JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1795-07-27
Fæstebonden Knud Hansen i Ørsbierg Bye, Kiørte Sogn, Assens Amt, ligeledes i Aaret 1790842 Favne. Selveierbonden Hans Hansen paa Hjorteberg Gaard i Wissenberg Sogn, ligesaa i Aarene 1787, 90 og 91. 616 Favne. Selveier Hans Jensen i Bøgebierglund, Wissenberg. Sogn, ligesaa i Aarene 1789 og 91566 Favne. Da disse 5 Mænds Anmeldelser ei heller ere attesterede saaledes som Selskabet har forlangt det; saa have de ikke kunnet komme i Betragtning til nogen af de udsatte Premier. c. Af de for Bondestanden allene udsatte Premier. bye Sogn, Stierneholms Amt, Aarhuus Stift, har den 53. Selveier Bernt Torkildsen paa Graungaard i Stou Tid af 10 til 12 Aar gravet 1400 Favne Indhegningsgrøvter, hvoraf 300 Favne i Aaret 1790 er beplantet med levende Gierder af Seipile og Hessel, som ei allene kan hegne, men af Pilene kan endog tages Stavre, hvorfor ham blev tilkiendt den for 1793 udsatte Premie af 12 Rdlr. 54. Fæstebonden Hans Madsen i Flemløse Bye og Sogn, under Assens Amt i Fyen, har i 1790 plantet 320 Favnelevende Gierder af Hvidtorn og Hessel, som giver forsvarligt Hegn, og desuden opsat 300 Favne enkelte Steengierder; plantet 200 Stkr. Piletræer og 17 Stkr. Æble= og Pæretræer, blev tilkiendt den for 1794 udsatte Premie af 12 Rdlr. 55. Selveier Rasmus Hansen i Laaning, Wissenberg. Sogn, Odense Amt i Fyen, som Aarene 1789. 90 og 91. har plantet 608 Favne levende Gierder af Hvidtorn, Skov æble, Hessel og Vidier, der ere i god Væxt, blev tilkiendt den for 1793 udsatte Premie af 10 Rdlr. 56. Selveier Rasmus Lauritzen i Mullerud, Dreslette Sogn, Assens Amt i Fyen, har i 1790 plantet 248 Favne levende Gierder af Hvidtorn og Hessel. Desuden har han i 1787 opført 15 Fag Stuebygning; i 1790 og 91 opsat 122 Favne Steengierder og plantet 213 Stkr. Pile, 27 Stkr. Esketræer, samt podet 66 Stkr. Frugttræer. Ham blev tilkiendt den for 1794 udsatte Premie af 10 Rdlr. 57. Gaardmand Ole Andersen i Gierløv paa Jægerspriis Amt her i Sielland, har i Aarene 1790 og 91 paa Jordvolde plantet 480 Favne levende Gierder af Pile, som ved Synet vare i god Grøde, hvorfor ham blev tilkiendt en Belønning af 8 Rdlr. 58. Gaardmand Hans Nielsen i Nørregaarde, Dreslette Sogn, Assins Amt i Fyen, som i Aaret 1790 paa Grøfter har plantet 394 Favne, og i Aarene 1791, 92 og 93-818 Favne levende Gierder bestaaende for det meste af Hvidtorn, blev tilkendt en Premie af 6 Rdlr. Fæstehuusmand Hendrich Erichsen i Bremmerød, RørunSogn, Hindsgauls Amt i Fyen, som i Aaret 1790 skal have plantet 130 Favne levende Gierder, og Fæstehuusmand Mads Sørensen i Ullemose Huus, Wissenberg Sogn i Fyen, ligeledes 110 Favne. Men da disse 2de Mænds Anmeldelser have Mangler i Attesterne; saa have de ikke kunne komme i Betragtning til Premie.
