JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-09-01
Denne Jtaliener, som i forrige Tider har været Kapelmester her i Landet, glæder sig ved at høre Danmarks tiltagende Flor og har i den Anledning sendt et lidet Digt, som er indrykket i Minerva og oversat lyder saaledes: O lykkelige Land, som med sin Gunst Algodhed gavmild pryder, hvor paa Tronen. Sad altid Konger, som var Folkets Fædre, Med Ømhed deres elskte Børn hengivne Lyksalige, J Børn af disse Fædre Hvis Mildhed aldrig blev anraabt forgieves, Men som med Faderhuldskab ofte tilgav, Naar Strenghed var til billig Straf opfordret Held Eder, Folk som altid troe adlyde De hellige af Himlen givne Love, Og dem, en kierlig Fader holder over! Hvis nogen med begierlig Undren spørger, Hvo er de lykkelige Undersaatter, Hvo disse Børn, Hvor er et saadant Rige, Hvo disse Fædre, vide skal han da De lykkelige Undersaatter Danmark, De Børn de troefast ædle Danske ere: Den Fader Christian Danmarks elskte Konge; Kort Danmark er det lykkelige Rige, 8) Sang for National=Artilleriet af Hr. Capt. von Abrahamson. 3) Nye Vise om Lænkehunden og de løse Hunde. Allusorisk Satyre paa den megen Præk imod Bondens og Franskmandens Friehed. 10) Literaturen for denne Maaned. Jndeholder intet vigtigt Nyt, blot Fortsettelser af forhen begyndte Verker. n) Historien. Julii.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-09-01
1) Fortsettelse af Anmerkningerne over den nyere Franske Statsret. See forrige Maaneds Minerva 2) Beretning og Varde Kiøbstæds Forfatning og muelige Forbedring.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-09-01
3) Til Udgiveren af Minerva fra L... g med Svar. Hører til Dagsskrivterne om et Norskt Akademie. 4) Beretning fra Oberstyrmand. Schulz til det Danske Asiatiske Compagnie.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-09-01
Om det asiatiske Compagnieskibs Skiebne, som førtes af Capitain Chry stie og satte til sønden for Cap 1783. 5) Smaapoesier. 6) Lireraturens vigtigste Produkter ere: Den Hensigt, som den christelige Religions=Stifter havde, ved Dr. Bastholm (hos Gyldendal for 2 Mk. Campes Lederaad ved den cheistelige. Religions Underviisning, oversat (hos Holm for 2 Mk. s. Schwabs Priisskrivt om Hindringer. og Befordringsmidler for Geligionens moralske Virkninger, oversat og farøgget. med Anmerkninger af Dr. Kofod (24 s.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-09-01
Dr. Münters offentlige Vortrage, nach den 4 Evangelisten, 8 Th. (hos Nitschke for 1 Rdlr.) Naturen betragtet efter Bonnets Maade ved T. Rothe, 4de Deels 2det Hefte (2 Mkr. 4 s.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-09-01
Om Forholdet i Hypochondrie og Nervesygdomme, af Stunzer, oversat (hos Liunge for 20 s.) Veiledning til at opdrage en sund, fornuftig, duelig og lykkelig Afkom ved Hr. Pastor Bech i Trondhiem, (hos Poulsen for 3 Mk. 8 s.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-09-01
Poester af Madame Buchholm (hos Hofbogtrykker Møller for 3 Mk.) Frie Oversettelse af Grecourts Skrifter, Nr. 1 og 2 a 4 sk. Scenen ans der Geschichte der alten.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-09-01
nordischen Volker von G. Mühlenfordt 1sten Th. (hos Proft for 1 Rdlr. 1 Mark 7) Hovedtrekkene af Dagens Historie.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-09-01
