Almuevennen, 1843-05-10
J Anledning af, at der i sidste Roeskildske Stænderforsamling, antoges den Jndstilling, "at der gjennem Amtsraadene og Sogneforstanderskaberne burde indhentes paalidelige Efterretninger om Huusmandstandens og den hele Arbeidsclasses Vilkaar, paa de forskjellige Steder i Landet, om de Byrder, der trykker dem, og hvilke Maader der kan bringes i Forslag til at forbedre deres Kaar skulle vi undertegnede Sogneforstandere af Bondestanden, herved ikke undlade at indstille vores Erklæringer og Bemærkninger over samme, for hvis Rigtighed de daglige Erfaringer stedse giver os de umiskjendeligste og tydeligste Beviser. De i ovennævnte Jndstilling anførte Oplysninger, angaaer ikke Huusmands eller Arbeidsclassen alene, men de angaaer hele Bondestanden. Ja, hvem der blot vil kaste et nogenlunde alvorligt Blik over Danmarks Tilstand som agerdyrkende Stat, han maae vist tilstaae, at det i meer eller mindre Grad angaaer hele Statens Jndbyggere, med Undtagelse af Godseierclassen. Hovedgrunden til Fæste- og Leiehuusmændenes og den hele Arbeidsclasses usle Stilling er, at de, saavelsom Fæstebønderne i Almindelighed, af Godseierne bliver opskruet med alt for stor Jndfæstning og aarlige Afgivter; thi naar en Bonde af en Gaard fra 4 til 8 Tdr. Hartkorn, maa betale i Jndfæstning fra 300 til 800 Rbd., foruden 10 Rbd. af hvert Hundrede i Forvalter Salair, selv bekoste istandsat Gaardens Bygninger tilligemed Besætningen, saa at de kan udstaae lovligt Syn, betale Synsforretningen, Original- og Reversal-Fæste brevets Udstædelse og Tinglæsning, Skatteqvitteringsbogo. s. v., og paalægges en aarlig Afgivt af 10 til 20 Tdr. Landgilde af Rug, Byg og Havre, Landgildepenge, Hoveri og Hoveripenge, og paa flere Steder Lam, Gjæs, Høns, Æg o. s. v., naar han, foruden at udrede alt dette til Godseieren tillige skal udrede Konge-, Kirke- og Præstetiende, kongelige og andre offentlige Skatter, Præstationer og Afgivter, saasom: til Fattige, Skoler, Brandassurance og Veiskat m. m., samt Kost og Løn til Tjenestefolkene, Ophold og Klæder til sig selv, Kone og Børn, Bygningernes, Avlsredskabers og Besætningens aarlige Vedligeholdelse m. m., – saa har vi daglig de øiensynligste Exempler paa, at selv den vindskibeligste og dygtigste Bonde og Bondekarl ved saa opskruede Jnd fæstninger og aarlige Afgivter bliver forkuet, og maae nødvendig tabe Lysten til at stræbe fremad, ihvor gjerne han end vilde, da han deels strax maae udbetale den Capital i Jndfæstning som han skulde virke med til sin Jords Forbedring ved Steens Bortrydning, Mergling, o. s. v., og ofte komme i Gjeld til for Jndfæstningen, og deels bliver han saa bebyrdet med herskabelige Afgivter, at han ikke kan udkomme at forskaffe dem. Dette maa dernæst Huusmands- eller Arbeidsclassen lide under; i Almindelighed har den en talrig Børneflok, og maa endda svare mange Gange større Afgivter, af Hoveri, Korn og Pengeafgivter af deres Huse og Jordlodder, end Gaardfæsterne, i Forhold til hvad Enhver besidder, hvilket deres Fæste- og Leiecontracter noksom udviser, og de kan ikke opholde eller ernære sig og Familie, meget mindre betale deres Afgivter, naar de ikke kan erholde Arbeide hos Bønderne, men maae saa tye til Fattigvæsenet, der tilsidst bliver saa overbebyrdet med Udgivter, saa de Fleste der maae yde Bidrag dertil, efterhaanden kan behøve Understøttelse deraf, og hvem skal saa tilsidst opholde dem og forskaffe Huusly til dem, Hvad maae ikke ogsaa Kjøbstadborgerne - især Haandværkerne og den fattige Arbeidsclasse – lide ved disse Undertrykkelser, som Godseierne udøver imod Bondestanden, De kan ikke faae noget til Livets Ophold, naar Bondestanden ikke selv har det nødtørftige Udkomme, fordi næsten alt det vi (Bondestanden) kan frembringe og erhverve, skal flyde i Godseiernes Kasser. Vi erklære derfor, efter vores bedste Skjøn og Overbeviisning, at det bedste Mid det – og intet andet kan standse den stedse tiltagende Trang og Nød – er, at der bliver sat Grændser for Godseiernes Magt over Bondestanden, saavelsom forSelveierbøndernes Magt over de Huusmænd de undertiden har paa deres Lodder, da de Undertrykkelser og Udsugelser som de udøver imod de mange Tusinder af deres mindre formuende Medborgere, svækker al Lyst og Virke kraft hos enhver af dem, udtærer deres Kræfter længe førend de efter Naturens Orden burde være det, og derefter vandrer de med Familie over paa Communens Fattigvæsen.