JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-10-26
Man fandt i Morderens Vaaning Navnelister, hvorved flere Personer skulle være kompromitterede.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-10-26
Tyrkiet. D. 25de Sept. ankom til Bujukdere 18 Mill. Piastre i Vexler fra Alexandria. Mehmed Alt sendte Porten denne Sum, der deels bestaar af Restbeløbet af Tributen for ifjor, og deels af en liden Gield, som Mebemed stod i til Portens Banquier og for øvrigt af en ubetydelig kontant Udbetaling af Tri busen for det løbende Arr, hvoraf nu kun 4 Mill. staaer til Rest, som Mehemed har lovet at betale snarest muligt. Jfølge en Skrivelse fra Constantinopel, af 27de fordrer England endnu af Mehmed, at han skal afvæbne sin Armee og opgive sin truende Stilling mod Porten, hvorimod han skal beholde de ham ved Forliget til Kiutahia tilkiendte Besiddelser, dog kun som Vasal af Porten; og man forsikkrede at AdmiralStopford havde faaet befaling til at begive sig med den engelske Flaade til Alexandrien, dersom Vicekongen ikke indvilligede heri.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-10-26
Amerika. Det hedder fra Philladelfia, at Jndianernes truende Stilling paa den sydvestlige Grændse vækker for Øjeblikket den høieste Jnteresse i de forenede Stater. Man venter at General James vil blive afsendt til en Raadsforsamling, som de vilde Stammer, have besluttet at sammenkalde. Garnisonerne paa Grændsen ere forstærkede. - Angaaende Blokaden ved Mexiko har man Efterretninger fra 1ste August. Der var den Gang ankommen en Fransk Krigsbrig med den Beretning til Kapit. Razoche, at der ufortøvet vilde indtræffe en Forstærkning, man sagde, af 15 Skibe med 10,000 Md., efter hvis Ankomst Angrebet paa Vera Cruz skulde begynde. - Et argentinsk Troppekorps, der er sendt Chilenerne tilhjælp, har under General Gregorio Pasvunden betydelige Fordele over Peruanerne og næsten taget Provindsen Teria i Besiddelse. Den chileniske Flaade, bestaaende af 30 Skibe med 8000 Md., befandt sig d. 20de Juli paa Veien til Callao.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-10-26
Jndenlandske Efterretninger Hans Durchlauchtighed Hertugen af Slesvig-Holsteen-Sønderborg-Glücksborg med høie Gemalinde holdt den 17de d. om Eftermiddagen Kl. 3 deres Jndtog i Kiel, hvor Skyttelauget og Borgerskabet med de deputerede Borgere i Spidsen vare opstillede for at modtage dem. (Berl. Td.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-10-26
Hs. Majestæt Kongen har under 26de September d. A. allernaadigst behaget at tillade Conferentsraad Thorvaldsen. Directeur for det kongelige Academie for de skjønne Kunster, Commandeur af Danebrogsordenen og Danebrogsmand, at anlægge og bære efternævnte, af fremmede Regjeringer ham tildeelte Ordener, næmlig: den würtembergske Frederiksordens Storkors; den würtembergske Krones Commandeurkors; den Jachsiske Civilfortjenesteordens Commandeurkors; den bayerske Krones Commandeurkors; Decorationen som Officier af Æreslegionen; Ridderdecorationen af Ordenen delle due Sicilie, Ridderdecorationen af Wladimirordenens 4de Klasse; Ridderdecorationen af den preussiske røde Ørn; Ridderdecorationen af corona di ferro, samt Decorationen pro meritis fra St. Lucca. (Coll. Td.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-10-26
Som man erfarer, har Thorvaldsen gjort det hæderfulde Tilbud at overlade Frue Kirke i Kbhvn. 16 Marmorfigurer saaledes, at Betalingen for disse (32,000 Rbd.) indgives til Committeen for hans Museum. (Berl. Td.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-10-26
