JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-04-21
Hs. M. Kongens Riddertog til Rosenborg blev betalt med 60 Rbdl. Nr. 3. Hds. M. Dronningens Jndtog med 70 Rbdl. Nr. 4. Deres Majestæters Kongens og Dronningens Tog til Komedien, den 29 Januar 1820, med 61 1/2 Rbdl. Nr. 5. En Landsby Smedie med 50 Rbdl. Nr. 7. Tømmerpladsens Brand i September 180, med 60 Rbdl. Nr. 8, de danske Kanonbaades Angreb paa den engelske Flaade 1807, 40 Rbdl. Nr. 21. Sandkisten ved Nyhavn 43 Rbdl. tilslaaet Hr. Profess. Ursin; Nr. 23, en Dyrehavs Scene 51 Rbdl. Nr. 24. Dyrehaven, hvor Alt sees i fuldt Liv, 57 Rbdl., tilslaaet Hs. Ex. Geheime Stats- og Finantsminister Møsting, som ogsaa fik flere Stykker. Nr. 31. Portrait af en gammel Husar 30 Rbdl., og Nr. 32. et Sidestykke dertil, en gammel Valdbykone, for 22 Rbdl.; disse to Stykker bleve tilslaaede Hr. Cancellieraad Thomsen, som og fik flere. Efter disse Original malerier, af Kunstneren selv, solgtes 28 Stkr. andre Malerier af forskjellige nyere og ældre Mestere. Af disse blev Nr. 47, en Bjergegn af Hans Harder, bedst betalt med 40 Rbdl. 4 Mk.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-04-21
Sparekassen i Nykjøbing paa Falster, som blev aabnet d. 1 Dec. 1828 har nu d. 14 Apr. 274 Interessenter, af hvilke 116 i Falsters Landdistrikt, 99 i Lollands, 5 i Nakskov, 3 i Maribo, 3 i Rødby, 1 i Saxkjøbing og 4, i Nykjøbing. 337 forskjellige Indskudde ere modtagne, og Beholdningen var d. 11 Apr. 10248 Rbd. r. S. og 13178 Rbd. Sedler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-04-21
Blandede Efterretninger. Den nuregjerende Storfultan Mahmud II, hedder det i Edinburgh Revien, er umodsigeligen een af de overordentligste Mænd, der nogensinde have ført det tyrkiske Scepter. Vi ere fuldkomment af samme Mening som den forhenværende Gesandt ved Porten, Grev Andreossy, i hans Værk om Constantinopel. Efterat have omtalt Rigets urolige Tilstand under Selim III, siger han: Men fast besluttet at gjenvinde sine Rettigheder, har den nuværende Storherre, Mahmud II (født 1785, valgt 1808), en Fyrste af den største Characteer, i en Tid af to Aar, og ved kraftfulde Handlinger, fuldkomment undertrykt Janitscharerne, og adskildt fra dem det hele Corps Ulemas, som i Revolutioner i Seragliet altid virkede i Forening med dem. Ved at udrydde Wehabiterne har han gjenoprettet Valfarten til Mecca, og gjenindsat sig selv i Caliphatet. Han har gjenerobret Widdin, som den bekjendte Caputan Pascha, Hussein, gik Glip af. Han har gjenindtaget Servien, som fem Aars Opstand havde gjort uafhængigt af hans Scepter; han har undertrykt, eller ladet dræbe alle oprørske Paschaer, Agas og Ayans, som dristede sig til at gjøre ham hans Myndighed stridig. Han har afskaffet de arvelige Paschaliker, baade Paschaer og Agger kunne nu afsættes; mange af dem ere blevne afsatte og deres Pladser besatte med hans egne Skabninger i Seragliet. Da Bestikkeligheden af Selim IIIs. Ministere havde foranlediget hans Afsættelse, og siden denne Fyrstes Undergang, saa valgte Mahmud sig en Ve zier uden Naturgaver og af en meget svag Forstand. Han vaager over sit Divan med største Aarvaagenhed og levner det blot en Skygge af Magt; han styrer og ordner Alting selv; kort, han allene udgjør Regjeringen. Bedre og hurtigere underrettet, end hans Ministere, om Alt hvad der indtræffer, ved Hjelp af hans hemmelige Spe dere, ere hans Forholdsregler allerede tagne, førend hans Veziers Indberetninger faae Tid