JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1803-12-09
En velbygget Vand= og Veiermølle med circa 100 Tdr. Land komme i Urteboden i Badstuestrædet No. 96 hos til, i den behageligste Egn, circa 4 Miil her fra Staden, er til Kiøbs, og anvises af Proviantsforvalter Worsøe, boende i Gaarden No. 51 paa gammel Amager Torv i Kiøbenhavn. Undertegnede har i Commission at bortsælge en i Skielskjør be U liggende Gaard, af følgende Indretning : 120 Fag Stuehuus til Gaden, bestaaende af Ege Bindingsværk, muret og teglhængt, indrettet til 2 Kamre, Kiøkken, et Giestekammer, en Storstue, en Mellemstue, en Dagligstue, en Forstue, Opgang til Loftet, en Krambod. 2) 25 Fag Østen Sidehuus, bestaaende af Ege Bindingsværk, muret og teglhængt, indrettet til Contoir, et Brændeviins=Pakhuus, et Bryggers og et Brændeviins=Brænderie med 2de Pomper, et Portrum, et Salt Pakhuus, Opgang til Loftet et Hør=Pakhuus, en Rullestue, en Koe og en Hestestald. For Enden af samme en Svinegaard med Egletil 20 Sviin. 3) Et Baghuus paa 16 Fag bestaaende af Ege Bindingsværk, muret og teglhængt, indrettet til Qvægstald, Loe og Lade. 4) 2de Fag Tverhuus 2 Etager høit, bestaaende af Muur= og Bindingsværk, samt Eeg, indrettet til Pakhuus. 5) 8 Fag Sidehuus paa vestre Side, bestaaende af Ege Bindingsværk, muret og teglhængt, indrettet til Sildevakhuus, 2 smaae Kamre, Gang igiennem, 2 Spisekammere, en Gang og en Ammestue, samt Kiøkken. 6) Et betydelig Gaardsrum. J Gaarden er et næsten nyt Brændeviinsværk paa 6 Tønders Størrelse, med Hat, Piber, Laag, en Tønde og en Rist, 2de Mæskekar, 3de Ølkar og et Rostekar, samt en Bryggerkiedel, Desuden hører til Gaarden en anseelig Jordlod i Byens Overdrevsmark, samt Haugeplads; dens Brandforsikrings=Summa er 4670 Rdlr. For en Handlende eller Brændeviinsbrænder er den især af en fordeelatig og god Indretning, hvortil dens Beliggenhed, ved een af Jndkiørslerne til Byen ved Broen og Fiorden, gjør den overmaade beqvem. Fra dens Lofter kan Fartøier paa 4 ½ Commercelæster strax modtage deres Ladningen, ved at lægge op til Bolværket. Da Byen driver een ikke ubetydelig Handel, saavel til Søes som Lands, og udskiber aarlig store Qvantiter Kornvare; saa troer man, at hvem der vilde nedsætte sig i dette ledige Sted, sikkert vilde finde Regning derved. De fordeelagtige Vilkaar, paa hvilke denne Eiendom bortsælges, erfares ved at henvende sig til mig. Skielskiør den; Decbr. 1803. Rolff. Told- og Consumtionsbetient.
Berlingske Tidende, 1803-12-09
Kasse-Extract, over Indtægter og Udgifter udi Enkekassen for Mænd over 50 Aar, fra primo Julii til ultimo September 1803.
Berlingske Tidende, 1803-12-09
Jndtægt. J Behold til ultimo Junii. 707 Rdlr. 1 Mk. 12 s. Jndkomne Contingenter i dette Qvartal 730 Rdlr. 5 Mk. 8 s.
Berlingske Tidende, 1803-12-09
udgift. Summa 1438 Rdlr. 1 Mk. 4 s. Udbetalt i Enke=Pensioner. Begravelsespenge. 320 Rdlr. 5 Mk. - s. 147 Rdlr. 3 Mk. - s.
Berlingske Tidende, 1803-12-09
Extra=Udgifter, 5 Rdlr. - Mk. 4 s. I Behold i Kongl. Obligation og Contan964 Rdlr. 3 Mk. - s. ter Summa 1438 Rdlr. 1 Mk. 43.
