JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-04-16
Af de 20 Tdr. Hørfrøe, som Selskabet for Oplysningens og Jndustriens Fremme i Lolland, og Falster har indkjøbt, er 12 Tdr. ankommen til Hr. Kjøbmand Edvard Sidenius i Mariboe, og 8 Tdr. til Hr. Kjøbmand Christian Sidenius i Nykjøbing, hvor det kan i Overeensstemmelse med Præmielisten af 1ste August 1810 dens 1ste §. afhentes imod 15 Mk. for Skjeppen. Hampefrøe har det ikke været Selskabet mueligt at bekomme. Dyssell, Secretair og Casserer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-04-16
Postefterretninger. Wien d. 24 Martii. Den ny Financeanordning er overalt i Monarkiets tydske Provindser bleven erkjendt for en ligesaa uundgaaelig som hensigtsmæssig Foranstaltning, endskjønt hine, der lide derved meer end andre, f. Ex. Godseierne, paa hvis Eiendom, der hviler gammel, arvet Gield, ønske og haabe en Formildelse i enkelte Puncter. Misforstaaelsen og ofte ogsaa den forsætlige Mistydning af Forordningen, foraarsagede paa nogle Steder, hvor Øvrighederne selv ikke strax fattede dens Aand, i de første Dage en overordentlig Stigen i alle Varepriser. Men allerede næste Dag sank de igjen ned til den Priis i Banksedler, som de nogle Dage førend Forordningens Bekjendtgjørelse. vare i. J Wien selv steg den 16 Martii en Megen Havre fra 8 til 16 og 20 fl. men næste Dag solgtes den igjen for 8 fl. Paa Torvene haves stor Overflødighed af alle Fornødenheder, hvis Priser i det Hele ere meget billige. J Wels, ikke langt fra Linz, stege Kornpriserne siden Forordningens Bekjendtgjørelse overordentligen. Magistraten bekjendtgjorde strax en populair, med Exempler oplyst Forklaring over Forordningen, og i Øieblikket sank Priserne igjen. Men overalt skal der føies meget alvorlige og virksomme Foranstaltninger mod Aager og især mod Agioteren.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-04-16
Siden dette Aars Begyndelse bleve, som man siger, i Wien allene 50 Grosserere optagne, der blot ville berige sig ved Agittage, uden at afgive sig med noget Slags Varehandel. Grev Wallis, der overhoved er vant til at handle med Eftertryk, skal have talt i den Anledning til Handelstanden, i et meget alvorligt Sprog. Til Oplysning af nogle misforstaaede Puncter i Financeanordningen er der udkommen en Circulaire fra den neder østerrigske Regjering. (Allg. Zeit.) London d. 25 Martii (Moniteur.) Downingstreet d. 24 Martii. Mylord, Gener. Lieuten. Grahams Adjutant, Capit. Hope, er ankommen med Efterretningen om det seirrige Udfald af en Fægtning, der har fundet Sted d. 6te d. M. imellem Divisionen under hans befaling og MarchalVictors Armee, bestaaende af 2 Divisioner, Ru sin og Leval. (Moniteurens Anm.: Der var af hver Division kun en Brigade, hver svagere end 2500 Mand). - General Grahams Division marcherede d. 25de fra Tarifa. D. 6te, efter 16 Timers March om Natten, ankom den til Høiene ved Barosa, omtrent 4 Mile S. for Floden. Efterat et velstyret Angreb i Ryggen af den fiendtlige Linie, ved St. Pierre, af den Spanske Avantgarde, under General Lardizabel, hvorved en Samfærsel med Øen Leon aabnedes, var gjort, fik General Graham Ordre fra den Spanske General, som havde Overcommanden, at trække sig fra Barosa mod Torre de Bermesa. Paa denne March fik han den Efterretning, at Fienden lader sig see i Slætten, og vender sig til Høiene ved Barosa.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-04-16
