JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1833-01-27
H. M. Kongen har allernaadigst behaget, ved Hr. Etatsraad og Prof. Astron. De. Schumacher, at lade Dr. Seelander fra Upsala, som i sidste Sommer med adskillige Passage-Jnstrumenter har gjort Jagttagelser paa Observatoriet i Altona, overlevere en kostbar Tronghtons Sextant, som et Beviis paa Hs. Maj. Tilfredshed.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1833-01-27
Udgiverne af "Maanedsskrift for Hesteavl Hestehold." Dhrr. Ritmester v. Horneman og Overkrigscommissair, Regimentsqvarteermester P. Hage, have erholdt Cancelliets Tilladelse til, i Fremtiden maanedligt at lade afholde offentlige Heste Auctioner i Kbhvn. Dhrr. Entrepreneurer have til disse Auctioners Afholdelse bestemt første Onsdag i hver Maaned, eller, naar denne indtræffet paa en Helligdag, da Dagen efter; Hvem, som vil have Heste forauctionerede, maa gjøre Anmeldelse herom 14 Dage iforveien; af det høieste Auctionsbud afdrages Sælgeren 4 Pret. og Kjøberen erlægger desuden 1 Pret., hvormed alle Omkostninger bestrides.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1833-01-27
Hr. Landskabsmaler F. Gjøs fra Bergen, har erholdt kongl., allernaadigst Tilladelse til, i Hovedstaden at forevise et Cosmorama, bestaaende af flere Malerier, forestillende danske, svenske, norske og andre Landes mærkværdige Situctioner, optagne og malede af ham selv, hvilke under Belysning sees, igjennem optiske Glas, i naturlig Størrelse.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1833-01-27
Den 9de Januar sidstleden har C. S. Schiellerup faaet Privilegium til at nedsætte sig som Bogtrykker i Kjøbenhavn.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1833-01-27
For Bogtrykkerierne er det ikke uden Jnteresse at erfare, at der nu i Kjøbenhavn er anlagt et saadant Skriftstøberie, at det er istand til at levere Alt Hvad der udfordres til et fuldstændigt Bogtrykkerie. Entrepreneuren hedder Brede, har for være etableret i Offenbach og agter allerede i Løbet af denne Uge at sætte sit Anlæg i Virksomhed. Herved vil altsaa et i lang Tid følt Savn blive afhjulpet, idet man fra nu af, for en billigere Priis og med større Hurtighed kan erholde de Skrifter, Linier, Zirater og sv., der for maatte forskrives fra Udlandet. (R. A.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1833-01-27
Ved det kongel. nordiske Oldskriftselskabs sidste Qvartalsmøde i Aaret 1832 bleve Dhrr. Pastor Prior til Hundstrup, og Forvalter ved de kongl. Godser Bjørnsholm og Aagaard, J. Wulff, optagne til sammes Medlemmer. Forslag til et Tidsblad, betillet Fakkelen. Under denne Overskrift læses i Adresseavis følgende Anmeldelse, undertegnet F. S. (et Mærke, Kammerjunker v. Scholten oftere har betjent sig af)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1833-01-27
En litterair Fakkel, der kunde oplyse Tingenes forskellige Sider, synes mig, da det nu vrimler af de meest lumpne, eensidige Henperg og Fortolkninger, at være saare nødvendig. Enhver Sag, der offentligt fremsættes, bør ei alene skildres med sine onde, men ogsaa med sine gode Egenskaber; da kan Publicum være Høiesteret. Politivennen følger denne Regel; den literaire Universalalsom er ikke mere at faae; men Literair-Apotheket er større, end Hof=Apotheket; dette er en Trøst.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1833-01-27
