JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-09-27
En Reisende, som i Gaar kom fra Helsing, der, beretter, at der ved Nivaa Kro, 4 Mile fra Kjøbenhavn, staae 4000 Mand Engelske Tropper.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-09-27
Ved de Bomber, som sidste Torsdag sprang paa Nyholm, ere 20 af de Engelskes Folk blevne saarede og nogle dræbte. En Skildvagt sprang i Luften.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-09-27
I Gaar arresteredes en Skræder, som staaer ved det borgerlige Artillerie og er Svensk af Fødsel, paa Grund af den Mistanke, at han har syet Sømandsklæder for Marinere, som under denne Forklædning deserterede. Han blev anholdt ved Østerport, da han kom gaaende med en Mariner, Tos som bar de Klæder under Armen, han havde syet for ham.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-09-27
J Lloyds Evening, post findes et Brev til Udgiveren af the Courier angaaende Ruslands tilbudne Fredsmægling, hvori det hedder, aldrig kan der opstaae nogen Kappestrid mellem Engelland og Rusland, men Engelland og Frankrige ere og ville altid blive Fiender. Rusland sluttede en fiendtlig Conforderation mod os 801, men det stod den Gang under en Afsindigs Bestyrelse. Preussen og Sverrig toge desuden den Gang Deel deri. Men Sverrig er nu vor inderlige Bundsforvandt, og Preussen er meget vel helbredet for at gjøre saadanne Forsøg paa Hannover, som det gjorde den Gang. "De Danske ere i alle Henseender fuldkommen fredeligsindede; de have ikke gjort nogen Tilberedelse til at modsætte sig vor frygtelige Bevæbning; de have ikke ført mindste Anke over vore Foretagender til Søes, og deres Regjering synes at handle efter saa lyse Grundsætninger, at det skulde smerte mig overordentlig om en eneste Draabe Dansk Blov spildtes. - Fremdeles hedder det i dette Brev, dersom vi antage Ruslands Mægling kunne vi stole paa dets Venskab for os og dets Fiendskab mod Frankrige, men i vor nærværende Forfatning trænge vi ikke til dets Venskab. Vor Sømagt er vor Ven, og den vil forskaffe os billige, hæderlige og fordeelagtige Vilkaar.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-09-27
Den for en rum Tid siden afdøde Cardinal York var født d. 6 Martii 1725 i Rom.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-09-27
Hertugen af Orleans havde, for at tjene det Engelske Cabinet, paalagt hans Fader, den første Prætendent, at residere i denne Stad, efterat Jndfaldet i Scotland havde taget sin Begyndelse 1745, og forpligtet Prindsen ved glimrende Overtalelser, at indtræde i en geistlig Orden. 747 udnævnte Pave Benedict IV, ham til Cardinal, i hvilken Egenskab han roligen henlevede sin Tid i sin Villa, nær Rom, indtil 1793, da nogle Franske tvang ham til at opoffre sin Rolighed og sin Eiendom, dersom han vilde beholde Livet. Han ankom til Wien 1798 skrøbelig og fattig, men Kongen af Engelland erfarede aldrig saasnart hans ulykkelige Forfatning, førend han forundte ham en Pension af 4000 Pd. for Livstid. Cardinal York var en meget indsigtsfuld og gavmild Mand. Førend 1798 eiede han en Samling af store Sjeldenheder; i hans Bibliothek fandtes rare Afhandlinger og Manuskripter angaaende Huset Stuart. J hans Testamente fra 1789 skienkede han sin Slægtning, Grev Stuarton, denne Bogsamling, men den blev deels plyndret af Franske Jacobinere i Rom, deels bortført af Franske Commissairer til Bibliothekerne i Paris.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-09-27
