Aalborg Stiftstidende, 1836-02-22
Stænderforsamlingen i Roeskilde. Nr. 55 og 56 af Roeskilde Stændertidende indeholder Slutning af Sagen angaaende Oprettelsen af høiere Realskoler; Sagen angaaende Major Rømers og Lieutn. Raschs Andragende, om Jndførelsen af nyt Maal paa Bornholm m. m. og Beretning om Forhandlingerne ved Forsamlingens Møder den 21de, 22de, 23de, 25de, 26de, 27de og 28de f. M. - Den i Anledning af førstnævnte Sag nedsatte Committee (Mynster, Birch, Hempel, Holstein og Bang) havde indstillet: 1) at Borgerskolernes Afsondring fra Almue= og Fattigskolerne i Kiøbstæderne muligst maatte befordres; 2) at der efterhaanden, saasnart ske kan, paa passende Steder i Riget, maatte, under Overbestyrelse af den kongl. Direction for Universitetet og de lærde Skoler, oprettes høiere Realskoler eller videnskabelige Underviisningsanstalter, hvori Disciplene, foruden at bibringes de Kundskaber, der i Almindelighed udkræves hos et dannet Menneske, og større Færdighed i de levende Sprog, fornemmelig maatte undervises i Mathematik og Naturvidenskaber, hvor Underviisningen i Almindelighed skulde fortsættes ud over Confirmationsalderen, og hvortil maaske nogle af de overflødige lærde Skoler kunde indrettes. Under Sagens Discussion i 2de Plenarmøder præsiderede Vicepræsidenten, Etatsraad Hvidt, da Præsidenten, Prof. Schouw, havde veget sit Sæde, for med større Frihed at kunne deeltage i Discussionerne. Prof. Schouw fremsatte følgende, i et udførligt Foredrag nøiere motiverede Amendements: 1) at de høiere Realskoler, som her ere bragte i Forslag, maatte, Henseende til Klassernes Antal, Lærerpersonalet og videnskabe, lige Apparater, anlægges efter en saadan Maalestok, at de for Realunderviisningen kunde præstere, hvad de bedste lærde Skoler præstere for den classiske Underviisning. 2) At disse Skoler maatte oprettes i Byer, i hvilke, ifølge Beliggenhed, Folkemængde og Næringsveienes Beskaffenhed, en naturlig og stadig Tilgang af Elever var at vente. 3) At en Deel af de nuværende lærde Skoler maatte nedlægges, og deres Eiendomme og Fonds, forsaavidt Privattes testamentariske Dispositioner ikke vare til Hinder derfor, inddrages under det almindelige Skole fond, der dog efter Omstændighederne kunde afgive noget til Byens Borgerskoler, og at dette Fond derefter maatte bidrage til Realskolers Oprettelse og Vedligeholdelse. 1) At Antallet, af Gratistpladse i de lærde Skoler maatte indskrænkes, hvorhos han fremstillede: 5) Om der ikke kunde aabnes Adgang til visse Slags civile Embeder for dem, der, ved at gjennemgaae Realskolen og den polytechniske Læreanstalt, havde erhvervet sig en videnskabelig Uddannelse, og sid Om ikke den militaire, videnskabelige Uddannelse paa en eller anden Maade kunde sættes i Forbindelse med Realskolerne. Saavel Committeens Ref., Biskop Mynster, som dens Medlem, Prof. Bang, erklærede sig i det Væsentlige enige med Prof. Schouw; men, ligesom Prof. Bang formeente, at det var betænkeligt, paa det af Præsidenten Anførte at bygge bestemte Jndstillinger, formeente Biskop Mynster, at de af ham (Schouw) foreslaaede Jndstillingspuncter dog hellere blot maatte optages i Præmisserne til Forsamlingens Andragende. Da Committeen senere deels forandrede sit andet Jndstillingspunct, deels erklærede at ville benytte, som Materiale til at motivere Forsamlingens Andragende, det af Prof. Schou Anførte, fandt denne sig, med Hensyn hertil, foranlediget til at tage sine Amendements tilbage, da de saaledes bleve overflødige Et af Statsraad Stenfeldt gjort Amendement til Committeens første Jndstillingspunct kom, da dette af Forsamlingen billigedes ei under Afstemning, og Justitsr. Salicath frafaldt selv et af ham fremsat Amendement; derimod bifaldt Forsamlingen det af Secretair Ussing gjorte Amendement: at en Commission maatte blive nedsat til at tage Sagen under Overveielse, og at