JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-07-10
Fædrelandet. Om Folkefesten paa Høiskamling har "Ove Thomsens Avis leveret følgende (ogsaa foreløbige) Beretning: "Festen tog sin Begyndelse Kl. 11 1/2 idet de Tilstedeværende samlede sig paa Bankens øverste Spidse under den der opplantede Dannebrogs Fan og derfra i Procession med Musik drog forbi Batteriet og Teltene til Talerstolen, der var opreist særdeles hensigtsmæssigt i det øverste Hjørne af en Jnd sænkning paa den østlige Side af Banken ud mod Havet. Laurids Skau fra Sommersted besteg derpaa, efter at Musiken havde udført Psalmemelodien, Vor Gud han er saa fast en Borg, Talerstolen, og holdt en Festen indledende Tale, hvorefter Pastor Grundtvig fremtraadte og blandt Andet udviklede Slesvigernes naturlige, historiske og kirkehistoriske Ret til at betragte sig som Danske. Efter ham talte P.H. Lorenzen, Orla Lehmann og Paulsen fra Kiel. Efter at sidstnævnte Taler havde endt, begave Deeltagerne i Festen sig til Teltene, for at spise til Middag. J Bestyrelsens Telt, hvor flere hundrede Mennesker vare forsamlede, oplæste Cand. Ploug et Brev fra de 7 Jndbydere til den slesvigske Hjælpe forening, hvori de udtalte deres Beklagelse over at være forhindrede fra at bivaane Festen. Efter Maaltidet, under hvilket flere Toaster bleve udbragte, svarende til Festens Betydning, spadserede Selskabet i enkelte Grupper omkring i den herlige Egn, hvor de tilstedeværende Medlemmer af den kjøbenhavnske Sang forening især forsamlede Mange om sig, indtil Røsterne atter løde fra Talerstolen. Vi fremhæve blandt dem, der talede og Eftermiddagen, Cand. Ploug, der i et djærvt og kraftfuldt Foredrag skildrede Nordslesvigernes Stilling som kæmpende mod et overmodigt tydsk Adels- og Embeds=Aristokratie, og som støttende sig til deres egen nationale Følelse og til Danmarks Deeltagelse og broderlige Sindelag, samt den vaagnende skandinaviske Aand. Endvidere talte Jnstitutbestyrer Kraiberg fra Aarhuus, og Skolelærer Kloster, der i et eiendommeligt, lunefuldt Foredrag, tilbagedrev Tydskernes Beskyldninger om det danske Propagandisterie. Efter at endnu flere andre Talere vare fremtraadte tog Adjunct Nis Hanssen sidst Ordet og indledede sin Tale med den bemærkning, at ligesom en slesvigst Bonde havde begyndt Foredragene, saaledes vilde han, som udgaaet fra den slesvigske Bondestand, nu slutte dem. Derefter adspredte man sig i mindre Partier, der ved Samtale og Sang vedligeholdt den beggeistrede Stemning, der herskede under hele Festen, som vist Jngen har bivaanet uden at hans nationale Følelse er bleven oplivet, hans Deeltagelse for vore slesvigske Brødres Kamp er bleven styrket. Efter en rimelig Beregning ansleg man de Tilstedeværendes Antal til 10, 12,000, hvoriblandt fandtes Repræsentanter fra de fleste danske Egne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-07-10
Jfølge Brig. Td." vare de kjøbenhavnske Reisende, med Dampskibet Christian den Ottende ankomne til Colding Onsdag Aften Kl. 10. (Tirsdag Efterm. vare de gaaede fra Khvn.) De vare her modtagne med den størst mulige Forekommenhed og stor Glæde, som man tilkjendegav ved Sang og Fyrværkeri. Enhver af de Reisende blev derefter anviist Logis hos Stadens Jndvaanere. (Samme Forrekommenhed viste man ogsaa de aarhusianske Skamlingsgjæster paa deres Hjemreise.) Torsdag Morgen kjørte man i Procession til den halvanden Miil fra Colding beliggende Skamlingsbanke, hvor de ligeledes modtoges paa det Hjerteligste og under mange Hurraraab af den forsamlede Mængde. J Dagens Løb, under Grundtvigs Tale, ankom