JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-11-20
De tvende af Hr. J. opstillede Valgcandidater ere visselig Mænd, som hver for sig tilfredsstille de Fordringer, der kunne gjøres til enhver udmærket Stænderdeputeret, men da Bankdirecteur Bang har tilmeldt den kjøbenhavnske Valg bestyrelse, at han ikke ønsker at modtage noget Valg, var det ønskeligt at indhente hans Erklæring om, hvorvidt han vil lade sig vælge i denne Valgklasse, for at de Stemmer, som kunde falde paa ham, ikke skulde være spildte. Derimod see vi os i Stand til at erklære, at den første af de 2 Valg candidater, Hr. Landsoverretsprocurator Balthazar Christensen, er villig til at modtage det Valg, som mulig maatte falde paa ham. Vilde man forsøge en Sammenligning mellem disse tvende Hædersmænd, da maa det bemærkes, at de Deputeredes Værd og Dygtighed kan betragtes fra 2 Sider, deels maa man nemlig overveie, om de have Jndsigter i Landboforhold, Laugsvæsen, os. v., og Talent til at fremsætte deres Tanker, saa at de i alle de specielle Sager, som komme under Forhandling, ere i Stand til at give nyttige Oplysninger og Raad, sigtende til at lette de Byrder, som trykke de forskjellige Statsborgere, og deels maae man betænke, om de have holdt Skridt med Tidsaanden, om de ere i Besiddelse af en klar Jndsigt i vort Fædrelands Tilstand, af en fast, ved Livserfaring bestyrket Overbeviisning om de Midler, hvorved det kan betrygges mod de Farer og Ulykker, som true det, og især - om de have ærligt og kraftigt Mod til uden mindste Hensyn til egen Fordeel eller personlige Interesser at tale og handle saaledes, som Folkets sande Tarv fordrer det. J første Henseende skulle vi saa meget mindre anstille nogen Sammenligning mellem Christen en og Bang, som hiin endnu ikke har siddet i Stændersalen; men i sidste Henseende tage vi ikke i Betænkning ubetinget at give Christensen Fortrinet. Og dette sidste Hensyn er det dog, hvorpaa det her fornemmelig kommer anConstitutionssagen staaer ikke alene i Vigtighed over alle andre Sager, men den indbefatter ogsaa paa en Maade alle andre i sig. Kunne de Folkerrepræsentanter, vi nu skulle vælge, bringe det dertil, at Danmark ved en fredelig og enig Samvirken af Konge og Folk erholder en Forfatning, som sikkrer alle gode Kræfters Udvikling og Anvendelse, da vil ogsaa i alle mindre og underordnede Forhold det Sande og Gode seierrigt gaae frem. Dertil er det nu givet enhver vælger ved sin Stemme at virke: Danmarks Skjæbne er for en stor Deel lagt i Vælgernes Haand.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-11-20
Vi ville endnu sluttelig spørge den ærede Direction, om Testator har berettiget Directionen til at udøve Jagten til egen Fordeel, Vi finde ikke noget herom i det vi have af Testamentet, og er i Testamentet ikke bestemt noget om Jagten, troe vi at Bønderne nu, efter den nye Jagtanordning, ere ene jagtberettigede paa deres Jorder. Det forekommer os at det Classenske Fideicommis er en aldeles offentlig Stiftelse, og Bønderne paa offentlige Stiftelser have Jagten paa deres Jorder, paa nogle faa Undtagelser nær, hvorimellem dog ei er nævnt det Classenske Fideicommis. Alle dets Jndtægter skulle anvendes til Statens Gavn, dets Directeurer maa stadfæstes af Kongen, og Directionen maa aflægge offentligt Regnskab (sandt nok, Regnskabet er jo tarveligt og uforstaaeligt nok, men det er jo noget det har tilfælles med saa mange Regnskaber som kaldes offentlige); og dette forekommer os at være betingelser for en offentlig Stiftelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-11-20
Vi ville nu ikkun tilføie, at vi i ingen Henseende staae i Forhold til Directionen for det Classenske Fideicommis og at ikke smaalige og usle Bevæggrunde har ført vor Pen, men at vor Bevæggrund er, om muligt saa længe at ringe for Directionens Øre, til den kan vaagne op, besjælet af samme Aand for Bondestanden, som den, der beherskede den ædle Bondeven, Generalmajor Classen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-11-20
