Berlingske Tidende, 1824-09-06
Amtmand over Islands Vesteramt, Hr. B. Thorsteinson har paa en Embedsreise, som han i Sommeren 1823 foretog i dette Amt, havt Leilighed til at overbevise sig om de Jordforbedringer, m. m., som enkelte der boesatte Mænd, have iværksat. Herom har han indsendt til Selskabet udførlige Beretninger, ledsagede med hans Anbefaling. De Mænd, han har indstillet til Selskabets Opmærksomhed, ere Følgende: 1s. Proprietair Bjørn Gottskalksen paa Gaarden Hrappsøe i Dale Syssel. Denne Eiendom, som han tiltraadte for omtrent 19 Aar siden var da i en temmelig forfalden Tilstand. Af Gaardens saakaldte Hjemmemark har han slettet et ikke ubetydeligt Areal. Omkring Marken har han gravet en Grøft af 320 Favnes Længde, 2 Al. opb og 2 Al. bred, foruden mindre Grøfter tilVandafledning. Han har opført et tykt og varigt Steengjerde omkring Markerne, paa over 100 Favne, og han agter at forlænge det, indtil hele Hjem marken er aldeles indhegnet. En vidtløftig Strækning har han desforuden indtaget til Hjemmemark, denne er stærkt gjødet, og i det hele saavel behandlet, at han kan vente, om nogle Aar derpaa at avle tilstrækkeligt Høe for 3 Køer, Han har næsten af nyt opført alle Gaardens Bygninger, som ere regelmæssige, rummelige, og i det hele beqvemt indrettede; desuden har han bygget et Vaaningshuus med Jordvægge, men det Jndvendige af Tømmer; hvilket Huus i Varighed og Udseende langt overgaaer de Bygninger af denne Slags, der pleie at findes ved de islandske Gaarde, som beboes endog af formuende Embedsmænd. Han har opført et nyt rummeligt Smedehuus, og et Tørrehuus, passende Afstand fra Hovedgaardens Bygninger, samt forenet begge med et Fortoug af Jord og Steen, som løber over en, paa en varig Maade opfyldt, Fordybning. Udenfor Hovedgaardens Bygninger har han anlagt 2 Kaalhaver af noget over 5 Alens Længde og omtrent 15 Alens Brede, samt desuden en tredie have i Nærheden af disse tvende. Han har opført og indrettet en rummelig Kostald for 12 Hoveder samt forenet Stalden og Vandingsstedet ved en ang, tillukket Gang. Ved Opførelse af et Huus over en Brønd har han søgt at afhielpe Savnet af Vand, naar det maatte opstaae. Paa begge Sider af Koestalden ere Indretninger anbragte til Høstakke. - Til den største Deel af Bygningerne har han benyttet Steen. Han har ligeledes af Steen opført 2 Faarhuse for omtrent 120 Faar. Om Sommeren lukker han Faar og Heste inde om Natten for at indsamle Gjødning. - Ederfuglen har han meget fredet. - Paa en øde Øe, Kidøe kaldet, som han i 1820 antog i Bygsel, har han ogsaa paa egen Bekostning opført en Bondegaards Bygninger; desuden har han paa tvende andre Smaaer i Dale Syssel ligeledes opført Bygninger. - Jnd beretningen om det Anførte er meddeelt af Sysselmanden i dette Syssel, S. Magnussen. Ved de ommeldte, tildeels meget besværlige og bekostelige Foretagender, har Proprietair Gottskalsen tilsat en stor Deel af sin Formue; men den Gaard, han beboer, er nu ogsaa i den Tilstand, at den ei allene rigeligen kan ernære en Familie over Bondestanden, med ogsaa levne den nærværende Besidder meget, til en udmærket Gjæstfrihed og til anden privat Godgjørenhed. Gottskalsen, der nu er 60 Aar gammel, fortjener saa meget mere Berømmelse for disse Arbeider, som han har udført dem alle med egne Hænder og efter en velordnes Plan, Da han, ved de nævnte, paa Island ualmindelige og med Hensyn til dette Lands Localitet dobbelt fortjenstfulde, Foretagender har givet et sjeldent, følgeværdigt Exempel, besluttede Selskabet at tilkjende denne ualmindelig dristige Mand sit første Sølvbæger, med Paaskrift: "For udmærket Vindskibelighed. 