de fyenske Gjæster, 6 a 7000 i Tallet, med Musik i Spidsen, og modtoges med almindelig Jubel. De kvnske Gjæster forlode igjen Colding i Fredags Morges Kl. 9. Ved Nærmelsen til Sams og Snoghøi hilsedes de med Kanonskud og Hurraraab. (De aarhusianske Reisende kunne ikke noksom rose den Forekommenhed hvormed de i Snoghøi modtoges af Hr. Generalrigscommissair Riegels, i hvis smukke Have de beværtedes med Thee &c. Paa samme Tid vare de kjøbenhavnske Reisende passerede der forbi under Sang og Hurraraab fra begge Sider.)"Dannevirke, hvori man havde ventet en særdeles udførlig Beretning om denne mærkværdige Folkefest, indeholder, formodentlig af særegne Grunde, kun følgende Linier: Den 18de Mai 1843 afholdtes den første Fest paa Skamlingsbanke. Den 29de Marts 1844 udkom Sprogpatentet. Den 4de Juli 1844 samledes paa Banken 12000 Danmarks Sønner og Døttre, af hvilke omtrent 2000 boe udenfor Slesvig. Af den slesvigske Bondestand var Antallet 6 a 8000. Med denne uforglemmelige og i Danmarks Historie mageløse Dag og dens Virkninger ere vi aldeles tilfredse. Forresten troe vi, at Forholdene ikke ville forhindre os i at fortælle vore Læsere, at Veirliget denne Dag ikke var saa gunstigt for som efter Middag.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-07-10
Paa Valdnæssegaard, paa Falster, er nylig forefalden en afskyelig Pryglescene, der minder om Trælbondens sørgeligste Tid, og som, skulde end denne afskyelige Voldsdaads Udøver slippe, som der menes, med nogle Hundrede Dalers Mulct, der for ham kun vil være en Bagatel, dog desto skarpere vil stemple ham i Publicums Øine med velfortjent Foragt. Loll. Falst. Stiftstidende meddeler derom bl. Andet Følgende: "Da Fæstehuusmand Peder Rasmussen Lollænder af Kippinge Sogn, forresten bekjendt som en af de flinkeste Hovarbeidere, den 13de Juni d. A. forrettede sin Hovdag paa Valdnæssegaard, hvor han var sat til at læsse Gjødning, kom Herremanden, Proprietair Hansen, der i længere Tid havde været ildestemt mod Huusmanden, fordi denne ikke udenfor de bestemte Hovdage vilde arbeide paa Gaarden, hen paa Formiddagen ned til Arbeidsstedet og spurgte Peder Rasmussen i en bebreidende Toneg hvorfor han ikke vilde arbeide for anden meget roligt: ham, Hertil svare paa andre Steder, og Fordi jeg kan fortifordi Herren gjerne pleiet trække os Noget af i Hvad vi iforveien ere accorderede om, og navnlig trak mig 5 1 af det sidste vi gjorde Regnskab. Athøre denne Sandhed, der for øvrigt skal være meget beviislig, var naturligviis ubehageligt for Hansen, og med en Knippel, han sædvanlig fører i Haanden. slog han Huusmanden, spørgende: "Om han havde trukket ham Noget af eller bedraget ham?" hvorhos han gjentog Slagene flere Gange. Huusmanden vedblev sin Paastand og Hansen at prygle, sigende: "Saa skal Du see, at jeg ikke skal bedrage Dig nu J det samme befalede han Huusmanden at begive sig til Kornmagasinet for at kaste Korn; men dette nægtede denne, idet han sagde: "at han kjendte godt Hvad det skulde betyde, og at han først da skulde prygles; men skulde han have flere Prygl, var det bedst Herren blev ved dermed der paa Stedet; han gik ikke derfra. Hansen sendte nu Bud efter Gartneren, der er hans Broder, og efter Avlsforvalter Jessen, samt efter sin Hundepidsk, og da han havde fortalt dem, at Huusmanden ikke vilde adlyde ham, befalede han med Magt at føre ham fra Mod dingen til Kornhuset; hvilken befaling de ogsaa øieblikkeligt efterkom, idet de kastede Huusmanden til Jorden og slæbte ham, hver ved et Been, fra Møddingen igjennem Kostalden og over den store Gaardsplads til Kornhuset, medens Hansen gik bag efter og bestandig pryglede løs paa ham med Hundepidsken.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-07-10
