JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1831-03-01
Den interessanteste Artikel i Spaniens Hoftidende er en Spaadom af Fyrst Hohenlohe, hvori han forkynder Paris's, Lyons, Genfs og fire andre Stæders snart forestaaende Ødelæggelse. Det vil skee ved Jld fra Himmelen, endnu inden den 2den Februar d. A., hvorefter Frankerig da vil vende tilbage under Carl Ades faderlige Regjering m. m.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1831-03-01
Fra Prag fortælles om et graat Spøgelse der ved Nattetid løb omkring paa Voldene og raabte: Vor Fastnacht schöne Zeit, Nach Fastnacht wenig Leute i hvilket efter Almuens Tro ikke kunde betyde mindre end Cholera morbus. Endelig blev Spøgelset, anraabt af en modig Skildvagt, og da det ikke vilde staae, fyrede han sit Gevær af paa det, og - truffet i det ene Been- sank det jamrende omkuld, og befandtes at være en spøgefuld Skrædersvend, som nu først helbredes paa Hospitalet, og derpaa vil faae sin Løn for hans romantisk mystiske Nattevandring.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1831-03-01
J Staden Oldenborg skal fornylig et sælsomt Tilfælde have fundet, Sted. En Skjænkevært sad en Aftenstund i Mørke i sin Yderstue, da Døren sagtelig gik op, en hvid Skikkelse svævede over Gulvet hen til Disken, hvorfra der hørtes en Lyd, som om en Pose Sølvpenge blev hensat. Værten, der ikke var stærk i Troen paa Spøgelser, greb uden Betænkning fat i Skikkelsen og raabte: "Tyv og "Lys "For Guds Skyld!" bad en qvindelig Stemme: "lad mig gaae "Men Værten holdt fast, indtil Skikkelsen med Fortvivlelsens Anstrængelse stødte ham saa voldsom fra sig, at han tumlede om paa Gulvet, hvorpaa den ilede ud af Døren, med de gaadefulde Ord: "Fra Fader!" Da den corpulente Vært fik sig samlet op, og hans Kone kom til med Lys, fandt han paa sin Disk en Pose med 300 Rdlr. og følgende medfulgte Seddel: "For 16 Aar siden blev Dem ved mig frastiaalet 150 Rigsdaler. Kan De tilgive mig, Pengene bragte mig Lykke. Min Datter, hvem jeg aabenbarede min Forbrydelse, har paataget sig at bringe Dem Pengene, med Renters Renter, tilbage. Gjør mig ikke ulykkelig ved Efterforskning, og tab ikke Tiltroen til ulykkelige Mennesker, som kun altfor ofte, tilbagestødte af de Rige, styrte i Afgrunden.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1831-03-01
Jndenlandsk. Hr. Magister Lindberg giver i sit Maanedskrivefor Christendom en Beretning om de saakaldte "Philalether, eller "Sandhedsvenner, i Kiel, som have ansøgt om Tilladelse til at udtræde af Statskirken. Efter deres udgivne Grundsætninger bestaaer, deres Troesbekiendelse af 13 Artikler, hvori de blandt Andet fornægte Jesus Christus som Menneskenes Herre og Forløser. Denne mærkelige Begivenhed i den danske Kirke, lover Udgiveren udførligere at omhandle i næste Hefte, og formoder iøvrigt, at det ikke vil vare længe, inden Statskirken nødvendig enten selv maa fornægte sin christelige Bekjendelse, eller skille sig af med Christendommens aabenbare, Fjender, om de endog, som Clausen hos os hedder, det ville holde sig til den, for verdslige Fordeles Skyld.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1831-03-01
Efter Forlydende - hedder det i kieler Correspondentsblad - vil Regjeringen med det første foretage en Forandring med Tallotteriet, saaledes at den mindste Jndsats herefter skulde være 2 Rigsbdlr. for derved, saavidt muligt, at vanskeliggjøre Spillet for de simplere Klasser. Dersom dette, hvad der staaer til at haabe, skeer, og Spillet saaledes fornemmeligt kun bliver tilgængeligt for bemidlede Folk, saa turde der, naar de af Tallotteriet dragne Afgivter derved blive til en Slags Luxusskat, være mindre imod Samme at indvende, da Statskassen, dog ikke kan undvære denne Jndtægt, Priselig er ogsaa dette Tilfælde var Regjerings Opmærksomhed ved de mangesidige Klager over Tallotteriet, og dens Omsorg for, paa denne Maade at dæmpe de simplere Klassers rasende Spillelyst.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1831-03-01
