Bernth, Corsøer, den 29de Juli 1822. Justitsraad og Børgemester, da efter Vedkommendes Begiæring Frue Justitsraadinde Birgitte Jengensen, fød Platous, og forhen ved Døden afgangne Mands Justitsraad, Byefoged i Stege og Herredsskriver i Møens Herred, Frederich Christian Jørgensen fælles Boe, i hvis udelte Besiddelse efter allernaadig Bevilling Frue Justitsraadinde Jørgensen hidtil har hensiddet, er af mi taget under Skiftebehandling, saa er ved Proclama, som er læst ved vedkenmende Underretter her paa Landet, og som nærmere ved den Kongelige LandsOver= samt Hof= og Stadsret vil vorde læst, Alle og Enhver, som maat have nogen Fordring af hvad Navn nævnes kan, paa dette Boe, indkaldt med 12 Ugers Varsel, til for mig, som Stifteforvalter, inden fornævnTids Forløb at anmelde og beviisliggiøre deres formeentlig havende Kra hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Stege paa Møen, den 30te Juli 1822. c. meinke. directionen for det danske asiatiske Compagnie bekiendtgiI foreløbig herved, at en Auction er besluttet at afholudi Compagniets Huus sidst i September Maaned d. A., op ostindiske og chinesiske Vare, hvorved tillige bliver bortsolde for Kiöbernes Regning, henliggende nindfriede Vare
Berlingske Tidende, 1822-08-09
Udenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1822-08-09
London, den 30te Juli. Overhuset har antaget Acten mod Fremmedes frie Ophold, med 3 2 Stemmer mod 6.
Berlingske Tidende, 1822-08-09
Jgaar er der indløbet Breve fra Constantinopel, efter hvilke Paschaen af Bagdad i Nærheden af denne Stad aldeles har slaget Perserne, hvis Tab nogle Efterretninger angive til 700 Fangne og 4000 Faldne. Ligyds Agenter i Smyrna berette, at de Engelske Krigskibe vægre dem ved at anerkiende den Græske Blokade=Erklæring, endskiønt den Sydamerikanske bliver anerkiendt.
Berlingske Tidende, 1822-08-09
Breve fra Rio Janeiro til Uoyds stadfæste den ogsaa ved andre i tiligheder indløbne Efterretning : at Prindsregenten, paa Forestilling, af Camara, har antaget Titelen af Brasiliens constitutionelle Forsvarer.
Berlingske Tidende, 1822-08-09
Lord=Provosten af Edingborg skal have anmodet Over=Politie lieutenanten her i Hovedstaden, Sir R. Birnse, om at sende ham rogle Politie=Agenter, som kiende de værste Engelske Tyve, for at be stytte Edingborgs Jndbyggere for disses Gavtyvestreger under Hs. Majestæts og Hoffets forventede Nærværelse der. I Dag passerede den Jrske Tiendebil i Underhuset, ved hvilken Leilighed Oberst French, Gud skee Lov, aflagde en yderst gunstig Beretning om Nødens Aftagen i Jrland, ved Regieringens og den Engelske Publicums virksomme Hjælp, saavelsom ved den indtrædende nye fortræffelige Kartoffelhøst. Ministerne forsvarede sig i Dag med Held mod de gientagne Bebreidelser for at have forsømt at bestytte den Brittiske Skibsfart i Vestindien. De beviste, at Piraterne der ikke ere gode at faae for paa, da de for det meste have dækket dem med gode Kiøbmands En beditioner. De, der ikke vide det, ville neppe troe det - siger et offentlig Blad - at 100 til 150,000 Englændere og Jrlændere opholde sig paa det faste Land, hvor, paa nogle Steder, hele Byer ere beboede at dem. J Paris give Hertugen af Hamilton og Greverne af Stair- og Fife, med en Udgift af 100,000 Pd. Sterling og Aaret, Tonen, an for de og omtrent 20,000 andre til forskiellige Classer hørende Engelændere, som leve der. Hr. Robt. Williams, Parlamentslem for Caernaervonshire, har tillige med en Deel andre Personer af Stand taget Boepæl for flere Aar i Nærheden af Gens; 1500 Engelske Familier, og deriblandt mange Adelige, med Hertugen af Leeds i Spidsen, ere i Rom; Lord Byron er i Venedig, 2000 leve i Bordeaux, i Tours ere henimod 400, og i Boulogne ere 6000 Englændere, hvoriblandt 4000 Halvsolds=Officerer, Prinds Leopold fortærer sine 50,000 Pd. Sterling om Aaret imellem sine Tydske Slægtninger. J Brussel flokkes Englændere og Jrlændere, og derer neppe en Stad eller Flække i Frankrig, Nederlandene, Schweiz eller Jtalien, hvor man ikke finder Nogle af dem.