Da Huusmanden, hvis gamle Skjorte og Beenklæder strax gik istykker, uophørligt skreeg af Smerte og ei strax kunde faaes op paa Kornhuset, skeete der et lidet Ophold, hvorefter Hansen befalede ham, igjen at gaae hen til Møddingen og forrette Arbeidet. Dette gjorde ogsaa Manden; men efter at hans Lemmer saaledes vare gjennemtærskede, Hvad var da naturligere, end at han ikke kunde røre sig saa rask som forhen, hvorfor Hansen, der var fulgt efter ham, flere Gange slog ham over Arme og Been med Pidsken. Jkke istand til, længere at udholde denne idelige Mishandling, forlod Huusmanden nu Arbeids stedet og tyede til sit Hjem, hvor han søgte Sengen, og anmeldte det Passerede for Præsten, der besørgede en Læge hentet." (Den her begaaede Voldshandling er saa oprørende, at en Pengemulct neppe vil blive erkjendt som retfærdig Straf i Publicums Øine, og det var at ønske, at her maatte blive statueret et Exempel paa den Retfærdighedsfølelse, der i Danmark stedse har været Almuesmandens Skjold mod overmodigt Tyrannie.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-07-10
Justitssagen imod de Haandværkssvende og Drenge af Horsens, som under endeel Reparations-Arbeide ifjor Sommer i Gosmer Kirke tillode sig en saa forargelig Adfærd, at Stedets Præst, Provst Weisner, saae sig foranlediget til at gjøre Anmeldelse derom, er nu indanket for Høiesteret. Kjøbenhavnsposten" (og flere andre Blade) meddele endeel Details om det gudsbespottelige Forhold, disse Mennesker have gjort sig skyldige i, og hvilket de alene have kunne undskylde med, at det skeete i Spøg og at de ikke antoge Kirken for "geistlig eller hellig" saalænge den var under Reparation. Af Justitsundersøgelsen er saaledes blandt Andet oplyst, at tre confirmerede Drenge, der som Haandlangere forrettede Pligtarbeide ved Kirken, ere af de nævnte Haandværkere, med Magt opløftede i Døbefonden og overøste med Vand, under Fremsigelsen af den sædvanlige DøbeFormular; hvorefter de toges til Alters, idet man tvang dem til at nedknæle paa det Sted foran Alteret, hvor Communicanterne nyde Nadverens Sacramente, medens der raktes en Skraa til deres Mund, med de Ord: "Dette er Jesu sande Legeme", og dernæst et Stykke af en Lysekrone, der havde Form af et Bæger, fyldt med en Blanding af Vand og Skraatobakssaft, med de Ord: "Dette er Jesu sande Blod. Paa lignende Maade blev en anden Dreng behandlet et Par Dage efter, ved hvilken Leilighed Muursvend Niels Jeppesen tillige underkastede Drengen en Examination om hans første Forældre og besteeg Prædikestolen, hvorfra han, efter at have af en Bog oplæst en Bøn i Prædike=Tone, lyste til Ægteskab for Drengen og en gammel So; ligesom han ogsaa senere lyste til Ægteskab for Medtiltalte Snedkersvend Christensen og Sognefogdens Datter. Samme Dag tog Christensen "til Alters" saavel de øvrige Arbeidere som nogle ældre Haandlangere, idet han, under den sædvanlige Formular, hældte Brændeviin og Øl i Munden paa dem, medens de knælede for Alteret. Desuden er det ogsaa godtgjort, at samtlige Tiltalte, paa meer eller mindre graverende Maade, have under bemeldte Reparationsarbeide tilladt sig ryggesløse, Velanstændigheden saarende Excesser, saavel med de mandlige som qvindelige Haandlangere, baade i og udenfor Gosmer Kirke.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-07-10