Berlingske Tidende, 1795-07-27
Sognefoged og Selveierbonden Peder Rasmusen i Flemløse Bye og Sogn, Assens Amt i Fyen, har i Aaret 1791 plantet 260 Favne levende Gierder, og Bonden Peder Jørgensen sammesteds ligesaa 150 Favne. Da disse 2de Mænd ikke have beviist, at deres Gierder udgiør en sammenhængende Hekke, som Selskabet har fordret; saa have de ikke kunne komme i Betragtning. Gaardmand Anders Hansen i Dreslette Bye og Sogn, Assens Amt i Fyen, har i Aarene 1790, 91 og 92. plantet 544 Favne levende Gierder, hvorfor han meget fortiener at roses, men til de for 1793 udsatte Premier have ovenanførte Belønnede ved deres større Antal af Favne været mere berettigede. ket Steengjerders Sætning i Dannemark bleve følgende af de nosalig Premier tilkiendte: a. Af de af enkelte Personer i Almindelighed udsatte Premie: 59. Johannes Christophersen, Fæster af Borups Gaard i Tikiøb Sogn, paa Cronborg Amt, har i Aarene 1792 og 93 opsat 936 Favne enkelte Steengierder med Jordvold, 10 Qvarteer høie og 3 Alen brede, hvortil Stenene ere opbrudt paa en Strækning Overdrev af mere end 70 Tdr. Land, hvilken Strækning han, i de 3 sidste Aaringer, ved tillige at have bortryddet det derpaa værende Krat, Eener, Lyng og Rødder, har gjort brugbar til Ager. Desuden har han opbrudt og bortført 1900 Læs Steen, som til Gierder vare ubrugelige; ligesom han og ved 500 Favne Hoved= og 1800 Favne Bigrøvter har udtørret og gjort brugbart et Stykke MoseJord af bemeldte Overdrev paa 5 Tdr. Land, foruden at han og har opført endeel Bygninger. Herfor blev ham tilkiendt en Premie af den anden Guldmedaille eller 50 Rdlr. 60. Bonden Hans Nielsen paa Gaarden Byllinelund i Steenstrup Sogn, Nyborg Amt i Fyen, har i Aarene 1792. og 94 opsat 99 Favne dobbelte og 392 Favne enkelte Steengierder, 9 til 10 Qvart. høie; desuden gravet 260 Favne Vandaflednings Grøvter, hvorved, samt ved Stenenes Oprydning, han har udtørret, ryddet og gjort duelig til Ager 22 Tdr. Land. J nogle af de foregaaende Aaringer har han desuden opsat 158 Favne enkelte og 22 Favne dobbelte Steengierder. Herfor blev ham tilkiendt en Premie af 3. Rdlr. 61. Fæstebonden Niels Pedersen i Bonnerup, Søeborg, Sogn, paa Cronborg Amt, har i 1793 opsat 510 Favne enkelte Steengierder, 10 Qvart. høie. Siden 1775, de han imodtog Gaarden, har han meget forbedret dens Jorder, ved at bortrydde en stor Deel Steen og Krat, og af den opbrudte Steen, foruden de ommeldte Gierder, forhen opsa500 Favne Gierder, samt anlagt 5 Vei Steenkister og meget forbedret sin Gaard Bygninger. Ham blev ligeledes tilkiendt en Premie af 35 Rdlr. 62. Hoveriebonden Jens Olsen i Kiøierup Bye, Sønder-Jernløse Sogn, paa Holbechs Amt, har i Aarene 1792. og 93 opsat 31 Favne dobbelte og 306 Favne enkelte Steengierder, 9 Qvart. høie, desuden har han i samme Tid gravet 3 til 400 Favne Vandaflednings=Grøfter, hvorfor ham blev tilkiendt en Premie af den første Sølvmedaille eller 20 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1795-07-27
Gaardmand Hans Hansen i Overød Bye, Søllerød Sogn, paa Kiøbenhavns Amt, som har sat 308 Favn, Steengierder m.v., har ei kunne erholde nogen Premie, da han ikke har meldt hvad Tid Arbeidet er gjort, ligesom han ei har lagttaget flere i Premielisterne fordrende Olysninger.
