JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1812-02-21
Capitelstaxt i Siellands Stift for 1823 Aars Afgrøde: Rug Tønden 15 Rd. 4 Mk. Byg 12 Rd. 1 Mk. 8 s. Havre 3 Al. Den for kort Tid siden afdøde Discipel i Nyborg lærde Skov H. C. L. A. Sørensen, blev jordet den 19 f. M. med en skiøn Hutidelighed. Dete Skalens Personale af Lærere og Olsenter ful to ham til sit Hvilested. I Kirkom holdt H. H. Hr. Pastor Ar sk. holm med skiøn og rørende Veitalenhed an Sørgetale til han Minde. Derpaa holdt Hr. Roerur Munthe en kunn Tale, og paa samtlige Læreres Vegne lagde en Blomsterkrands paa har kiste, tilsidst fromtraadte Skolens øverste Dispiger, og med no le Ord ligetedes afrede sin tabte Ven og Medtærling en Blomsterkrands paa alle Distimlenes Vegne. Alle Skolens Lærere og Desciplene være Sorg for den Afdøde i en Maaned. - Jo sieldnensk der indtreffer, anen Skolediscielder, og jo mere den Afdødske formener at fremstilles som et Mynster for fine Iævninge, dermesk re maae man finde der skiønt, at hans Minde er bleven hædre paa en Maade, som var istand til at fremkalde eller opflamme de Unges Bryst den Beslutning at fortiene en lige Kierlighed Alle, og som værdigen udtrykte den Skoles Tab, hvilken ha skyldte sin videnskabelige Dannelse; ja Fædrelandet som maae de le Sorg med den Afdødes Møder over Tabet af en Søn, som ter Allen Dom gav saa udmærkede Forhaabninger. Da afdøde Konsut Man i Christiansand den 31 Jan. bli bragt til sit Hvilested, var Lig følger saa stort, at adskillige deral- og deribland Madlemmerne af Christiansands Klub, bleve nægt de Adgang til at høre Kapitain Juels skiønne Sørgsmusik. De musikalske Selskab i Christiansand opfordres nu denne StadAvie at paalægge enhver Musikynder den Forbindtlighed, ved en rassende Leilighed at give et da Capo af denne Musik.
Jyske Efterretninger, 1812-02-21
Om Kiønnet, nanærende Madedragt læses i Standers Avis for gende Brev, udskabet af nogle Papirskrøller: Anede VenindDa vil, at jeg skal meddeels Dem mine Tanker om Deres Kiøn nærværende Klædebragt. De tillade mig da, at sige: den mang ler alt, hvad en Klædebragt var have. Den en tvungen til det skal finde saa tet til Kruppen, at De maae frygen for ved den rinske geste Bevægelse at sprænge den: den er kyld, chi De kan neppes have meere end det bare Linned under den : den er udaligat og smagløs ; thi den viser alt for megen Opmærksomhed for en 3. gems Deel, som Maleren og Billadhuggeren til alletider har søg at unddrage Diet, naar de fremstillede qvindelige Fammer : end ligen er den ogsaa forenet ved Brugen af et langt, afskyelig Snørle, der frembringer Aberter, Lever og Lungesyge, svage lige Børn, dødelige Barselsenge ogst v. - Jeg begriber ikke hvorledes Deren Kiøn er falden paa, at bortfierne sig fra den sklanne, magelige, Digt forløstende Dragt, som Maden syntes at have hentet fra det smagfulde Grækenland ; jeg mener det karre Lin paa Klæderne. Under denne Dragt kunne de nordiske Chariter gierne om Vinterdage bære en Ryes Klokke og dog lænk Slaver itusindetal til Deres Triumfvogn. Jeg vil flutte me Brev til Dem med den gode gamle snarrig Justitsraad No. 9. kring angaaende Fruentimmernes nærværende Dragt : J. Nr. slaaer jeg ikke en eneste af mine Døttre gift: til hvo vil have disse hollede, opstikkede og langlivede Tøser. For vare Lakkerne paa Panden og Kinderne Ugesaa mange Bastioner, hvorfra den lille nold med Hold beskiød Cavalerernes Hiertes men nu har han inde En eeneste Lyk, han kan plante sine Placor paae alt Haaret er op mager. Den forbistrede Møde vender og og ned paa allering. Nu har den Lastet hele Opmærksomheden paa Agterkastellet, at udvide, befæste, smukke der, er dens eneste Bestræbelsegeret ligesom vore Pigebørn vare Paafugle. Man, i hvor mange Rø maner Ou end læser, Lotte, skal Du dog aldrig finde nogen Ef sker, at anføre det som et Skiøngeds Tegn hos hans Dørte, at hun har et langt Liv og en strittende Grammatika. - Jeg er oft. Aalborg, den 20 Februar. i I Tirsdags den 13de, Kl. 3 Aften, miste sig her det ikke saa mindelige Menner (kuftsyn, at Maanen, som da var i sit for 1ste Jarteer saaes omgivet af etslags Regnage vestaaende af strende Ringe, hvoraf den yderste var rød, den mellemste hen grøn, og den inderste hvid, givende et dunkelt Skin. Sandsynhuligt foraarsagdes dette eller pragtfulde Meteor ved nogle synde graae Skyer, som paa samme Tid truk sig hen over Man len, og nuskeeterede dens Skin, og det kunde faaeedes forklære, hanske naturlige, Ugesom anden saadanne Luftsyn. Aalborg Byenne.
