JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-08-11
Politieretten i Brüssel gav i de første Dage af Juli d. A. sin Kiendelse i en Sag, der til Riddervæsenets Tider uden Tvivl var bragt for en Kjærligheds Ret. Sagen angik nemlig et Øresigen, som, efter Klagen, skulde være bibragt en ung Pige fra St. Gilles. Den interessante Brunettes nydelige Figur og skjønne Ansigt gjorde virkelig Forbrydelsen til en uhyre, der behøvedes iønefaldende Beviser, for at finde det Forefaldne troværdigt. Klagerinden angav at hun netop var traadt ud af en Urtekræmmers Huus, hvor hun havde havt et Ærende, da en lidet galant Haand tilføiede hende den Beskjæmmelse, som hun nu fordrede Hævn for. Den Jndstævnede, et ungt Menneske paa 18 Aar, vilde slet ikke vide noget af denne Beskyldning. Efter hans Udsagn havde det ikke været andet end et Kys, som han havde været behændig nok til at røve fra sin nydelige Naboerske, i det han bag fra med begge Hænder havde taget hende om Hovedet. Sandt var det rigtignok, tilstod han, at dette Kys var blevet appliceret saa kraftigen, at hele Omegnen gjenlød deraf. Hvad gjorde nu den fornærmede Skjønne, Hun frembragte to Vidner, der udsagde, at det bestemt havde været et Øresigen. - Nei, det var et Kys, raabte derimod tre af det unge Menneske fremstillede Vidner; vi have seet og hørt det, Udfaldet blev, at Retten, fordi Forseelsen ikke var tilstrækkelig beviist, frikiendte den Anklagede. Tilhørerne gjorde til den unge Piges Roes den bemærkning, at der vel vare faa Fruentimmer, der kunde forvexle et Øresigen med et Kys, og beklagede kun, med Hensyn til Udfaldet, at den unge Mand, skjønt ret smuk, langt fra ikke var saa interessant, som hans nydelige Modpart.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-08-11
Da Napoleon i Erfurt en Dag ved Taflet gjorde Honneurs for alle de forsamlede Keisere, Konger og Vicekonger, havde han Leilighed til at gjøre opmærksom paa en slem Anachronismus, som undslap Fyrst Primas angaaende Tiden, paa hvilken den gyldne Bulle blev udstædt. "Det er sandt, Sire!" svarede Fyrst Primas, "jeg har taget feil, men hvorledes kommer det, at Deres Majestæt er saa bevandret i disse Sager." – "Da jeg var simpel Lieutenant i det andet Artilleri-Regiment," svarede Napoleon, og disse Ord frapperede alle de høje Gjæster, "da jeg havde den Ære, at være simpel Lieutenant i det andet Artillerie-Regiment, vedblev han smilende, "tilbragte jeg tre Aar i Garnisonen i Valence. Jeg gik ikke gjerne i Selskab, og levede i Eensomhed. Et lykkeligt Tilfælde vilde, at jeg kom til at boe hos en kundskabsrig Boghandler, en meget tjenstvillig Mand. Der gjennemlæste jeg i disse 3 Aar flere Gange hele hans Bibliothek, og jeg har ikke forglemt noget selv af det, der ikke havde noget med mit Fag at gjøre. Nu har jeg af Naturen en lykkelig Tal=Hukommelse, og saaledes hænder det mig ofte med mine Ministere, at jeg kan sige dem Detailet og alle deres Tal i Regnskaber, som de for meget lang Tid siden have aflagt mig. Hvilken ædel Stolthed, at rose sig for saamange Souverainer af at have været simpel Lieutenant, men desværre huskede Napoleon kun paa saadant, naar han var iblandt Monarker. De tre Aar, hvori Napoleon læste saa meget, ere iøvrigt, selv med den overordentlig gode Hukommelse, han havde, ikke tilstrækkelige til at forklare, hvorledes han havde kunnet samle sig saa mangfoldige og udbredte Kundskaber. Han gav herpaa fornemmelig i sine Samtaler paa St. Helene ofte de meest paafaldende Exempler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-08-11