Berlingske Tidende, 1795-07-27
Gaardmand Ole Larsen i Holte Bye, samme Sogn, har fra 1790 til 1794 opsat 359 Favne Steengierder, men da samme tildeels ere for gamle, saa har han ikke kunnet komme i Betragtning til Premie. Møller Jens Nielsen Tarum, paa Tostenes Mølle, Pfanefiord Sogn, paa Møen har i 1793 opsat 71 Favne Steengierder men dette har været for lidet til at kunne erholde nogen Premie.
Berlingske Tidende, 1795-07-27
Bonden Peder Sørensen i Saane Bye, Tkiøb Sogn, paa Cronborg Amt, skal i Aarene 1790, 91. 92 og 93 have opsat 1206 Favne.
Berlingske Tidende, 1795-07-27
Fæstebonden Hans Nielsen i Flemles. Bre og Sogn, Assens Amt i Fyen, skal have sat 67. 2/3 Favne Steen gier der.
Berlingske Tidende, 1795-07-27
Fæstebonden Jens Pedersen i Jonstrup, Tikiøb Sogn, skal have opsat 410 Favne. Sognefoged og Gaardmand Heile Pedersen i Ballerup paa Kiøbenhavns Amt, skal i 1794 have opsat 34. Favne.
Berlingske Tidende, 1795-07-27
Fæstebonden Johan Hansen i Mordrup Bye, Tikiøb Sogn, skal i 1794 have opsat 273 Favne. Men da disse 5 Mænds Anmeldelser ikke ere behørigen bevidnede, saa have de maattet lægges til Side. b. Af de for Bondestanden allene stiftsviis udsatte Premier: J Sielland. 63. Gaardmand Jens Nielsen i Everdrup Bye og Sogn, under Wordingborg Amt, som i Aarene 1792 og 93 har opsat 210 Favne enkelte Steengierder, 2 1/2 Alen høie og 2 1/2 Alen brede, og desuden i 1789 opsat 80 Favne, blev tilkiendt en Primle af 15 Rdlr. 64. Gaardmand Christen Hansen i Krøierup, SønderJerniøse Sogn, paa Holbeks Amt, som i Aarene 1793 og 94 har opsat 26 1/2 Favne dobbelte og 155 1/2 Favne enkelte Steengierder, 10 Qvart. høie, blev ligeledes tilkiendt en Premie af 15 Rdlr. 65. Gaardmand Mads Hansen sammesteds, som i Aarene 1791, 92 og 1794 har opsat 303 Favne enkelte og 3 Favne dobbelte Steengierder, blev tilkiendt en Premie af 12 Rdlr. 66. Gaardmand Lars Lydersen i Boyet Bye, Giørslev Sogn Tryggevelde Amt, som i Aarene 1793 og 94 har opsat 165 Favne enkelte forsvarlige Steengierder, blev ligesaa tilkiendt en Premie af 12 Rdlr. 67. Enken Kirstine Jens Andersens i Kroierup Bye, Sønder-Jernisse Sogn, paa Holbeks Amt, som i Aarene 1792, 93 og 94 har opsat 172 Favne enkelte Steengierder, 2 1/4 Alen høie, blev tilkiendt en Premie af 8 Rdlr. 68. Huusmand Søren Nielsen i Ubye Bye og Sogn, paa Callundborg Amt, som i Aarene 1793 og 94 har opsat 157 Favne enkelte Steengierder, 10 Qvart. høie og 3 Alen brede, hvortil Stene ere opbrudte paa 2de Gaardpladser, af 4 Skpr. Lands Størrelse som han har gjort duelig til Sæd, blev ligeledes tilkiendt en Premie af 8 Rdlr. (Fortsættelsen følger.)
