JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-06-10
Paa Reqvisition af Skifteforvalteren i Stervboe efter afgangne Kjøbmand Jb Andersen i Horsens bliver efterfølgende bemeldte Stervboe tilhørende Eiendomme, nemlig: 1) en bebygget Parcel paa HvolgaardsMark, Langsskou Sogn, Nr. 39, af Hovedgaardstaxt Ager, og Eng 3 Skp. 3 Fkr. 1/5 Alb. 2) en Engparcel No. 2 i Hvelgaards Kiær af Hartkorn 1 Skp. 1 Fk. 1 Alb. og 3) en Skovparcel No. 21 i Hvolgaards Skov af Hartkorn Hovedgaardstaxt 1/4 Alb. Skovskyld 1/2 Alb., stillet til 3 offentlige Auctioner, som afholdes Torsdagen den 16de og 23de Juni og Løverdagen den 2den Jul førstkommende, hver Dags Formiddag Kl. 11. De te første Auctioner afholdes paa Herredstingstuen i Weile, og den sidste paa den førstbenævnte Eiendom; hvilket til Liebhaveres Efterretning herved bekjendtgjøres. Herredscontoiret i Weile, den 4de Juni 1831. Hersleb. Grundet paa Forlig og Udlæg, samt efter Vedkommendes Begjæring, vorder afholdt Auction, Mandagen den 13de Juni førstkommende Formidd. Kl. 10, i og over den Michel Jørgensen tilhørende Gaard i Soelberg Bye, Thiset Sogn, Ring Herred, hvis Hartkorn er Ager og Eng 2 Tdr. 3 Fkr. Naar Auctionen, over Gaarden er tilendebragt sælges en Deel Jnd-Udboe og Besætning af forskjelligt Slags. Hads, Ring Herredscontoir, den 31te Mai Lang.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-06-10
Løverdagen den 11te Juni førstkommen Kl. 11 Formiddag afholdes igjen Licitation paa Horsens Raadhuus over en Hovedreparation med Tillæg af Materialier paa den saakaldte Bræstenbroe, som ligger i Skjællet imellem Nim og Thyrsting Herreder, da det ved sidste Licitation gjorte mindste Bud ei er bleven at proberet. Conditioner og Overslag ere til Eftersyn paa mit Contoir. Woer og Nim Herreders Contoir i Horsens, Bernth. den 31te Mai 1831.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-06-10
Da jeg, efter at have lært Uhrmagerkunsten her i Byen, i en Tid af 5 Aar har uddannet mig paa de bedste Værksteder i Kjøbenhavn, og nu med den høie Øvrigheds Tilladelse forfærdiget det befalede Prøvestykke som Mester, har jeg nedsat mig her i Byen, og tager mig herved den Frihed at anbefale mig til Enhver, saavel med Forfærdigelse af nye Uhre efter de nyeste Constructioner, som med at reparere alle Slags Uhre, tillige kan og forskjellige Sølvuhre med og uden Repetition, Guld-Dam-Uhr, samt franske Taffeluhre, erholdes tilkjøbs; idet jeg lover den redeligste og billigste Behandling. Min Bopæl er paa Badstuegade No. 246. Hans Stougaard, Uhrmager.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-06-10
Et complet Seletøi til 2de Heste, rigelig besat med bedste engelsk Plet, og fora beidet i nyeste Smag, faaes til billig Priis hos Fr. Cl. Døcker. Guld- og Sølv-Stromat i flere Bredder, SilkeStromai i forskjellige Farver og Bredder, Flok- og Hakke=Silke, Zephyr=Garn, Mos Garn og Canavas, erholdes til de billigste Priser hos J. Karmark.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-06-10
Af Liverpool Salt, fiin svensk Jern og Tjære, haves endnu noget Oplag til billig Priis hos A. Lemis.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-06-10
Norske og jydske Spegesild i 1/4 og 1/2 Tdr. sælges A. W. Stigaard. billigst hos En Cand. philos, önsker til Efteraaret en Huuslærerplads. De herpaa Reflecterende vil de behage at henvende sig til Adressecontoiret, hvor nærmere Underretning meddeles.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-06-10
En brugt Wienervogn ønskes tilkjøbs. Adressekontoiret anviser Kjøberen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-06-10
