JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-01-31
Jndenlandske Efterretninger. Stændervalg. Udfaldet af de stedfundne Valg for det tredie Landdistrict i det nordlige Sjælland var følgende: Gaardmand P. Hansen Udesundby 192 Stemmer, Tiendecommissair Houg paa Ourøe 199, Gaardm. S. Andersen Reerslev 192 og Propr. Kornerup til Østrup 149 St. De tvende Førstnævnte have taget mod Valget som Deputeret og Suppleant. Af 927 Vælgere mødte 537. - Ved de i Viborg foretagne Valg paa fire Deputerede og Suppleanter af Sædegaardseiernes Valgclasse i Viborg Stift mødte 16 Comtr. Halvdelen.) Til Deputerede valgtes: Kammerjunker v. Lütichau til Grundet, eenstemmig, Propr. M. Jngversen til Aggersbøl med 13 St. og Propr. Fønss til Ørslevkloster samt Propr. Tørsleff til Østergaard i Salling, hver med 12 St.; til Suppleanter: Propr. Grønbek til Eskjer med 11, Propr. Mazanti til Stougaard med 10, Kammerherre Benzon til Lundenes og Propr. Tang fra Nørre-Vosborg, hver med 3 St. J Viborg valgtes til Deputeret med 65 St. Cancellieraad Landsoverretsprocurator Møller og til Suppleant med 55 S. Landvæsenscommiss. Herredsfoged Rod. Efter disse havde Pastor Ursin 36 og Landsoverretsprocurator Balth. Christensen 19 St. – J Thisted erholdt Apotheker Dahlerup 51, Tiendecommiss. Schonaul, Justitsraad Rummelhoff 5 og Justitsraad Caroc 5. Af 64 Vælgere mødte 57. - J Horsens gjenvalgtes Olie møller Schytte til Deputeret med 86 St. af (1061; Justitsraad Ræder blev Suppleant med 53 St. - Den 28 de, endte Valgene i andet Landdistrict af de mindre Landeiendomsbesiddere i Siellands Stift.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-01-31
Til Deputeret valgtes Kammerraad Drewsen med 530 og til Suppleant Proprietair Christensen med 301 St. Capt. Bentner havde 168 St. Ved det i Randers afholdte Stændervalg for det 10de Landdistrict blev Proprietair Bay til Sødel Deputeret og Proprietair Wandborg til Trinderup Suppleant. - Hobro har eenstemmig gjen valgt sin forrige Deputerede Kammerraad Amtsforvalter Aagaard, Procurator Holm erholdt dernæst de fleste Stemmer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-01-31
Dandserinden Jfr. Grahn gaaer nu, ifølge en Meddelelse fra Paris, paa Krykker; de franske Læger skulle have givet hende Haab om igjen at kunne fremtræde paa Scenen og et Aars Tid, men danske Læger, som opholde sig i Paris, nære dog Tvivl derom.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-01-31
J Onsdags, den 27de, opstod der Skorsteens ild paa et Sted hvor en Jldebrand vilde kunne have uerstattelige Følger, nemlig i Cancelliebygningen. Den blev heldigviis snart dæmpet. For Tiden henstaaer ved Hof= og Stads=Retten en Sag mod et Fruentimmer, gift med en Extra skriver ved Retten; hun tiltales for at have modtaget Betaling af forskjellige Personer for at skaffe den Embeder. Hun skal have tilstaaet, at hun har modtaget 900 Rbd. for Løvte og en Toldbetjent post, 165 Rbd. for Løvte og en Contoirbetjentpost, 35 Rbd. for Løvte og en Budtjeneste ved Toldboden, 700 Rbd. og 600 Rbd. for Løvte og Betjeninger ved Postvæsenet, 500 Rbd. for Løvte og en Bud tjeneste, o. s. fr. En Deel har hun maattet betale tilbage, men hun skal dog ialt have oppebaaret omtrent 2000 Rbd. Hun har foregivet at staae i Forbindelse med høitstaaende Personer. Hun har forøvrigt for været under Tiltale for lignende Bedragerier, men dengang slap hun.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-01-31
