JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1787-08-06
Udtog af Forordningen hvorved nærmere bestemmes de Tilfælde, i hvilke Fæstebønder i Danmark kan af Husbonden imod Godtgiørelse fratages nogen Deel af deres fæstede Gaarders Jorder, samt hvorvidt Fæstebønderne ere forpligtede til at lade deres i Fæstehavende Gaarde udflytte.
Viborger Samler, 1787-08-06
Dersom Husbonden, formedelst nyttige Indretninger paa sit Gods til Agerdyrknings- og Skov=Væsenets Opkomst og Forfremmelse, fratager Bonden noget af de Jorder og Eiendomme, som tilhøre den ham tilfæstede Gaard, da bør denne ikke alene nyde billig Afkortning derfor i de Skatter, Landgilde og Hoverie, som svares af Gaarden, men endog forholdsmæssig Tilbagebetaling af de ved Tiltrædelsen givne Jndfæstningspenge. J øvrigt skal det ikke være tilladt, uden Bondens Minde, at skille ham ved noget af det, som han har i Fæste og Brug, undtagen i de herefter anførte Tilfælde, og under følgende dertil føiede Jndskrænkninger, neml. tilhører Præstekaldet, angaaende: en ny Qværnesteen, han formener Appellanten i følge Fæstekontrakt er pligtig at levere ham. Prok, Stabell, som beskikket Actor, indstevner enten til Stadfæstelse eller nærmere Paakiendelse en Dom afsagt paa Mariagers Bytings Ret, den 16 Maji sidst af Byfoged Just og tiltagne Meddomsmænd over Arrestanterne Jens Nielsen Helboe og Niels Jensen af Vetherbye paa Grevskabet Frisenborg Gods: Den første for falske BankoSædlers og Passers Forfærdigelse, den sidste for Omløben og Betlerie med den første, samt Medvidere i medhavende Passers Falskhed.
Viborger Samler, 1787-08-06
Forlovede.
Viborger Samler, 1787-08-06
Den 24 Junii, paa Lyngholm i Thye Hr. Justitsraad og Landsdommer Peter Severin Føns til Grevskabet Løvenholm og Hr. Major Rings Ælste Datter Frøken Nikolai ne Anna Marie Ring.
Viborger Samler, 1787-08-06
Dødsfald. J Bording Mølle den 13 Julii Hr. Rasmus Nislef den ældre, 63 Aar.
Viborger Samler, 1787-08-06
Torve=Priserne. i Viborg. Rug a Td. 42. 1483 Smør 114 164, Byg a Td. . 2 - 64 Talg : Havre a Td. . 1 - 48 Oxekiød - 1 Bogharyn 1skp. = = 80 fersk Flesk 1 - Byggryn = = 80 roget dito - 1 - Havregryn - . . grøns dito . - . Erter = = Ost
Viborger Samler, 1787-08-06
Bekiendtgiørelse. Katalogus over Viinhandler Borchardts Ind= og Udboe, som ved offentlig Auction skal bortsælges den 15 August førstkommende, er at faae til Eftersyn i Nanders hos Kjøbmand Rasmus Hansen, i Skive hos Peter Vive, og heri Viborg hos Apotheker Nielsen og Viinhandler Hald.
Viborger Samler, 1787-08-06
Tillæg.