En Huusmand i Leire Herred er nylig ved Landsoverretten bleven idømt 4 Dages Fængsel, fordi han, da hans Kone, der var frugtsommelig, frøs tilligemed hans fem hjemmeværende Børn, idet de aldeles Jntet havde at lægge i Kakkelovnen, af en Bunke, der henlaae i en af Grevskabet Ledreborgs Skove, havde borttaget en kroget og undertrykt og desaarsag ikkun til Brændsel tjenlig Fyrrestamme. Ved Leire Herredsthing var han idømt 2 Gange 5 Dages Fængsel paa Vand og Brød.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-07-10
J en Beretning fra Salling (indført i Khonsp. No 151) hedder det, at det har vakt den største Forundring at Provst Møller i Breum er udnævnt til Repræsentant for den jydske Geistlighed i næste Stænderforsamling, da man ikke veed stort Andet at sige om samme Provst, end at han i Viborg Amtsraad conciperede den noksom bekjendte Tak-Adresse til Baron Bretton, et Document, hvis Tilblivelse og Jndhold sandelig ikke glemmes saa let i Viborg Amt. Som et Exempel paa, hvorledes den trængende Kjøbstædmand ofte bliver bedraget af de saakaldte Smorprangere, anføres følgende i O. Th. fyenske Avis, Sidstafvigte Løverdag, den 29de Juni, blev af en Kjøbmand i Nyborg kjøbt 1/2 Otting Smør, der veiede Brutto 15 1/2 Pd., iberegnet en Kampesteen, af circa 2 Pds. Vægt, som fandtes paa Bunden, i Halvottingen. (Slige Kieltringstreger burde dog virkelig afstraffes!)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-07-10
Fra Thisted meldes: "En Baad fra Vesterassels, hvori en Huusmand med sin Kone og en gammel Fisker, kantrede forleden Eftermiddag paa Fjorden under et heftigt Vindstød. Mand og Kone, et Par unge Folk, druknede, men den gamle Fisker, der er saa svag at han ikke kan gaae uden ved Hjelp af tvende Krykker, blev reddet, idet han kom til at ride paa Kjolen af den kantrede Baad og med denne drev paa Land. Forgangen Uge kantrede en Fiskerbaad udenfor Woruper i et pludseligt paakommet haardt Veir, af de derværende 2de Mænd druknede den Ene. Ligene af de ved Fæggesund druknede 6 Fruentimmer skulle nu alle være drevne i Land og begravede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-07-10
Den jydske Stænderforsamling. Følgende Deputerede have undskyldt sig for at give Møde: Af de Kjøbstaddeputerede: Den 1ste Dep. for 1ste District, (Aalborg) Cancelliraad Otterstrøm. (Da begge Suppl. ere fratraadte, er nyt Valg foranstaltet.) Begge de Dep. f. 2det D. (Aarhuus). Justitsr. Fleischer og Cancellie. Funder. Den 1ste Suppl. Politiassist. Proc. Nielsen, møder, anden Suppl. Kbm. Bang har undskyldt sig, saa denne Plads bliver ubesat. Af Sædegaardseierne; Propr. Rottbøll til Børglumkloster; ligeledes Suppl. Kammerherre Scheel til Birkelse og Propr. Weinschenck til Gunderupgaard. Tredie Suppl. Propr. Winkel til Dybvad møder. Af de mindre Landeiendomsbesiddere: Godsforvalter Hjort af Aastrup; Suppl. Forpagter Bøggild moder, Proprietair Borberg; i hans Sted møder Gaardeier Østergaard. Procurator Petersen, til Duegaard; i hans Sted møder Forpagter Klingenberg. Justitsr. Fielstrup; Suppl. Kolby er nylig død. Ogsaa ere de Dep. Procur. Juul og Propr. Bay ved Døden afgaaede. I deres Sted ere indkaldte Kammerr. Bi til Bangsbo og Propr. Boserup til StubberggaardPropr. van Deurs er fratraadt paa Grund af Gaardsalg og da Districtet ingen Suppleant har, er foranstaltet nyt (Coll. Td.) Valg. - Den kongl. Commissarius, Geheimeconfr. Ørsted, var allerede i Søndags ankommen til Viborg. Ved den Gudstjeneste, hvormed Stænderforsamlingen aabnedes igaar, prædikede Hs. H. Provst Møller.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-07-10