Efter de seneste Breve fra Sverrig ere alle Svenske Tropper, som have ligget i Pommern, nu kommen tilbage til Sverrig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-09-30
Jndsendt Omendskjønt der adskillige Gange tilforn (dog uden videre Virkning) er skrevet om den uhyre Mængde unyttige Hunde, som her vrimler overalt af, og som fortærer saa utrolig meget af gode Fødevarer, hvoraf nogle tusinde Mennesker kunde leve, saa kan man dog, især paa denne Tid, ikke stiltiende forbigaae denne for det almindelige Vel saa vigtige Gienstand. Hvad nytter det i det Hele, at Natmanden paa en vis Tid af Aaret bliver beordret at ihjelslaae alle forekommende løse Hunde, naar der lægges dette Foretagende saa mange Hindringer i Veien, der ere for vidtløftige her at anføre, og lad end være, at een af hundrede blev ihielslagen, hvad nytter dette i det Hele? Der er af og til, baade i ældre og senere Tider udgaaet Forordninger og Placater, for at hæmme dette overhaandtagende Onde, men til ingen Nytte, ingen bekymrer sig derom. Forrige Aar læste Jndsenderen i de Berlingske Aviser som han erindrer ret) i No. 19. i Lyon bliver i en Tid af 40 Dage lagt Gift ud paa Gader og offentlige Pladse, for dermed at ødelægge en stor Mængde Hunde, som løbe omkring i Staden. Ved denne Leilighed faldt mig ind: det er en ny Anledning til at tænke paa os selv, men det forblev dog ved det gamle; thi hvem vil vel miste sin Hund eller sine Hunde, som af visse elskes maaskee) høiere end Ægtefælle, Broder og Søster &c. Disse Hundeelskere kunne neppe tvinges til Lydighed, uden paa en eneste Maade, nemlig ved at paalægges en betydelig Skat, f. Ex. af 1 Rdlr. maanedlig for enhver løs Hund, liden eller stor. Denne Skat kunde med god Samvittighed bedre udpræsses end enhver anden. Vil man i øvrigt tage i Betragtning, hvad Ulykke, Skade og Fortræd, baade i og udenfor Huset denne Race udøver, saa vindes fra den Kant ogsaa meget, skjønt i det smaae, neppe kan et Menneske gaae et hastig Ærinde, førend han har een eller flere Hunde i Hælene paa sig, ikke at tale om den afskyelige Gjøen &c. De større Ulykker, som Hundene foraarsage, er ofte omtalet i Politievennen m.m. En klækkelig Skat vil ene kunne standse dette Onde, og aldrig var nogen Skat priseligere for de mangfoldige Trængende, der ofte ønske at nyde det, som de lækkre Hunde vrage, og hvis Eiere kjende deres Smag og rette sig derefter. Den store Mængde Mennesker, som i disse frygtelige Tider har taget sin Tilflugt inden vore Volde, vil enhver Retskaffen unde alt det Gode som mueligt; men at medbringe Hunde er for meget i disse Tider; alligevel skulle nogle fattige Folk af den simpleste Classe, fra Vesterbro, have bragt fire Hunde herind.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-09-30
Inden- og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-09-30
Jndenlandske Efterretninger. Agent Duntzfeld har faaet en rig Ostindiefarer, Capit. Petersen, hjem; men den er løbet indi en Norsk Havn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-09-30
Blandt Officiererne ved den herværende Engelske Armee er ogsaa Hertugen af Bedfords Søn. Han tjener som Capitain En Kjøbmand fra Hamborg, som var kommen her til Kjøbenhavn over Sverrig, har i denne Tid opkjøbt en stor Mængde Caffebønner, hvilket skal være Aarsag til, at Priserne paa denne Artikel stige.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-09-30