Det nyeste franske Skrift angaaende Napoleon, hvoraf vi og have laant ovenanførte Anekdito, er: "Erindringer og Anecdoter om det Jndre af Paladset og om Keiserdømmets Begivenheder fra 1805 til 1ste Mai 1814; af L. F.J. D. Beausset, forhen keiserlig Palads-Præfekt.) Hesten er ofte den mindre bemidlede Landmands største Formue. Det hænder sig ej sjælden, at dette Dyr faaer Qværke, og derved bliver ubrugbart. J de Stockholmske Post- och Jurikes Tidningar No. 179 meddeles følgende Middel derimod: "Man binder Hesten baglænds i Spiltouget, og vikler et Dække om dens Øine. Derpaa holder man under Hestens Snude en Pøs med 1 1/2 til 2 Kander Tjære, hvori man kaster en Steen eller Kugle, som forhen har ligget i Jlden til den er bleven heed. Røgen, som opstiger i Hovedet paa Hesten, afstedkommer et Flod (en flytning) og Hesten bliver snart frisk, hvis man nogle Gange fornyer denne Røgning. Det samme Middel, anvendt paa samme Maade, har endog helbredet for Lunge-Forraadnelse (lungreta) inden faa Dage. Om den store Søslange, hvorom de amerikanske Tidender have talt saameget, og som man holdt for en blot Fabel for at amusere Vankees, har man nu faaet en bestemt Oplysning. Den er hverken mere eller mindre end en Hvalfisk, der havde forvildet sig ind i Floden Piscataqva i Staden New. York. Denne Havkæmpe er efter længe forgiæves anvendte Bestræbelser bleven fangen. Efterat have erholdt flere Harpunstik, drog den endnu i fire Dage 2 Baade, efter sig Jmidlertid forblødede den sig, og man bragte den derpaa til en nærved liggende Øe. Den var 50 Fod lang og 18 Fod bred. Frantz den Første kaldes af Alle de skjønne Videnskabers Fader i Frankrig, og det kun der sor, fordi han har viist tre eller fire smigrende Skribenter nogen Gunst. Men her tages slet ikke i Betragtning, at han i Aaret 1535 udstædte et Decret, hvorved han formeligen forbød Trykken og indsatte en Censur for at forhindre Bekjendtgjørelsen og Salget af de hidtil trykte Bøger. Han gav endog Sorbonnen Ret til at lede en formelig Jnqvisition over Samvittigheden, der gik saa vidt, at man anstillede Huus undersøgelser, og straffede Enhver, hos hvem man fandt en forbudt Bog, med Døden. Hine smigrende Skribenter kunne derfor ikke tvinge Efterverdenen til at lade Kong Frantz den 1ste beholde hiint Tilnavn; thi Sandheden sejrer om ogsaa først efter Aarhundreders Forløb.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-08-11
Hamburg 2 M. Species 225.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-08-11
Specier solgtes til 13 Rbmk. 8 s. Bank-Disconto 5 pCt. Norske Speciessedler. pr. 100 Specier, Rbd. Sdl. Svenske Sedler. pr. Rdlr. Rigsgjeld. 48 3/449 Rbs. Tegn. 4 pC. Kgl. Oblig. (u. R.) Dito Dito. . . . . . i Banco Nationalbank Obligationer. Dito Dito. . . 114 3/4 - Sedler. 4 pC. uopsigel. Rigsbkobl. Renter pr. 6 Januar 6 pC. norsk Laan, ved Hambro & Søn. 4 pC. Dito nye . . . . . Asiatiske Comp. Actier, 3 pC. nye danske Oblig. 60 3/461 L. Sterl.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-08-11
nogle Rettelser til det i No. 62 og 63 af Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn indrykkede Stykke, Anmældelse af en god Bog kaldet, og bemærker: "deels at hverken Originaludgavens Orthographie eller Commatering, som dog havde været billigt, er bibeholdt, deels at endog adskillige Afvigelser, En Jndsender har meddeelt Redactionen i Sedler 96 196 1/2 i Banco 105 - i Banco. 96 95 1/2 Rbd. r. S. (af Laanet 4 Febr. 1820) 101 1/2 102 Rbd. r. S. 84 84 3/4 Rbd. Sedl. a vista 222.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-08-11