Handels-Efterretninger. Af de paa Uldmarkedet i Randers afsatte Partier Raceuld opnaaede den Meilgaardske og Oddenske Uld iaar de høieste Priser. De fra Clausholm og Moesgaard kunde imidlertid paa Grund af den bedre Vadskning, have obtineret mere men Eierne meente dog at have Anledning til at refusere (Rd. Av.)de derpaa skeete Bud.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-07-10
Aarhuus, den 10de Juli. Sidstafvigte Løverdag- og paafølgende Mandag Aften aflagde dHrr. Adjunct Nis Hanssen og Jnstitutbestyret Kraiberg for en talrig Forsamling af den herværende Læseforenings Medlemmer en omstændelig og i høi Grad interessant Beretning og Skamlingsbanke-Festen. Ved Foredragets Slutning udbrød Forsamlingen i et levende tre Gange gjentaget Hurra for "Skamlingshelten", den gjæve Laurids Skau. – Det vilde være glædeligt, om saaledes for Fremtiden jævnlige Foredrag over en eller anden almeeninteressant Gienstand kunde oplive Selskabets Møder, og der er Grund til at haabe, at dette vil skee. De ovenomtalte Foredrag havde strax til Følge, at 22 lode sig indmelde som Medlemmer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-07-10
Det var i Søndags hundrede Aar siden at Rosenholm blev gjort til et Stamhuus. J Anledning heraf var foranstaltet en Høitidelighed, hvortil ogsaa Godsets Bønder vare indbudne. Disse: Gaardmænd og Huusmænd, tilkjendegave den nuværende Stamhuusbesidder, Baron Hans Rosenkrantz, deres Erkjendtlighed, ved at overrække ham en særdeles smuk Sølvpokal med passende Jnskription. Snart er det nu 300 Aar siden Rosenholm blev bygget.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-07-10
Reisende. Med Paqnetten "A. S. Ørsted" til Kjøbenhavn, Mandag Aften den 8de Juli. Malermester Schou og Kone, Patrouillebetjent Lassen, med Kone og Børn, Jfrne T. Kaus og A. Jessen, Frøken Badin, Bagerm. Frydensberg, Kbm. Bolquartz, og nogle Dækspassagerer. Jalt 16 Passagerer. Opfordring til at bære danske Cocarder. Paa en Tid da Blikket med Bekymring vender sig mod Syden, hvor vore Brødre, de djærve Nordslesvigere, kjæmpe for deres og vort fælleds Modersmaals naturlige Rettigheder, vover Inds. at henvende sig til danske Mænd, der føle hvad Digteren saa smukt har udtrykt: "Eendrægtigheden holder; den er som Ringen Paa Landsen, uden hvilken dens Kraft er ingen." og opfordre dem til, ogsaa at vise denne deres Enighed og Sympathi ved et ydre, i Tidernes Løb uforanderlige Tegn, en dansk Cocarde: rød og hvid, liig den der blev baaren af Fyenboere og Andre ved sidste Folkefest paa Skamlingsbanke. Denne Cocarde mener Jnds, kunde sælges for 24; Salget deraf betroes paalidelige Mænd, og Jndtægten derved tilsendes de oprettede slesvigske Hjælpe foreninger. Jkke kan Inds. rose sig af, at være iblandt dem, der saa varmt ved Tale og Skrift tage sig af hine vore Brødres og vor egen Sag, ikkun som saa mange Andre føler han Jnteresse for Sagen og yder sin liden Skjærv, og han venter derfor at en vægtigere Stemme vil lade sig høre, hvis Opfordringen om denne, som Nogle vel synes, ubetydelige Gjenstand, vinder bifald. En Deeltager i Festen paa Skamlingsbanke.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-07-10
Bekjendtgjørelser. Förstkommende Fredag den 12te Juli, Formiddag Kl. 9, ordineres i Aarhus Domkirke efternævnte theologiske Candidater: – A. Winther som Sognepræst for Vinding, Bryrup, og Vrads Menigheder, – C. F. E. Engel som Sognepræst for Nim og Underup; – L. Bendtsen som Sognepræst for Adslev og Miesing; – og N. H. Schnegelsberg som Sognepræst for Vinding og Vind i Ribe Stift. - Prædiken holdes af Hr. Winther, Løverdagen den 13de Juli 1844, om Aftenen Kl. 8, afholdes en extraordinair Generalforsamling i Læse foreningen for Aarhuus og Omegn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-07-10