Aarsagen, hvorfor Grønningen ved Citadellet er indhegnet med Pallisader, skal egentlig være den, at denne Plads betragtes for Øieblikker som Engelsk Bund. En Mariner, som i disse Dage kravlede over Pallisaderne, og i det samme igien blev paagreben af de der vagthavende Livjægere, skal være bleven reclameret af de Engelske og derpaa udleveret.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-09-30
J Løverdags ankom her 4 Skibe fra Holsteen med Fødevare. De havde lagt ved Lolland og det var 8 Uger siden de gik fra Holsteen; de torde ikke komme herover af Frygt for at blive tagne af de Engelske. De begyndte at udsælge i Mandags og Tilløbet af Kjøbere var saa stort, at de maatte have Politievagt, og ingen maatte faae meere end 1 a 2 Oste. Prisen for Holsteensk Ost var 8 Mk. Lispundet. Eiderstedske 10 Mk. Lpd. og for en Fjerding Smør 17 Rdlr. Petri Fattigskole blev i Bombardementet et Rov for Luerne og den fattige Ungdoms Underviisning maa for nærværende Tid standse af Mangel paa beqvemt Huus um. Den Dannemand, som vilde overlade Forstanderne beqvemme Leiligheder, hvor Underviisningen kunde fortsættes, vilde gjøre sig høilig fortjent.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-09-30
Det har forhen været meldt i dette Blad, at en Engelsk Officier med Stjerne paa Brystet blev saaret ved Udfaldet i Classens Hauge d. 31 Aug. Man veed nu, at denne Officier var den Engelske General Baird. En Musketkugle havde saaret ham i Skuldren og Haanden. Men Saaret var saa ubetydeligt, at han ikke behøvede at søge Sengen, og at han kunde gaae ud næste Dag.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-09-30
Ved de Bomber, som nylig sprang i Luften paa Nyholm, bleve adskillige Engelske skrækkelig lemlæstede. Een af dem mistede begge Fødderne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-09-30
De Engelske Aviser ere nu opfyldte med historiske, statistiske og politiske Efterretninger og Bemærkninger angaaende Dannemark, Sjælland, Kjøbenhavn og Flaaden. Aldrig har Ordet "Dansk, Danske og Kjøbenhavn, gjenlydt saa ofte i Brittiske Munde end i dette Øieblik. Ogsaa af Livvagten ere tre gaaede over til de Engelske, men rigtig nok kun Personer, hvoraf de to høre til Musiquen og en var Officiertjener. En Livvagtskarl, som i Fægtningen i Classens Hauge var bleven tagen til Fange af de Engelske, er endnu ikke kommen tilbage.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-09-30
J Morges blev en Mariner arquebuseret paa Amager og derpaa fordet paa Fattigkirkegaarden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-09-30
J the Morning Chronicle af 9 Sept. læses følgende Bekjendtgjørelse til Falsters og Møens Jndbyggere, under H. K. H. Kronprindsens Underskrivt, dateret Hovedqvarteret i Kiel d. 20 Aug. Jeg opfordrer eder Medborgere, til at gribe til Vaaben mod en Fiende, som ikke allene har overrumplet eder, men tillige har nærmet sig eders Kyster under Venskabs Maske. Mindens de Forfædre, J nedstamme fra, og som ved Mod og Samdrægtighed vandt udødelig Hæder. Eders Konge, eders Fædreneland og eders Hjemstavn, være eders Løsen, og intet vil blive umueligt for eder. Velan, Griber til Vaaben. Forsamler eder under mit Banner; tilbagedriver Fienden, thi intet kan modstaae eder. Jeg beklager kun, at de nærværende Omstændigheder ikke tillade mig, at stille mig i Spidsen for eder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-09-30