Handelstidenden angiver efter et fransk Priis skrivt Grunden, hvorfor Kartofler raadne i Jorden og anfører herom Følgende: Tilforn bleve Kartoflerne lagte i Marts og April Maaneder og bleve udgravne i Slutningen af October Maaned, nu er der Mange, som først lægge dem i Slutningen af Mai indtil den første Halvdeel af Juni Maaned, og optage dem i Begyndelsen af October, endog i Slutningen af September, for at kunne faae Vintersæd, i samme Jord. Men da de til den Tid endnu ikke ere modne, have de heller ikke Kraft nok til om Foraaret at skyde Skud, ikke at tale om, at de ikke ere melede, have en slet Smag og efter fleres Paastand fremkalde Sygdom og Vinteren, især mellem fattige Mennesker, som fornemmeligen ernære sig af dem. Den nye Qvægsyge, som først har viist sig i de sidste Aar, og som har sit Sæde i Tungen, tilskrives at Kreaturene ere forrede med saadanne Kartofler. For en Haveelsker vare Kartoflerne i Jorden raadnede i endeel Aar, hvorfor han anstillede mange Forsøg med at udfinde Aarsagen dertil. Han fandt endeligen, at det kom af at Kartofler skjæres i flere Stykker, og nedlægges strax; en Følge heraf er, at de raadne i det friske Snit, hvoraf igjen følger, at en stor Deel af den slaae feil. Med Held har han anvendt følgende Middel derimod. Han lod Kartoflerne skjære i Stykker og udbredede dem i et Kammer, for at Snittet kunde tørres. Efter 8 Dages Forløb lagde han dem i Jorden og ikke et eneste mislykkede. Til samme Tid nedlagde han nyligen overskaarne Kartofler, og disse raadnede alle. Flere Landmænd, som ere blevne underrettede om dette, have alle fundet denne Erfaring stadfæstet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-01-31
Programmet eller Jndbydelsen til Actietegning til den Altona Kieler Jernbane er udkommen. Den projecterede Bane begynder ved den saakaldte Stadt seite af Byen Kiels Havn, gjennemskjærer derpaa Holsteen fra Nord til Syd i vestlig Retning, gaaer tæt forbi Neumünster, Kellinghusen, Barmstedt og Pinneberg, deeler sig i Nærheden af Altona i to Arme, hvoraf den ene fører til Staden selv og er bestemt for Personer, og den anden, som er bestemt for Vare, sættes i Forbindelse med Elben ved en Tunnel, som føres under Palmaille. Strækningen er beregnet til 13 1/2 danske Mile, og Banen skal, efter de nøiagtigste Beregninger, med Tillæg af extraordinaire Udgifter koste 1,850,000 Specier.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-01-31
Freqventsen er efter en lav Calcul anslaaet til 160,000 Personer og 1 Million Centner Vare. De aarlige Omkostninger ere beregnede til 610,500 Mk. Cour. Prisen for de Reisende, som ere inddeelte i tre Classer, er ansat til resp. 9, 6 og 3 Mk. Cour., og Fragten for Godset til 8 s. Cour. pr. 100 Pd. for hele Routen af de 13 Mile. Jndtægterne ville ifølge den gjorte Calcul, efter Fradrag af de anførte Omkostninger, blive Netto 609,500 Mk. Cour., og naar derfra drages 4 pCt. Renter for den indskudte Capital, bliver der desuden et DividendOverskud af 4 3/4 pCt., eller Alt i Alt omtrent 9 pCt. Banen for Reisende vil blive færdig i 1 1/2 Aar, og for Vare, paa Grund af Bygningen af Tunnelen, i 2 Aar. Den kongelige Concession paa denne Bane lyder paa 100 Aar. Selskabets Capital er bestemt til 1,850,000 Specier, inddeelt i 18,500 Actier a 100 Specier. – J Kiel havde man paa tredie Dagen efter Jndbydelsens Udstedelse paa Actier i denne Jernbane subskriberet ialt 3400. Beretningen tilføier, at man ikke maa ansee dette maaskee ringe Antal for et Tegn paa Sagens uheldige Fremgang. Desuden - hedder det pleier den holsteenske Characteer just ikke at for(Dannevirke). haste sig.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-01-31