Viborger Samler, 1787-08-13
Om Pegestikken, (Bierg eller Wunschel=Ruthen. (Virgula divina. Borhen drev man megen Overtroe, med den saa kaldede Pegestikke. Men man forstaaer under en Bierg eller Pegestikke en Træe=Green, som deeler sig i tvende andre Greene ca, c. Det skal nu vel være en god Pegere (Ruthen Ganger, saa nevnte man forhen den Mand, der forstod sig paa Brugen af Pegestikken.) det det samme, af hvad Træe Pegestikken var; dog skal Greenen af en Piil dertil være dueligst, og slaae paa alle Metaller, For det øvrige fordrer hver Metal, et viis og besynderligt Slags Træe, f. E. Sølv Hessel Træe, Kobber Egetræe, Bly og Tin Gran Træe, Salt Klæg. Man giør konstige Pegestikker af Jern, og Staal, ja vel og af Guld og Sølv, og betiener sig især af samme for at søge Guld. Een saadan Pegestikke, fatter Pegeren med begge Hænder ved a og b, saaledes, at begge Tommelsingerne kommer til at staae i Veyret, og den tilsammenvoxne Ende staaer overst, og gaaer dermed omkring. Saasnart han nu kommer paa et Sted, hvor det han søger, ligger, saa skal Stikken dreje sig af sig selv i Pegerens Haand, og Spidsen c. vender sig ned ad. Man betiente sig i fordum Tid af deslige Konster ved Biergvæsenet, og troede, at man paa et Sted ej turde grave efter Erts, førend Pegestikken var spurgt til Raads. Men man seer strax, at her er blot Bedragerie. Thi det kommer ved Pegestikkens Brug blot an derpaa, om Pegeren holder Stikken fast eller ikke, og han kan lade den bevæge sig, uden at den beste Paapasser kan merke det; thi det er en elastisk og tung Løftestang (Hebel, den vil altsaa lettelig dreye sig med Enden c., om den ubevægelige lige Linie, som man kan tænke sig, mellem a og b, naar den kuns ey holdes for fast i Haanden. Det kommer altsaa blot an paa Pegeren, om Pege stikken skal bevæge sig eller ikke. Saa sandt dette er, og saa læt enhver derom kan overbevise sig, naar han blot tager en saadan Stikke i Haanden, saa lidet vilde forhen Tilbederne af Pegestikken tilstaae det Mende vidste at rose dens Egenskaber med følgende Grunde, og de søgte tillige med alle Slags Forretninger og Tilrustninger at tilveyebringe Pegestikken Agt. Ligesom Magneten trækker Jernet til sig, saa trekker hver Metal Træe til sig, i det mindste et Slags Træe. Men man maatte bryde disse Stikkere tilig om Morgenen, førende Solens Opgang, naar Duggen endnu fugter dem, og det i Septemb. eller Decemb. Maaned, en Søndag efter nye Maane. Men just disse Herrer imodsag, de sig meget, da andre sagde. En Pegestikkes Afbrydning maatte skee en Langfredag, eller Maria Bebudelsesdag udi tiltagende Maane, eller en Onsdag udi Mercurii Time, eller Paaskedag eller St. Hans eller Jule Nat. Resten følger.
Viborger Samler, 1787-08-13
Pro Memoria
Viborger Samler, 1787-08-13
Da Kammerherre Rosenkranz Levehan udi hertil indkommen Pro Memoria har meldet, at han næsten aarlig pleyer at lade ved et par smaae Auctioner bortsælge, saavel eendeel Vindfæld, som andet Træe udi hans Skove, for dermed, foruden den aarlige Udviisning, at forsyne eendeel paa hans Gods boesatte Træ Arbeidere, men at det nu paa Grund af Cancelliets Skrivelse til Hr. Stiftbefalingsmand af 9de Sept. a. p. paastaaes, at der til denne Auctions Holdelse skal forskrives Herreds Betientere, hvilket ikke nogen Tiid har været brugt; Saa skulde man i Anledning heraf tienstligst have Hr. Stiftbefalingsmand til videre Bekiendtgiørelse for Vedkommende, tilmeldet, at da foranførte Cancelliets Skrivelser, ikkune. ikkuns har Hensigt paa det Tilfælde, naar et heelt Birk sælges, men ikke paa dette, eller andre deslige, saa skiønnes ey at Auctionen kan betages Birkedommeren, naar Birkeherrens Træer ligge i hans Birke Districht. Det Kongl. Danske Cancellie den 21 April 1787. Luxdorph. Aagaard. Til Stiftbefalingsmand Hr. Friderich Hauch.