49. Provst John Gislesen, Sognepræst til Hvams=Kald i Dale Syssel. Den af ham selv afgivne Forklaring over hans landsekonomiske Foretagender er attesteret af Repstyrer H. Haldorsen, Forligelsescommissair B. Bæringsen og Bonden Helge Johnsen. J Følge samme har han af net opbygget alle Præsteboligens Huse, der ved hans Ankomst til Kaldet vare særdeles brostfældige; Kirken er ligeledes under Bygning. Kaldets Hjemmemark har han saaledes forbedret, at den afgiver næsten to Gange saa meget Høe som før, omkring den Deel deraf, der vender op imod Fjeldet, er reist et Steengjerde paa 260 Favne, der skal afværge den Ødelæggelse, hvormed de idelige Fieldskred true Markens frugtbareste Strækning; paa andre Steder omkring Marken er opført et Gjerde af Grønsvær, 430 Favne langt, der, ligesom Steengjerdet, er i tilbørlig Stand. Af Udmarken er, ved Gjerdets Anlæg, indtaget adskillige Stykker, der tilsammentagne udgjøre 10,912 gavne. Til Vands afledning er gravet 160 Favne Grøfter ; de 100 Favne paa Præstegaardens Eng der hvert Aar er udsat for Fieldskred og Oversvømmelse. Til Madutters Dyrkning har Provst Gislesen ladet indhegne en Plads af 1683 Favnes Størrelse, som, efter Jordens Beskaffenhed, er inddeelt i større og mindre haver, hvilke bestandigt have været meget frugtbare, og det i den Grad, at de her avlede Roer jernligen have veiet fra 3 til 6 Pd. De Forsøg han har gjort med at erholde godt frø af Kaalrabi under Jorden, have havt et heldigt Arfald; dette er af Vigtighed, da saadant i Island frembragt Frø formenes deels at kunne bedre taale Kulden end det fremmede, deels at kunne hurtigere fremspire. Med adskillige Kryderurters Dyrkning har han anstillet Prøver, som have overtyder, ham om, at mange af disse Urter ville fremvore i to paa hinanden følgende Aar. - Af forskjellige Rodfrugter indavler han aarligen imellem 20 og 30 Tønder. Præstegaardens Skov har han udskiftet af privat Fælledskab og fredet. En Underskov af Birk beskytter han omhyggeligen indtil den naaer en saadan Vært, som i Landet er sædvanlig. Han søger at opmuntre sine Sognefolk til ogsaa at dyrke Madurter, til Skovfredning og til at bruge Tørv til Brændsel. - De han er en aldrende Mand, kan han neppe vente selv at høste Frugten af sine Bestræbelser for at forbedre en offentlig Eiendom. J Betragtning af det Forestaaende tilkjendte Selskabet ham, som et Agtelsestegn, det 3die Sølvbæger med Paaskrift: "For fortjenstfuld Jorddyrkning paa Island. 50. Repsterer Gudmund Johnsen i Thorbergestodum i Dale Syssel. Han modtog denne Gaard for omtrent 32 Aar siden og den var da i en forfalden Tilstand, ligesom den ogsaa i og for sig selv er en af Districtets ringere middelmaadige Gaarde. Af Hjemmemarken, som er yderligen tuet, har han slettet forskjellige Stykker, der tilsammentagne udgjøre denved 1600 I Alen. Han har hist og her gravet smaae Grevter til Vandafiedning samt omkring Marken opsat et Heen af over 100 Alens rængde. Formedelst disse Forbedringer erholder han nu i et middelmaadigt godt Aar 110 Læs Hør af Hjemmemarken, der