Berlingske Tidende, 1803-12-09
Enhver af de ærede Jnteressentere seer her Kassens Tilstand, og pensioneres nu 7 Enker i 1ste Klasse, og 8 i 2den Klasse, som ellers tildeels havde været Staten til Byrde. Den Tiltroe og Agtelse, som dette Selskab allerede har vundet, derom vidner de agtværdige Jnteressentere, som derudi ere indtraadte, og som nu er paa 5te Hundrede. Enhver, som derfor ønsker at indtræde, behager daglig at lade sig indtegne hos undertegnede, boende paa Hiørnet af Sqvalder= og Dybensgade No. 207, 8 og 9 første Sal; Indgangen i Dybensgade, hvor Directionen samles næstkommende Torsdag den 8de December, om Eftermiddagen fra 4 til 6, og herefter den 1ste Torsdag i hver Maaned. D. C. Petersen, Selskabets Bogholder. H. Vaagøe, Bogholder ved Universitetet, Redacteur.
Berlingske Tidende, 1803-12-12
Skrivelse fra Mayland den 21de Novbr. Regieringen har ved en ny Lov paalagt en Skat af halvsiette Millioner Lire, hvorfor 2 Fregatter og 12 Kanoneerbaade skal bygges og de til Deeltagelse i Expeditionen mod Engelland bestemte italienske Tropper tillige skal monderes og bevæbnes. Denne Sum skal indbringes ved et nyt Paalæg paa Landgodserne. De Totrediedele deraf skal endnu i denne Maaned udredes.
Berlingske Tidende, 1803-12-12
Nylig havde den keiserlige Gesandt, Baron Giusti, sin høitidelige Audience hos Dogen i Genua, og holdt som Verktøi til en nøiere Forbindelse imellem begge Regieringer en meget smigrende Tale til Dogen.
Berlingske Tidende, 1803-12-12
Fra den pavelige Havn Fermo skriver man: at Gouverneuren sammesteds har faaet den visse Forsikkring, at den først Consul vil lade forkynde for Regieringen i de afrikanske Røverstater, at de skal vise den pavelige Stat og dets Flag samme Respect som det franske Flag og Gebeet. For Neapels Havn ligger af den Nelsonske Flaade blot et enge sk Vagtskib, som hver 14de Dag bliver fløst. Admire len selv ligger med Admiralskibet paa 84 Kanoner og nogle Fregatter for Øen Magdalenas Havn; de øvrige 22 engelske Skibe befinde sig imellem Øen Asenara og Algier. Øen Elda skal allerede være blokeret af de Engelske.
Berlingske Tidende, 1803-12-12
Skrivelse fra London den 25de Novbr. Ved Parlamentets Aabning vare langt fra ikke saa mange Medlemmer tilstede, som der ellers pleier, fordi de fleste for nærværende Tid giøre Tieneste ved Volontaircorpserne. Debatterne vare heller ikke saa heftige, som de ellers pleie at være ved Parlamentets første Forsamling. J Overhuset fore sloge Lorderne Sligo og Limerik Takadressen til Kongen, og den blev eenstemmig bevilget I Underhuset foresloge de Herrer Astley a Burland Takadressen. Hr. For tog Ordet. Han sagde: "Han vilde blot anmække, at Kongen i sin Tale slet ikke havde omtalt den russiske Mediation, hvilket man dog kunde have ventet, fordi Statssecretairen havde høitidelig erklæret, at Ministrene ikke allene vilde antage den russiske Medlation, om den blev dem tilanden, men at de endog, om den ikke blev dem tilbuden, vilde søge samme, som det bedste Middel til at billægge de opkomne Uenigheder; og da han troede, Ministrene havde gjort en oprig Erklæring, saa var Kongens Taushed ham ubegribelig. Kongen havde skildtet Rebellionen i Jrland som dæmpet, og man syntes ikke at frygte, at den atter vil bryde ud. Han holdt det for sin Pligt, at modsige denne Mening. Man kunde ikke med Rimelighed haabe, at Jrlands Rolighed er atter skulde blive forstyrret ved det System, der hidtil var fulgt. Almindelige vaklende Forsikkringer vare ikke tilstrækkelige tilt at faae os til at troe, at Jrlands Rolighed var befæstet, fordi man paastod, at Jrland var tilfreds med sin Skjæbne. - Ministeren Addington svarede: "De Kongel Ministre havde upaatvivlelig holdt Ord. De havde antaget den russiske Medlation; men de Discussioner, der vare opkomne derved, havde overbeviist dem om, at den ikke vilde lede til det Maal, man havde ventet. Vilde man nu give Underhuset Oplysning herom, saa maatte samme blive meget usuldstændig. - Tak adressen blev eenstemmig bevilget. Da den i Gaar skulde overrækkes til Kongen, manglede et tilstrækkeligt Antal Medlemmer til at formere Processionen. Der maatte først hentes flere, hvorved Ceremonien blev opsat over en Time.