J denne Stilling begyndte en haardnakket Fægtning, i hvilken Fienden mistede 6 Canoner. (Monit. 2 Canoner og 4 Krudtvogne ville J sige, men at J have mistet 4 Canoner og 3 Faner, sige J ikke). General Ruffin blev saaret og fangen; Chefen for Generalstaben, Bellegarde (Monit. Der gives ingen General af dette Navn; Chefen for Generalstaben hedder Semele), General Victors Adjutant og en Oberste bleve dræbte, 9 Capitainer og omtrent 420 Soldater tagne til Fanger. (Monit. J have i det høieste taget 150 Saarede og mister 720). - De engelske Tropper mistede 7 Officierer og omtrent 190 Soldater af Døde, 5 Oberstlieut., 1 Major, 14 Capit., 36 Lieut. og Fændriker og omtrent 940 Soldater ere saarede. - Det synes, som Fienden har havt omtrent 8000 Mand (Moniteuren. Det vil sige, 5000 mindre i Fægtningen, og de engelske Tropper tilligemed de med dem forenede Spaniere bestode af 5000 Mand (Monit. Der var 7000 Engellændere, 8 til 9000 Spaniere, og 1000 Portugisere, hvilket udgjør 16 til 18000 Mand. Paa eders Liste over saarede Officierer anføre J II engelske Regimenter, fremdeles det 20de Portugisiske, ialt 12 forskjellige Corpser, hvilket udgjør 15 engelske Batailloner, hver paa 500 M., tilsammen 7600 Mand. Føier man hertil endnu det 20de portugisiske Regiment paa 1000 Mand, saa befandt der sig 8500 M. i eders Sold i Bataillen. Den spanske Division var i det mindste 9 til 10,000 M. stærk, uden at regne det betydelige Corps Bjergsoldater, der angrebe paa de andre Puncter). - General Graham er med de under hans befaling staaende Tropper gaaet over Floden St. Pierre og har igjen trukket sig til Den Leon. Liverpool. (Monit. General Graham. J have indskibet eder d. 25 Febr. i Cadix, og ere gaaet i Land d. 28de med eders Division og Spanierne; nu lader os dog høre, hvorfor J have gjort denne militaire Spadserevei og anvendt saa store Bekostninger, J ville omringe Hertugen af Bellune; have J gjort det? J ville ophæve Cadixs Beleiring; have J gjort det? J ville overrumple Chi cana, have J gjort det? Naar J have hæret alt med Jld og Sværd, hvorfor standsede J da paa denne skjønne Bane, Jkke paa Øen Leon, men ved det ikke langt derfra liggende Chielana var eders Valplads, paa hvilken J den 6te maatte holde Natteqvarteer. Der havde J kunnet taget 100 Canoner, 60 Canonbaade, umaadelige Eqvipager og Magaziner, Hospitaler &c., det var jo eders Bestemmelse; have J opfyldt den, J ere slagne, have mistet det Halve af eders Mandskab; der manglede ikke meget saa vare J blevne tagne til Fanger. Eders store Antal og eders Troppers store Standhaftighed har forebygget eders fuldkomne Ødelæggelse. Vare J dragne ud fra Cadix, for efter 10 Dage igjen at gaae derhen, Havde det ikke været bedre at blive der, J havde da havt 4000 flere Engellændere og Spanier at anføre, (Hamb. Corresp.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-04-16
Ballasteros var med de fra Fægtningen ved Castillejos undkomne Levninger af hans Tropper marcheret til Sevilla. Darrican har forjaget ham derfra, forfulgt ham og frataget ham endeel af hans Folk. Commandanten i Ronda har afslaaet og adspredt Jnsurrectionen i Biergegnene. – Strax da General Sebastiani fik Efterretning om det fiendtlige Corps's March mod det første Corps, sendte han en Division mod Cadix. General Godinot lød ogsaa 9 Batailloner marchere; men denne Forstærkning, der kunde været saa nyttig, kom for sildig. Fienden havde efter sit Nederlag sat sig i Sikkerhed indenfor Cadixs Mure. - Som man forsikkrer, er denne Fægtning en Aarsag til Kiv og Utilfredshed mellem Engellænderne og Spanierne. (Hamb. Corresp.) Jnsurrections-Juntaen i Santage, Hovedstaden i Vicekongeriget