Berlingske Tidende, 1822-08-09
madrid, den 13de Juli. J Hr. Martine; de la Rosets Note til de fremmede Gesandter om de her foregaaede Optrin hedder det blandt andet :"De sidste Dages sørgelige Begivenheder ere tilstrækkelig bekiendte: et respectabelt, til Vagt ved Hs. Catholske Majestæts hellige Person, især bestemt Corps, var uden befaling eller Tilladelse, rykket udaf dets Qvarterer, havde forladt Hovedstaden og opstillet sig to Mile fra Madrid i den Kongelige Residents i Pardo. Dette uven de Tilfælde bragte Regieringen i en lige saa vanskelig som særegen Stilling. Den saae sig berøvet een af dens Hovedstotter til den iffentlige Ordens Vedligeholdelse; den Magt, som var bestemt til at verholde Lovenes Udøvelse, havde afkastet Subordinationens og lødighedens Tømme, og Militaire, til hvem Kongens hellige Per en var anbetroet, havde ikke allene forladt ham, men droge ogsaa en almindelige Opmærksomhed paa Hs. Majestæts Palais, som udnu var besat af deres Vaabenbrødre. Under saadanne Omstænligheder erkiendte Regieringen, at den maatte anvende alle sine Bestræbelser for at opnaae tvende Øiemedder: 1) At vedligeholde Roligheden i Hovedstaden, i hvad det end maatte koste, og ikke give Anledning til, at Lidenskaberne skulde bringe Uordener med sig, og give Forførelsen frit Spil. 2) At forsøge alle Fredens og Forsoningens Veie, for at tilbageføre et forvildet Corps til fine Pligter, uden at være nødsaget til voldsomme Midler, eller den smertelige Udvei, at Spansk Blod skulde udgydes.
Berlingske Tidende, 1822-08-09
J Henseende til det Første, har Regieringens Forholdsregler været saa virksomme, at Tilstanden i Hovedstaden i disse saa kritiske Dage har afgivet et høist paafaldende Beviis paa det Spansk Folks Maadehold og Sindighed. Man har i Hovedstaden ikke engang seet nogen af hine smaa Uordener udbryde, som endog under almindelige og rolige Tidsomstændigheder ere saa hyppige i store Stæder.
Berlingske Tidende, 1822-08-09
J det andet Punct har, formedelst de forledede Troppers Halstarrighed, Regieringens Foranstaltninger havt et mindre heldigt Udfald. Alle Forsyningsmidler, som Klogskab og levende Attraa efter at forebygge sørgelige Følger, indgave, ere forgiæves anvendte.
Berlingske Tidende, 1822-08-09
Regieringen har tre Gange og ved forskiellige Anledninger givet de insubordinerede Tropper befaling, at begive sig til to Puncter, som vare anviiste det til Qvarteer; Statsraadet har, tre Gange raadspurgt, foreslaaet Udsoningsmaader, som alle ere antagne, endelig har Ministeriet drevet Condescendensen saa vidt, at foreslaae Tropperne i Pardo, at afsende nogle af dem selv valgte Officerer, som af Kongens egen Mund kunde erfare hans Villie og Ønske; hvilket ogsaa fandt Sted, men uden at frembringe den forventede Virkning. Alt dette uagtet, har Regieringen, iøvrigt tvungen til at tage det fornødne Forholdsregler, saa lidet afveget fra Maadeholds Grendser, at den ei allene ikke har brugt de i Garnison i Hovedstaden, liggende Tropper mod de Soldater, der ei have deeltaget i Jnsubordinationen, men ikke har benyttet andre Hielpemidler, som stode til dens Raadighed og af hvilke den torde betiene sig fra den Tid, dens befalinger ikke længere, som de burde, bleve adlydte. Men istedet for, at alle disse Skaansomheder fra Regieringens Side skulde have ført de forvildede Batailloner tilbage, har de endnu mere opmuntret dem til det strafværdige Forrehavende, som de til Slutning søgte at sætte i Værk, nemlig : at overrumple Hovedstaden. Tilfulde bekiendt i er deres fiendtlige Jndbrud, deres afmægtige Anstrængelser, at overfalde Garnisonens og Nationalmilitsens tapre Tropper, og slutteligen Udfaldet af deres Forvovenhed. Ogsaa under denne Krisis og under al den Harme, som et Overfald af dette Slags maatte opvække blandt Gemytterne, har man ikke uden Beundring bemærket, at Soldater og Milits iagttoge den strængeste Disciplin, ikke misbrugte deres Seir, og under deres Hævnelyst aldrig forglemte, at e Stifterne til disse ubehagelige Optrinere Spanier. Efter det, som var skeet, kunde det hverken være klogt, ei heller var det muligt, at lade de Angribende forblive i Hovedstaden, og fremdeles overlade dem Vagten omkring Kongens hellige Person, Gienstanden for det Spanske Folks Ærbødighed. Visselig aldrig har H. M. og den Kongelige Familie modtaget flere Beviser paa Hengivenhed og Ærbødighed end under Gaarsdagens Kriis, aldrig har det Spanske Folk øiensynligere lagt sin Loyalitet og sine Dyder for Dagen a.