J samme Blad har en Hr. Chr. Ostwald fremsat følgende mærkværdige Begivenhed, der giver et nyt Beviis paa Liighuses Nøndvendighed og Lægernes ingenlunde Ufeilbarhed; For et Aarstid siden opholdt sig paa Gaarden Punstorf), ved Itzeboe, en Daglønner, der var underkastet Slagtilfælde, og hvem Man derfor ikke pleiede at lade arbeide alene. Denne Mand blev desuagtet dog en Dag alene udsendt, for at sprede Gjødning; men med det Betydende, at en Karl strax skulde følge efter. Da Karlen kommer til Stedet, finder han Mennesket liggende med Hovedet ned i en Grøft. Han løber skyndsomt tilbage til Gaarden, for at berette det Passerede, og et Bud sendes øieblikkelig til Itzehoe efter en Læge. Da denne (Dr. Eckhoff, kommer, erklærer han strax det forulykkede Menneske for død. Gaardens Besidder, en Hr. v. Bergen, var imidlertid ikke tilfreds med denne Erklæring; men forlangte Redningsforsøgs anordningsmæssige Anstillelse. En Aare blev da aabnet paa den Forulykkede; men da der intet Blod kom, erklærede Lægen endnu engang: at Mennesket var død og kunde begraves naar det skulde være. Liget indlagdes derpaa i Laden, paa noget Høe. Om Aftenen kommer tilfældigviis en Karl derind, og finder Liget svømmende i sit Blod. Hr. v. Bergen, som strax underrettes herom, lader den aabnede Aare, saa godt som muligt, forbinde; Liget, der forresten intet Livstegn yttrer, igjen henlægge paa Høet, og Jndgangen til Laden tillaase. Da man næste Morgen finder, at Liget har vendt sig om, sendes der igjen Bud efter Lægen; han kommer ogsaa, men først om Eftermiddagen, og vedbliver, uagtet de foregaaede mærkværdige Tilfælder, sin tidligere Erklæring: at Mennesket var død. Den Forulykkedes Slægtninge underrettes nu herom, for at kunne træffe Anstalter til hans Begravelse. De lade ham bringe ind paa Liighuset i Jtzehoe; en Liigkone bemærker her, at han rører den ene Haand; hun sammenkalder øieblikkelig alle Byens Læger; de finde Ligets Tilstand meget paafaldende, og bringe den foregivne Døde, ved at tylde Medicin i ham, virkelig saa vidt, at han, rigtignok uden at kunne tale, endnu lever i 10 Dage, efter at han allerede gientagne Gange af Lægen havde været erklæret for død.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1831-03-01
J Aarhuus Stiftstidende læses følgende ikke uvigtige Bidrag til den danske Censurhistorie:
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1831-03-01
(Forlangt Jndrykkelse.) Til Jndkjøb af Rug er siden vor sidste Anmeldelse Jntet indkommet; (Transport fra forrige Gang 197 Rbd. 3 Mk.) endnu nogle Bidrag vilde være os saare kjærkomne, for at vedligeholde vor Foranstaltning endnu nogle Uger. Julin Fabricius, paa Foreningens Vegne.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1831-03-01
Ovenstaaende udmærkede Linier ere strøgne af
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1831-03-01
Horsens Aviscenfor. Da jeg ikke finder, at de i mindste Maade stride imod Censur-Anordningerne, eller det Avisen meddeelte Privilegium, saa har jeg troet mig foranlediget til at lade dem indrykke i denne Tidende. Censur lovene maae være de samme for hele Kongeriget, eens for Stiftet, som for Amtet; indeholde hine Linier derfor Noget, der strider imod bemeldte Anordninger, saa maa ogsaa Censuren i Aarhuus stryge dem; skeer dette ikke, maatte de kunne have beholdt deres Plads i Horsens Avis. Horsens, Julin-Fabricius, den 16. Febr. 1831. Redacteur af Skanderborg Amtstidende.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1831-03-04
No. 18. Ao. 1831. HI. Li Kongelig allernaadigst privilegerede, Avertissementvidende.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1831-03-04
Amtvaviv. eller Den nordcimbriske Tilskuer. Forsendes med Brevposten overalt i Danmark. Fredagen den 4 Marts. Redigeres, trykkes og udgives i Thisted af J. G. Lund.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1831-03-04
