JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1848-05-16
Antallet af de voterende Medlemmer var 727, til Præsident valgtes Buchez med 382 Stemmer. Til Vicepræsidenter valgtes: Recurt, Cavaignac. Corbon (Arbeider) Cormenin, Guinard og Lenard. – Den 5te Mai – Napoleons Dødsdag - sandt den aarlige Sørgefest Sted. Jerome Napoleon og hans Børn vare de første i Toget. Man veed med Bestemthed, at Thiers, Emile Girardin- og Chambolle, Redacteur af Journalen Siele, ikke ere valgte i deres Valgdistricter, derimod ere omtr. 20 Geistlige udnævnte til Deputerede, iblandt disse Biskoppen af Quimper. Cormenins Constitutionsudkast til Republiken lægger den executive Magt i Hænderne paa 3 Consuler med suspensivt Veto, og den legislative Magt overdrages en eneste raadslaaende Forsamling.
Viborger Samler, 1848-05-16
Den franske Escadre i Middelhavet under Adm. Baudins Commando har kastet Anker paa Spezzias Rhed. Flere til Escadren hørende Skibe krydse i Bugten ved Genua. National erklærer i bestemte Udtryk, at Regjeringen vel vil bekæmpe Anarchiet og Revolten, men Reactionen skuffer sig, naar den deraf bygger Luftcasteller.
Viborger Samler, 1848-05-16
Regjeringens Opgave er den ægte democratiske Reorganisation af det franske Borgersamfund, og denne Organisation vil Regjeringen vide at udføre i Ordets videste Forstand.
Viborger Samler, 1848-05-16
Styrken af den militaire Garnison i Paris er Tid efter anden stegen indtil 24000 Md.
Viborger Samler, 1848-05-16
Jndenlandske Efterretninger. Under 5te Mai er emaneret en provisorisk Forordning angaaende Jords Afstaaelse til Opførelse af Fattighuse, og Boliger for huusvilde Personer paa Landet, samt en Jndskrænkning i Forbudet for Fæstere og Leiere mod at tage Jnderster tilhuse.
Viborger Samler, 1848-05-16
Nationalbanken. Renten paa haandfaaet Pant skal fra 11te Mai indtil videre forhøies til 5 pCt.
Viborger Samler, 1848-05-16
Svensk Sympathie. Fra Halmstad er til det danske Krigsministerium indsendt 1500 Rd. Bco. til faldne Brødres trængende Koner og Børn.
Viborger Samler, 1848-05-16
Fra Statsraaderne Vogt og Stang samt Professorerne Maschmann og Boeck m. Fl. er der udstedt Jndbydelse til at deeltage i et almindeligt Landbrugsmøde, der skal afholdes i Christiania den 28de, 29de og 30te Juni samt 1ste Juli, i det Væsentlige i Lighed med de svenske og danske Forsamlinger.
Viborger Samler, 1848-05-16
J det rummelige, vidtstrakte Augustenborg Slot ere alle 3 Etager indrettede til Hospitaler. Alle de kostbare Meubler, ere bortskaffede. Femten Sale og Værelser i hver af de 3 Etager afgive "Servicer", som det hedder i Lægesproget, for et Antal af 372 Feltsenge, der tage sig besynderligt nok ud i de damaskbeklædte Gemakker. Et lignende Lazareth paa 77 Senge er indrettet i den smukke Villa i Nærheden af Slottet, som man i Almindelighed, kalder Palaiet. Den friske Luft, de opmuntrende Omgivelser af Skov og Sund, de frie, høie, luftige Sale afgive Localiteter for Syges Pleie og Behandling, som ikke kunne tænkes bedre eller hensigtsmæssigere. Ogsaa Læge tilsynet er fortrinligt. Beboerne i Svendborg have havt den smukke Jdee at sende forfriskende Sager (Safter, Syltetøier, Appelsiner osv.) til de Saarede. Af disse Artikler kunde der endnu være Brug for mere. (Fdl.)
Viborger Samler, 1848-05-16
En den 5te De, i Veile opkommen Huusild slukkedes med megen Raskhed af de fjendtlige Soldater, endnu inden Sprøiternes Ankomst. Man saae endog en preussisk Officeer ligge paa Taget og øse Vand ind paa (Fædrel.) Loftet.