Den 18de ds. holdt Grundtvig paa Borchs Collegium en Forelæsning om Danmarks indre Tilstand i hine Aar, da det, berøvet sine stolte Orlogsmænd, maatte fortsætte Kampen mod en overlegen Fiende. J sit ildfulde Foredrag omtalte han Skjærtorsdags Morgen paa Kongedybet." Slaget ved Sehestedt og de berømte Helte paa Søen, Jessen, Rothe og Willemoes og mange flere. Han omtalte dernæst med Begestring det friske Helteliv, der samtidigen yttrede sig i Aandens Rige, hvor Øhlenschlæger, Jngemann, han selv. Sibbern, Ørstederne, Treschow, Sverdrup og Flere kæmpede i en anden, men ligesaa god Strid. Et Uddrag af denne Forelæsning findes i Kjøbenhavnsposten, til hvilken den er sendt af en af selve Tilhørerne, som tilsidst yttrer: "jeg maa endnu give Dem et glædeligt Beviis paa, at Nordens Aand er ikke uddød, at den endnu lever kraftig hos dets Sønner og behøver kun at anslaaes, behøver kun et vinget Ord fra den begeistrede Taler, for at blive sig selv og sin Glæde over sig selv bevidst. Da Grundtvig steg ned af Talerstolen, afsang de forsamlede Tilhørere Willemoes's Vise for ham. De bragte ham hans egen Sang som en Takkehymne, hiin stolte Kæmpevise, ved hvilken vi alle studsede, tause, indtil Weise satte sin delige, dybt gribende Melodi til den og fra Papiret bragte den over paa vore Læber. Og det var uden Forudaftale, at denne Kæmpevise blev afsungen; Trangen dertil fyldte hver Sjæll.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-10-26
J disse Dage er pludselig død en høist elskværdig og fortæffelig Dame i Kjøbenhavn: Fru Kjerulff, født Estrup, Overpræsidentens Ægtefælle. Forrige Søndag døde ligeledes pludseligt, i Vartou Kirke, midt under Gudstjenesten, en gammel Kone, Grosserer Wedersøes Enke. (Aarh. Av.)¬
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-10-26
J en Landsby, ikke langt fra Helsingborg i Skaane, lever en ung Bondepige, som skal være begavet med den vidunderlige Evne, at kunne curere de meest haardnakkede Sygdomme, alene ved Haandspaalæggelse og Signen, Jfølge hendes Udsagn er hun i en Drøm bleven beriget med denne herlige Gave, og siden skal hun ved heelt vidunderlige Kure have stadfæstet Troen paa sin Paastand, saa at Syge og Krøblinge, navnligen Gigtbrudne og Blinde, valfarte til hende som til den hellige Grav, for mod en lille Godtgjørelse at vorde befriede for deres Sygdomme og Skavanker. Hendes Udvortes forraadet slet intet hereagtigt; hun er en smuk 17 til 18aars Pige, og hendes røde Kinder vidne hverken om Nattevaagen eller Omgang med uhyggelige Aander. Ogsaa fra Kjøbenhavn er skeet Valfarter til hende, men hvorvidt disse ere komne de Reisende til Gavn er Noget, vi ikke endnu have erfaret; var Saadant skeet, vilde Fama snart have forkyndt det. Fast utroligt er det imidlertid, at der i Aaret 1838 kunne gives Mennesker, ja saakaldte (!) dannede Mennesker, der fæste Lid til saadanne Uting, som de vidunderlige Virkninger af Haandspaalæggelse, Signen og Maalen o. s. v. (Sjællandsp.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-10-26
Nestved Ugeblad anfører som et advarende Exempel mod Landmandens hyppige Uforsigtighed ved at lade gale Tyre og Orner gaae løse paa Marken, at en stor Orne Natten mellem den 6te og 7de ds. paa Retterstrup Mark angreb to Følhopper, beskadigede den ene stærkt og rev Bugen op paa den anden, saa at Tarmene væltede ud og Føllet døde strax; ogsaa en Ko beskadigede den, og iforveien havde den anfaldet en Huusmand, der maatte redde sig ved at flygte ind i en Gaard.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-10-26