Da det i dette Øieblik maa interessere enhver Dansk Læser, at høre Alt hvad fremmede Blade anføre angaaende vort Fædreneland, leveres en Artikel af Moniteuren, dateret d. 18 f. M., som findes ordlydende oversat i the Morning-Chromele, af 9 Sept., angaaende Conferenten imellem H. K. H. Kronprindsen og den Engelske Minister Jacksom: - Uden at anføre nogen Aarsag har Engelland forlangt en Alliance, offensiv eller defensiv.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-09-30
Til Underpant har det begjort den Danske Flaade, Fæstningen Cronborg og Staden Kjøbenhavn. Kronprindsen forkastede disse Forslag med al den Ringeagt, de fortjente. Han forestillede Hr. Jackson, at Historien ikke kan opvise Mage til et saadant Angreb. "De taler og Alliance" sagde han, men vi vide alt for ved hvorledes deres Alliancer ere beskafne. Deres Allierede, som forgjeves have ventet paa Deres Bistand i et heelt Aar, have lært os hvad vi kunne vente os af Deres Alliancer, Prindsen svarede Ministeren, da denne sagde, Cat Engelland vil erstatte Dennemark alt det Tab, det kan lide;" hvorledes kan De erstatte os vor tabte Ære!" og dette Svar er nu i alle Danskes Munde. Skulde de Engelske, sagde han fremdeles, tage Kiøbenhavn, saa skal jeg i denne Vinter følge Gustavs Exempel. Det tilfrosne Belt skal bane mig en Vei. - Ligeledes leverer the Morning Chronicle under Artiklen Tønningen d. 24 Aug. en Engelsk Oversættelse af følgende Declaration, som det Danske Hof har udstædt: Hele Europa kjender det System, som det Danske Hof i et Tidsrum af femten Aars Krig og Urolighed har fulgt. Den strængeste Jagttagelse af en fri og upartisk Neutralitet og den samvittighedsfuldeste Jagttagelse af de Pligter, den paalagde, var Gjenstanden for alle dets Ønsker og Bestræbelser. Den Danske Regjering har i sine Forhold til og Forbindelser med andre Stater, aldrig tilsidesat den Oprigtighed, der var uadskillelig fra dets Hensigters Reenhed og dets Kjerlighed til Fred, og som den ikke kan mistænkes for, nogensinde at have forandret eller sveget. Hidtil har Forsynet understøttet vore Bestræbelser. Uden Uretfærdighed, uden nogen Grund til Bebreidelse fra nogen af de andre Magters Side, lykkedes det os at vedligeholde en god Forstaaelse med dem allee. Denne Fredens og Rolighedens Tilstand er pludseligen bleven afbrudt. Den Engelske Regjering har, efter længe at have tilsidesat sin egen Jnteresse ved usømmelig Uvirksomhed, efterat have skuffet sin Allierede i en haard og usikker Kamp, med eet anvendt at sin Kraft og Virksomhed til at angribe en neutral og fredelig Stat, uden at have nogen Anke imod den Midlerne til at opløse de gamle og hellige Baand, der forenede Dannemark med Storbritannien, ere blevne tilberedte, ligesaa hemmeligen som hurtigen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-09-30
Den Danske Regjering saae de Engelske Krigsskibe ved sin Kyst, uden engang at abne at de skulde bruges mod Dannemark. Den Sielland blev omringet, Hovedstaden truet, og det Danske Territorium fornærmet og krænket, førend det Londonske Hof med et eneste Ord har yttret sine fiendtlige Hensigter. Men disse Fiendtligheder bleve snart aabenbare. Europa vil neppe troe hvad det vil erfare. Det laveste, fornærmeligste og grusomste Anslag, der nogensinde kunde gjøres, har ingen anden Grund end en foregiven Efterretning, eller rettere et blot Rygte, om et Forsøg, som efter de Engelske Ministeres