Københavns Adresseavis, 1763-05-16
Angaaende Handelen paa St. Thomas udi Vestindien, da blev for den Americanske Handel allerførst oprettet et Compagnie Anno 1671., som kand sees af Octroyen, given den 11 Martii samme Aar af Christ. V. - Man seer ellers af en Forestilling til Kongen af den 29 Julii 1675. at St. Thomas har været beseylet udi Friderici l. Tider; men det Vestindiske Compagnie tog Øen allerførst i Besiddelse 1672., og det paa saadan Maade: St. Thomas var tilforn i Possession af de Engelske, som overlode den til Dannemark, efterat de havde nedbrudt deres Bygninger og Pakhuse, og Hans Majestet udvirkede hos det Engelske Hof en Ordre til den Engelske Gouverneur Stoupleton, at han ikke skulde befatte sig meere med St. Thomas, hvilket som et frivillig forladt Land skulde tilhøre den, som først erobrede det. Paa denne Overdragelse grunder de Danskes Adkomst sig til Øen. Kongens af Engellands Brev til Stapleton findes paa Engelsk og oversat i Compagniets Protocol. Fra den Tid har de Danske havt St. Thomas i Possession uden nogen Anfægtning af Betydenhed; thi omendskiønt baade Spanierne og Brandenborgerne har gjort Paastand derpaa, er samme Paastand dog henfaldet, - Den 19 April 1687. og derom intet videre bleven talt. blev i Kiøbenhavn udgivet en Forordning om det Vestindiske Compagnie, hvorudi enhver tilbydes paa sin egen Risico at handle paa St. Thomas, og mod en billig Kiendelse lade deres Vahre indskibe i Compagniets Skibe. sær fik Jndbyggerne i Kiøbenhavn, samt Bergen og Christianssand i Norge, i Kraft af samme Forordning, Frihed, at seyle med egne Skibe paa Vestindien, med samme Frihed, som Compagniet, 16 Aar fra Forordningens Dato at regne, dog saaledes, at de for Handelens Frihed skulde give en billig Recognition for hvert Skib, som de best kunde forenes om med Directeurerne. Af denne Forordning sees ellers, at Compagniets første Capital maae ikkun have været maadelig, efterdi 500 Slette Dalers Jndskud gjorde en Hoved=Participant, og alle andre Kiøbmænd havde Frihed at handle paa St. Thomas mod en Erkiendtlighed til Under det Navn af St. Thomas be Compagniet. fattes og St. Jann, og nogle andre smaa Caribiske Øer. Men de Vestindiske Colonier ere siden forøgede ved Acquisition af den Øe St. Croix; thi Anno 1733. den 15 Junii er en Kiøbe=Contract efter i Hænde havende Fuldmagter sluttet og underskrevet af Hans Allerchristeligste Majestets her værende Ambassadeur Greven af Plelo paa den ene Side, og Borgemester Friderich Holmsted paa det Danske Vestindiske og Guineiske Compagnies Vegne paa den anden Side, angaaende Øen St. Croix i America, hvorudi Kongen af Frankerig afstaaer alle sine Rettigheder til bemeldte Øe til det Danske Vestindiske og Guineiske Compagnie, med mere, som samme Contract derom indeholder, hvilken er af Hans Allerchristeligste Majestet den 28 Junii 1733. udi Compiegne underskrevet og ratificeret, og siden udvexlet imod Hans Majestets Kongens af Dannemarks Ratification. Og er af Hans Allerchristeligste Majestet udstædt Ordre in duplo af Dato Compiegne den 26 og 28 Junii 1733. til Marqvis de Champigny, Gouverneur og General=Lieutenant over de Franske Eylande du Vent, og sette Compagniet i Possession af bemeldte Eyland St. Croix som og er efterkommet. - Med samme Eylands Jndkiøb er Sukker=Raffinaderiet i Følge af Compagniets er holdte nye Octroy af 5 Februarii 1734, nærmere incorporeret under Compagniet og dets Direction, da forhen ikkun nogle af Compagniets Jnteressenter, som havde gjort Jndskud dertil, og derudi interesserede; og blev da Actierne udi Compagniet og Raffinaderiet regulerede til 500 Rdlr. pro Artie. Anne 1747. den 11 Junii er Compagniets og Raffinaderiets Actier ved en nye Subscription af 6 Febr. 1747. augmenteret saaledes, at Compagniet kom til at bestaae af 1250 Actier, nemlig 1000 udi Compagniet, og 250 Actier adi Raffinaderiet, hver til 500 Rdlr. beregnet, som en Compagniets staaende Fond, og hvoraf nydes 5 pro Cent aarlig af Compagniet og 7 pro Cent af Raffinaderiets og - Af samme Actier blev i Compagniets gamle Actier. Følge af den derom oprettede Plan og Convention af 6 Februarii 1747. til Compagniets circulerende Fonds, Skibes Jndkiøb, Udredninger og Cargaisoner indskudt saa meget pro Actie, som til ethvert Skib i sær behøves, hvorfor enhver af Participanterne for sin Andeel fik a parte Beviser, indtil behørige Beregninger ved hvert Skibs Hiemkomst kunde vorde udstædt, da enhver fik den Fordeel, som deraf kunde falde. Men med denne Handel skede en merkelig Forandring, da Hans Kongelige Majestet udløste Compagniet, antog sig selv hans Colonier i America, St. Thomas, St. Croix og St. Jcan, saa vel som Festningen Christiansborg i Affrica, med hvad dertil henhører, og ved Placaten af 30 August 1754, gav alle Undersaatter i Dannemark og Norge, samt Hertugdommet Slesvig, Tilladelse at beseyle bemeldte Colonier i America og Festningen Christiansborg i Guinea, saa og overføre Slaver fra Guinea til America Hans Majeslets Hensigt med denne Forordning var det almindelige Beste, saa vel som Handelens og Søefartens Udbredelse. Denne Hensigt vises tydelig af den Maade, paa hvilken denne Handel, efter Forordningen af 22 April 1755, skal føres. Denne Forordning er saa overeensstemmende med de rette Grund=Regler for Handelens Bestyrelse, at den ikke kunde være fuldkomnere. Siden har Hans Majestet til disse Øers og Handelens Beste ved Resolution af 23 Mai 1758, befalet, at de Handlende i Dannemark og Norge, saa vel som Slesvig, skulle være pligtige, hver Reyse at indskibe i deres didgaaende Skibe, en efter deres Drægtighed proportioneret Provision. som Smør, Talg, Kiød, Flesk, Ost, Brød, Meel og Gryn saa vel som tørre og saltede Fiske Vahre til Forhandling den, i Landet, nemlig med hvert Skib, som er paa 50 Læster og derunder, for 2000 Rdlr., fra 50 til 80 Læster iberegnet, for 3000 Rdlr., og over 80 Læster, for 4000 Rdlr., beregnet efter Jndkiøbet paa det Sted, hvorfra Vahrene udskibes.