Berlingske Tidende, 1795-07-31
Livorno, den 8de Julii. I Gaar ankom den engelske Fregatte, Mosel, her paa Reden, og gav de her for Anker liggende engelske Skibe Sig nal, at den franske Flaade nærmede sig. En Convoy af 30 engelske til London bestemte Koffardieskibe, af 4 Millioner Piasters Værdie, skulde i samme Øieblik have afgaaet, men fik derover strax Contreordre. Bemeldte Fregat var tilligemed 2 andre og Linieskibet Agamemnon paa 64 Kanoner, bestemt til General de Wins's Disposition paa de genuesiske Kyster; men da den nærmede sig disse Kyster, fandt den der den hele af 24 Linieskibe og Fregatter bestaaende ToulonnerFlaade. Fregatten blev beskudt af de Franske, men vandt Vinden, og seilede til vor Havn for at bringe Efterretning om den franske Flaades Nærmelse. Hvor de 2 andre Fregatter og Skibet Agamemnon vare blevne af, vidste den ikke; dog troede den, at de vare komne til den corsiske Havn St. Fiorenzo. Fregatten Mosel afgik, efterat Capitainen paa samme havde havt en Samtale med Commandanten paa Linieskbet Argo, som ligger her for at geleide ommeldte Convoy, under Stil, og efter den fulgte Fregatten Juno Begge toge Veien til Corfica. Man seer nu hvert Øieblik vigtige Efterretninger i Møde. - C. Sk. J dette Øiebuseer man herfra et stort Antal Seilere, og man formoder at det er den franske Flaade. - Den engelske Flaade, som hidindtil befandt sig i Vandene af Corfica, skal allerede ligeledes være gaaet til Seils derfra.
Berlingske Tidende, 1795-07-31
Turin, den 8de Julii. De Franske blive endnu bestandig trængte videre tilbage, Efterat de havde forladt Egnen af Finale, og udvidet deres høire Fløi paa Borghetto, og den venstre mod St. Bernhards Bierget og Sletten af Terrines, samt meget forstærket disse Poster, engreb den sardiniske General Colli dem paa forskjellige Steder, med et fuldkommen lykkeligt Udfald. Da Fienden var fordrevet fra flere Steder, forlod han den 5te tre stærke Positioner, og da han den 6te saae, at han ogsaa skulde blive angrebet paa St. Bernhards Bierget, hvor han havde en stærk forskandset Leir, forlod han ligeledes denne høist rigtige Post, som vore Tropper strax toge i Besiddelse. Paa den ligesaa vigtige Post Sletten af Termes, forefaldt en heftig Fegtning, hvis Udfald endnu ikke er bekiendt.
Berlingske Tidende, 1795-07-31
Savona, den 9de Julii. Ogsaa paa Sletten af Termes ere de Franske blevne drevne tilbage, og Sardinierne have besat denne Slette. De Franske skal nu have faaet Ordre til at forholde sig blot defensive, indtil alle forventede Forstærkninger ere indtrufne, og en nye Operationsplan er bleven lagt. - General Kellerman har allerede, under 1ste hujus, udstædt fra Hovedqvarteret i Albenga, følgende Addresse til den franske Armee: Tapre Vaabenbrødre, den alt for vidt udstrakte Linie, som Armeen havde inde, har bevæget mig til, at trække den nærmere tilsammen, at lade den høire Fløi, som strækkede sig hen over Vado, gjøre en Bevægelse tilbage, og overhovedet at tage en nye meer forstærket Stilling. - Jeg veed, at Jldesindede belægge denne Bevægelse med et skammeligt Navn, enten af Tilbagerykning, ja vel og af en Flugt. Nei, mine Kammerater, vi flye ikke. Den nye tagne Stilling fordobler vor Styrke, og vi skulle vide at nytte os af den, til at slaae vore Fiender. Vider, at ved alle hidtil forefaldne Fægtninger, have Republikens Soldater viist overalt Uforsagthed, og sand repoblikansk Mod; at fienden har i det mindste mistet 4000 Mand døde. Saarede og Fangne, men vi overhovedet kun 800. Vider, at paa Siden af Tenda, er Fienden, ved mange Angreb, bleven drevet tilbage og slagen. Mine Kammerater, der ankomme anselige Forstærkninger; vi skulle paa nye gaae løs paa Fienden, og Eders General sætter sin hele Tillid til Eders Mod og Tapperhed, hvorfor han ikke det ringeste tvivler om, at jo Seier og Berømmelse overalt skulle følge Republikens Vaaben. - General de Wines Hovedqvarteer var hidtil endnu i Legina, 2 1/2 Miil fra Niz. Forposterne befandt sig allerede den 6te imellem Loano og Ceriale. Fra Voleri af streifede Østerrigerne mod Genua. Saasnart samme vare i Besiddelse af Vado, udgav den Keiserl. General et Patent, hvori findes det Udtryk, fra vort Slot Vado; og lod adskillige Kapere derfra løbe i Søen, hvilke gjorde nogle Priser. - De Wado den 30te Junii var bleven besat af østerrigske Tropper, løb om Aftenen 10 franske Skibe, ladte med 500 Fade Wiin, og Munderingsstykker for 5000 Mand, ind der i Havnen. Mandskabet blev høist forundret over, at finde sammesteds isteden for Franske Tydskere, som strax bemægtigede sig Skibene. - De Allierte skulle have faaet en stærk Tilvext ved de bevæbnede Bønder. De Franske besidde nu i Marquisatet Finale og i Provindsen Mondovi, ikke en Fodsbred Land meer. Deres Armee er, ved Dissertion til det Jndre af Frankrige, saaledes bleven svækket, at de fleste Batailloner neppe bestaae af 300 Mand.
