Den Vest-Sjællandske Avis, 1830-10-02
Den 23de om Aftenen Kl. 10 trængte National tropperne ind igiennem den Schaerbeekske Port Der blev skudt paa dem af alle Vinduer med Pistoler og Gevære; men Jnfanteriet og Artilleriet fik dog Overhaand. Da Coureren afgik vare Kanonerne rettede imod alle omliggende Gader, Prins Friderich reed ind i Staden. Redacteurerne for Courier de Paisbas Ducpetiaux, Everaert, Collet, og som man siger ogsaa Claes, skulle være arresterede. Ogsaa i Lüttich blev den 21de giort overordentlige Foranstaltninger til Stadens Forsvar. - De nyeste Efterretninger som man ha om disse blodige Begivenheder ere fra Haag af 25de Septbr. De indeholde følgende: At den 25de om Morgenen ere indløbne officielle Beretninger om at Nationaltropperne vare den 24de om Morgenen indrykkede i Staden Brüssel; Duepetiau, og Everaert havde indfundet sig ved Arm en som Mandatarier fra Oprørerne med de betingelser, under hvilke Troppernes Jndtog skulde tillades. Blandt disse var ogsaa den, at Jndvaanerne vild aflægge Cocarden; men allene bære Farven som Uhrbaand. Man indlod sig ikke paa deres Forslag men arresterede dem. Tropperne rykkede derpaa med Prins Friderich i Spidsen ind af den Schaerbekske Port. Man skod ud af Husene paa dem; men man marscherede langs op af Rue royale til Place royal, og bemægtigede sig Overstaden. Da Coureren afgik skode Kanonerne langs op af de Gader, som føre til Place royal. Saasnart Tropperne havde besat denne, saa skode de med Kanonerne ned af alle de Gader, som gaae ud fra den til Nederstaden. En Coureer som den 24de Kl. 5, om Eftermiddagen var afgaaet fra Brüssel beretter: at Tropperne vare dengang rykkede frentil Sablon og St. Gudula=Pladsen; der blev hidsigt fægtet saavel i Rue royale som i Parken. Oprørerne havde posteret sig i Hr. Meeus store Huus og skøde derfra paa Tropperne; men disse indtog dette Huus med Storm, bemægtigede sig hele Overstaden, og befæstede sig der. Klokken 8 om Aftenen ankom Hr. de Pesters til Haag, som Coureer fra Brussel. Man fortalte temmelig almindeligt i Byen; at han havde forladt Staden, om Aftenen sildig imellem Kl. 10 og 11, og at Oprørerne i Nederstaden vare bragte imellem to Jld, at de havde forlangt at capitulere, og at man derpaa havde ophørt med at skyde. Hr. Ritmester Metelercamp af 4de Dragonregiment er blevet saaret. Hr. de Potter, som allerede var bleven Medlem af den provisoriske Regiering, har taget Flugten til Lille. Man kan nu antage at denne blodige Begivenhed vil giøre en Ende paa det Nederlandske Oprør. J Mons, hvor det allerede var gaaet meget uroeligt til og Fægtninger vare forefaldne imellem Tropperne og Pøbelen, lod Gen. Duvivier skyde med Kardetscher imellem denne og adspredte den. Gen. van Howen har nu indberettet, at Regieringspartiet har fuldkommen Overhaand, og at Nationalfanen er plantet i Staden. - Gen. van Geen havde faaet Ordre til at erklære Fæstningen Namur i Beleiringstilstand, fordi en Sammenrottelse var bleven opdaget i denne Stad, men som da i Tide var bleven qvalt, men Staden Lüttich vil formodentlig endnu giøre nogen Modstand, da det er lykkedes Pøbelen den 19de Septbr.: at overrumple og indtage det lille Castel La Chartreuse. Garnisonen som kun bestod af 30 Mand tog Flugten, men blev indhentet og gjort til Fange; i denne lille Fæstning fandt Oprørerne et betydeligt Krigsmateriale. Den 21. Septbr. havde Generalstaternes 2det Kammer antaget Adressen, som skulde indeholde Svaret paa Kongens Tale med 86 imod 19 Stemmer. Denne Adresse er fuld af Hengivenhed for Hs. Majestæt, og af varme Yttringer og at ville understøtte hans for Staden saa velgjørende Hensigter. Kammeret erklærede at ville opfylde alle billige Ønsker; men ingenlunde at ville understøtte Factionisternes Foretagende. Adressen blev den 22de om Morgenen tidlig overleveret ved en Forening af Deputationer fra det 1ste og andet Kammer. Allerhøistsamme svarede: at han med Fornøielse erfarede Generalstaternes Sindelag, som ganske stemmede overeens med det som han havde forventet af dem. Hans Majestæt haabede, at de Slettænkende vilde blive afskrækkede og de Veltænkende understøttede ved dette overeensstemmende Sindelan, og at Roligheden vilde snart blive gjenoprettet ved Generalstaternes Medvirkning.