Viborger Samler, 1787-08-13
pro Memoria
Viborger Samler, 1787-08-13
Under 13 Januarii sidstleden har det Kongl. Generalitets og Commissariat Collegium tilskrevet Canzeliet angaaende hvorledes vedkommende Udreedere kunde blive at ansee, naar en National Hest udebliver fra de aarlige Samlinger, uden i Tilfælde af Sygdom eller anden Skade, som da med troeværdige Attester vil blive at beviisliggiøre, Man skulde herpaa tienstligst have formeldet, at, da en Udreeder i det Tilfælde, at en i Stedet for den ved Sessionen casserede Hest, inden 4 Uger fra Sessions Dagen pressenteret Hest, naar Hesten er af den Udygtighed, at den ey kunde være Udreederen ubevidst, igien bliver casseret; da den dog forbliver til Tieneste, saalænge Forsamlingen varer, om den nogenledes dertil er tienlig ( saavelsom og om Hesten aldeles udebliver i følge Forordningen af 30 Januarii 177. 7 dens 25 forfalder. i en Mulct fra 10 til 50 Rd. efter Hestens befundne Feil og Udreedernes Omstændigheder og Vilkaar; Saa formeenes, at en udreeder kan blive at ansee med samme Mulkt i det Tilfælde at en National Hest som ovenmeldt, udebliver fra de aarlige Samlinger, uden at Sygdom eller anden Skade dertil giver Anledning, hvilken Undskyldning i saafald synes at burde gotgiøres med beedigede Attester ei allene af tvende kyndige, 3de dige Mænd, hvortil vel og kunde bruges Smedde, men end- og af saadanne Mænd, der ikke staae i Connexion med Udreederen som Herskab, eller paa anden Maade, samt at vedkommende Præst paa Attesten bevidner at Attestanterne ere bekiendte for gode og redelige Mænd. Det Kongl. Danske Cancellie den 12 Maji 1787. Luxdorph. Aagaard. Christian den Syvende, af Guds Naade, Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug, udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmersken og Oldenborg.
Viborger Samler, 1787-08-13
Vor synderlig Bevaagenhed tilforn, Da det ved Vores allernaadigste Plakat af 30 Junii 1786 er befalet, at de Sager, som angaae smaa Forbrydelser og Slagsmaal ved Vei=Arbeidet, skal for en Politie=Ret undersøges og behandles; Men Os nu allerunderdanigst er bleven forestillet, at dette skal medføre baade Vanskelighed og Bekostning, da, inden den vedkommende Rettens Betient, som ofte boer langt fra Veiarbeidet, kan blive hentet, og indfinde sig der, Vidnerne kan være dragne til deres Hiem og Sagen derved foraarsage megen Vidtløftighed; Saa give Vi Dig hermed tilkiende, at Vi, efter den Os herom gjorte Forestilling, allernaadigst ville have anordnet, at der med disse Sagers Behandling skal herefter forholdes saaledes: at den ved Vei Arbeidet øversk commanderende Officeer skal have Magt til i fornøden Tilfælde, at kalde den nærmeste Rettens=Betient for at forhøre og dømme i forekommende Tvistigheder; Og haver denne strax at sætte Retten i et Telt paa Marken eller i neste Huus, hvor han eragter det beqvemmest og enten tage Bisiddere, med med sig eller 2 Vidner paa Stedet blandt Arbeidsfolkene, som ikke ere implicerede i Sagen, da alle de, som ere paa Veiarbeide, skal, naar de paaraabes, uden foregaaende Varsel, eller Stevning, møde og enten som Paagieldende eller Viid ne svare paa hvad dem bliver tilspurgt; hvorefter Dommeren haver at søge Sagen oplyst, det beste mueligt, endskiøndt de Paagieldende ikke maatte forstaae at forsvare sig, og til den Ende at fremkalde hvem han holder nødig; Og skal den Officeer, som forlanger Dommerens Assistence, enten skriftlig ved Reqvisitionen eller strax til Protokollen bekiendtgiøre den Sag, for hvilken Dommeren bliver kaldet og hvem den paagielder; Hvorefter Dommeren, naar Sagen er forhørt, haver inden 24 Timer at afsige Dom imod alle Vedkommende, saavidt forbemeldte Plakat af 30 Junii a. p. og Reskriptet af 18 November nestefter giver ham Anledning, saa og til pligte den eller de Skyldige at betale for hans Reise og Forretninger 2 Rd. hvilke ham af Vei=Cassen strax skal udbetales; derefter Du Dig allerunderdanigst haver at rette og Vedkommende sligt til Efterretning at tilkjendegive, samt Os ellers at indberette, at Du denne Vores Befaling haver bekommet befalende Dig Gud, Skrevet paa Vort Slot Christiansborg udi Vores Kongelige Residents Stad Kjøbenhavn den 25de Maji 1787. Under Vort Kongelige Haand og Signet. (Christian Til Stiftbefalingsmand Hr. Friderich Hauch.