Jyske Efterretninger, 1812-02-21
Døbte. Den 10 Febr., Skipper Ole Blaks Søn Jens Mathisen; Fadderne: Mad. Blads, Jomfr. Andreasen, Hermager Rigelsen, Skibstømmermester Als, Skipperne P. Maller, A. Søe, P. J. Møller. J. Møller og Ottolen, Handelsbetient Curtius, Skibstømmermester Bensen, Styrmand Andreasen. S. D. Skibskapitain Conrad H. Sødrings Datter Fridersches Fadderne: Barnets Forældre, Jomfr. B. Gyrning, Kiøbmand P. Sødring, Skibskaptain Johansen. Favnterede. Den 12 Febr., Ungkarl Kiels Jensen Tolstrun og Pigen Else Christensdatter.
Jyske Efterretninger, 1812-02-21
Begravede. Den 14 Febr. af Skolegadens Fattighuus Lars Olesen, 82 Aar. D. 19 Febr., Jens Jensen Østergaard. Hans Kirke Hr. Dr. Claudt, i Frue Kirke Hr. Stiftsprovst Syderup, i Hospitalet Hr. Klauen Kl. 11. - Aften slang: I Vuddinge Kirke Hr. Henneberg.
Jyske Efterretninger, 1812-02-21
Avertissements. At det har behaget Livets og Dødens Herre Mands en den røde a 4 bortkalde fra dette til er bedre Liv, min inderlig elskede gode Kone Dorede Marie Thomsen. for mark i hendes Alder 64 Aar; hvilket herved sørgeligst bekiendtgiøres for fraværende Slæge, Venner og Bekiendtere, af hende dybesørgende Mand. Aalborg d. 13 Flor 18. Just Thomsen.
Jyske Efterretninger, 1812-02-21
At det har behaget den allerhøieste Gud i Dag Formiddag Kl. t. Efter 4 Dages Sygdom, at bortkalde min gode og elskede Mand, Borger og Muurmester Anders Christensen Hedegaard, sit Alders 60 Aar 1 Maaned 11 Dage, hvilket bekiendtgiøres for fraværende Slægt og Venner, frabedende os at Condolener, da jeg er forsikkret de deeltager i min og mine tvende Døttres billige Sorg. Sænge d. 11 Febr. 1812. Sophie Cathrine Pedersdatter, sal. Hedegaards.
Jyske Efterretninger, 1812-02-21
Efter Hauges Anmodning udgives den af Hr. Pastor Dr. Lansen paa Kongens Fødselsdag i Kronprindsens Klub i Aarhuus, holdne Tale, over: "Maaden, hvorpaa blandede Selskaber kunne bane sig Val til Hæderlighed. og giøre sig fortjente af Fædreneland og Medborgere." Da Amnes kan formodes at have almindelig Interesse og Overskudet af Trykksomkostningerne er bestemt til en velgiørende Indretning, som vil finde Medborgeres bifalde om stedes de som her i Stiftet ønske at faae denne Tale, som vil udgiøre et par Ark, snarest muligt at lade deres Navne tegne, enten paa en Plan, som er lagt og i Klubben Enighed paa Compagnishuuset i Aalborg, eller hos Hr. Rector Tanker, eller hos Udgiveren af denne Avis.
