Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-08-23
Mange velhavende Privatpersoner havde deres egne Badeværelser hjemme hos sig selv. Nytten af denne gavnlige Mode blev snart meget paafaldende; Spedalskhed og andre Udslætsygdomme forsvandt aldeles; Gigt, Lamheder, Nervetilfælde bleve meget sjeldne, og det almindelige Velbefindende havde vundet mangfoldigen. Ulykkeligviis forenede sig lidt efter lidt Fordomme, Mangel paa Politieopsyn, borgerlige Krige, ja endog Lægernes ufornuftige Systemer, der bleve ligesom i det Hele Naturen, saa og Badningen, utroe, for at gjøre denne gavnlige Skik vanskelig, unødvendig, modbydelig, ja endeligen ganske at tilintetgjøre den, og vi staae nu desværre, anden Gang paa det Punct, at maatte bøde for denne Efterladenhed og paa den føleligste Maade at paamindes om Badningens store Nødvendighed, vist nok føleligere, end for femhundrede Aar siden, da endnu indvortes Kraft erstattede meget, hvad der nu mangler os, og da langtfra ingen Luxus og Udsvævelse havde gjort Menneskeslægten saa trængende til Hjelp, som den nu i saa mange Henseender er. - Man beregner Alting efter Diætens Forskjellighed, efter de varme Drikke, de krydrede, konstlede Spiser, den hyppige Stillesidden o. d. 1. og jeg nægter heller ikke, at heri kan ligge Aarsagen til mange Sygdomme, iblandt den fornemme, overdaadige og lærde Verden; men hvorfor strækker sig den usle Mode at have Krampe, Gigt, Hypochondrie og Nervesvækkelse ogsaa til de lavere Stænder, til Landsbyfolk, ja endog derhen, hvor hiin forandrede Levemaade ikke finder Sted? Hvorfor komme hver Dag Grovsmede og fiirskaarne Bønder til mig og klage over Svækkelse, over Tunghed og Stivhed i Lemmerne, over Trykken for Hjertet, og ere hypochondriske, uden at vide, hvad de skulle dømme og sligt: Hvorfor vare Grækerne og Romerne, uagtet den meest udsvævende Levemaade, frie for dette Onde, og hvorfor ere Tyrkerne og andre Nationer det endnu den Dagi Dag er, uagtet de sætte deres hele Lyksalighed, i at bestille ingen Ting, elske Blødagtighed, og dele deres Liv imellem evindelig Kaffedrikken og Tobaksrygen, Vellyst og Fraadserie? - Der maae altsaa absolut være endnu en anden Aarsag, der har virket saa almindeligen paa vor Sundheds Ødelæggelse, og som er særegen for vore Tider og i vore Egne, og jeg troer at have fundet den i Forsømmelsen af Badningen. Hvo vil ikke give mig Ret, hvo vil ikke med denne fortrinlige Befordrer af Sundhed og Opnaaelsen af den høieste Alder, der er muligt, indsætte de offentlige Badehuse og Bade i deres gamle Rettigheder: at i enhver Stad, som Naturen har skienket en dertil brugbar Strøm, ved dens skjønneste Bred blev gjort en saadan Jndretning, hvor man i Særdeleshed kunde benytte sig med Sikkerhed af Badning i flydende Vande? Naar vil man tydelig nok indsee den Sandhed, at alle Folkeslags, som bade sig, ere mere sunde og stærke, Skulle de ukultiverede Nationer endnu længere beskjæmme os i Omsorg for det physiske Velbefindende og i Valget af de meest passenste Midler dertil. – Thunberg fortæller i det andet Bind af sine Reiser S. 170, at man i Japan finder sjelden et Huus, som ikke er indrettet til Badning og har et Værelse med de dertil nødvendige Badekar og andre Anstalter. Det ligger sædvanligen ved Siden af Gaarden 5 de fornemme Huse, hvor der ere særskilte Værelser for Fremmede, er tæt ved disse en Badstue, hvor de Fremmede kunne bade sig, naar de have Lyst." Videre siger han S. 208, at der ikke gaaer nogen Dag hen, uden at Japanerne bade og vadske sig ganske rene, enten de saa ere hjemme eller paa Reiser. Jkke blot i Privathuse, men i alle Værtshuse, i alle Steder, og paa Landet ere smaae Badstuer anlagte.