JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-12-27
tilsamme Søndag 1792 i ere Staden Altona 163 Par Copulerede; Fødte af Mandkiøn, 324, af Qvindekiøn 322, tilsammen 646; Døde af Mandkiøn 322 af Qvindekiøn 315, tilsammen 637, altsaa ere 9 flere fødte end døde. Jblant de Fødte ere 10 Par Tvillinger. En Kone blev forløst med 4 Børn, men de døde strax efter at være blevne døbte. Jblant de Døde have 66 opnaaet en Alder over 70 Aar, 30 over 80 og 7 over 90 Aar.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-12-27
J samme Tid ere i Herskabet Pinneberg 180 Par Copulerede; Fødte af Mandkiøn 431, af Prindskiøn 393, tilsammen 824 Dage afandkiøn 292, af Qvindekiøn 299, tilsammen 591, altsaa ere 233 flere fødte end døde. Jblant de Døde ere 2 blevne over 90 16 over 800 og 51 over 70 Aar gamle, 6 ere druknede. I afvigte Kirke=Aar fra Dom. 1 Adv. 1791.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-12-27
til Dom. 1 Adv. 1792 ere udi Fyens Stift( hvorunder Fyen og Langeland med Als og Ærrød, samt Lolland og Falster indbegribes.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-12-27
Copulerede 1709 Par. Fødde. Mandkiøn 3068. Qvindekiøn 2904, Tilsammen 5972. Deriblandt 32 Par Tvillinger og 3de født Trillinger, samt 272 Børn fødde uden for Egteskab. Døde. Af Mandkiøn 2449, Qvindekiøn 2323, Tilsammen 4772, altsaa 1200 flere Fødde end Døde, iblandt de Døde ere 85 Dødfødde. Merkværdigheder ved de Fødde. En Kone i Nørre=Alslev paa Falster fød 3 gange Tvillinger, og en Kone i Oxbølle paa Als født et Barn efter at have fyldt sit 50 Aar, og i Egteskab med en gammel svag 70 Aars Mand. Merkværdigheder ved de Døde. a. ) 2Ur ere Døde i en: Alder under 10 Aar. b.) Usædvanlig høi Alder have opnaaet. 457 have opnaaet en Alder, fra 70 til 80 Aar; 217 fra 80 til 90; 34 fra 90 til 100, og 2 en Alder over Hundrede Aar; og iblandt disse en 83 Aars gammel Kone, contract og sengeliggende i 49 Aar. c.) Pludselig Døds=Fald. En gammel Mand optagen af en Bonde paa Landeveien, og døde paa Vognen, førend de naaede til Byen; en dito gik frisk til Sengs om Aftenen, og fandtes død om Morgenen; En 82 Aars gammel Mand død pludselig over Bordet ved Maaltider; En 84 Aars gammel Mand udgaaet af sit Huus i Ærrøeskiøbing, og strax død; Et par Trold vede i Kappel i Lolland døde begge inden den berammede Bryllups Dag, og bleve begge begravede paa en Dag; En Mand og Kone begravede paa en Dag begge 41/2 Aar gamle; En Betler funden død paa Marken. d. ) Ved Ulykkelige Hændelser ere omkomne: 23 ere druknede, deriblandt 5 Gaardmænd i en Baad fra Bandholm under Lolland, som var for stærk ladt; 2 ved at ville bade sig; 1 paa Jisen; 1 Pige i en Brønd, i Kone i et Vandsted; 1 Kone i Nesbyehoveds Søe; 2 Karle i en Baad fra Ærrøe til Anernachøe; 1 gammel Mand i en Torvegrav; 2 Karle fra Lumbye, druknede i Stranden; 1 Matros faldet over Borde, 2 Drenge i et Gadekier, hvor de bade de dem; da den ene omkom ved at ville redde den anden; 1 i Marstall Havn; 1 Pige i en Grøft; og 2 opkastede fra Havet. Et Barn, qvalt i en Hestetømme, 1 Dreng rervet ihieaf løbske Heste, 1 Pige væltet og død Dagen, derpaa. En Kone forbrændt i Jldebranden, i Nordborg, 1 Mand ihielslaget i Skoven ved at fælde Træe, 1 Mand dræbt ved uforsigtig Omgang med at skyde Steen, 1 Mand skudt ihiel af Vaade, 1 gammel Mand nedfalden fra sit Huus paa en Steenebroe og død Natten derpaa, 1 gammel Kone omkommen i Uveir paa Marken, 1 Mand omkommen i Sneefog, et spædt Pigebarn druknet i et Gadekiær at sin 10 Aars gamle Broder, 1 Underofficeer i Odense skudt ihiel af sin Kammerat. e) Selv Mad. 1skudt sig selv ihiel, 2 have druknet dem dem selv, og 3 hangt sig; deriblandt en 13 Aars Dreng, og en Mand i Tungsindighed. f.) Justificerede. 1 Dragon i Odense den høire Haand og Hovedet med Øxe, Hovedet, sat paa Stage, og Kroppen lagt paa Steile.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-12-27