Berlingske Tidende, 1803-12-12
Endeel af vore Volontaircorps giøre nu Garnisonstieneste i Plymouth, Yarmouth og i andre Havne En af vore Cuttere har angrebet nogle franske Baade og forfulgt dem ind under Kystbatterierne imellem Boulogne og Calais. Cutteren, som angreb denne meget stærkere Magt, førte kuns 6 Kanoner og 15 Mand.
Berlingske Tidende, 1803-12-12
En engelsk Officeer, som er flygtet fra Bordeaux til Bilbao, er ankommen til Portsmouth og forsikkrer, at 30000 Mand franske Tropper under General Augereau ere forsamlede ved Bayonne, og at man har sendt endeel irlandske Rebeller fra Paris til denne Armee, hvorfor man holder Jrland for sammes egentlige Bestemmelse.
Berlingske Tidende, 1803-12-12
Prindsen af Bouillon, Capitain d'Anvergne, er gaaet tilbage til Øen Jersey, for at tiene sammesteds under Admiral Saumarez.
Berlingske Tidende, 1803-12-12
Jmellem de krigførende Konger paa Java er der atter forefaldet et blodigt Slag, hvori Kongen af Maltaram, der er Hollændernes afsagde Fiende, har erholdt en fuldkommen Seyer over Kongen af Bantam.
Berlingske Tidende, 1803-12-12
Anden Skrivelse fra London den 26de Novbr. (Over Holland.)
Berlingske Tidende, 1803-12-12
I Gaar aflagde Underhusets Taler sin Beretning om Tak adressens Overrækkelse til Kongen. Hs. Majestæt har giver følgende Svar: Gentlemen! Jeg bevidner Dem Mit hiertelige Taksigelse for denne pligtskyldige og tillidsfulde Adresse. Slig Erklæring af Deres Tænkemaade i nævvarende Øieblik kan ikke andet, end være mig høist behagelig. Jeg har den fuldkomne Tillid til Deres Bistand og til Mine troe Undersaatters Arstrængelser, at nærværende Krig derved vil faae et lykkeligt og ærefuldt Udfald.
Berlingske Tidende, 1803-12-12
Dersom den Efterretning fra Plymouth, at en Deel af Lord Cornwalliss's Flaade er bleven forslaget fra Brest, skulde blive bekræftet, saa venter man her, at de Franske ville benytte sig af denne Leilighed til at løbe ud med deres Flaade hvilket mange hiertelig ønske, som heller vil see deres Skjebne blive afgjort paa hvad Maade det end kan skee, end leve som hidtil imellem Haab og Frygt Parlamentets usædvanlige Enighed opvækker den største Opmærksomhed. Der har endnu intet Parti viist sig. Veer den gamle Opposition talrigere, end den i lang Tid har varet, da de Herter For og Sheridan have Lorderne Johr Townssend og William Russel, de Herrer Erskyne, Whitebread, Courtenay, Robert Adalr o. fl. paa deres Side, men nesten alle tie og de saa der tale, sige ikke Ministrene noget ubehageligt. Samme Opførsel viser den ny eller Greenvilles Opposition og bringer ved sin Taushed det Offer, som den saa høist fornødne Enighed for nærværende Tid fordrer baade i og uden for Parlamentet.
Berlingske Tidende, 1803-12-12
Skrivelse fra Wien den 26de Novbr. Efter de seneste Beretninger fra Venedig have endeel fra Tyvern ankomne Skibe medbragt den Efterretning, at Staden Alexandrien i Ægypten endnu befinder sig i Portens Magt. Vel holdt Beyerne tilligemed Mammelukkerne og Arnanterne Staden indsluttet paa den ene Side; men Havnen var endnu fri og den tyrkiske Besætning forsvarede sig eftertrykkelig. Fra Storadmiralen fik Byen endnu To efter anden Forstærkning af Tropper, Munition og Levnetsmidler. Det udspredte falske Rygte, at de Engelske skulle have taget Alexandrien i Besiddelse, synes at være kommen deraf, at et Antal engelske Skibe havde viist sig ved de ægyptiske Kyster.