Viborger Samler, 1848-05-16
Horsens, den 14de Mai. I de senere Dage af den forløbne Uge have vi jævnligen havt Besøg ved Midnatstide af de fjendtlige Forposter fra Veile - saagar vare der Dage vi havde dem to Gange i Døgnet forat recognoscere ved vor Fjord, da de formodentlig frygtede for Landsætning af Danske og muligt og svenske Tropper. Disse Forposter have bestandigt været af de slesvigholsteenske Dragoner, der ere kjendelige ved et hvidt Feldtbind om venstre Arm og ved at deres Hjelme ere overstrøgne med sort Fernis. - Det samme Detaschement (bestaaende af 18 til 1900 Mand) af de fjendtlige Tropper, som overnattede her i Tirsdags, ankom atter hertil, efter at have været i Aarhuus og Skanderborg, i Gaar i Middagsstunden. Baade Mandskab og Heste leirede sig paa Gaderne og Torvene og udbad sig intet Qvarteer, kun blot at faae deres Mad kogt i Husene. Alt gik meget roligt og fredeligt af, og Subordinationen var ligesaa rosværdig ved denne som ved den forrige Gjennemmarsch. Ligesom den største Deel af Mandskabet havde i Halmen paa Gaderne lagt sig til Hvile, begyndte Kl. 9 1/2 Trommen at røres, og der blev en Forstyrrelse i Leiren, Alle kom paa Benene, Hestene bleve strax sadlede, og inden en god halv Time var det hele Militair ude af Byen. Hvad Aarsagen har været til denne tilfærdighed, eftersom Bestemmelsen til Afmarsch først var berammet til i Morges, vide vi ikke, men selv Byens Jndvaanere foruroligedes ved det Røre, denne uventede Udrykning medførte. Ved Militairets Afreise fulgte omtrent 8 a 10 tydske heri Byen arbeidende Haandværksvende med - vi ville ønske dem Lykke paa Reisen, Nogle af dem skulle have efterladt sig lidt Klatgield. Selv en tydsk Tjenestepige (Hors. Av.) skal være medfulgt.
Viborger Samler, 1848-05-16
Aarhuus, den 14de Mai. Jgaar Eftermiddags ankrede Orlogsbriggen St. Thomas, Capt. Suenson, herpaa Rheden, og ligger her endnu. (Aarh. Av.)
Viborger Samler, 1848-05-16
Oberstlieutenant v. Baggesen bekjendtgjør under 12te De fra Aalborg, at Generalcommandostaben for Nørrejylland indtil videre forbliver etableret i Aalborg; samt under 13de: "at de til Møde i Fredericia indkaldte Frilodsmænd have at møde i Odense, og til den Ende at indfinde sig den 22de De, enten i Aalborg eller Frederikshavn, for derfra at overføres til Fyen.
Viborger Samler, 1848-05-16
Tvende Spioner ere paagrebne i Randers og transporterede til Aalborg.
Viborger Samler, 1848-05-16
J "Rand. Av. af 15de Mai findes under Forlangt Jndrykkelse, en Artikel, hvori det hedder, at man i Aarhuus har fundet sig foranlediget til at indgaae en Overeenskomst med Fjenden eller med andre Ord: Man har foreløbigen for sit Vedkommende afsluttet en Fred med Occupationshæren, gjort, hvad den danske Regjering ikke har villet gjøre for sit Vedkommende, hvad det danske Folk ikke vil gjøre, forinden den høieste Nød tvinger det dertil, førend alle Hjælpemidler ere udtømte. Enhver maa svare for sig, og Aarhuus By maa saaledes forsvare, hvad den har gjort. Jndsenderen formener, at det aldrig kan forenes med en god Borgers Pligt og Ære paa nogen Maade at understøtte og lette Fjenden i hans fordærvelige Planer; men en Lettelse for denne er det, at faae tilsendt hvad han behøver, og hvad han ikke uden stor Vanskelighed kan forskaffe sig, hvis han nødes til at indkræve det Landet rundt. Dernæst opkaster Jnds. det Spørgsmaal: Hvad vil Fjenden vel gjøre? – og formener fremdeles, at hvad Fjenden vil have, maa han forskaffe sig ved at henvende sig til Herredsfogderne og gjennem disse til Sognefogderne: først efterhaanden som hver enkelt Landsby paa denne Maade bliver besat, udredes, hvad der bliver fordret. Men herved nødes Fienden til at splitte sine Kræfter, hvad han vil undgaae, men vi maae ønske, fordi det da bliver muligt og lettere for en dansk Hær at komme bag paa ham og tilintetgjøre ham. Til Slutning antager Jnds., at det er at forsee sig imod Fædrelandet at indlade sig i nogensomhelst Transaction med Fjenden. Vil Fjenden i sin Hevn tillade sig Plyndringer, handler han imod Krigsbrug, men Fjenden betænker vel hvad han gjør; thi han veed, at danske Krigskibe ligge for tydske Byer, og at den Uret, der begaaes her, kan hevnes i Kiel, Svinemunde og andre Steder.