Ny Grenada, har under d. 6 Sept. 1810 udstedt en Proclamation, hvori den tilkjendegiver sin Sorg over hvad der er forefaldet i Quito og forsikkrer, at Tusinde Patrioter tilbyde sig frivilligen at ile det Folk til Hielp, som har kjøbt de første Skridt til Frihed saa dyrt at alle Sydamericanere ville gribe til Vaaben og anraabe Himlen om Hevn; at Tabet af Saline, Morale, Qviroga, Selvalegre er uestatteligt, at Quito engang vil oprette Statuer for deres Minde, ligesom Sydamerica selv vil tilstaae, at det maa takke dem for sin Frihed. Den øverste Junta erindrer med Taknemmelighed dem, som ere faldne d. 12te. Den anordner 3 Dages offentlig Sorg, og Bøn. Der skal aabnes en Subskription for de d. 2 Aug. Dræbtes Enker og Efterladte og hiin Dag skal for bestandig høitideligholdes. Kirken skal indvie deres Levninger ved høitidelige Skikke og til dem skulle endnu føies alle de, der faldt i Quito, Soccoro og Slætterne. (Allg. Zeit.) Bladet the Observer meddeler under den 24 Martii følgende Telegraphefterretning: Massena har trukket sig tilbage fra Santarem. Lord Wellington forfølger ham. Massenas Tilbagetog er sandsynlig bleven nødvendig formedelst den Mangel, hans Tropper have liidt. ene Jeit.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-04-16
Udenlandske Efterretninger. Badajoz, som nylig er bleven erobret af de Franske, er en Grændsefæstning i Spanien mod Portugal og ligger i Provindsen Estremadura, hvis Hovedstad den er, paa en Høi ved Floden Guadiana, 4 Mile S. til V. for Madrid og 26 N. V. for Sevilla. Den beskyttes af to Slotte, nemlig St. Michael, og St. Christoval paa den anden Side af Floden med en gammel romersk Steenbro, der er 700 Skridt lang, 14 bred og ganske ligge.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-04-16
J Romernes Tid hedte Staden Colonia Pacensis og Pax augusta, hvilket sidste Navn Maurerne forandrede til Bar Augos, hvoraf omsider Badajoz, opstod. 1658 og 1705 blev den forgjeves beleiret. Egnen omkring Staden er meget frugtbar Her voxe Citroner, Pomerantser, Figener og Olietræer. Den har 9000 Jndbyggere, temmelig gode Huse, brede Gader, smukke Kirker og 12 Klostere. Den er Sædet for en Erkebiskop, som har 16,000 Ducater i aarlige Jndkomster. (Slutningen af Efterretningen om Jenner; see No. 27.). Jenner lever for det meste fjern fra London, i sit Huus i Berkley. "Jeg besøgte ham der, skriver een af hans Venner. Han satte sig just til Frokostbordet. Jeg gjorde ham Selskab, og Talen kom naturligviis snart paa Kokoppernes Jndpodning. Salen, hvori vi vare, støder til en liden med tæt, kort Græs begroet Plads, ad Siden til faaes igjennem Træerne Fod stien af en Allee, som førte til en tæt Busk. Jeg havde allerede længe seet en Mængde Fruentimmer med Børn paa Armeen eller ved Haanden gaae langs op ad Alleen og forsvinde i den grønne Tykning. Endelig spurgte jeg ham om Aarsagen til dette Syn. "Jeg pleier, sagde han, allerede siden nogen Tid at anvende en Dag om Ugen til fattige Børns Jndpodning; i Dag er just saadan en Dag. De Folk, De seer hist, komme fra forskjellige Landsbyer i Nabolavet. Men maaskee det forundrer Dem, at de alle gaae saa regelmæssig ind i Buskene, og forsvinde igjen. Jeg skal forklare Dem det. J det Jndre af denne Busk har jeg ladet opbygge en slet og ret Hytte, for at give min Have et landligt Udseende. Der forsamle sig nu Mødrene med deres Smaa; Hytten er et Tempel for Vaccinen, og som en ivrig trofast Præst tilføiede han smilende: "glæder mig intet mere end at finde dette Tempel fuldt af Tilbedere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-04-16