Jndsendt. For adskillige Aar siden oprettedes her i Byen en Haandgierningsskole, hvis Bestemmelse er, at de Pigebørn i Borgerskolen, som maatte savne Leilighed til hjemme at lære qvindeligt Haandarbeide, kunde finde en saadan der, paa de Tider, da de ikke besøge Skolen. Denne Haandgierningsskole bestaaer endnu paa samme Sted og under samme duelige Lærerinde, som da den oprettedes, men den har i den senere Tid ikke været saaledes benyttet, som vi ønskede og som vi finde tjenligt Vel bestemmer Anordningen for Skolevæsenet i Kiøbstæderne, at kun de Børn, hvis Forældre ere fritagne for Commune afgivter, ere pligtige at besøge Haandgierningsskolerne, men det bemærkes tillige paa samme Sted i Anordningen, at ogsaa andre Forældre skulle opmuntres til, at lade deres Børn deeltage i disse Øvelser, hvorved Lovgiveren upaatvivlelig har tilkjendegivet sin Formening, at der ogsaa udenfor hiin lidet talrige Classe kunde gives Forældre, fornemmelig i Dagleier Standen, hvis Pigebørn hjemme maae savne den fornødne Leilighed til tilgavns at lære hine Færdigheder, som dog maae være dem af stor Nytte for deres Fremtid, baade som Ugifte og Gifte. At det Samme kan være Tilfældet her i Byen er og vor Formening, og vi efterkomme derfor saameget hellere denne Bestemmelse, idet vi herved tillade os at henlede vore Medborgeres Opmærksomhed paa denne Indretnings Tilværelse og Nytte. Vi bemærke sluttelig, at Underviisning i Haandarbeider meddeles de Børn, der melde sig, uden nogensomhelst Betaling, samt at det Arbeide, der for at fremme Elevernes Virksomhed maatte blive indleveret til Syening eller Strikning, ligeledes skal blive besørget uden Betaling og under omhyggligt Tilsyn af Lærerinden. Nykjøbing i November 1840. Fogh. Mohr.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-11-20
Gudstjeneste. Paa førstkommende Søndag begynder Gudstjenesten i Nykjøbing Kirke Kl. 1.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-11-20
AVERTISSEMENTS. J Overeensstemmelse med Forordningen af 15de Mai 1834 § 34 bekjendtgjøres herved, at Valget af Deputerede og Suppleanter til ProvindsialstænRedigeret, trykt og udgivet af W. F. Laub i Nykjøbing. dernes Forsamling for Sædegaardseiernes Valg klasse i Lollands-Falsters Stift er berammet til at foretages paa Raadstuen i Maribo Onsdagen den 16de December d. A. Klokken 12 Middag.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-11-20
Nykjøbing paa Falster den 18de November R. v. Jessen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-11-20
Valgdirecteur.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-11-20
Handelslærling. En confirmeret Dreng med gode Skolekundskaber, som har Lyst til Handelen, kan strax blive antaget naar Vedkommende aflægger en billet paa Adressecontoiret, mærket H., hvorefter nærmere Aftale kan træffes.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-11-20
En ny, letseilende Jolle paa 8 Alen Kjøl kan erholdes tilkjøbs hos Undertegnede. Nykjøbing den 19de November 180. F. Stybe, Skibstømmermand.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-11-20
Dhrr. Medlemmer af det landoeconomiske Læseselskab her i Stiftet anmodes om, inden denne Maaneds Udgang at anmelde for Undertegnede, Selskabets Formand, hvorvidt de maatte ønske, fra anstundende Nytaar at vedblive. Eiegod den 16de November 1810. M. Lange. Maskinspunden Hørgarn, særdeles fiin og jævnt, faaes til Udsalg hos C. Barlon og M. C. Mackeprang.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-11-20
Gigt Taft, af bedste Slags, faaes hos M. C. Mackeprang. Efterlyses.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-11-20