Redigeres, trykkes og negives 4 Gange ugentlig af A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-06-11
No. 93. Løverdagen. den 11 Junii. Den til Forsendelse. med Brevposterne Kongelig allernaadigst alene privilegerede Stiets - Aarhuus Tidende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-06-11
Blandinger. Af en Skrivelse fra en tydsk Læge i Varschau, den 31te Mai. Hvad ere dog Polakkerne for et kraftfuldt og fædrelandselskende Folk, Jeg er her tilligemed to Underlæger ansat ved et Lazareth med 3000 Syge. Jeg faaer disse Mennesker daglig kjærere; Jngen beklager sig over Andet end fordi de afholdes fra at tage Deel i Kampen. Officerer som have mistet et, ja Nogle endogsaa to Been, gjøre Ryttertjeneste, og Løsenet er allevegne: "Seier eller Død!" Min egentlige Ansættelse er i den store Leir som befinder sig en halv Miil herfra, paa den venstre Weichselbredde. Ogsaa jeg blev for nogle Dage siden kaldet hen til Praga, hvorGenerallissimussens Korps behøvede hastig Hielp, og ved denne Leilighed har jeg seet Pragas frygtelige Forskandsninger. Hvis Russerne ikke endnu i Forveien ville opofre en Armee, saa erobres de ikke, og hvilket herligt, sikkert Hvile, og Forpleiningsted tilbydes ikke her de udmattede Krigere, medens Russerne maa leire sig i de ødelagte Landsbyer og, truet i Ryggen, maa undvære de nødvendigste Tilførsler. Vi have i Leiren ved Warschau 6000 Syge, men ingenlunde af Cholera som giver os meest at bestille. De Fleste ligge syge af Kold= og Nervefebre, Blodgang og Tarmebetændelser. Jøvrigt er man i det Hele her saaledes indrettet, som om Fjenden allerede stod for Porten. Hele Warschau er undermineret, og enhver Gade kan afsondret sprænges i Luften. Ved enhver Barrikade er der opkjørt Kanoner, og Arsenalet er fyldt med Granater, Bomber og Kartætsker i tusindviis. Hver Dag seer man fornemme Damer ved Skandserne, medens de Øvrige plukke Charpie og gjøre Bindseler. Jeg har ved Praga seet flere 14aarige Soldater som allerede bare Hæderstegnet paa deres unge Bryst. J alle Landsbyer som vi paa Cacao Nese-SSESevor Reise kom forbi, øvede Gamle og Unge sig i at bruge Vaaben, og overrumple kan den russiske Armee aldrig, thi ved enhver Bye, paa ethvert høit Sted, befinde sig Straadynger, som antændes saasnart Fjenden viser sig. Jndbyggerne trække sig derpaa tilbage, indtil de føle fi stærke nok til Modstand, og lade deres Jordhytter i Stikken. Ved Skrinetzkis sidste Tilbagetog kunde man let formene, at han var bleven total slaget, men hans hele Foretagende havde havt til Hensigt at eskortere to Korpser til Jnsurgenternes Understøttelse, i Ryggen af den russiske Armee, og først paa Tilbageveien til Warschar havde han, da han blev angreben af hele den russiske Magt, og selv var bleven svækket ved de tvende Korpsers Afgang, maattet slaae sig igjennem. Jøvrigt tvivler man ikke paa, at han alt igjen spekulerer paa nye Planer for at skade sine Modstandere. Høist begjærlig er man nu paa de næste Efterretninger fra de, til Jnsurgenternes Hielp, fra Hovedarmeen nu aldeles afsondrede Korpser. General Gielgud opererer til Venstre og Chapowski til Høire, for desmere at udbrede Opstanden. Rygtet fortæller, at førstnævnte General har afskaaret det Sackenske Korps fra den russiske Hovedarmee. Hvis det er sandt, da er det af megen Vigtighed:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-06-11
