Aalborg Stiftstidende, 1846-11-25
Den Viborgske Stænderforsamling. (Fortsat),J det trettende Møde oplæste endvidere Overkrigsc. Holst det af ham indg. Andr. ang. en saadan Omregulering af Told- og Brændeviinsafgift for den hele danske Stat, at Toldgrændsen snarest muligt kan vorde ophævet, og et Lovudkast derom forelægges næste Stænderforsamling. Andrageren siger heri bl. A.: "En svunden Fortid har gjennemskaaret det danske Monarchie ved en Toldgrændse, der, saa at sige, halverer Staten i to Deele. Der kan neppe tænkes en Foranstaltning, der i politiske, som i borgerlige, Hensyn skarpere end denne saarer Følelsen og de gjensidige Jnteresser, og som staaer saa skjærende i Modsætning til Begrebet om en fælleds Landsherre. Kongerigets Stænder have ogsaa oftere udtalt Nødvendigheden af Toldgrændsens Ophævelse og en eensartet Toldlovgivning for Kongeriget og Hertugdømmerne; men endnu er ikke denne Sag naaet saa vidt, at den har kunne forelægges Stænderne." Det besluttedes med 38 St. imod 6 at nedsætte en Committee (Holst, Estrup og Funder). Justitsr. With oplæste nu sit Andr. ang. Oprettelsen af høiere Skoler for unge Menneskeer paa Landet, enten amtsviis eller stiftsviis m.v. Proponenten udviklede saavel i sit Andragende som i sine bemærkninger udenfor dette, hvor haardt Savnet af høiere Bondeskoler føles overalt i Landet, han fremstillede den funde Anskuelse, at Nødvendigheden af høiere Dannelse hos Bonden maa tiltage i samme Grad, som der af ham fordres større Deeltagelse i Communens og Statens Jnteresse. Men denne Dannelse, sagde han, kan han umulig tilstrækkeligt erholde i en Landsbyskole, saalænge denne er organiseret paa sin nuværende Maade, og at afhjælpe Trangen dertil ved Aftenskoler for den confirmerede Ungdom, saaledes som Forordn. af 1814 antyder, har viist sig aldeles upractisk, han fremhævede derfor, som Støttepunct for sine fremsatte Grunde, den Gavn, som den oprettede Bonde=Høiskole i Rødding har stiftet iblandt Bondestanden, og som den fremdeles kan ventes at ville stifte. Commissarius, der gjendrev nogle af Proponentens Yttringer om høie Bidrag til det lærde Skolevæsen, der efter dennes Mening paa hvilede Bonden som en Skat, hvoraf han ingen Nytte havde, kunde forresten ikke andet end anbefale det foreliggende Andragende. Forøvrigt vare, som man let kan tænke sig, Alle enige om Andragendets Rigtighed, og det vedtoges derfor ogsaa eenstemmigt til at drøfte samme at nedsætte en Committee (Tage-Müller, With og Klingenberg). Det af Gaardeer Lydersen indgivne Andr. fra flere Beboere i Hvidberg ang Nedsættelse af Tolden paa Salt, oplæstes derpaa og afgaves til Committeen i Toldsagen, hvorpaa Mødet blev hævet. J det fjortende Møde havde Kæmner Wulff indfundet sig i Forsamlingen. Præs, anmeldte, at han havde modtaget følgende private Andragender: 41) Andr. fra Galtrup Sogneforstanderskab, ang, adskillige Forandringer i Fattig- og Skoleanordningerne i Henseende til Normen, hvorefter Yder nes Bidrag bør bestemmes m.v. (ved Østergaard. 42) Andr. fra Borgerrepræsentantskabet i Aarhuus paa Byens Vegne, ang. at Stænderfors, vil fraaraade, at Udk. til Loven om alm. Værnepligt udkommer som Lov ved Fleischer. 43) Andr. fra 130 Borgere og Jndvaanere i Ebeltoft, ang. at Stænderfors, vil fraraade, at Udk. til Loven om alm. Værnepligt udkommer som Lov ved Aagaard. 44) Andr. fra Kjøbm. M. Bech i Aarhuus ong, at den nærværende Udførselstold paa Klude, 2 Rbd. 80 Sk. pr. 100 Pd., fremdeles maa bestaae til Beskyttelse for Papir- og Uldfabricationen (ved Jngerslev, 45) Andr. fra Kjøbm. Wibroe i Nibe og Farver Wibroe i Aalborg om, at Udførselstolden paa uldne Klude ikke maatte nedsættes (ved Ree. Efter vedkommende Producenters Ønske afgaves det første af disse Andragender til Petitionscommitteen, de to næste til Værnepligts-Committeen og de to sidste til Told-Committeen. Fremdeles anmeldte Præs., at det fra Jsak Nathanson var blevet tilsendt Forf. en af ham i 1840 indgivet Plan til Almeenvæbning, hvilken vilde blive henlagt i Læseværelset. Endvidere tilkjendegav Præs.,at han havde modtaget Afskrift af en af Agent Renck i Neumünster indgiven Ansøgning til Kongen om Concession for en Liimfjords-Jernbane, hvilken Afskrift vilde blive tilstillet Jernbane-Committeen. Som indkomne anmeldtes Committeebetænkningerne i Sagerne, ang. 1) Udjævning om Forskjellen imellem det privilegerede og upriviligegerede Hartkorn, og 2) Ophævelse af Negerslaveriet. Til foreløbig Behandl. foretoges Sagen betr. Udk. til en Anordn. ang. Straffen for dem, som beskadige Jernbaner. Endvidere foretoges til foreløbig Behandl. Sagen betr. Udk. til en Anordn. ang. Anbringelsen af Straa- eller Rørtag, m. v. i Nærheden af Jernbaner.