Da den Bog, der forrige Fredag blev forbyttet, ei er kommen tilbage, maa man endnu engang derom minde, tilføiende, at Forbytningen maa være skeet ved den bagerste Side af det runde Bord i Tingstuen, hvor den efterspurgte Boa var henlagt. Den der tilbageblevne mindre Boa er indlagt paa Adressecontoiret. 234 Rbd. 54 s., Arvepenge under Fuglsang og Prierskov Godsers Overformynderie, opbydes herved til udlaan imod lovmæssig Sikkerhed. Sundbye den 17de November 1840 A. Andersen. 200 Rbd. Sølv og 126 Rbd. 31 s. Sølv, faste Kapitaler som tilhøre Thorebye Sognes Fattig- og Skolevæsen, ere i førstkommende 11te December Termin at erholde til Laans mod lovmæssig Sikkerhed, hvorom skrivtlig Begjering med Oplysninger om det stillende Pant, dets Taxation o. s. v. kunne, frigjorte for Porto, tilstilles Pastor Dresler i Flintinge eller Forvalter Andersen i Sundbye.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-11-20
Auction. Da det ved Auctionen den 26de f. M. over Stedet No 104 paa Nakskov Gaasetorv med 2de Jordlodder paa Made skov gjorte Bud af 235 Rbd., ikke er bleven approberet, saa vil en nye Auction blive afholdt over bemeldte Eiendom i det midlertidige Retslocale her i Byen Mandagen den 30te d. M. Formiddag Kl. 11. Hvilket herved bekjendtgjøres. Nakskov den 12te November 1840. Hammerich.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-11-22
Lollands Falsters stige. dense. No 187 Søndagen den 22 November.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-11-22
Jydske Stænderforsamling. Syttende Møde. Præsidenten anmeldte 4 private Andragender, blandt hvilke en Petition fra 172 Borgere og Jndvaanere i Viborg, om at Stænderne maatte tilstedes Control med Skatte- og Afgiftsvæsenet, saavelsom besluttende Deelagtighed i Lovgivningen i Almindelighed, hvilket blev afleveret til vedkommende Comitee. Sagen angaaende Reikiavigs Jndlemmelse i de danske Kjøbstæders Brandforsikkring, blev foretagen til endelig Behandling, hvorved det med 40 Stemmer mod 4 blev besluttet at fraraade Jndlemmelsen. Stiftsprovst Hald oplæste derefter et Forslag til en Petition om nogle Forandringer i Trykkefrihedslovgivningen. Andragendet, der gik ud paa at petitionere og Ophævelsen af Placaterne 2den Octbr. 1810 og 13de Mai 1814 blev kun bestridt af Commissarius, men med 43 Stemmer mod 1 henviist til en Comitee. Valget af Medlemmerne blev udsat indtil Justitsraad Fleischer havde foredraget sit Andragende fra Selskabet for Trykkefrihedens rette Brug og Forandringer i Trykkefrihedslovgivningen, hvilket blev oplæst, og efter en kort Debatte om det Formelle, ligesom det foregaaende med 43 Stemmer mod henviist til Commiteebehandling. Til Medlemmer af Comiteen valgtes nu Stiftsprovst Hald (26), Justitsraad Fleischer. (23) Etatsraad Brink-Seidelin (22), Justitsraad Estrup (17) og Kammerjunker Lüttichau (15). Derefter oplæste Procurator Seidelin et Andragende fra Borgerrepræsentanterne i Veile om Fortolkningen af den 9de 8 af Kjøbstadens Communeregulativ. Sagen, der angik hvorvidt Communalbestyrelsen var berettiget til at removere et borgerligt Medlem af Havnecommissionen, naar den ansaae ham for udygtig, hvilket af Cancelliet var nægtet, blev efter en kort Debatte henviist til en Comitee, der kom til at bestaae af: Oliemøller Schytte (28), Procurator Seidelin (19) og Etatsraad Brinck-Seidelin (15). Attende Møde. Præsidenten anmeldte 5 private Andragender, blandt hvilke et fra Pastor Berg samt 30 Gaardmænd og Huusmænd i Saling, Lunding og Lemming Sogne Viborg Amt, om at Stænderne ikke ville andrage paa Forandringer i Statsforfatningen, og et fra 288 Borgere og Jndvaanere i Aarhuus angaaende statsretlige Garantier, samt et lignende fra 315 Beboere i Aalborg og Hjørring Amter.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-11-22