J Hamborg fandt den 18de dennes en løierlig og tillige sørgelig Tumult Sted, saa at Borger militairet maatte rykke ud. Den første Anledning til denne Tumult skal den nylig der dannede Maadeholdsforenings fredelige Forsamling have givet. Bygningen for denne Sammenkomst skal være spoleret og de i samme værende Meubler og andet Løsøre, ødelagt og kastet ud i Vandet. Først sildig lagde Tumulten sig, som tillykke intet Menneskeliv kostede. (S. Bl.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-01-31
Ved Valget af Stænderdeputerede for Sjællands Sædegaardseiere - siger Corsaren. – faldt Stemmerne paa 7 Heel-Aristorater, I Halv-Aristocrat og 1 Dobbelt-Aristorat, hvilke tilsammen indeholdes i 9 Personer. Senere er i en anden Valgclasse stemt paa Justitsraad Harhoff, der er ligesaa god som 3 Halv-Aristorater, tilsammen: 9 Aristorater og 4 Halv-Aristorater i 10 Personer. Et Exempel paa hvor meget der kan sammenpresses i et lille Rum.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-01-31
Af Corsarens Charivari, Prædiken efter Visby's Huuslig Andagt No. 47. - Kjære Brødre, udi Christol Lader os takke Gud, fordi vi have begge vore Øine; thi Blindhed er en slem Ting. Sandelig, jeg siger Eder, der gives mange Slags Blindhed. Nogle ere blinde paa begge Øinene og kunne slet ikke see, disse ere de værste Stakler; de ere aldeles blinde og kunne ikke engang see min Callot. Andre ere blinde paa det ene Øie og see daarligt med det andet; disse ere de næstværste Stakler og see kun daarligt min Callot. Atter Andre ere ikke blinde paa noget Øie; men dog see de ikke godt og troe, at min Callot er en Bispehue. Jeg siger Eder: dette er Løgn. Der skal mange Aars Arbeide i Asylerne til, for dette sorte Fløiel bliver rødt, det vil sige høirødt, og bliver omgivet med Guldtresser. Jndtil da lader os forkorte hinanden Tiden med Bøn og Gudspaakaldelse og lader os være salige udi Christo i Guds Navn. Amen!
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-01-31
Hs. Kgl. Høihed Kronprindsen har paa Høistsammes sidst tilbagelagte Reise i Tydskland i Hans Maj. Navn overleveret Hans Durchlauchtighed Hertugen af Anhalt Dessau Elefantordenens Jnsignier. (Berl. Tid.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-01-31
Hs. Maj. har tillagt Etatsraad og Deputeret, i det Kgl. Generaltoldkammer og Commerce-Collegium, G. Garlieb, R. af D. og Domd., Allerhøieste Ordre om at tiltræde den under 1ste Marts 1839 anordnede Commission for at tage nogle Gjenstande de vestindiske Øer betræffende under (S. Bl.) Overveielse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-01-31
Jfølge Allerhøieste Resolution skulle samtlige Toldembedsmænd i Hertugdømmene Slesvig og Hol(S. Bl.) steen herefter bære Uniform.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-01-31
Hs. Maj. har under 28de dennes i Naade og med Pension entlediget Kammerjunker, Oberstlieutenant Schack v. Brockdorff, Ridder af Dannebrogen, fra hans Embede som Toldforvalter i Kiel; samt derhos allernaadigst bestemt, at dette Embedes Forretninger herefter skulle fordeles mellem en Jnspecteur og en Kasserer. (S. Bl.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-01-31
Nykjøbing. J Fredags Middag ankom den af de mindre Landeiendomsbesiddere paa Falster udvalgte Deputerede, Hr. Kammerraad Drewsen, tilligemed den af Folkeoplysning og Frihed saa høit fortjente Orla Lehmann hertil Byen, og der blev strax foranstaltet en Samling af Drewsens Vælgere til Løverdag Formiddag Kl. 11. Disse indfandt sig i særdeles talrig Mængde og modtoge med almindelig Jubel hans Erklæring, at han modtog Valget for dette District. En udførligere Beretning om denne høist interessante Sammenkomst skal blive meddeelt snarest muligt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-01-31