Anekdot.) Da Tigranes, Arving til den Ar menniske Trone, var tagen til Fange tilligemed sin Kone, Kongen sin Fader, sin Moder og den heele kongelige Familie af Cyrus den Persiske Konge, spørger denne ham, hvad han ville give til Ranzon for sin Kone, Tusende Liv, svarer han, ifald jeg havde dem. Cyrus beundrede dette Træk af egteskabelig Kierlighed, roste ham derfor og gav dem alle løs, efterat have beværtet dem vel i sin Leir, og fornøiet dem paa mange Slags Maader. Da de forlode hinanden, lovede de paa begge Sider at forglemme det Forbigangne og Kongen af Armenien reiste hiem med heele sit Hoff, vel tilfreds med Sejerherren. Paa Veien talede man og Jntet uden denne Sejerherrens Godhed, majestætiske Udseende og deslige, kuns Tigranesses Kone tav stille. End Du, min Kone, siger Tigranes, hvad synes Du om denne fortreffelige Prinds, Jeg svarede hun, jeg betragtede ham aldrig engang J Taget af Recutil curieur d histoires et de bons Mots. Hvorledes er det mueligt? – Jo jeg havde bestandigen mine Øine heftede paa den, der ville kjøbe mig frie med sit Liv.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-09-01
En Hofmand havde beviist en vis Hertug mange Tjenester og faaet de skjønneste Løvter, at denne nok skulle belønne ham; Men da han saae, at Hertugen slog det i Glemmebogen, kom han en Dag til Hove, just som Hertugen, stod og vilde gaae i Messen, og satte sig bag ham. Det hendte sig, at Hertugen slog sig for sit Bryst og sagde: OGud vær mig naadig og forlad, at jeg har fortørnet dig. Ved disse Ord sagde Hofmanden saa høit, at Hertugen hørte det: Nei Herre, vær ikke ham men mig naadig; thi jeg trænger høiere til din Naade end han: Han har i lang Tid opholdt mig med tomme Løfter og Jntet givet mig; Giv derfor ikke heller ham noget. Denne Klage gjorde saa virksomt et Jndtryk paa Hertugen, at han samme Dag belønnede ham efter Fortiene
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-09-06
Fortsættelse: om Udfaldet paa den schulziske Religions=Proces. See begyndelsen i No. 35. Ordene i Reskriptet fra det Første til det Sidste, under Dato Berlin den 18de Junii, lyde saaledes: Vi lade Eder herved tilstille det ergang. ne Confirmations=Reskript i Jnqvisitions=Sagen imod Præsten Schulz i Gielsdorf, af 21de f. M. tilligemed Acterne, for siden at udfærdige og publicere Kiendelsen i Overeenstemmelse hermed; og saasnart samme har faaet Lovs=Kraft, i Henseende til Schulzes Afsættelse, eller om han endnu skulde finde for godt at erklære Appel derimod, at foranstalte det Nødvendige til hans foreløbige Suspension. Men ogsaa her vilde Tingen ikke lykkes. Consistorium vilde ikke indlade sig i at afsige nogen Dom, og kunde heller ikke befatte sig hermed, efterdi den er ingen Domstoel.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-09-06
J denne Forlegenhed, hvor man behøvede en Dom, men kunde ikke skaffe sig nogen, har man forsøgt, om man maaskee kunde komme igiennem uden Dom, og opnaae sin Hensigt. Commissarierne, de Herrer Hulbeck, Hermes og Hilmer blev altsaa under 21de Junii paalagt: at publicere det kongelige Confirmations=Reskript af 21de Maji som Dom. Commissionen indkaldte altsaa under 26de Junii Kriminalraad Amelang, Schulzes Forsvar, til at møde for sig den næst paafolgende Dag den 27de Junii, og vente Publikation. Amelang mødte; - men fordrede naturligviis, og som man maatte formode, en Kiendelse, uden hvilken selv den forundte Frihed til at appellere ikke kunde benyttes. Men da Commissionen selv ingen Kiendelse havde, saa var intet andet at giøre for Ammelang end formelig at protestere imod den forsøgte og i Værk havende Publikation, og ikke antage den. Alligevel og Alt dette uagtet, har Ministeren von Wøllner den følgende Dag gjort det Skridt, og under 28de Junii virkelig igiennem Consistorium ladet udfærdige Ordre til at suspendere Præsten Schulz. I denne Suspensions Ordre hidder det: Da i Sagen imod Præsten Schulz i Gielsdorff i Følge Hof=Reskriptet af 18de d. M. er forordnet: at han, efter at den kongelige Confirmation paa Kiendelsen er bleven ham bekiendtgjort, skal være suspenderet fra sit Embede o. s. v. Læseren behage at eftersee det forhen anførte Reskript af 18 Junii, paa hvilket man her beraaber sig, og han vil finde, at der tales om en Kiendelse, som skulde publiceres; men her bliver, i Stedet for Kiendelsen selv, Confirmations=Reskriptet nævnet og anført som