det maatte blive den paalagt, snarest muligt at afgive sin Betænkning til Hs. M.; ligesom Committeen, i Overeensstemmelse med et andet af ham gjort Amendement, selv forandrede sit første Jndstillingspunct. Det af Ref., Biskop Mynster, affattede Andragende fra Forsamlingen til Hs. M. gaaer ud paa følgende Jndstilling: 1) at det maatte behage D. M. gjennem det kongl. danske Cancelli at lade indhente vedkommende AutoPriteters Betænkning om, hvorledes Borgerskolernes Afsondring fra Almue= eller Fattigskolerne i Kjøbstæderne muligst kunde befordres; 2) at der efterhaanden, saasnart skee kan, paa saadanne Steder i Riget, hvor størst Freqvents kan ventes og de øvrige Betingelser ere tilstede, maatte, under Overbestyrelse af den kongl. Direction for Universitetet og de lærde Skoler, oprettes høiere Realskoler eller videnskabelige Underviisningsanstalter, hvori Disciplene, foruden at bibringes de Kundskaber, der i An mindelighed udkræves hos et dannet Menneske, og større Færdighed i de levende Sprog, fornemmelig maatte undervises i Mathematik og Naturvidenskaber, hvor Underviisningen i Almindelighed skulde fortsættes ud over Confirmationsalderen, og hvortil maaske Ressourcer kunde findes ved Nedlæggelsen af nogle overflødige lærde Skoler; 3) at en Commission allern, maatte blive nedsat for at tage under Overveielse, hvorledes de under de 2 Jndstillingsposter nævnte Foranstaltninger bedst kunde være at iværksætte, og derefter snarest muligt desangaaende at afgive i allerunderdanigst Betænkning til Deres Majestæt. - Da Sagen om nyt Maal paa Bornholm først sluttes i følgende Nr. af Stændertidenden, forbeholde vi os, til den Tid nærmere at lomtale samme. - Ved Møderne fra den 2de til den 28de f.M. incl. forhandledes Følgende: a) Sagerne ang. Rigets Finantsvæsen og Statsgjæld og Kjøbenhavns Communalforfatning og Oprettelsen af adskillige nye Fyr bleve sidste Gang foretagne og afgjorte; b) Udkast til Forsamlingens Petition om Ophævelse af Fr. af 19de Marts 1817, om Logbøger og Skibsgjournaler (affattet af Statsr. Stenfeldt, samt til dens Betænkninger om Ligningen af de med Stænderinstitutionen forbundne Omkostninger (af Prof. Bang) og Udkastet til en Anordning angaaende Criminalvæsenet paa Jsland (af Stiftamtmand Krieger) bleve forelæste og billigede af Forsamlingen; c) Sagerne angaaende Forbedring i Landsbyskolelærernes Løn, Frireisernes Ophævelse eller Jndskrænkning og Lovudkastet og Retsforholdet mellem Jorddrotter og Fæstebønder bleve foreløbigen discutere de; d) fire Andragender fra: 1) Nagelsmedene i Kbhvn, om Forhøielse i Tolden paa fremmede Søm; 2) adskillige Fæstebønder af Kirstineberg, Ouerup og Schjørringe Godser, om Grændsen for Jndfæstningens Størrelse og om Successionsret i for Fæsternes Sønner; 3) Rønninge Sogns Beboere, om den nye Matriculs Jndførelse, og 4) endeel Hør= og Garnhandlere, samt Heglere og Traadfabriqueurer i Kbhvn, imod Nedsættelse i Tolden af Hørgarn, Traad og Lærred, samt en Forestilling fra Kbhvns Fattigvæsens Direction imod Nedsættelse af Tolden paa bleget og ubleget Garn samt paa Lærreder, bleve afgivne til vedk. Committeer; e) en Besværing fra endeel Beboere i Gielsted Sogn, over Misbrug ved Fribefordringerne, og om, at der var ham tilhændekommet et allerhøieste Rescript af 26de f. M., hvorved Provindsialstændernes Forsamling bestemtes at skulle opløses den 20de Febr. d. A.; 1) Præsid. aabnede Mødet den 28de Januar med at anmode den kgl. Commissarius om, med sædvanlig Velvillie, at overbringe Hs. M. Kongen Forsamlingens Lykønskning i Anledning af denne Dag, der er en Glædesdag for hele Landet. Commissarius yttrede, at det vilde være ham en kjær Pligt, at opfylde Forsamlingens Ønske, at tolke for Hs. Majestæt Forsamlingens Følelser, hvilket vist vilde glæde Hans landsfaderlige Hjerte, hvorpaa udbragtes et tre Gange gientaget: "Længe leve Kongen!"