Viborger Samler, 1848-05-16
Viborg. Dagsposten medbragte hertil følgende LøbeSeddel: "Jfølge en Postillons Udsagn, som idag Klokken. 12 Middag er ankommen hertil fra Veile, er Tilstanden, sammesteds uforandret. Den fjendtlige Troppestyrke synes ikke at være formindsket. Hele den søndre Side af Veile Fjord skal nu være besat af Fjenden. - Horsens Postcontoir, den 15de Mai 1848, Kl. 12 1/2 Eftermiddag. Smidt."
Viborger Samler, 1848-05-16
Brudstykker af et Brev fra Veile: J Fredags saavelsom flere af de foregaaende Dage har der i de nærmeste Sogne ved Veile ikke været en Vogn at opdrive, da disse efter Reqvisition have været beordrede til Byen, hvor der daglig staaer 50 Vogne til Disposition. De maae i Regelen holde her i 24 Timer, hvorefter de tages i Brug med Bortsendelse af Fødevarer til Kolding, Snoghøi og Fredericia. Ogsaa træffer det sig at Vognene blive jagede til Haderslev, som skeet er, med Korn og andre Sager, og sjeldent komme de hjem før efter 3, ja i enkelte Tilfælde efter 4 Dages Forløb. Til Anlæget af en Vei over Byens Enge, vesten for Byen, brugtes en Dag 150 Vogne. Fjendens Hensigt med denne Vei er, i Tilfælde af en mulig Retirade, at kunne undgaae at komme igjennem Byen. Fjenden havde heri Veile forlangt Bønderne til Skandsegravning o. s. v., men dette blev nægtet. Ligeledes blev nægtet en Fordring, der gik ud paa Leverance af 300 Heste. Det er yttret som vist, at der skal være forlangt Harver til Barricadering i mødende Tilfælde, men det antoges ikke, at disse godvilligen ville blive leverede. Fra Classenborg (i Hanherred) kom i Løverdags en Transport af Klæde her til Veile. Ogsaa er i Løverdags af Fjenden optaget en Fortegnelse over Klædebeholdningen i Greis-Mølle. Eieren af Greis=Mølle er reist til den preussiske General Wrangel for at klage over denne Fremfærd, hvorved han er forbudet at sælge af sit Lager, i hvilket Øiemeed Fjenden har besat hans Eiendom med Vagt. Søndag Morgen Klokken 5 1/2 er Detaschementet, der laae i Aarhuus, rykket ind i Veile. Prindsen af Noer og Hertugen af Glücksborg ere her endnu. Om Oeconomien tilføies der, at den er ødsel. Rationer er større end behøves. Der ruttes med Brødet, idet at meget medgaaer til Hestene. Bønderne, der kjøre Reiser, kunne ogsaa af Fjenden faae Brød til deres Heste for 1 lybsk Sk. pr. Brød. J Veile har Fjenden aftvunget Kjøbmændene. imod Beviis c. 200 Tdr. Rug og har derpaa meget velvilligen tilbudet dem bemeldte Korn igjen imod cont. Betaling 5 Rbd. pr. Tde., men Jngen har indladt sig paa den Trafiqveman har vel med god Grund frygtet at kunne komme tilat kjøbe det gjentagende Gange. - Hverken i Veile eller Omegn er der Friskarer, hvorimod der iblandt Tropperne ere nogle Frivillige. (Egner Foranstaaende sig til at Jyderne kunne fæste Li til hvad General Wrangel i sin Proclamation til os har udtalt: "at Eders Eiendom skal blive beskyttet imod hver vilkaarlig Behandling, Nei, ingenlunde. Dog, vi haabe at den slumrende Løve snart vil reise sig, og da, vee Dig Tydsker, vil Hevnen, næst Guds Hjælp, ikke udeblive.)