Mening, skulde være gjort, at drage Dannemark ind i en fiendtlig Allianer mod Storbritannien. Paa disse foregivne Grunde, som den mindste Discussion strax kunde have viist at være byggede paa vilkaarlige Foretagender, erklærede det Engelske Hof den Danske Regjering, i den meest bydende Tone, at det ikke kunde lade Dannemark have andet Valg end Krig eller den nøieste Alliance med Storbrittannien. Og hvilken Alliance tilbød det? En Alliance hvis første Garantie var, at Dannemark, til Underpant for sin Underkastelse, skulde overlevere den Engelske Regjering alle sine Krigskibe. Der kunde ikke blive noget Spørgsmaal om mere hvilket Alternativ der skulde vælges. Den billigste og dybeste Foragt undertrykte hver anden Følelse. Svævende imellem Fare og Vanære havde det Danske Hof intet Valg. Denne Erklæring, ligesaa krænkende i sin Fremsættelse som i sine Trusler, tillod ingen Underhandling. Krigen begyndte, Dannemark var ingenlunde blind for den Fare og det Tab, det truedes med ved denne Krig. Angrebet paa den meest vanærende og uventede Maade, stillet blot i en særskilt Provinds, og i en vis Henseende afskaaren fra alle Forsvarsmidler, tvungen til en ulige Kamp, kunde det ikke smigre sig med at undgaae noget væsentligt Tab. Men
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-09-30
endnu har det en ubesmittet Ære tilbage at forsvare og et Navn, som det ved sin redelige Fremfærd har forskaffet sig. Dannemark smigrer sig altsaa med, at det ikke forgjeves appelerer til Europas Magter. Upartiske Cabinetter dømme, om Engelland har befundet sig i den politiske Nødvendighed, at opoffre en anden Magt, for sin egen Sikkerheds Skyld. en Stat, som aldrig har fornærmet eller ægget det. J Tillid paa sin retfærdige Sag, til Forsynet, og Trofastheden og Hengivenheden af Undersaattere, hvis Førstes milde Scepter, med Forsynets Hjelp, har regjeret over et enigt, tappert og trofast Folk, smigrer den Danske Regjering sig med, at den uden Svaghed vil kunne befrie sig fra den haarde og smertelige Prøve, Nødvendigheden har sat den paa. Den Danske Regjering, som troer at have Føie til at gjøre Regning paa de Europæiske Cabinetters Deeltagelse og Retfærdighed, stoler især paa de høie Souverainer, hvis Hensigter og Forbund have tjent De Engelske til Paaskud og Bestykkelse for den meest uhørte Uretfærdighed, og hvis Hensigt er at sætte Storbrittannien istand til at give en almindelig Erstatning for en Voldsomhed, som selv i Engelland vil misbilliges af enhver ædel og retskaffen Mand, som sætter en dydig Souverain et ufordeelagtigt Lys og vil altid blive en Skamplet i Storbrittanniens Annaler *)Man vil vide, at de mod vort Cadetskib udsendte Engelske Orlogsmænd ere vendte med uforrettet Sag tilbage.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-09-30
J the Morning-Chronicle læses følgende under Artiklen Tønningen d. 24 Aug. vi ere endnu bestandig i god Forstaaelse med Engellands eneste Bundsforvandt Kongen af Sverrig. Et Svensk Coffardieskib, som var bleven anholdt af den i den Holsteenske Canal liggende Cutter, er bleven frigivet efter en Forestilling, der gjortes Kronprindsen, og siden den Tid ere adskillige andre Svenske Skibe passerede uforhindrede. - Vor Armee i Holst en er i fuld March. Kun en meget liden Cordon er bleven tilbage paa Grændserne af Lauenborg og Lübeck. Resten af den har taget Besiddelse af Kysten ved Østersøen medens en Deel rykker igjennem Jylland til Fyen. General Evalds Hovedqvarteer er i Neustadt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-09-30