til at naae ham. Virksom, arbeidsom, ugjennemtrængelig i sine Øjemeed, en ivrig Iagttager af sin Religion, tro i Opfyldelsen af sine Løfter, ædruelig og en Opmuntrer af Sædelighed, bør Sultan, Mahmud med Føje betragtes som et Særsyn for Tyrkiet. Denne Mening, vedbliver Adresse, yttrede vi 1818, angaaende denne Souverain. Men siden den Tid har Sultan Mahmud ved at undertrykke Janitscharerne, ikke allene tilintetgjort denne uendelige Kilde til Uroligheder og Uordener, bortryddet en Hindring for Forbedringer, og knust et Redskab, der ofte kun var nyttigt for fremmede Fjender allene; han har endog forandret een af Grundlovene for det ottomanniske Rige – en Ting, som ikke tilbørligen forstaaes af Europæerne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-04-21
En tydsk Digter, Friedrich Furchau, har udgivet et episk Digt, som maa interessere alle Danske saa meget mere, som Æmnet er taget af vort Fædrelands Historie. Det fører Titel af: Arkona, ein Heldengedicht in 20 Gesangen, mit emer Ansicht Arkonas und einer Karte der Insel Rugen, Berlin, 1828. Digteren besynger det vendiske Rugens Omvendelse ved Valdemar den Store i Aaret 1168, forbunden med Hertug Henrik Løve af Sachsen, nærmede han sig, efter den rugiske Vendefyrste Razes Død, hvis tre Sønners ulige Characteer og Tænkemaade havde gjort dem uenige, med en mægtig Hær, Havborgen Arcona, beleirede den understøttet af Biskop Absalon, til Lands og tilVands, og Kampen endte, under overraskende Omstændigheder med det vendiske Hedendoms fuldkomne Undergang og Korsets fuldstændige Seir. Denne Seir har Digteren skildret, og dette er den Jdee, der ved Fabelens og Characterernes Behandling har ledet ham. Jmidlertid er den, som en tydsk Recensent forsikkrer, under hans Pen bleven sand og naturlig, og udarter ikke til en Carricatur af Partiskhed og Fanatismus. Paa den christelige Side fremtræder hos ham den oplyste Fornuft, den rensede Villie, den med Mildhed og Retfærdighed parrede Heltekraft, den ved Fromhed forklarede Reenhed og Skjønheden af den qvindelige Natur, hine Egenskaber ere fordeelte blandt den ædle Valdemar, den krigerske, kloge og dog gudfrygtige Ad salon, Raze's omvendte Søn, Jaromar, den længe af ham hemmeligen elskede Hildegaard, Dannerkongen, Knuds Datter, hendes Veninde Hedvig o. A. Paa Hedendommets Side er det utæmmede Naturels Kraft, ædelst i Helten Raze, ved mørk Lidenskab og Trods forvandsket i hans Søn Teglas, forberedet til og modtagelig for det Gode i hans anden Søn Stoislas, ved vild Drift forvendt i Apostaten Udo og den skjønne Heltinde Jsulca, ved Ærgjerrighed, og Overtro frygteligen forhøiet og vanskabt i Granza og Præsten Suento, nedsjunken til gemeen Ondskab i Troldmanden Rugehold. J det Hele er Sandheden paa den christelige og Lognen paa den hedenske Side. Men heller ikke det christelige Partie mangler Skyggesiden; Hertug Christoph, den uelskede Tilbeder af Hildgaard, i hans uædle Flamme, og den ærgjerrige Henrik vise hvad Naturer, der kun overfladisk have optaget den ny Religions Dannelse, egentligen ere. Versene ere i et af Digteren opfundet Metrum, meget velklingende. (Ivf. Vatter f. literarische Unterh. No. 23 s. d. A.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-04-21