Fra det russiske Hovedqvarteer i Ostrolenka den 27de Mai. "Da Feltmarskallen erfoer, at Skrynetzki var med sin Hovedmagt gaaet over Narewfloden for at angribe Gardetropperne, besluttede han, at forstyrre hans Planer. Natten til den 24de passerede vi i Stilhed over Bugfloden, og den 22de stødte vi allerede paa et fjendtligt Korps, som blev slaget tilbage. Den 2de forenede vi os med Gardekorpsets Avantgarde, under General Bystrøms Kommando. Uagtet vore Tropper havde, i en ufordragelig Hede, marscheret i 7 Dage efter hinanden, blev Marschen fortsat til Ostrolenka, hvor den fjendtlige Overgeneral havde sat sig fast. Længe ville Polakkerne kunne mindes, hvad der her mødte dem. Kampen begyndte i en Skov, som den fjendtlige Avantgarde holdt besat. Den blev drevet ud herfra og uopholdeligen forfulgt over en Slette lige ind til Staden. Forat opholde os, blev denne antændt af Fjenden selv, men vore tapre Grenaderer af den 3die Division banede sig en Vei gjennem Flammerne, og med Bajonetten blev Broen erobret af det brave astrakanske Regiment, der blandt Andet masakrerede en heel polsk Bataillon som holdt Broen besat. Paa den anden Side af denne havde Fjenden atter opstillet sig i Slagorden, og gjorde de uhørte ste Anstrængelser for at gjenerobre Broen og drive os ud igjen af Staden. Da vore Tropper nødtes til at defitere over en smal Broe, og desaarsag ei saa hurtigt som vi ønskede kunde understøtte de ved Bredden kæmpende Batailloner, saa maatte disse imidlertid udholde en morderisk Kanonild og flere gjentagne Angreb af Fjenden, der kæmpede med det yderste Raserie. Men endeligen lykkedes det os dog at bringe Polakkerne til at vige. De benyttede Nattens Dunkelhed til at trække sig tilbage. Vort Tab er betydeligt, men Fjendens uhyre stort Valpladsen og den endnu ryggende Stad er bedækket med Liig. Vi have gjort 1500 Fanger og 8 Kanoner til Bytte, men af disse kunde vi ikkun føre de 3 med os. En heel Bataillon af det 4de polske Linieregiment blev af vore Garde-Uhlanestyrtet ud i Floden, saa den heel og holden omkom, deels i Bølgerne og deels under vore Braves Sværdslag, Blandt de saarede Generaler var Skrynetzki selvder havde faaet en Kontusion i Foden. Paa vor Side Gener rue Wassakin, Childers og Manderstern. General Bystrøm har ligeledes faaet er Kontusion. Man kan ikke forestille sig, hvor stor Forbittrelsen var paa begge Sider. Hvad som vi saae i Gaa overgaaer Alt hvad man kan forestille sig af menneskeliTapperhed. Vore Grenaderer ere sande Løver, Slage havde varet i 15 a 16 Timer."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-06-11
Den polske Overgenerals Jndberetning. Pultust, den 27de Mai.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-06-11
J Gaarmorges tidlig blev General Lubienskider havde slaget sig igjennem en tredobbelt fjendtlig Overmagt, og nu udgjorde vor Arriergarde, angreben af General Diebitsch selv. Den tapre General traf sig, uophørligt kæmpende, til Ostrolenka, som Fjendens Granater havde sat Jld paa. Han kom over paa den høire Bredde af Narewfloden, men Broen som han gik over, fik han ikke Tid til at ødelægge, hvisaarsag den hele russiske Grenadeerdivision under Fyrst Stachowskom fulgte efter ham. Der begyndte en morderis Kamp, og Russerne udviklede stedse større og større Masser. Ligesaa umuligt som det var os, at drive Fjenden tilbage over Broen, ligesaa umuligt blev det ham, at bringe sin hele Armee derover. Meget længe indskrænkede Kampen sig til en gjensidig Masakre. Af de to Attaker som jeg selv anførte, var den jeg gjorde i Spidsen for Jnfanteriet, særdeles heldig, idet jeg tvang den med betydelig Magt fremrykkede Fjende til at vige. Først om Aftenen Kl. 10 trak den af Dagens forgiæves, Anstrængelser udmattede Fjende sig tilbage paa den anden Side af Floden, og selv sine tilbageblevne Tirailleurs lod han trække den til Broen, saa vi forbleve Herrer, af Kamppladsen, hvorpaa jeg tilbragte