JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1823-02-14
Stevning. Søren Ibsen, Hs. Kongelige Majestæts Cancellie=Secretair, Byefoged og Byeskriver i Rødbye Kiøbstæd, samt Herredsfoged og Skriver i Fuglse Herred, en Deel af Musse Herred og Mariboe Klosters Birk; Giør vitterlig : At for mig haver andraget Procurator Over Maltha Frydendahl, Bagger af Raaehaugegaarden, hvorledes han, i Følge allernaadigst forundBenesicium paapertatis, samt den ham fra Stiftet tillagte Ordre og i Overeensstemmelse med den under 4de October d. A. allernaadigst meddeelte Bevilling paa Snedkersvend Joachin Peter Leen af Rødbye hans Vegne, seet sig foranlediget til med Aar og Dags Varsel, regnet fra den Tid af, at denne Stævning har været indført i den Altoner Mercur, den Danske Statstidende og Mariboe Stifts Avis, at stævne til Mortifications=Doms Endvervelse, paa en bortkommen, af Jens Kinde, til bemeldte J. P. Leetz, under 14de Juni 1819, udstædt Pante=Obligation, stor 60 Rbd. Sølv med 2den Prioriter, i hans iboende Avlsgaard i Rødbye; thi indstævnes herved med fornævnte Varsel, den eller dem, som maatte være i Besiddelse af bemeldte Obligatien, at møde inden Rødbye Byetings Ret, som holdes paa Rødbye Raadstue den 1ste Mandag i Mai Maaned 1824, sædvanlig Ting=Tid, for der og da, med Obligationen at fremkomme og dens lovlige Besiddelse og Adkomsat berist, da der imodsat Fald, vil vorde nedlagt Paastand om Mortifica, tions=Doms Erhvervelse paa tilmeldte Obligation. Lavdag og Forelæggelse, er ved Forordningen 3die Juri 1796 hævet: Til Bekræftelse under min Haand og StalRodbye, den 23de December 1824. S. Ibsen. (L. S.).
Berlingske Tidende, 1823-02-14
proclama. Creditorerne i Stervboet efter afgangne Søemand Jver Olsen, indkaldet herved i Overeensstemmelse med Placaten 26de October 1792 med 12 Ugers Varsel til at anmelde og bevise deres Fordringer paa Børt for Undertegnede. Aarhuus, den 16de Januar 1823. Fleischer. Olsen. B ders og Gothers, Hertug i Slesvig, Holstern, Stormarn, Ditmarsken i Frederik den Sjette, af Guds Naade Konge til Danmark, de Venkanenborg og Oldenborg; Giøre vitterligt: At Vi, efter den af Handelshuset, C. J. Cambo J Søn af Vor Kongelige Residentsstad Kiøbenhavn derom og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at det ved Proclama, suk allerunderdanigst giorte Ansøgning og Begiæring, allernaadigst have bevilget den danske Statstidende, Adressecontoires Efterretninger og den altonaiske poena præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel maae ud Mercur, 3de Gange efter hinanden indkalde alle dem, som formene sig at hos nogen af dets Assorierede Os elskelige Hofraad og Grosserer Joseplhave noget at fordre saavel hos bemeldte Handelshuus i Almindelighed, som Hambro og Hofraad og Grosserer Georg Gerson i Særdeleshed, til med saadan Fordring at fremkomme og deres havende Krav inden foreskrevne Tid efter Forordningen af 20de Februar 1717 forbeholder ; og skal saadan Jnd Forløb at anmelde og beviisliggjøre, dog de Amyndiges Tiltale i Fremtiden kaldelse i Aviserne ansees at være lige saa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven : dog skal denne Vor allernaadigste Bevillins Ord til andet indrykkes i de fornævnte offentlige Tidender samt læses for Vor Landsoverret samt Hof= og Stadsret i Kiøbenhavn. Hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Sivet i Vor Kongelige Residentsstad Kiøbenhavn, den 24de Januar 1823. Ander Bort Kongelige Segl. (L. S.) Efter Hs. Kongelige Majestæts allernaadigste Befaling. Raae. Cold. Monrad. førsted. Hansen. Fischer. duse. Cancel Billæg for Handelshuset C. J. Hambro 4 Sen af Kiøberder, til ved Proclama i Aviserne at indkalde alle dem, som formene sig at have noget at fordre saavel hos bemeldte Handelshuus, som hos nogen af dets Associerede Grossererne Joseph Hambro og Georg Gerson.