Den 20de Decbr. sidstl. feirede Sognepræsten for Svancke og St. Jbs Menigheder paa Bornholm. Hr. Johan Christian Meelby. sit 50-aarig Embedsjubilæum; thi paa denne Dag for et halvt Aarhundrede siden, beskikkedes han til Lærer ved det kgl. Vaisenhuus i Kbhvn. Amtmanden og en stor Deel af Landets geistlige og verdslige Embedsmænd havde, uagtet det daarlige Veir og Føre, i denne Anledning forsamlet sig paa St. Ibs Præstegaard, for at lykønske Jubellæreren, hvem hans Ordensbroder, Hr. Saxtorph, som Ordfører, hilsede med en hjertelig Tale.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1833-01-27
I Kjøbenhavnsposten læses Betragtninger om Biskop Dr. F. Plums aarlige Efterretninger om den udenlandske nyere theologiske og pastorale Literatur, med Hensyn til den Dom over dette Værk. der i Kjøbenhavnsposten for 1831 Nr. 169 anføres som Uddrag af det svenske Tidsskrift SweaAnmelderen, der aldeles erkjender dette fortjenstlige Arbeides Værd, bemærker i en Note: " at han hverken henhører til Fyens Stift eller staaer i nogen enten offentlig eller privat Forbindelse med Biskoppen, ligesom det heller ikke er Venskab for Manden, der bringer ham til at interessere sig for dennes theologiske Skrifter, men omvendt disse, der have gjort ham til en Ven af Manden.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1833-01-27
Som en sand Sieldenhed i sit Slags kunde det vel fortjene at komme til offentlig Kundskab, at en sex og fiirsindstyve Aars gammel Mand i denne Tid afgaaer med Pension fra Hovedstadens Vægtercorps, hvori han har tjent vel i 32 Aar. Han hedder Abraham Tangnæs, er født i Norge, og var forhen i fast Tieneste ved Kongsberg Sølvværk i næsten ligesaa lang Tid saa at han i 60 Aar og derover har tjent det Offentlige. Det er mærkeligt, at denne Olding, ligetil sin Afskedigelse i en saa høi Alder, har kunne forestaae en af Kbhvns Vægterposter, uden at der nogensinde er ført Anke over ham i eller udenfor hans Tjeneste. (Dagen)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1833-01-27
Kjøbenhavns Børs den 18de Januar. Cours. Hamb. 2 Mk. - a vista 214. Spec. 211. Specier solgtes til 2 Rbd. 10 1/2 s. Bank Discontoi4 pCt. Norske Speciess. pr. 100 Spec. 150 a 150, Rbd. Sal. Svenske Sdl. pr. Rdl. Rigsg. 43 1/4 a 43 1/2 Rbs. Tegn. 4 pCt. kgl. Oblig. (u. R.) 90 1/2 a 91. Rbdlr. Sedler. (84 1/2 a 85 i Bco). Nationalbank Obligationer (4de Febr. 1820) 102 a - Rbd. rede, Sølv. Dito dito 107 1/2 a - i Sedler.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1833-01-27
Døde. Kjøbenhavn: Kammerassessor J. Steenbech; Mad. N. D. Schmidt, fød Gjørup; Enkefrue Professorinde M. Castberg, fød Poulsen; forhenværende Toldkasserer i Thisted, Røder; Jfr. Johanne Brondt. Laurvig: Jfr. J. P. Hartwich. Lykkenssæde: Dannebrogsmand Henning Schroll, 73 Aar. Randers forhenværende Farver Franz Joseph Hofforv, 47 Aar; (hans Hustru Else Magrethe Pedersdatter, 38 Aar, overlevede ham kun 36 Timer). Ringkjøbing: Ane Erikke Rosenvinge, fød Kragh, 77 Aar Tobberg: Forhenv, Kirkesanger og Skolelærer i Torberg, Johannes Bøggild, 68 Aar. Karmarch: Forligelsescommissair Aarup, 61 Aar.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1833-01-27
Befordringer og Afgang. Den 12te December er Jnspecteur ved Frederiks Hospital N. L. Bindernp beskikket til Branddirecteur i Veile, Amt, istedet for Major C. R. Munck, Ridder af Dannebrogen, som atter under bemeldte Datum er meddeelt Confirmation paa Bestalling som Jnspecteur ved fornævnte Hospital, den 2den Januar er Kammerraad, Bogholder og Revisor under Directionen for Universitetet og de lærde Skoler J. S. Bloch beskikket til Justitsraad; Secretair og Contoirchef under samme Direction J. Lund til virkelig Cancellieraad. Den 12te Januar er Copiist i StatsgjeldsContoiret C. H. Jørgensen udnævnt til Fuldmægtig, og Kand. juris L. Ring til Kopist, Begge i samme Kontoir.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1833-01-27