der forordnet at publiceres! (Forfatteren giør her sex Udraabstegn). Jmidlertid bliver dog ogsaa her forudsat en Kiendelse, til Beviis paa, at man overalt i det mindste følede den Nødvendighed, at der skulde være en iendelse." Gud maa nu vide, hvorfra denne Kiendelse skal komme, hvo der skal affatte den, og hvorledes den vil lyde, Den vil i al Fald, om den skulde komme for Dagen, fortiene den største Opmærksomhed. Thi den maa angive Grunde, hvoraf skal kunde bevises: at Lutherdom gielder meere end Christendom og at der, hvor den angsburgske Confession indeholder andre og saadanne Læresætninger, som modsige Jesu af Nazareths egen Lære, maa man ikke holde denne, men hiin for sand. Men saadanne Grunde turde vel evig henhøre til de uopfindelige.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-09-06
Præsten Schulz i Gielsdorf er altsaa siden 28de Junii 1792 virkelig suspenderet fra sit Embede.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-09-06
Vi faholde os her fra at optegne noget afde Betragtninger, som nødvendig opstaae hos ethvert tænkende Menneske ved at læse denne heele Behandling. Vi afholde hos herfra ikke fordi vi tvivle om Skribentens Rettighed til frimodig at bedømme en Tildragelse, som interesserer det heele prottestantiske Publikum; men fordi de Dunkelheder, som efter Forfatterens egen Tilstaaelse hvile over denne hele Behandling, og de deraf flydende ubegribelige Ulovformeligheder ere af den Art, at man, ihvor authentiske endog de fremlagte Akter synes at være, dog saa længe billig maa beholde Tvivl om den fulde Rigtighed i alle derhos angivne Omstændigheder, indtil det maatte behage Hr. Storcantsler von Carmer og Hr. Minister. von Møllner at tilfredsstille Publikums høist anspændte Forventelse ved en Bekræftelse, som udelukker al Tvivl, eller ved Berigtigelse i for anførste historiske Fortælling.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-09-06
Hvad der giver disse Efterretninger en endnu større Grad af sandsynlig Rigtighed, ere de fra fleere Kanter blant Publikum udbredte Efterretninger om de tretten Kammerets=Assesserers Skiebne, hvis overeensstemmende Botafrembragde den for Præsten Schulz gunstige Dom. Man veed, at den Straf, at miste treMaaneders Gage, blev dem virkelig forkyndet: ligesom og Hr. D. C. R. Teller den tremaaned, lige Suspension. Man veed fremdeles, at disse Mænd bleve fra flere Sider med Flid tilskyndte til at gaae ind til Hs. Majestæt Kongen med Bøn om Ophævelse af den dem forkyndte Straf, at de længe vegrede sig ved at følge dette Raad, efterdi de holdt det meere passende til Værdigheden saavel af deres dømmerlige Embede, som personlige Character, taalmodig at lade den til kiendte Straf, som de ikke troede at have fortient, gaae over sig, end ved Bønner at afvende samme; men at de endelig gave efter forden vedvarende Tilskyndelse, og lode sig bevæge til at opsætte til Hs. Majestæt Kongen en ærefrygtsfuld Forestilling, som det heele Collegium geleidede med følgende Beretning: Allerdurchlauchtigste o. s. v.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-09-06
Omendskiønt vi i Underdanighed have Aarsag til at haabe, at D. K. Majestæts Stor cantsler gunstig vil søge at afvende fra en Deel af vort Collegium den Unaade, som D. K. Majestæt, formedelst den Schulziske Dom, har kastet paa samme, saa have vi dog holdt det for vor Pligt at geleide indsluttede Forestilling med vor fælles Beretning. Vi, ansee det overeenstemmende med vort Embeds Beskaffenhed, at lade saadan indkomme for D. K. Majestæt ved Chesen for Justirsvæsenet, og vente underdanigst med saa megen større Tillid, at den deri indsluttede Forrestilling bliver bevilget, da den dyrebare Fortroelighed til Rettens gode Pleie vil tabes, naar den sørgelige Lod skal treffe Dommere, at bøde for Meeningers Forskiellighed med krænkende Bebreidelser, Ringeagtelse