JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-05-04
Den Convendeputerte Neuschateaus Død er et stort Tab for den lærde Verden. Allerede i hans 13de Aar havde han viist sig som god Skribent, og han var før Revolutionen Generalprocureur paa St. Domingo. Man længes meget efter Udfaldet af Kongressen med de saa kaldte Chouans i Rennes. Det hedder, at Charrette, endskiønt Freden er sluttet, fortfarer endnu med at hindre Levnetsmidlernes Transport fra Vendee til Nantes, hvor et Pund Brød koster 4 til 5 Livres.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-05-04
Blant vore nyeste Skrivter udmærker sig især et, under Titel af Ludvig den Sextendes Proces, hvori findes alle i denne store Proces i Conventet holdte Taler og fremlagte Documenter, samt en langt omstændeligere Beskrivelse over de i Thuillerie=Muuren forstukne Papirer, end den, man af vore offentlige Blade har seet. Endnu en anden Piece er til Forsvar for begge Ludvig den Sextendes Børn kommet for Lyset, under denne Titel: "Et Par Ord om to Personer, som ingen tænker paa, men som der dog engang burde tænkes paa.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-05-04
J Brüssel er den franske Emigrant, Greve Lannoy, efter foregaaende Proces og Dom, bleven ihielskudt. Uagtet der i de belgiske Skove allerede er fældet en stor Deel Træer til vore Skibsbyggerier, er der dog nu udviist 80000 Egetræer til vort Artilleries Brug.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-05-04
Amsterdam, den 22 April. Vor Revolutionscommission har nu opfordret Jndvaanerne til ogsaa, som et frivilligt Offer, at yde Landet det Guld- og Sølvtøy, der ellers, efter Publicationen af 26de Martii, var frit (saasom Ringe, Spænder, Medailler, som man sædvanligen bærer hos sig, men som dog ikke for hver enkelt Person overstiger 300 Gyldens Værdie); til hvilken Ende der paa Raadhuset er en Kiste i Beredskab, hvori slige Sager kunne nedlægges. Commissionen ønsker desuden, at enhver ved Afleveringen vil i en dertil indrettet Bog anføre baade sit Navn og Beløbet af hans frivillige Gave, paa det Efterkommerne kunne deraf see, at der i denne Stad fandtes sande Folkevenner, der villigen gav alt, hvad der stod i deres Magt, forat redde Republiken.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-05-04
London, den 24 April. J Gaar blev endeligen det mærkværdige Statsforhør over Warren Hastings (som har henstaaet siden den 12 Februarii 1788, altsaa i 7 Aar og 2 Maaneder, og som, foruden adskillige Sessioner i begge Parlamentshusene, har 149 Gange sat Retten i Westminsterhall i Arbeyde) bragt til Ende, og den Anklagede kiendt Uskyldig. Allerede Kl. 9 om Morgenen var Westminsterhall ligesaa opfyldt med Nysgierrige af begge Kiøn, som da Sagen for 7 Aar siden begyndte. Henved Kl. 12 saae man Herr For og de andre anklagende Commissarier fra Underhuset, i deres Loge. Omtrent en Time derefter vare Dommerne paa deres Pladser. Da nu ogsaa Warren Hastings med sine Forsvar var fremkaldet og igjen dimitteret, reyste Storcanzleren sig, og erklærede, at Overhuset i Fredags havde besluttet, i Dag at afsige Dom i den af Underhuset imod Warren Hastings anlagte Sag. Han forelæste derpaa 16 Spørgsmaale, som af Overhuset vare authoriserte, og som skulde forelægges hver Lord især. De begyndte alle saaledes: "Er Warren Hastings skyldig eller uskyldig i de store Forbrydelser, for hvilke Underhuset har beskyldt ham, Da disse Spørgsmaale vare forelæste, saae man af Overhusets 120 Lemmer ikkun 29 Pairs i deres Parlamentsdragt, for at give deres Stemmer. De øvrige, som ikke vilde stemme, forføyede sig bag ved Tronen. Nu