Dernæst foretoges Gaardeier Winthers Andragende fra de hoverrigjørende Bønder paa Trinderup Gods om Hoveriets Ophævelse, hvilket blev afviist med 37 Stemmer mod 4. Endelig oplæste Selveier Tvergaard et af ham understøttet Andragende fra Fæsterne under den af den kongelige Kasse overtagne og forhen Kammerherre Mylius tilhørende Hovedgaard Padkjer, om at faae deres Fæstegaarde til Selveiendom, hvilket ligeledes blev afviist med 30 Stemmer mod 13, da det bleve antaget at Stænderne ikke skulde indlade sig paa specielle Anliggender. at
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-11-22
Jndenlandske Efterretninger. Det Rescript, som fortolker § 70 af Stænder anordningen er nu bleven omstændelig omhandlet i Fædrelandet, hvortil vi ville henvise enhver forhvem denne vigtige Sag har Jnteresse. Efterat det nemlig er viist, at det ikke blot er Schouw, Ussing, Treschow, Bang, Tutein, Clausen, Salicath, Steenfeldt og C. Neergaard, med et Ord: Stænderne, hvis, efter udtømmende Overveielser antagne, Mening ved det kongelige Rescript er erklæret ikke blot for urigtig, men for saa aabenbar falsk og forkeert, at der ikke engang behøves nogen Fortolkning, for at indsee den modsatte Menings indlysende Rigtighed, men at de i denne Henseende dele Skjæbne med Stænderanordningens Concipist, Danmarks første Jurist, Generalprocureur og Stændercommissair, A. S. Ørsted, gjøres følgende to Slutnings-bemærkninger: Den ene er, at hvis Ørsted saa sandt er gjennemtrængt at constitutionelle Grundsætninger, som han er besjælet af constitutionelt Sindelag, vil han nødvendig maatte ansøge Kongen om at entlediges fra sine Functioner. Den anden og vigtigere er, at dette Rescript er et høist væsentligt Bidrag til at udbrede rigtige Forestillinger og raadgivende Stænders sande Betydning. J en senere Artikel hedder det derpaa J dette Rescript fremtræder Absolutismen med en Reenhed og Klarhed, hvor Jngen hos os længe har tænkt sig den. Dette bliver navnlig indlysende, naar dette Rescript sammenholdes med det andet, der ikke blot i Tiden, men ogsaa sit Væsen er saa nøie forbundet med det. Lehnsbesidderne ere ikke rige og netop derved dobbelt uafhængige Godseiere, men deres Lehnsherres Vasaller med en særegen Standspligt til en ganske eiendommelig Troskab. – Embedsmændene ere ikke udenfor de Embedsforhold, hvori de ved fri Contract ere traadte, frie og selvstændige Statsborgere, men de ere Kongens Tjenere, og staae som saadanne i et gjennemgribende, deres hele Personlighed opslugende, Afhængighedsforhold til dennes Villie, – Stænderne ere ikke en Folkerepræsentation, det legale Udtryk for Folkevillien med al dennes moralske Vægt, men de ere en Samling af Jndivider, som skulle fremsætte deres individuelle Formening om endeel offentlige Anliggender, uden anden Betydning end den, de ved deres Argumenter kunde forskaffe sig paa Kongens Anskuelser. Kongens Anskuelse, det er den ene Gyldige, Kongens Villie, det er den ene Gieldende, dette er den Lære, disse Rescripter forkynde. Derfor ere vi vel berettiget til at sige, at Absolutismen i dem er fremtraadt i en Reenhed og Skarphed, hvori den hos os i lang Tid neppe engang er bleven tænkt. Oppositiansbladene ere imidlertid ikke de eneste der have behandlet Rescripterne, og i Berlings Avisen har en Hr. 12 fremsat nogle bemærkninger i denne Anledning, hvori han fornemmelig søger at godtgjøre, at Rescriptet af 4de dennes ikke indeholder nogen Fortolkning af Stænderanordningen, men kun en Anvendelse af dens Bestemmelser. Uagtet Forfatteren anvender megen Flid for at gjøre sin Mening gjældende, tvivle vi dog meget paa, at han vil vinde ret mange Tilhængere.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-11-22
Jfølge Kjøbenhavnsposten har den nylig tilendebragte Forsterammen lidt af en betydelig Mangelfuldhed i Examinationen. Jsær skal Examina tor i Forstbotanikken ved næsten alle Spørgsmaal, have røbet, hvor ny denne Videnskab var for ham selv.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-11-22