Jyske Efterretninger, 1812-02-21
Ifølge den 20 3 i Forordningen af 25 Sept. 1799 om Trykkefrihedens Grændser, beklandtgiøres herved Dams Slutningen af den i den Kgl. Lands Over= samt Hof= og Stads=Ret i Kiøbenhavn d. 13 Jan. 1312 udi Sagen Kammerraad og Renteskriver, Hans Jacob Køhler, contra forrige Grosserer og forhen værende Vogholder ved det arvelige Laane og Ciorand=Selskab Oluf Løfgreen, angaaende Overtrædelse af bemeldte Fornødning, afsagte Orm, ved hvilken er kiendt for Ret: De paaankede af Jndstævnte, forrige Grosserer og forhenværende Bogholder ved det arvelige Laane og Livrente=Selskab. Oluf Løfgreen, i hans i Trykken udgivne Promemorte til Kammerraad Giersing m. fl., dat. 30 Juni 1810, og hans rent Skrift under Tiret: Dluf Løfgreens Svar paa Kammerraad og Renteskriver Køhlers lognagtige Beskyldninger: A., imod Citanten Kammerraad og Renteskriver Hans JacoKøhler fremførte fornærmelige Beskyldninger, Adladelser og Erklæringer, bør døde og magtestøse at være og ikke komme Sidstnævnte til Skade paa Ære, gode Rann og Rygte nogen Maade, hvorimod Indstævnte for sit i saa Henseende udviiste trystridige Forhold, bør bøde fom hundrede Rigsdalet til Kiøbenhavns Fattigvæsens Hovedkaffe, samt betale Processens Omkostninger til Citanten med fyrretyve Rigsdaler, hvoraf denne forsaavidt samme enten for en Deel eller i det Hele erholdes i Forhold dertil bør udrede Rettens Goder, Skriverfærrium og der stemplede Partie som til Sagen, hvis den et havde været benisteret, skulle have været forbrugt. Saa betaler han og i Salarium til Procurator Wilse Ugesaameget. Jørrigt bør Indstævnte for Citantens Tiltale i denne Sag frie er være, og bør den af Citanten i Indlæg af 3 Sept. 1810 nedlagte Paastand er komme Indstævnte til Fornærmelse nogen Maade. Det Idømte udredes inden femten Dage efter denne Dom lovlige Forkyndelse, under Adfærd efter Loven. At forestaaende Domslutning rigtig er afskreven bekræstes. Justits=Contoiret i den Kongl. Lands=Overret samt Høst og Stadsret i Kiøbenhavn d. 6 Febr. 1812. Bang. Ned høie Kongelig og vedkommende Dørigheds Tilladelse, har jeg den Ære at forevise for det ædede Pudtikum mine gymnastiske Øvelser, med mange nye Forandringer, paa førstkommende Søndag og Mandag. Skuepladsen er raa Compagnihuset. Begyndelsen er om Aftenen Kl. 5 Slet. Billemerne erholdes saavel i mit Logie, hos Mad. Helversyen paa Algaden, som ved Indgangen til Compagniehuset. Aalborg d. 22 Febr. 1812. Paren.
Jyske Efterretninger, 1812-02-21
Næstkommende Søndag d. 24 Febr. om Eftermiddagen Kl. 3 samles Directionen for Aalborg Søndagsskoser i Sretume Skolen for at undersøge de gorde Fremskridt baade i denne og i Famighuus Søndagsskosen og for at afgiøre, hvem der i forrige Aar hære forfent et belønnes. Naar Kiøkken er i eller saa omtr. anstilles den samme Undersøgelse i Frue Søndagsskole. De som ere blevne underviste baade i Fattighuus= og Storm Søndagsskolerne ville møde i bemelte Grosskole om Eftermiddagen Kl. 2 1/2. Det vilde denden være behageligt, om Skolegnes Velyndere vilde ved deres persom for Nærværelse, selv overbevises om ven skede Fremgang og om Frugterne af deres Goddædighed. Aalborg d. 19 Febr. 1812. A. P. meden. Bogtrykkeriet anviser en Ammeplads.