Politiske Efterretninger. Polen. Man har denne Gang yderst faa directe Efterretninger fra Polen, disse melde: Paa Hovedstadens befæstigelse, isærdeleshed i Gaderne, og selv i enkelte Huse, bliver der endnu bestandig arbeidet, ikke alene de ydre Mure og Skandser ere allerede besatte med Kanoner, men ogsaa i de indre Stads dele, i Gaderne selv, ja i enkelte Huse skulle plantes Skyts. Jforgaars blev der allerede anlagt Barricader i flere Gader, hvorved, i Følge Statstidenden, især Jsraliterne hav ydet virksom Hjelp; imidlertid var det dog just disse, som i Siedler og Wengrow først gik de russiske Tropper imøde med hvide Faner. Et Brev fra den polske Armees Hovedqvarteer, melder at samme den 16de Febr. var forflyttet, til Grochow. En officiel Jndberetning fra General Zimirsky, dateret Kalusyn den 13de Februar: "Nogle Timer efter at jeg med mine Tropper var rykket ud af Staden, viste sig flere Cavallerie Afdelinger, hvoraf en stor Colonne da den mod Aften trængte frem til Broen, blev saa eftertrykkelig modtaget af vort Jnfanteries og Cavalleries Jld, at den maatte retirere med Tab; kort derpaa rykkede den igjen frem med 6 Kanoner, og forbindrede Broens Askastning. Fienden benyttede imidlertid Mørket til at udbedre Broen, og næste Dag viste sig en heel Flangeur-Linie af Jnfanterie; vor Afdeling ansaae nu Modstand, længere for unyttig, og retirerede i bedste Orden, uden at en eeneste Mand blev tagen til Fange.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1831-03-04
Den polske Statstidende meddeler ogsaa en Beretning af 15de Febr., ifølge hvilken den polske General Duernicki var gaaet over Weichselen, ved Misew og stødte den 14de Februar ved Stoczek paa et Corps af 7000 Kosakker under Prindsen af Würtembergs Commando. Efteren hæftig Fætning blev Fienden med et Tab af 200 Døde, flere Fangne og 6 Kononer, nødt til at retirere; foruden det fiendtlige Skyts, skal flere kostbare Vaaben og Heste være gjorte til Bytte.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1831-03-04
Ved den polske Divisionsgeneral Klicki, som commanderer paa den venstre Weichselbredde, meddeler Statstidenden en Rapport fra fornævnte under ham commanderende General Duernickiomtrent af følgende Jndhold: "Underrettet om at den berømte General Geismar befandt sig med sit Corps i Seroczyn, 9 Mile fra Warschau, brød jeg Klokken 2 om Natten og fra Landsbyen Filipowka, gjorde Holdt Kl. 9. i Stoczek, og blev der staaende indtil General Geismar med sin hele Avantgarde nærmede sig, et Slag begyndte strax, hvoraf Hovedresultatet blev, at 11 Kanoner med det hele Train og al Ammunition faldt i vore Hænder, og at 230 Mand, hvoriblandt 2 Captainer, 1 Lieutnant og 2 Fanejunkere, toges til Fange. Fienden efterlod 400 Døde paa Valdpladsen, hvoriblandt i Major, 1 Artillerieoberst og mod 20 andre Officerer. Vi mistede 1 Chirurg og 15 Mand, foruden 18 Saarede, hvoriblandt Major Russian, som med en Division af sit Regiment angreb og slog 2 fjendtlige Regimenter og et Batterie. General Geismarhavde kun sin gode Hest at takke for at han slap derfra. Fra Krakau skrives der, at den russiske General Witt skal være tota slaaet, have mistet 20 Kanoner, og selv være bleven fangen. Men dette behøver vist nok Bekræftelse. Den preussiske Statstidende meddeler derimod følgende Beretninger: J Følge indløbne Efterretninger fra den polske Grændse, var den keiserl. russiske Hær allerede fremrykket 6 Mile nær Warschau, og man ventede at et Slag, en af de første Dage ville finde Sted. Der skal overhoved mod 200,000 Mand staae slagfærdige lige over for hinanden. Reisende, som komme fra Riga, kunne ikke nok som rose den russiske Hærs skjønne Holdning og fortræffelige Eqvipering. Flere Pulks Kosakker strøife omkring paa den polske Grændse, og ved Pultusk har Kjernen af den russiske Hær i Sinde at opstille sig. Lige overfor Thorn vare allerede en Mængde Kosakker, indrykkede i Polen. Russerne skulle allerede