Berlingske Tidende, 1823-02-14
J Følge forestaaende Kongelige allernaadigste Bevilling, som i Dag er læst ved den Kongelige Lands Overret samt Hof= og Stadsret i Kiøbenhavn, indkaldes herved, sub poena præclusi et perpetui silentii, med Aar og Dags Aarsel, alle og enhver, saavel i de danske Stater, som udenries boende, (umpadiges Tiltale i Fremtiden alene undtagen, der maatte formene at have noget Krav paa det i Bevillingen nævnte Handelshuus i Almindelighed eller til nogen af de i samme Bevilling navngivne Associerede af Hændelshuset i Særdeleshed, da dermed at fremkomme og attes havende Krav inden den Bevillingen foreskrevne Tids Forlod for os undertegnede at anmelde og de viisliggiøre. Kiøbenhavn, den 10de Februar 1823. C. J. Hambro & Sal. Samtlige Arvinger efter Bodil Danielsdatter, Gaardmand Hans Hansens afdøde Hustrue, i Prøveegaarden under Aastrups Gods, blandt hvilke skal være en Søn af den Afdøde, navnlig Hans Andersen, hvis Opholdsted, ikke vides, men som sidst skal have tient paa Udserede Fabrik, som Værer svend, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, for at legitimere deres Arveret. Ligeledes indkaldes Boets Credi= og Debitorer, de Første for at beviisliggjøre veres Fordringer og de Sidste for at betale hvad de til Boet, maatte være skyldige. Aastrup pr. Roeskilde, den 4de Februar 1823. Holtzendorff.
Berlingske Tidende, 1823-02-14
Ved Proclame, som Dag er læst i den kongelige Lands 30 - 1122 a 23. Overret samt Hof= og Stadsret i Kiøbenhavn, ere alle dem, som maatte have Noget at fordre udi afdøde forrige Skibscapitain Henrik Anudsens og forhen aferde Huarne ene Johanne, fød Petersens fælleds Boe, mekaldere med 12 Ugers Varsel, at anmelde og bevist deres Krav for og i Skiftecommissionen; Ligeledes ere og de Afdødes Arvinerindkaldede med lovlig Varsel at anmelde og bevise deres Arveret og ugttage deres Tarv under Boets Behandling. Den Kongelige Lands Overrets samt Hof= og Stadsrets Skifte sion : Kiøbenhavn, den 10de Februar 1821. Jacobsen. Svandet.
Berlingske Tidende, 1823-02-14
Creditorerne i Stervboet efter afdøde Bagermester Sammel Hamann af A. Hirschholm, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, at møde og beviisliggiøre deres Fordringer for udertegnede Skifteforvalter. Hirschholms Amtstue, den 12te Februar 1823. C. H. Lys.