Jfølge Begjæring af Kjøbmand H. L. Schoubye fra Brevig foretages Auction ved Havnens nordre Side, her i Byen, førstkommende Mandag d. 15de dennes, om Eftermiddagen Kl. 3, over et Parti Fyrre Tømmer og Brædder; hvilket herved til Liebhaveres Efterretning, bekjendtgjøres. Aarhuus Byfogedcontoir, d. 10de Juli 1844. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-07-10
Onsdagen den 17de Juli afholdes offentlig Auction i Spentrup Præstegaard over 7 Kakkelovne og noget Sølvtøi m. m., hvori er effectueret Udlæg for resterende Skatter og Afgivter. Nørhald, Støvring og Galthen Herreders Contoir, den 25de Juni 1844. Wesenberg. Auction over Faar og Beder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-07-10
Løverdagen den 20de Juli d. A., Formiddag Kl. 11, bortsælges ved offentlig Auction, ved Aarhuus Kjøbstads Vesterport, omtrent 100 Beder og Faar, for det Meste tjenlige til Slagtning. Lysthavende indbydes. En Undertegnede tilhørende, i Veile Havn henliggende, nybygget, biilfærdig og 18 Commerce=Læster prægtig Jagt, Fortune kaldet, vil, efter Overeenskomst med vedkommende Auctionsdirecteur, blive stillet til offentlig Auction, som holdes paa Liggepladsen Løverdagen den 20de Juli næstkommende, Formiddag Kl. 10; hvilket herved til Lysthavendes Efterretning bekjendtgjøres, med Tilføiende: at Betalings-Vilkaarene, saavidt muligt, ville blive lempede efter Omstændighederne og en reel Kjøbers Leilighed. N. H. Pring. Veile, den 26de Juni 1844. Onsdagen den 24de Juli førstkommende, Klokken 10 Formiddag, bliver efter Reqvisition fra Vedkommende, paa Øen Endelave afholdt Auction over det paa Svane grunden ved bemeldte Øe strandede Jagtskib "Ane Cathrine", drægtig 8 1/2 Commercelæster, hjemmehørende i Flensborg, samt over de derfra bjergede Gjenstande, bestaaende af forskjelligt Tougværk, 1 Storseil, 1 Stagfor, 1 Klyder, 1 Jager og Spildom, nogle Stkr. Jernkjettinger, Blokke, med mere Skibsredskab. Hvilket herved bekjendtgjøres. Woer og Rim Herreders Contoir i Horsens, den 6te Bernth. Juli 1844.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-07-10
Landeiendom til Salg. Mygindgaard, beliggende i Mygind By og Sogn, Sønder=Hald Herred, Randers Amt, 1 3/4 Miil fra denne By, agtes bortsolgt underhaanden. Til Eiendommen hører et Areal af c. 50 Tønder Land, foruden en Eng paa circa 3 Tdr. L., der afgiver fornødent Tørveskiær og desuden 20 Læs Haarlig. Jorderne, der ere i god Drift og af udmærket Bonitet, staaer for Hartkorn Ager og Eng 5 Tdr. 4 Skpr. 2 Alb. gl. og 5 Tdr. ny Matricul, kan endnu betydelig forbedres, da særdeles god Mærgel haves beqvemt paa flere Steder, og endnu ikke har været afbenyttet. Ligeledes vil Engen betydelig kunne forbedres, da den grændser umiddelbart til Mølleaaen, fra hvilken Overrisling let kan foretages. Gaardens Bygninger ere meget gode, og Stuelængden, der er teglhængt, afgiver en behagelig og særdeles beqvem Bopæl for en Familie udenfor Bondestanden. Ved Gaarden, hvorpaa fortiden holdes en Besætning af 4 Heste, 12 Køer og 12 Faar, hvilken, som Følge af det Foranførte, meget vil kunne forøges, ligger en god Frugt- og Kjøkkenhave. Pengevilkaarene ville, for en solid Kjøber, blive favorable, og om Kjøbet af Eiendommen behage man at henvende sig enten personlig eller i portofrie Breve til undertegnede Eier. Thornhuset ved Benzon pr. Grenaae i Juli 1844. Schmidt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-07-10
