Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-02-07
(Af Altona Mercur og Hamb. Corresp.) Frankrig. Ved et Keiserligt Dekret af 24 Jan. er Søen, Fiskeriet, og alt hvad der hører til det nye Marschal Suchet til aldeles Eiendom til Belønning for Hertugdømme Alhuseras Fuldkommenhed, overgivet sine mange Fortienester. - Et andet Dekret af samme Dato udviser ligeledes til Belønning for udmærkede Kri af de i Valencia liggende Godser for 200 Millioners gere af den Spanske, men især af den Arragoniske Armee, Værdie. - Af en senere Beretning fra den nuværende Hertug af Albusera angaaende Valencias Ecobring sees endvidere, at Blake havde Natten til den 19de Decbr. forsøgt at liste sig bort fra Valencia med meget let; men Polakkerne af Weichselregimentet mod 12,000 Mand, i hvilket Fald da Erobringen vilde blevet tøge og standsede ham, saa at neppe 300 Mand naaede Blakes Anslag maatte ophæves, og fra den Dag af til Biergene, 400 bleve dræbte eller druknede i Kanalen; tog Overløbningen saa stærk, at man i 4 Dage talte efterat Staden var meget haardt medtaget og de yderste 1500 Deserteurer. At Blake ikke kapitulerede den 6te, Linier forladte, tilskriver Hertugen ikke ham, men en selvgjort, fanatisk Regiering, bestaaende af 5 Fransiska befalede 400 fordrevne franske Familiers Mord. J Benermunke og 2 Slagtere, de samme som for 3 Aar siden leiringstiden indsluttede Valencias Volde 200,000 Men sidste Hielpemidler og de meest Fanatiske og Rasende nesker, og deriblandt 5 Jnsurgenthøvdinger med deres Spanien har i Eie. Saavel heraf, som af de store Belønninger, Keiseren har tilstaaet Erobrerne, indsees noksom denne Stads Vigtighed. af Asturien. Foruden en skiøn Spansk Brig ere 60 Fra Nordarmeen. General Bonnet er Mester Engelske og Spanske med Vare og Munition ladte Fartøier tagne i Havnene der paa Kysterne, som for endeel var en følge af at man med Villie havde ladet Jnsurgent slaget oppe, hvorved endeel løbe ind og bleve bedragede. Bande var bleven fordrevet indtil under Gibraltars Ka Fra Sydarmeen berettes, at efterat Ballesteros noner og Tropperne vare gaaede i Kantonnering, imod at have efterladt det 16de Regiment lette Jnfanterie troede Ballesteros at kunne hævne sig paa dette, ved den under General Semele, til at holde Øiesyn med dem, stormende Bajonet, at Ballesteros, forskrækket over saa Korps, men blev itide opdaget og saaledes modtaget med 5 Novbr. at overrumple det, med et 6000 Mand stærkt megen Kiekhed, igien trak sig tilbage til Urdique. Denne Ballesteros Bevægelse syntes som at være aftalt med 20000 Englændere, der paa samme Tid vare opbrudte, af Dalmatien. Herpaa beordredes General Leval at formen hvis Plan ogsaa der blev tilintetgjort af Hertugen følge Ballesteros og drev ham saaledes, uagtet flere Engelske Fregatters og Kanonbaades Jld, andenganind under Gibraltars Fæstning. Men da det var ham aldeles umuligt at holde sig rolig, lod han atter den 28de 1500 Mand af Kiernen af sine Tropper marschere lange Strandbredden, for igjen at bemægtige sig Taarnet Carbonera, men blev ogsaa der modtaget af General Ney aldeles slagen og maatte søge Flugten, efterladende over de Halve Døde og Saarede paa Valpladsen. Ligeledes blev en anden fra Biergene fremkommen stærk Band der troede at kunne snige sig hemmelig igiennem tvenFranske Batailloner for at støde til Ballesteros, gandske tilintetgjort. J Tarifa, som man nu belaver sig til 6 beleire, og hvortil Beleirings-Artilleriet allerede er at kommer, og Løbegravenne aabnede, befinder sig 2 Engelsk Regimenter og 3000 Spanier, der kommanderes af E. ved Navn Copons.