Kjøbenhavns Børs, den 10 August 1827. der vist nok ikke ere ligegyldige alle, have indsneget sig." J det Redacteuren nedenfor optager de meddeelte Rettelser, der, paa et Par nær, synes ham temmelig smaalige, maa han gjøre opmærksom paa, at Jndsenderen af det omtalte Stykke, Sp., udtrykkeligen bemærkede: "jeg har maattet følge den guldbergske Retskrivning, og beder at den maa beholdes i Trykken. Om nu Jndsenderen har afskrevet urigtigt, eller Redacteuren følgende: corrigeret hans Afskrift undsagtigt, har denne ikke Leilighed til at undersøge. Han vil blot bemærke, at Tiden ikke tillader ham at tage mere end een Correctur af Skilderiet, og naar det under saadanne Omstændigheder, selv med største Anstrængelse, ikke vil lykkes ham at levere aldeles feilfri Correctur, saa vil den billige Læser ikke fordre det af et Skrift af denne Natur, som man ikke seer med Strænghed krævet af vor Literaturs øvrige Frembringelser. Rettelserne ere Skilderiet. Driginaludgaven. iblandt saamange blandt saa mange blot at komme . blot komme ham vederfores . . . . ham vederfares. Gud i Skyen. . . . . Guden i Skyen. seer det ikke, kan seer det ikke og kan Bagtalelser, Be Beklagelser, Be strængt Beviis . . . strengeste Beviis. at erhverve . . . .at forhverve breidelser. breidelse. dog virkelig. dog virkeligen. blotte Blik. . . det blotte Blik
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-08-14
Om Belæggelsen, see Augusts Efter368770. Paul Birk 1774. . . Belægges af Hosp. Bestyrere. terretninger om Vartou S. 118. med Søster Frue Anne Cathrine 371. Poul Røsche 1777. . . . . Belægges af Arvingerne. 37275. Otto Greve af Thott 1785 belægges af Gaunøe Stamgodses Besidder. 37679. Geheimeraadinde Stampe. 1790. belægges af Baroniet Stampenborgs Besidder. 380. Etatsraad Fabritius 1790 . belægges af Arvingerne. 38182. Justitsraad Henrik Stampe 1791 belægges af Arv. 383. Justitsraad Jens Hansen 1793. belægges af Arv. 38485. Jens Hansen Rinds eller Ruds Hustrue 1791 . . . . belægges af Arvingerne. 38689. Justitsraad Boertman og Hustrue belægges af Arvingerne. 390. Anne Christine, Navns Enke. 1790, belægges af Directionen. 391. Kammerherre Lindenkrone 1800. belægges af Arvingerne. Apelone Finkenhof 1803. 39394. Etatsraadinde Top, fød Mette Christine Dinesen 1803 . . . belægges af Arvingerne. 395. Den franske reformerede Menighed 1800 I belægges af den franske reformerede Kirkes Forstandere paa Menighedens Vegne. 39697. Grosserer Niels Broch. 1866. belægges af Arvingerne. 3982401. Justitsraad Prehn 1807. belægges af Frue Kirkes Præster og Fattiges Forstandere i Forening, fortrinlig med Fattige af Menigheden. 4023. Grosserer Schov og Hustrue 1808 belægges af Arvingerne. 404 9. Professor Winslow 1812 og 1815. Sengene bestemte for affældige Opvartningskoner, de tre fra Frederiks Hospital og de tre fra Pleie= og Fødselstiftelsen. 410-13. Geheime-Statsminister og Ordens=Kantsler Greve Joachim Gotsche Moltke 1814 og 1817. . . . . belægges af Grevskabet Bregentveds Besidder. 41415. Jomfrue Kirstine Hoffmann 1817. belægges af Kjøbenhavns Magistrat.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-08-14
Den skotske Frimurer=Loges i Aaret 1824 oprettede Seng (see oven. belægges af Logen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-08-14
J alt 416.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-08-14
Jndenlandske Efterretninger. Hr. S. Hempel i Odense forsikrer nu, at de Hindringer, der vare i Veien for Jndsamlinger til Fordeel for Grækerne, nu ere hævede, og at Danmarks gode Genius nu har løsnet hans Tunge og givet ham Mod til ogsaa i dette Tilfælde at tale den lidende Menneskeheds Sag. Enhver Gave, stor eller liden, der anbetroes ham i ovenmældte Hensigt, vil blive anvendt efter Bestemmelsen, og Regnskab derfor til sin Tid vorde aflagt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-08-14