Gjæstgiveriet eller Kroholdet i Hovedkroe, paa Landeveien mellem Aarhuus og Horsens, kan til 1ste Novbr. d. A. erholdes til Leie eller Forpagtning. Derom accorHerschend. deres med Eieren. Herschendsgave, den 3die Juli 1844. Sodal Hovedgaard, beliggende 5 Miil fra Randers, ved Landeveien imellem Viborg og Hobro, agter Eieren, underhaanden at sælge. Eiendommen kan tiltrædes strax, og Gaarden modtages som den staaer, med fuld Afgrøde, Besætning og Jnventarium. Arealet udgiør, 300 Tdr. Agerland foruden Mose og Hedejorder, circa 250 Tdr. Eege=Skov og fortrinlige Engjorder paa over 90 Tdr. Land. Jorderne ere af god Bonitet og skikkede til al Slags Sæd. Mærgel haves i Overflødighed. J Kjøbet følger 3 Bøndergaarde og 17 Huse, ligesom og Kirke-, Korn- og Qvægtienden af 3de Sogne, til Beløb aarlig 150 Tdr. Rug, som leveres in natura. Penge Vilkaarene ere billige for den solide Kjøber. Det nærmere erfares hos Undertegnede. Sødal pr. Viborg, i Juni 1844. Bjerregaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-07-10
Landeiendom. En fortrinlig Gaard i Nærheden af Greenaa, med et Areal af circa 200 Tdr. Land, gode Bygninger, og Vaaningshuset indrettet til en Familie udenfor Bondestanden, agter Eieren, formedelst anden Bestemmelse, underhaanden at bortsælge med eller uden Besætning, paa billige Pengevilkaar. Nærmere Oplysninger og denne Eiendom meddeler Procurator Steenberg i Greenaa og Procurator Olsen i Randers.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-07-10
Dampbrænderie Et velindrettet og saa godt som nyt Dampbrænderie med 3 Mæskekar, af circa hver 18 Tdr. Rums Størrelse, er strax eller til Efteraaret at faae tilleie, med eller uden Stald, i en af de vestlige Kjøbstæder. Det Nærmere desangaaende erfares hos Hr. Kjøbmand Leth i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-07-10
Dampskibet "Iris"
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-07-10
Capt. P. E. Sletting, K. M. ankommer hertil fra Kjöbenhavn Löverdagen den 13de og afgaaer igjen til Kjöbenhavn Mandagen den 15de Juli om Morgenen Kl. 6, medtagende Passagerer, Stykgods og Kreaturer. Man behage at henvende sig til Aarhus, 7de Juli 1844. A. Thomsen, Mægler.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-07-10
Hos Undertegnede er i disse Dage fra Kjøbenhavn arriveret endeel meget smukke Kapper og Blomster samt Jda Liisberg. mere til Modepynt henhørende. paa Skolegaden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-07-10
Lagnayra Knaster i Kasser paa 2 og 4 7, Melange i Foust., samt Sundheds- og Bergamott=Rape (i hele Glas særdeles C. A. Rodtwitt. billig, faaes hos
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-07-10
Fiint Hvedemeel C. A. Rodtwitt. til pr. Lid faaes hos fra Kongens Bryghuus, til 4 a 6 s. Flasken, faaes hos C. Rodemier. Jordbær.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-07-10
De fra forrige Aar noksom bekjendte udmærkede Atkinson og Roseberry Jordbær faaes daglig i smukke friskafplukkede Varer hos Undertegnede til de gangbare Priser; Bestillinger modtages saavel i Haven som i min Bopæl, paa Hjørnet af Steentrappen og Aagaden. F. J. Chr. Jensen, Kunst- og Handelsgartner.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-07-10
Glas- og Christal-Varer, Porcellain- og engl. Fajance, heraf er i disse Dage hjemkommen nyeste F. C. Döcker. smukke Varer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-07-10
Et Parti laquerede, pletterede og Bronce-Varer, Lamper og Lysekroner, Speile i forgyldte og polerede Rammer, nylig hjemkomne, erholdes til særdeles moderate Priser hos F. C. Döcker.