Engelske Blade fortælle følgende ædelmodige Træk af Admiral Essington, som commanderer en Afdeling af den mod Dannemark krigførende Expedition. For faa Aar siden var denne Admiral under sit Ophold i Birmingham i stor Pengetrang, og nød megen Gjestfrihed og Godhed hos Folk der i Egnen. En Ven, som reiste igjennem London, lovede at tage sig af ham, forskaffede ham et Skib (the Ardent) paa 64 Canoner, og forstrakte ham *) Denne Declaration er en tro, maaskee alt for tro, Oversættelse af den Engelske Oversættelse i the Morning Chronicle. Men Anmelderen. har troet at burde følge den saa nøie som mueligt, da den er den første offentlig trykte, der er ankommen hertil. Han skal imidlertid bestræbe sig for at faae den officielle Original saa snart som mueligt, og da levere sine Læsere en Oversættelse af samme. Jmidlertid stemmer nærværende temmelig overeens med de, skjønt uhjemlede, Gjenparter, som ere i Omløb her i Byen. med det fornødne. Han afseilede nu, tog to Hollandske Ostindiefarere, og fik Part i Erobringen af den Hollandske Escadre. Paa Hjemreisen tog han et andet rigt Skib, og kom i Land som en overordentlig formuende Mand. Men skulde vor Fortælling ende her, havde vi aldrig begyndt den. Kort Tid, derefter læste han en af sine Birminghanske Venners Navn i Avisen. Han bestilte en Postchalse og reiste did. - Hvor meget har De falleret for Fem tusinde Pund (25,000 Rdlr.). - Jh! – raabte den brave Søemand - det er jo ingen Ting, og gav sin Velgjører en Bankente paa ti tusinde Pund.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-09-30
(Af the Morning Chronicle). Moniteuren præker med megen Strænghed om vore Ministres Fremfærd imod Dannemark. Den siger, at Frankrige vil give det baade Mandskab og Penge, og dette tvivle vi ikke om. Dersom Bonaparte forhen attraaede nogen Fiendtlighed mod denne Magt, en Ting, vi meget tvivle om, saa vil han nu bestræbe sig for at vise sig som Ven, og da Venskab med Dannemark er Fiendskab mod os, saa vil han gjøre alt for at staae det bi. J dette Blad opløftes de Danskes Hielpekilder, Aand og Forsvarsiver, til Skierne; men Efterretningerne ere ikke synderlig nye, og synes i mange Henseender at være ugrundede. De tale om Gierninger, som hverken officielle Jndberetninger, eller vore Breve fra Hamborg melde noget om. De Hollandske Blade indeholde et Manifest, som den Danske Regjering har ladet bekjendtgjøre i Anledning af det Angreb, der er skeet paa den. Det er et Document, som det vil være vanskelig at besvare paa en Maade, som ikke overtyder Londons Hjemfødninger, men det upartiske Publicum i Europa om det Retfærdige i vor Adfærd. - Moniteuren indeholder en Beretning om en virkelig eller opdigtet Samtale imellem Kronprindsen af Dannemark og Hr. Jackson. Prindsen synes at have talet temmelig eftertrykke ligen. Men man bør tvivle om Ægtheden af denne Samtale, endskjønt vi have Folk i vort Land, som med samme Nøiagtighed kunne berette de hemmeligste Samtaler imellem Bonaparte og hans Ministre, og som have en Gesvindtskriver i Beredskab hver Gang to høie Personer paa Fastlandet have en Sammenkomst. - M. Hopper, som nyligen er kommen med Efterretning fra de Brittiske Befalingsmænd i Dannemark, er vendt tilbage igjen med Depecher fra Lord Mulgrave, Lord Castlereagh. og Mr. Canning *).