Viborger Samler, 1848-05-16
Reisende med Dagvognen fra Aarhuus til Viborg, den 15de Mai. Mad. Kjersgaard, Kjøbmændene Samson og Lazarus, Hr. Joh. Jensen.
Viborger Samler, 1848-05-16
Agger Kanals Skibsliste. Jndk. den 6te Mai. C. R. Nielsen fra Hull til Thisted med Steenkul, H. H. Nielsen fra Newcastle til dito med dito, M. Petersen fra Mandahl til dito med Trælast, T. F. Arenz fra Soggendahl til Lemvig med Salt. Den 7de: H. Andersen, fra Grimstad til Skive med Trælast, O. P. Olsen fra Christiansand til Lemvig med dito, N. A. Frost fra Newcastle til dito med Steenkul, L. Ankersen fra Hartlepool til Struer med dito, O. P. Hansen fra Grimstad til Thisted med Trælast, O. Aanensen fra Mandahl til Struer med dito. Den 8de: T. Petersen fra Christiansand til Thisted med dito. - Udg. den 5te: P. Pousen fra Krik til Christiansand med Kornvarer, N. Jversen fra Struer til dito med dito, M. Salvesen fra dito til Mandahl med dito. Den 6te: G. Pedersen fra Hjarbek til Skotland med Kreaturbeen, T. Hjelm fra Skive til England med Byg, L. C. Thomsen fra Krik til Mandahl med Kornvarer, D. Gundersen fra Thisted til Norge med Kartofler, P. Johnsen fra dito til dito med Kornvarer. Den 7de: J.M. Hansen fra Struer til Stavanger med dito, B. Reiersen, fra Viborg til Mandahl med Rug, C. Corneliussen fra dito til dito med dito, C. Weigner fra Lemvig til dito med Kornvarer, L. Petersen fra Viborg til dito med dito. Den 8de: H. Breum fra Nykjøbing til Norge med dito, K. C. Krogh. fra Thisted til dito med dito, F. Røstrup fra Struer til dito med dito.
Viborger Samler, 1848-05-16
Copulerede i Sevel Kirke, den 10de Mai. Ordineret Catechet i Holstebroe og Sognepræst til Meirup Menighed, Peter Johannes Borcher og Jomfrue Antoinette Friis af Viborg. (Forlangt indrykket.) Kan det kaldes honnet og retsindigt, naar en geistlig Embedsmand – selv om han er Provst - meddeler et urigtig for ei at sige usandfærdigt, Referat – af en Sag til vedkommende Overøvrighed, og uden Hensyn til Sandheden giver den aldeles private Sag Udseende af Auctoritets Handling, for paa en saadan Maade at fremkalde vedkommende Øvrigheds Misbilligelse imod enkelte Medborgere i en Commune, og om mueligt foranledige en Art retlig Undersøgelse imod en agtværdig Bestillingsmand – Alt af den smukke Hensigt: at skiule egen Daarlighed og give Andre Skyld for Følgerne deraf. Det er neppe ved en saadan Fremgangsmaade at man i Aaret 1848 erhverver sig Medborgeres Agtelse og Tillid!