Viborger Samler, 1787-08-13
Kjøbenhavn, den 6te August, Under Dato Friderichsberg Slot den 3die August d. A. har det allernaadigst behaget Hans Majestæt at udgive en Plakat, hvorved bekiendtgiøres: At da Hs Majestæt meget ugierne har erfaret, at iblandt nogle unge Mennesker af Allerhøist sammes civile og militaire Etat i den Kongelige Residentsstad Kjøbenhavn har reist sig saadanne Tvistigheder, som endog have udbredet sig saavidt, at de have givet Anledning til udøvede Voldsomheder af et utilladelig Sammenløb af Folk; saa, for at forekomme sligt strafværdigt og uanstændigt Forhold, der ikke kan andet end opirre Gemytterene paa begge Sider, og tilsidst vil udfalde til deres egen Fordærvelse og Vanære, vil Hans Majestæt hermed alvorligen have budet og befalet, at ingen af Allerhøystsammes civile eller militaire Etat, af hvad Stand eller Condition han maatte være, maae understaae sig at fornærme hinanden, enten paa offentlige eller private Steder, hverken med Ord, Miner eller Gebærder, eller og paa anden nærgaaende og anstændig Maade, saafremt de ikke vil vente, uden Hensigt til Person og Stand og uden al Skaansel med Strenghed at vorde anseet og straffet, til hvilken Ende de, som paa enten af Siderne maatte tilføyes nogen Fornærmelse eller Overlast, have at vende sig til vedkommende Hs. Majestæts Collegier, som strax skal foranstalte Sagen paa det nøyeste og paa lovlig Maade af vedkommende Retter undersøgt og til vedbørlig Strafs Lidelse paakiendt. Nyeheder.
Viborger Samler, 1787-08-13
Efter Forlydende har Forpagteren Lars Ring paa Karemark, kiøbt Trinnerup Gaard, Gods og Kirker for 22500 Rdlr. Saa skal og den residerende Kapellan til Ulbierg og Lynnerup, Hr. Jahn være kaldet til Sognepræst for Hobroe og Schiellerup Menigheder. Og den personelle Cappellan Hr. Pope til Sognepræst for Hornum og Snæbum Sogner.
Viborger Samler, 1787-08-13
Landstinget den 12 Julii
Viborger Samler, 1787-08-13
paadømte Sager. No. 1 Jørgen Pedersen af Nim, kontra Jomfrue Sa fra Hansdatter ibd.
Viborger Samler, 1787-08-13
Citanten har ingen lovlig Beviis imod indstevnte Jomfrue Sara Hansdatter kundet tilvejebringe, hvorfore hun Sagesløshjem og friefindes, Da Hiemtingsdommen af 21de April 1786 saaledes og ej anderledes, bør ansees. No. 2 Hr. General Auditeur Kallager kontra Hr. Kammeraad Duus. Da denne Sag ikke kan ansees at være af den Natur, og Beskaffenhed, at den som en Giæste=Rets Sag var at behandle, de indstevnte Bønder vare ei Fremmede og Gjæster men Boesiddende i Birket, og Hals Birketing deres Værneting; Saa bør den indstevnte Dom afsagt d. 22 Januarii 1787, ved en extraordinair Ret paa Hals Ladegaard, uefterrettelig at være, og Sagen afvises til lovligere Behandling, og Parterne deres Ret forbeholden paa lovlig Maade at søge og behandle. Processens Omkostninger betaler Kammerraad Duus og Birkedommer Huulegaard, een for begge til Generalauditeur Kallagger med 16 Rdlr. Alt inden 4 Uger efter Dommens lovlige Forkyndelse, under Lovens Tvang, og ligemaade til Landstings=Domhuuset strax 2 Rdlr. efter Plakaten. No. 3 Prok. Stabell som beskikket Actor mod Arrestanterne Jens Nielsen Helboe og Niels Jensen af Vitten Bye paa Grevskabet Frisenborg.