begyndte Storcanzieren paa den yngste af de tilstædeværende stemmende 29 Pairs, Lord Douglas, og gjorde ham det første Spørgsmaal. Douglas reiste sig, tog Hatten af, lagde den høire Haand paa Hiertet, og svarede: "Han er paa min Ære uskyldig. - Paa dette Spørgsmaal gav de 23 Pairs samme Svar, og kun 6 erklærede ham for skyldig. Ved alle de øvrige Spørgsmaale vare i det ringeste 22 altid paa Hasting's Partii. Da alting var giennemgaaet, erklærede Storcanzleren, "at Warren Hastings, Esqvire, var ved en stor Pluralitet friekiendt for alle de imod ham af Underhuset anbragte Klager og beskyldninger. – Nu blev Warren Hastings paa nye indkaldet. Han kom, gik til sin Plads, knælede, men reiste sig strax igien, efter Storcanzierens Opfordring, og bukkede sig, da man havde forkyndet ham hans Friekiendelse. - Kl. 2 1/2 var hele Ceremonien forbi. Edmund Burke, Hoved-Anklageren, var ikke tilstæde. - De 29 Lords, som gave deres Stemme, vare: Storcanzleren Loughborough, den gamle Lord Thurlow, Ærkebispen af Yorck, Biskopperne af Rochester og Bongor, Hertugerne af Norfolk, Leeds og Bringewater, Greverne Mansfield, Soffolk, Coven try, Fitzwilliam, Warwick, Radnor, Beverley, Dorchester, Carnaveon, Marquis Townshend, Viscounts Falmouth, og Sidney, samt Baronerne Middleton, Sands, Bacon, Hawke, Walsingham, Rawdon, Sommers, Fise og Douglas.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-05-04
Vores i Februarii Maaned til Vestindien afseylede Troppetransport er af en svær Storm blevet adsplittet, og endeel af Skibene ere indløbne i Lissabon. - Man har ogsaa fra Vestindien den ubehagelige Tidende, at 300 Franskmænd fra Guadeloupe have gjort Landgang paa Øen Grenada, og der holdt et farligt Huus. Men da de ikke ere meere mandstærke, saa ville de neppe ret længe holde det ud sammesteds.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-05-04
De uroelige Optrin i Anledning af Levnetsmidlernes Dyrhed vedvare ey allene endnu paa adskillige Stæder, men endog her i London fordre alle, der arbeyde for Dagløn, som een Mand høiere Sold, ja man har ved Subscriptioner søgt at drive dette igiennem. - De Militaire have faaet et ugentligt Tillæg af 9 Pence. J Coventry har den saa kaldte Pøbel baaret et Brød omkring paa en høy Stang, omvundet med Sørgefloer.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-05-04
Frankfurt, den 24 April. Alle Keyserlige Tropper skulle ved denne Maaneds Udgang campere. Greve Clairfaits Hovedqvarteer forflyttes fra Bockenheim til Grosgerau. Fra St. Goar have Franskmændene nyeligen bortført en Mængde Viin, Qvæg og Mobilier. J Cøln anlægge de, ligeoverfor Dentz og Mühlheim, nye Værker og Batterier. De have der ikke udtaget nogen ung Mand til Krigstienesteen, men blot fra Prædikestolene ladet dem opfordre, som frievilligen finde Appetit derpaa. – Baron Hübsch har foræret den franske General sit store Naturalcabinet, og til Giengield faaet den udvandrede Baron Soutwichs Eiendomme, til Præsent.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-05-04
Lingen, den 26 April. Efter en i dette Øyeblik indløden Beretning skulle Franskmændene og faa Dage forlade det Bentheimske, hvorved Passagen til Zwoll bliver frie og blottet for alle Tropper. Tre preussiske Regimenter marchere til Ostfriesland, for at afløse Hannoveranerne, Hesserne, og Brunsvigerne. Witmarschen, Neuenhaus, og de omliggende Landsbyer i det Bentheimske skulle ligeledes besættes af preussiske Tropper.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-05-04