Berlingske Tidende, 1823-02-14
I Kraft af en allernaadigst Berling, som er læst i den Kongelige Lands J Overret samt Hof= og Stadsret den 10de d. M., og lyder saaledes : i Frederik den Sjette, af Guds Naade Konge til Danmari, de VenI ders og Gorvers, Hertug til Slesvig, Holsteen, Stormarn, Ditmar skee, Lauenborg og Oldenborg; Giøre vitterligt: At Vi, efter den af Peter, Ewald Beyer, Ver Lands Overrets samt Hof= og Stadsrets Procurator af Vor Kongelige Residentsstad Kiøbenhavn, for Arvingerne efter afgangne Grosserer Albrecht Ludvig Schmidt og senere afdøde Enke Frederikke Christiane Aestorff i bemeldte Kiøbenhavn, derom allerunderdarigst gjorte Ansøgning og Begiæring allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevige og tillade, at de ved Proclama, sub poena præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel udi Adresse-Comptoirets Efterretninger, den Danske Statstidende og den Citonaiske Mereur, 3de Gange efter om anden maae indkalde alle dem, som formene sig at have Noget at fordre efter fornævnte afgangne Grosserer A. L. Schmidt og senere afdøde enke F. C. Restorff, eller indtil Udgangen af Aaret 1821 hos Handelshuset Andresen & Schmidt, med deres Fordringer at fremkomme, og saadant deres havende Krav inden fornævnte Tids Forlød at anmelde og beviisliggjøre ; dog Ampadiges Tiltale i Fremtiden, efter Forordningen af 20de Februar 1717, fordeholder ; og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Løven Dog skal denne Vor allernaadigste Beville Ord til andet indrykkes i ovennævnte offentlige Tidender, saa og læses for ver Landsoverret samt Hof= og Stadsret. Hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Stad at tage vare. Givet i Vor Kongelige Residentsstad Kiøbenhavn, den 31te Januar har Ander Vort Kongelige Segl. L. S. Efter Hs. Kongelige Majestæts allernaadigste Befaling. Kaas. Cold. Monrad. Orsted. Lassen. Løvenskjold. Hansen. Fischer. Stebuse. Cancellist.
Berlingske Tidende, 1823-02-14
Bevilling for Arvingerne efter afgangne Grosserer A. A. Schmidt, og senere afdøde Enke, J. C. Restorff, at Kiøbenhavn, at maatte indkalde alle dem, som formene sig at have Noget at fordre efter fornævnte Grosserer A. A. Schmidt og Hustrue eller indtil Udgangen af Aaret 1821 hos Handelshuset Andresen i Schmidt. indkaldes herved, sub poena præclusi et perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, alle dem, som formene sig at have Noget at fordre efter afgangne Grosserer Albrecht Ludvig Schmidt, og senere afdøde Enke, Frederikke Christiane Restorff, eller indtil Udgangen af Aaret 1321 des Haudelshuset Andresen i Schmidt, med deres Fordringer at fremkomme, og saadant deres havende Krav inden fornævnte Tids Forløb at anmelde og beviis, liggiøre. Kiøbenhavn, den 11te Februar 1823.
Berlingske Tidende, 1823-02-14
Paa mine Medarvingers og egne Vegne, Albrecht Jørgen Schmidt, Grosserer.
Berlingske Tidende, 1823-02-14
Freditorerne i Stervboerne efter følge de Afdøde de 1) Dragon i Hs. Høihed Prinds Frederich Ferdinands Regiment, Hart Peter Jacob Hansen, a) Dragon i samme Agiment, Claus Henrich Auth. 9 ven Ane corgaarden, en at ante Steen nær 4) Matros Rasmus Jensen Samsing, 6) Dragon Hans Erich Hansens Hustrue Jnger Andersdatter. 5) Madame Johanne Hallefeldt. indkaldes herved i Overeensstemmelse med Placaten 26de October 1792 med 7) Raadstuebetient Johan Gorelle Huserne Elisabet, Andersdatter 12 Ugers Varsel til at anmelde og bevise deres Jordringer paa bemeldte Boer for Undertegnede. De Afdødes Arvinger indkaldes med lovlig Varsel til at paaste deres Arveret Aarhuus, den 16de Januar 1823. Fleischer. Olsen. true Christiane Lovise Lindqvist heraf Staden, indkaldes herved i Creditorerne i Stervboet efter Toldbetient A. N. Serbergs afgangne Hu, sken Overeensstemmelse med Placaten 26de October 1792 med 12 Ugers Varsel til at armelde og bevise deres Fordringer paa Boet for Undertegnede. Aarhuus, den 16de Januar 1823. Flerscher. Olsen. i Hustrue Anne Margrethe Smidt deraf Staden, indkaldes herved i Creditorerne i Stervboet efter Bøssemager Christian Schaarups afgangne Overeensstemmelse med Placaten 26de October 1792 med 12 Ugers Varsel til at armelde og bevise deres Fordringer paa Boet for Undertegnede. Aarhuus, den 16de Januar 1823. Olsen. Ieter Veter Christiansen Teldballe deraf Steden, har til Skifteretter, Fleischer. overgivet sit Boe til Behandling og Fyldestgiørelse mellem fine Creditorer, paa Gruad heraf, vorder herved i Analogie af Placaten 2den Juni 1819. dette Boes Creditorer indkaldte med 12 Ugers Varsel til at anmelde og bevise, deres Fordringer paa Boet for Undertegnede. Aarhuus, den 16de Januar 1823. Fleischer. Olsen. Niels Kier de Hemmert, indkaldes herved i Overeensstemmelse med Freditorerne i Stervboet efter afgangne Gartner, forhenværende Kiøbmand, Placaten 26de October 1792 med 12 Ugers Varsel til at anmelde og beviis deres Fordringer paa Boet for Undertegnede. Aarhuus, den 16de Januar 1823.