Den yndede franske Skuespillerinde Demoiselle Mars bliver nu 56 Aar gammel. Hun har i lang Tid gjort Hemmelighed af sin Alder, og hvo kan tage det ilde op, men da hun for nogen Tid siden blev, som man erindrer, frastiaalen en Mængde Ædelstene, og for Retten maatte afgive Beretning om sin Alder, sit Fødested o. s. v., erfarede de videlystne og skadefroe Kritikere over Kunstnerindens Elskværdighed og de misundelige Pariserinder det Sande i Sagen. Uagtet dette spillede Demoiselle Mars ungdommelige Roller saavel i det comiske som alvorlige Fag, med lige megen Sandhed, og Folk af Smag og dømmekraft, foretrække hende paa Scenen for mangen un Skuespillerinde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-04-21
Til Gotha Kanalens Fuldendelse i Sverrivil endnu, beregner man, medgaae 100,000 Rdl. Bco., og en Proposition af Kongen har derom været afgivet til Rigsstænderne, hvorover de sammentraadte Finants- og Banco-Committeer have indgivet deres Betænkning. Den gik ud fra den An Grundsætning, at Statens Penge-Ressoureer, burde uden Undtagelse fornemmeligen (i førsta Rummet) holdes over, ikke allene for de aarlige, nu paa Rigsstaten ansatte Udgivter, men endog forde overordentlige Overslag, som Rigets Stænder, maatte finde uundgaaeligen nødvendige til Forsvarsværkets Tarv. Som Følge deraf formeente den, at større eller mindre Overslag til Götha Kanalen, samt andre saadanne, Statsbehovet underordnede Udgifter, ikke kunde komme under Ventilation, forinden Midlerne vare fundne til at dække de virkelige Statsbehov. Committeerne til raadede derfor, at alle Spørgsmaale om Understøttelse for Gotha=Kanalen maatte udsættes, indtil Stats= eller Budgets-Reguleringen var bleven opgjort, og denne Sag i sin Helhed kunde komme under Forhandling. J Ridderskabets og Adelens Plenum forhandledes Sagen d. 26 Marts. Grev Platen holdt en Tale, som varede i to Timer, i hvilken han yttrede sin Misfornøielse med Committeens Betænkning og begierte, at den til samme skulde tilbagesendes. Man borde ikke tilintetgjøre hundredaarige Ønsker og tyveaarige Anstrængelser. Hr. Rosenqvist lignede Kanalen med et Vidunder, som, hvor meget det end slugede, dog altid gabede efter Mere. - Kammerherre, Rosenblad gjennemgik alle Kanalers Historie, og Debatterne herom vare i det hele meget levende. Ved Votering besluttedes omsider med 206 Stemmer imod 146, at Betænkningen skulde tilbagesendes Committeen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-04-21
J Paris og London er Brødforfalskning nu gængse. J den første Stad blande Bagerne pulveriseret Granit, og i den sidste Gyps i Melet. Mage til det Barn, som har Navnet Napoleon i Øinene, havdes allerede for 180 Aar siden i Amsterdam, hvor den Gang levede et Drengebarn, i hvis høire Øje læstes Deus meus (min Gud), og i det venstre Elohim med hebraiske Bogstaver. Det russiske Rige og Maanen. Rusland i sit hele Omfang overgaaer Maanens Overflade med 123885 engelske Qvadratmile, naar man antager, at Maanen har, som Jorden, 2/3 Hav Maanens Overflade er nemlig 2,505,261 engelske Qvadratmile, en tredie Deel deraf som Fastland, er 83508, Qv. Mile. Det russiske Rige derimod havde, uberegnet dets amerikanske Lande, 958972 engl. Qv. M. Rusland omfatter 174 Længdegrader, 36 1/2 Bredegrader, det er den 19de Deel af Jordens Overflade, Havene fraregnede, den 14de Deel af vor Halvkugle, og den 28de Deel af hele Kloden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-04-21