Bremen, den 26 April. Det, man i adskillige offentlige Blade har fortalt om vore Portes Besættelse med Hannoverske Tropper, forholder sig ikke saa gandske rigtigt. Ligesom det Linsingske Regiment, der er her endnu, har ogsaa det fra Cordonen tilbagekomne Scheiterske Regiment befat et Par Porte i Gammelstaden, men uden at vor egen Stadmilice derfor er udsat. Jmidlertid haabe vi, at disse Tropper nu ogsaa snart ville forlade os, da Sagerne i de sidste Tider have faaet en mærkelig Forandring. - Med Disciplinen have vi Aarsag til at være meget vel fornøyet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-05-04
Hannover, den 28 April. J Forgaars hidkom Prindsen af Conde fra Brunsvig, og fortsatte Reysen videre over Tiedenwiese. – Fra Berlin meldes, at Kongen af Preussen har skiænket de fran Greve l'Escars, Chevalier Boufleurs, samt ske Emigranter:
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-05-04
Grevinderne Sabran og Nadaillac nogle Landgodser, i Altmark.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-05-04
J Bremen er vor General von Dachenhausen for nærværende Tid Commandant.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-05-04
Nederelven, den 1 May. Det over Frankfurt udspredte Rygte om en imellem Frankerige og Østerrige sluttet Vaabenstilstand er ikke blevet bekræftet. Jmidlertid faae Fredsrygterne mere og meere Overhaand. J Paris selv vædder man, at der inden Julii Maaneds Udgang er en almindelig Fred. - Ogsaa Portugal er ikke utilbøyelig til igien at antage sit forrige Neutralitetssystem.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-05-04
Fra Rom meldes om en stor Sammenrottelse, der skal være opdaget i Palermo, og hvis Plan har været, paa første Paaskedag at myrde alle Adelige. Beretningen siger, at af 500 arresterte Personer havde man allerede befordret Halvparten til Evigheden. Men denne hele Fortælling lader i det ringeste til at være tilstrækkeligen overdrevet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-05-04
Kiøbenhavn, den 4 May. Den 23de Januarii er Tolderen og Consumtionsforvalteren i Kragerøe, Over=Krigscommissair Poul Terkelsen, beskikket at være tillige Postmester sammesteds. Den 20de Martii er Candidatus Juris Bredo Henrich von Munthe af Morgenstierne beskikket til surnumerær Assessor i Kiøbenhavns Hof= og Stads Ret. Den 27de Martii er Personel-Capellan Hr. Johan Friderich Sartz confirmeret at være Sognepræst for Laurvigs og Langestrands Meenigheder i Grevskabet Laurvig. Den 10de April er Sognepræst Hr. Arild Friis Worsøe confirmeret at være Sognepræst for Hyllinge og Lyngbye Meenigheder i Sielland. Studiosus Palæmon Christian Schønberg ligesaa at være Sognepræst for Sæbye og Giershøy Meenigheder i Sielland; Studiosus Andreas Peter Meden ligeledes at være residerende Capellan for Tikiøb, Hornbek og Hellebek Meenigheder i Sielland Skibspræst Hr. Christen Bech ligesaa at være Sognepræst for Tvede Meenighed i Fyen. Residerende Capellan Hr. Christen Graae Klingenberg ligeledes at være Sognepræst for Døllefielde og Musse Meenigheder i Lolland. Residerende Capellan Hr. Peter Adam Obel ligesaa at være Sognepræst for Hals Meenighed i Aalborg Stift. Procurator Niels Hansen ligeledes at være Birkedommer og Skriver ved Hagested Birk i Sielland. Den 17de April er residerende Capellan Hr. Andreas Borch beskikket at være Sognepræst til Bolloug Præstegield i Aggershuus Stift. Sognepræst Hr. Andreas Hofgaard ligesaa til Sognepræst for Aals Præstegield i samme Stift. Samme Dag er Studiosus Gregers Wad beskikket at være Lærer og overordentlig Professor i Naturhistorien ved Kiøbenhavns Universitet. Apotheker Ludvig Manthey ligesaa at være overordentlig Professor i Chymien. Den 24de April er Studiosus Andreas Christian Obel confirmeret at være residerende Capellan for Wissenberg Meenighed i Fyen, og Proprietær Søren Hillerup beskikket at være Cancellieraad.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-05-04