Berlingske Tidende, 1823-02-14
Feischer. Olsen. givet sit Boe til Behandling og Fyldestgiørelse mellem sine Creditorer, Bloemagermester Christen Jensen heraf Staden, har til Skifteretten over dette Boes Creditorer indkaldte med 12 Ugers Varsel til at anmelde og bevise Paa Grund heraf, vorder herved i Analogie af Placaten 2den Juni 1819. deres Fordringer paa Boet for Undertegnede. Aarhuus, den 16de Januar 1823. Fleischer. Olsen. i overeensstemmelse med Macaten af 2den Juni 1819, blive Creditorerne med 12 Ugers Vars, til at legitimere deres Krav paa Boet for undertegi Boet efter afdøde Hattemager Jens Jespersen, herved indkaldte nede Skifteret, og Debitorerne anmodes om - inden fornævnte Tids Forløb - at indbetale deres Skyld til Boet. J Anledning af dette Boe afholdes Skiftesamlinger paa Raadstuen her i Byen, den 6te Februar, 3die Marts og 3de April d. A., hver Dags Eftermiddag Kl. 1. Randers Byes Skifteret, den 16de Januar 1823. Kafg. Neckelmann. for vedkommende Retter, indkaldes herved 3 Gange efter hinanden, sub i J Følge Kongelig naadigst Bevilling af 23de November 1822, det er læst poena præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, alle og Enhver, som formene sig at have Noget at fordre i Kiøbmand Ditlef E. S. schmidts fælles Boe, med deres paastand at fremkomme til undertegnede Hansen og afdøde Hustrue Amalia Ester Maria Hansen, født Klein Skifteforvaltere, og samme at beviisliggjøre inden foreskrevne Tidsforlød. Bergen, den 5te December 1823. Leganger. P. Tybdahl. L. Thura Trap.
Berlingske Tidende, 1823-02-14
Tredie og sidste Bekiendtgiørelse. Over Kaadboe Johannes Hansens Boe i Winderballe paa Ærte er Concurs bleven paakiendt. J den Anledning indkaldes, sub poena præclun i ham, forinden 12 Uger, fra dette Proclams sidste Bekiendtgjørelse af at regne perpetui silentii. Alle og Enhver, som formene sig at have Fordringer til at melde sig udi Actuariatet i Ærveskiøbing, at fremlægge deres Documenter, at indlevere Gienvarter deraf og, for saavidt de ei maatte have deres Værneting der, at beskikke den fornødne Procurator til Acterne. Dets til Bekræftelse under Rettens Segl. Ærøeskiøbing i Landfogderiet, den 20de Januar 1823. (L. S.) Carstens. In siden copiæClaudius. et inventarii vilde imodtage paa deres Myndlings Vegne, den hende til beskikkede Formyndere have erklæret, at de ikkun sub benesicio legida de for den umyndige Caroline Lovise i Øsbye, Haderslev Herred, Ørbye Menighed, i Medfor af det ved ham og hars sammesteds forhen faldne Arv efter nys afdøde Hr. Provst Feiermann, senest Sognepræst for afdøde Hustrue oprettede og allerhøiest confirmerede Testament, og til derpaa Rettens Vegne, sub poena præclusi et perpetui silentii, med 12 Ende have været et lovformligt Proclam begærende; thi indkaldes herved Ugers Varsel, Alle og Enhver, som formene at have lovlig Krav eller Fordrive til forbemeldte Stervboe, ligesom ogsaa de, der maatte være den afdøde Provst Friermann noget skyldig eller have Pant ibænde af ham, at melde sig legali mode udi Haderslev Herreds Actuariat. haverslev, den 22de Januar 1823. Laasen.