Natten, for at bære Omsorg for de Saarede. J Betragtning af at jeg havde faaet min Plan udført med at bringe vore Brødre i Litthauen en afgjørende Hjelp ved General Gielguds Korps, og han ved Slaget havde vundet den fornødne Tid, samt jeg desuden fandt, at flere Træfninger paa dette Sted vilde være uden Nytte, saa befalte jeg Tropperne næste Morgen tidlig at marschere tilbage til Pultusk, og dette gik for sig uden ringeste Foruroligelse af Fjenden, der synes at have lidt formeget til at kunne forfølge os. J dette Kanonslag udmærkede sig blandt Andre General Pas, som togange blev saaret, samt Generalerne Malachowski og Boguslawski, der ligeledes bleve saarede og alligevel ikke forlode Valpladsen førend Slage var tilende. Generalerne Kitzki og Kaminski ere faldne som Helte, og deres Liig begravede under en Høi ved Ostrolenka. Tabet kan endnu ikke angives, men det er meget stort paa begge Sider. Uagtet begge Flodens Bredder vare bedækkede med fjendtlige Liig, saa kan det dog ikke nægtes, at ogsaa vi have mange Døde og Saarede. Saavidt jeg veed, have ve kun gjort 200 Fanger, en naturlig Følge af en saa forbittret Kamp. Hvis Fienden skulde rose sig af at have gjort Nogle af Vore til Fanger, saa maa det kun være Marodeurer som formedelst den trykkende Hede ei havde kunnet følge med Armeen. Jfølge Fangernes Udsagn vare 6 russiske Generaler blevne baarne bort fra Valpladsen, blandt hvilke nævnes Berg og Manderstern. De nærmere Details skal jeg have den Ære at indberette Nationalregjeringer saasnart jeg modtager Rapporterne. Formedelst de store Strabadser som Armeen har udholdt, vil jeg forunde den nogen Hvile i Praga. SkrevnetzkiGenerallissimus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-06-11
Af de giensidige Beretninger kan man vel uddrage det Resultat: at der i Slaget ved Ostrolenka, er bleven kæmpet uden afgjørende Fordeel paa nogen af Siderne, undtagen for saavidt det altid er et Tal for det svageste Partie ikke at vinde. Det havde været Diebitschs Plan, at afskjære den polske Hær fra Warschau, ved at bemægtige sig Ostrolenka, men det var ikke lykkedes ham. til den Medens de marode Krigere - skrives der fra Warschau - udhvile sig i Leiren ved Praga, staaer det hidtil i den samme liggende friske Armeekorps til General Skrinetzkis Disposition.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-06-11
J Slaget ved Ostrolenka blev en polsk Soldat af det 20de Regiment truffet af en Kugle, som blev siddende i hans Mund. Den heeltemodige Soldat rev den ud, ladede sit Gevær dermed og erklærte, at han maatte dræbe en Fjende med den, fyrede, og faldt afmægtig ned.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-06-11
Den østerrigske Regjering har, paa Grund af Choleras tiltagende Udbredelse i Gallizien, der isærforvoldtes af nogle Embedsmænds utilgivelige Skjødesløshed i Udøvelsen af Sikkerhedsforanstaltningerne, udstædt de strængeste befalinger, og hele Provindsen er saa under et Militairgouvernement. Man er dertillands ved mange officielt oplyste Exempler bleven over tydet og Sygdommens Smitsomhed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-06-11
Keiseren af Rusland har befalet, at alle de Hebræere i Kurland, som af ingen Menighed vil optages, skulle med deres Koner og Børn sendes til Kolonierne i Siberien.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-06-11
Fra Portsmouth meldes under 28de Mai; " Onsdags løb en dansk Krigsbrig herind for at sætte en syg Dame i Land, som døde strax derefter. Briggen saluterede Dagen derpaa 11 Skud for den Høistkommanderendes Flag, som besvaredes med et lige Antal, hvorpaa den seilede østlig bort igjen."¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-06-11
