Berlingske Tidende, 1776-04-01
Philladelphia, den 25de Januarii. Paa Congressens Befaling er her med Congres=Secretair, Thomsens Underskrift følgende bleven bekiendtgjort: De sidste Breve fra Canadabringe Efterretning om et ulykkeligt Forsøg i at erobre Staden Qveber med Storm, hvilket skal være skeet den 31te Dec. imellem Kl. 2 og 7 om Morgenen, Generalen fornam at hans Kanoner vare for lette til at skydeBrescher, og at Fienden ikke vilde capitulere; derfor forme stede han en Plan, at bestorme Staden. Værkernes Vidtsøftighed og Besætningens Svaghed gav ham Anledning dertil. Da alting var nu færdig til en Storm, ventede han paa en Snee, for at sætte sit forehavende i Værk. Jmidlertid deserterede adskillige af hans Folk til Fienden. J Behyndelsen var hans Plan denne: Han vilde tillige paa en hang angribe baade den øverste og nederste Stad, og forlod sig i sær derpaa, at det maatte lykkes ham imod den øverste Stad. Men da han af Fiendens Bevægelser fornam, at han var forraadt, forandrede han sin Plan. Han deelte sin lille Armee i 4 Hobe, 2 af samme skulde giøre et forstilt Anfald imod Over-Staden, den eene ført af Oberst Livingston i Spidsen af Canadierne imod St. Johns Port, og den anden af Capit. Brown i Spidsen af et lille Detaschement imod Cap Diamant, og han selv tilligemed Oberst Arnold vilde bestorme Neder=Staden. Tiden til denne Storm var Kl. som Morgenen. Generalen avancerede i Spidsen af sine Ny-Yorker imod Neder=Staden ved Anne de Mere. Hen maatte han tage en Omvey. Der var givet Tegn til Angreb, og Besætningen var sat i Bevægelse, førend han kom til Mu kene. Dog rykte han frem og passerede det første Barrier, og vilde just aabne det andet, da en Kugle fra Fienden i den første Salve skilte ham ved Livet, og han og hans Adjutant, Capit. John Mac Phersen faldt paa engang. Capit. Mesemand og endnu 2 til 3 andre bleve ogsaa skudt. Dette betog Folket Modet, og Oberst Campbell, som nu havde Commando, blev nødt til at drage bort. Jmidlertid passerede Oberst Arnold i Spidsen af 350 tapre Folk, som under hans Commando med stor og utrolig Møye vare indtrængte i Canada, og Capit. Lamb Artillerie=Compagnie passerede igiennem St. Roqves, og kom imod et Batterie af 2 Kanoner, uden at blive kiendte. Dette blev angrebet, og efter en Time og tapper Modstand erobret med Forliis af meget Folk. J dette Angreb havde Oberst Arnold den Ulykke, at ham blev et Been afskudt. Han blev strax baaret til Hospitalet. Efter at han havde erobret dette Bacterie, fremrykte hans Detachement imod et andet, som ogsaa blev indtaget. Da nu Montgomers Partie var viget bort, drog Fienden sin hele Magt tilsammen imod Arnolds Partie, gjorde et Udfald ved Palace=Gate, og angreb vore Folk paa Ryggen. Disse kjække Folk modstod hele Besætningen i 3 hele Timer, men da de saae sig i Knibe, og havde intet Haab om at erholde Hielp, maatte de vige for det større Antal formedelst den fordeelagtige Postering, som Besætningen havde frem for dem. Vi have endnu ingen tilforladelig Optegnelse paa dem, som ere døde, saarede og fangne. Den Efterretning som vi have melder, at vort Forliis paa Døde, Blesserede beløber sig til omtrent 60 Mand, og henved 300 Mand ere fangne, som blive særdeles artigt behandlede. Jblant de Døde ere Capit. Kendriks og Lieutenants Humpheys og Cooper. Efter denne ulykkelige Trefning retirerede Resten af Armeen 3 Engelske Mile fra Staden, hvor de ere meget fordeelagt posterede, holder Staden indsluttet, og venter en Forstærkning, som nu er paa Veyen. General Montgomers Legeme blev beviist al muelig Ære. Han er den 2den Jan. bleven begravet i Qvebec.