Berlingske Tidende, 1823-02-14
sidste Bekiendtgiørelse. Konget, Sønderbald og Østerlsberg Herredsfogderie i Randers, de A. L. Reiersen. 17de Januar 1823. B gelige Landsoverret i Viborg ere i digldede Alle og Cabrer, der maat ved Proclama, der læses ved Gjording Malt Herreders Ret og den Ko saadant deres havende Krav for undertegnede Skifteforvalter. inden 12 Uger fra sidste Bekiendtgjørelse at fremkomme med og beviisligen have Noget at fordre efter a gangne Skole æ er Christensen i Hunderup, Catrinelund, den 3de Januar 1823. Schrum. Hans Nielsen og Uiargrete Knudsdatter af Tilslund, indkaldes hee Enhver der har Noget at fordre i Stervboet efter de afgangne Aftægtskeved overeensstemmende med Placat 26de October 1792, til inden 12 Uger i sidste Veiendtgjøres, at melde sig og for undertegnede Stifteforvalter bevise deres havende Krav. Catrineland, den 31te December 1822. Schrum.
Berlingske Tidende, 1823-02-17
Udenlandske Efterretninger. London, den 31te Januar. Jgaar var Uroligheden og Forvieringen paa Børsen uhyre, og ligeledes i Dag. Saavel vore egne som de Franske, men især de i Spanske Statspapire faldt og stege bestandig frem og tilbage, og det flere Procent i faa Minuter. De sidstnævnte, som i Forgaard stode paa 2, være undertiden sjunkne til 35, og bleve tilsidst forhandlede til 37 Procen. En af vore første Speculantere, som havde et særdeles godt Rygte, har gjort Opbud. Bladet Courier melder fra Havanna under 17de December i Efterretninger over de Nordamerikanske Stater, at hiin Stad dengang var i fuldkommen Revolutions-Tilstand, da Creolerne ikke meere vilde anerkjende Europæernes Autoritet i mindste Maade. Den 4de Februar. Det hedder i den Tale, hvorved Perlamente i Hs. Majestæts Navn blev aabnet, blandt andet saaledes Troi de Grundsætninger, som Hs. Majestæt har erklæret Verden at være Regierne for Hans Forhold, har Han vægret sig ved i Verona at deeltage i nogensomhelst Handling, der kunde ansees som Jndt lendelse i Spaniens indre Anliggender af de fremmede Magter. Og Hs. Maj stæt har siden anvendt fine varmeste Bestræbelser, og vedbliver at anvendt dem, og at gjøre sin Tjeneste virksom, for at hæve den ulykke igviis mellem den Franske og den Spanske Regjering opstaaede Forbierelse, og for, saavidt mulig, at afværge Ulykken af en Krig mellem Frankrig og Spanien.
Berlingske Tidende, 1823-02-17
Hs. Majestæt smigrer sig med, at Freden i det østlige Europa vilblive vedlig holdt, og Han erholder af fine Allierede og i Almindelighed fra alle andre Magter vedvarende Forsikringer om deres uforandrede Sindelag og venskabelige Forhold mod Hs. Majestæt, det de ogsaa selv særdeles gjerne ville vedligehold."
Berlingske Tidende, 1823-02-17
Skibet Matilda, som er afseilet fra Lissabon den 22de f. M., en nu ankommen hertil. Det medbringer Efterretning om, at den nye til Bahia bestemte Expedition paa 2 til 3000 Mand ikke har kundet afseile, da Mandskabet gjorde Oprør. Det heed, at der i Lissadon, var opdaget en Sammensværgelse, og at nogle anseete Y soner i denne Anledning vare arresterede. (See under Lissabon.)