Hr. J. Ch. Berg, Sorenskriver i Jarlsbergs Grevskabs Søndre District, har i Christiania Avis ladet indrykke en Bekjendtgjørelse, hvori han siger, at der i dette Foraar skal foretages i hans District 34 Odelssager. Han paastaaer, at der i andre Jurisdictioner skal foretages et endnu større end dette hidtil usædvanlige Antal, og mener, at naar man antager 50 Sorenskrivere i hele Riget og, efter et Middeltal, kun 30 Odelssager for hver, saa udgjør dette 1500 Odelssager. Han beklager at Familier maa lide herved, alt ligesom de have kjøbt for flere eller færre Aar siden, eller for egne eller laante Penge, da nu ingen for lige stor Sum kan kjøbe en ligesaa stor Gaard som før. - Upaatvivlelig vil denne vigtige Gjenstand ikke undgaae vor retfærdige Regjerings Opmærksomhed, og sikkert vil den anvende alt, der kan bidrage til at afværge dens ubehagelige Følger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-04-16
Kjøbenhavn, trykt hos P. H. Höeckes Enke
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-04-20
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. da Ros Ras Re Ottende Aargang. No. 32. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin. Løverdagen den 20 April 1811. hvorvidt er en nær forestaaende Fred imellem Frankrige og Engelland tænkelig og sandsynlig. Efter Europtische Annalen, Tøbingen 1819.)(Slutning.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-04-20
Oversætteren. styrte den hele Nation i Fortvivlelse. Det maa imidlertid bruge nok saa megen Klogskab i sin Adfærd, det Øieblik maa dog, tidlig eller sildig, indtræffe, hvor det engelske Folk vil søge at afryste den med hvert Aar, ja hver Dag, voxende Byrde af Paalæg, det betynges med. Allerede nu begynder det at føle det Feilfulde i sin Forfatning, og endskiønt det i Henseende til den sande Grund er i Vildfarelse, saasom det indbilder sig, at blot ved en fuldkomnere Repræsentation alt det Onde vil være afhjulpen, saa kan man dog antage, at det ikke vil berolige sig førend det er skeet, hvorved det allene kan faae Lettelse. Det er allerede kommet saavidt, at den engelske Regjering begynder at frygte den hidtil gieldende Skrivefrihed; en mærkværdig Omstændighed, fordi den beviser, hvorledes den haaber at redde sig. Fremgangsmaaden mod Sir Francis Burdet, som i Aaret 1780, da Nationalgielden, kun var 180 Mill. Pd. St., vilde have været ganske uskadelig for Regjeringen, kunde i Aaret 1810, da Nationalgielden er 784 Mill. Pd. St., ikke blive uden Følger. Hele Engelland synes at være bleven vækket derved, og jo mere levende den offentlige Aand i dette Rige er, desto farligere Erindringer vilde den Mands Skjebne foranlediget, der hører til de Faa, som det er mere om at gjøre om det Almindelige end det Enkelte. Hvo kan ogsaa indestaae for, at der blandt saa mange gode Hoveder, som Engelland tæller, ikke skulde findes en Enkelt, der, tilsidesættende al personlig Fordeel, aabner hele Nationen Øinene for den Afgrund, hvorved den tumler, Da det eengang er umueligt, at den engelske Regjering bliver paa den Bane, som den hidtil har betegnet, saa maa det være indlysende for ethvert sundt Hoved, at Bevægelsen baglænds ikke hurtig nok kan begynde, naar ei alting skal gaae tabt. Jmidlertid vil det altid være meget vanskeligt at indlede og fortsætte denne baglænds Bevægelse saaledes, at det Almindelige ikke fra en anden Side lider, og dette forudsat, synes al Redning kun at kunne ventes af en heftig Rystelse. Men overhoved er det en