Den 5te Januar er Cand. theol. J. Aggerup beskikket til Adjunkt ved Roskilde Cathedralskole.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1833-01-27
Ved Tallotteriets 1213de f. Trætning i Wandsb. udkom 12, 33, 66, 10, 11.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1833-01-27
AVERTISSEMENTS. Efter den i Huurup afdøde Præste Enke Magdalene Overgaard født Nyboe, bliver Onsdagen den 6te Februar 1833 om Formiddagen Klokken 9 slet foretaget Aabnings Forretning, som afholdes i Stervboegaarden i Huurup. Dette bekjendtgjøres herved til Efterretning for den Afdødes Arvinger og andre Vedkommende. Teglgaarden den 24de Januar 1833. Fischer.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1833-01-27
Undertegnede har i Sinde underhaanden om muligt at bortsælge min eiende Konge, og Korn-Tiende af Tøftinggaard i Østervandet Sogn; Accord træffes desangaaende med Tøftinggaard den 24de Januar 1833. S. Tøfting. Blanquetter til Af- og Tilgangslister over Kystmilicen, kjøbes paa Bogtrykkeriet.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1833-01-30
Ao. 1833. No. 11. Ten. Kongelig allernaadigst privilegerede Alvadiv og Avertissementstidende, eller Den nordcimbriske Tilskuer. Forsendes med Brevposten overalt i Danmark og Hertugdømmene. Onsdagen den 30 Januar. Redigeres, trykkes og udgives i Thisted af J. S. Lund.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1833-01-30
Politiske Efterretninger. Engeland. For at see hvor aldeles forskjellig Anskuelserne kunne være, meddeles Læseren følgende Expectoration af det engelske Blad Morning-Herald om den franske Expedition mod Antverpen: "Strax ved de Franskes første Jndrykning i Belgien paastode vi, at Erobringen af Antverpens Citadell ingenlunde ville lede til en tilfredsstillende Opløsning af den belgiske Qvæstion. Blod er der rigeligt flydt, men til hvilken Nytte, Til hvis Fordeel er dette skrækkelige Skuespil bleven opført, Vi vedblive vor Paastand: at dette ødelæggende Optrin ikke har bragt noget Partie, uden Kong Ludvig Philips doctrinaire Ministre nogen Fordeel. Hvad har den anglogalliske Convention gjort for Belgien, derved, at den bragte en fremmed Magt i Landet for at fordrive Hollænderne, har den ødelagt selv ethvert Skin af belgisk Uafhængighed. Jngen Nation kan betragtes som uafhængig, hvem det ikke er tilstaaet at kjæmpe for sig selv, eller ogsaa kun at være virksom i Kampen. De tappre Belgier"" som man saalænge øvede i Vaaben, for at deres forrige Sottiser kunne udslættes, ere af Franskmændene ligesaa let stødt tilside, som før slagne af Hollænderne. Hvad har den anglo galliske Convention gjort for Engeland, den har ved et fiendtligt, kand Angreb, stødt dens gamle Bundsforvante for Hovedet, den har skal det den brittiske Handel paa en maaskee uerstattelig Maade, og man vil sige om Engeland: at det har ladet Polen i Stikken, fordi dets Modstander, var mægtig, og derimod hoveret over Hollænderne, fordi man ikke troede at de kunne gjøre Modstand. Hvad har den anglo-galliske Convention gjort for Freden i Europa, den har endnu sat den mere i Fare, saalænge de store europæiske Magter maae fortsætte deres Udrustninger, kan i Europa ikke existere nogen Sikkerhed eller Tiltroe, som kan frembringe en sand Fred. Baandene ere blevne tættere knyttet mellem Preussen, Østerrig og Rusland; Preussen erklærer dette