Udi afvigte Uge fra den 25 April til den 2 May ere i denne Kongelige Residence Stad copulerede 15 Par. Fødte Drenge 30, Piger 34, tilsammen Fødte, 64. Døde Mænd 24, Qvinder 17, Drenge 8, Piger 5, af følgende Sygdomme: Alderdom 3 Barselseng 1. Blodstyrtning 1. Brystsyge 11. Feber 2. Forraadnelses=Feber 5. Galdefeber 2. Gicht 1. Hastig død 1. Kopper 2. Slag 4 Svindsoet 2. Tænder 1. Tærende Syge 4 Uangivne Svagheder 7. Vattersoet 7. Tilsammen døde 54. Ere saa 10 flere fødte end døde.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-05-04
Meteorologiske Observationer. Barom. Therm.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-05-04
Vinden. 27 April. 28. 3. O. 13 Varme. S. V. S. O.S. O.S. O. 1 May. N. V. Den Kongelige Hof= og Stats-Calender for Aaret 1795 kan nu tilkiøbs bekommes i det Kongelige Bogtrykkerie, uindbunden for 4 Mk. 4 s., og hæftet 4 Mk. 8 s.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-05-04
Den aarlige Samling af de i Aaret 1794 udkomne Kongelige Forordninger, Placater &c., hvorudi findes saavel de her, som de i Slesvig-Holsteen trykte, Exemplaret for 3 Mk. 4 Sk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-05-04
AVERTISSEMENTS. Stemplet Papiirs- og Kortforhandlings=Contoiret, som hidindtil er holdt i Sal. Hr. Conferentsraad Müllers Gaard paa Kiøbmagergaden, henflyttes i Skidenstrædet sidste Port paa venstre Haand, naar man kommer fra Kiøbmagergaden, eller første Port paa høire Haand fra Nørregaden, hvor Contoiret aabnes om Morgenen den 2den May. Contoiret er fremdeles, som hidindtil, alle Søgnedage aabent fra Kl. 8. til 12 Formiddagen, og fra Kl. 2 til 7 Eftermiddagen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-05-08
Kiøbenhavns Aar. No. musiunis. Post-Tidender, som Masius, Fredagen, den 8 May. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved P. M. Hopfiner.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-05-08
Paris, den 18 April. Uagtet man hidtil lykkeligen har vidst at tilintetgiøre de Jldesindedes Forsøg til at forstyrre god Orden, saa er man dog ey gandske sikker for nye Uroeligheders Udbrud. Herom forklarer Moniteuren sig saaledes: "Man troe sig blot et eneste Øyeblik sikker, saa vil Faren for Fædrelandet blive større end nogensinde. Man vise blot et Øyebliks Svaghed, saa vil det være ude med Frieheden. National Conventet vil stedse blive Maalet, hvorhen vore Fienders Bestræbelser sigte. Det maa derfor uophørligen være rede til at tilintetgiøre disse Bestræbelser. Jlden ulmer under Asken. Skrækkende og ukiendte Figurer, synes at true med nye Mordscener. Man kan med Grund sige, at fra Var og Garonne have alle slette Folk tyet til Paris, hvor de staae i Forbindelse med Factionisterne, og søge at bringe det sydlige Frankerige til Opstand, for igien at indføre Skrækkesystemmet og siden Kangedømmet. Der er ingen Tvivl om, at disse Bussemænd, Folk fra 10de Martii, 31te Mai og 1ste April, ere Royalist Armeens sande Styrke. Naar man fortæller Conventet, hvorledes nogle usle Qvindfolk, som begræde deres kjære Robespierres Tab, tale om en Plan til igien at indføre Tronen i Frankerige, ja at sætte en Fremmed paa den; – hvorledes der i en vis Forstad holdes Jnsurrections-Clubber, i hvilke der, som der forsikkres, præsidere to Convendeputerte, som have forstaaet at slippe vel fra den sidst decreterte Arrest; – hvorledes disse og flere Machinationer staae i nøye Forbindelse med