1 Mordbrænder over 80 Aar i Assens, høire Hrand og Hoved med Øxe, og Legemet lagt paa Baal.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-12-27
Bekiendtgiørelser. Nor en habil Skriver=Karl, som derom kan fore 2) vise troeværdige Attester, er en Condition strax at tiltræde paa Bye= og Herredsskriver=Contoiret i Fridericia. Helst ønskes en, som forhen er øvet i deslige Contoir=Forretninger.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-12-27
J Kraft af Hans Kongelige Majestets allernaadigste Bevilling af 7 December d. A., indkaldes herved sub poena præclusi et perpetui silentii med Aar og Dags Varsel, Tre Ne Gange i Rad, alle de som maatte formeene sig at have noget at fordre i afgangne Peter Petersen i Wins udi Coldinghuus Amt, hans Stervboe, dermed at fremkomme og saadanne deres Fordringer for mig som Skifteforvalter at beviisliggjøre inden bemeldte Tids Forløb, da enhver skal vederfares Ret efter Loven. Fridericia den 21 Decemb. 1792. H. de Hoffman. bes. er i Staden er ved Døden afgangen Jomfrue, Elisabeth Lund, en Søster af salig Borgemester Luud ibidem. Vi have strax, som Skifteforvaltere taget hendes Efterladenskaber under lovlig Behandling, men da derunder er bleven ammelt endeel Udarvinger til den Afdøde, hvoraf følgende ere fraværende, nemlig: 1. En Broder Casper Lund, som har været Mynsterskriver i Drahmen i Norge, men er død, og efterladt sig en Søn Jacob Lund, der skal opholde sig i Middelfarth. 2. En Søster navnlig Johanne Lund, der har været gift med Lieutenant Lindberg, men begge skal være døde, og efterladt 2de Døttre, Charlotte Lindberg, gift med Hr. Lieutenant Falck ved Kongsberg i Norge, og Johanne Lindberg sammesteds. Saa blive disse, saavelsom Stervboets Credi= og Debitorer, herved Trende Gange i Rad, indkaldede med 12 Ugers Varsel, at møde for os; Arvingerne for at legitimere deres ArveRet, og Creditorerne for at nyde deres Tilgode, havende udbetalt efter Stervboens Tilstand, men Debitorerne for at erlægge deres Skyldigværende til Boet, da denne ikke formaaer at bekoste noget andet Proklama. Fridericia=Raadstue den 23 Novembr. 1792. J Bruun. P. Lorentson. H. Buhl. J. Geelmunden.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-12-27
Da Uhrmagersvend Emanuel Gotlieb Harnisch, som i nogen Tild har opholdt sig her i Byen er rømt her fra den 18de f. M., og hans Boe er derefter af os taget under Skiftebehandling, hvorved blev forefunden i Boet endeel Uhrer. som skal have været ham anbetroet til Reparation, saa bliver i Betragtning af Boets ringe Tilstand, herved med 12 Ugers Varsel Boets Creditorer og Eierne af ommeldte Uhrer indkaldte til for og at anmelde og beviisliggjøre deres til Boet havende Fordring, da dem skal vederfares hvad Ret er efter Loven og Boets Tilstand. Colding=Raadstue den 1 Decemb. 1792. H. J. Bang. H. Diechmann.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-01-01
Minerva for Januarii Maaned 1793.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-01-01
1) Tale i det Kongel. Norske Videnskabers Selskabs offentlige Forsamling den 19de December 1792, i Anledning af Hendes Kongel. Hoi heds, Kronprindsesse Maria Sophie Friderikes lykkelige Nedkomst. den 19de November holden af Selskabets Vieepræses, biskopen Hr. Schønheider. 2) Om Sygehuse paa Landet i Norge af Hr. Dr. Strøm. 3) Et velmeent Ønske for de smaaKiøbstæder. 4) Om Norges Skovvæsen og Huusholdningen med samme, af Friderich Thaarup.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-01-01