Anekdote. Mozarts herlige Opera, Don Juan, gjorde i sin Nyhed mindre Lykke i Wien, end ved dens Opførelse i Prag. Men dette afholdt ikke Keiser Joseph II fra at belønne Componisten paa en udmærket Maade, i det han tilføiede: "Denne Operaer fortræffelig, og maaskee endnu skjønnere end Figaro, men den duer ikke for mine Wieneres Gane." Da Mozart erfarede denne Dom igjennem Digteren Lorenzo da Ponto, svarede han denne Man lade dem kun Tid til at gjennemtygge den.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-04-21
Kjøbenhavns Børs d. A. April 1829. Hamburg 2 M. - a vista 206 Species 208. Specier solgtes til 12 Rbmk. 7 1/2 s. Bank-Disconto 4 pCt. Norske Speciessedler. 2 Rbd. Sl. pr. 100 Specier. Svenske Sedler. – Rbs. Tegn. pr. Rdlr. Rigsgield. Rbd. Sedl. 4 pCt. Kgl. Oblig. (u. R.) i Banco. Dito Dito. . Nationalbank-Obligationer. (af Laanet 4 Febr. 1820) 1 Rbd. r. S. i Sedler. Dito Dito. . . . . 4 pCt. uopsigel. Rigsbkobl. 100 – r. S. Renter pr. 6 Januar 6 pCt. norsk Laan, 100 1064 i Banco. ved Hambro & Søn 4 pCt. nye norske Obligat. ved Dito lydende paa r. S. 97 97 1/2 r. S. 4 pCt. Dito Dito. . . 98 98 1/2 i Banco. Rd. Banco. 4 pCt. uopsig, norske Statsobligat. L. Sterl. 3 pCt. nye danske Obligationer 164 Trykt i L. J. Jacobsens Bogtrykkerie. Kjøbenhavn. Forlagt af S. Soldin
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-04-25
Nyeste Skilderie af øbenhavn. anannananonSexogtyvende Aargang. No. 33. Udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Forsendes, ifølge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 25 April 1829. Den ulykkelige hemmelige Sammenkomst, en italiensk Novelle af Ant. Niemeyer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-04-25
Da Bargelloen var bleven underrettet om det som var foregaaet i Anselmo's Huus, troede han ei hastigen nok at kunne bringe saa betydelige Skyldige i Fængsel. Han lod dem derfor føre gjennem Haverne til Fængslet, hvorved det skeete, ved Skinnet af Faklerne, at den Ene fik at see den Anden komme ud af hinandens Huse. Deres Følelser lade sig tænke, ikke beskrive. Rasende saae de paa hinanden, og grebe efter deres Vaaben, deres Raserie havde ladet dem glemme, at man allerede havde frataget dem disse, og saaledes saae de sig med in ædt Harme tvungne til at opsætte deres Hævn til en kommende Tid. J Fængslet var netop kun et Værelse ledigt, for strax at gjøre deres Ulykke større, saa at de begge her maatte samles. Efter længe tavse at have betragtet hinanden, brød Anselmo endeligen Tavsheden. Det synes vel, sagde han, at være vor Bestemmelse at hade hinanden; Skjæbnen nøjes ikke med at have ægget Tvist imellem vore Familier, vi maa endog gjøre hinanden den største Skam. Jeg spørger Eder ikke om hvad J midt om Natten har gjort i mit Huus, hvad der førte mig i Eders siger mig, hvad det var der drog Eder til mit; men lader os paa nogen Tid glemme vort Had, og lad den dybe Foragt, vi maa føle for vore Hustruer, ikke hindre os fra at skiule deres og vor Skjændsel, endog med vort Liv, hvis saa skulde være. Man mistænker os for en Forbrydelse, som vi ikke have udøvet. Lader os overlade til Tiden, som bringer Alt for Dagen, at retfærdiggjøre os, og lader os tilsværge hmanden aldrig at opdage Noget om Begivenheden. Det er kun alt for meget at befrygte, at den alligevel vorder bekjendt. Geronimo svarede længe intet; men endeligen billigede han Anselmo's Forslag, og et Øjeblik derefter begyndte endog begge, trods deres Fiendskab, at tale om Kierligheden til deres Hustruer. søgte ikke at holde noget hemmeligt for hinanden og fandt en Slags Trøst i, begge af lige Grunde, at maatte beklage sig over dem, dog fandt de det selsomt, at de, efterat de saalænge havde modstaaet dem, uden at give dem det mindste Haab, endeligen begge til samme Tid havde villet gjengielde deres Lidenskab. Dog lod denne bemærkning dem ikke engang fjernt anne den rette Sammenhæng. J øvrigt talede de intet om den Hævn, de tænkte at tage over deres Hustruer, den skulde vist, om de ikke vare blevne fundne uskyldige, have været skrækkelig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-04-25