Viborger Samler, 1848-05-16
AERTISSEMENTS. Salling geistlige Forenings Møde. i Durup Præstegaard, som var bestemt til 24de d. M., udsættes indtil videre. Det i Skive og Omegn bestanende Læseselskab hæves ved Udgangen. af d. M. formedelst Bestyrerens Bortreise. Begerne bedes efterhaanden tilbagesendte til Skive, Præstegaard, hvor de siden ved offentlig Auction bortsælges. Salling landoeconomiske Selskab har nu modtaget i Foræring fra det kongelige Landhuusholdnings Selskab en KornrendsningsMaskine, der for Tiden staaer til Eftersyn og Afbenyttelse i Skive Præstegaard. Til Understøttelse. for faldne Krigeres Efterladte. er siden sidste Bekjendtgjørelse indkommen paany fra Viborg 3 Rbd. 2 Mk. Byes Skomagersvende. der, i Forening med de tidligere indkomne 215 til Dato udgjør 218 Rbd. 5 Mk. samt 12 Td. Rug. Viborg, den 15de Mai 1848. H. Wissing.
Viborger Samler, 1848-05-16
Det fra en Anonom modtagne Inserat, hvori omtales, at der gives Folk i Salling, der ikke undsee sig ved at sende deres Kreaturer til det Holsteenske, har jeg afgivet til Amtet, for at denne overordnede Autoritet herimod kan tage de fornødne Forholdsregler. Red. Dette Blads udenlandske Artikel redig, af Adjunct Reis, den indenlandske af 5 Wissing, og udgives 4 Gange ugentlig fra Sidstes Officin. Som Tillæg meddeler Bladet Landsoverrettens Domme.
Viborger Samler, 1848-05-17
Extrablad til Viborg Stifts-Tidende". Onsdagen den 17de Mai 1848.
Viborger Samler, 1848-05-17
Jndenlandske Efterretninger. Kong Oscar har af Stænderne forlangt 2 Mill. Rigsdaler, som et Krigstyr, for med en Hær at bistaae Broderriget Danmark. - Storfyrst Constantin er ifølge Götheb. Hdl. och Sjöf. Tiden, ankommen til Stockholm, og vil efter et kort Ophold af 24 Timer begive sig til Kjøbenhavn. - Dagl. Alleh. af 8de meddeler, at der til Krigscollegiet er kommet Ordre, at et Armeecorps paa 16,000 Mand skal sammendrages i Skaane under Overbefaling af General, Frih. B. Cederstrøm. Generalintendanten for Corpset, Oberstl. Søderborg, var allerede afreist til Astad. – Rigstidenden melder fra Christiania: Der skal være kommet Ordre til hurtigst muligt at udruste hele vor seilbare Styrke, ligesom ogsaa 3000 Mand, det største Antal, som Kongen uden Storthingets Samtykke kan trække ud af Landet, skulle være beordrede til at møde et svensk Armeecorps i Skaane. Generaladjutant Lowzov nævnes som Chef for det norske Armeecorps. Her er meget Liv og Bevægelse paa Grund af denne Efterretning, der naturligviis maa betragtes som Forløber for vigtige Begivenheder.
Viborger Samler, 1848-05-17
Enthusiasmen for Danmark skrives fra Stockholm i Øresundsposten, er for nærværende Stund ligesaa stor som almindelig i alle Klasser. Vore unge herværende scandinavisksindede Venner have arbeidet flittigt i Danmarks Jnteresse, og, som det nu viser sig, ikke uden Fremgang. Den 1ste Mai aabnedes hos Bonnier og Bagge en Subscription til Fordeel for de Danske, der synes af have god Fremgang; Hs. Excell. De Geer har tegnet sig for 1500 Rdl. Bco., Hs. Excell. Piper for 1000 Rdl. Bco., Grev Stedingk og Justitscantsler v. Koch hver for 200 Rdl. Bco., kongl. Secretair Key for 100 Rdl. Bco. Men ikke blot Mænd af denne Stand have skjænket Bidrag. Paa flere Steder have Arbeiderne frivillig foretaget Jndsamlinger, f. Ex. Jnstrumentmager Hultings Arbeidere, der have skjænket 1000 Rdl. Bco., Guldsmed Folckers Arbeidere 33 Rdl. 16 s. - Ogsaa hos vore unge Krigere hersker en fortræffelig Aand, en Aand, der er saa meget elskværdigere, som Mange maaskee ikke skulde have troet disse Herrer, som man før ansaae for blotte Dukker, istand til en saa alvorlig Tanke. Omtrent 30, hvoriblandt en Lieutenant Silverstolpe ved Dalregimentet og Grev Spens ved Uplands Dragoner, have allerede for længere Tid siden begjært og for største Delen erholdt Permission til at reise til Danmark. Mange Frivillige ville nu ogsaa gaae med. Kunstnere og Artister vise den samme Jnteresse; Josephson arrangerer en stor Concert af scandinaviske Sangere til Fordeel for Danmark, Violon, cellisten Gehrmann ligeledes; Gjorcke arrangerer et Ba og Key udgiver en Brochure og Scandinaviens Fremtid, der sælges i samme Hensigt.