Jyske Efterretninger, 1812-02-21
Da Søefarende Johan Johansens Hustrue, Marie Christensdatter, der af Undertegnede har havt et Værelse i Leie, har den 3 Febr. gjort sig usynlig, og har til Dato ikke indfunden sig; thi indkaldes hun herved, at indfinde sig for at betale den resterende Huusleie, samt anden Gield hun er i til mig. Ved Undvigelsen, var hun iklæd en blaa Chenillie med sort Fløiel neden omkring og en Straahat paa Hovedet. Dette bekiendtgiøres herved til Advørsel for dem hun maatte forekomme, at tage sig i vare for hendes smigrende Tale, der let kan forlede dem til at blive bedraget. Aalborg d. 18 Febr. 1812. Peder Christensen. boende i Skolegaden.
Jyske Efterretninger, 1812-02-21
En Roset med 2de Signeter og en Messing Uhrnøgler i det ene Signet var en Agat Steen, er den 19 d. M. bleven tabt; Finderen af samme loves en god Dousør, naar samme leveres til Lysestøber Jensen ved den Laaenske Skole i Aalborg.
Jyske Efterretninger, 1812-02-21
Udi en Gaard beliggende omtrent midt i Byen og paa en reel Gade er til førstk. Paaske Fløttetid Værelser for en anstændig Enke, eller anden liden Familie at faae til Leie. Kost og Logie for en eller to ugifte Personer, eller allene Logie kan og faaes sammestæd, naar derom betids accorderes med undertegnede. Nibe d. 17 Febr. 1812. Jens Rasmussen.
Jyske Efterretninger, 1812-02-21
Hvor et godt og stærk Chatol for billig Priis er at faae tilkiøbs anviser Bogtrykker Wandall.
Jyske Efterretninger, 1812-02-21
Placat. Fredagen den 6te Marti næstk. om Formiddagen Kl. 9, bliger hos Gaardmand Niels Uttrup i Størrup holdet offentlig Auction over afg. Christen Pedersen Windelboes Efterladenskaber, bestaaende af endeel gode Mands Gangklæder og Linnet, nogle Han dets Vahre, af: Silke Baand og andre Slags Baand, Kniplinger, endeel koulturte Bomuldt, Silke og Sirtses Tørklæder, noget Traad af alle Slags, endeel kouleurt Silke, og nogle Courant Mynt, med pidere; hvortil Lidhavere indbydes. Nibe d. 15 Febr. 1812. Bassesen.
Jyske Efterretninger, 1812-02-21
Ved Testamente af 9 Jan. 1810, som den paafølgende 9 Maj s. A. allernaadigst er confirmeret, har forrige Forpagter ved Egense Kloster, under Aalborg Amt, Fleskum Herred, nu afdøde Jacob Hartvigsen, legeret til fine Arvinger 300 Rd., som hans Universal=Arving, Anning Fich af Aalborg, har indbetalt til undertegnede Skifteforvalter; thi indkaldes herved bemelte Jacob Hartvigsens Arvinger, med lovlig Varsel, at anmelde og bevise deres Arveret og lagttage deres Tarv. Nide d. 17 Febr. 1812. Bassesen.
Jyske Efterretninger, 1812-02-21
Paa Hiortdals Forstrand, Svinekløv kaldet, under Vesterhanherred i Thisted Amt, er i de sidste Dage af sidstleden December Maaned, indstrandet og opbierget følgende: 11 Stkr. Grandielker, 18 Stkr. FyrreSaugstokke, 61 Stkr. dito Planker af forskellig Længde, 3 Stkr. dito Aarer og 4 Baade; altsammen ud Navn eller Mærke; Værdien heraf er anslaaet til ei ca 600 Rd. Thi indkaldes herved, ifølge Anordninge, ne, ved kommende Eiere af ovenmeldte Trævare, til i den 6 Uger fra Dato, at at melde sig hos undertegnede med behørig Leactimation for deres Eiendomsret. Thisted Amthuus, den 31te Jan. 1812. G Faye, Amtmand.