Berlingske Tidende, 1795-07-31
Basel, den 15de Julii. Efterretningen og Emigranternes Landing paa Kysterne af Bretagne har opvakt en inderlig Glæde hos det CondeskeCorps. Det heder, at dette Torps skal nu ogsaa, i Forening med den østerrigske Armee, blive sat i Virksomhed. Planen skal gaae ud paa, at trænge, om mueligt, frem i det sydlige Frankrige, for at komme i Ryggen paa den franske Armee i Jtalien, mod hvilken General de Wins fortsætter sine Operationer med saa megen Fremgang. Emigranterne smigre sig med, at skulle finde i det sydlige Frankrige en ligesaa stor Mængde Tilhængere, som Roialisterne i Bretagne og Vendee. De troe ogsaa, at Pich gru skal nu saa meget mindre udføre sit forehavende, at gaae over Rhinen, da hans Armee anseelig er bleven svækket ved de Corpser, som ere detacherte til Jtalien og det Jndre af Frankrige. Desudinskal Prindsen af Condes Proclamation have gjort megen Jndtryk hos Rhinarmeen; og Pichegru selv skal (som Emigranterne ville vide) have erklæret i et Krigsraad, at Overgangen over Rhinen var nu saa meget mindre raadelig, da det var at frygte for, at Dissectionen blant Tropperne, som hidindtil allerede havde været meget stærk, da vilde meget tiltage. Jmidlertid lader Prinds Conde sit Corps muligst forstærke ved Hværvinger, og de nye Soldater faae store Haandpenge, da Prindsen nu ikke mangler de nødvendige Penge.
Berlingske Tidende, 1795-07-31
Alle endnu i Riget værende Emigrantere skulle nu ogsaa støde til hans Corps. - Statsminister Baron von Hardenberg. ventes her tilbage over Bayreuth den 17de hujus.