J den vestsjællandske Avis har Kirkesanger og Skolelærer C. Bredahl jun, i Døiringe taget til Gjenmæle, mod Sognepræsten i Munkebjergby Hr. Lunds Jnserat i samme Blad, angaaende en Forsømmelse af Gudstienesten i Munkebjergby Kirke 6te Søndag efter Trinititis (see d. Av. No. 77). Hr. Bredahl kastet her Skylden for Forsømmelsen paa Pastor Lund, og fortæller blandt Andet, at nogle Lidelser, som Præsten havde i en Finger forrige Vinter, berøvede Menigheden Prædikenen 4de Søndag efter Trinit. (Kongens Fødselsdag), men forhindrede ham ikke i at tage til Bal paa Sorø Akademi samme Dags Aften.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-10-26
I Kjøbenhavnsposten" har der i sin Tid staaet en Artikkel, hvori der lagdes, at Navigationsvæsenet nu herhjemme stod paa en ussel Fod; hertil have nu nogle "danske Koffardsmænd, taget til Gjenmæle i "den Frisindede og meddeelt flere høist interessante Oplysninger, saasom: at vore nuværende Provindskippere, gaae til Vestindien, ja rundt om Cap Horn til Chili og Peru o. s. v.; at Svendborg og Troense, der 1820 ikke eiede en eneste Raaseiler, nu ere 75 a 100 Skibe og Skibsførere i Udenlandsfarten; at Svendborg ifjor sendte et heelt Dusin til Vestindien og Amerika, og at de alle kom tilbage, samt at Faaborg (der alt for en Deel Aar siden sendte en Skonnert til Bengalen) nu i Løbet af de sidste 14 Aar har, tilligemed Apenrade. Sønderborg og Kiel, havt Skibe i Hundredeviis omkring Cap Horn.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-10-26
J Bladet "Diversal har en Jndsender henledet Opmærksomheden paa de i den senere Tid paa adskillige Steder her i Jylland opstaaede Læsestuer paa Landet, om hvis gavnlige Følger han holder sig for overbeviist, og mener, at Landsbyskolelærerne, der nu begynde at gjøre Fordringer i Henseende til Forbedring i deres Kaar, her have en skjøn Leilighed til at lægge deres Patriotisme for Dagen, ved at medvirke til Opnaaelsen af et saa almeen vigtigt Øiemeed.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-10-26
J Wiuff og flere Sogne i Jurisdictionen er i dette Efteraar Hale og Manerne afskaarne af Heste, ja een Nat endog af 15 Heste, tilhørende enkelt Mand.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-10-26
Fra Eldbo, Brusk, Holmanns Herreders Contoir i Fridericia udloves i Veile Avis en Belønning af 10 Rbd. for Gierningsmandens Opdagelse.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-10-26
D. 21. ds. har et ugift Fruentimmer i Randers født Trillinger: 3 raske Drenge, som alle befinde sig vel. (Rand. Av.)¬
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-10-26
Et gaars Barn legede Forleden paa Nustrup Bymark pr. Haderslev i Nærheden af en Brønd, hvor det omsider faldt i. En Dreng paa 13 Aar, man siger Peter Nicolaisens Søn fra Mølby, bemærkede at Barnet var forsvundet. Han ilede til Stedet, og da han strax opdagede Ulykken, foer han ned i den 20 Fod dybe Brønd, der indeholdt 4 Fod Vand, og reddede den lille Ulykkelige. Da Redningsmanden var kommen ned i Brønden, overbeviste han sig snart om Umuligheden af, med Barnet at arbeide sig op igien og satte det derfor i den nedhængende Spand. Dette modsatte sig imidlertid den Lille længe og krøb altid ud igjen. Endelig blev den dog siddende, og nu steeg den Større op og drog dernæst Barnet op i Spanden. - Denne Daad fortjener Paaskjønnelse! (Dannevirke.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-10-26