Jomfrue E. K. Juel skal for længere Tid siden være sat under Justitiens Tiltale for Beskyldninger imod flere i det af hende udgivne Ugeskrift Criminalret og Retspleie omtalte Personer. Sognepræsten til Slotsbjergbye Hr. P. A.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-11-22
Fenger har i Nordisk Kirke-Tidende udgivet et Slags Manifest imod Hs. H. Hr. Biskop Mynster, for den Bøn, Biskoppen holdt sidste St. Hans Landemode i Roeskilde Domkirke, hvori han finder saa gruelige Beskyldninger imod de gammeldags Troende, Lutheranerne af den gamle Skole, dem, der nærmest have sluttet sig til Grundtvig blandt de nulevende Aanders Fuldmægtige og ære ham som en Fader i Christol, at der ved Omsen delsen af den trykte Landemodeact – Forfatterens egne Ord ligesom bliver hvisket ind i hver Præsts Studerekammer og Os Oprørere, Fanatikere, vor Kirkes Bagvaskere, og det af Biskop Mynster, hvad skulle Vi dertil sige? – Gid det ikke tilregnes ham, 2 Tim. 4, 16.)¬
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-11-22
J Adresseavisen publiceres en Udskrift af Kjøbenhavns Forligelses-Commissions Protocol i Sagen Propr. Koefoed til Lindholm og Enkefrue Lassen til Aaberg contra Frøken Nanny v. Beenfeldt, ifølge hvilken Frøken B. tilbagekaldte. de af hende om og imod Propr K. og Enkefrue L.i offentlige Blade fremførte fornærmelige Yttringer, saa at disse som urigtige ikke skulle komme dem til Skade paa Ære, gode Navn og Rygte i nogen Maade; hvorimod Høiesteretsadvocat Buntzen, der, paa Grund af Jndklagte, Frøken v. B.s Stilling, paa Klagerens og Klagerindens Vegne, frafaldt Paastand paa Mulcts Erlæggelse, efter den fra hendes Side dertil givne Anledning erklærede, at det ikke er ham bekjendt, at hans Mandanter have Noget at udsætte paa hendes moralske Forhold."
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-11-22
Det er bekjendt, at den Comitee, som er nedsat i Anledning af Laugsvæsenets Ophævelse, opkalder Borgerne i Kjøbenhavn for at høre deres Mening om Sagen. Herved maa naturligviis forefalde en Deel comiske Optrin. Forleden var en Borger, der ellers er anseet for en kløgtig Deeltager af de senere Tiders Reformplaner, kaldet for Comiteen, der spurgte ham, om han holdt for at Laugsvæsenet burde ophæves eller ikke. Manden sad taus grundende et Qvarteerstid og man var i en spændt Forventning om hans Svar. Endelig brød han ud: "Jeg holder for at der skal være Liighed og Frihed, jeg mener ogsaa, at Kongen skal tage Jnitiativet og give os Skattebevillingsret. (Aarh. Av.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-11-22
Nykjøbing. Det Titchenske Skuespillerselskab, der siden September Maaneds Begyndelse har givet Forestillinger her i Byen, har igaar forladt os for at gjæste Nakskov. Den gode Mening Publicum strax fattede om Selskabet, har det ikke alene vidst at bevare, men og at forøge, og flere af dets Medlemmer have, ikke alene som Kunstnere, dog men og som Mennesker, erhvervet sig almindelig Agtelse og Yndest, og ville derfor her bevares i venskabelig Erindring. De gode Ønsker, som herfra følge Selskabet, ledsages af Haabet, om ret snart at gjensee det.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-11-22
Udenlandske Efterretninger. England. Lord Palmerston har atter offentliggjort en Note til det franske Ministerium, hvori han forsvarer den af England fulgte Politik Jmidlertid indeholder denne Note intet Nyt, men kan dog maaskee komme den franske Regjering ubeleilig i dette Øieblik, da den vil give Deputeret kammeret fornyet Anledning til at gaae ind paa Sagen. - O'Connell forsætter sine agitatoriske Bestræbelser i Jrland, og han har nylig holdt en Forsamling i Nærheden af Waterford, til hvilken over 100,000 Personer havde indfundet sig. Fra Asien har man nu faaet Efterretninger, ifølge hvilke den mod China sendte Eskadre nu er ankommen til Canton, der under 22de Juni er er erklæret under Blokkade. Med spændte Forventninger seer man de videre Efterretninger imøde, da man antager, at Expeditionen vil fremkalde betydelige Resultater. Et Forsøg af Chineserne paa at fordrive Eskadren ved Brandere er aldeles mislykket. Fra Calcutta berettes, at Krigen med Reval er besluttet, og da Fæstningen Kelat er indtaget af Beludscherne skal en Armee paa 10,000 Mand sendes derhen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-11-22