En Fortsættelse. 5) Tilleg til Brevene og Kierlighed. 6) Fortiener en Øvrighedsperson, som bruger sin Myndighed, at kaldes Despot. Et maadeligt Stykke. 7) Talle holden i Barnsholm latinske. Skole til de unge Sturende, som forløde samme i afvigte Høst forat gaae til Universitetet, af Skolens Rector Hr. Christian Andresen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-01-01
En net Opmuntringstale til disse Unge, som vist nok maa have gjort Jndtryk paa en Deel af dem. 8) Tale paa Kronprindsens Friderich den Mageløses Fødselsdag, med Underretning og Artillerie korpsets Høitideligheder samme Dag. Med al den Agt, vi og enhver veltænkende Dansk have for vor verdige Tronarving, maa vi dog unødig see et saa agtverdigt Corps som vort Artillerie korps fornedre sig til saa urimeligt et Smigrerie og kalde ham den Mageløse.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-01-01
Endskiønt vi troe feld, at der blant Enropas nuværende Fyrster Jngen fortiener. at settes i Ligning med ham, er det dog et Navn, som aldrig bør tillegges nogen. Fyrste før efter hans Død. Hvor har sligt Smiggrerie fordervet mangen god Fyrste, Man kan og bør hædre en Fyrste der saaledes bestræber sig for at fortiene sit Folks Agt, som Danmark Friderik, men aldrig forgade ham: Man erindre sig hvorledes Knud den Store, og Gustav Adolph behandlede dem, der saaledes forgadede dem, og man vil vist nok forgieves ved slig Smigger haabe at vinde vor skarpsindige og dybt, skuende Frideriks Yndest. 9) En Deel smaa Digte. 10) Brev fra Edmund Burke i London til Kongen af Polen i Anledning af en Medaille, som denne Fyrste skikkede ham som et Erkiendtligheds Tegn for hans yttrede fordeelagtige Tanker om den Polske Statsforandring. 11) Litteraturens vigtigste Producter, for denne Maaned ere: Hr. Prof. Todes samlede potiske Skrivter, 1ste Deel, som koster hos Poulsen 1 Rdlr.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-01-01
Hr. Prof. Rabbeks prosaiske Forsøg, 3die Deel, hos Schulz for 3 Mk. Numma Ponpilius, en historisk Roman, af Florian, oversat ved Hr. Høst, 2den Deel, hos Proft, Hegelund og Malling for 3 Mark 8 s. Lise og Peter, et Originalt Skuespil af Hr. Friderik Høegh Guldberg, hos Schulz 24 s. 12) Historien.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-01-01
En gammel Soldat blev anmeldt, at han ville mundtlig forebringe sin Begiering. Han blev ledet frem for Skrankerne, med en Stok i Haanden og bragte den gamle Belisar i Erindring. Det var saa rørende et Syn, at han strax blev kaldet ind i Salen og fik Plads i en Lehnestoel, der ellers er bestemt for Ministre. Dorsy forelæste hans Begiering: De seer, mine Herrer, den gamle Shir, eller Martin kaldet, for Dem. Han er kontrakt af Ælde og Elendighed.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-01-01
Jeg har tilforn tient i 15 Aar ved Karabiner=Regimentet. Jeg har bivaanet alle Krige fra 1740. Jeg har slaaet dygtig med i Feldtslagene ved Tournay, Fontenay, Rocour og Lauenfeld og bivaanet Mastrichts Beleir,ng. Ved Lauenfeldt blev jeg med en Kammerat fendt efter nogle Flygtninger. Vi trængte ind i en Dal, hvor vi bleve 2 Fiender vaer. Vii fatte efter dem, naaede dem og saae, det var Hertugen af Cumberland og GeneralLigonier. Hertugen undkom ved Hielp af sin fortreffelige Hest. Generalen strakde Vaaben, tilbød os sin Brevtaske med Vexler, sine Diamanter og endnu andre store Foræringer, om vi ei ville giøre ham. til Krigsfanger. Vi afsloge med Haanhed Tilbud, som vi en med Ære kunne tage imod. Tre af hans Partie kom at befrie ham; men mine Kammerat grebe Gene talens Tømme, gav sin Hest af Sporer, ne og slæbte den Fangne bort, imedens jeg allene Sloges med disse 8. To af dem lagde jeg paa Stedet og den 3 die tog Flugten. Jeg hentede den Fangne ind igien, og min Kammerat og jeg bragte ham i General Qvarteret.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-01-01