Sidstafvigte Fredag Eftermiddag den 19de dennes landede en Skipper og 7 Matroser paa Skallingen i Orbye Sogn i en Baad. Da deres Skib, Galeasen, Fortuna, hjemmehørende i Stralsund, blev tæk i Nordsøen og var synkefærdig, maatte de den 16de dennes forlade det og redde dem i Skibsbaaden, uden at faae andet med dem end de Klædet de havde paa og nogle faa Fødemidler, og saaledes have de drevet om i Nordsøen indtil de landede paa Skallingen den 19de næstefter. Natten derpaa maatte de i deres elendige Tilstand tilbringe under aaben Himmel mellem nogle Sandbjerge, og først næste Dag, da en Mand af Opbyetilfældigviis fandt dem vadende i Vandet for at naa over til et Huus paa Langlig bjerge, fik han dem med Møje ført til Lands og omsider med Vogne bragt til Blaavand, hvor den derværende Controlleur foranstaltede deres Jndqvartering og Pleie. De vare saa forkomne af udstanden Livsfare, Kulde og Anstrængelse, at de først den 22de dennes vare istand til at reise til Varde for at aflægge Søeforklaring for Retten om Skibets Forliis og deres udstandne Lidelser. Man forsikkrer, at de vilde været udsatte for at omkomme i Vandet mellem Skallingen og Langligbjerge, dersom den ommeldte Mand fra Opbye ikke var kommet dem til Hielp. (Meddeelt.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-10-26
Stænderforsamlingen i Roeskilde. J Mødet d. 100de Octbr. foredrog Assessor Algreen-Ussing et Forslag om de danske Stænderforsamlingers Forening. Kommittee: Bankdir. Bang, Propriet. Tutein, Bankdir. Haagen, Farver Svane og Kammerr. Drewsen. - Samme Deputerede forelagde dernæst et Forslag om Danmarks Finantsvæsen. Kommittee: Propr. Tutein, Etatsr. Treschow, Grev Lerche, Kapit. Herforth og Prof. Bang. Justitsraad Skibsted forelæste et Forslag til en Lov om at inddæmme og udtørre Bugter fra Stranden. Kommittee: Propr. Langkilde, Justitsr. Skibsted, Amtmand, Neergaard, Kammerj. Skavenius og Kammerj. Bentzon. Gaardm. H. Christensen foredrog et Forslag om at den en 60aarig Gaardmand tilstaaede Ret, til at faae en Søn fri for Krigstjeneste, maa udvides til de Gaardmænd, der ere 50 Aar gamle. Kancellier. Haastrup foredrog et Ditto om at en 60aarig Gaardmand, der ingen Søn eller Pleieson har, maa faa en Karl fri forMilitærtieneste, naar han vil indsætte ham til Universalarving. Disse Forslag sattes under een Kommittee: Amtmand Tillisch, Kancellier. Haastrup og Kammerraad Drewsen. - Prokurator Markmann foredrog et Andragende om Forbedring i Underretsprocuratorernes Kaar. Kommittee, Justitsr. Salicath, Bankdirektør Haagen og Kancellieraad Haastrup. - Et Andragende, indgiven af Pastor Müller i Ribe om Sognebaandets Løsning, blev afleveret til den i Anledning af tvende lignende Andragender nedsatte Kommittee. J Mødet d. 16de foredrog Etatsr. Steenfeldt et Andragende om Fængslernes bedre Indretning og Justitsr. Salicath et Ditto om samme Gjenstand, der sattes under een Kommittee: Justitsr. Salicath, Etatsr. Steenfeldt og Kancell. Hempel. - J Mødet d. 17de anmældt Præsidenten at have modtaget et Andragende fra 7 Borgere i Kbhvn, mod Mosaaternes Valabarhed, hvilket blev afleveret til vedkommende Kommittee. J Mødet den 18de forelæste Prok. Rye et Andragende fra 25 Sognefogder ang. Tillæg i den Erstatning de have for deres Forretninger; i Anledning heraf nedsattes ingen Kommittee. Trykt i Ribe hos Chr. sal. Hyphoff.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-10-26