og Straf. Vi forblive o. s. v. De tretten Kammerets=Assessorers Fore, stilling, som var indsluttet i denne Beretning, var følgende. Allerdurchlauchtigste o. s. v. Deres kongelige Majestæts Love, vor Eed og Pligt, samt Dommer Embedets Natur selv, forpligte os til Frimodighed i at dømme." Efter disse Grundsætninger have vi og ved den Schulziske Doms Affattelse ikke frygtet for at feile, og vi trøste os med det ære, frygtsfalde Haab, at D. K. Majestæt, som en retfærdig Monarch, herefter vil paa nye værdige os Deres Naade, da vi efter vor Samvittigheds Vidnesbyrd altid have med uforandret Troeskab og Lydighed forrettet vort besværlige Embede. Men, allernaadigste Konge og Herre! for denne Mellemtid har en stor Deel af den Ret, hvori vi siden mange Aar arbeide med samvittighedsfuld Redelighed, tabt, formedelst den paa os kastede Ungade, den nødvendige Tillid, da Kiendelser, afsagte og undskrevne af os, ere udsatte for den dobbelte Bebredelse, at de komme fra uduelige eller endog uredelige Dommere." Om Bebredelse af Uduelighed med Ret. kan treffe os, derom er det ikke sømmeligt for os at anføre noget; men at vi ikke ville paadrage os, og fortiene Bebreidelse af forsetlig Uredelighed, derom forsikrer os den indvortes Følelse af det, som vi ere Gud, vor Landsherre, Verden og os selv skyldige. I denne Sindsforfatning nærme vi os til D. K. Majestæt med underdanigste Begiering:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-09-06
At den befaling, som af Storcantsleren, Frieherre von Carmer, er bleven os forkyndet, maa igien i Naade blive ophævet, og os derved paa nye gives den Sinds Munterhed, uden hvilken vi ved vort Embedes møsomme lige Forvaltning maa snart bukke under. Vi forblive med den oprigtigste Ære, frygt o. s. v. Det herpaa fulgte kongelige Svar er bekiendtgjort i de offentlige Tidender." Just da dette skulde aftrykkes, gik Rygtet, at Hr. von Pfuhl, Præsten Schulzes Kirkepatron og sammes tre Meenigheder vare indkomne til Consistorium med følgende Erklæring: "at de ikke vare Lutheranere, men Christne, efter Christi Lære, og at de derfor maatte beholde deres Præst. Enhver af Bønderne skal i Forvejen derover have ladet sig afhøre, og samme Afhørelse protocollere." Følgerne vil Tiden lære. Fragment af en Samtale imellem 2de Reisende, taget af Hr. Dr. Wendeborns Reise igiennem nogle vestlige og sydlige Provintser i England.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-09-06
Paa en Reise fra Bristol til Bath kom Hr. Doctor Wendeborn i Selskab med 2de Reisende, af hvilke han har tillagt den ene Navn af en Episkopal, og den anden Navn, af en Dissenter, som tale om den franske Revolution og dens Jndflydelse paa England. J Af historisch politisches Magazin for Junius 1793. Denne Samtale fortiener at blive almindelig bekiendt, og jeg vil derfor meddeele den til mine Læsere. Min forommeldte Reisekammerad, saaledes begynder Hr. Doctor Bendeborn, var en ung Mand af Vid, og som mig sontes, tillige af et godt Hierte, havde Lyst til at vende Samtalen hen paa den franske Revolution, og som om det saa skulde føie sig, var der just Vognen een, som saa lige over for, der bandt an med ham. Han syntes mig, saa vidt jeg siden af hans Talle kunde bemærke, ikke at høre til den biskopelige Kirke, som den anden men til Dissenterne, som endnu ikke have afsagt deres gamle republikanske Aand. J Førstningen holdt jeg ham for en frie Nordamericaner, men jeg erfarede siden, at han var føde, i London. Han havde tilligemed et munter Udseende et meget stadigt Væsen, og yttrede, uagtet al den Jld, som fremlyste af hans Øine, dog megen Koldsindighed i sin Tale. Hans udvortes Anseende røbede en Mand af Formue der havde at bestille med Handelen, og den gode Maade, hvormed han vidste at fremsætte sine Tanker, lod mig formode, at han ved Øvelse i en politisk Club, hvoraf der ere saamange i