at være en naturlig Følge af det engelske og franske Cabinets vaklende System; hvad man ogsaa angiver for Preussens Grunde, saa er saameget vist, at naar den europæiske Fred er sat i Fare ved den anglo-galliske Convention, har dette Skridt, hvortil vores fredprædikende Minister er bleven forledt af den slue Talleyrand, gjort Freden usikkrere end nogensinde før. Ludvig Philipsdoctrinaire Ministerium, er altsaa det eneste Partie, der kan drage Fordeel af den anglo-alliske Convention; det coup d'clat, som et bevæbnet Jndfald i Belgien fører med sig, Løftet om en rig Høst af krigersk Berømmelse, har forskaffer dette Ministerium Gunst hos et forfængeligt og ustadigt Folk, beskyttet dette mod offentlig Anklage, og opmuntret det selv til et nyt Atten ge. tat mod Friheden, ved at foreslaae en Lov, hvorved ethvert Jndivids Liv og Frihed i Frankerig er givet til Priis for en Ministers vilkaarlige Opførsel, saa det gefalder denne at underkaste det Krigsretten.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1833-01-30
Tydskland. Den imellem Hs. Majestæt Kongen af Bayern og Hs. Majestæt Kong Otto af Grækerland afsluttede Alliants Tractat, bestaaer i det Væsentligste af Følgende: "Der skal til evig Tid existere en ubrøvelig Fred mellem Hs. M. Kongen af Bayern og Hs. M.. Kongen af Grækerland og deres giensidige Arvinger, Efterkommere, Riger og Undersaatter;
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1833-01-30
i Følge dette Forbund ville begge Monarker betragte enhver Magt, der ville foretage et fjendtligt Angreb mod en af dem, som en fælles Fiende, da dette Forbund ikke gaaer ud paa Erobringer eller Udvidelse af begge Riger, men paa Opretholdelse og Sikkerheden af en uforstyrret Besiddelse af begge Rigers Gebet; saa forsikkres, og garanteres Hs. M. Kong Otto de Besiddelser, som han ved Londonner-Tractaten af 7de Mai 1832, og den mellem Rusland, Frankerig, og Engeland, og den ottomaniske Port paa den anden Side afsluttede Convention, er bestemt.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1833-01-30
Hs. Majestæt Kong Ludvig overdrager til Kong Otto af Grækerland 3500 Mand under en af hans Generalers Befaling, for at aflose de allierede Magters Tropper, og det Tidsrum, hvori dette Hielpecorps skal forblive i Grækerland, fastsættes til 3 Aar; fornævnte Hielpe, corps vil erholde sin Gage og Lønning af den banerske Krigskasse, men hvilket siden liqvideres med den græske Regjering, hvorfor ogsaa Tropvernes Forpleining og Qvarteer under deres Ophold i Grækerland bekostes af den græske Regjering, hvilket ogsaa er Tilfældet med Troppernes Oversendelse og Transport o. s. v. Med Hensyn til begge Staters gjensidige Handel, da skal dette nærmere bestemmes ved en Handels-Tractat.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1833-01-30
(Hamb. nene Zeitung.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1833-01-30
Blandinger. Nytaarsaften indgav Advocatsfiscalen i Smaa Hoftet, Hr. Pfeffer, sine Slutnings-Paastande, i Høiforræderiesagen imod Friherrerne Vege lack og Tüben. Da Begge vare overbeviste om at have havt Samqvem med Prinds Gustaf, paastod Hr. Pfeffer, paaberøvende sig det kongl. Forbud af 10de Orcember 1812, at Begge skulde underkastes den i §. 