Berlingske Tidende, 1803-12-12
Vort Hof synes for nærværende Tid at være Middelpunkten, for meget vigtige Underhandlinger imellem Europas store Magter. J Forening med Rusland og Preussen skal det have tilbudt de krigførende Magter sin Mægling og have forelag samme en ny Fredsplan, hvis Antagelse Europa sukker efter Skrivelse fra Bryssel den 30te Novbr.
Berlingske Tidende, 1803-12-12
Ved Dunkirchen blive Tropperne under General Durette Anførsel jevnlig øvede om Natten i deres Maneuvres. De hedder, at Leiren ved Brügge skal forenes med Leiren ved Dunkirchen.
Berlingske Tidende, 1803-12-12
Generalerne Davoust og Dumas kom i Forgaars til Ge paa en Militair=Besigtelsesreise. Ande for omtalte Smed til Arbeiderne i Boulogne vare allerede 120 paa Marscher, derhen fem Dage efter den givne Ordre.
Berlingske Tidende, 1803-12-12
Skrivelse fra Paris den 30te Novbr. Ved den store Parade den 27de var den første Consul klæde, i Veteranernes Uniform. Han modtog endeel Bønskrifteaf nogle Damer og Borgere. Gardematrosernes Corpviste sig første Gang ved denne Parade i sin Uniform Efter Paraden holdtes den divlomatiske Audience, hvorved den russiske Gesandt, Grev Markoff, der med det første forlade Paris, overrakte sin Rappelskrivelse. Moniteuren ind holder følgende Artikel derom: Ved den diplomatiske Andence den 27de overrakte Hr. Grev Markoff, Hs. Majestæt Keiseren af Ruslands befuldmægtigede Minister, sin Rappellskrivelse og forestillede Legationssecretair og Ambassaderaad, Hr. d'Oubril, som Charge d'Affaires, indtil en befuldmatiget Minister bliver udnævnt. Ved Rappelskrivelsens Overrækkelse tilkiendegav Hr. Markoff, at Hs. Keiserl. Majestæt havde, efter hans udtrykkelige Ansøgning, tilladt ham, at relse tilbage til sit Fædreland; men at han havde faaet Ordre at gientage ved denne Leilighed for den første Consul Hs. Majestæts Keiserens Forsikkringer af at vedligeholde under alle Omstændigheder, det gode Venskab og den Forening, som nogle Aar har bestaaet imellem begge Stater. Den første Consul har derimod paa sin Side paalagt Hr. Markoff, at bevidne, ved sin Ankomst til St. Petersburg, Hs. Majestæt Keiseren den udmærkede Høiagtelse, som han bærer for denne Prinds, samt hans faste Beslutning, stedse at grib enhver Leilighed, for endnu fastere at forene de Vinskabsbaand, der i nogle Aar saa lykkelig have bestaaet imellem begge Lande.
Berlingske Tidende, 1803-12-12
Søeministeren er for nogle Dage siden kommet tilbage fra sin Reise til Kysterne. Ludvig Bonaparte er reist til sit Regiment til Compiegne. Den første Consul vil i disse Dag mynstre Leiren sammesteds. Jægerne ved Consu argarden øve sig daglig paa Seinen med fladbundede Fartøier. De fleste af disse Skibe have 20 til 24 Roerdænke, paa hver af dem ere 4 Soldater.
Berlingske Tidende, 1803-12-12
En Division af Kanonbaade, som kom fra Granville, stødte ved la Hege paa en engelsk Fregat og 4 Corvetter, Klipperne og det urolige Hav gjorde dette Sted meget farligt for vore Fartoler, som forsvarede sig meget levende mod den fiendtlige Jld. Toldbetienterne og Jægerne, der vare posterede i Byerne, ilede til, klavrede fra en Klippe til en anden og hialp ved en levende Jld de fladbundede Skibe, at løbe ind Bugten ved la Hoque. Denne Division er siden løben indi Cherbourg Skibene have ingen Skade faaet og Besætningen har ikke lildt noget.