Blandede Efterretninger. The Stuart Papers. Det er en særdeles mærkelig Omstændighed, at 10 Aar nu ere henrundne siden Opdagelsen af en af de vigtigste Samlinger af Statsdokumenter, og som angaaer den interessanteste Periode af Englands Historie, uden at Publikum er sat i Kundskab om deres Jndhold (thi Stanier Clarkes Skrift skal ikke indeholde de vigtigste). Stuarternes Historie er den paa Begivenheder saa rige Periode i den engelske Regjerings Existence, hvor Overgangen, fra Ungdom til Manddom i Menneskehedens Historie lader sig iagttage. Den har baade i dramatiske Katastrofer og moralske Lærdomme en Mangfoldighed, som ikke har sin Lige i denne, eller nogen foregaaende Tid. Den sprængte den engelske Naturs sovende Elementer og kastede dem op for Dagslyset. Den gav Englænderen en klar og tydelig Ret til hans Arv, gjorde Frihed ikke til et Mundveir i Skolerne, men til Plovmandens og Bondens levende Tanke, og oprullede det engelske Charte for den hele engelske Nation isteden for at det tilforn, havde været indskrænket til de udvalgte Faa Men disse Underværker bleve ikke fuldendte ved et Mirakel; Aarsagen var lænket til Virkningen ved en lang og regulær Kjede, og det var igjennem mange tilsyneladende Modsigelser og Oppofitioner at England fra Mørket steg til den lyse og klare Dag. Man kan ikke fordølge, at Revolutionens Historie indbefatter enhver Anomali og Forskjellighed i Karakteer, Mening og Opførsel. De samme Mænd ere ofte fundne paa begge Sider, og paa samme Side seer man ofte, saasnart en eller anden umiddelbar Fare netop er forsvunden, de unaturligste og uforsonligste Fjender. Og den samme Mangel paa Tro og Love, som beskæmmer Jndividet, findes, næsten i samme Grad, at være national.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-08-14
en Jernvei, formedelst en Tubus eller et Rør, 4 Fod i Flade, ved Luftens Magt og Hastighed ved G. Medhurst, Opfinder og Privilegeret, Denmarkstreet, Soho, London. Den fornemste Fordeel af denne Slags Befordring vil være, først. Reisende kunde befordres gjennem hele Landet, med Lethed og stor Sikkerhed, med en Fart af 1 engelsk) Miil i Minuten, eller 50 Mile om Timen i Gjennemsnit, og med en Udgift af 1/4 Pence (omtrent 1 s.) for Milen. For det andet: alt Slags flytteligt Gods, Varer osv. befordres med samme Hurtighed, med en Udgift af en Penny (4 s.) pr. Tønde for Milen. For det tredie, Befordringen kan ikke blive forhindret eller standset ved Frost, Snee, Mørke, Veirlig osv. For det fjerde: Jngen Laas eller andet Lukke behøves, da den frem skydende Lufts Kraft er saa stor, at ingen vil kunne naae Befordringen. For det femte: Artillerie, Tropper, Bagage ofv vil kunne befordres med samme Hurtighed, Sikkerhed og Udgift; og levende Kreaturer ville derved blive satte istand til at passere igjennem Landet uden Besvær. For det sjette: Fisk kan bringes til Torvs fra det Sted den fanges og i dens fulde Friskhed. Og Postsækkene ville kunne befordres foren meget ubetydelig Omkostning, thi 300,000 Breve ville ikke veie over en Tønde, og kunne afleveres to Gange om Dagen i en Distance af 400 Mile.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-08-14