Daarlighed at troe, at Engelland vil undgaae de Rigers Skjebne, der af særdeles Omstændigheder overspændte deres Kræfter, og Engelland vil engang falde sammen i sig selv, liig et Træ, som Næringen er bleven berøvet. Hvorledes altsaa Kampen imellem Engelland og Frankrige end nogensinde stod, kunde man dog altid forudsætte: at den vilde endes til Frankriges Fordeel, der maa komme en Tidspunct, da det engelske Folk, segnende under de Anstrængelser, hvortil det af sin Regjering tvinges, var det endog imod sin Villie, vil blive Frankriges Bundsforvandt, og jeg maatte tage meget feil, om ikke dette er et Skuespil, som Europa ikke allene med Vished, men ogsaa som ganske snart har at vente.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-04-20
Med megen Fornøielse læser man de mange Opdagelser, som den inden og udenlandske Konstflid i de sidste 3 til 4 Aar har gjort. Mange ere saa vigtige for det Almindelige, at det vilde være at ønske, at kunne have dem alle samlede paa eet Sted, for med Raad og Daad at gjøre dem nyttige og anvendelige blandt vore Landsmænd. Upaatvivlelig vilde det være et høist fortjenstfuldt Arbeide, om nogen vilde paatage sig den Umage, at samle alle saadanne Opdagelser fra det anførte Tidsrum og udgive dem i Trykken. Mangen en heldig Opdagelse vilde derved efter Fortjeneste blive almindelig bekjendt og benyttet, mangen en anden som man har læst i ephemeriske Skrifter, reddet fra Forglemmelse. Men en saadan Samling maatte udkomme saa snart som mueligt, naar den skulde opfylde det tilsigtede Øiemed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-04-20
Jnden- og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-04-20
Hvorefter alle Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette. Givet i Vor Kongelige Residentsstad Kjøbenhavn, den 6te April 1811. Under Vor Kongelige Haand og Seigl. Frederik R.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-04-20
Kjøbenhavn den 12te April. Skrivelse til Generalmajor Tellequist fra den paa Anholt værende engelske Gouverneur, ordret oversat efter Originalen. Den Anholt, d. April 1811. Jeg er bleven beæret med Deres Excellences Breve af 29 f. M. og 1ste dennes, indeholdende Hs. danske Maj. Forlangende, at Officierer og Gemene, der udgjorde Armeecorpset, der angreb Øen, som jeg har den Ære at commandere, maatte blive sendt over til Jylland for at udvexles. - Det har stedse været mit Fædrenelands Ønske at respectere de tappre Danske, samt saa hastig som mueligt at raade Bod paa Lidelser af deres Fangenskab, og ingen høiagter de Danske, som en ædel Fiende, mere end jeg. Derfor vil Hs. brittaniske Majestæts Fregat Tartar blive sendt under Parlementair-Flag, for at overføre Officierer og Gemene indtil Tallet af 300 Krigsfanger, paa Æresord, ikke at tjene, indtil de ere blevne udvexlede. - Den smertefuldeste Begivenhed, jeg har at tilmelde Deres Excellence er Deres Adjutant Capit. Prydz's Død, hvis tappre Forhold har tilvundet ham vores Beundring, og hele Garnisonen beder at condolere Deres Excellence over hans uheldige Bortrykkelse. Men det har behaget den Almægtige at tage ham til sig, derfor maa man bære det med Standhaftighed, skjønt ikke uden Kummer. - J enhver Henseende beder jeg De vil forsikkre Deres Souverain, at de Saarede skulle modtage enhver Opmærksomhed og Omhue, og naar de blive i Stand til at flyttes skulle de blive oversendte med en Parlementair til Jylland. - Jeg har den Ære at forblive med største Consideration og Høiagtelse &c. - J. W. Maurice, Gouverneur. (St. Tid.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-04-20