ikkun gav 20 Læs Høe, da han tiltraadte den. Med Kaalhavers Anlæg har han gjort Forsøg, hvilke dog ere mislykkede, rimeligviis fordi Jordbunden er suur og ei tjenlig dertil. Repstyrer G. Johnsen er forresten en meget duelig og agtværdig Mand i sin Stilling som Sognefoged og Forligelsescommissair, hvilke Fuuctioner han har forestaaet i over 30 Aar. Deels i Betragtning af de af ham allerede udførte Jordforbedringer og deels som en Opmuntring til at fortsætte dem, tilkjendtes ham Selskabets femte Sølvbæger, med Paaskrift: "For udviist Flid ved Jorddyrkning paa Island." Dyrkning af kunstige Græsarteer. 51. Hr. Krigsraad Fielstrup Eier af Sindinggaard i Ringkjøbing Amt, har i flere Aar dyrket forskellige saadanne Græsarter. Ved Attes fra Dhrr. Pastor Hüberg og Landvæs. Commissair, Herredsfoged Møller, samt fra Sognefoged Laust Nielsen, m. fl., har han beviist at have i sidste Aar avlet og ladet udtærske følgende Qvantiteter Græsfrø, nemlig: af Holcus la natus 860 Pd., af Phleum pratense 193 Pd., af Lolium perenne 96 Pd.; desuden 684 Pd. Spergelfrø, ialt 1838 Pd. Frø. Han har overbeviist sig om, at de tvende førstnævnte Græsarter passe ulige bedre for skarve Jorder, end Raigræsset, som kun lykkes paa sandmuldede eller leerblandede Jorder med Leer til Underlag eller og efter Mergling. Udsæden til hine Græsarter har han blandet med Spergelfrø, hvorefter de lykkedes fortrinligt, J denne Anledning tilkjendtes Krigsraad Fielstrup den fra Selskabet i nogle foregaaende Aar for slige Græsarters Dyrknet udlovede Præmie af 100 Rbd., Sedler. 52. Jordbruger Peter Olsen af Sleggerup Mark, i AageruSogn, gl. Roeskilde Amt, har i de sidste Aar lagt Vind paa Dyrkning af Raigræs. Paa et Areal af 3 Tdr. Land, udlagt med Havre og Raigræs, har han i Aaret 1823. af sidste avlet 1469 Pd. tørt og velrenset Frø. Hans Anmeldelse herom er attesteret af Hr. Pastor Reimer, samt af Bønderne Ole Nielsen og Knud Hansen. Ham tilkjendtes et Beløb af 50 Rbd. Sedler. Haveanlæg. 53. Enken Birgitte Agerschou tilkjøbte sig i Aaret 1802 en udyrket Hedeparcel paa Tostrup Byes Mark i Annind Sogn, Lysgaard Herred, Viborg, Amt. J 1803 opførte hun der en Stuebygning og et Udhuus af Egebindingsværk, med murede Vægge, senere byggede hun en grundmuret Skaldlængde. Saasnart Stuebygningen var opført, tænkte hun paa at anlægge en have og lod sig ikke af strække ved de Vanskeligheder et saadant forehavende maatte møde, da hele Eiendommen kun bestod af store Lyngbakker. Hun lod indhegne noget over 4 Skpr. Land; omkring den Deel af dette Stykke Jord, der vender ud til Landeveien er saa 40 Favne Steendige, hvortil Stenene ere opbrudte paa Marken; det øvrige at Hegnet er et forsvarligt Jorddige. Hun lod derpaa kulegrave og god Jord tilføre Efterhaanden som hendes ringe Evne tillod hende det, anskaffede hun Træer af de bedste Slags, hun kunde erholde, i Haven findes nu 250 Frugttræer, alle i frodig Vært, og af hvilke de fleste bære udsøgte sine Frugter ; desuden findes i Haven adskillige uforældede Træer, samt alle Slags Buskværter af Rips, Stikkelsbær spansk Hyben, Hindbær, m.m., og Kjøkkenurter i Overflødighed. I Haven er ogsaa dyrket Humle. 1 Tdr. Land af sin Mark har hun ladet mergle. Det her Anmeldte er i eet og alt bevidnet af Dhrr. Pastor Meldahl, Kongl. Skovrider Bang og af Sognefoged Christen Olsen.