Dampmaskiner i England. Man regner for Tiden Dampmaskinernes Antal i England til 15,000. Fra den største, med 600 Hestes Kraft - i Cornmallis - til den mindste, synes de alle tilsammen at besidde en Masse af 375,000 Hestes Kraft, eller naar man anslaaer en Hests Kraft, efter Watt, - 5 1/2 Menneskers, 2 Millioner Menneskers Kraft, England sparer fra disse 375,000 Heste 750,000 Acres Land til at dyrke Sæd for Jndbyggerne paa Napoleon dyrket som en Gud. De Herrer Tyerman og Bennet omtale følgende Factum, som de bemærkede paa deres nylige Besøg til Java. "J et chinesisk Tempel lagde vi Mærke til et Værelse, indviet til Dyrkelsen af en lang Række javanske Afgudsbilleder af Metal og Steen, fundne af Chineserne paa forskjellige Steder af Java. De stode paa et ophøjet Alter, og havde et meget stor Bord foran dem, med mange Voxkjerter. Paa Spørgsmaalet, hvorfor de tilbade disse billeder, svarede Chineserne: "det var nogle af Landets Guder, og de troede det var godt at tilbede dem." - J Buitenzorg fandt vi et fransk Kobberstik af en Buste af Napoleon, i en forgyldt Ramme, og stillet over en Altertavle i en Chinesers Huus, med Voxlys og Kierter brændende foran det. For at prøve hvad Værd Eieren tillagde det, forsøgte vi at kjøbe det, men han svarede, at han ikke kunde skille sig derved, fordi: "de dyrkede det som deres Gud," og da vi noget efter traadte temmelig hurtig indi Værelset, fandt vi Manden i en bedende Stilling foran Ex-Keiserens Billede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-08-14
Bibliothekaren Magliaberchi. Florents var jeg siger den tydske Lærde Bartsch – anbefalet til den berømte Bibliothekar Magliabechi, der tog godt imod mig og beviste mig og mine Medreisende ualmindelig Artighed. Han har løbet omkring hele tre Dage, og viist os alle Mærkværdigheder, i SærdeTilsidst leshed det storhertugelige Bibliothek. førte han os ogsaa ind i sit eget Bibliothek; her saae det heel besynderligt ud, og jeg har aldrig seet en saadan Uorden, ei heller faaer jeg den nogensinde at see. Manden lever ganske alene, har hverken Kone, Pige eller Tjener, men lader sin Mad lave hos Naboerne. J hans Huus finder man ikke andet end Bøger. Alle hans Møbler bestaae af 6 Stole paa hvilke ligge Bøger, og af en Madratse, hvorpaa han sover. Naar man kommer ind i Forstuen, ligge Bøgerne opstablede paa hinanden næsten ligetil Loftet, og saa tæt, at der kun er Plads for een Person til at gaae igjennem. Saaledes seer det og ud i alle Værelserne. Trappen er ligeledes belagt med Bøger, saa at man ofte kommer til at træde paa dem. Stalden er fuld af Bøger. Repositorierne ere tredobbelt opfyldte. I Gaarden staaer en Brønd, paa hvis Rand man ligeledes seer Bøger rundt omkring. Og dog veed han strax at finde den ringeste Bog De Penge han har, og som ikke beløbe sig til mere end en Snees Scudi, ligge spredte omkring paa Bøgerne. Kommer der en Tigger, saa sender han ham undertiden til Bordet, og siger, han skal tage hvad han finder der. Han har sædvanligen i sit Huus dobbelt saa mange Bøger, som der findes i det storhertugelige Bibliothek. Af Storhertugen er han meget yndet, og kan faae saa mange Penge, som han vil ha kan kjøbe Bøger derfor.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-08-14
J hans Navn, Antonius Magliabberchi, har man magna. (Mere om ham i Riises Archiv, Mai d. A.) ved Pirna Gottfred Christoph Hartel, Chef forden leipzigske Bog- og Musikhandel Breitkops uHartel. Han forøgede og udvidede de af Breit kopf grundede Fabrikanstalter, og gav derved en Mængde Mennesker Sysselsættelse og Underholdning. Ved hans Medvirkning opstod for 29 Den 25de Juli døde paa sit Gods Cotta udfundet Anagrammet: Is unus bibliothecaMaglinbecchi var fød 1633 og døde 1714. ve, men han agter dem kun for saa vidt som han Species 225.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-08-14