3 af dette Forbud fastsatte Straf, nemligt Forviisning af Riget og Fortabelse af deres Rettigheder som svenske Undersaatter; men med Hensyn til de imod Begge forekomne graverende Omstændigheder, hvilke de havde nægtet, skjøndt Hr. Pfeffer for sin Deel ansaae dem overtydende, og hvis meere eller mindre graverende Egenskab han saaledes henstillede til Hofrettens Prøvelse, nem ligt, imod Friherre Vegeseck, Forfatterskabet af det bekiendte Brev, dateret fra Berlin, den 3die Juli 1832, til Friherre Duben i Wien; og imod Friherre Duben, at han har næret og yttret Hensigter og Tanker, der vare farlige for den almindelige Orden og den bestaaende Sikkerhed, paastod Advocatfiscalen, at begge Friherrerne skulde sættes paa Fæstningen, for at formaaes til Bekjendelse, i hvilket Tilfælde den ovenfor paastaaede, bestemte Straf naturligviis maatte udsættes indtil videre.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1833-01-30
Chineserne have, som bekjendt, intet Alphabet, en Omstændighed, der har givet Anledning til mangehaande falske Jdeer om de uhyre Vanskeligheder, der, skulle være forbundne med at skrive et Sprog, som ei lader sig nogstavere. Selv Lærde paastaae endnu den Dag idag, at Chineserne behøve en heel Levetid forat lære at læse, og at de først i deres høie Alderdom opnaae Færdighed nek til at skrive deres Testamente. Nogle have endog paastaaet, at Folket umuligt kunde læse de Boger, som bleve trykte. Alt dette er imidlertid ugrundet.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1833-01-30
i den chinesiske Skrive forestiller ethvert Tegn, istedetfor at erindre om en Lyd, saaledes som i vort Alphabet, umiddelbart Jdeen eller Gjenstanden, man kalder den derfor en idengraphisk Skrivt. Ethvert Tegn har sit Værd for Øiet, og er uafhængigt af al Lydforbindelse; enhver Tanke har, om man saa tør sige, sit Skrivtegn. Man behøver saaledes ikke at kunne tale et eneste Ord Chinesisk, og kan derfor ligefuldt forstaae en chinesisk Bog, ligesom igjen hos os en Udlænding ikke behøver at forstaae et eneste dansk Ord, for at kunne læse en dansk Bog. Det er med de chinesiske Skrivtegn ligesom med vore Taltegn. (Rd. Av.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1833-01-30
J Krigen paa den spanske Halve, bleve to Brødre indlemmede som Fændrikker i et engelsk Regiment, og fægtede som Løver i et derpaa følgende Slag, hvorfor de bleve fremkaldte af Commandanten, der sagde dem meget smigrende i Anledning af deres tappre Opførsel, og tilbød dem befordring; men de frabade sig standhaftigen samme, og udbad dem derimod, at de, som Belønning for hvad de havde gjort, maatte strax afskediges. Dette skete, og førend de forlode Armeen angave de Grunden til deres gaadefulde Opførsel: at de havde ført en saa overordentlig Frygt for at gaae i Slaget, at de havde fægtet af reen Fortvivlelse, og erklærede: at de ikke kunde overtale sig til at udsætte sig derfor Alle Reisende ere enige i, at det skjønneste Foraar paa Jorden skal være i Landet Cashemir, som nu hører til Afgbanistan: Himmel, Jord og Luft besidde der Behageligheder, som man finder intet andetsteds.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1833-01-30
Paa Enge og Marker blomstre Violer, Nanzisser, Jonquiller, Tazetter. Hynzinther, Lillier, Jris, Ranunkler og de deligste Roser. Tagene ere fortrinliger smykkede med Tulipaner; de høie og tykke Skove prange ogsaa med en Mængde i Europa ubekiendte Skjønheder.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1833-01-30