har ve trængt frem indtil Pultusk og Bielsk, og det polske Hovedqvarteer være forlagt til Okuniew, 3 Mile østlig for Warschau, medens Russerne ogsaa trænge stærk frem paa Veien til BrescLitewski. Næsten daglig blive Saarede fra det polske Armee bragte til Warschau, for denne Stad synes Polakkerne at ville lade det komme til et Hovedslag. J og omkring Plock bleve igjen nogle tusinde Recruter samlede, hvoriblandt Drenge paa 12 og 13 Aar befinde sig, og hvoraf flere ere deserterede og flygtede over Grændsen, under 17de Februar skrives der fra Warschau. "Et alvorligt Blik paa vores Stilling opfylder Siælen med bange Bekymringer; allerede i flere Dage have vi hørt tydelig Kanontordenen; flere Hovedgader ere allerede baricaderede, og de betydeligste offentlige Bygninger, saasom Banken a. skulle indrettes til Forsvar. De Fruentimmer, som have Formue dertil, forlade Staden. Nøden begynder at svinge sin Svøbe: Bagernes Boutikker ere tomme, paa den anden Side Veichselen, bliver Alting consumeret af Armeen, Regjeringens og Jndvaanernes Pengekasser ere udtømte, og Landmændene have intet meere at levere.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1831-03-04
den polske Rigsdags Forsamling, skal vise sig Uenighed, og man beskjæftiger sig med Ting, som først burde komme i Betragtning, naar Statens Existence var sikkret.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1831-03-04
Jtalien. Privatbreve fra Florentz af 9de Februar melde, at efter Prolegatens Afreise, var Oprettelsen af en Borgergarde af den proviforiske Regjering bleven anordnet, hvori enhver Vaabendygtig, fra det 18de til det 30te Aar, skulle indtræde; det var ligeledes bleven anordnet, at Enhver skulle bære den trefarvede Cocarde.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1831-03-04
J de fleste pavelige Legationer var udbrudt Oprør, saasom i Forli, Faenza og Cesena; i Forlivar det ikke gaaet af uden Blodsudgydelse, da Gensd'armerne og Folket der kom i Kamp. Ravenna drog den pavelige Commandant med sine 3 a 400 Md. sig frivillig ud af Staden. Efter et Brev fra Bologna af 11te Febr., skal den revolutionaire Bevægelse have strakt sig til flere Provindser paa den høire Side af Pofloden, ligesom til Ancona, og over 60,000 Md. Nationalgarder skulle allerede staae under Vaaben. J Bologna er oprettet en provisorisk Regjering for den høire Pobredde. J Hertugdømmer Moden havde Politiet faaet Efterretning om at et Antal Patrioter havde forsamlet sig i en Kjøbmands Huus, Hertugen lod Huset omringe med Tropper som forsøgte at sprænge Døren; men da dette ikke nyttede, lod han skyde Døren ind med Kartescher, hvorved flere Sammensvorne og 2 af Huuseierens Børn bleve dræbte, og 30 Sammensvorne arresterede, samme Dag udstædte Hertugen en Taksigelse til Tropperne og Borgerne for deres Hengivenhed for hans Person; men at hengivenheden ikke var ærlig meent af Borgerne, sees deraf at Hertugen, allerede næste Dag maatte flygte over Hals og Hoved med sin Familie og alle sine Kostbarheder, til Mantua. Siden har Jnsurrectionen, der udbredt sig overalt; i Carpi overfaldt 200 Bønder de hertugelige Dragoner og masakrerede dem.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1831-03-04
J selve Modenas Gader skal en blodig Kamp have fundet Sted mellem Folket og Tropperne.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1831-03-04
Et Regentskab er nu oprettet i Modena og Reggio, i Spidsen for hvilket Gen. Fantanelli og den under Napoleon bekjendte General Lecchi staaer.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1831-03-04