Jyske Efterretninger, 1812-02-21
For endeel Aar siden døde Jndsidder Jacob Pedersen, Hustrue, Mette Christensdatter i Brøndum Bye og Sogn her paa Grevskabet, uden Livgarvinger. Si til som strax derpaa begyndte, har, da al Efterspørge og hendes efterlevende, og kort derefter bortrømMande bemelte Jacob Pedersens Opholdsted, har ved ret forgiæves, af denne Aarsag hidtil henstaaet uslutteDe forefundne Efterladenskabet, ere ved offentlig Aution bortsolgt og udbragt til 103 Rd. 5 Mk. 13 s. Fi nu endelig at faae dette Skifte tilendebragt, indfaldt herved, ifølge Placaten af 26 Octbr. 1792, 3de Gange i den danske Statstidende, Viborger Samler, i Aalborg Stifts Jydske Efterretninger, foruden Boe Creditorer, berørte Jacob Pedersen, samt andre det Afdødes Arvinger, at møde ved en Skiftesamling som holdes her paa Skriverstuen, den 24 Februarii næste om Formiddagen Kl. 10, de første for at bevise der Fordringer, og de sidste deres Arveret, da Skiftet saa me Dag uden længere Henstand, vorder sluttet og tiledebragt. Lindenborg, 2 Decbr. 1811.
Jyske Efterretninger, 1812-02-21
Paa den høie Skifteforvalters Vegne N. Andkier.
Jyske Efterretninger, 1812-02-21
Mandagen den 24 Febr. førstk. om Formiddagen Kl. 10, bliver efter Begiæring af Hr. Borger; Capitain i Strandingscommissionair O. C. Ferslev for vedkommende Eier, paa Stranden 1 1/2 Miil sydvest for Skage ved der værende Vagttelt, foretaget offentlig Auctio91 Tylter 12 og 10 Fods furre Bord, 30 Tylter Halvbord, 15 Tylter 8 Stkr. furre Bielker fra 8 til 1 Alens Længde, 10 Tylter 20 Fods Lætter, 30 Skpd. fladt Stangjern, 2 Kister Kron Glas, 2 Dito Finster Dito. Hvilke Vare ere tillandbiergede fra Galeaseskibet Tri kaldet, der førtes af Skippe. P. H. Schach, kommende fra Christiania, bestemt til Hjemstædet Fridericia, thi indbydes Lysthaverne til fornævnte Tid og Sted. Skagen den 8de Februar 1812. D. C. Lund.
Jyske Efterretninger, 1812-02-21
En Dreng af god Opdragelse kan enten strax eller til 1ste Maj hos mig blive antaget i Lære paa fordeelagt ge Vilkaar. Hiøring den 10 Febr. 1812. N. C. Kraglund, Guldsmed.
Jyske Efterretninger, 1812-03-03
Udenlandske Efterretninger.
Jyske Efterretninger, 1812-03-03
(Af Alt. og Hamb. Aviser.) Frankerige. Herfra er denne Postdag ingen Ny ud af synderlig Interesse. En Grenadeerlieutenant til Altes i Rennes for at have villet spille Engelænderne Forket Belle Jsle i Hænderne; man fandt at han af en haelsk Marineolficeer havde flere Gange modtaget betyblige Summer, for at fremme denne Plan; men Doms gen faldt ud til hans Fordeel, han blev frikiendt, og han var overbeviist om, at kun Pengetrang havde forleat ham til at spille Engelænderen det Puds at indbilde som, at han for Penge vilde blive forræder mod sit Fødeland. Spansen. Allkante og Carthagena ere nu de enes ste Stæder, man i Paris mener de Franske have nødig At erobre, for at være Herrer over den hele spanske Kyst Ka de østlige Pyrenæer lige til Gibraltar. Efter de se Feste Beretninger hersker i Alikante den største Forvirling og Jndvaanerne forlade dette Sted i stor Mængde.
Jyske Efterretninger, 1812-03-03
Det lille Jnsurgentkorps under Mahi har efter ErArbringen af Valencia indsluttet sig der. Besætningen et kun 2000 Mand stærk og General Fevre befinder sig med nogle Tropper i Requena. De franske Tropper, have rekognoseert lige til Alikantes Mure.
Jyske Efterretninger, 1812-03-03
Engeland. En Forandring i Ministeriet synes Værforestaaende. Markien af Wellesley skal have laget sin Alsted og Hr. Yorke, første Admiralitets Lord, vil nedlægge sin Post. Hiin arbeidede ivrig paa Constitutionens Omstyrtelse, prækkede Krig, og evig ria; og denne var hans værdige Collega i det Raad, som man var uforskammet nok til at kalde hans Majesæts. Man veed, at Lordkanzleren og SkatkammerFangleren have begge havt en Andients hos Prinds Regenten og af ham modtaget Underretning om Planen til en Forandring i det hidtil fulgte System. Rygtet bestemmer den ædle Lord Erskine til Rigets Skatkammer kanzler og aabner derved Riget de blideste Udsigter til at Fred og Velstand snart vil vende tilbage i det ulykkelige Land. Jndtagelsen af Cindad Rødrig har Engelænderne dyrt maatte betale; de have derved mistet 1200 Mand. og 3 Generalmajorer, hvoriblant Generalerne Cranfurd- og Makeimon.