udenlandske Connexioner, hvis Hensigt er at give National-Conventet sit Banesaar; Saa kunde man maaskee ansee disse Rygter for en chimæcisk Skræk. Men, hvad skader saa det, naar disse Rygter kun bidrage til at holde Conventet bestandig aarvaagent, naar de nøde det til at give Frankerige en Regiering, nemlig repræsentativ og republicansk Regiering, thi den allene passer sig for os, og er et stort Folk værdig". Merlin fra Thionville er atter som Folkerepræsentant reyst til Rhinarmeen. Det hedder, at han er forsynet med Fuldmagt til at entrere i Fredsunderhandlinger.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-05-08
J Brest drives Udrustningerne med største Jver. De til Antillerne og Ostindien bestemte Skibe gaae med allerførste til Seils.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-05-08
Conventet har decreteret, at det Departement, i hvilket Bordeaux ligger, og som i nogen Tid har været kaldet Bac d'Ambes, skal igien gives sit forrige Navn, Gironde Departementet. J Bordeaux hersker stor Mangel paa Levnetsmidler, hvorfor denne Stad har sendt en Deputation til Conventet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-05-08
Den bekiendte spanske Financier, Cabarrus, Fader til Talliens Kone, er hidkommet fra Madrit. Den samme Hr. Occaritz, som for Krigen var spansk Gesandt her, er nu ogsaa her. Man troer almindeligen, at hans Ærinde ey blot bestaaer i Krigsfangernes Udvexling, men at han ogsaa har i Commission til at handle om Freden.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-05-08
Vor Gesandt, Borgeren Burgning, er allerede ankommet til Madrit, og har, som man forsikkrer, havt Conference med Kongen af Spanien selv.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-05-08
Da Hr. Eden nu er hidkommet fra Engeland, saa troer man, at vor Regiering ey vil findes utilbøyelig til at forsone sig med Engeland, naar dette giver os vore erobrede Øer tilbage. Vi maa ogsaa saameget mere ille for at slutte Fred med denne Søemagt, da alle Beretninger fra Brest, Rochefort og Toulon stemme der overeens, at vi ey kunne vente noget synderligt at vore Flaader. Skibenes Besætninger ere unægteligen gode, og have den bedste Villie, men Cheferne ere næsten alle uerfarne og af Fordomme eller Egensindighed indtagne Folk, der for største Deelen bleve ansatte i Robespierres Tid, uden Hensyn til deres Duelighed. Søeslaget den 1ste Junii f. A. har desværre beviist dette. Vi mistede 6 til 7 herlige Skibe, og tog ikke et eneste fra Engelskmændene.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-05-08
Da vor Brester Flaade for nogle Uger siden vovede sig i Søen, kom 3 af de største Skibe paa Grund, 2 stødte paa Klipper, og 2 gik under. Man paastaaer, at vor Flaade ikke en eneste Gang har været i Stand til at formere sig ordentligen; hvilket dog for erfarne Søefolk er en Bagatelle. Skulde derfor Krigen med Engeland maatte fortsættes, saa var nok det klogeste, vor Regiering, kunde giøre, at kalde de gamle Søeofficerer tilbage, at hvilke den største Deel virkeligen ønsker at tiene Fædrenelandet. Man bryder Hovederne med at udfinde Aarsagerne til de sidste Uroeligheder i Holland, hvor Nationen med aabne Arme tog imod vore Armeer. Den rimeligste Aarsag er dog vel den simple Hollænders, især Søemandens, Tilbøielighed for Statholderen og hans Familie, og deres Ulyst til en Krig med Engeland, med hvilken Holland ligesom trues. Og da Folket nu troer, at Statholder Familiens Tilbagekomst vilde afvende denne Krig, saa holder det naturligviis for, at det bør lægge sine Ønsker for dette Huuses Vel for Dagen. Maaskee vilde vor Regiering ikke være saa gandske utilbøielig til at foreslaae Generalstaterne at træde i Underhandling med Statholderen; men med Betingelser, som igien kunde bringe alle Partier til Forliig.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-05-08