J Jrland stiger nu Elendigheden til den frygtelig ste Grad. Nøden er saa stor, at mangfoldige Mennesker, have en Tidlang maattet nøies med at leve af Søetang, hvoraf de opsvolme over hele Legemet. Man anraaber derfra om ufortøvet Hjelp, da ellers Tusinde og atter Tusinde maa skrækkeligen omkomme. Sult og Febere gaae Haand i Haand, og af Fortvivlelse have Mange tappet Blod af Qvæget, kogt og fortæret det.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-06-11
J Paris skal der staae to Dueller i denne Tid, den ene mellem Hr. C. Lafitte, Exministerens Neven, og Hr. Neukerqui, af en gammelflamsk Familie og forhenv. Skatmester hos Hertugen af Bordeaux; den anden mellem Hr. v. Pommereuil og Prindsen af Moskma, begge formedelst Julidecorationen, som Hr. Lafitte havde baaret paa et Bal.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-06-11
Hertug Carl af Brunsvig, som nu opholder sig i Madrid, har to unge franske Damer hos sig, der bestandig gaae i Mandsklæder. Spaniolerne ansee dette for en stor Skandal.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-06-11
Man taler i Cassel om: at Hs. Durchl. den Naarige Landgreve Carl (vor allernaadigste Konges ærværdige Svigerfader) har besluttet, at reise derhen, da man anseer hans Nærværelse, under de nuværende Omstændigheder, fornøden. (Vi foreslaae, tilføier en Avis, samtlige Frimurere paa den Vei, skifteviis at bære den høiærværdige Olding frem i en magelig og veltillukket Bærestoel!)¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-06-11
J 8 Sogne af Hallands Lehn har i forrige Maaned en omvandrende Tiggerkjærling udbredt en saa smitsom Nervefeber, at over 300 Personer ere blevne angrebne deraf. Paa alle de Steder hvor hun opholdt sig, bleve Folkene syge, selv de som skydsede hende fra et til andet Sted.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-06-11
Fiskere fra Omegnen af Gothenborg have indberettet, at der paa Oroust, i Grønsund, er død 8 Mennesker, bogstavelig af Hunger. Byg kostede i Gothenborg, uagtet den fri Jndførsel, 15 Rigsdaler. Rigsgjæld i Partier. - J Wermeland lever Almuen af Brød som er bagt af Bark, Straa og Avner.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-06-11
Til den hæderværdige Olding, Provst Grønlund, i Anledning af hans 50aarige Jubilæum, den 20de Mai 1831. Hil Dig Glædens Tone klinger Paa Din skjønne Hædersdag. Jeg et Hjerteqvad Dig bringer: Du det vennehuld modtag. Vel jeg veed, jeg mangler Kræfter, Og kan ei det Store naae. Dog med Fryd jeg higer efter Her at plante Blomster smaae. Herlig i Din skjønne Sommer Saaede Du Dig Livets Frøe. Nu, da Vinterdagen kommer, Frygter Du ei for at døe. Troens Skjold og Christi Lære, Fulgte Du paa Livets Vei. Derfor skal Du priset være J den unge skjønne Mai. Præst, med Kraft og med Exempel, Virked Du halvhundred Aar. Derfor hædred i Guds Tempel. Staaer Du nu med Sølverhaar. O, lev da til Danmarks Ære. Du est Danneborger prud; Danmark skal Dig Tak frembære. Til Du Lønnen faaer af Gud! Himlens Soel og Foraarsdage Smelter Nordens kolde Jis Find i dem med Børn og Mage, Forsmag paa Guds Paradis. Skjøn Din Aftenstjerne blinker, Tillidsfuld Du skuer den; Olding, thi Du veed den vinker Dig til bedre Glæder hen. Ol engang bag Morgenrøden, Skal vi Alle samled staae. Favnes skal vi efter Døden. Hist i Himlens hvalte Blaae. Luther Dig imøde ile, Huldt Dig trykke til sit Bryst. Ved hans Barm Du henrykt smille Naar Du nyder himmelsk Lyst, G. P. Regener.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-06-11