Jndenlandske Efterretninger. Om de Høitideligheder som i Anledning af den høje Formæling d. 1 Nov. f. A. have fundet Sted paa de danske vestindiske Øer, har man nu, for saavidt St. Thomas angaaer, faaet Efterretninger i Øens Avis af 4 Marts d. A. Højtidelighederne begyndte der den 28 Jan. og fortsattes i de følgende Dage, ved Gudstjeneste, Gratulationscour i Gouvernementshuset, Parader, Kanonering, Decorationer, Jlluminationer, Baller, Fyrværkerie, etc. etc., som omstændeligen læses i Dagen (No. 96, 7, 8.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-04-25
Paa St. Croix vare Festlighederne tidligere, da de nemlig bengyndte d. 4 Jan., og i flere Dage fortsattes; men St. Croix's Avis herom haves endnu ikke her, saavidt vides. Vi meddele en i Christiansted paa St. Croix den 19 Jan. afsungen Sang. Mel. Hvor Fader Evan throner, Glæden smiler. J festlig Kreds vor glade Sang skal stige Og prise Danmarks Held og Fred; Thi Gud han gav, til Konge, Folk og Rige, Et Pant paa dets Lyksalighed. 1. J elskede Fyrstepars skjønneste Pagt Vor Fremtids Velsignelse varig er lagt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-04-25
Blandede Efterretninger. En Kolos af Tromme. Man har i Frankrig faaet en Tromme, som ved musikalske Optoge, trækkes af to Heste bag efter Musikkorpset. Tonen ligner en Kanontorden. Fire og tyve Tambourer hvirvle paa den, naar under Marschen Slaget selv skal forestilles, og naar man med hule Trommestikker slaaer paa dette Kæmpeværk, ligner det en liden Gevær-Jld. Opfinderen sælger et Exemplar af sit Instrument for 10000 Franker, og to Stykker af samme ere allerede gaaede til England. Allg. Mil. Zeit. 24. Mærkværdig Opdagelse af menneskelige Been i en Knokkelhule: Hidtil have Naturforskere forgjeves i Jordens Indre søgt menneskelige Levninger, som tilhørte en Periode af Jordens Historie, der øiensynligen har existeret førend den nærværende Skabelse. Saa ofte man blandt de paa den hele Jord adspredte Masser af Fossilier troede at opdage menneskelige Been blandt undergaaede Dyreslægters Knokler, viiste det sig ved nærmere Undersøgelse at være Vildfarelse, og navnligen kunde man i de saa righoldige Knokkelhuler lige til nu ikke opdage en eneste menneskelig Levning. Derfor blev den Sætninalmindelig antagen som rigtig, at den Periode, i hvilken de yngste Dyr levede, hvis Levninger vi finde i Jordlagene og som nu ikke længere existere, er adskilt ved en stor Vandflod fra Menneskets og de nuværende Dyreslægters Skabelse; men en høist mærkværdig Meddelelse, som er given i det parisiske Videnskabernes Akademie, i dets Møde den 9 Februar d. A., omstøder fuldkomment denne Sætning. En Lærd ved Navn Tournal har i et Kalkbjerg ved den liden Stad Bire i Departementet Landes opdaget en Beenhule, og i samme fundet midt iblandt en Mængde Dyrebeen, som meget afvige fra dem, man sædvanligen finder i slige Beenhuler, virkelige Menneskebeen, og det ikke blot i den sorte Jordart, der sædvanligen udgjør Bunden af Hulerne, men ogsaa i den egentlige Kalkart, Beenbreccien