Berlingske Tidende, 1823-02-17
Efter Exorditionens Afgang til de Jndiske Farvande, demærker man nye Udrustninger i Søehavnene. Der er givet befaling til at istandsætte Skiben Brittanna paa 120 Kanoner, Impre table paa 104 Kanoner, Vindsor Castle paa 74 Kanoner, Superbe paa 78 Kanoner og Bulvark paa 74 Kanoner. Begge sidstnævnte Skibe skulle være bestemte til af gjøre Tjeneste i Canalen.
Berlingske Tidende, 1823-02-17
Paris, den 4de Februar. Journal des Debats melder: Vi meddeelte (den 1ste dennes en Skrivelse fra Madrid af 26de f. M., ankommen ved overordentlig Leilighed. Ved Midnat havde Greven af Lagaarde endnu ikke forladt Madrid; men det hed, at han om Morgenen havde forlangt sine Passe, og vilde afreise den 27de. 7000 Mand Royalister under Ullmann og Bessieres vare trængte lige til Madrids Porte, men der - om man kan troe Brevene - slagne tilbage.
Berlingske Tidende, 1823-02-17
Efter Journal de Paris havde dette Jnsurgentcorps bestaaet at afskedigede Soldater og en Mængde andre Mennesker. Regieringen havde ladet alle dens disponible Tropper bryde op mod det. Det var kommen til Haandemærg, og Jnsurgenterne havde erholdt nogle Fordeele; men i det samme ankom General=Capitainen af Saragossa, General Velasco, med Nation almilizen, og bevirkede en fuldkommen Seier for de Constitutionelle. Jnsurgenternes Tab af Døde og Saarede var meget stort. Medens alt dette foregik, nød Madrid den største Rolighed, med Undtagelse af en Forsted (Avapies), hvor dog den slemme Stemning strax blev undertrykt af Regjeringen. Nogle Personer havde søgt at faae Kongen til at gaae til Escurial; men paa Kongressens og Regjeringens Forestilling: at Hs. Majestæt vilde være sikrere i Madrid, hvor hele Folket vilde danne en Vold om Ham, beroligede Han sig, og forlod ikke sit Pallads. Den Fægtning, der fulgte paa de første ubetydelige Fordele, som Bessider tilfægtede sig, fandt Sted mellem Alcala de Henares og Guadalajara (altsaa sydlig for sidstnævnte Sted, og østlig for Madris) og var afgjort i et Qvarter. Banden flygtede i den største Uorden. Der skal være gjort 500 af dens Mandskab til Fanger. Bessidres skal have havt i Sinde at bortføre den Kongelige Familie. Man er meget misfornøiet med General O'Dali, fordi han lod sig slaae; men General Empecinado har derimod udmærket sig meget. Journal des Debats siger, at det Spanske Blad Espectador paa en latterlig Maade havde overdrevet de til Congressens Disposition værende Krigsmidler. Den her, siger det førstnævnte Blad, med Jndbegred af Minas Hær ikke mere end 23,000 Mand Forfolk, til at bevogte Pyr næerne og hele Halvøen; deraf kan man forklare sig, at de royalistiske Guerillashobe kunde komme saa nær til Hovedstadens Porte. Der existerede endnu fem eller for Rytterregimenter, men disse vare reducerede til to Trediedeele. Ogsaa Artilleriet og Jngenieurcorpset var svagt, og man manglede næsten aldeles det tilstrækkelige Krigsmaterial. Hvad Sømagten betræffer, saa havde den, selv efter de officielle ministerielle Beretninger, kuns sex Linieskibe og syv Fregatter, som vare i Stand til at holde Søn. Som bekjendt, havde Spanien i forrige Aar kjøbt fire aarlige Russiske Linieskibe, som nær vare sjunkne paa Reisen; dertil kunde man bemærke, at det dengang ogsaa af os vilde kjøbt to gamle Skibsskroge, som nu blive ophuggede i Brest.
Berlingske Tidende, 1823-02-17
Ved Audienzen igaar hos Hs. Majestæt bemærkede man General Qucsada i Stadsuniform som General for den Spanske Royalistiske, Amee.
Berlingske Tidende, 1823-02-17
Den Kongelige Danske Minister ved det Spanske Hof, Greven af Dernath, er ankommen hertil.