Berlingske Tidende, 1822-08-09
Den 17de Juli. Al den Frygt, som nogle Personer endnu ud nærede for, at Roligheden paany skulde blive forstyrret, har fuldkom to men lagt sig. . Begge de Garder=Batailloner, som ikke toge nogen Deel i Oprøret, en ere endnu bestandig i Leganes og Vilcalvaro, og endnu ikke afvæde en nede. Dette kunde vel hellerikke godt iværksættes uden Udehagelige at heder, da de med temmelig god Grund paastaae, at der skal foregaae en Undersøgelse. De forsikre, endnu at nære deres aldrig rokkede Hengivenhed mod den Forfatning, de have besvoren, og iagtt ge iøvrigt den strengeste Disciplin.
Berlingske Tidende, 1822-08-09
J Cadix har man nylig opdaget og tilintetgjort et Complot, hvis Ophavsmænd ikke vare fornøiede med de Sikkerhedsregler, som J. Stadsraadet havde grebet til Stadens Beskyttelse i det Tilfælde, at Gardens Opstand havde gredet videre om sig, men vilde have andre Forholdsregler sat i Verk, og derhos først og fremmest afsætte alle Stadens Embedsmænd, hvis Poster de vilde deele mellem sig.
Berlingske Tidende, 1822-08-09
Den 18de Juli. Jgaar opfordrede Statsraadet National- miliens Medlemmer ved en Proclamation, hvori de tillige takkes for deres heeltemodige Forhold, til at gaae hver til Sit, hvilket det ogsaa gjorde Kl. 3 om Eftermiddagen. Jgaar Morges vilde nogle Exalterede have forhindret denne Opløsning; men det lykkedes dem ikke.
Berlingske Tidende, 1822-08-09
Regieringen har ved en overordentlig Statstidende ladet bekiendtgiøre Efterretningen om, at Carabiniererne uden Modstand eller mindste Blodsudgydelse have givet dem paa Naade og Ungade.
Berlingske Tidende, 1822-08-09
Triest, den 20de Juli. Efter de fra Hydra og Spezza indløbne Efterretninger af 6te Juli, der ere bekiendtgjorte fra det Græske Admiralitet, er af den store Tyrkiske Flaade sprængt i Luften: Admiralskibet, Seirsfanen, med 130 Kanoner; næsten opbrændte: tre Linieskibe, som derefter er siunkne, da Skræk og Forvirring forhindrede alle Tyrkernes Foranstaltninger til Slukning ; ved Tschesme ere syv Fregatter, hvis Mandskab for største Delen fandt deres Død i Bølgerne, strandede. Af den 3die Expedition, som den 4de Juni løb ud fra Constantinopel, ere 16 Skibe tagne af Grækerne, de øvrige ere ved Tschesme blokerede og man træffer Anstalter til gandske at tilintetgiøre dem. Saaledes melde overeensstemmende Beretninger fra Archipelagus om den til deels lykkede Tilintetgjørelse af den store Armade, som skulde under nykke Grækenland. Paa Chios iler Alt tilbage til Asien, og Forvirringen skal være grendsesløs. - Paa de Græske Øer bliver udrustet en Expedition til Candien. Med Ænstelighed seer man de næste Beretninger fra Smyrna og Constantinopel imøde: da man der befrygter en blodig Hevn fra Tyrkernes Side mod de Christne.