Londen, havde forskaffet sig denne Færdighed i Foredraget. Da den fra Paris tilbagekomne hørde, at ingen af os havde hidindtil seet franske Papirspenge, oplukkede han et Reiseskrivertøi, som han efter Sigende altid frøde med sig, og tog et fransk Assigna, paa fem Livres frem, for at vise os samme. Seer De her, sagde han, et Stykke Papir, som forestiller Penge, og maaskee vil tabe sin Værdie ligesaameget, som det Americanerne gjorde af Nød i sidste Krig. Men maaskee er det og svarede den anden, som jeg vil kalde en Dissenter, mueligt, at det vil faae samme ligesaa fuldkommen igien, som dette. De veed det formodentlig, at de amerikanske Gieldsond ere i deres Værdie stegne til Pari, og at det maa skee, at de forrige, i England saa udskregne og udleete Papirspenge, forvandlede til Statsgield, overstige sin første Værdie.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-09-06
Trykfeil i No. 35. Paa 4de Side 1ste Spalte, 2den Linie i Noten i Stedet for: at Confirmationsdecretet, læs: et Confirmationsdecret. Paa 5te Side 1ste Spalte 8de Linie nedenfra i Stedet for og fordømte Præsten, Schulz slog feil, læs: og fordømde Præsten Schulz, slog feil.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-09-06
Subskriptionsplan paa Doct. og Prof. Reinhards Skrift: Forsøg over Jesu Plan til Befordringen af det menneskelige Kiøns Lyksalighed. Et Bidrag til Beviserne for den christelige Religions Sandhed.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-09-06
En Bog for Præster og unge Geistlige i Sær(deleshed og for enhver Christen i Almindelighed.) allerede vare mange offentlige traadte fremfor at forsvare den christelige Religions Sandhed og Guddommelighed imod de tit giorte, og tit gientagne Jndvendinger og falske beskyldninger, og dog havde disse enten ganske over seet, eller og ikkun løseligen berørt det store, høie og ædle i Jesu Plan til Befordringen af det menneskelige Kiøns Lyksalighed. Dr. Reinhard, Professor i Theologien i Wittenberg, en Mand, som af alle grundige Theologer skiønnes for en af de gavnligste og rigtigsttænkende Lærde, afhialp denne Mangel ved sit nærværende Forsøg, hvoraf Originalen trende Gange, er bleven oplagt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-09-06
J den første Afdeling viser Forfatteren, den sande Beskaffenhed af Jesu Plan, som Beviis for, at han virkelig har havt det heele menneskelige Kiøns Vel til Hensigt; i anden Afdeling giør han en Sammenligning imellem Jesus og Alderdommens store og goddædige Siele, som har hans Viisdom, Evne og Villie til at blive deres Broders Velgiørere, at ingen har kundet opsvinge sig til den store, guddommelige Tanke, at virke for alles Vel; i tredie Afdeling angiver han de Grunde, vi have til at ansee ham som den ypperste Vise, Menneskeslægtens største Velgiører og Guddommens troeværdigste Gesandt. At give mine Landsmænd en Bog i Hænderne, som agtes beqvem til saa vigtige Hensigter, troede jeg derfor at være et Foretagende, som maatte befæste mig i mine ædle Medborgeres Yndest. Jeg blev end ydermeere dertil opmuntret, saavel herved, at Universitetets hele theologiske Facultet i Forelæsninger anpriser,
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-09-06
den for Studerende, som ved Hr. Professor og Dr. Münters venskabelige Opfordring, da hans Dom over Bogen aldeles stemte med de øvrige Skiønneres. Jeg besørgede den altsaa oversat, og har nu den Ære at levere den i den stadige Forventning, at min Umage og Omkostning ikke vorder giengieldet med Tab. Jeg frygter dette Tab saa meget mindre, da Pengene nu blive i Landet, og da Originalen ikke altid er at faae i vore tydske Boglader.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-09-06
Hvor gjerne vilde ogsaa jeg anbefale Værket, dersom det ikke skulde være Formastelse, at anbefale et Arbeide, som har havt saa mange af Videnskabens første Lærde til Talmænd, og som tillige i saa sielden en Grad taler forsig selv.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-09-06