Jyske Efterretninger, 1812-03-03
Rygtet bebuder Dronningen af Siciliens Afsættelse. Linieskibet Conqueror paa 74 Kanoner blev ubeldigen overfaldt af Vindstille under et fransk Batteries Kanoner ved Toulon, og kunde først boxeres bort, efterat det havde mistet 170 Døde og et forholdsmæssigt Antal Saarede.
Jyske Efterretninger, 1812-03-03
Uagtet den franske Flaade for Toulon bestaaer af 18 Linieskibe og 4 Fregatter, dristede den sig dog ikke til at løbe ud fra Rheden mod den engelske Flaade, der rekognoscerede Havnen, skiønt denne kun var 14 Linieskibe, stærk.
Jyske Efterretninger, 1812-03-03
J Slutningen af Januar fandt et frygteligt Opløb, Sted i Glasgov, som foranledigedes af den sørgelige Tilstand, hvori denne Stads og Naborgnes Linnedvævere befinde sig. De vare i Begreb med at holde et Almeenmøde, men hindredes derfra af Øvrigheden.
Jyske Efterretninger, 1812-03-03
Nordamerika. Repræsentantkammeret har begyndt sine Raadslagninger med overordentlig Kraft. Kan man dømme af den Fasthed og Bestemthed hvormed de paa Aarets sidste Dag bestemte en stærkere Rekrutering, maa man vist nok slutte, at Udbrudet af Krigen mod Storbritannien er nær. Man antog Billen om at forøge Troppetallet med 25000 Mand.
Jyske Efterretninger, 1812-03-03
Blandede Efterretninger. Af samme Anviin. De barske Kasitage i Dølensield i Slædbere det en honens Drid Kar, som Aalstænt, snum Hr. Kesete Milestæds Fødselsdag d. 15 August Jnfant andre Skade attran lid de er Løftsalg :er, sammandeer den tenserlige Øre saavels, og holde i fore Kiøer den østerrigske at ade øn de der skabelige og medforhande Magters Daaseret.
Jyske Efterretninger, 1812-03-03
Da gl. Nræsseieret i Nestad der vakt stre til som Hres Værk, tretrende ti 42 Baad, ham un ande Kuset af Chirt der lade de alt sin RimsVaalet, Kanmærke, Viser og Oldfra. Manton, at dant En ne et er det eneste i Emmet.
Jyske Efterretninger, 1812-03-03
En for 11te Drte som i Vien begaaet Staterke, fret det : At Olie. Hos enstemmed Ostet Fru der paa trium Terkalde sig i Wien vad sig en en mat lad Mand milde ved en Tiener i Litet. De der der triet med, fælde har at det af BallernamsætAmintnerer, har han maade en boende Privt: den næret : et enke en Undersøgelse angaaende det nemmede Sild og Sal. Fare Qvæstenen havde nat, 2den et enge det enten og Standse er Øer, og da at danne en Indieren til fine Fanene. Da den ninge dring sind paa, at alle Side og Stemmer kalde ham er res, lod Fruen Smertjengaae saalante ind i et Sterværelse de han alle de fraskaldes. A. sad den haarde med. Men nerre vare kifteret erkede, saa anmeldt dette Endebadæne Frøen, storrede Maader paa hende, sandt hende, tog At. kand Søns Sedde frart, da al boet. Pritine man til fr Uner enten sin lemme paa Sce. er den. I Deral høreredes d. 27 Jer. Skronet Para tøe; Sammeret som Overde til et Engelske, og saa de det bøde for Volder med Fædrenelandet. De 23. reensmin hære ham som Fanger. I Amindemer Arre Stedt et Le stia eussite Connap immel, som istre af 23 Smaatte fra ming udstalet til Fræsemen for undersenstemmes. Paa de congreske De ruset den være Fruer fraturStørt Corene har man er 3000 Desin, og forat samme Udsinerne me, de Verden som fra Børsenet Orkauet mede Stammt af Santumper, sen lærer aft. Den 27 Ditr. f. A. 2dhed i Springhuuset i Staden Rømed i Rudemme er grassing Jldebrand, de Huset rer hieren med Takkrere. Jlden i saa hos stigere hver, et Tabet paa saa Mmmer sind i et Læe et stortede brændende ned paa Takann, havned en ster Merie kan af Dage. Efter vægle Efterreter bære 62, esin at 300 af de sammenste Jndsserer re, heilet et ster Mande Frakommer og selv Somaaren Hr. Sch set Lært til.