J hele 7 Aar blev jeg ved Karabinerue=Regimentet efter denne Begiven, hed. Da jeg i Aaret 1754, efterat Freden var sluttet, saae mig forglemt, i det jeg ikke blev forfremmet, begierede jeg min Afskeed. Jeg fik den og en aarlig Pension af 150 Livres, som oven i kiøbet uefterretteligen ere mig udbetalte. Saaledes belønnede man i de Tider. En uden Grund har General Ligonier selv sagt: hvor kommer det, at man finden saa brave Soldater i Frankerig, da man dog belønner dem saa slet, Dersom han levede endnu, ville han sige, hvor kommer det, at den, som jeg tilbød en anseelig Formue, nu næsten maa døe af Hun ker, Min Kammerat har meldet sig hos Dem og hans Pension er bleven forøget. Saalænge jeg kunne fortiene noget med mine Hænders Arbeide, saa har jeg i Stilhed sukker under den gamle Regierings Uskiønsomhed. Nu forlode mine Kræfter mig; jeg er 71 Aar gammel, jeg forlanger Ret af Dem. Den Understyttelse, som De forunder mig, skal ikke længe falde Staten til Byrde. Snart maa jeg stige ned i Graven. Hvad der i Døden vil smerte mig, er, at det ei forundtes mig at opoffre alt mit Blod for Frankerig mit Fødeland. Hans Begiering blev paa Øieblikket. undersøgt. Man erfarede, at denne brave Kriger havde stødt sin Oberst for Hovedet derved, at han havde selv ført den fangne General Ligonier for Kongen og ei overladt sin Oberst den Ære, Da Kongen havde spurgt Obersten, hvorledes man kunne belønne denne brave Soldat, svarede han koldsindig: det er en Karl uden Hoved, som ei duer til at befordres. Og derved blev det. Man foreslog at tilkiende den kiekke Soldat Shir 7000 Liv, som en Gratification og fortsette Pensionen paa 150 Liv, Enhver var eenig; kuns en eneste ville at dette Deeret 3 gange i 3 Uger skulle for forelæses; men efter Anmerkning, at Shir maaske allerede kunne være død før den 3die Forelæsning, gik Forslaget paa Øieblikket igiennem. 31) Eine merkurdige Geschichte, Kausmannischer Verfølgning. Denne Fortælling er et Beviis for, hvorvidt sort Misundelse kan drive Mennesker, da et heelt Lav rottede sig sammen for med falske beskyldninger at runere en driftig Fabrikant, der med sine Fabrikata, drev en betydelig Handel uden at fornærme nogen Dødelig, men hans Uskyldighed blev opdaget og Manden reddet til ikke liden Haan for hans talrige Anklagere. 52) An den Kronprinzen von Breussen, der gesagt hat: Jom fur seine Person sey der Feltzug gegen Frankreich lieb, aber als Mense, thue er ihm Leid. Naar vil man dog holde op at forgude Hverdagshandlinger hos de Store, 5) Schöne Handling eines Pristers, Jeg har fundet denne Handling saa skjøn, at jeg ei tager i Betænkning, at indrykke den Ord til andet;
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-01-01
