Aalborg Stiftstidende, 1827-08-25
J Krigskunsten anvendte han efter en kjæmpemæssig Maalestok, de Grundsætninger, efter hvilke Frederik af Preussen havde hundler, og vandt en Hovedstad, eller, et Kongerige, naar Frederik vilde have vunden en By, eller Propinds. Hans Systen gik følgelig ud paa at samle den størst mulige Deel af finestegne Stridskræfter paa det spanske Punkt af Fiendens Stilling, for at frøre de to Trediedele af dennes Hær med et Rædselslag, i det han tilintetgjorde den tredie, og dernæst at forfølge sin Plan, ved stykkeviis at tilintetgjøm. J denne Hensigt lætte han Generalerne at Armeer paa Marschen, for at kunne foretaBevægelser og lette sig frisk Understøttelse, at forene dem i Kampens Øieblik paa det et Angreblvilde møde den svageste Mod det mindst veskedes. Derfor fjernede hans til Slagsk Bagge, som mulig kunde undattede Savnet af Magaziner, ved de Conan udskrev i Landet, eller samlede hos en led etikkegelmæssigt Marodeur=System - staae Telte, og dristede sig til, blot sine Soldater, hvor der ikke fand det ikke var Tid til at opreise Hyt var ødelæggende, med Hensyn til thi han undlod endog ofte at oprette pitaler; men omendskjøndt Mottaul kaldte Napoleon en Seierherre for en Priis af 10,000 Mand, om Dagen, opnaaede Offringen dog for et langt Tidsløb regelmæssig der Maal, der var tilsigtet. Fienden, der var forbleven i sine udstrakte Cantonnementer, blev, forvirret, ved Rigternes om "forskjellige Bærafdelinger, der bevægede sig i forskjellige Retninger, overrasket og slagen af de Franskes samlede Magt, der havde forenet sig, hvor og naar man mindst ventede det. Det var ikke for de havde tilegnet sig den Kunst, at unddrage, sig hans Angreb, saasnart dette skeete, at de Allierede særte at skuffe Virkningerne af hans bevæge 16 Af 3de lige, Colonnek. danne noge nærmen. (Sluttes, næste Gang.)de ned Gamme og nye Vidundere. Dag Moderglæden skulde forkyndes for Petri Moder, maattender to Patriarter til, hvorpaa den store Portner indfandt sig. Hos Mutter Abraham vare tre Engle i denne Anledning. Naar der nu om Meddelelser af Napoleons Levnet, som skildre ham i hans personlige Eiendommeligheder, og give et Beviis om hans Characteerning. Af Sir Walter Sestt. (See Avisen Nr. 129). Napoleons Udvortes hvar ikke imponerende ved første Øiekast, thi han havde kun en Høide af 64, (danske, Tommer. Hans Legemsbygning der i Ungdommen har mager, men i den modnere Alder noget corpulent, røbede, efter det Udvortes at dømme, mere en spæd end den kraftfuld Natur. 2) Han kunde imidlertid, taale usædvanlig megen Strabads, og kunde undvære uendelig meget. Som Rytter, sad han ikke smuk til Hest, mem fast i Sadlen; dertilivar hannem uforfærdet Rytten, og kunde holde længeren uda atride end de fleste Mennesker. Paa hans Fødes Beskaffenhed agtede, han kun lidet, ogsaa var hannmeget stærk i Afholdenhed. Af ubetydelig Spise og en Flasken Viin, som hans paa Sadelknappen, pleiede han paa sine tidligere Feldttog at kunde leven i flere Dage. bilag og i Bonning, og Napoleons Ansigtstrækrkjenders næsten Enhver af B. skrivelsen og Tegninger, at uis mørkebume, Haar, røde kun lidet Spor af Anvendelse paa Tøilettet om Ha Ansigtsform nærmede sig megen Firekanten lend os det hos andre Menneskerier i Tilfældet. Hans Ør vare graae, fuld af Udtryk, Pupillernentømmelig store Øinebrynene vare ikke stærk maskerødde. i 36 Panden, Ansigtetsstøvren Deel probede, noget harskte HaNæselog Mundinrø, smukt formede; Overlæbemond, meget kortalle Tænderne vare gikken meget smukke, naar han taltøistaae mun dem næsten ikkrin Hans Smivarnusædvanlig ynderigt ognskalshavnsværet imodstaa ligt Hans Ansigtsfarve Sarshuunagtig Deels fremstikkende Characteernig Hans Ansigtsmæhavnt Apperlighed. i Saaledes var Napoleons Udvortesimans hversonliges og Privatcharartersvar afgjortaniskværdige, undtagen, i et Punkt an Hang havde, maaratham følge sig krænket, dito Hidsigtnog hævngjerrigt Temperamt 2 Dog var han, selv, imod sine Fiendelaltagte udsonen forudsat, at de havde underkastet sig hans Naade aningen har vel nogensinde ibelønnet sine Venners Hengivenhed som Napoleon i Hansmardens fortræffelig Ægtefælle, enlekjerlige Frænde, og naar ikke Statspolitikakom med i Spillet, donschjordeligste Bydder, Geentral Gourgandhar hvis Moddrielsen ikkenaltid lyden til Napoleons Fordeel, sigerontihammelat han Chargeværet den bedste Herre der kunde gives, stedse beredvillig at gjøre ved imod hans samtlige Omgivende, saa meget som det blot stod i hans Magt, og villig til at lade deres Talenter vederfares Ret. don og paadMed Hensyn til hans natutlige Charnetter, kan man da antage, at Napoleon, hvis han var forbleven indenfor Privatlivets sneere Cirkel, og ingen stærke Frisælse til Lidenskabelighed eller Hævngierrighed havde Dage skeer saadanne Mirakker, saa skal efter Sigende, en Engel værkskriin ansen. ne Engkiønt sig, som ikke halter. Menneskets Sieller Regenten; Sandserne, Ministerietførendes udvortes i Anliggendere Begjerlighederne 3 ere Statsraade; Lidelskaberne undet høie Departement fordet Jndvortes, og Samvittighedsnag, Politiforvaltningen til noldes i omma tes paa mon AucMidags, Vimygeleiebriis 1 mk. nominotsvære megen Admygelse Det synes dog ellers, for Menneskene, at ha ing Kost takke for deres Skjønhed: thi var, Kokoppe Ondpadningen ikke bleven er da været. opfunden, hvormange Skjønheder, havde. sta nu omtilsmastning paa samme undtaustaf Sviins Fædrel at dertil mama is med Kiøbenhavn. a Stillinslat,