Udenlandske Efterretninger. J England forberede alle Partier sig af alMagt til Parlamentets Aabning, som skulde finde Sted i Tirsdags, den 26de Jan. - De orientalske Anliggender ere endnu ikke opklarede, og de ved sidste Post modtagne Efterretninger ere, som sædvanlig, forvirrede og modsigende. Der har i Constantinopel fundet meget levende og tildeels heftige Underhandlinger Sted, deels mellem Stormagternes Gesandter indbyrdes, og deels mellem disse og den tyrkiske Regjering. Gesandterne skulle, uagtet Lord Ponsonbys Modstand, endelig være blevne enige om at den arvelige Besiddelse af Ægypten burde tilstaaes Mehemed Ali. Hermed var den tyrkiske Minister og hans Herre, Sultanen, ingenlunde tilfreds, men da Østerrigs og Preussens Gesandter havde gjort kraftige Forestillinger, og den første navnlig erklæret, at dersom hans Regjerings Forlangende ikke blev opfyldt, da vilde den aldeles trække sig tilbage og overlade Tyrkerne til sig selv, tvivlede man ikke om, at Mehemed jo vilde blive anerkjendt som arvelig Vicekonge; dog meente man, at det vilde skee under betydelige Jndskrænkninger, ja endog, at han aldeles vilde blive afvæbnet, da Tyrkiet ikke kunde vide sig sikker saa længe den urolige Gamle var i Besiddelse af en Hær og en Flaade. Jbrahim skulde endnu staae ved Damascus, hvor han havde huseret slemt, men i hvad Forfatning eller hvor talrig hans Hær var, vidstes ikke da den anarkistiske Tilstand i Syrien, næsten havde standset al Communication. De tyrkiske Commissairer, som skulde afhente Flaaden i Alexandrien, vare den 4de Januar med et Dampskib afgaaede til Marmarizza (en Havn ved den sydvestlige Spidse af Lilleasien, hvor den allierede Flaade i længere Tid har ligget), for derfra at modtage den østerrigske og engelske Gesandt, som efter Tractaten skulle være tilstede ved Udleveringen. Engelske Skibe skulde ledsage Flaaden til Constantinopel for at Jngen skulde komme og tage den underveis. – J Frankrig have Kamrenes Forhandlinger hidtil ikke frembudt Meget af Jnteresse, Bladene have meest beskjæftiget sig med Parises forestaaende befæstning. J Algier synes Tilstanden ikke saa gunstig, som der var udspredt, Marschall Valle skal have forlangt en Forstærkning af 25,000 Mand, som især vare blevne nødvendige derved, at Englænderne aabenbart understøttede den bekjendte Araberhøvding Abdel Kader.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-01-31
det sydlige Frankrig og Tydskland har Flodernes Oversvømmelse atter anrettet store Ødelæggelser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-01-31
Af et Brev fra en sig i Paris opholdende Dansk turde følgende ordlydende Brudstykke være et ikke uinteressant Bidrag til at characterisere Stemningen i Frankrig, eller i det mindste i Paris (og det er jo Frankrig) for Tiden:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-01-31