Viborger Samler, 1787-08-13
Den paa Mariager Byeting den 16 Maji dette Aar afsagde Dom, bør uefterrettelig at være, hvorimod Byefoged Just og Meddoms Mænd samt Actor Høeg og Defensor Tydsk ved Underretten, bør samtlige som een for alle, og alle for een, erstatte og betale alle denne Sags ved Hjemtinget forvoldte Omkostninger som forgiæves og mislig anvendte, eftersom Sagen imod Arrestanterne henvises til Friisen borg Grevskabs Birketing, der lovlig at behandles og endeligen dømmes.
Viborger Samler, 1787-08-13
Copulerede Paa Clausholm den 9de Julii Hr. Kammerherre og Greve von Moltke og Frøken von Hvidtfeldt. J Randers den 8de Augusti Først-Jnspecteur Bryed fra Bruusgaard og Jomfrue Mette Marie Budz. J Bierregrav Præstegaard Hr. Brandt, Sognepræst for Bierregrav, Aalum og Tannum Menigheder og afg. Hr. Sindings Enke.
Viborger Samler, 1787-08-13
Dødsfald. ærum Præstegaard i Galthen Herred Sognepræsten for Wærum og Ørum Menigheder Hr. Søren Wedell i sit Alders 59 og sit Embeds 29de Aar. Them Præstegaard i Wrads Herrede, Sognepræsten for Theem Meenighed Hr. Provst Christian Friderich Aagaard, Anno ætatis 48 har været Præst paa Stedet i 21 Aar og Provst i Wrads Herredt i 9 Aar. Paa Estruplund Eieren Hr. Møller.
Viborger Samler, 1787-08-13
Dersom nogen i forestaaende Høst behøver et godt Ladehuus, kan det faaes hos Madame Hetlev.
Viborger Samler, 1787-08-20
Copulerede. Colding den Aug. Hr. Fridederich Wi helm. Wind, Sognepræst for Skive og Reisen Menigheder, og Jomfrue Dreier.
Viborger Samler, 1787-08-20
Dødsfald. Heri Byen den 11 Aug. Madame Filstrup 65 Aar. Bekjendt
Viborger Samler, 1787-08-20
Bekjendtgjørelser. idst afvigte Fredag Nat den 10 Augustii, er paa Marken fra Bonden Mads Jensen i Tolstrup af Randrup Gods borttager 2de Bæster nemlig 1 Rams sort Hoppe med Stiern i Panden og hvid Snup paa Næsen, 5 Aar gammel omtrænt 9 1/2 Qvarteer høy, og 1 Dito Dito Colleur Slerygget omtrænt 12 Aar, med en hvid Plet over Hoven paa den ene bag Foed Hvo disse tvende Hopper maatte antreffe, anmodes behagentlig samme at anholde, og min Principal S. T. Hr. Cancellieraad Schow til Asmild Closter og Randrup i Viborg at er melde, og alle de paagaaende Omkostninger til Fornøyelse bliver erstattet. Asmild Claster den 12 Aug. 1787. Christensen. Foged ved Asmild Closter. N. B. Hvor eftersk Levne Forordninger. Nr. 1 er Bind fa 1683 til 1695 N. 2, et Bid fra 1699 til 1710, No. 3, et Bied 1711 til 1723 No. 4, et Bind fra 1723 til 1728. Nr. 5, et Bind fra 1729 til 1735. Nr. 6, et Bind fra 1748 til 1749, No. 77, et Bind fra 1750 til 1753. er at faae til Kiøbe, anvises fra Bogtrykkeriet i Viborg.
Viborger Samler, 1787-08-20
Førstkommende 6 September om fornøyelig Bud skeer 2) lader jeg ved offentlig Auction bortsælge min paaboende Selveier Sted med 2de Gadehuuse i Lysgaard Bye, som er vel bebygt og vedligeholdt, og for en honet Familie indrettet til Beboelse, der bestaar af 3 Skp. 2 Fk. 1 Alb. Hartkorn, tilligemed en stor Urtehauge ved Stædet, saavelsom en mindre Frugthauge, som altsammen kan forevises bedre end som her kan opregnes af Kield Bach. Hvor der er en Degn paa Landet, som tilbyder sin Tieneste at ville modtage 2 eller 3 unge Mennesker til Jnformation i Kristendom, Latin og Sang, samt forsyne dem med behøvende Underholdning og Logemente, anvises her fra Bogtrykkeriet.