Viborger Samler, 1848-05-17
En sig i Kbhavn fortiden opholdende Svensker siger i "Berl. Tid.", at naar det i Hamb. Correspd." hedder, at den svenske Regjering i sin Erklæring til Hoffet i Berlin skal have tilkjendegivet: "at Sverrig ikke vil blande sig i det Slesvigske Spørgsmaal, da er dette en ligefrem Usandhed. Tvertimod siges der i nævnte Erklæring med Hensyn til Slesvig, at Sverrig vel ikke vil driste sig til isoleret at udtale sig over Stridsspørgsmaalet, men at den svenske Regjering ikke destomindre, hvad Slesvig angaaer, vil optræde i Forening med de garanterende Magter, til hvilke Danmark alt har henvendt sig. - Det egentlige Kongerige Danmark betragtes fra Sverrigs Side anderledes. Her er intet Hensyn at tage, ingen Beslutning andetstedsfra at afvente, og den svenske Regjering vil uden Betænkning afsende et Armeecorps til Danmarks Understøttelse, naar Kongeriget eller nogen Deel af samme angribes. Dette maa altsaa nu, da Preusserne have besaen Deel af Nørrejylland, skee og skee strax. Jeg veed ikke hvad der i Sverrigs Erklæring til Hoffet i Berlin, siges om Auxiliairtroppernes eventuelle Operationer i Forening. med de Danske, men jeg siger med Forfatteren til en officiel Artikel i den danske "Departementstidende af 3die Mai. "Overfald er Overfald, Krig er Krig, og kan fornuftigviis ikke komme til anden Slutning, end at Sverrig, naar det, som Danmarks Bundsforvandte, med væbnet Haand gaaer Overfaldet imøde, ogsaa maa ville Krig med den fælleds Fiende.
Viborger Samler, 1848-05-17
Den norske Frivillige, Hr. Løwenskjold, er efter 8 Dages Permission den 13de De, vendt tilbage fra sit Fædreland med Dampskibet Christiania", ledsaget af nogle og tyve unge Normænd, størstedeels eller Alle, Studenter, der ville indtræde i vor Hær. (Fdl.)
Viborger Samler, 1848-05-17
Jfølge The Sun har Lord Palmerston ingen Ro forUrghuart med Hensyn til de danske Forhold, og Lord Palmerston vedbliver at forsikkre, at han nærer det Haab, at Sagen vil blive fredelig og tilfredsstillende afgjort. Om Floderne Elben og Eider troede han, at de vare blokerede, og at de almindelige Vedtægter i denne Henseende ville blive fulgte.
Viborger Samler, 1848-05-17
(Af et Brev fra London.) At England vil indestaae os for, hvad der er blevet lovet, at man her, efter at have erkjendt Forpligtelsen til at holde Garantien, aldrig vil bryde den, naar vi blot holde udi det siges af Alle. Staden er en Petition i Gang angaaende vor Hjælp. Det er aldeles urigtigt, om vi troe, at England har Noget imod, at vi hindre og ødelægge al Handel med vore Fjender. England anseer dette for det Middel, hvormed vi kunne holde Slesvig fast; de maae give os Land tilbage, for at faae deres Skibe tilbage. England vil vistnok tabe betydeligt ved en fuldstændig Spærring af vor Fiendes Havne, men dog langt mindre, end det vilde koste at holde Garantien opret ved Vaaben; det beregner man godt her. J alle Blade og Yttringer her længes man efter at høre, at vi tilsøes gaae stærkt tilværk, selv imod Hanserne. Jdag skriver man, at nu maa da Danmark angribe Hanserne, efterat vort Posthuus er krænket. England vil ikke taale, at vort Grændseskjel flyttes, men vil, saalænge som muligt, undlade Hjælp med Vaaben; men derfor ønske de, at vi ville gaae skarpt tilværk, og de kunne ikke finde sig i, at ville gjøre høimodige Undtagelser. Men naturligviis - afstaae vi Slesvig, da er det Hele forbi; de finde sig da fritagne for at opfylde den givne Garanti. (Fdl.)