En Præst af Franstskanerordenen, som allerede i flere Aar har været ansag ved St. Pølner Kirkesogn som Medsiglesørger, har ret vakkert udmerket sig. Han gik til et Slot, der laae en halv Miil fra hans eget Sogn, for at læse Messe der. Da han gik tilbage hiem igjen derfra, mødte ham ved en liden Skov et ungt Menneske, der sittrede af Kulde og neppe havde saamange Pjalter, paa Kroppen, som han kunne skiule sin Nøgenhed med. Præsten rørt af dette unge Menneskes Elendighed, tog sin Børs frem, gav ham de 16 Kr., som fandtes der og stod nogen Tid stille; endelig siger han: Unge Ven, disse 16 Kr. kan kuns give ham et slet Skuur, imod Kulden; men kom lidt dybere indi Skopen, hvor Jngen søer os, kast saa sine Palter vek, jeg er klædt vinterlig og alt hvad jeg har dobbelt paa Kroppen, vil jeg redelig deele med ham. Begge trak ud. Præsten havde 2 Skjorter, 2 Veste, 2 Par Buxer, 2 Par Strømper, og oven over Præstekraven et Silke=Halstørklæde. Af alle disse Dele gav han den Fattige det første og følgeligen det beste, pakkede sig ind i sin Overkjole og skyndte sig derfra, uden at spørge, hvem eller hvorfra han var. Det fattige Menneske græd af Glæde og velsignede sin Velgiøre og hvom var denne halvnogne, en Polsk Jøde, som selv har fortalt dette i Wien Ord for Ord, hvorfor man ogsaa giør det offentligen bekiendt, som et efterfølgelseverdigt Exempel. 54) Ein Wahltater der Menschheit, aus einer der unteren Volksklassen. Dette love vi at meddele vore Læsere i Ugebladet. 55) Schreben ans Schlesien. Du den N. Deutschen Juschauer veranlasset. 56) Eine merkurdige Anzeige, melche in Schwabischen Zeitungen, stand. 57) Zur Kirchengeschichte der unterne Pfalz. 58) An die Herausgeber des Weltbürgens. Denne Forfatter som er Hofraad Meler i Sigmaringen forsikkrer, at det i 6te Hefte angivne Middel imod Vandskye eller galne Hundes Bid er uefterretteligt og at intet Middel er at forlade sig til uden at skiære Kjødet bort strax, eller forbrænde Stedet med et gloende Jern.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-01-01
Udtog af et Brev fra Strasburg af 12 Novbr. 1791. Nyegierrighed efter nærmere at see vore Modstandere, de Frihedskye Aristokrater tilligemed deres for frygtelig udskreg ne Krigsbær, hvorom man taler saameger, havde bevæget mig for nogen Tiid. siden at giøre en Reise i Egnene af Worm, Mainz og Frankfurt. Nu da jeg igien er hiemme og nyder fri Luft, vil jeg fortælle dem alt det skrekkelige og frygtelige, jeg har seet. J Neustadt ved Hard var en Mængde Geistlige, de fleeste havde været Bønder fra Elsats, som, da de saa mig stige af ved Vertshuset og hørte mig nynne gaira, pludseligen trak de) Af Maanedskrivlet Weltbürgeren. res Næsser, hvormed de prangede for Vinduerne, tilbage, gjorde Kors for sig og slog Vinduerne til, som om de frygtede for at kjendes af mig, eller som omen patriotisk Sang var den en giftig Lugt. J Worm saa jeg 3 til 400 ci de vant, alle i de Regimenters Uniform, som de have havt den ufortjente Ære, tilforn at kommandere.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-01-01
De hvide Kokarder ere der Trium; kuns med denne Trumf, troer jeg, de Herrer ei vil vinde stort. Hos mange af dem findes 2 kontrasterende Egenskaber Stolthed og Fattigdom. Naar man hører dem tale, var man istand til at troe, der var ingen af dem, som den patriotiske Pøbel jo i det mindste havde afbrændt 2 eller 3 Slotte for og dog ere disse Grever Markier og Baroner blot flygtede fra Frankerig for at undgaae deres Creditorer, som ere ret nogle uforskammede Tølpere.) Hele Veien fra Worm, hvor Conde opholder sig til Coblentz, hvor Artois residerede, er tildekket med denne Landeplage. De Rigere reise immer frem og tilbage forat meddele hverandre de vigtige Efterretninger, som de dagligen erholde; *) Jeg kiender 2 flygtede Frauske Adelsmænd, den ene er fattig og søger at erhverve sig Medlidenhed ved en Klage over et Tab af 3 Bønderbyer, som han har mistet og jeg veed vist, at han har ikke ejet et Hønsehuus