Berlingske Tidende, 1822-08-09
Ancona, den 13de Juli. Vi have igien directe Efterretninger fra Farvandene ved Chios indtil den 5te Juli. Paa det ankomne Græske Skib befinder sig Capitain Sporonis, som i en Afstand den 19de og 20de Juni saae Opbrændelsen af det store Skib i den Tyrkiske Flaade. Ogsaa de tre andre store Linieskibe ere, efter hans Forsikkring, opbrændte, og derpaa siunkne ; syv store Krigskibe strandede, og bleve derpaa stukne i Brand. En stor Deel af Skibene flygtede til Tschesme, hvor Grækerne nu træffe Anstalter til at berede dem en Skiæbne, liig den, som for 50 Aar siden ved Admiral Orlow blev Tyrkerne til Deel. Capudan=Pascha selv er bleven. Den Egyptiske Eskadre trak sig tilbage til Suda paa Candien. Tyrkerne paa Chios ere grebne af en panisk Skræk, og ile skareviis til Asien. Paa de Græske Øer, er Alt Jubel.
Berlingske Tidende, 1822-08-09
Semlin, den 16de Juli. Jfølge flere overeensstemmende Efterretninger, have Maurom chalis, Borcharis og Normann forenede fortsat deres Operationer til den 18de Juni, og Chorschid Pascha derpaa begyndt sit Tilbaget og til Larissa, da han overalt havde lidt betydeligt Tab. Ved Larisse skal han have lidt et Hovednederlag, og kuns være undkommet med saa Tropper. Det sidste behøver dog Bekræftelse.
Berlingske Tidende, 1822-08-09
Den 18de Juli. Jfølge sikkre Efterretninger fra Bitolia af 1ste d. M., er Omer=Trioni, Pascha af Janina, som Chorschid, Pascha lod blive tilbage i Janina, ogsaa angreben og slagen af Grækerne og Sulioterne. Larissa skal holde sig endnu, men fra alle Sider rykke Grækerne frem. Den Tyrkiske Flaades Nederlag ved Chios, har gjort en ubeskrivelig Sensation i Thessalonich og Seres; man venter snart Grækerne tilbage i Kassandra.
Berlingske Tidende, 1822-08-09
Odessa, den 8de Juli. Formedelst Modvind have vi ingen nye Efterretninger over Havet fra Constantinopel. Tidligere Breve have berettet, at en Søster af Sultanen er meget opbragt over Chios's Ødelæggelse; nu fortæller en over Jassi indløben Skrivelse, at Sultanen har ladet hugge Hovedet af Statholderen paa Chios, som fyldestgiørelse for hende, omendskiøndt det skrækkelige Blodbad egentlig blev udført af Capudan Pascha. Denne har Skjæbnen dog fundet.
Berlingske Tidende, 1822-08-09
De fleste Fruentimmer af Ali=Paschas Harem ere, efter Sultanens befaling allerede puttede i Sække, og druknede. Sandsyn, ligviis vil hans egentlige efterladte Enke, Wastlika, efter foregaaet Forhør, have samme Skjæbne.
Berlingske Tidende, 1822-08-09
J den sidste Tid var Tilførselen af christne Slaver fra Constantinopel til Slavetorvet saa stor, at en Dreng er solgt til en Tyrk for nogle Løg. Saa utroelig dette end synes, er det dog sandt. Jngen Christen vover mere under nærværende Omstændigheder at løskiøbe Slaver. Perserne skulle, efterat have indtaget Erzerum, have trængt frem til Trapunt.
Berlingske Tidende, 1822-08-09
Fra den Moldauiske Grendse, den 16de Juli. I Besarabien er Alt roligt. Sex Jæger= og Tolv Infanterie=Regimenter af den Sabaniewsche Armee ere Brigadeviis trukne i Leir¬
Berlingske Tidende, 1822-08-09
Kiø-Janeiro, den 26de Mai. Under 20de dennes overleverede Hovedstadens Senat i Folkets Navn en Forestilling til Prindsregenten, hvori der just ikke forlanges en fuldkommen Adskillelse fra Portugal, men dog en total saavel administrativ som legislativ Uafhængighed.
Berlingske Tidende, 1822-08-09
Efter denne Forestilling, der indeholder mange hadefulde og bittre Udtryk mod Portugal, skulde Brasiliens Provindser vælge i det 2 mindste 100 Deputerede til at møde i Rio Janeiro, for at raadslaae om de bestemte Betingelser, under hvilke Brasilien vedvarende kunde og forblive forenet med Portugal, til at undersøge, om den Forfat, S. ning, som Congressen i Lissabon har udkastet, i enhver Henseenalle passer for Brasilien, og til - paa den der deeretterede og beedigede Grundlag - at fastsætte de Rettelser, Reformer og Forandringer under hvilke den ommeldte Forfatning kunde antages og beediges Brasilien. &c. Denne Forsamling skulde træde i skriftlig Forde bindelse med Congressen i Lissabon, for at vedligeholde Foreningen gle med Portugal. Prindsen svarede: Jeg er underrettet om det Ønske, Folket i Rio Janeiro næret ste og saasnart jeg er bleven underrettet om de andre Provindsers Me ser ning i saa Henseende, enten igiennem deres Cammeras eller General Procuratorerne, vil jeg uopholdelig føie mig efter det, som denne store, rige og frugtbare Kongeriges Folk ønsker.