Viborger Samler, 1848-05-17
Foruden "Bellona", som nu snart er udrustet, vil Rustningen af Fregatterne Rotha og Rymphen, ogsaa paabegynde. - Det kgl. Dampskib Ægir", comm. af Captaltn. C. N. Wulff, afgik til Als den 12te Mai om Efterm., medhavende Kherre Capt. Bille, tillige bugserende 2 Jagter. – Det engelske Dampskib "Magnet", comm.
Viborger Samler, 1848-05-17
af Capt. Pidder, ankom til Kbhvn, den 11te Mai fra London, medhavende Geværer og Pistoler. (Flp.
Viborger Samler, 1848-05-17
Hr. J. J. A. Worsaae skriver i Fædrelandet: "Det er aldeles utænkeligt, at der kan være Tale om at sælge den kgl. Mynt- og Medaillesamling paa Rosenborg. Derimod synes det snarere at være Ministeriets Plan midlertidig kun at pantsætte den ved at deponere den i Banken. Efter paalidelig Meddelelse er Metalværdien af hele Mynt samlingen ikke mere, end 65,000 Rbd. Alene Halvdelen heraf udgjøre de danske Guldmedailler, der bestaae af saadanne historiske og nationale Mindemærker, som Hædersmedaillerne for Daniel Rantzau, Niels Juel, Tordenskjold, Henrik Gerner, Olfert Fischer, o. s. v. Flere af disse ere de originale Medailler, som have været baarne af dem, til hvis Ære de ere prægede. Det er ogsaa af denne Grund aldeles umuligt at opstille noget Forhold mellem Mynternes og Medaillernes Metalværdi og deres Værd i videnskabelig og national Henseende. Forskjellen, er i mangfoldige Tilfælde ligesaa stor, som Forskjellen, mellem Værdien af et kostbart Maleri og det Stykke Lærred, hvorpaa det er malet. Man kan ikke miskjende det ædle Fædrelandssind, hvormed Hs. Majestæt har stillet Mynt= og Medaillesamlingen til Finantsministerens Disposition. Det er vistnok ogsaa utvivlsomt, at Ministeriet kun har modtaget dette Tilbud, fordi det har anseet Mynt samlingens Metalværdi altfor høit og dens videnskabelige og nationale Værd altfor lavt. Men i alle Tilfælde maa man beklage, at Ministeriet saa tidlig synes at indrømme Muligheden af en Foranstaltning, som let kunde give Udlandet og især den mod Danmark ildesindede Deel deraf Anledning til at paastaae, at vi her vare reducerede til en saadan Yderlighed, at vore Nationalsamlinger allerede gjordes i klingende Mynt. Det kunde endogsaa let i Fremmedes Øine faae Udseende af, at Nationens materielle og politiske Spørgsmaal hos os havde fortrængt de høiere aandelige Jnteresser, og at Kunstens og Videnskabens stærmende Genier flygtede bort fra vort forhen saa hyggelige Land, hvor de nu ikke længer kunde trives!"
Viborger Samler, 1848-05-17
Theologisk Embedsexamen. Torsdagen den 11te Mai, N. P. Raaschou, Laudabilis. Fredagen den 12te Mai, F. P. C. Moth, Laudabilis. Hermed endte Examen. (Bl. Tid.)
Viborger Samler, 1848-05-17
Preusserne have, ifølge et Brev fra en Militair paa Als, saa stor Frygt for "Hekla, at de kalde dette Skib (Slagelse Av.) den sorte Diævel".