Berlingske Tidende, 1791-09-26
Nederelben, den 21de September. Den tilforn omtalte vigtige Pariserefterretning om at Kongen den 13de i d. M. uden Betingelse antog Constitutions=Acten, er i Gaar ogsaa ved en overordentlig Leilighed nemlig ved en Svensk Coureer, der var bestemt fra Paris til Stokholm, bragt til Hamborg, og man kan endnu legge til, at strax efter at Kongens Brev var forelæst i Nationalforsamlingen, blev der paa Hr. Fayettes Forslag decreteret at alle de Personer, som for nogen Gierning, der angik Kongens Flugt, vare heftede eller anklagede, skulde være fri fra al Rettens Forfølgelse; at der den 14de skulde indgives et Project, efter hvilket alle Revolutions Forbrydelserne skulle ophæves og undertrykkes, at videre Udstædelse af Passer skulde herefter afskaffes, og det skulde staae enhver frit for at reise over alt i hele Riget, hvor han lystede. Endnu førend Kongens Brev ankom var paa Hr. Languinatses Forslag bleven besluttet, at Kongen og den Kongelige Prinds skulde for Fremtiden bære den Hellig Aands Orden, som et udmærkende Tegn for deres Stand; men at alle de andre Borgere skulde stræbe efter Fortienestes=Tegnene, saasom Ludvige=Korset og Ordenen Pour le Merite. Oplæsningen af Kongens Brev blev i Nationalforsamlingen ved en lydelig og enthusigstisk Klappen og igientaget Raab: Kongen leve! afbrudt: men den høire og protesterende Side tog ikke mindste Deel deri. Ved Slutningen af Oplæsningen var Frydeskriget og Klappenen saavelsom ogsaa Raabet: Længe leve Kongen, den constitutionsmæssige Konge! fordoblet, og mange Tilskuere forlode Sahlen, for at bekiendtgiøre Efterretningen i Staden. Fort i Franske Constitution. 4de Capitel. 1ste Afdeling. Om Lovenes Bekiendtgiørelse. 1) Den udøvende Magt maae sætte Statsseglet under og bekiendtgiøre samme. 2) Af enhver Lov skulle forfærdiges: Original=Expeditioner, begge undertegnede af Kongen, contrasignerte af Justitsministeren og beseglede med Statsseg let. Det ene Exemplar forvares i Statssegls Archivet, og det andet nedlægges i den lovgivende Magts Archiv. 3) Lovenes Bekiendtgiørelse skal lyde saaledes: N. (Kongens Navn) af Guds Naade og ved Statens Constitutionslov de Franskes Konge, alle, saavel Nærværende som Tilkommende, vor Hilsen. Nationalforsamlingen har besluttet, og Vi ville og befale, som her følger (Her indrykkes uden nogen Forandring en bogstavelig Afskrift af Decretet) Vianordn. og befale alle administrerende Corps og Tribunaler, at de ind fere nærværende i deres Registre, lade det læse, bekiendtgiøre, opslaae i deres respective Departementer, og bringe det Udøvelse som en Rigslov. Til Bekræftelse have Vi under, tegnet samme og ladet det med Statsseglet besegle." 4 Naar Kongen er mindreaarig, skulle alle Forordninger, Pro I camationer og andre fra den Kongel. Værdighed, medens 3/4 Regentskabet varer, udkommende Acter afsattes paa følgende Maade: "N. (Regentens Navn) Rigets Regent paa N. Kongens Navn) Vegne, af Guds Naade og ved Constitutionsloven de Franskes Konge &c." 5) Den udøvende Magt er forbunden til at tilsende de administrerende Corps og Tribunalerne Forordningerne, at lade sig give Beviis derfor, og at forevise det lovgivende Corps samme. 6) Den udøvende Magt kan ikke udstæde nogen Forordning, endog ikke provisoriske, men blot Proclamationer, som ere overeensstemmende med Lovene, for at besale eller ophæve sammes Udøvelse. 2den Afdeling. Om Administrationen. 1) J ethvert Departement er en Over=Administration, og i ethvert District en Under=Administration. 2) Administratørerne have ingen Repræsentations Character. De ere paa en vis Tid udvalgte af Folket, for under Kongens Opsig- og Anseelse at udøve de administrerende Forretninger. 3. De kunne intet foretage sig i Henseende til Rettens Anordnel, se og de militaire Indretninger og Operationer. 4) Det til kommer den lovgivende Magt, at bestemme Omfanget af og Reglerne for deres Forretninger. 5) Kongen har Magt til at annullere Departements=Administratorernes Acter, naar samme stride mod Lovene og de dem tilskillede befalinger. Han kan, i Tilfælde af en vedvarende Uydighed, og naar den offentlige Sikkerhed og Roe bliver sat i Fare ved deres Acter, suspendere dem fra deres Forretninger. 6) Ligeledes have Departements Administratærerne Ret til, at annullere Under Districts=Administratorernes Acter, naar samme strideimod Lovene og Departements Administratørernes Beslutninger, eller imod de befalinger, som de have faaet af samme. De kunne og i Tilfælde af Underadministratorernes ved vedholdende Ulydighed, eller naar disse ved deres Acter sætte den offentlige Sikkerhed og Roe i Fare, suspendere den; dog maae de give Kongen Underretning derom, som kan ophæve eller stadfæste Suspensionen. 7) Kongen kan, naar Departements=Administratorerne ikke bruge den Magt, som er givet dem i ovenmelte Artikel, directe annullere Underadministratørernes Acter, og i samme Tilfælder suspendere dem. 8, Saa ofte Kongen beslutter eller stadfæster Administratørernes Suspension, maae han give det lovgivende Corps det tilkiende. Dette kan ophæve eller bekræfte Suspensionen, ja gandske cassere en saa strafværdig Administration, og naar dette skeer, sende alle Administratørerne, eller nogle af dem til Criminal=Retterne eller udstæde et Anklagelses-Decret; imod dem. (Fortsættelsen følger).