Frankrig. Ogsaa i Valget af Medlemmer til Adressecomiteen har Ministeriet seiret, idet nemlig Oppositionen kun har faaet 2 Medlemmer indi den. Thiers har nu i det 5te Bureau, hvoraf han er Medlem, givet en Fremstilling af Begivenhederne under hans Ministerium, i hvilken han blandt Andet erklærer, at han kun meget nødig havde overtaget Bestyrelsen. Enhver Forbindelse mellem Frankrig og England - hedder det fremdeles – var afbrudt, England havde i det orientalske Spørgsmaal nøie forbunden sig med Rusland, Østerrig og Preussen, og Frankrig stod ene med sine Anskuelser, der gik ud paa at fordre den arvelige Besiddelse af Ægypten og Syrien for Mehemed Ali, ligesom det havde erklæret, før at ville skille sig fra de andre Magter, end give efter i dette Punkt. Medens Guizot søgte at erholde nogle Tilstaaelser i London blev imidlertid Tractaten af 15de Juli afsluttet, hvilket Thiers dog ikke ansaae som nogen Fornærmelse, men som en slet Fremgangsmaade og en Tilsidesættelse af Alliancen. En Coalition dannede sig ikke for at gaae over Rhinen som 1792, men for at tilintetgjøre Frankrigs Jndflydelse i den vigtigste Sag, som i lang Tid er forekommet. Dette tillod Frankrigs Ære og Jnteresser ikke, og da Efterretningen og Bombardementet af Beirut kom, forlangte Thiers, forat Frankrig kunde underhandle med Kraft, at Rustningerne skulde fuldendes, Kammeret sammenkaldes paa det Hurtigste og Flaaden sendes til Alexandrien. Dette blev afslaaet og Thiers forlangte nu sin Afskeed, men ved Hertugen af Broglies Mægling blev dette opsat, indtil Reductionen af Trontalen fremkaldte en ny Strid, der endte med Be Ministeriets Resignation. Til Slutning siger han, at da Rustningerne ikke ere fuldendte, og det er bleven almindelig bekjendt, at Frankrig under ingen betingelse vil føre Krig, saa kan det ikke længer underhandle med Nytte. Journ, des Debats er i høi Grad forbittret over disse Oplysninger, fordi det derved bliver indlysende, at Thiers ingen Deel har i de halve Forholdsregler, som ere blevne grebne efter den første Ministercrisis, men at disse alene ere udgaaede fra Kongen. Rhonefloden har ved at gaae over sine Bredder anrettet overordentlig megen Skade.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-11-22
Ved Tallotteriets 1379 Trækning i Altona udkom: Nykjøbings Torvepriser den 21de November 1840. Hvede: 5 Rbd.; Rug: 3 Rbd. 4 Mk. a 4 Rbd.; Byg 2 Rbd. 2 Mk.; Havre : 2 Rbd.; hvide Erter: 4 Rbd. 1 Mk. a 4 Rbd. 3 Mk.; graa dito 4 Rbd.; blaa dito 4 Rbd. 4 Mk; Vikker: 3 Rbd. 4 Mk. a 5 Rbd.; Hørfrø 6 Rbd, Nykjøbings Skibsliste fra 14de til 21de November. Jndklarerede: Skipper N. C. Nielsen af Svendborg, fra Wedbek, baglastet; M. C. Wølffel af og fra Flensborg med Stykgods; C. Albertsen af Marstal, fra Stubbekjøbing med Muursteen; O. H. Rasmussen af og fra Corsøer, balgastet; J. Albertsen af Marstal, fra Flensborg med Korn og Stykgods; M. Clausen af Marstal, fra Kiel med Stykgods; Smørholm af Nyborg, fra Stubbekjøbing, ved Forbiseiling, med Smør og Ost.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-11-22
udklarerede: Skipper H. C. Thærøe af Ærøeskjøbing, til Stege, baglastet; H. Minor af Marstal, til Kjøbenhavn med Korn; H. L. Fisker af Svendborg, til England med Korn; J. A. Thærøe af Ærøeskjøbing, til Kjøbenhavn med Korn; P. Petersen af Svendborg, til Kjøbenhavn, baglastet; H. Hansen af Marstal, til Flensborg med Korn; N. C. Nielsen af Svendborg, til Kjøbenhavn, baglastet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-11-22
Jndsendt. Mere om Hoveriet paa det Classenske Fideicommiss's falsterske Hovedgaarde.