Oversættelsen, som er besørget efter det tredie forøgede og forbedrede Oplag, bliver at et Alphabeths Størrelse i Octav=Format, og overlades for 6 Mk. paa Postpapiir og for 72 s. paa Trykpapiir. Subskription modtages hos Forlæggeren. S. Poulsen. i Kiøbenhavn i Antonistræde Nr. 324 og 325.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-09-06
Bekiendtgiørelse. Jfølge den os under 3die Martii 1793 allernaadigst forundte kongelige Bevilling, bliver herved med Aar og Dags Varsel, subpoena præclusi & perpetui silentii, indkalde alle de, som maatte have noget at fordre efter vores afdøde Fader, forrige Sognepræst forAanst og Giesten Meenigheder Hr. Jens Høstmarch, deres havende Krav for mig paa Nebbegaard ved Fridericig inden formeldte TidsForløb, at anmelde og legitimere, da enhver lovlig og retmæssig Fordring, naar den inden fornævnte Tiid anmeldes, skal blive betalt, men efter den Tiid ingen Fordring af os antages.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-09-06
Paa min Søster DortheaHøstmarchs og egne Vegne. Niels Høstmarch.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-09-06
Normedelst Forandring af Boepæl, lader Eie 2 ren af Ulkier Mølle, beliggende i Give Sogn, Nørvangs=Herred, Coldinghuus Amt, ved een eneste Auction opraabe og om antagelig Bud skeer bortsælge bemeldte Ulkier Mølle, den 17de September førstkommende, om Formiddagen Kl. 11. Møllen bestaaer af 3de Qværne, som drives ved eet Hiul, alt nyt og i god Stand. Til Stedet ligger Hartkorn 1 Td. 5 Skp. 2 Fkr. 1 Alb., og Mølleskyld 5 Tdr. 1 Skp. 2 Fkr. Egnen er god og frugthar. Om Sommeren kan til Stedet græsses 40 til 50 Stude, indavles 24 til 26 Læs godt Høe, og Mosehøe 10 a 12 Læs, der kan saaes 6 a Tdr. Rug, 2 a 3 Tdr., Byg, og 7 a 8 Tønder, Havre, saa haves og Tørveskiær i stor Overflødighed. Stedet kan efter Behag tiltrædes enten til førstkommende Michaelis, eller til 1ste Maji 1794. Nærmere Efterretning herom erholdes enten hos Hr. Bye= og Herredsfoged Lange i Weile, eller hos Eieren Møller Busch i Ulkier Mølle pr. Weile.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-09-06
Auction. Riberkiergaard,
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-09-06
1 1/2 Miil norden for Ribe beliggende, agter Ef eren formedelst langt Fraliggenhed, ved een eneste Auction at lade bortsælge Mandagen den 30te September førstkommende Klokken 10 Formiddag paa Kiergaard. Bygningerne paa Gaarden er overalt af Grundmuur og i god Stand. Borgergaarden er 2 Etager høy, og 2de Fløye een Etage, hvorunder ere hvælvede Kieldere indrettede til Bryggerse, Borgerstue, og 8te andre Værelser. Ladegaarden bestaaer af 3de Huuse, nemlig: Lade, Øxen og Hestestald samt Meierie=Huus, foruden et Blege og Smeddehuus. I Gravene, som omgive Borgergaarden, ere Gieder, Aborer og Skaller. Omkring Gaarden er: a) 2de store, Frugt= og Kiøkkenhauger. b) Skov af Eeg, Bøg, Birk og Æsk, baade store Træer og unge Træer i Opvext, foruden en indhegnet ung Skov, der alt staaer for 2 Skpp. 2 Fkr. Hart, korn Skovskyld. Til Gaarden er et matriculeret Laxe= og Øret=Fiskerie i Darum Aae, der staaer for Hartkorn Hovedgaards Taxt 6 Skpp. Desuden tilhører Gaarden en Laxe= eller Aalegaard i Wisles=Aae, der ikke er matriculeret. Gaarden har overflødig Tørveskiær, og dens Marker og Enge, som med dens nu tilkiøbte Eiendom staaer for 9 Tdr. 4 Skp. 2 1/2 Alb. Hartkorn Hovedgaards=Taxt, er af god Bonite og ligger tæt omkring Gaarden. Det lene Ar med det andet kan saaes: Rug 20 Tdr., Byg 10 a 12 Tdr., Havre 20 Tdr., Boghvede 3 a 4 Tdr., og avles 80 a 90 Læsser Høe. Stedets yndige Beliggenhed og Værelsernes gode Jndretning giør, at saavel et Herskab som enhver anden vil finde der en behagelig og rummelig Boepæl.