Politivennen, 1801-01-01
Til Medlemmerne af den Kommission, som skulde bedømme om Vejsenhustomten eller Nikolajkirkes Plads var bekvemmest til Raadhusets Bygning. Collegialtidenden No. 48 har tilintetgjort det Haab saamange af Københavns Indvaanere hidtil havde, at see Stadens Raadhuus, og med den saamange Kontoirer, hvortil Børgerne idelig have Ærinde, bygt midt i Staden, paa Nikolajkirkesplads, der var saa foctrinlig skikket dertil, og at vorde for Fremiden forskaanede for at løbe til en Udkant af Byen i de vigtigste og uopsætteligste Forretninger - ved at bekjendtgjøre at Vejsenhustomten af hans Majestet er valgt til Syggepladsen, paa corestilling af den Kommission, som var nedsat til at vælge Raadhusets bekvemmeste Sted. Da Udgiveren med Enthousiasme har anpriset Nikolaskirkeplads, og, indtil han læste bemeldte Nummer, holdt Vejseahustomten gandske upassende til en saadan Bygnings Opførelse, kan han ikke begrave denne saa behagelige Drøm i Tavshed, ikke heller troer han det stemmer med den Agt han skylder sine Læsere, at lade dem troe, at han blindthen og uden velvejede Grunde forelagde dem sine Planer og Forslag. Kommissionens Medlemmer anmodes derfor, om at læse følgende Drøftelse af de deres Grunde imod Nikolaskirkesplads, som i ovenmeldte Nummer af Kvilegialtidenden ere anførte: Kommissionens første Grund: Kirkens gamle Grundvolde kunde ej bruges saaledes som de ere, da deres Kvadratindhold er for lider og deres Figur upassende. Svar. Det samme har Sted ved Vejsenhustomtent thi sikkert maae Raadhuset blive større, og anderledes end det forrige Vajsenhus var. Kommissioneus anden Grund: Det vilde være betænkeligt, at opføre en saa betydelig Bygning paa deels gamle, deels nye Fundamentert Svar: Med mindre Raadhuset skal være fuldkommen bygt paa det gamle Vejsenhuses Plan, vil selvsamme Betænkelighed indløbe ved Vejsenhuspladsen. Kommissionens treoie Grund: Pladsen omkring Bygningen, naar denne optog større Rum, end Kirken hidtil har indtaget, vilde blive meget indskrænkett hvortil endnu kommer at den nye Bygning, der i saa Fald vilde blive omgiven med smale Gader og ubetydelige Bygninger, ja endog med adskillige Baghuse, ikke vilde gjøre nogen Effekt. Svar: Naar det nye Raadhus skal staae paa Vejsenhastomten, og paa den ene Side støde til Kattesund, paa den anden til Slutteriegaden, paa den tredie endog til andre Vaaningshuse, endelig med Hovedfasaden, NB. skævtliggende til det uanseelige Gammelnytorvt saa kan man bedre sige deter omgivet med smale Gader og ubetydelige Bygninger, og at det (beliggende i en Krog af et uregulært og nanseeligt Tors) ikke vil giøre Effelt. Da i øvrigt Nikolaj Kirkegaaro fra lille Kongensgade til Vingaardstrædet (disse Gaders Brede ikke indbegreben) er 98 Skridt bred, og fra Admiralgaden til Ulkegaden 14f Skridt langt saa følger, at dersom Raadhuset skal vorde aflangGaardbygning, og andet kan den neppe blive paa Vejsenhustomten, og denne Bygning faaer sin Længde paa Kirkegaardens Brede, saa kan dens Længde blive større paa Nikolajkirkes Plads, end paa hiin, forei Vejsenhusets Længde til Hjørnet af Slutteriegaden kun er 90 Skridt. Blev end Gaardbygningens Brede 60 Skridt, saa vilde der, imellem Hovedfasaden efter Længden og Ultegadens søndre Side, blive et Torv eller en Plads af 85 Skridts, og, naar Ulkegadens Terde af 10 Skridt medregnedes, af 9f Skridts Brede og 122 Skrids Længdet altsaa en anseeligere Plads end Nytorv, der fra Vejsenhusets Kirketrappe til de ligeoverfor staaende Bygninger kun er 76 Skridt bredt. Og da Hovedfasaden kom midt for dette Torv, og Bygningen blev iøvrigt fristaaende paa alle Sider, saa troer jeg, at den vilde gjøre uendelig mere Effekt der, end den nogentid vil gjøre paa det nu valgte Sted. Baghusene, som Commissionen taler om, kom ikke i Betragtningt thi de 11 Rønner, som staae paa Kirkens GrundRude, og vende ud til lille Kongensgade og Ulkeggden, maatte købes og sløjfes, dette Køb viide ikke blive dyrere, end det dernu, som Kollegialtidenden mælder, skal gjøret Slutteriesgaden, Hestemøllestræde og Kattesund. Naar Raadhuset, bygt paa Nikolaj Kirkes Grund, stod saaledes fristaaende med et anseeligt Torv for sin HovedLængdeFafade og saae Vingaardsstræde, Amiralgaden, Fortuustræde, Lille Kirkestræde Store Kirseestræde, St. Jørgensgade, Lille Kongensgade, Halmstræde, Ulkegaden, Slvaldergaarden, altsaa ti Gader, løbe til sig, saa troer jeg at kunne sige at ingen Sygning i hele København kunde opvise Mage til saa glimrende en Beliggenhed