Wesel, den 21 April. Den store Mangel paa Proviant og Fourage, som hersker hos de i det Cleviske staaende franske Tropper, bliver hver Dag føleligere for Jndvaanerne sammesteds.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-05-08
Endnu er det fra Holland ventede Forraad ikke ankommet, og Tropperne maae altsaa forsynes af Landet. J Forgaars saae man det første Rhinskib komme fra Holland; men det var blot ladt med Munderingssager til Franskmændene. J Dag venter man nogle Fartøyer med Havre. – Af den i Emmerich staaende franske Besætning er nu atter en Bataillon gaaet tilbage over Rhinen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-05-08
Stockholm, den 21 April. Hidtil udrustes i Carlscrona ikkun 1 Linieskib og 3 Fregatter, hvilke blot skulle bruges til Convoy. Efter Sigende skal Linieskibet bruges til Kongens Reyse til hans tydske Stater, hvilken Reyse skal være bestemt i Julii Maaned, ifald ingen Hindring imidlertid indløber.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-05-08
Da den arresterte General Toll ey har kunne forklare adskillige af ham til Consorterne i den Armfeldtske Conspiration stillede og med Chifter skrevne Breve, saa skal hans Papirer og Chifver nu bringes herhid fra Warschau.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-05-08
Wien, den 22 April. Haabet om en nærforestaaende Fred, hvortil Toscana skal bidrage, voxer hver Dag. Banco-Obligationerne og vore øvrige Statspapirer ere faldne fra 22 til 17 Procent. Coursen paa London er derimod steget henved 2 Procent. Transporterne fra Bøhmen til Armeen ere contremanderte.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-05-08
Ved en Forordning er det forbudet at bruge forkortede Ord i Handelsbøgerne, da sligt ofte har givet Anledning til Uvisheder og Tvetydigheder. Alle Beviser, der grunde sig paa saadanne Forkortninger, ere tillige erklærte for ugyldige.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-05-08
Man længes meget efter at erfare, hvad Vending Anliggenderne i Pohlen ville tage. Denne Nysgierrighed bliver just i denne Tid derved endnu større, da Courerer nes Gang imellem Petersburg og Wien er usædvanlig stærk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-05-08
Efter nogle polske Beretninger ville Russerne indrømme Preusserne Warschau, saasnart disse have overladt Cracau til Østerrigerne.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-05-08
London, den 24 April. Man vil forsikkre, at her i Staden virkelig er en Gesandt fra Paris, for at udfinde, hvorvidt man fra vor Side kunde være tilbøyelig til Fred. Vore offentlige Fonds ere i Haab om en nær Fred i denne Uge stegne henved 3 Procent, og i Loyds Caffehuus vædder man allerede 100 Guineer imod 25 paa, at Engeland inden 6 Maaneder har Fred.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-05-08
Efter Breve fra Lissabon har det sin Rigtighed med den forhen yttrede Formodning, at den portugisiske Regiering vil igien forholde sig neutral imod Frankerige. Allerede for nogen Tid siden har bemeldte Regiering af Cabinettet i Madrit forlangt, at de portugisiske Tropper, som hidtil have staaet ved den spanske Armee, maatte komme tilbage, imod at udtælle en vis Sum Penge. Man tvivler ikke paa, at Portugal jo, dersom Freden virkeligen er sluttet imellem Spanien og Frankerige, snart vil følge Spaniens Exempel.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-05-08