Jyske Efterretninger, 1812-03-03
Inderlandske Efterretninger. (Af Stand man ste og mask Avisse. Man den Frannaar an, i at standen; Finger som Bal i and Rasaa. 3 paa Tid Maar Børstkan i Naaden at at forskennes og alM. Udsking: Baumgarn, den stæde at samme, me i N. Dinned ummene. Kamanaae Harer, Kar, maa Hr. Fyr. Geheime-Capistant Gaar Ganhan Masses Maasse, at de en Sanlang Ornmaling af samme Kaptainsaa manges fraske M. Egne anden og andensang som Hr. Et paa anskafsig andet sit mangeamme Opbuld i Kaage, stillene Kanagt at Fr. Sønn, Minmat af de i samme Fralog smus danske Mar mangen. Haumt Husan skal have tid Mumraands BaldsTal Portrai og Omer f. A. et der paa at maae kommen en Madt Agten som Ara Gartnen, skal anmamans en Commersing. Til Medlemme: i paa Commissit maa anden 3de f. M. naar i samme og Samt paa kan hara Huus i Karmhuun, Prussis J. W. Humemam; Gamme a) Fidentslang Stadshung, Pousin; Ganman ved Kusen, ning Saltigange, Danmandsmand Landagstag, samt Gaamved de Manste Hung, Dananingsmaa Haldes. Trans 23 Datte f. A. har det Aarnaadigst behaget Hs. M. sengen at besumme : At sastand minaar Barar maat de for sammes en Enkeligt Sand maskius, være andtagne i Jndixatissemaat i Faamaningen af 14 Dam. 132 Bæn- Stad, Sætmann, Opaadom og Kommandag af Hør; J. muur ; Basraadet af Messing og Jern, marinalde aller Ty mede; Messinaand, Manalsmang: Stumelle Knappaa Meget ti Mæssing eller Inn. Lander og Vægtskaale sing, Kaffemlar adan Tværksfen Findsessen, Kanden HaanMærmen valet og Gansel. Hadsen og Salsund, Dag. Dum siner, samt taxen kan i Aarhusergang og mandansk Vande, Spanger, Spaulsen, Mansk Baumitet og en sande Saasning, Tomskridt, Baandspande, Piman med Alde Huen til Madning, Bammandant. Banmeldt, KammeMamt Spanskamme. Samanger, Gamme, fine FarvesuMønster og Pardinanat, Landsaat, Spring, PaagamDanskmme af Pangamme, Saalede Laan, Engstehavn, Tamestning, timmalgs Tobakkassen af Pan Trax eller Bal Spaa a Haandværing, Smme Tanæster KarivergaaMumade Marskammander, Sindarand. Af Selskaart fra Rines Fat en følgende 4 Pair Fragt i san smaade: 1) En Aspandsing en Odelemmes Janskade, ti Kanskan Jaa : Nyaning, taltnaal med Hold. 2) Om de landske Spangs Sandsom af Paas. P. C. Maler, taltnær maA. 3 Om Natten til 12 raadt den næste Kiøbstæd, limaa ham af Prof. A. Gamling, Almat med 9 Rd. og 2den Clavintages Formalighed som Amensensstad af Can med Frant, allenes med 40 Rd.
Jyske Efterretninger, 1812-03-03
Kapitelstaxt paataget var Aars agende fra Sta Fyen a 3223eland. Arg 1 D. 1. N. 3 ½ Dag 1 T. 12 M. 3 s. Hamt 1 D. M. 2 M. 103.
Jyske Efterretninger, 1812-03-03
Kopulerede i Alling, den 23 Fkr. Kiøbmand Fr. Peter Schyer & Timer Jensens JacatioIngsdorg Thygesen. Tinæmmerig : Dag i 2den, r. de Hr. Dr. Clands. Tindag i Hasserer Hr. KlaveFredag, i Frue Kirke Hr. Meder.