Ved Tallotteriets 1343 Trækning i Altona udkom: No. 88. 38. 75. 46.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-10-26
Ribe. Under 16de d. M. ere Cand. Theol. A. L. Løwe beskikket til peel. Capellan for Greis og Sindberg Menigheder og Sognepræsten til Alslev og Hostrup Menigheder N. L. Feilberg, til Sognepræst for Vestervedsted Menighed.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-10-26
Tyvende Søndag efter Trinitatis prædiker i Domkirken Hs. H. Hr. Stiftsprovst Dr. Frost, Ridder af Dannebroge; i Cathrine Kirke Hr. Pastor de Thurah.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-10-26
Bekjendtgjørelser. Kirke og Præste Tiende heraf Byen for indeværende Aar, som er 46 3/4 Rbs. Sølv pr. Skp. Rug, vilde enhver Vedkommende behagelig betale snarest muligt til undertegnede Domkirkens Værge. Ribe d. 26de Octbr. 1838. Warming.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-10-26
Proclama. Da Creditorernes Concurs over afdøde Peter Bur kalls Efterladenskab i Meilbye er paakiendt, saa blive med Overretsbevilling Alle og Enhver, det have uprotocollerede Fordringer eller Krav paa dette Bo, navnligen paa den dertil hørende paa Tornumgaardsmark beliggende enhalv Eiendomsparcel, ligesom de, der maatte være i Besiddelse af Pant fra bemeldte Peter Burkall, resp. under Straf af Udelukkelse fra Massen, og deres Pantrets Fortabelse, herved opfordrede til, inden 6 Uger fra dette Proclamas sidste Bekjendtgjørelse, at gjøre Anmeldelse herom i Calslund Herreds Actuariat i Rødding, komme frem med de Originaldocumenter, hvorpaa deres Fordringer grunde sig, samt afgive verificerede Afskrifter deraf, og ifald de boe udenfor Frøs og Calslund Herreder opgive Navnet paa en Procurator dertil. Tillige bekjendtgjøres herved, at ovennævnte Parcel ligesom ogsaa den til Niels Hansen Karbels Concursmasse hørende Parcel paa Tornumgaardsmark blive offentligen bortsolgte den 7de Decbr. d. A. om Formiddagen Kl. 10 i Hierting Kro under de betingelser, som in termino ville blive oplæste. Calslund Herredsfogdie 19 October 1838. Bruhn. Det Tømmersvend Christen Knudsens fraseparerede Hustrue Marthe Cathrine Pedersdatter, tilhørende Sted No. 79 litr. a paa Byens Torv, der bestaaer af 3 Fag Muur og Bindingsværk bliver tilligemed den Stedet tildeelte Jordlod paa Byens Sønder mark efter vedkommende Forliigshavers Begjæring stillet til 3 Auctioner der afholdes Torsdagen den 15 Nov. førstkommende den 29 s. M., og Løverdagen den 15 December hver Dags Formiddag Kl. 11. de 2 første paa Veile, Raadstue, den 3die derimod i det sælgende Huus, hvilket i Henhold til Placaten af 22 April 1817 herved bekjendtgjøres saavel for Pantecreditorer som for Liebhabere. Veile den 16 October 1838. Hersleb.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-10-26
Ved Proclama af Dags Dato, som vil blive læst i den Kongelige Landsoverret i Viborg og ved dette HerredsRet, ere Creditorerne i Boet efter afdøde Huusmand Christen Nielsen af Herning Bye og efterlevende Enke Karen Knudsdatter indkaldte med 12 Ugers Varsel til at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. for mig som Skifteforvalter; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Hammerum Herred, den 18de October 1838. Landt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-10-30