Paa Øen Grenada have franske Kapere sat nogle Tropper i Land, hvilke vel have gjort nogen Skade, men hvis Antal dog er for ubetydeligt til at bemægtige sig Øen. Paa den franske Øe Cajenne have Negerne, saasnart de bleve erklærte frie, faaet Overhaand, og drevet Colonisterne paa Flugten. Oprørerne paa St. Lucia ere af de didhen sendte engelske Tropper blevne bragte til Raison.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-05-08
Jmidlertid ere vore vestindiske Kiøbmænd ikke ubekymrede for Grenadas, Montserrats, Antiguas, og St. Kitts's Skjæbne. Og det vilde være til stor Skade for Producternes Cultur, dersom Franskmændene skulde bemægtige sig disse Pladser, og sætte Negerne i Friehed.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-05-08
Den engelske Fregat Artois paa 38 Kanoner har, efter to Timers haardnakket Træfning, taget den franske Fregat la Fraternite paa 42 Kanoner, hvilke ikke, som Rygtet gik, vare kastede over Bord.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-05-08
Admiral Waldegrave er med 3 Linieskibe og 1 Fregat udløbet paa et Krydstog.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-05-08
Den Efterretning, at Hertugen af Choiseul, som var ombord paa Paketbaaden Princes Royal, der blev optaget af Franskmændene, var bragt fra Dunkirchen til Paris, er ikke siden blevet bekræftet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-05-08
Det franske Fløiteskib l'Oseau, som havde en stor Deel rede Penge ombord, er opbragt til Norfolk i Virginien. Ogsaa den Lissabonske Paketbaad, Expedition, som for nogen Tid siden faldt i Franskmændenes Hænder, er af vore Krydsere igien tagen og opbragt til Falmouth. Den americanske Kongres har gjort hver af den forrige franske Admiral Grasses fire Døttre en Present af 1000 Dollars. De levede hidtil i meget kummerlig Forfatning i Boston.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-05-08
Thorn, den 25 April. Adskillige Breve fra Sydpreussen melde, at de i Pohlen staaende russiske Tropper have faaet Ordre, at holde sig marchfærdige paa første Vink, uden at man veed hvorhen. Bemeldte Tropper udskrive og samle ogsaa store Leverancer i Pohlen, hvilke de betale deels contant, deels med Beviser paa korte Terminer. Fra Warschau berettes, at man har sendt et Observationscorps til Bsura- og Narew Kanten; og Reysende derfra ville forsikkre, at man bruger samme Forsigtighed og Aarvaagenhed, som i Krigens Tid.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-05-08
Fra Riga meldes, at Jisgangen paa Dunafloden har i dette Aar gjort stor Skade paa Fæstningsværker, Skibe og Magaziner. Henved 40 Huse ere bortrevne, og mange Mennesker derved omkomne.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-05-08
J de polske Provindser, som ere besatte af Russerne, skal der for alle indgaaende Varer erlægges den sædvanlige polske Told, uagtet denne Told eengang er fordret og erlagt i de af Østerrigerne og Preusserne besatte Provindser. Dog skal Byrden af denne dobbelte Told igien paa anden Maade lettes.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-05-08
Frankfurt, den 25 April. Rigs-General Krigs Commissariater havde anmodet den Frankiske Kreds om at indqvartere en Division af det Condeiske Corps, tilligemed 400 Heste, i det HohenloheOehringske. Men Kredsen har afslaaet saadant, da det strider imod dens Jnteresse, at tage nogen fransk Emigrant i Skyts.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-05-08
Den i Landgreven af Hessen-Cassels Tieneste staaende Geheimeraad von Waitz, er passeret herigiennem til Basel, for at begynde Fredsunderhandlingerne.