Viborger Samler, 1787-08-20
Det til sidste Avis indsendte Forlydende, at Hr. Jahn, fra Uldberg skulde allernaadigst være kaldet til Sognepræst i Hobroe befindes urigtigt, og altsaa, efter Vedkommendes Begiering tilbagekaldet. J Anledning heraf, ombedes enhver Velynder, som beviser mig den Godhed, at indsende Nyeheder, intet at melde uden efter sikker Kundskab, da slige unyttige Anmeldelser ofte i mange Henseender kan være ubehagelige. Juction vorder foretaget førstkommende 17de September udi Qvornum Præstegaard, hvorved afg. Hr. Søren Ancher Munchs efterladte Enke lader bortsælge Stervboets tilhørende Effecter af Sølv, Tin, Kobber, Messing, Linnet, Senge=Klæder, Kakkelovne, Heste, Kiør, Faar, Vogne, Gaards Redskab med meere, som af Auctions Bladet nærmere kan erfares. den 22de næstefter bliver Skiftesamling i Boet foretaget, hvor enhver, som noget maatte have at fordre eller erindre, behagentlig ville møde, Herord bekiendtgiøres at Præstens Anpart Korn-Tiende i Danberg Mønsted og Smøllerup Sogne, for indeværende Aar, bliver ved offentlig Auction bortsolgt Onsdagen den 22 Augusti førstkommende Kl. 10 Formiddag udi Danberg Præstegaard, hvor Tienden først opraabes hver Bye eller Gaard for sig, og siden Sogneviis efter de Conditioner, som paa AuctionsStedet bekiendtgiøres. Viborg den 7de Augustii 1787. Jens Bering.
Viborger Samler, 1787-08-20
Auctions Directeur.
Viborger Samler, 1787-08-20
Den udi Samleren No. 31, 32 og 33 bekjendtgjørende Auctions Holdelse over Skovridder, Gaarden med videre, tilbagekaldes. Den er underhaanden bortsolgt, hvilket tjener til Efterretning for Liebhaberne.
Viborger Samler, 1787-08-20
Den under No. 28 29 og 30, udi disse Aviser, skedte Bekjendtgiørelse, om Auctions Holdelse over Buddeerupholm og Teilgaarden, deres Auling og Tiender, til Bortforpagtning, bliver herved gienkaldet siden samme under Haanden er bortforpagtet, hvilket tiener til vedkommende Liebhaberes behagelige Efterretning. Budderupholm den 15 Aug. 1787.
Viborger Samler, 1787-08-20
Torve=Priserne. Rug a T. 4 sk. 483 Smør 114 1 647. Byg a Td. = 2 - 64 Talg, Havre a Td. = 1 - 48 Oxekiød - 1 - Baghgryn 1skp. = = 80 fersk Flesk - 1 - Byggryn - . . 80 røget dito - - 64 Havregryn, grøns dito = = Erter = = Ost - 1
Viborger Samler, 1787-08-27
re, Dr. Ka Kongelige privilegerede. VI ORER. SAMLER. IEMENDE AARGANG.