Prof. og Ridder Thorvaldsen i Rom har nu følgende Konstarbeider færdige: 1) En staaende, paa sin omvendte Lantse hvilende, Mars i Legemsstørrelse, af Marmor. 2) En Døbefont, i Skikkelse af en Tærning, af Marmor, med følgende Basreliefer: a) de svævende Genier; b) Madonna med den lille Christus paa Skjødet og den lille Johannes staaende lige for sig. c) Christus i Daaben med Johannes den Døber. d) Christus, som kalder Børnene til sig. 3) Adskillige Brystbilleder. Næsten færdige fra hans Haand ere: 1) Prometheus, det første Menneske og Minerva. 2) Æsculapus og Hyge. 3) Jupiter og Semele. 4) Herkules hvilende, med Hebe.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-04-20
Hr. Cancellie-Assessor Borch har solgt det saakaldte Hotel du grand Nord, forhen tilhørende Hr. Tracteur Møller, paa Kongens Nytorv, til Hr. Hoftandlægge Manini for 160,000 Rdlr. Dette er det betydeligste Gaardkjøb, der hidtil er skeet i Kjøbenhavn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-04-20
Paa Auctionen over Ladningen Porcellain i det ved Capitain og Ridder Wolffsen opbragte og prisdømte Skib, die Frau Martha, vare Priserne meget høie. Blandt de 33 Taffelservicer, som her solgtes, gik de kostbareste i 695 til 985 Rdlr. Kiøbenhavns Vexelcours d. 19 April, 796 3 797 to Maaneder, a vista 800 a 805.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-04-20
Udenlandske Efterretninger. Moniteuren leverer Doctor Willes's Forhør d. 14 Dec., hvori denne Læge erklærer, at Kongen af Engellands Alder har aldeles ingen og hans Øiensvaghed kun en ringe Jndflydelse paa Varigheden af hans Sygdom, men tilstaaer, at han aldrig har havt nogen Sindsygdom at behandle, hvorved alle Symptomerne ved denne Monarks Sygdom vare tilstede. Han siger, at 1801 blev han første Gang kaldet til Kongen og blev spurgt til Raads ved hans daværende Sygdom: at Kongen ogsaa siden, da man havde bekjendtgjort, at han var fuldkommen kommet sig, beholdt en liden Levning af Aandsforvirring, og nemlig d. 11te og 15de Martii følgende Aar faldt fuldkommen tilbage i sin forrige Sygdom, hvilket imidlertid blev fortiet og i hvilken Tid Ministerne havde fri Adgang til Hs. Majestæt. Paa Committeens Spørgsmaal, hvad er Forskjellen paa Aands forvirring (derangement mental) og Fjantethe(Folie), svarede Willis: "Committeen maa indsee, hvor yderst vanskeligt det er, uforberedet at give en nøie Definition. Jeg vil blot beskrive disse to Omstændigheder. Efter min Mening er Kongens Aandsygdom Afsindigheden nærmere end Fjanterhed. Saa ofte Kongen lider en vis Grad Jrritation bliver han sædvanlig afsindig. J Afsindighed sysselsætter hans Aand sig med forbigangne Jndtryk, med tidligere Gjenstande og Optrin, der hurtig svæve forbi ham. Den Syge ligner da et Menneske, der taler i Søvne. Ogsaa er der da en Forstyrrelse i alle dyriske Forretninger, en stor Urolighed, megen Søvnløshed, og den Syge er sig da alle de Gjenstande, der omgive ham, ubevidst. Ved Fjantethed træffer man derimod, i det mindste som det synes, liden eller ingen Forstyrrelse, i de dyriske Forretninger; Aanden sysselsætter sig med een eller anden fix, herskende Jdee, hænger ved den haardnakken, dens Falskhed maa godtgjøres nok saa klar, og handler derefter. Derhos har i Fantetheden Sielen Bevidsthed om de Gjenstande, der omgive den. Naar jeg altsaa antager Fanterhed og Afsindighed for de to yderste Endepuncter, saa vilde jeg sætte Aandsforvirringen imellem begge. Hs. Majestæts Sygdom har i det Hele meer Caracteer af Afsindighed end Fjantethed. Denne Bemærkning gielder saavel om Sygdommen i Aaret 1801 som den nærværende.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-04-20