Berlingske Tidende, 1803-12-12
En Flotille, bestaaende af 3 Kanoneerchalupper, 25 Kosonbaade, 7 Brigger og 32 Barker, som kom fra Cher burg, er løben ind til St. Vaast. Den blev ikke angrebet, Uagtet den var i Sigte af en engelsk Fregat Regieringen har bekiendtgjort en Amnestie for alle de Constriberede, der ere deserterede i og for Aarene 7, 8, 9 og 10. De fritages aldeles for al Straf, naar de indfinde sig før den 1ste Januar 1804 og derpaa begive sig til deres Corps. Biskoppen af Arras har i den Anledning udstedt et Hyldesrevhvori han iblant andet siger: Giver Keiseren, hvad Keiserens er, og Gud, hvad Gud er. Gaaer tilbage til Armeen, saa ville I give Gud, hvad Guds er. Den Efterretning i de londonske Tidender, at 3 franske Kahoneerbrigger ere ankomne til Portsmouth, modsiges i Moditeuren med den Erklæring: "At det blot er 3 Baade, som enhver Søemand kiender under Navn af Bateau de Terreneuve, som have været bestemte til Havnetieneste og som tilsammen omtrent ere af 2000 Fr. Værdie.
Berlingske Tidende, 1803-12-12
Siden Viceadmiral Latouches Ankomst har det Rygte atter fornyet sig, at der imellem de franske Tropper paa St. Domingo og Negercheserne sammesteds er bleven sluttet en Tracsat, efter hvilken de franske Tropper skulle rømme St. Domingo.
Berlingske Tidende, 1803-12-12
Brigadechefen Pelage, der med 8 andre Jndvaanere paa Guadeloupe blev sendt til Frankerig, som Arrestant, er i For haars bleven sat i Frihed tilligemed de 8 Medsangne.
Berlingske Tidende, 1803-12-12
Skrivelse fra Schweiz den 1ste Decbr. Man troer nu almindelig, at de franske Tropper skal røm sne Schweiz den 15de d. M., da Ratificationen af Alliance og Militair=Capitulationen med Frankerig paa hiin Dag er bestemt at udvexles. J det Tilfælde, at Rømningen ikke de skeer, vil General Serras nok faae Jnterims=Kommanden sit Schweiz i den afrelsende Overgeneral Neys Sted. Genetal Barbon har ogsaa faaet en Kommando ved den mod Engelsland bestemte Armee og er allerede afreist fra Bern.
Berlingske Tidende, 1803-12-12
Natten til den 20de Novbr. lod Berner=Politiet 30 Mand stykke ud, som stødte paa en Snees fordægtige Personer. Syr i dem bleve grebne og een saaret; de øvrige undflygtede.
Berlingske Tidende, 1803-12-12
Skrivelse fra Haag den 3die Decbr. Hidtil er i vor Republik bleven giort de kraftigste Anstaltet til Expeditionen mod Engelland; Kanalerne have været skiulte med Transporter af Levnetsmidler og Munition, som gik til Amsterdam og Rotterdom, da Expeditionen skulde afgaae fra Tirelen og fra Heivoetsluis eller Vliessingen; Anstalterne plivedes overalt ved Contreadmiral Verheuls Nærværelse; men siden i Gaar forsikkrer man, at Expeditionen med Engelland skal være udsat til Foraaret, da man dog hidtil har troet hiden skulde foretages midt i denne Maaned.
Berlingske Tidende, 1803-12-12
Fra Rotterdam bliver meldt, at et engelsk Krigskib paa 60 Kanoner er i Stormen sidste Søndag total forliist ved Brouwershaven paa Kysterne af Seeland. Sammesteds ere nogle engelske Chelupper i det stormende Veir drevne til Land og med Mandskab faldne i vore Hænder. De sørgelige Efterretninger om de ved sidste Storm paa vore Kyster, forliiste eller beskadigede Skibe tage daglig til. De bataviske og franske Kapere blive bestandig ved at opbringe engelske Sti de til Viiissingen. - Vore Rescriptioner ere faldne til 52.