Utilfredsheden her i Frankrig tiltager daglig; ei allene Journalerne udtale den, men man hører den selv i Samtaler med Franskmændene; de erklære det for en Vanære at kaldes Fransk, de staae ydmygede for hele Europa, de finde det kun altfor passende, at de Ørne, der for støbtes af Bronce, nu, ved Napoleons Tilbagekomst, kun gjordes af Gips eller Pap. Paa Concordiabroen var Agerdyrkningen, Kunsterne, Veltalenheden, o. s. v. fremstillet, kun Friheden manglede, derimod saae man la prudence) at la peur! **) – Vil man forbande sin Næste, da sige man ikke mere: Que le diable temporte, **) men: Que la France te protege! "r). Den Forbandelse er langt kraftigere. – Man vil heraf see, at Tilstanden i Frankrig endnu er meget betænkelig, og at Europa *) Klogskab. *) Frygten. e) Gid Fanden havde Dig! ter) Gid Frankrig beskytte Dig! De har fuld Grund til at ruste sig, og være paa sin Post mod dette urolige, herskesyge og mægtige Folk. Alt er afhængig af den store Ludvig Philips Liv, men han er 67 Aar, skulde han pludselig blive bortreven, eller falde for en Snigmorders Haand, vil Krigen sikkert være uundgaaelig; thi Hertugen af Orleans ansees for en Tilhænger af Bevægelsespartiet, skjøndt han forresten ikke skal besidde Faderens store Egenskaber.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-01-31
AVERTISSEMENTS.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-01-31
Dødsfald. At vor inderligt elskede Fader, Stiftsprovst Hans Resen Steenstrup, 70 Aar gl., ved Døden den 27de d. M. berøvedes os, er det vor sørgelige Pligt at bekjendtgjøre for fraværende Slægt og Venner. Vor Trost er, at hans Lidelser ere endte, og at han, gjen forenet med vor for 9 Aar siden forudgangne dyrebare Moder, nu er kommen til det Haabs Opfyldelse, som de i Forening her indplantede os fra vore tidligste til deres sidste Dage. Karlebye den 30te Januar 1841. Paa egne og fraværende Sødskendes Vegne C. M. Bekker, A. M. Steenstrup. født Steenstrup. J. O. P. Steenstrup.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-01-31
Fra Pressen er udkommet: Marheinckes Udkast at den praktiske Theologie, oversat af Cand. theol. J. Fr. Hagen. Forf., som har erhvervet sig et udmærket Navn i vor Tids Theologie ved sine til Dogmatiken, Symboliken og Kirkehistorien henhørende Værker, har i dette Skrift gjort Livet i Kirkeembedet til Gjenstand for særskilt videnskabelig Betragtning. Hvad der charakteriserer alle Forf.'s tidligere Arbeider, nemlig en ligesaa fas kirkelig Bevidsthed som streng videnskabelig Methode, findes ogsaa i nærværende Værk, og sikkert vil den Theolog, hvis Aand er dannet i den strenge Videnskabs Skole, her finde en kjærkommen Ledetraad ved Overgangen fra Videnskabens mere esoteriske Regioner til Livet i Kirken. - Der er ikke noget Punct i det kirkelige Liv, som jo Forf. har begrebsmæssigt udviklet ved at eftervise det i dets nødvendige Plads i dette Livs Totalitet, hvorom en summarisk Oversigt over de behandlede Hovedgjenstande vil overbevise.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-01-31
Fra den almindelige christelige Kirkes Standpunct føres Læseren igjennem den evangeliske Kirkes Særegenhed ned i den enkelte Menighed. Jdet Kirkens Begreb nødvendigen gjennemløber disse tre Stadier, falder Bogen i tre Hoveddele, af hvilke den første afhandler: a) den christelige Kirkes Begreb; b) Forskjellen mellem dens Lemmer (det geistlige Embede); c) Eenheden af Kirke og Stat (Kirkeforfatning); i den anden Deel afhandles: a) den evangeliske Kirkes Troesbekjendelse; b) Kirkeregiment og Kirketjeneste; c) Gudstjenesten (Liturgik); den tredie Deel betragter: a) Menighedens Dannelse ved Ungdommens Underviisning (Katechetik); b) Menighedens Forsamling og Prædikenen (Homiletik); c) Jndividet i Menigheden og Sjælesorgen (Pastoralvidenskab.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-01-31