Østerrig. Fra den italienske Grændse skrives under 15de Feb.: "Jfølge de indløbne foruroligende Efterretninger fra Jtalien, have flere østerrigske Regimenter under General Frimonts Commando, faaet befaling til at holde sig marsch færdig paa første Ordre. Det i Lombardiet staaende Armeecorps er forstærket med en 30,000 Md. fra Steiermark. General Frimont skal efter Behag kunne afbenytte de under hans Commando staaende Tropper. De med de fleste italienske Fyrster indgaaede Tractater, gjør den østerrigske Regjering det til Pligt, i visse Tilfælde at overlade dem et bestemt Troppe-Contingent for at beskytte deres Rettigheder. De indtrufne Tildragelser i Modena, Bologna og Ravenna, synes allerede at fordre Fuldbyrdelsen af hine Tractater, og have foraarsaget hine Regimenters Marsch under Feldtmarskal Fyrst Bentheim, som dog for Øieblikket har gjort Holdt, og venter paa Forholds Ordres.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1831-03-04
Frankerig. Fra Paris skrives: "Vores Cabinet har erklæret det østerrigske Hof, ikke at ville blande sig i de italienske Anliggender, men det vil heller ikke taale, at nogen anden Stat gjør det, og den første østerrigske Bataillon, der overskrider den italienske Grændse, vil det ansee for en Krigserklæring.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1831-03-04
Den 17de Februar havde den belgiske Congresses Deputation en høitidelig Audientz i Palais royal; den blev modtaget med megen Etiqvette og ført ind i Thronsalen, hvor Kongen sad paa Thronen, Kronprindsen sad til høire og Hertugen af Remours til venstre Side; Thronen var, foruden Dronningen og Demoiselle omgivet af de kongl. Ministre og General-Adjutanter.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1831-03-04
Den ærværdige Præsident for den belgiske Congres tilbød nu Hertugen af Nemours gjennem den kongl. Formynder den belgiske Krone. Hs. Majestæt beklagede, at han ikke kunne følge sit Hjertes Drift, og opfylde et saa kjert Folks Onsker, da de Pligter, der paaligge Høisamme, bestemte ham til ikke at modtage Kronen for sin Søn. "Aldrig - tilføiede blandt Andet Kongen - skal Erobringsyge eller Ærgierrighed henrive mig saaledes, at jeg skulle udsætte mit Land for en Krigs Onder. Maatte Belgien blive frie og lykkelig, det kan altid regne paa min Understøttelse, naar det kommer an paa at bevare det fra udvortes Angreb og fremmed Jndblandelse. - Paa samme Tid, som de i f. No. af d. Bl. omtalte Uroligheder fandt Sted i Paris, havde Carlisterne i Bordeaux ogsaa udviklet lignende Hensigter, men kun et Øieblik lykkedes det dem der at forstyrre Roligheden. J Paris er det erkebispelige Pallads og Kirken St. Germain et sandt Billede af Ødelæggelse; dette Tempels fordum saa stolte Jndre, er ukjendeligt, Alteret er omstyrtet, Helgenene ere nedstyrtede af deres Fodstykker, Nischerne tomme, og alle Blomster og Malerier ødelagde. Den 17de Febr. var det endnu noget uroligt i Paris, store Menneskemasser gjennemdtoge Gaderne; paa Ludwig XVIs Broe havde en stor Mængde Drenge forsamlet sig, som bleve forjagede ved 6 Grenaderer. Ludwig XVIIIs Buste er slaaet i tusinde Stykker og den Triumphbue, som skulle forherlige det spanske Feldttog fra 1823, er gjort lige med Jorden.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1831-03-04
Samme Dag besøgte Kongen de 12 Batailloner Nationalgarder, 2 Regimenter Linietropper, og Afdelinger af borgerlig og regulairt Cavallerie, som i flere Dage cantonerede paa Carousselplads sen. Hs. Majestæt holdt en Tale til dem, hvori han takker Nationalgarden for dens ærefulde Opretholdelse af den offentlige Rolighed, men yttrer sin Uvillie over de skamløse Ødelæggelser, som Gaarsdagen havde ført med sig, som et sørgeligt Syn baade for Frankerig og Europa. Der Der maae sættes en Grændse for saadanne Nor dener. Nationalgarden maae være mig behjelpelig til dette patriotiske Øiemeed, og paa den forlader jeg mig;" – her afbrød det glade Udraab: "Leve Kongen!" Høisammes Tale.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1831-03-04
Hanover Hs. Kgl. H. Hertugen af Cambringe er udnævnt til Vicekonge for Kongeriget Hanover; Grev Münster har faaet sin Afskeed; Hertugen har valgt sig. Cabinetsraader og Ministeriet raporterer til ham allene. Den 18de og 19de Februar har der fundet nogle ubetydelige Uroligheder Sted i Göttingen, foranlediget af Studenterne, som med Magt ville befrie nogle Arrestantere; dette skal ogsaa have været Tilfældet i Osnabrück.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1831-03-04