Berlingske Tidende, 1822-08-09
Philladelphia, den 3de Junii. Man hører fra Havana, at saasnart de fra Mejico hiemvendende Soldater ankomme der, blive de strax indskibede til Spanien. De store Pengesummer som de fra Mejico bortdragne Jndvaanere have medbragt til Havang, har foraarsaget en Forhøielse paa Prisen af Udførsels=Artiklerne.
Berlingske Tidende, 1822-08-09
I Havanna er det fuldkommen roligt. Statholderen har ved Bekiendtgiørelse giendrevet Rygtet om det Modsatte. General=Capitainen i Havana har befalet, at ingen Udlænding uden Pas, som er paategnet af den Spanske Consul eller Agent paa det Sted, hvorfra han kommer, maa tillades Adgang til Cuba Forskellige Nordamerikanske Manufactur=Artikler finde allerede saa villig Afsætning i Sydamerika, saa at iblandt andre det Walthamske Bomuldstøi tilligemed sit Stempel er efter gjort i Engelland, En af vore Skippere bivaanede den 31te Mai i Maracaibo den offentlige Glædesfest i Anledning af Quito's Indtrædelse i den Lolumbiske Republik.
Berlingske Tidende, 1822-08-09
Vore til Florida gangne Speculantere give kun et sørgeligt Begreom Værdien af denne Territorial=Tilvæxt. Een skriver fra PensacolaFlorida er, saavidt som jeg kan skiønne, kun at ansee som en stor Fyrreskov, omgiven med ugiennemtrængelige Moradser, og gjennemskaaren af Floder, hvis Bredder ere udsatte for Oversvømmelser. Det flade Land er uskikket til Agerbrug og Bosættelse, og saasnanman har passeret dette, viser sig strax Fyrreskoven igien. Det bedste Land er blot ved Flodernes Udspring, men det er af ringe Betydenhed. Saaledes seer Landet i Almindelighed ud, og synes mig ingensteds at være skikket til Sukker Plantager og vidst lige saa lidet til Caffen Avl. Det, som den frugtbareste Deel af Landet er tienligt til, maatte være Bomuld. Det er tillige meget usundt.
Berlingske Tidende, 1822-08-09
Baronne, den 25de Juli. Troens Hær 1000 Mand stærk, er ved Ronceval paa ny slagen i en tre Timers Fægtning af Afura og Jauregni; de Flygtende maatte forlade den ene faste Stilling efter den anden, og trække til Biscarret, hvorfra de om Natten den 17de ligeledes med stort Tal blev fordrevne, og endnu samme Dag igjen sprengte videre fremDen 18de var Qvesada flygtet til Høiene ved Jrati; hvor han har de sit Magazin i Fortet; men han blev angreben med Overmagt, og har udentvivl i dette Øieblik ladet Fortet i Stikken. Han havde detascheret en Bande af 100 Biscayere til Guipusconhvor de i Aspeilia opvakte en Opstand, men som den tilrykkende Garnison i Tolosa og Localmilizen strax igien fik tilintetgjort.
Berlingske Tidende, 1822-08-09
Lissabon, den 14de Juli. Forskiellen i Jndtægterne for forrige og det løbende Aar er betydelig. Lønningerne blive meget uregelmæssig udbetalte. - Congressen, har besluttet, at optage et Laan, men man er hverken enige om Beløbet eller Betingelserne. - Subscriptionen til Nationalbanken er endnu ikke fuldstændig, imidlertid ere de allerede indtegnede Summer tilstrækkelige til dermed at kunne begynde Operationen. Bestyrerne af Banken ere allerede udnævnte ; ogsaa er der begyndt paa Opførelse af Bankbygningen. Man haaber, at Banken vil blive aabnet om nogle Maaneder.
Berlingske Tidende, 1822-08-09
Den saakaldte Buenos Ayres Corvette, Hervina, paa 26 Kanoner, udrustet i Gibraltar med 154 Mand, og taget af vor FregatPerola, er condemmeret som Sørøverskib, da dens Papirer ikke befandtes at være i Orden.