Hamburg 2 M. strænge, at man maae kjedde sig ihiel bye Coloniers le Bas forsikrede for kort siden, af en Hr. F. Flocon, og siger til sammes An Forlag.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-08-14
Aar siden den Leipzigske Musikalische Zeitung, der i en lang Række af Aar udkom paa hans En fransk Tidende bebuder en ny Roman, befaling, at Forfatteren er fordeelagtig bekjendt ved sine Oversættelser af tydske Ballader af Kurnu og Kothengarden (Körner og Kosegarten.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-08-14
En ung Bondepige fra den franske Landsat man i hendes Landsbye dandsede hver Søndag. – "Hvorledes gaaer det til spurgte man hende. – "O, vi have en gammel forstandig Præst, som tillader os det. Men i Nabolandsbyerne ere lutter unge Præster, der ere saa
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-08-14
Kjøbenhavns Børs, den 14 August 1827. a vista 222.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-08-14
Specier solgtes til 13 Rbmk. 8 s. Bank-Disconto 5 pCt. Svenske Sedler. pr. 100 Specier, Norske Speciessedler. 164 164 3/4 Rbd. Sdl. pr. Rdlr. Rigsgjeld. 48 3/449 Rbs. Tegn. 4 pC. Kgl. Oblig. (u. R.) 84 84 1/2 Rbd. Sedl. Dito Dito. . . . . . . . i Banco.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-08-14
Nationalbank Obligationer. Dito Dito . . . . . . . .(af Laanet 4 Febr. 1820) 101 1/2 102 Rbd. r. S. Sedler 4 pC. uopsigel. Rigsbkobl.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-08-14
6 pC. norsk Laan, Renter pr. 6 Januar 96 96 1/2 Rbd. r. S. ved Hambro & Søn. - i Banco. 4 pC. Dito nye . . . . . 96 1/2 - i Banco. Asiatiske Comp. Actier i Sedler 3 pC. nye danske Oblig. 60 3/4 61 L. Sterl.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-08-18
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Fireogtyvende Aargang. No. 66. Redigeret i Statsraad Fr. Thaarups Fraværelse af Chr. Thaarup. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 18 August 1827. Dødsstraffen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-08-18
(Denne høistvigtige Gjenstand har i den seneste Til vakt ny Opmærksomhed ved endeel Skrifter og Afhandlinger om samme, hvori engelske, franske og tyske Jurister og Filosofer have undersøgt den. En Hr. Duepetiaux, har udgivet et interessant Verk, hvori han ligesaa bestemt som skarpsindig ytrer sig imod Dødsstraffens Retmæssighed og Tilladelighed. Denne Bog er nu bleven Gjenstanden for en Correspondence imellem nysnævnte Forfatter og Grev Sellon, en udmærket Genfer. Tidenden Courrier des pays bas har nu bedet Hr. Duepetiaux om en Meddelelse af samme Correspondence, og hans beredvillige Opfyldelse af denne Begjering har man at takke for følgende ville læses af dette Blads Læsere.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-08-18
Til Redacteuren af Courrier des pas bas Min Herre, Grev Sellon i Gens, hvem jeg havde tilsendt et Exemplar af mit Verk om Dødsstraffene, har beæret mig med et Svar, der saa tydelig vidner om hans Sjæls Reenhed og hans oprigtige Iver for det almindelige Brudstykker, der, som man haaber, ogsaa med Fornøielse Bedste, at jeg ikke kan modstaae det Ønske, at meddele mine Medborgere et Udtog deraf. Hvad Dem min Jndledningen til Deres Bog Deres Overbeviis Hr. de Sellon siger mig, sagde han alle dem, der have spurgt ham om Grundene til hans Overbeviisning om Nødvendigheden af at afskaffe Dødsstraffe: jeg har derfor troet, uden Jndiscretion at kunne stille Lovgiverne og Statsmænden en