Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-02-11
Amsterdam, 25 Jan. Efter de sidste indløbne Efterretninger om Spaniens Anliggender, og da man erholdt Vished om, at Kornvarerne allerede vare stegne betydeligt i Brabant, holdes denne Artikel ogsaa her nu høiere; der har været rask Søgning derefter, og Priserne stige dagligen; dette er især Tilfældet med Rug. Dersom den strænge, Kulde og Frost, som nu hersker, fremdeles skulde vedvare, torde Priserne gaae endnu mere i Veiret. Napoleon sagde engang til O'Meara: Hvad troer De vel, at der for Øjeblikket vilde være mig det kjæreste i Verden, O'Meara stod allerede i Begreb med at svare: at blive fjernet fra St. Helena. "Det var svarede N. "om jeg kunde med en Ven gaae incognito omkring i London og paa de offentlige Steder sidde i en Krog og høre hvad der blev talt. O'Menra meente: at han vilde komme til at høre baade Ondt og Godt om sig selv. "Hvad Ondt, Folk kunde sige om mig, svarede N. vilde ikke bekymre mig. Jeg er vant dertil, og overbeviist om, at den offentlige Mening vil forandre sig. Man vil engang finde ligesaa megen Modbydelighed for at læse Skamskrifter over mig, som man før var tilbøielig til at fæste Troe til dem. Som sagt: Dette og min Søns Opdragelse vilde forvolde mig den største Glæde. Et saadant Liv havde jeg ifinde at føre i America. Mit Livs lykkeligste Dage var dog fra mit 16de til mit 20de Aar, naar jeg havde Permission og kunde gaae omkring fra een Restaurateur til en Anden." Ved en anden Leilighed spurgte han OMeara: Hvad tænkte De om mig, før De, som min Læge, personlig lærte at kjende mig O'Meara svarede: Jeg ansaae Dem for en Mand, der besad ligesaa forbausende Talenter, som en umaadelig Ærgjærrighed, skjøndt jeg ikke troede Tiendeparten af Alt, hvad man i Skamskrifter har beskyldt Dem for"Det er vedblev N. netop det Svar, jeg ventede mig af Dem. Maaskee er dette ogsaa Lord Hollands og mange Franskmænds Mening. Jeg har naaet et altfor høit Trin paa Ærens og Magtens Bane, til at jeg ikke skulde have paadraget mig Menneskenes Had og Misundelse. Men Efterverdenen vil lade mig vederfares Retfærdighed. Sandheden vil trænge igjennem, og man vil sammenligne det Gode, jeg har udrettet, med mine begangne Feil. Resultatet kan ikke blive ugunstigt for mig. Vare alle mine Planer lykkedes, vilde man have kaldet mig den største Mand, Jorden havde seet. Nu, skiøndt jeg har forfeilet Maalet, vil man dog betragte mig som et overordentlig Menneske. Min Opkomst er mageløs, da ingen Forbrydelse besmitter den. Jeg har givet det franske Folk en Lovbog, som vil bringe mit Navn til de sildigste Slægter. Jeg var Jntet, og opsvang mig til Jordens mægtigste Regent. Europa laa for mine Fødder. Min Ærgjærrighed var stor, det er sandt; men den var af en kold Natur og foranlediget ved Begivenhederne. Det har stedse været min Mening, at Souverainiteten tilhører Folket, og i Grunden var den keiserlige Regjering i Frankrig ikke andet, end en Slags Republik. Jkke efter hvad Denne eller Hiin siger, eller af Hvad jeg selv maatte skrive; men efter de mange Millioners Mening, som jeg har behersket, vil Efterverdenen bedømme mig!" Til Beviis paa den ufornuftige Maade, hvorpaa de lavere Folkeklasser i Spanien har været behandlet, anføres her et Udtog af en Almuesbog, hvori Jnqvisitionen især roses, og iblandt andet Galimatias fremsattes de tolv jødiske Stammers Synder og Straffe saaledes: "Juda Stamme udleverede Herren paa en forrædersk Maade: Tredive af dens Medlemmer døe derfor aarlig ved Forræderie. Rubens Stamme fangede Herren i Haven: derfor bliver dens Sæd ufrugtbar og ingen Blomster udskyde sig over dens Grene. Gads Stamme satte Tornekronen paa Herrens Hoved: den 25de Marti aabne blødende Saar sig paa alle, som høre til denne Stamme. Assers Børn sloge Frelseren i Ansigtet: deres høire Haand er derfor altid kortere end den venstre. Naphtali Stamme spotted Herren formedelst en Hjord Qvæg: dens Børn komme derfor til Verden med Dyre tænder og have en dyrisk Skikkelse. Manasse Stamme raabte: "hans Blod komme over os og vore Børn;" blodige Bylder bedække hver Nymaaned Manasse Sønner. Simeons Stamme forfæstede Forløseren: den 25de Martii vise sig fire dybe Saar i Hænder og Fødder paa alle som høre til denne Stamme. Levi Børn spyttede vor Herre i Ansigtet: Vinden fører altid tilbage i deres Ansigt hvad de ud spytte, saa at Udslet altid skjuler dem. Jaschars Stamme hudstrøg Frelseren; den 25de Marti flyde Blodstrømme ud af Skuldrene paa dem, som høre til denne Stamme. Zabulons Stamme kastede Lod om hans Klæder, paa samme Dag brænder deres Gane og saares af smertelige Bylder. Josefs Stamme smedede Sømmene til Cristi Korsfæstelse, og stumpede Spidserne af for at forøge hans Smerte, alle Josefs Børn plages derfor af blodigrevne Hænder og Fødder. Benjamins Sønner bøde Herren Æddike at drikke: de ere derfor skeeløiede og lamme, og deres Mund er altid fuld af Ekkelhed. Lige Straf rammer alle Fruentimmer, som have fyldt de 25 Aar, fordi et Fruentimmer gav Josefs Stamme det Raad, at stumpe Sømmene til Korsfæstelsen. - Hvad skal man dømme om vort oplyste Aarhundrede, der har en Almuebog paa 220 Sider, som er opfyldt med slig Nonsens Den franske Skuespiller Desessarts havde tilforn været ansat ved Finantsvæsenet. Da han, som Comiter, gjorde meget Lykke paa Theatret, blev hans Portrait stukket i Kobber, med denne Underskrift: "Jeg vil hellere bringe Folk til at lee, end græde!" George Garrick, Broder til den berømte Mimiker, viste Denne stedse største Opmærksomhed. Hver Aften kom han op paa Theatret bag Coulisserne og spurgte: "om Broder David havde ham nødig!" Da man ved Georgs Død talede om, at han saa hurtig var fulgt sin Broder i Graven, saade En: "Broder David havde ham nødig! En Geistlig lod Vollikofers, efter hans Død udgivne, Prædikener indbinde. Da der paa Ryggen af Bogen ei var Plads til hele Titelen, tog Bogbinderen ikke Betænkning at forkorte Samme, og satte glat vak: Zollikofers Prædikener efter hans Død. En Americaner lev udfordret paa Pistoler og gav skriftlig til Svar: "Jeg møder ikke, af to Grunde. Eften kunde jeg skyde Dem, eller De mig. Der kommer ikke noget Godt, ud af nogen af Telene. Gaar De ud i Skoven, og søg Dem et Træe op af min Corpulence og stil Den i Skudvidde, fra det. Træffer De det, saa vil jeg tilstaae, at jeg har fornærmet Dem og gjøre Dem Afbigt; træffer De det ikke, skal Uretten derimod være paa Deres Side.