Amsterdam d. 26 Martii. Under d. 15 Martii er udkommen et Keis. Fransk Decret, af følgende Jndhold. J Betragtning af at det, da Vi indlemmede Holland i Vore Stater, var vor Hensigt at lade dette Land nyde alle de Fordele, som Handelsforholdenes Frihed imellem alle Dele af et stort Rige yder, og at det førend Communicationerne eller andre Jndskrænkninger, som de forskjellige Jndretninger, f. Ex. angaaende Tobakken, ganske aabnes, er nødvendigt, at træffe Foranstaltninger til at hindre Jndførelsen af Colonialvarer, af hvilke Afgivten af 40 og 50 PC. ikke er svaret eller Jndførelsen af dem, der ere bragte eller endnu maatte bringes i Land paa Kysterne af Holland, i Frankrige, indtil Vore Douanierers Tjeneste saavel tilLands som til Vands er grundfæstet, have Vi besluttet og beslutte følgende. I. De i vort Decret af 5 Aug. og 12 Sept. 1810 anførte Colonialvarer, som i Holland enten i Kraft af Vore Licenzer eller fordi de ere tagne af Capere eller Skibe af Vor Marine, eller fordi de hidrøre fra Vore Colonier, ankomme, kunne kun indføres i Havnene Amsterdam, Rotterdam og Emden, hvor de ufortøvet skulle losses og oplægges i Stapelmagazinet. 2. Naar de anførte saaledes oplagte Colonial varers Eiere eller Consignatairerne ville sende dem til Frankrige, saa skulle de ved Afsendelsen erlægge Oplagstold, og, efterat de ere plomberede, under Caution afsendes forsynede med Passeersedler til Frankrige, hvor de kun kunne indkomme igjennem Douanerne af Antverpen og andre ved Rhinen liggende Bureaux, der ved et eget Decret skulle vorde bestemte. 3. De Colonialvarer, der efter Eiernes eller Consignatairernes Forlangende tages fra Stapelmagazinet og gives dem til egen Raadighed, skulle ikke kunne indføres mere i Frankrige. 4. Fra 1ste Maji 1811 af skulle alle den Hollandske Jordbunds- og Konstflids Frembringelser, de der komme fra Norden og andre fremmede Varer, paa dem nær, der ere betegnede i nærværende Deerets 1 Artikel og som ere indførte igjennem Hollands Douaner, kunne indføres i Frankrige uden at betale nogen Told. H. Fra samme Tidspunct af skulle de Colonialvarer, der i Holland, have betalt Paalægget af 40 og 50 PC. ikke mere kunne indføres i Frankrige. (Hamb. Corresp.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-04-20
Efter et Keis. Fransk Decret af 25 Martii bestemmes, for at gjøre Sukkeret, Jndigoen, Bom ulden og forskjellige Producter fra begge Jndierne til indenlandske Frembringelser, 32,000 Hectarer, Land til Runkelrodens Dyrkning og et vist Antal Hectarer til Vaiddyrkningen. Til Runkelroden, tages især de Departementer, hvor Tobakken dyrkes, og til Vaidavlen Departementerne paa hiin Side Alperne og de sydlige Departementer, hvor denne Avl fordum blev dreven med stort Held. Ogsaa skal der anlægges 6 Skoler, hvor Sukkerfabricationen af Runkelrødder efter den chemiske Fremgangsmaade læres, og 4 Skoler, hvori man lærer Jndigoens Tilberedelse af Vaid. De Herrer, Barruel og Jsaard faae Bestyrelsen over 2 af disse 6 Skoler. Der skal tilstilles dem til disse Establissementers Oprettelse en Sum af en Million.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-04-20
Fra 1 Jan. 1813 af og efter den Jndberetning, som Ministeren for det Jndre har at gjøre, skal Sukker og Jndigo fra begge Jndierne være forbuden og ansees som Varer af engelsk Fabrication eller hidrørende fra den engelske Handel.