Berlingske Tidende, 1795-07-31
London, den 17de Julii. Vor Regiering skal have faaet Efterretning om: at den hollandske Besætning paa det gode Haabs Forbierg, har erklæret sig for Arvestatholderen, og følgelig mod den nye Revolution i Holland. Der skal og sammestæds være blevne anholdte nogle fra Jndien tilbagekomne Skibe, men alt behøver dog Bekræftelse. - De nyeste Efterretninger fra Roy listerne i Bretagne, ere ikke meget opmuntrende. Republikanerne skulle, i Begyndelsen af denne Maaned, 15000 Mand stærke, have angrebet dem i Auray, og slaget dem til bage med stort Forliis. Mange Royalister deferterte til den patriotiske Armee, saasnart samme nærmede sig. Dog bliver man her endnu ved, at drive stærk paa denn Expedition, af hvilken man lover sig en anden Vending i Frankriges Anliggender. - Alle her værende franske Officerer, saavelsom de brittiske Tropper, der ere bestemte dertil, have faaet Ordre at begive sig til Southampton, for paa det hurtigste at blive indskibede. Der ligge nu mange Transportskibe, med 60 Kanoner, seilfærdige i Portsmouth, hvilke skulle geliide dem. Forhen vare allerede meget andet Artillerie, tilligemed 70000 Geværer, paa adskillige Tider blevne indskibede til Emigranternes Bevæbning. - J Gaar blev sagt paa Banquen, at Billesle havde overgivet sig til Emigrantarmeen, men endnu haves ingen Vished derom. Admiral Bridport laae endnu for Orient, og hans Hensigt gaaer ud paa, enten at borttage de der for Anker liggende Krigskibe, eller afødelægge dem, i Fald de skulde vove at komme ud. - Vi have nu allerede i denne Krig, borttaget fra de Franske, 33 Linieskibe, hvoraf 13 befinde sig i vor Tieneste. Engeland har mistet 4 Linieskibe, af hvilke de Franske bruge et Af de erobrede franske Fregatter have vi nu 41 i vor Tieneste, men de Franske kun 5 af vore. Desuden ere endnu 4 Linieskibe af vore opbrændte eller forliste. Overhovedet have vi taget 119 franske Linieskibe, Fregatter og mindre Fartøier, fra de Franske, men vi derimod kun mistet 24, saa at Fordelen paa Engelands Side bestaaer af 95 Krigskib: Paris, den 18de Julii.
Berlingske Tidende, 1795-07-31
Fra Rennes meldes under 10de hujus følgende: "Vi have i dette Øieblik erholdt en stor Seier over Engelænderne og Emigranterne, som befinde sig paa Quberon. - Følgende er den Efterretning, som ved en overordentlig Coureer er indløbet derom til den Deputerte Grenot: "Fienden er ganske slaget. Man har frataget ham 8000 Musketter, og ligesaa mange Munderingsstykker, tilligemed et stort Antal Assignater, med Ludvig VIIldes billede paa, og meget Forraad." - Vi have her desuden følgende Skrivelser: Carleton, den 5te Julii.
Berlingske Tidende, 1795-07-31
I Gaar forsøgte 11 engelske Fregatter at giøre en Landgang paa vore Kyster. De angrebe Forterne la Hogue og Quineville. De skiøde og paa Fregatten la Carmagnole, som befandt sig ved Fortet la Hogue; men Forterne gjorde en saa eftertrykkelig Modstand, at en af de engelske Fregatter mistede 2 Master. J alle Naborpladser blev slaget Allarm og Nationalgarden ilede med en beundringsværdig Hurtighed til. Da Fienden saae, at hans Hensigt at lande paa Kysten selv, ikke kunde opnaaes, landede han endelig paa den lille Ø. St. Marcou, 2 Mile fra Strandbredden. Vi have sendt nogle Tropper derhen. Engelændernes Hensigt synes at være, at afskiære Comunicationen mellem Havre og Cherbourg. Skibsfarten fra Jsigny er og allerede afbrudt. Fra Hogue meldes at Bugten sammesteds ligeledes bliver blequret af 3 engelske Fregatter og 6 andre mindre Krigskibe, saa at Convoyen, som nylig afgik fra Havre, ikke kan komme til Cherbourg. En af de fiendtlige Fregatter og en Baad nær mide sig Havnen, og beskiø1/2 Time Corvetten la Wigilan, te, men blev endelig, af Fortets Batterier, nødt til at trække sig tilbage."
Berlingske Tidende, 1795-07-31
St. Malo, den 8de Julii. General Hoche har forenet sig med General Josnet. Den 8de stødte til hans Armee endnu 3800 Mand Jndfantrie og 400 Mand Cavallerie, som kom fra Rennes. Au Landeveie ere bedækkede med Tropper, som ere paa Marchen, til Morbihan=Departementet. For nogle Dage siden, har General Hoche igien fordrevet Emigranterne fra Auray, efterat han havde bombarderet Staden, og General Josnet er med 2800 Mand, rykket ind i benævnte Stad.
Berlingske Tidende, 1795-07-31
Rennes, den 11te Julii. Veien fra Alencon til Rennes er endnu bestandig opfyldt med Røvere. De angrebe Postvognen og plyndrede den: men de Deputerte bleve, af Tropperne som geleydede dem, saa vel forsvarte, at de lykkelig ankom med 25 Millioner, til at betale Tropperne med. Chouans have saaledes omringet denne Stad, at ingen uden Escorter kan forlade den.
