Viborger Samler, 1849-01-23
(Vi bemærke til foranstaaende Artikel, der er meddeelt efter "Børsenhalle", at Artiklen indeholder tydelige Spor af uforstaaelige Steder, hvoraf de større ledende Artikler i de store engelske Journaler ikke laborere. Der er saaledes al Rimelighed til at antage, at den for SchleswigHolsteinismen partiske "Børsenhalle enten har udeladt eller i alt Fald modificeret til Fordeel for sine dyrebare Clienter the Globes Artikel.) – Efter at have leveret Extracten af the Globes Artikel, tilføier, Børsenhalle", The Globes store Ord ville vel ikke skade Tydskland meget; de ere ogsaa kun derfor nogenlunde paafaldende, fordi det ministerielle Blad burde tænkt paa, at England allermindst har Aarsag til at gjøre Nogen Bebreidelser, naar denne Nogen virkelig skulde falde paa at berøve Danmark en Deel af dets slesvigske Besiddelser. Som man veed, har England kort og godt sat sig som Erobrer i Besiddelse af den til Slesvig hørende Øe Helgoland, og det viser, saavidt bekjendt, hidtil slet ingen Tilbøielighed til igjen at udlevere den. Correspondent for Handel, Skibsfart og Politik vil fra paalidelige Kilder vide, at der til vor Regjering skal være indløben Noter fra de europæiske Stormagter, hvori den danske Regjerings moderate Forhold ligeoverfor den oprørsksindede Fælles-Regjering ydes al Anerkjendelse, ligesom den fuldkomneste Samstemning tilkjendegives med Hensyn til Besættelsen af Øerne Als og Ærø. Hvis man vil bedømme Civillisten rigtigt - siger "Bl. Td." – bør man ogsaa lægge Mærke til, at Kongen ikke gjør Fordring paa en slig Sum til at bestride sine egne Fornødenheder, dertil medgaaer den ringeste Deel, men baade Frederik den Sjette og Christian den Ottende have bebyrdet Chatolkassen med tunge Forpligtelser, som den nuregierende Konge, om ikke af andre Hensyn saa dog i ethvert Tilfælde af Pietet bør holde; vi troe ikke at sige formeget, naar vi paastaae, at der alene til at opfylde disse Forpligtelser vil medgaae 150,000 Rbd. om Aaret. Frederik den Syvende har ligeledes paataget sig at udrede temmelig betydelige Gager for ældre Hofcharger, og hvis vi ikke feile, skal han ogsaa ifølge Christian den Ottendes sidste Villie vedligeholde begge de Enkedronningen til Bolig anviste Palaier. Kongen vil maaskee ogsaa for Fremtiden af Civillisten afholde Pensioner til Hof-Embedsmænd, som før faldt den almindelige Pensionskasse, til Last. Til de kongelige Slotte og Haver, til Theatret, Capellet osv. medgaae endvidere store Summer, især erSlotteenes Vedligeholdelse forbunden med betydelige Udgifter. Men Frederik den Syvende bærer ikke Skylden, fordi hans Forfædre havde opført Slotte næsten paa hver anden Miil her i Landet, og det skulde ikke forundre os, om han deelte de Anskuelser, der bleve fremsatte af den nærværende Jndenrigsminister for ti Aar siden, da han foreslog at realisere nogle af disse saa kostbare Bygninger. Kongens Hensigter med Hensyn til Theatret og Capellet kjende vi vel ikke endnu, men vi have god Grund til at antage, at disse to Jnstituter ville blive underkastede gjennemgribende Reformer. At Staldetaten er bleven saaledes reduceret, at Hestenes Antal nu kun er 75 istedetfor tidligere 120, kan ogsaa tjene til Beviis, hvis for Resten noget Beviis var fornødent – paa, at det er Kongens alvorlige Hensigt, at indføre Besparelser. i Hofholdningen. Men som sagt, hverken Rigsforsamlingen eller Nationen nærer den ringeste Tvivl og Frederik den Syvendes Beredvillighed til at gaae ind paa enhver fornuftig Plan, der har til Hensigt at lette Folkets Byrder.