Berlingske Tidende, 1832-02-15
London, den 7de Februar. Reformbillen sniger sig langsomt gjennem Underhuset og vil dennegang, ligesom forrige, næsten uden Modificationer komme ind i Overhuset. Om det end antager Reformbillen, hvilket endnu er problematiske, saa vil dette dog skee med saadanne For indringer, at det democratiske Princip ikkun vinder lidet derved Publicum vil uden Tvivl, kjed af Striden herom, og i Haab som at faae Meer, ogsaa af Frygt for den tumultuerende Pøbel, nøies med det Mindre. Men da ville først de egentlige Vanskeligheder opstaae. - Torypartiet gjorde nyelig et ikke uheldigt Forsøg paa at slaae Modpartiet af Marken. De ringe Major titeter af 20 og 24 Stemmer, efter Debatter og et Spørgsmaal, hvorved det kom an paa Vedblivelse i Embedet, og endnu for Reformbillen var gaaet igjennem, maa have røbet Ministrenes Svaghed for dem selv og for Nationen; Torverne kunne være temmelig visse paa, snart igjen at komme til Roeret Naturligviis vide de da forud, at en Parlamentsreform (men at hvad Beskaffenhed?) maa være deres første Syssel. De nyeste Efterretninger fra Jrland ere endnu skrækkeligere end de foregaaende. J Slutningen af f. M. blev den protestantiske Præst i Golden i Districtet Tipperary, Hr. Whitty, som just kom hjem fra et Sygebesøg, underveis overfaldet af en bevæbnet Bande rasende Catholiker og dræbt paa den grusomste Maade udenfor sit Huus, i det han kom hjem fra et Sygebesøg, Han blev nemlig stenet ihiel!! Som Aarsag til denne Udaad nævnes, at en rebelsk Hob faa Dage tilforn havde forsamler sig udenfor Præstegaarden og med Vold fordret Nedsættelse i Tienden, som han ikke havde faaet i to samfulde Aar. Oprørsacter, blev oplæst og man paagreb 40 af disse omsværmende Banditor. - J Junishoven have talrige Skarer af bevæbnede Catholiker lydeligen erklæret, at de herefter ikke vilde svare Tiende til den protestantiske, dem uvedkommende, Geistlighed, og herefter betale Godsejerne blot 12 Deel af Jordeiendommenes accorderede aarlige Forpagtningssum, efterdi de øvrige 12 Dele af denne Sum vare en ublu Fordring. Et talrigt Militærdetaschement er afgaaet derhen. - J Provindsen Galway blev er intenderet Mord opdaget, som skulde begaaes paa samtlige Munke i et derværende Kloster, fordi Prioren havde prædiket imod slige ulovlige og ryggesløse Sammenrottelser. I Districtet Westmeath have endeel Landmænd, som, formedelst Restancer, vare satte fra Fæstegaardene, fulgte af væbnede Skarer, med Vold atter tilegnet sig disse. Lignende Scener berettes fra de øv lige Districter, især fra de sydlige. Ved høilys Dag ihjelslaaes protestantiske Geistliges og Godseieres Heste og Oxer. J mange Egne vægrer man sig aldeles ved at betale Godsejerne Forpagtningsafgifterne. Rettens Betiente, der udsendes, for at inddrive denne eller Tienden, dræbes eller mishandles. - Ved Castlecomer brøde en Hob af disse catholske Rebeller, der kaldes Whitefort Boys, om Natten ind hos en Øvrighedsperson, Hr. Manning; disse udædiske Mennesker reve ham ud af Sengen, fordrede, at han skulde udlevere sine Vaaben, og da han vægrede sig, lagde de ham og hans uskyldige Datter med den vildeste Grusomhed paa - gloende Kul, indtil de, under de skrækkeligste Qvaler, vare halvt opbrændte. - Den 23de f.M. drog en Skare af omtrent 300 Rebeller, bevæbnede med Geværer, Pistoler og Høeleer, nær til Politivagtens Barakker i Districtet Tipperary. - Trudselsbreve circulere i hele Landet. Endog den catholske Geistlighed taber sin Jndflydelse paa disse raae Mennesker, naar den vil anvende den til det Gode. - Forbittrelsen imellem Protestanterne og Catholikerne i Jrland fremtræder daglig tydeligere. Den catholske Adel holder sig endnu neutral. Men ei allene i det ulykkelige Jrland, hvor Lovene have aldeles tabt deres Kraft, ogsaa i selve England, yttrer en farlig Aand sig, som Lovenes Magt hidtil vel nogenlunde kuer, men som tilsidst, - frygter man - dersom dens Fremskriden ikke ved eenergiske Forholdsregler standses, lig en Bjergstrøm, den træder ud over sine Bredder vil overvælde al Modstand. - J Manchester, hvor tumultuariske Pøbelforsamlinger for havde fundet Sted, holdt Fabrik=Arbeiderne om Søndagen den 29de Januar - tvertimod de i England saa strænge Love mod Helligbrøde - paa en stor offentlig Plads, en Forsamling, der bestod af omtrent 4000 Mennesker. Den største Ængstelighed herskede blandt Manchesters Jndvaanere. Ministeren for det indenlandske Departement havde allerede sendt befalinger til Vedkommende i Manchester, at afværge denne Forsamling, efterdi den, der holdtes Søndagen før, havde været saa tumultuarisk. Aarle, om Morgenen havde Manchester en meget krigerskt Udseende. Det 80de Infanterie og det 8de Husarregiment vare opstillede paa forskjellige Punkter, og omtrent 1000 Personer vare blevne tagne i E som Constabler. En stor Menneskevrimmel var forsamlet i alle de Gader, der føre til St. Georges Road. Her havde Urostifterne taget Posto paa en Hob Teglstene. Gilchrist, en af disse rasende Demagoger, som søge en skiden Fordeel af at bedaare den enfoldige Almuesmand, holdt oprørske Taler, men da Militærmagten kom, yttrede et Schisma sig i Forsamlingen; en Deel vilde, at denne skulde opsættes, en anden, at den skulde fortsættes. Militæret paagreb, uden at finde Modstand, otte Jndividuer. Hos de fleste af dem fandt man Dolke. Endeel af den forsamlede Pøbel udbrød, i smædende Skjeldsord, men det kom ikke til Voldsomheder. Militæret var hele Natten igjennem paa Benene.