Ved at omplante Skriftet paa dansk Grund har det været Oversætterens Bestræbelse, saavidt muligt at gjengive Forf.s Tanker i deres hele Udtryksbestemthed, uden derved at paalægge det danske Sprog nogen Tvang. Bogen, som udgjør 18 Octavark, faaes heftet for1 Rbd. 48 s. i Commission hos Boghandler P. G. Philipsen i Kjøbenhavn, Gothersgade No 335 og her i Stiftet hos Dhrr. Boghandlere Giegengaai Maribo, Thierry i Nakskov samt hos undertegnede Forlægger. Nykjøbing paa Falster, Januar 1841. W. Laub.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-01-31
Da Contoir-Arbeiderne ved Amtstuen bestandig tiltage, og navnlig Forordningerne af 8de Julii 1840 fordrer et saa vidtløftigt dagligt Bogholderie, at dette, i Forening med de forberedende Arbeider, Regnskabsførelsen og de løbende Forretninger, kræver Rolighed og Tid, saavel for Amtsforvalteren selv som for hans Medhielpere; saa ombedes ærbødigst, at de af Falsters Amtstuedistricts samt Nykiøbing og Stubbekiøbing Kiøbstæders ærede Beboere, som have Pengeafgiørelser med Amtstuen, det være Ind- eller Udtællinger af hvilkensomhelst Slags, ville vise mig den Godhed at møde til Afregning, enten og Formiddagen imellem Kl. 10 og 12, eller om Eftermiddagen imellem Kl. 2 og 4. Nykiøbing den 28de Januar 1841. Parelius. Selskabet Harmonien.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-01-31
Mandagen den 1ste Februar 1841 Kl. 6 1/2 opføres Valerie, Commedie i 3 Acter efter Scribe, og Melesville. Derefter Arie af Den sorte Domino. Til Slutning Supplicanten, Vaudevillemonolog af J. L. Heiberg, og Bonden paa Comedie, Digt af H. P. Holst, udføres af Diletanter. NB. Dette er den sidste Abonnements=Forestilling.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-01-31
Gaardsalg. Formedelst anden Bestemmelse agter Kjøbmand H. Clausen i Nysted at sælge sin iboende Gaard, bestaaende af 17 Fag til Gaden, indrettet til Beboelse samt Boutik og Brænderi, med deri værende Brændeviinstøi af circa 5 Tønders Størrelse; 25 Fag Baghuus, indrettet til Pakhuus, med Kjælder under, Karlekammer, Staldrum, Loe og Lader; endvidere et stort Gaardsrum med 2 udmærkede Vandsteder, en stor Have, samt Græsningsrettighed paa Byens Overdrev, Bækkeskov kaldet. Stedet er særdeles godt beliggende for en Handlende, da det ligger foran i Byen, hvor den meste Færdsel er. De Lysthavende kunne henvende sig til Eieren eller til Hr. Kjøbmand Bønnelycke i Nykjøbing, som kan afslutte Handelen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-01-31
Huusleilighed til Leie. er at faae paa billige Vilkaar til første April Flyttetid 1841 hos Sadelmager Kock. 1 tapetseret Sal. til Gaden paa 3 Fag, et Sovekammer til Gaarden paa 2 Fag samt Kjøkken, Loftrum og Brændehuus. Redigeret, trykt og udgivet af W. F. Laub i Nykjøbing, Tjeneste anvises.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-01-31
Hvor en duelig Avlskarl kan erholde Tjeneste til førstkommende Maidag anviser Fuldmægtig Wilcken i Nykjøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-01-31
Auction. De Stervboet efter afdøde Peder Madsen og Hustrue Stine Larsdatter tilhørende faste Eiendomme nemlig: 1) en Eiendomsgaard i Uttersløv i Lollands Nørre-Herred, af Hartkorn Ager, Eng og Skov 5 Tdr., 7 Skp., 1 Fdk., 1 Alb.; 2) en Skovspart i Windebye Skov, af Hortkorn 3 Skp., 1 Fdk., 1 Alb., blive bortsolgte ved 3de offentlige Auctioner, som afholdes Løverdagen den 13de og 20de samt Fredagen den 26de Ferbruar d. A. Formiddag Kl. 11; de tvende første Auctione; paa Raadhuset her i Byen og den sidste paa Gaarden selv hvilket herved bekjendtgjøres, med Tilføiende, at Conditionerne kunde førend Auctionen erholdes til Eftersyn paa mit Contoir. Nakskov den 23de Januar 1841. Hammerich.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-01-31