selv. Man finder ogsaa deri Skaar af Leerarbeider, Landmuslinger, som nu ej mere leve i denne Egn, og forskjellige Slags Sømuslinger. Bekræftes disse Opgivelser, hvorom man efter Opdagerens Kundskaber ikke kan tvivle, saa havde vi endeligen et physisk Beviis paa, at i den Periode, der har gaaet forud for den nærværende, har Menneslægten levet tilligemed nu undergaaede Dyrearter, eller med andre klarere Ord, man har endeligen opdaget en virkelig antediluviansk Levning af Mennesker; men førend denne mærkværdige Opdagelse er sat uden for al Tvivl, er det ikke raadeligt at give sin Phantasie frit Raaderum, eller at drømme om et antediluviansk Pompeji. Mbl. 49.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-04-25
Kjøbenhavns Børs d. 24 April 1818. Hamburg 2 M. - a vista 206 Species 208. Specier solgtes til 12 Rbmk. 2s. Bank-Disconto 4 pCt. Norske Speciessedler pr. 100 Specier, Pd. Sl. Svenske Sedler. pr. Rdlr. Rigsgield. Rbs. Tegn. 4 pCt. Kgl. Oblig. (u. R.) Rbd. Sedl. 868, i Banco. Dito Dito. . . . . . . . . . Nationalbank-Obligationer. - Rbd. r. S. (af Laanet 4 Febr. 1833.) Dito Dito. ...... i Sedler. 4 pCt. uopsigel. Rigsbkobl. Renter pr. 6 Januar r. S. 6 pCt. norsk Laan, i Banco. ved Hambro & Søn. 4 pCt. nye norske Obligat. ved Dito lydende paa r. S. 97 1/2 – r. S. 4 pCt. Dito Dito. . . 98 1/2 i Banco. 4 pCt. uopsig, norske Statsobligat. Rd. Banco. 3 pCt. nye danske Obligationer L. Sterl. Kjøbenhavn. Forlagt af S. Soldin. Trykt i L. J. Jacobsens Bogtrykkerie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-04-28
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Serogtyvende Aargang. No. 34. Udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Forsendes, ifølge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 28 April 1829.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-04-28
Bidrag til den danske Kunsthistorie. (Under denne Rubrik vil man efterhaanden meddele slige Bidrag; Meddelelser som den, der her begynder, ville modtages med Erkjendtlighed. paagaagaJ Kunstforeningens Samling den 23 April vare fire, Hr. Kammerjunker H. Reedtz tilhørende, Familieportraiter, i fald Legemsstørrelse, udstillede. Om disse, i flere Henseender mærkelige Stykker meddeles følgende Noticer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-04-28
No. 1, forestiller Peder Reedtz til Tygestrup, Salto o. s. v., fød 1531, død 1607. Han ledsagede Prindsesse Sophie af Mecklenborg i 1572. da hun kom herind i Landet for at formæles med Kong Frederik II. Peder R. udnævntes siden til Ridder, Lehnsmand paa Antvorskov og Sorø, til Rigets Hovmester, Overstaldmester og endelig til Rigets Admiral. Han er malet i en sort, spansk Dragt, med Kaarde og Ordenskjede. No. 2. Hans Hustru, Karen Rostrup død 1609, klædt som Enke i Sort, med hvidt Slør og Pleureuser, samt en Bønnebog i Haanden. No. 3. Deres Søn, Frederik Reedtz, til Palsgaard, Hørbygaard, m.m., Ridder, Danmarks Riges Raad, o. s. v., fød 1587, død 1659. blev holdt over Daaben af Kong Frederik II, og fik af ham Hørbygaard i Faddergave. Forestillet i sort, ridderlig Dragt, med en stor, hvid Krave, Ordenskjede, og rige Guld- og Ædelsteenszirater, paa Kaarden og Hatten. Blev med sin første Kone (see No. 4) Fader til Kantsler Peder Rede. No. 4. Birgitte Brahe, den forriges Hustru, en Datter af Steen, og en Broderdatter, af den berømte Tyge Brahe. Hun døde 1627, og er malet i en rig Hofdragt af sort og hvidt figureret Silketøi, føret med rødt