Berlingske Tidende, 1803-12-12
Fra Engelland skriver man: at der til Afhentningen af de store Vare=Forraad paa Demerara og Esseqvibo vil behøves henimod 200 Skibe og at man allerede har befragtet endeel didhen.
Berlingske Tidende, 1803-12-12
Blandede Efterretninger. Frankerig. Et Malerie af et gandske besynderligt Slags er nylig bleven fremstillet i Museumet Bonaparte. Det er et broderet Malerie, forfærdiget af Mathilde, Vilhelm Erobrers Gemalinde, hvori hun konstig har udført Erobringen af Engelland ved hendes Gemal. Stykket er 100 Aar gammelt. Det forestiller hele Krigens Fremgang og Ende ved den engelske Kong Haralds Fald tilligemed begge sine Brødre, i det berømte Slag ved Hastings; og det hele, bemærker Moniteuren, synes at vise et billede paa nærværende Øieblik og forkynder et saa meget sikkrere Udfald af vort store Forehavende, da det styres af en Helt, der foruden at være ligesaa tapper som Vilhelm, er tillige meere Herre over sine Bevægelser end hiln store Mand.
Berlingske Tidende, 1803-12-12
J Thuilleriernes Slot er nylig bleven holdt et stort Statsraad, hvori den første Consul udøvede Benaadningsretten mod endeel Forbrydere, som vare dømte til Døden.
Berlingske Tidende, 1803-12-12
Senatorerne Sieyes og Garat besøge nu ofte Slottet i Thuillerierne.
Berlingske Tidende, 1803-12-12
En af vore Tidender melder, at den første Consul herefter selv vil udnævne Præsidenten for det lovgivende Corps, som herefter ogsaa skal holde sine Forsamlinger med større Høitidelighed.
Berlingske Tidende, 1803-12-12
Nylig bivaanede den første Consul Forestillingen af Agamemon paa Theater=Francois og blev som sidst ved hans Nærværelse i Opergen modtaget med overordentligt Fryderaab.
Berlingske Tidende, 1803-12-12
To Neapolitanere, Brødrene Agresti, have faaet den franske Borgerret. Den ældste har tient med Udmærkelse under de franske Tropper og den yngste har gjort sig fortient som en meget duelig Advocat.
Berlingske Tidende, 1803-12-12
De to engelske Krigssanger, Oberstlieutenant Smith og begge Brødrene Godwell, som paa deres Æresord gik frit omkring i Staden Valenciennes og dens Omegn, have brudt deres Ord og ere bortflygtede. Moniteuren yttrer: at den offentlige Mening i Engelland sikkert vil straffe dem derfor, thi, naar Fangne paa Parol besad saa liden Ærekiærhed, at de undflygtede, var man i Fremtiden nødte til ordeig at indspærre Krigsfanger. Et stort Antal Engellændere, som ere over 60 Aar og ved Krigens Begyndelse bleve erklærede for Krigsfanger, have faaet Frihed til at relse til Engelland.
Berlingske Tidende, 1803-12-12
En velklædt Ubekjendt kom for kort Tid siden i Biskoppen af Vannes Boepæl, hvor han fandt ham ene i et af Værelserne og forlangte med Pistolen i Haanden 300 Franker af ham. Biskoppen betalte strax, men yttrede derhos, at han ikke behøvede slige Trudsler for at bringe ham til at give denne Sum. Røveren tog Pengene og tvang Biskoppen til under Trudsel af Døden at følge ham selv til Porten. En Engellænder ved Navn Douglas, der er boesat i Paris, har faaet Forskud af Regieringen, for at anlægge et Klædefabrik, der skal sysselsætte en stor Mængde Mennesker. Det parisiske Athenæum er nylig bleven aabnet paa en meget høitidelig Maade. De meest udmærkede Lærde vare talrig forsamlede og afbrød Borgeren Garats Tale i denne Anledning med igientagne bifaldsyttringer.
Berlingske Tidende, 1803-12-12
Hr. von Kotzebue giør, i en fransk Journal, Collegie Assessor Chevalier, mod hvem og Kone han har frembragt Beskyldninger i Bogen: det mærkværdigste Aar af hans Liv, den Erklæring: at han strax var villig til at tilbagekald sine Udtryk, naar han ikke ved det hemmelige Politie i Rusland saae sig i Stand til at bevise, hvad han havde sagt J Brest rasede den 22de November en skrækkelig Orkan, med Torden, Lynild og store Hagel, som gjorde stor Skade, paa Vinduer Elementerne vare i fire Timer i Oprør og Regnen skyllede tillige strømmeviis fra Himmelen.