Berlingske Tidende, 1823-02-17
Hertugen af St. Lorinzo vil først i Morgen af reise til London. Den 5te Februar. Der er ankommen en Coureer fra Spanien med Efterretninger som gaae indtil den 29de. Grev Abisbalhavde kastet Bessidres tilbage, og befriet de Fanger, som denne havde gjort i den første Fægtning med O'Dali. D. Liberale i Madrid overladet sig nu til en desto større Glæde, jo større deres Frygt før havde været. Hr. de Lagarde havde forladt Madrid. Den Efterretning, at Besides var bleven overvunden af Velasco synes at have været uden Grund. Jkke 7000, men kuns 4 til 5000 Mand stærk gjorde den Førstnævnte et Forsøg paa at nærme sig Madrid, men den i O'Dales Sted til Gene al=Capitain udnævnte Abisbal tog en Deel af Madrids Garnison og adskillige Miliz Batailloner til Hielp, og tilfægtede sig derved den fuldkomneste Seier over Jnsurgenterne, som bleve gandske adsplittede. J hiin Militevare Ynglinger af de bedste Familier i Madrid.
Berlingske Tidende, 1823-02-17
madrid, den 21de Januar. En Afdeling af de Royalister, som under Bessieres og Ullmann vare trængte frem ndenfor Saragoss, henimod Hovedstaden, er ved Molina i Aragonien (omtrent midt imellem disse Stæder, bleven slaget af en Broder til General Empecinads. Han havde kuns 70 Ryttere, og gjorde dermed 72 Fanger af de 1300 Mand stærke Royalister.
Berlingske Tidende, 1823-02-17
Den 25de Januar. Avisen Universal indeholder i Dag en Artikel mod de Personer, som deels af Modløshed, deels af slette Hensigter endnu vise Frygt, og gjøre andre dange for Jnsu genter nes Nærmelse, uagtet vor herlige og modige Borgergade er under Vaaben. "De kunde dog gjøre dem et Begreb om disse Fiender af de 40 Fanger, som igaar Aftes bleve indbragte, og som vare at Spaniens egentlige Skjorteløse", (et Øgenavn, som de Constitutionelle tillægge Factionisterne). Angaaende vore Tropper i Provindsen Guadalajara vide vi saa meget, at de den 23de om Morgenen, Udlig kom tilbage fra Toria til Guadalgjara, hvorfra de med den af vor Generalcapitain tilførte Forstærkning i Dag skulde gaae imod re Factionisterne, der havde gjort en Devægelse, som for at omgaae 1 vore Positioner. Veiret var skrækkeligt; man kunde formedelst Taagen ikke see 20 Skridt frem for sig, og Regnen havde fordrivet 5 meget Krudt. Dette - og ikke de af de Servile opdigtede Fægtning for ger - vare Aarsagerne til, at vore Tropper trak sig tilbage. Gen. de Empecinado commanderede een Division, og Brigadier Plasencia en anden. At General Velasco udeblev, maa have sin Grund deri, til at en Afdeling af Factionisterne beskjeftigede ham dag ved sig. Han at var den 16de i Daroca (nordøstlig for Molina og sydlig for Sara af hosse) og belavede sig til, snart at marschere mod Siguenza (vestlig for Molina og nordost for Madrit). leVed Midnat. General O'Dali var trængt frem til i Nærheden, af Brihuega, hvor han traf paa det af Bessieres commanderede Jnsurgentcorps, der var ham saa overlegent i Antal, at han maatte trække sig tilbage med noget Tab, hvoriblandt endogsaa tre Kanoner. Milizen sloges med Heltimod, og det var allene den, som afværgede, at Fienden ikke angred O'Dalis Corps paa Tilbagsmarschen. Denne retirerede mod Guadalajara, hvor han lod Hertugen af Jnfantados Palads forskandse, og hvor Forstærkningen fra Madrid stødte til ham. Saasnart denne Efterretning indløb, afsatte Regjeringen Gen. O Dali, og udnævnte Greven af Abisbal, (Hendrik O'Donn 1) til General-Capitain En den 23de til Hertugen af St. Lorenzo afgaaet Courer overdringer Kongen af Sverrig det gyldne Skinds store Baand.