Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-11-22
Vest=Pyrenæer=Armeen, under Monce, Labor de og Fregeville, rykker fra denne Dag af til den 28de ind i den spanske Dal Bastan, bestormer med Bajonetten de fiendtlige Forskandsninger, erobrer hele Leiren, 9 Kanoner, 2 Haubitzer og 18,000 Flinte, bombarderer Fæstningen Fuente=Rabia; dræber et stort Antal og tager 500 til Fanger. 26. Den Zweybrückske lille Stads Kussels Mordbrand. paa Kolkerepræsentantens Hentz's befaling, (ved Mosel=Armeen, Divisions General Renaud) 27. Fierde Hoved=Epoke i den franske Revolution. Revolution af 9de Thermider, Sidestykke til den af 31 Maj. (Ste Bidraget til No. 47. - Dengang seirede Tigren; nu Løven. - Robespierres Fald; Ende paa Skrækkeregieringens Epoke; Biergets og Jakobinernes Fald. Nye Karakteer i den franske Revolution, Moderatisme. - (Den ne Epokes yderste Vigtighed udkræver en egen kort Beskrivelse saavel paa den Mand, hvilken denne Dag blev styrtet, som Maaden hvorledes han styrtedes. - Robespierre stod den Tid hans Fald skeete - dersom Magt er Lykke - paa sin Lykkes Top. Jngen Monardvar nogensinde i Besiddelse af en meere uindskrænket Magt. Jakobinerne, hans prætorianske Vagt; National-Gardens Generalstab og Municipalitætet af Paris alle hans Luner som hans befalinger underdanige: næsten alle Artilleristernes Kompagnier i denne Hovedstad, Revolutions=Retten og Revolutions=Kommitteen forsikret, havde han ved Kaballeri Leiren ved Sahlons ved sine Forbindelser i Krudtmøllen ved Grenelle, gjort sig til Herre over to Armeer for Parises Porte. National=Konventen var intet mere, end det Organ, hvormed han, for Formens Skyld, udtrykte sin Villie, eller, som en af hans Proskribeerte lige saa vittigt som treffende kaldte den, en blor Dekret Maskine: ingen Debatter, lod sig meere høre i samme; Barrere, som i denne Tid næsten allene talede deri, krøb for Robespierre med de feigeste Logrerier, kaldte ham fortrinligviis Patrioten den dydige Borger. Journalisterne opløftede ham over Oldtidens Helte. Ethvert Ord- sagde en af de agtværdigste blant samme om en Talle af Robespierre Lethvert Ord deri opveier en PePriode, enhver Periode en Bog. Han selv herskede med den samme Jernvægt over Bogtrykkerpresserne, som over Alt. Jeg forbyder Journalisterne - sagde han offentlig i Konventen at trykke nogen af mine Taler, uden min foregaaende Tilladelse og Giennemsyn. De i Departementerne udskikkede Repræsentantere, opflammede af samme Myrdelyst som han, de affilieerte Selskaber af Jakobinernes Moderklub i Paris, og hans mægtige Tilhæng ved Armeerne gave hele Frankerig underhans Bydende. Selv Europa studsede over hans Magt og betragtede ham som Frankerigs Skiebnes. eneste Voldgivtsmand. Jngen troede, at en menneskelig Magt ævnede at styrte ham fra denne Høide, ned paa Skaffottet, i det Øieblik, da hele Frankerig skiælvede for ham. - Men til Frankerigs Lykke herskede hemmelig Splid i Velfærds=Kommitteen, Hovedredskabet for Robespierres Tyrannie. De franske Decemvirer dannede tree Partier. To af samme udgjorde hver et Triumvirat; det ene bestod af Robespierre, St. Just, og Couthon, det andet af Barrere, Collot=Herbois, og Vil land Varennes. Robespierre vilde herske ligesaa uindskrænket i Kommitteen, som i Konventen hemmeligt, men uforsonligt Had tændtes mellem ham, og Barrere, Collot, Billand. De Speidere, hvormed han havde omgiver disse Sidste, indgjød ham ved deres Beretning Mistroe imod dem; mistænkelig, som alle Tyranner, troede han, at de havde besluttet hans Undergang, og vilde derfor forekomme dem. - Flere Dekader igiennem saaes han ikke mere i Kommitteens Møder; dog herskede han endnu stedse deri, ved begge sine Fortroelige Couthon og St. Just. Han søgte nu at befæste sin Magt med fordoblet Anstrængelse udenfra, og det lykkedes hem Jakobinerne, Revolutionsretten, Municipalitætet, Generalstaben og de fleste Officerer ved den Pari ser=Nationalgaarde, Revolutions=Kommittserne, og endelig alle dem, som haabede ustraffet, at fortsætte deres Røverier og Mordgierninger under hans Patriotismes Værn, alle disse blev han nu dyrebarere end nogensinde. Hans hemmelige Modstanders Barvere, Collot og billand, som han bag slige Brystværn syntes angribelig, krøbe nedrigere for ham end tilforn. Hans Anseelse i Velfærdekommitteen steeg nu til slig en Overmagt, at man reent ud intet vovede at beslutte meere, uden forhen at have erfaret hans Mening derover. Robespierre benyttede sig af dette Eneherredømme ved den skrækkeligste Formerelse af Proskriptioner: i de sex Uger. da han ikke mødte meer i Konventen, flød BlodStrømme, hver Aften kom den offentlige Anklagen ved Revolutionsretten, Fouquier=Tinville, regelmæssig til ham, for af hum at lade sig give Fortegnelse paa dem, som næste Dag skulde slagtes. - Tilfældet vilde imidlertid, at Velfærds=Kommirkenlod en af Revolutionsrettens Svorne arrettere. Blans sammes Papirer fandt man en Robespierrisk Proskriptionsliste, hvorpaa ogsaa Barrere, Billand, Varennes, Collot Herbois, Tallien, Freron, Bourdon (fra Oise), Garnier (fra Anbe) og Cambon vare navnlig indførte. Hvorledes kunde de haabe at undflye Døden, dersom de ikke forekom ham, De besluttede derfor ufortøvet et Angreb paa Tyrannen. (Fortsættelsen følger).