Den bekjendte Abt Vogler havde afretter en Papegoye, saaledes at han kunde synge det mellemste D, ja endog en heel Octav, med videre kunde han ikke bringe den. Han fik den lært at synge, ved at give den mange Kastanier at spise; siden kunne han aldrig componere i Papegoyens Nærværelse, uden af den stemte i, saasom Teis, Quint eller Octav. Naturen synes at have bestemt visse Menskeslag, ligesom Dyr ene, til visse Arbeider; saaledes ere alle Støvlepudsere i Frankerig, Savoyarder, alle Portnere ved Hoteller ere Schweisere, og medens man brugte Pudder og Parykker, kunne Jngen behandle dette saa godt, som en Jrlænder. Saaledes ere ogsaa i Spanien alle Lastdragere smaae undersætsige Galicier.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1833-01-30
En Hr. v. D. i Moskau, en meget riig Godseier, udmærkede sig ved en Mængde bizarre Foretagender. En af hans Døttre giftede sig imod hans Villie; men hun fik heller det mindste Udstyer, og han forbød hende og hendes Gemal at komme for hans Øine. Da den unge Kone var bleven forløst med en Søn, vovede hun, ledsaget af hendes Mand, at kjøre den til hendes fortørnede Fader, for om muligt at forsone ham. Det unge Ægtevar overraskede ham ogsaa, og Datteren lagde den Nyfødte i hans Arme. Han syntes forlegen, men fattede sig dog, modtog sin Datter og Svigerson meget høflig og beværtede dem paa det bedste; men talede ikke et Ord om deres Forbindelse, eller om et Udstyer. Da de unge Folk igjen skulle kjøre bort, fandt de er nyligt slagtet Sviin i deres Vogn. Manden, som fandt sig hviligen fornærmet, ville kaste det ud; men hans Gemalende overtalede ham Mote at rette sig efter hans Svigerfaders-Luner, og ikke at gjøre nogen Opsigt. Da de vare lonne hjem, ville Betientene bære Svinet, bort, men formaaede ikke at løfte det op man undersøgte det nu nærmere og fandt det fyldt med Guldstykker.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1833-01-30
Jndenlandsk. Fra Odense skrives under 22de De Endnu høres intet til, at Gierningsmændene af det skammelige Stimands-Overfald og Tyverie hes Enken i Brønserod ere opdagede, hvilket dog var at ønske for Almeensikkerhedens Skyld. Maaskee vilde en udlovet Præmie fra det Offentliges Side kunne bidrage dertil,
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1833-01-30
Trende Brødre Zeuthen i Kbhvn, bekjendtgiør, at de i sidste Jldebrand mistede næsten Alt, og efterlyser muligt reddet Gods. (Ab. A.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1833-01-30
Nyeste Morgenpost siger, at Magister Lindberg, samler i sin nordiske Kirketidende Stemmer for det forældede Ritual.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1833-01-30
Ved Jldebranden som forleden Rat udbrød i 12 Hovedstaden, havde ogsaa Theatrets Garderobe været i stor Fare, da Dr. Ryge boede tæt derved.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1833-01-30
Man fortæller, at to af Theaterdirecteurerne vare seete slæbende paa uhyre Pakker af Dragter &c.¬
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1833-01-30
J et andet Huus ved Siden af laae Jfr. Astrups Liig, som man vilde have kastet ud af Vinduet, men som blev forhindret.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1833-01-30
Capt. v. Mørck af Livjægercorpset er, for at have slaget en Jæger af bemeldte Korps over Armen, m. m., ifølge kgl. confirmeret Statskrigsretsdom af 7de f. M. idømt en Maaneds Arrest i Citadellet Frederikshavn i 1ste Grad, og Livjæger Niels Larsen 4 Dages Arrest paa Resenborg, Slot.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1833-01-30