Lovgivers Exempel for Øje, hvis hele Liv var indviet til Sandhedens Eftergrandskning, og som vidste at befrie sig for Fordommenes Herredømme, for at forfægte Menneskehedens ædle Sag og den selskabelige Perfectibilitet. "De giver mig, siger da Hr. de Sellon, i nings Historie, tillad mig derimod at meddele skjønne Kunster, forlod i Aaret 1790 med sin Min Fader, en lidenskabelig Elsker af de Kone og sine 4 Børn Gens, for at foretage sig en Reise til Jtalien, vi vælede i Rom, i Neapel, og endelig i Florents. Der kunde jeg skjønt endnu meget ung, sammenligne Toskanas Sæder med de Landes, hvor vi havde opholdt os, jeg saae i Florents Munterhed paa alle Ansigter, fuldkommen Sikkerhed om Natten saavelsom om Dagen, paa Landeveie og paa Gader, medens jeg i Rom og Neapel daglig hørte fortælle om Drabsgierninger, og vore Venner i Neapel aldrig reiste til deres Landgodser uden stærk Eskorte. Denne Sagernes Tilstand, denne Contrast blev bemærket af alle Reisende, og jeg hørte daglig udmærkede Mænd, der samledes med min Fader i Florents, tilskrive Storhertug, Leopold System, hans liberale Forordninger, og især Afskaffelsen af Dødsstraffen, at Forbrydelser der ikke fandt Sted. Omendskjønt jeg næsten endnu var et Barn, saa behagede dog disse alvorlige Underholdninger mig meget, og min Fader nærede denne Smag hos mig, i det han nedlod sig til at sladre mere med mig, end Fædre i hin Epoche i Almindelighed plejedde. Da han blev angreben af en Øiensygdom, gjorde han mig til sin Forelæser, og jeg har forelæst ham Monitøren fra 1792 til 1810, i hvilket Aar jeg havde den Ulykke at miste ham. Hvis De nøje kjender denne Samling, min Herre!
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-08-18
saa vil De ikke undre Dem over, at et ungt Menneske anstillede en grusom Sammenligning imellem Leopolds Coder og Velfærds-Comiteens Beslutninger saavel som Revolutions-Tribunalets Fordømmelser; ogsaa var jeg næppe i Stand, til at forbinde Jdeer og fælde nogen Dom, før jeg alt af Hjertet begyndte at hade Dødsstraffen, der tjente Partierne til Paaskud og Middel tilat befrie sig for Medbeilere og Modstandere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-08-18
(Jndsendt.) En af Fædrenelandets hæderlige Mænd er for ei længe siden bortkaldet ved Døden, Oberst Lønborg, Ridder af Dannebroge og Dannebrogsmand, Commandant i Nyborg. Han var født d. 15de Februar 1753, var Page ved Hoffet i Struenses Tid, og gjorde siden som dansk Officeer, med kongl. Tilladelse, Tjeneste i den nordamerikanske Krig, hvor han stod som Capitain i det zweibrückiske Regiment, i den Krigshær, som den franske Regjering sendte Amerikanerne til Hielp under General Rochambeaus Anførsel. Efter sin Hjemkomst til Fædrenelandet stod han ved sjællandske Jægere, for hvilket Corps han blev Chef, og derfra 1811 Commandant i Nyborg. Han har været Medlem i adskillige efter kongl. Befaling nedsatte Commissioner. Han var i sin Kreds hæderlig bekjendt og agtet som en varm Kongens og Fædrenelandets Ven, som en flittig Dyrker af Historim især den nordiske, og han bevarede en udmærket tro Hukommelse lige til sin Død. Hans trykte literære Arbeider anføres i Nyrups Lit. Lex. og han skal efterlade sig en Deel i Haandskrift J nogle literære Selskaber har han været Medlem. Hans betydelige Bogsamling, som især er riig i Fædrelandets Historie og Geographi samt militære Skrifter, og indeholder en ualmindelig Samling af Statscalendere og Militærcalendere, der maatte ønskes at kunne forblive samlet, samt en Deel Landkort, skal til Auction i Nyborg d. 6te Septbr. og følgende Dage.