Viborger Samler, 1787-08-27
Mandagen den 27 August Slutning af No. 33. Jeg haaber, at man har aldeles ikke nødig at gjøre Pegestikken mistænkt, men det er allerede nok, naar man læser alt hvad den skal være i Stand til at udrette. Tilforn bleve virkelige Pegere i Bierg=Stæderne af Bergamterne selv holdte, og besoldede af den offentlige Kasse, nu skeer det ikke mere. Men disse Pegere havde ikke andre Forretninger, end at søge om der sandtes Erts, eller Vand under Jorden paa paa et Sted, eller ikke. Og dertil har man vel nogle Spor, saa man just ikke behøver Pegestikken til at opdage det. Læser man nu de forbent. 20 Slags Ting hvortil den skal nytte, saa synes det, som man i det mindst, i Natur Videnskaben og Historien, ikke meere behøver nogen Studering, men alene at adspørge Pegestikken. Mageligt var det vel, om det til al Ulykke ikke var umueligt. Og det er saa let at indsee det, at det behøver slet intet Beviis. Man seer og strax af den forlangte Maade, at forfærdige og bruge Pegestikken paa, at Astrologien, Sympathie, og al anden fordums Tiders Overtroe ere sadte i Bevægelse for at give den Anseelse. Hvad skal f. E. Langfredag, som ikke engang er en vis bestemt Maaneds Dag, have for Jndflydelse ved Stikkens Afbrydning? Eller, hvad som endnu er latterligere: Hvoraf skal det komme, at Fødsels Dagen kan gjøre et Menneske meere eller mindre dygtig til at bruge Stikken, Alle disse Sætninger beskjemme virkelig den menneskelige Forstand meere, end at det skulle fortjene en nejere Eftertanke. Beraaber man sig endelig paa det Særsyn, at Magneten trækker Jern til sig, saa skulle Stikken selv dog ikke bevæge sig, om Stikken var en Magnet, og Jernet var udvoxet til Dagen, formedelst Stikkens Fravidde derfra i Pegerens Haand, om han endog stillede sig over Jernet. Jkke heller viser noget andet Metal. Metal, eller andet Legeme, saadan Tiltrækning imod Træe eller anden Materie, hvoraf Pegestikker ere gjorte. Under Dato d. 17 Marts 1787 er fra det Kongelige danske Cancellie følgende Promemoria tilskreven Stiftbefalingsmand Hr. Friderich Hauch, og Biskop Doct. Theol. Hr. Peter Jakobsen Tetens i Viborg.
Viborger Samler, 1787-08-27
J Henseende til den skeete Forspørsel, om Degnene paa Landet og Klokkerne i Kjøbstæderne ere forbundne uden Betaling at indsamle de bevilgede Collecter, hvorom Hr. Stiftbefalingsmand og Deres Høiærværdighed under 28de Decemb. a. p. have tilskrevet Cancelliet, skulle man tjenstligst have dennem tilmeldet, at hermed indtil videre vil forholdes, som Brug været haver, og det skjønnes for Resten ikke, at nu værende Degne skulle finde det besværligere at bære Collect, Bøger omkring, end deres Forfædre; Saa megen Forsømmelse i deres Skole Embede synes ej heller derved at kunne foraarsages, da Collecterne ikke ere saa almindelige, eller just falde ethvert Aar. Det Kongelige Danske Cancellie den 17 Martii 1787. Luxdorph. P. Aagaard. Ligeledes den 14 April til Stiftbefalingsmand, Hr. Friderich Hauch.
Viborger Samler, 1787-08-27
J Anledning af Postmester Gleerup i Hobroe, hans indgiven Ansøgning om, at Byeskriver Sønderborg sammesteds maatte komme under General Fiscalens Tiltale, fordi han skal have nægtet ham d. 18 Dec. 1786 at faae en Contra Continuar. Stevning til Protokoll., af den Aarsag han ikke forud ville betale Søn, derborg. borg 8 Mk. skulle Man tjenstligst tilmelde Hr. Stiftbefalingemand, at, da Forordningen af 30te Octobris 1733 tillader Rettens Betjente at tage af en Contuations Stevning det samme, som af en Hovedstevning; og Byeskriverne efter Lovens 125-14 tager dobbelt imod Herredsskriverne, saa skjønnes ei, at Byeskriver Sønderborg urettelig har krævet 8 Mk. af Postmester Gleerups Contra Continuations Stevning, imod at han i Actens Beskrivelse lader sig afkorte disse forud oppehaarne Pena: Men, da den med Ansøgningen fulgte og af Sønderborg qvitterede Regning af 12 Augusti 1786 indeholder høiere Skriver Peng, end hvad Loven tillader; saa ville De derom indhene Sønderborgs Erklæring, og samme tilligemed Deres egen indsende; til hvilken Ende Regningen herved følger og igjen udbedes tilbage. Det Kongel. Danske Cancellie den 14 April 1787. Luxdorph. P. Aagaard.