Fløil, med en Mængde rige Smykker, og med Dronning Sophias Dameorden paa Brystet. Disse fire Malerier hang før i Familiebegravelsen i Hørby Kirke, men skulle nu bringes til Palsgaard i Jylland. De høre til de bedst udførte danske Portraiter fra den Tid, og udmærke sig ved en særdeles heldig og omhyggelig Udførelse af Costumerne og Smykkerne. De havde før lidt betydeligt af Ælde, men ere af Hr. Professor og Landskabsmaler J. P. Møller paa det fuldstændigste og heldigste restaurerede. Det er rimeligt at de ere malede imellem 1607 og 1609, da No. 2 forestilles som Enke, og dette Stykke saavel som No. 3 og 4 upaatvivleligen ere malede efter Naturen, om end No. 1 maaskee turde være en Copie af et ældre Portrait. Den duelige Malers Navn er ubekiendt; nogle Kunstkjendere have gjættet paa Remigius var Pe, Christian IVs. Contrafeyer, da han, saavidt vides, var den eneste Kunstner af noget Navn i Danmark, paa den Tid disse Stykker, maa antages at være malede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-04-28
Jblandt Kjøbenhavns Kobberstik-Samlinger mærkes Hr. Forstander Borch's Samling af Portraiter af Danske, Norske og Holstenere. Den er ordnet paa samme Maade som den Mullerske, og kan, naar den Müllerske engang skal fortsættes, tjene til Veiledning, ligesom den og indeholder nogle Stykker, som den Müllerske ikke har, for den Tid samme angaaer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-04-28
Det gamle Navn Bremerholm fik i nyere Tider Benævnelsen Gammelholm, til Forskjel paa Nyholm, som af Kong Christian 5te blev anlagt lige over for Stadens Toldbod, ligeledes til den kongelige Orlogsflaades Nytte og til Skibsyggerie, og indslutter den store Skibshavn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-04-28
J Christian den 6tes Tid blev Gammelholm forsynet med nye grundmurede forskjellige Hoved magaziner og andre Bygninger til Contoirer etc. Naar man gaaer ind igjennem Holmens Port, kommer man paa høire Haand først forbi nogle Værelser, som ere den nye Vagt tilhørende og bruges til den combinerede Ret ovenpaa, og Arrestkamre for Officierer neden under. Dernæst kommer man til Gammelholms Hovedvagt som er en i Aaret 1775 ganske ny opført grundmuret Bygning beliggende tæt ved den Bro, som over en Kanal forbinder Gammelholm med Staden. Denne Hovedvagt er indrettet til Officier vagt med Vagtstue for de vagthavende Matroser.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-04-28
Jnde paa Gammelholm har Holmens Che frie Bolig i en smuk Residents med tilhørende store Haver. Bygningen ligger ud paa den Side, som vender mod Havnens Bassin og Christianshavn, og ud for samme er Bankestok til Skibsbygning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-04-28
Paa Gammelholm ere følgende Hoved-Jndretninger: Modelkammer, Ankersmedie, Grov- og Kleinsmedie, Veierbod, Dehlehave, Bødker=, Snedker, og Dreier=Værksteder, Rebslagerbane med tilhørende Hampmagazin og Drøgden, Chalupskure, Mastemagerværket, Baadebyggerpladsen, Spaane haugen, en Brodbænk at kjølhale Skibe ved Tilforn, førend den nuværende Docque blev fuldført, var paa Gammelholm en Docque, anlagt 1691 af Admiral Henrik Span (hvorover en meget stor Medaille med dens Afbildning etc. blev præget). Den kom næsten til Fuldkommenhed, men aldrig til den intenderede Brug; thi saasnart den var næsten færdig, blev den af Søen, som havde trængt sig ind under Bunden, paa engang opslagen og ødelagt. Thurahs Hav. hod. S. 219. Not.)¬