i hele Frankerig. Den anden er rig og tilstaaer gierne, at han kuns har mistet saare lidet. Udgiveren. og skjønt de sette derved mange Penge, til, ere de dog ei elskede af Nogen og allermindst af Posthestene; disse arme Dyr have hverken Roe Dag eller Nat. de allene føle den Hevn, som er tiltænkt os. Verten i Worm, som huser og spiser nogle og 60 Aristokrater, har forsikkret mig paa sin Ære, at han venter kuns paa det Øieblik, naar deres Penge gaae op for at jage dem alle Fa ivold. Borgerne, som lide meger vedLevnetsmidlernes Kostbarhed og ved de Fornemmes Hovmod, have sendt en Suplik til Keiseren, hvori de bede ham indstændigst dog engang at befrie dem fra dette Onde. J Frankfurt, Mannheim, Heidelberg, Mainz, Karløruh, og alle Steder hvor jeg kom igiennem, hørte jeg den samme Klage. Dette var mig et Beviis, at vore Raboer de Tydske, ere Jntet mindre end paa deres Side. Nationalkokarden torde jeg ingensteds vise, dog tillod jeg mig en uskyldig Fornøielse: jeg havde i min Hat et Foder med 3 Farver, og naar en Aristokrat hilsede mig i min Chalse, tog jeg i Forbifarende min Hat saaledes af, at denne maatte see efter det dem saa forhadte Frihedspaaben.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-01-04
Forordning. Under 5te Decbr. har Hs. Majestæt Kongen, allernaadigst udgivet følgende Forordning: Foruden den Fourage, som sedvanligen hvert Aar anskaffes til det i Vort Rige Danmark indqvarterede Cavallerie, skal for indeværende Aar, ligesom og siden for hvert af de paafølgende Aar, for Vores Regning oplegges og stedse til Vores Tieneste i paakommende Tilfælde være tilrede et saa stort Forraad af Havre, Høe og Halm, som bemeldte Cavallerie behøver, for 4 Maaneder, og have Vi, i Henseende til dette extraordinaire Forraad Anskaffelse af Havre, Høe og Halm i indeværende Aar, og fremdeles aarligen, allernaadigst fundet for godt at befale og paabyde, ligesom Vi herved paabyde og befale følgende: 1) Skal af hver Tønde contribuerende Ager og Engs Hartkorn i de Amter her i Riget, hvorfra den ordinaire Fourage til Vort Cavallerie tilforn er bleven leveret, og endnu i al Fald udskrives, aarligen forskaffes og leveres, saasom: af samtlige Amter i Siellands Stift, Jægerspriis Amt, samt Horns Herred og Øerne undtagne, som hidindtil ingen ordinair Fourage have leveret, Havre 1 Skieppe, Høe 1 Lispd. 12 1/2 Pund, og Halm 15 1/2 Pund; i Fyen, af Odense, Ruggaards, Dalum, St. Knuds, Assens, Hindsgauls og Nyborg Amter, Havre 3 Fierdingkar, Høe 1 Lispd. 6 Pund, og Halm 11 Pund; og i Jylland; af Coldinghuus Amt, 2600 Tønder Hartkorn af Nørvang, Tørrild og Slangs Herreder undtagne, den Deel af Riberhuus Amt, som tilforn har leveret ordinair Fourage, Stiernholm, Schanderborg, Aakier og Haureballegaards Amter, samt Caløe, Dronningborg, Mariager og Silkeborg Amter, for saavidt af disse sidstnævnte 4 Amter hidtil er leveret ordinair Fourage, og endelig af Middelsom Herred i Halds Amt, Havre 1 Skieppe 1 1/2 Fierdingkar, Høe 2 Lispd. 13 Pund, og Halm 1 Lispund 6 1/2 Pund. 2) Bemeldte Fourage, hvoraf Havren bør være af hvert løbende Aars Afgrøde, og Halmen leveres i halv Havre og halv Rug Halm, skal for indeværende Aar strax efter denne Forordnings Bekiendtgiørelse, og siden fremdeles aarligen, leveres paa Oplagsstæderne; hvorhos Vidog tillade, at det for det næstforegaaende Aar udskrevne og oplagte Qvantum Høe, for saavidt samme findes forsvarligt og tienligt til at kunne endnu i et Aar conserveres, maa bruges til det paa følgende Aars Forraad. Eieren af ethvert samlet Jordegods, eller i hans Sted Forpagteren, imodtager og bevarer det fulde Beløb af den Fourage, som efter foranførte Udskrivning af hans Gods bør udreedes, for hvilket han skal være ansvarlig og besørge samme ved Bønderne, naar det til Vores Tieneste maatte behøves, afleveret til den Tid og paa de Steder, som i saa Fald ved nærmere Foranstaltning bestemmes.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-01-04