Sydamerika. Døden har atter lukket Øiet paa en af Verdens største Mænd, stor i Daad, og stor af Tænkemande og Sjæleadel Sydamerikas befrier er ikke mere: Den 17de Decbr. 1830, er N. S. Bolivar i Nærheden, af St. Martha, paa Landgodset St. Pedro, ved Døden afgaaet i sit 48 Aar. Hans sidste Ønske var, at man i den af ham stiftede Republik ville beflitte sig paa Enighed. Han døde af (Hamburgische nene Zeitung.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1831-03-04
Askræftelse. Sverrig. J Stockholm har man paa Grund af den paafaldende store Sygelighed som en Tidlang har fundet Sted i Svea Artillerieregiment, anstillet en Undersøgelse med Brændevinet, som udskjænktes i det Vertshuus der især besøgtes af Artilleristerne, og befundet det at være saaledes besvangret med Kobber, at det dertil anvendte Filtrum, naar det tørredes, var overdraget med en grønagtig Materie, som hist og her lignede spanskgrønt, og at der, naar dette Filtrum brændtes til Aske, og undersøgtes for Blæserøret, erholdtes reduceret metallisk Kobber. Herved henledtes den almindelige Opmærksomhed paa denne Gienstand, og man har ladet undersøge Beskaffenheden af det Brændeviin som solgtes paa andre forskjellige Steder i Stockholm, og meget deraf er bleven lagt under Beslag, som bedærvet og skadelig for Sundheden. Nu har Kongen befalet, at Videnskabernes Academie skal afgive Betænkning over: 1) Hvorvidt noget Brændeviinsredskab, eller Forsømmelse af dets Reengjøring, kan foraarsage, at det der tilvirkede Brændeviin bedærves. 2. Hvorvidt de raa Materialiers slette Beskaffenhed kunne gjøre det deraf tilvirkede Product usundt. 3 Om der paa anden Maade end ved chemisk Undersøgelse kan udfindes, hvorvidt Brændeviin er skadelig for Sundheden, og i dette Tilfælde, hvilke disse Kiendetegn ere. 4. Hvilke Forskrivter ere nødvendige og tilraadelige for at forebygge usund Brændeviins Tilberedelse og Brug. - Politiet i Stockholm har nylig opdaget en Tyvebande af 17 Drenge, af hvilke den ældste er 16, den Yngste 8 Aar gl. Aard. Av., Kort historisk Beretning om de vigtigste Verdensbegivenheder, Januar Maaned og endeel af Febr. d. A. (Sluttet).
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1831-03-04
Engeland. O'Connel havde en Samtale, med Statholderen, Marquien af Anglesia, hvem han erklærede, at skjønt han udlod sig noget haardt mod ham, nærede han dog intet personligt Had til ham. Herpaa fik han igjen til Svar: at hvis det engang skulde falde i hans Lod at blive hængt, maatte han derfor heller ikke troe, at Statholderen havde noget personligt Had mod ham." Den 3die Februar holdt det ny sammenkaldte Parlament sit første Møde, hvor Primier Ministeren, Grev Grey, ved at fremlægge adskillige Ansøgninger om en Parlaments-Reform, erklærede at Kabinettet endelig var blevet enig om sine Forholdsregler i denne Henseende. (see No. 16 af Thisted Avis), og Udkastet med det Første ville blive forelagt Underhuset. En Parlamentsreform skrives der ansees forøvrigt for det eneste Middel, hvorved Stat og Kirke kunne sikres mod revolutionair Oversvømmelse, skjønt Ministrene ville faae at kjæmpe mod saavel det aristokratiske mægtige Partie, som mod Radicalerne.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1831-03-04
Frankerig. Den Crisis og de Uroligheder som i Anledning af Ex Ministrenes Proces opstode i Paris, lykkedes det Regjeringen fuldkommen at dæmpe; efter at Nationalgarden havde tilligemed 1ste militair Division staaer i 48 Timer under Gevæhr. En Takke Adresse blev i det Deputeredes Kammer voteret til Nationalgarden, Tropperne, Eleverne af det polytechniske Jnstitut og til de Studerende, som disse Sidste dog utidig forsmaae, ved at indrykke offentlige Protestationer derimod.