Berlingske Tidende, 1803-12-12
En at vore Tidender siger: Ballerne i Paris besøges nu næsten slet ikke, ligesaa lidet som Caffe= og Stuespilhusene. Man elsker ikke meere de larmende Forsamlinger. Men kommer sammen en Famille og Sæderne vinde derved: Engelland. Statssecretair Hobart har i Anledning af den franske General Negulz Ansøgning om at maatte paa sit Æresord vende tilbage til Frankerig tilskrevet Admiralitetet, at bemeldte General ikke kunde med Rette vente denne Gunst, da den første Consul med aabenbar Fornærmelse mod den hos alle civiliserte Nationer værende Brug havde fundet for godt at tilbageholde som Fanger de Engellændere, der i Fredens Mellemrum vare reiste til Frankrig. For Bonaparte frigar bemeldte engelske Undersaatter, kan som Repressallie for denne Forholdsregel, ingen Fange, som ikke regelmæssig var udvexlet, forlade de brittiske Stater.
Berlingske Tidende, 1803-12-12
Kongen, Dronningen og Princesserne have nu taget deres Vinterresidents i Dronningens Palais. Prindsen af Wales opholder sig endnu i Brighton. Alle de andre Prindser ere i fuld Beskieftigelse med Volontairerne.
Berlingske Tidende, 1803-12-12
En af vore Kapere har taget et rigtladt hollandsk ostindisk Skib, som kom fra Batavia og bragt det op til St. Jøes i Cornwall.
Berlingske Tidende, 1803-12-12
Hr. Pitt opholder sig endnu stedse ved Volontaircorpserne ved Kysterne og har endnu ikke bivaanet Parlamentets Forsamlinger.
Berlingske Tidende, 1803-12-12
Jtalien. Præsten Augustin Sorefina, som i Samtale med en Skildvagt havde betient sig af bittre og foragtende Udtryk mod den italienske Republik, er af Militair=Commissionen bleven dømt til 6 Maaneders Jndspærrelse i et Forbedringshuus.
Berlingske Tidende, 1803-12-12
J Nisse blev en vis Rosetti nylig dømt til sexaarigt Fængsel for at have sat mienske Bankosedler i Omløb. Ved Dommens Forelæsning greb han en Lysestage og kastede den efter Regierings=Commissaltens Hoved, som lykke og arvarerede Stødet med Haanden og lod Resetti strax bringe tilbage til Fængselet.
Berlingske Tidende, 1803-12-12
Helvetisk Republik. Pave Plus den 7de har nylibesvaret vor Landammands d'Affeyls Skrivelse. Han kalder ham sin elskede Søn, berømmer Schweizer=Katholikernes Troskab og udbryder i fyrig Tak mod Forsynet, som ved den første Consuls Haand igien har skienket Schweiz sin forhen nydte Rolighed.
Berlingske Tidende, 1803-12-12
Batavisk Republik. Ved Landsbyen Zandpoort er den store amerikanske Skib, Commercie, ført af Capitain Wilson, bestemt fra Charlestown med Uld og Risenstyn til Rotterdam, forliist den 26de November. Fra Sørn kastes daglig Vare i Land.
Berlingske Tidende, 1803-12-12
Tydskland. Ved en udbrudt heftig Jldebrand i Frankfurt ilede den regierende Fyrste af Øsemburg i Selskab med Fyrsten af Reus til Brandstedet med en Sprøfte og hialp selv kraftigen med til Jldens Dæmpning.
Berlingske Tidende, 1803-12-12
Kongen og Dronningen af Sverrig ere paa nogen Tid reiste fra Carlsruhe til München. Dronningen vil holde sit Barselseng, Carlsruhe og der er nu ingen Tvivl om at deres svenske Majestæter vil tilbringe størstedelen af Vinteren, Tydskland.
Berlingske Tidende, 1803-12-12
J den ny churbalerske Hyldningsformular for Bamberforekommer i Charfyrsten af Pialzbayerns Titel den Benærnelse Erkespalzgreve, som altsaa bliver et nyt RigerkeEmbede.