Aarhuus. Jfølge de Efterretninger, som fra forskjellige af Sjællands Stæder, med sidste Post ere modtagne, har Hs. Majestæts Reise gjennem Sjælland den 6te Juni været betegnet med de samme Spor af Regent=Viisdom og Fader Naade, som udmærke Allerhøistsammes hele Regjering. Saameget livfuldere var den Enthusiasme, hvormed Kongen, paa denne Sin Reise, modtoges overalt, som Anordningen angaaende Provindsialstænders Jndførelse i Danmark, just Dagen tilforn var bleven almeenbekjendt. Til de Stæder Hs. Majestæt giædede med Sin allerhøieste Nærværelse, var en utallig Menneskevrimmel strømmet, selv fra langtbortliggende Egne; Alle, som kunde det, vilde see Ham, hvis Livs velsignede Aften paa den skjønneste Maade kroner en daadrig, Danmarks Lykke udelukkende opoffret Dag; Alle frydedes ved, at see Landets tilbedte Fader bevæge Sig med et Liv og en Kraft, som berettiger til det Haab, at det endnu vil vare længe, inden et sørgende Folk lægge Cypressen paa Hans Kiste. Ligesom Monarkens Oldingsaar kappes med Hans Manddomsalder om, at udbrede Held og Glæde over Danmarks Sletter, saaledes stræber ogsaa Folkets Kjærlighed at overbyde sig selv i sine Yttringer, og neppe vil Historiens Muse, naar hun, i Fremtidens Dage, skal skildre den Velsignelse Dannerfolket nedbad over en folkekjær Konge, finde af sandere og meere betegnende Udtryk derfor, end de Ord: Han var elsket som Frederik den Sjette."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-06-11
Hs. Majestæt besøgte Skolerne, indtil den fattigste Spindeskole, og gik endogsaa, med den beundringsværdig ste Nedladenhed, i en og anden Skole, ind i Underviisningens Details, ja, tiltalte med Sin mageløse Mildheadskillige Børn, lod dem overhøres, eftersaae deres Skrift, roste nu og da deres Træk o. s. v. Kirker, Raadhuse, frømme Stiftelser o. a. m. værdigede Kongen ligeledes Sin allernaadigste Opmærksomhed, og ligesom Jntet i Hans Rige er udelukket fra Hans kjærligheds fulde Omhu, saaledes undgik heller Jntet Hans skarp seende Øie. Man hørte, blandt Andet, den dyrebare Landsfader, glæde Sig, for Sine Undersaatters Skyld, over det frugtbare Aar, hvortil det saa glædeligt tegner. Gud være lovet, udbrød Han : Jeg har seet Sæden staae frodigt allevegne!""Ja, Gud være lovet, udbryder Danmark for slig en Konge!
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-06-11
J Formiddags holdt det her garnisonerende Regiment, Hs. K. H. Prinds Frederik Ferdinands lette Dragoner, under dets høie Chefs personlige Kommando, Revue for den kommanderende General i Nørre Jylland, Hr. Generalmajor v. Castonnier, R. og D. M.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-06-11
J denne Uge har Deres Kongelige Høiheder behaget at gjøre to smaae Landtoure, nemlig til Aakjær, hos Grev Reventlow, og til Moesgaard, hos Enkefrue Geheimekonferentsraadinde Guldencrone. Paa Mandag Morgen tidlig agte Høisamme Sig til Randers, og ville, efter Forlydende, endnu samme Dags Aften komme hertilbage igjen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-06-11
Ankomne fra Callundborg til Aarhuus: Det Werligh=Müllerske Skuespiller-Selskab, FrøkenKruchow, Mad. Bugge, Handelsbet. Schouboe, Jfr. Faber, Viinhandler Munch, Møller Plambeck, Handelsbet. Lassen, Gartner Lassen, Forvalter Borch, Gaardeier F. Fogh Gaardfæster Sønderborg, Veiopsynsfører Faghls, Student, Trap, Contoirist Tals, Mad. Hansen og Datter, Cand. theol. Blichfeldt, Assistent Blichfeldt, Jfr. Schmidt, Fuldm. Nellemann, Jfr. Helmers, Kjøbmand Sabroe, Fru Clausen, Pastor Høring, Handelsbetjent Gade, Capt. Hagerup, Student Møller, Politiebetjent Ørum, Handskemagersvend Bierring, Stud. juris Meulengracht, Cancellieraad Neckelmann.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-06-11