Kongelig allernadigst privilegeret. auun. Siv AdresAvis, som forsendes med Brevposten, overalt i de danske Stater. No. 87. Tirsdagen den 30te October. Udgives af Chr. sal. Hyphoff. Redigeres af C. Hyphoff.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-10-30
Udenlandske Efterretninger. England. Lord Durham har besluttet at opgive sin Post som General Gouvernør i Canada. J en Forsamling i de nedre Provindser, hvor Lorden var tilstede, blev oplæst en Adresse til ham, hvori der blandt Andet yttredes, at Provindserne nødigen opgav det Haab, at Lorden vilde vedblive sit Embede. Til Svar herpaa holdt han en Tale, hvori han blandt Andet yttrede, at han i den korte Tid af 3 Maanedet havde seet Roligheden i Canada tilvejebragt og Tilliden til Regjeringen atter vakt hos Folket; at han netop var i Begreb med at udgive saadanne Love som vilde have beskyttet alle de brittiske Jnteresser, ligesom han ogsaa havde henvendt sin Opmærksomhed paa Coloniernes Jnteresser; at han i denne sin Virksomhed var bleven standset af en Deel af det engelske Parlament og at han derfor maatte opgive den Magt, hvis Udøvelse i den Grad er bleven indskrænket, at den aldeles ikke staaer i noget Forhold til den alvorlige Begivenhed, der gav Anledning til, at den blev ham betroet. Fremdeles tilføiede han, at fra Lord Brougham og dennes Parti kunde han ikke vente andet end Opposition; men han var nodt til at sige, at han var bleven forladt, opoffteaf sine Venner, der burde forsvare ham medens hans Fjender af all Magt søgte at styrte ham. Her blev Lorden saa overvældet af sine Følelser, at han maatte begive sig til en afsides Deel af Værelset. Afreisen, skal Lord Durham have bestemt til d. 20de Octbr. JQvebek, Montreal, Toronto og flere Stæder ere afholdte Forsamlinger, hvor der er bleven erklæret, at Opretholdelsen af Canadas Forbindelse med England alene var afhængig af den Politik, som Lord Durham, der i høieste Grad havde gjort sig fortjent af Canada, fulgte. J Qvebek er Lord Brougham og Lord Melbourne, hvem man meest tilskriver Durhams Styrtning, in ef sige bleven brændt under en uhyre Menneskevrimmels Hylen. - For Øjeblikket hersker der i de engelske Sø havne en usædvanlig Virksomhed; der er nylig udstedt befalinger til at udruste 5 Linieskibe. Saalænge Skibenes Udrustning skeer lidt efter lidt, vil det ikke komme til at mangle paa Matroser; for 3 Maaneder tilbage var Antallet af de i Tieneste værende Matroser, 156,872 foruden Lærlingerne, hvoraf ethvert Handelsskib maa have et vist Tal. – Fiendtlighederne mod Birmanerne meente man i Calkutta vilde begynde igjen i Oktober og November Maaneder.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-10-30
Frankerig. En telegrafisk Depesche af 14de Octbr. skal have bragt Ordre til Admiral Gallois om, at han ufortøvet skal begive sig tilbage til Toulon. Jøvrigt bliver det saavelsom i Rochefort udrustet Skibe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-10-30
Mandskabet paa den franske Eskadre ved Mexico skal lide meget af Skjørbug. J Mexico har man med temmelig Ligegyldighed erfaret, at den franske Eskadre bliver forstærket, da man ikke troer, at de store Krigsskibe kunne ligge for Anker ved St. Juan de Ulog. J Vera Cruz vare anseelige Stridskræfter forsamlede. Amerikanske Blade mene, at Frankerig har ifinde at behandle Mexico som Algier. Pengemanglen i Mexico er stor og man forudsaae en Minister-Forandring og som følge deraf en Udsoning med Frankerig.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-10-30