Berlingske Tidende, 1795-07-31
J Journalen, le Batave, af 17de, meldes, at man har faaet den Efterretning fra Vannes, at den engelske Flaade har forladt sin Station ved Orient, og at Emigranterne som allerede havde trukket sig noget frem ad, have gandske trukket sig tilbage til Halvøen Quiberon, hvor de bestandig ere indsluttede af vor Armee, som staaer hos St. Barbe ved Falaise. - Den berømte Chouanerchef, Calvado, er bleven dræbt. - Fra Vestpyrenæerarmeen meldes: at vore Tropper ere gangne over Deva, have forceret de spanske Redouter, taget 9 Kanoner, gjort 200 Soldater til Fanger, dræbt et stort Antal, og drevet Fienden tilbage til under Vol denne af Pampelona. Efterat vor Flaade i Toulon var bleven forstærket med 3 Skibe, er den igien gaaet til Søes.
Berlingske Tidende, 1795-07-31
Frankfurt, den 21de Julii. Grev Clairfaits Hovedqvarteer skal nu blive forflyttet til Rastadt, hvor han tænker at være den 24de hujus. Mange Tropper ere allerede brækkede op fra Egnen af Manheim derhen. Man troer, at, dersom de fangne franske Deputertes Udvexling kommer i Stand, skal Ludvig 16des Dag ter blive overleveret i det Keiserl. Kongel. Hovedqvarteer; og Feldtmarskal von Clairfait skal allerede have forespurgt sig hos det Kris. Hof, med hvilke Honeurer han skulde modtage hende. Fra Egnen af Maynz trække nu mange franske Tropper med Artillerie, til Siden af Landan. - General PichegrutHovedqvarteer skal, siden den 12te, have været i Strasburg. - J Landet mellem Maas og Rhinen, have de Franske opbudet 20000 Bønder, for at udtærske Kornet af den nye Høst, som der har været meget rigelig, og bringe det Magasiner. - Der siges: at de Emigrerte og Royalister, ne, som ere landede i Frankrige, have af Engeland faae 225000 Louisdorer i Guld og 250 Millioner i Assignater paa hvilke Ludvig 16des billede er aftrykt. Engeland garanderer deres Værd, og denne Garantie er trykket derpaa Statsminister Baron von Hardenberg er i Gaar afreist herfra til Bases, efterat han først havde havt en Conference med Arveprindsen af Hohenlohe.
Berlingske Tidende, 1795-07-31
London, den 21de Julii. Fra Bilbao og andre spanske Havne i Biscapa, ere privar Breve i Gaar indløbne med den Efterretning: at de Franske have taget alle faste Pladser i Navarra i Besiddelse, hvilke strække sig langs Strandbredden af Chro indtil Tudel, og at Communicationen med gamel Castilien gandske er afskaaret, saa at Pampelona ikke kan vente den ringeste Hielp fra Hovedstaden og det Jndre af Spanien. Disse Breve føie til: at hele Navarra, uundgaaelig maae falde med Staden Pampelona, eftersom alle Tropperne ere blevne sendte med Sydost, for at standse de Franskes Fremgang i Catalonien. Fredsunderhandlingerne imellem den franske Republik og Spanien, ere nu igien blevne aabnede ved Pyrenæerne, og skulle der blive fortsatte. - Til største Glæde for alle Kiøbmænd er den Efterretning bleven bekiendtgjort paa Lloyds Kaffehuus; at en vestindisk Flaade af 240 Skibe er lykkelig ankommen paa Dynerne. - Den Mangel paa Sukker, som begyndte at herske her, og hvorfor al Udførsel var bleven forbudet, vil herved ogsaa nu blive afhiulpet. - En almindelig Glæde hersker og her, i Henseende til den tydske Rigs stads Beslutning, at Keiseren skulde ansøges, om at slutte Fred med Frankrige under Kongen af Preussens Megling.