Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-09-21
Kurfyrsten af Hessen=Cassel er ankommen til sin Hovedstad; men har, overbeviist om Beboernes hjertelige Deeltagelse, frabedet sig enhver høitidelig Modtagelse. Magistraten i Brunsvig opfordrer i en Proklamation Folket til Orden og Rolighed, og tilkjendegiver det, at der er uddeelt betydelige Summer til Hielp for de Nødlidende, samt at Hofraad v. Schleinitz og Kammerraad Schulz, Mænd, som ere i Besiddelse af den offentlige Tillid, skulde tage Deel i Landets Bestyrelse. De Fortegnelser, som cirkulere over Personer, der skulle have begaaet Misbrug, og Forræderie mod deres Medborgere, erklæres for usikre og det loves, at enhver Skyldig skal blive draget til Ansvar. Borgerskabet har i en Adresse til General Hersbergtilkjendegivet ham sin Taknemmelighed for hans Tjeneste Ved en Bekjendtgjørelse fra Statsministeriet opfordres enhver Privat, som ved Slottets Brand er kommen i Besiddelse af Aktstykker eller Papirer, som henhørte til det hertugelige Archiv og Geheime-Kancellie, om at udlevere dem da disse Dokumenter kunne være af høieste Vigtighed for Landets Historie og Forfatning. En anseet Person har paa Hertug Wilhelms befaling maattet forlade Landet. Selv har Hertug Carl af Brunsvig begivet sig over Hildesheim, Minden og Osnabrück til Holland, for derfra at indskibe sig til Engelland, medens en Deel af hans Følge har taget Veien over Hamborg. Under Navn af Grev v. Warberg-Eberstein er han siden passeret Utrecht og Rotterdam. Af de forskjellige Beretninger om de i Brunsvig forefaldne Optrin meddeles her endnu følgende Udtog: Om Morgenen den 6 Septbr. udbredte sig den Efterretning, at Hertugen frygtede for en Opstand, og havde ladet 16 Kanoner stille for Artilleriekasernen. Ogsaa paa Slotspladsen plantedes Kanoner, hvilket i høi Grad forbittrede alle Gemytter, og jog en saadan Skræk i Slottets Naboer, at de trak sig tilbage i Baghusene. Da Hertugen om Aftenen forlod Theatret, blev hans Vogn overfalden med en Steenregn. Hans Ledsager, Hr. v. St. Aulaire, fik ikke engang Tid til at komme med i Vognen, hvor Hertugen maatte kaste sig ned paa Bunden og bedække Ansigtet med sin Hat, og rimeligviis havde han i dette Øieblik sin Kudsk og sine Heste at takke for sit Liv. Lygterne bleve ituslagne, og Vinduerne slaaede ind i Mynten, i Skuespilhuset og andre Bygninger. Da Folkemassen steeg til flere Tusinde. og ikke var til at berolige, reed General v. Hersberg frem af Slotsgaarden, og forsikrede Folket, at Hertugen nu beskjæftigede sig med dets sikkert billige Ønsker, og havde udvalgt ham til at raadslaae med dem derom. Herpaa raabte Mange: "Hertugen skal strax indkalde Landstænderne, fortære sine Penge i Landet og anvende dem til nyttigere Ting i Staten! Vi lide Nød, Afskaffelse af Personalskatten og andre, som ikke ere anerkjendte af Landstænderne! Bort med Franskmændene, Bort med Kanonerne!" Alt dette lovede Generalen dem forud, men Mange vedbleve at skrige: Det betyder Jntet, Hertugen holder Jntet, Ned med ham!" Jmidlertid var Roligheden, atter tilveiebragt henimod Kl. 2. Men nu fik Hertugen, det ulykkelige Jndfald at lade hente Penge fra Kammerkassen, og antydede derved sin Hensigt at flygte. Først efter gjentagne Begjeringer antog Hertugen en Borgervagt. Borgerne, som kun vare væbnede med Piker og Sabler, bleve adspredte af Hoben, og Militairet trængt tilbage i Slotshaven. Det lykkedes Hertugen at undkomme under Forklædning, og da hans Flugt blev bekjendt, trængte Folket ind i det Jndre af Slottet. Bygningen blev stukket i Brand; Luerne rasede frygteligt hele 24 Timer og kun er Fjerdedeel af det store Slot staaer skrækkelig ødelagt tilbage, Den egentlige Anledning til disse Begivenheder skal have været, at, da det Rygte udbredte sig, at Hr. v. Sierstore havde vundet sin Proces ved Forbundsdagen, samlede Folket sig for at bringe ham et Vivat, og de Forholdsregler, som Hertugen tog for at bringe Folket til Rolighed, forbittrede det kun mere.