Søemagten var, saa at sige, kommen i Forvirring; de Love, der gik ud paa at danne de civile og og militære Betiente, vare tilsidesatte, Opsætsighed hos endeel Officierer af det gamle System foraarsagede mange Vanskeligheder i at faae deres Pladse paa nye besatte, og nogle af Kongen foretagne Udnævnelser standsede Ministerens Plan. Men National=Forsamlingen kom ham til Hielp. Ministeren for Søevæsenet kan nu forsikkre den franske Republik, at den ordentlige Indretning med Krigshavnenes Foresatte ere allerede fuldført. En Plan, Hav 2) Taget af Historisch politisches Magazin for November 1792. nen i Toulon angaaende, som formedelst de seeneste Begivenheder var bleven nødvendig, er allerede færdig, og en nye Civil Ordonnateur, som fortiener Nationens Tillid, er afreist forat bringe den iværksat. Planerne til en ordentlig Indretning i Havnene, Brest, Rochesort og L Orient blive afsendte med næste Post, og derefter de til de øvrige Havne, saasnart det er mueligt. Ministeren forsikkrer Conventet. at det i den nationale Søemagt vil finde en Planteskole, af ypperlige Søefolk, der ere istand til at forsvare Republikens Flag, og have opofret sig til Friehedens Haandhævelse.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-01-04
Den militæriske Indretning havde været fuldbragt og bekiendtgjort, naar den lovgivende Magts Arbeider havde forundet den Tid til at affatte nogle Beslutninger, som Ministeren havde Ret til at fordre. Han har alligevel været stand til at sende Flaaderne i det middellandske Hav og ved de vestindiske Colonier anseelig Forstærkning. Flaaden i det middellandske Hav bestaaer af 5 Rangskibe, 7 Fregatter, 7 Corvetter og 4 Paketbaade. Ministeren for Søevæsenet har forstærket den med 10 Rangskibe, som ere blevne udrustede i Brest, 2 Orient og Rochefort. Den 5te September udseilede 4 fra Brest til denne Bestemmelse; de andre 6 ventede blot paa en gunstig Vind for at gaae i Søen. Med dem følge nogle Corvetter og Fregatter.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-01-04
Formedelst denne Forening vil den franske Republik have en anseelig Flaade i det middellandske Hav. Dens Handel bliver derved forsvaret, dens Kyster bedækkede, og dens Flag sættes derved i den Stand, at alle Magter, som drive Skibsfart i samme Hav, maa respektere det. Enighed og god Forstaaelse hersker imellem Mandskabet paa alle Skibene; Officiere, Soldatter og Søefolk have samtligen med Enthuusiasme svor ret at forsvare Friehed og Lighed. De have den største Tillid til deres Anfører.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-01-04
Vore Vestindiske Coloniers Tilstand bliver daglig mindre kritisk siden Skibenes og Tropper, nes Ankomst, og især siden Decretet, som forsikkrer Mularerne Menneskets Rettigheder.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-01-04
Paa St. Domingo forsvarer den franske Republik sine Rettigheder ved en Flaade, som bestaaer af 4 Rangskibe, 4 Fregatter, 1 Corvette, 3 Paketbaade og 4 Flotskibe. Ved Martinique ere 1 Rangskib, 3 Fregatter, 2 Corvetter, 2 Paketbaade og 1 Flotskib tilstrækkelige til Tieneste for de vestindiske Øer, og i det de beskytte vor Handel, tiene de tillige til at oprette Fred og god Orden, grundet paa Retfærdighed.