Løverdagen den 27de Februar d. A. om Formiddagen Kl. 10 bliver paa mit Contoir heri Byen afholdt Skiftesamling i afdøde Provisor ved Filial=Apotheket heri Byen Julius Theodor Ernst Blochs Stervboe; hvilket herved bekjendtgjøres til Vedkommendes Underretning. Rødby den 28de Januar 1841. S. Jbsen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-01-31
Skov-Auctioner. Førstkommende Onsdag den 3die Februar holdes Auction ved Fuglsang - i Askelunden og Koblerne – over Træer paa Roden af Ask, Bøg, nogle Ege, Avndog, Elle, o. s. v. Mødet er Kl. 10 paa Fuglsang.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-01-31
Fredagen den 5te Februar holdes Auction i Stor-Skoven over endeel Bøgetræer og Aunbøg paa Roden, nogle BøgeToppe samt c. 50 Bundter Elle-Udhugst. Mødet er Kl. 10 ved Jens Bryggers Huus i Sundbye. Det anmærkes: at af Træerne ved begge Auctioner er endeel tjenlige til Gavntræe. Sundbye den 30te Januar 1841. A. Andersen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-01-31
Jndkaldelser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-01-31
Ved Proclama, som vil blive læst inden vedkommende Retter, ere Creditorerne i Stervboet efter afdøde Selveiergaardmand Peder Madsen og Hustrue Stine Larsdatter i Uttersløv indkaldte med 12 Ugers Varsel til for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer, hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Nakskov den 23de Januar 1841. Hammerich.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-01-31
Da Enken Jacobine Christiane Friderichsen født Kragh ved Døden er afgaaet i Ringsebølle Bye, saa indkaldes herved med 12 Ugers Varsel de, som maatte have nogen Fordring paa hendes Stervbo, til for mig at anmelde og beviisliggjøre samme. Fugle Herreds Skifteret i Rødby den 28de Januar 1841. S. Jbsen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-01-31
Ved Proclama af 22de dennes, som læses inden vedkommende Retter, ere de, som maatte have nogen Fordring paa den paa Eegholm afdøde forhenværende Forpagter Hans Lunds Stervbo, indkaldte med 12 Ugers Varsel til for mig at anmelde og beviisliggjøre samme. Ligeledes ere de fraværende Arvinger indkaldte med Aar og Dags Varsel til at paasee deres Tarv under Boets Behandling. Hvilket herved bekjendtgjøres. Fuglse Herreds Skifteret i Rødby den 28de Januar 1841. S. Jbsen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-01-31
Subskription paa Lollands-Falsters Stiftstidende for Januar Qvartal 1841 modtages fremdeles paa alle kongelige Postcontoirer og her i Nykjøbing hos Udgiveren.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-02-02
Lollands Falsters Stifte Tivende. No 13. Tirsdagen den 2 Februar.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-02-02
Det er bekjendt, at Sø-Etatens Fabrikmester, Commandeur Schifter, i forrige Sommer reiste over til England med det Hverv der personligen at undersøge Dampskibsbyggeriets nærværende Tilstand, og derom at afgive Beretning med specielt Hensyn til Anskaffelsen af et Par Dampskibe for vor Marine. Efterat Sagen, med de af Hr. Schifter, fra England hjemsendte Tegninger og Oplysninger, havde været Hs. Maj. Kongen forelagt, har H.M. under 3die Decbr. resolveret, at et Dampskib af Træ paa 200 Hestes Kraft og et af Jern paa 80 Hestes Kraft skulle af Commandeur Schifter, bestilles byggede i England. De formenes at ville kunne blive færdige endnu i Løbet af dette Aar. Bekostningen derved vil omtrent blive 340,000 Rbd., hvilken Sum H. M. har befalet udredet af de Fonds, Sø-Etaten havde opsparet og som ere blevne inddragne under Finantserne. (Kbhpst.)