Schweitz. Landagen har gjennem Hertugen af Montebello modtaget en Note fra den franske Regjering, hvori det blandt Andet hedder: "Ludvig Buonaparte forlader Schweitz. Regjeringen tilkjendegiver derfor Forstedet, at det paa Frankerigs Østgrændse opstillede Observations-Korps vil blive opløst. Efterat have modtaget denne Note besluttede Landdagen at alle opbudne Tropper snarest muligt skulle aftakkes.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-10-30
Spanien. Jfølge Breve fra Madrid af 13de de, befandt det nye Ministerium sig i den største Forlegenhed. General Huberts Udnævnelse til interimistisk Krigsminister har funden almindelig Misbilligelse.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-10-30
General Narvaer, Alair's personlige Modstander, har erklæret at ville nedlægge sin Post som General-Kapitain i gammel Castilien. Espartero skal befinde sig saa slet, at han ikke længe kan beholde Kommanden, og Alaix ligger i Navarra saa alvorlig syg af sine Saar, at han vanskelig vil kunne overtage Krigs Portefeuillen. Ogsaa Politichefen i Madrid v. Pontejos vil trække sig tilbage. Reserve-Armeen, 10000 Md. stærk, havde den 13de holdt sit Jndtog i Madrid, og skulde derfra afgaae til Valadolid. Ved Manchos Blottelse for Tropper havde der atter ladet sig Bander tilsyne. Cabrera er med sine Fanger vendt til dage til Morella.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-10-30
Tyrkiet. Den forenede tyrkiske og engelske Flaade ligger siden den 22de f. M. for Anker ved Tenedos.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-10-30
Om kort Tid forlader den Havnen her for at foretage et Krydstog i det sydlige Archipel. Fra det sorte Hav ankom nylig til Constantinopel en russisk Fregat, hvis Bestemmelse er, at indtage Station i Havnen ved Athenen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-10-30
Orienten. Jfølge Breve, der over Vien ere indtrufne til Berlin, er det lykkedes den engelske Diplomatik ogsaa Teheran at gjøre sin Jndflydelse gjældende. Schahen, trængt af Rebellerne og truet af Engellænderne, har givet efter for sine Ministres Raad og paa temmelig ydmyggende Vilkaar søgt og erholdt Englands Skyts. Denne Efterretning er med Hensyn til Rusland af overordentlig Vigtighed, da det Partie, som foranledigede Oprøret og nu optræder som Seierherre, har været ikke mindre end fredelig stemt mod dette Naborige. Det lader sig ingenlunde nægte, at England, har vidst at udføre sin Rolle vel; Aaret 1838 kan man i den engelske Historie optegne som eet af de meest frugtbringende. Ved de med forskjellige Magter sluttede Traktater, er deels umiddelbart deels middelbart det Øjemed opnaaet i den Grad at befæste sig mod en Magt, hvis Jndflydelse truede med at blive det skadelig, at denne, med Hensyn til Orienten, paany er bleven indskrænket til sin indenrigske Handel. De russiske Establissementer ved det kaspiske Hav, der skylde en fast Forbindelse med Persien deres Existents, ere nu ligesaavelsom de ved det sorte Hav stædte i en stor Fare; for at komme til sidstnævnte Hav har man kun een Vei Dardanellerne. Dette indsaae i sin Tid ogsaa Alexander tilfulde, idet han engang skal have udladt sig med, at Dardanellerne vare Nøglerne til hans Rige.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-10-30
Rusland. Om Rustningerne i Sebastopol og her, skrives fra Odessa, hvorom der i de tydske Blade har været saa megen Tale, er det Jntet. Alle Beretningerne indskrænke sig til, at Admiral Lasarew med nogle Linieskibe har forladt vor Havn og er afgaaet til Nikolajev.