Ved Rendsborg druknede den 8de Dennes en Arbeidsmand, der over Jsen vilde gaae til sit Arbeide ved Carlshutten. En i Nærheden staaende Skildvagt, der ilede ham til Hielp, blev med Møie frelst. Søndagen forud brast Jsen med 3 Personer: 2 Mandfolk og en ung Pige, der paa Skøiter havde vovet sig for langt ud paa Over Eideren; men Skomager W. Bass i Rendsborg var saa lykkelig, med egen Livsfare at frelse dem Alle. (Rd. Av.)J Havnen ved Eckernførde er nylig fanget en Aal, der var 7 Fod lang og veiede 70 Pd. Den var ligesom strandet og kunde for Lavvandet, ikke igjen blive flot.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1833-01-30
Forgangen Nat – skrives fra Ringkjøbing den 15de Januar – indtraf det Uheld paa Holmsland, at en afsindig Bondekarl, over hvem der blev paa get, listede sig op af Sengen, medens den som sad Vagt ved ham var indslumret, og i sit Raseri styrtede sig i en Brønd, hvor han om Morgenen fandtes druknet. Pigen i Huset, som var hos ham da Ulykken skeete, skal være gandske fortvivlet.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1833-01-30
J Anledning af Hs. M. Kongens høie Fødselsdag skulle der paa det kongl. Theater opføres en ny original Vaudeville af Prof. Heiberg. De Danske i Paris," hvis Handling er fra den Tid de danske Tropper laae i Frankerig. Thisted.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1833-01-30
Vor ædle Konges Fødselsdag blev ogsaa hos os modtaget med Glæde og Høitidelighed. 9 Kanonskud forkyndte Festdagens Anbrud. Paa Torvet hvor Byens Borgerskab paraderede med vaiende Fane og klingende Spil, blev af de tilstedeværende Embedsmænd og Borgere udbragt et gjentaget Hurraraab for den elskede Landsfader. Ved de i denne høitidelige Anledning foranstaltede Festiviteter, herskede den gladeste Stemning; Hs. Maj. Kongens og Dronningens, samt Kongehusets Skaal udbragtes under Kanonernes Torden, og Alt aandede kun de meest levende Ønsker for vor almenelskede Monarks fremtidige Held,
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1833-01-30
AVERTISSEMENTS. Foreløbig bringes herved til almindelig Kundskab, at om en 3 Uger vil ved offentlig Auction her i Byen blive bortsolgt en Deel Meubler, Plet, Glas Vare, Steentøi, Kakkelovne, Kjøkkentøi, Sengeklæder, Linned, en WienerVogn, flere Sæt Seletøi med mere, alt tilhørende afdøde Cancellieraad Tofts og Kones Boe. Dagen og Conditionerne vil nærmere blive bekjendtgjort. Thisted, 30te Januar 1833. Efter den i Huurup afdøde Præste Enke Magdalene Overgaard født Nyboe, bliver Onsdagen den 6te Februar 1833 om Formiddagen Klokken 9 slet foretaget Aabnings Forretning, som afholdes i Stervboegaarden i Huurup. Dette bekjendtgjøres herved til Efterretning for den Afdødes Arvinger og andre Vedkommende. Teglgaarden den 24de Januar 1833. Fischer.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1833-01-30
Hauge= og Blomsterfrøe, faaes, som sædvanlig, til forestaaende Foraar til de billigste Priser hos Thisted den 30te Januar 1833. Søren Møller.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1833-01-30
Undertegnede har i Sinde underhaanden om muligt at bortsælge min eiende Konge, og Korn-Tiende af Tøftinggaard i Østervandet Sogn; Accord træffes desangaaende med Tøftinggaard den 24de Januar 1833. S. Tøfting.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1833-01-30
Da Posten ved Avisens Slutning endnu ikke var arriveret, blive de med samme ankomne Nyeheder, meddeelte i en Extra-Avis i Morgen. Redacteuren.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1833-01-31
No. 12. Ao. 1833. Kongelig allernaadigst privilegerede Avertisselavidende,
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1833-01-31
Amtvaviv og eller Den nordcimbriske Tilskuer. Forsendes med Brevposten overalt i Danmark og Hertugdømmene. Torsdagen den 31 Januar. Redigeres, trykkes og udgives i Thisted af J. S. Lund.