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-09-30
Moniteuren af 23 Aug. melder, efterat have omtalt nogle Affairer imellem de Danske og Engelske, at Kongen af Dannemark har erklæret Engelland Krig d. 13 Aug. Den anmærker tilsidst: Dannemark skal snart have Mandskab og Penge nok til at udholde Kampen; og eftersom den Danske Nation understøtter sin Første i at modsætte sig en rædsom Undertrykkelse, vil Keiseren ikke taale, at Dannemark skal mangle Folk eller Penge. Nationernes Historie kan ikke opvise Mage til en saadan Grusomhed. "Souverainer og Nationer i Europa, hvad vilde der blive af eder, dersom Engelland havde som Frankrige en Armee paa 8 eller, 900,000 Mand 2
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-09-30
J Lloyd's Evening post læses følgende Stykke, med Overskrivt: "Oprindelsen til det nordiske Forbund." - Da den nærværende Strid med Dannemark og de nordiske Magter har sin Oprindelse fra det gamle Nag til den bevæbnede Neutralitet, saa vil en Udvikling af dette Æmne oplyse Expeditionens Natur og Politik. Det er saa aabenbar Storbritanniens Jnterresse, hellere at understøtte end tilintetgjøre de nordiske Magter, at der maaskee har ligget den ubegribeligste Politik i den Fremfærd, som har forvandlet vore naturlige Allierede til vore naturlige Fiender. Det bevæbnedNeutralitetssystem er ældre end man troer. Det opstod i Aaret 1757, og blev udtænkt af det Franske Cabinet. Dets oprindelige Hensigt var, at væbne den Danske, Svenske og Hollandske Sømagt mod den Engelske, og forsvare Østersøens og Nordsøens Frihed. Men denne Tractat, som saaledes blev undertegnet, fuldbyrdedes aldrig. Britternes lykkelige Feldttog 1759 forstyrrede hele Planen. Det hele Foretagende syntes at være glemt, da Europas Forfatning og Frankriges Jntriquer, bragte det paa Bane igjen. Urolighederne i America oplivede Frankriges Haab, tilsidst at see Engelland skilt ved sine Colonier baade i America og Ostindien. Vort Vanheld i Feldtogene 1778 og 1779 forøgede dette Haab i høi Grad. Alle Regjeringer i Europa vare nu overtydede om, at det *) De to sidste Ministre skulle især være de, som have givet Jdeen til Angrebet paa Dannemark. Britiske Rige vilde falde sammen, og hver af dem ønskede at løbe af med noget af Profiten. Frankrige foreslog nu den anden bevæbnede Neutralitet. Dette Forbund, som alle Europas Magter deeltos ge i, blev sluttet 1780. J den paafølgende Fred døde det hen igjen, men 1800 blev den tredie bevæbnede Neutralitet sluttet i Petersborg. - Planen og Oprindelsen til denne Convention vare meget forskjellige fra de to foregaaende. Keiserinde Catharine erklærede offentligen, at hun ønskede en ordentlig neutral Handel. Det Britiske Ministerium forklarede, ved en besynderlig Misforstaaelse, hendes Declaration saaledes: at hun aldeles vilde give Slip paa en bevæbnet Neutralitet. J den Tanke og i den Overbeviisning at Rusland var en Fiende af vort Marine System, blev der givet befaling, at alle neutrale Skibe skulde visite res. Kongerne af Dannemark og Sverrigs saavelsom den Russiske Keisers Passe bleve behandlede med lige Ringeagt. Den fornærmede Keiser Poul sluttede strax en Tripelalliance, og Kongen af Sverrig gik selv til Petersborg for personlig at undertegne den. - Denne Tractat blev tildeels tilintetgjort ved den begrædte Nelsons lige store Lykke og Talenter. Saaledes ere de forrige Tractater forsvundne, og man bør haabe, at en fierde, dersom den existerer eller er i Forslag, ligeledes uden skadelige Følger vil forsvinde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-09-30
Udenlandske Efterretninger. Den 27 f. M. ankom Kongen og Dronningen af Holland til St. Cloud.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-09-30
Fra Constantinopel meldes under d. 22 Julii, vor Avantgarde under Mustapha Baraktar, anført af Jbrahim Bay, er bleven slaaet, og vore Tropper tilbagedrevne bag denne Side Donau. Capit. Pascha er ligeledes bleven slaaet i en Søfægtning mod Russerne. Da det andet Angreb paa Tenedos mislykkedes, forsøgte Admiralen et tredie. Men de Tropper, der landede, bleve næsten i Øieblikket tilbagedrevne og havde neppe Tid til at indskibe sig. Flaaden selv blev slaaet af Russerne. 6 Capitainer og 12 Tschinoux ere dræbte og den bekjendte BekirPascha er blandt de Døde. Storadmiralen selv havde Møie med at undslippe; han er kommen tilbage med sin mastløse Tredækker til Canalen ved Constantinopel. En Russisk Escadre har ladet sig see ved Sinope og Trebisond, i det sorte Hav.