Bekjendtgjørelser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-06-11
Theatret i Aarhuus. Søndag Aften opføres paa Polyhymnias Theater, ifølge Deres Kongelige Høiheders Forlangende, og beæret med Høisammes Nærværelse De to Lognere. Skuespil i 1 Akt. Og Haandværkernes Fest, Vaudeville i 1 Act af Angely C. Becker. hver anden Onsdag, første Gang den 8de dennes, foretages i Aarhuus Stempling af stempelpligtige Varer, efter Forordningerne af 2den April 1814 og 16de Marts 1831, hvorom Vedkommende paa denne Maade underrettes.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-06-11
Vare=Taxations=Commissionen i Aarhuus, den 6te Juni 1831. N. Bull. Fleischer. Carl J. Wulff.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-06-11
Bekjendtgjørelse. den Kongelige Qvarantaine-Direction.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-06-11
De Lande, Stæder og Øer, som, efter de sidste til Directionen indkomne officielle Beretninger, indtil videre ansees for smittede, ere: a) Riga. ) Constantinopel. c) Algier, d) Tunis. e) Marocco. f) Smyrna, i Provindsen Natolien. g) Øen Candia. ) New-Orleans. For mistænkte Lande og Stæder ansees indtil videre: a) Alle russiske Havne ved Østersøen. d) Alle tyrkiske Havne, med Undtagelse af de som smittede foranførte. c) Det africanske Barbaries øvrige Havne og Stæder, d) De vestindiske Øer. Dog skulle de fra de danske vestindiske Øer ankommende Skibe kunne befries for at lægges under Qvarantaine, saafremt de foruden Sundhedspas medbringe behørige, af Vedkommende under Embedsauthoritet udstædte, Sundhedsattester, e) Nord=America. Dog fritager de fra disse Havne ankommende Skibe for Qvarantaine, saafremt de foruden Sundhedspas ere forsynede med behørige Sundhedsattester fra de derværende Kongelige danske Konsuler, eller disses Vice-Konsuler. Alle andre Lande, Stæder og Øer, i og udenfor Europa, blive at ansee som aldeles umistænkte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-06-11
Den Kongelige Qvarantaine=Direction i Kjøbenhavn, den 6te Juni 1831. Steen Bille. v. Schmidt Phiseldek. Thonning. Skibsted. Fredagen den 17de Juni førstkommende, Kl. 10, Formiddag, lader Hr. Sabroe i Harlev Mølle formedelst Bortflytning ved offentlig Auction bortsælge endeel Besætning og anden Udboe, saasom en complet Reisevogn, 2 Sæt Hestetøier, det ene et Bringtøi, 3 Heste - hvoriblandt en tilreden Ridehoppe - omtrent 20 Creaturer, nogle Kalve, Sviin og Grise, m. m. Lysthavende indbydes. Hasle &c. Herredscontoir, den 2den Juni 1831. Seidelin.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-06-11
At den ved Bekjendtgjørelse af 19de f. M. tillyste Auction over 4 Panteobligationer, som af Stiftamtmand Thygeson er deponeret hos Handelshuset Andresen & Schmidt i Kjøbenhavn til haandfaaet Pant, og som i denne Tidende No. 82, 83 og 87 d. A. specificeret ere anførte, er ifølge Reqvirentens Begjæring, udsat til Mandagen den 20de dennes, Kl. 1 Eftermiddag, til at afholdes paa Tingstædet i Bjerre, bekjendtgjøres herved. Bjerre, Hatting Herreders Contoir paa Dau With. gaarden, den 6te Juni 1831. Efter Vedkommendes Begjæring, grundet paa Udlæg, bliver Mandagen den 20de Juni næstk. Formidd. Kl. 10 afholdt 5te Auction i og over den Niels Rasmussen i Kattrup Bye, Kold Sogn, Ring Herred, tilhørende Gaard, hvis Hartkorn er Ager og Eng 4 Td. 5 Skpr. hvoraf de 3 Tdr. 1 Skp. 3 Fkr. har hørt under Frysenborg, saa og Konge- Kirke Korn- og Qvægtienden af bemeldte Gaard, med sammes Ind- og Udboe. Lysthavende indbydes. Hads og Ring Herreders Contoir, den 6te Lanng. Juni 1831.