Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-03-08
alle Ansøgninger og Forestillinger og Rettens Pleie, og alle Domme, hvorpaa Vor Resolution udkræves: alle Forslage og Ansøgninger angaaende militaire Ansættelser, Afskeder, Pensioner, Pardoner, Gifte og Reisetilladelser, og s. v. Han har i alle deslige Sager umiddelbar Forestilling til Os, imodtager Vore Befalinger til Udførelse, og afgiør selv, hvad som Vi, ifølge den ham meddelte Jnstruction, ei ville have Os forelagt. Han staaer ingen, uden Os Selv, til Regnskab og Ansvar. §. 14. Divisionsdistricterne ere tillige Gene ralcommando Districter. Divisionsgeneralerne skulle imodtage, videre befordre, og efter erholdt høiere befaling udføre, alt hvad der i deres Districter vedkommer Commando, og den ovenmeldte Deel af Gratialvæsenet. De rette dem heri efter de Jnstructioner, som Vi for dem alt have givet, eller herefter finde for godt at give. §. 15. Over det militaire Justitsvæsen skulle Vore Generalauditeurer, som hidtil, efter Krigslovene og deres Jnstructioner, vaage. Enhver Dom, hvorpaa Vor Resolution udkræves, skulle de med Acterne og deres Relation, indsende til Vor høist commanderende General, som i Fredstid, samt i Knigstid naar Vi Selv ere ved Armeen, forelægger Os det Hele. Ere Vi i Krigstid ikke Selv ved Armeen, da haver Vor høistcommanderende General paa Dommen at resolvere, eller desangaaende at giøre Os Forestilling, alt efter Medfør af den større eller mindre Magt Vi tilligemed den høieste Command have overdraget ham. Generalauditeurerne indrette herefter deres Relationer, og stile dem enten til Os Selv eller til Vor høistcommanderende General. J øvrigt skal for Fremtiden Sagens Natur, og ikke Dommens Udfald, bestemme, om høiere Resolution udkræves, og paa det Generalauditeurerne desbedre kunne have Indseende hermed, og med Justitsens Forvaltning overhovedet, skulle de dem underordnede Auditeurer, ved hvert Qvartals Udgang, tilsende dem tabellariske Fortegnelser over alle i Qvartalet behandlede Sager, efter et Schema, som hver Generalauditeur selv giver. §. 16. Vort Generalitets- og Commissariats Collegium i Kiøbenhavn, som herefter skal kaldes: Det Kongelige General-Commissariats Collegium, og som altid skal have en Generalsperson til Præsident, beholder fremdeles under Bestyrelse: Landmilitairetatens Occonomie= og Forsørgelsesvæsen i dets videste Udstrækning, samt alt Regnskabsvæsen, og den Deel af Gratialvæsenet, som kan kaldes den borgerlig militaire. Til dette Collegium gaaer alle Lister, Meldninger og Forslage, Munderings- og Forpleiningsvæsenet vedkommende, alle Regnskaber, alle Ansøgninger om Testamenters Confirmation, facultus testandi, Myndig hedsbevillinger, om at sidde i uskiftet Boe, m.v. Det har i alle deslige Sager umiddelbar forestilling til Os, imodtager Vore befalinger til Udførelse, og afgiør selv de Sager, hvilke Vi, ligesom hidtil, ikke ville have Os forelagte, for saavidt de endnu henhøre under dets Ressort. §. 17. Dette Collegium skal og fremdeles udfærdige, og Os, forsaavidt befalet er, til Underskrift forelægge, samt paa sædvanlig Maade paraphere, ei allene de Expeditioner der vedkomme dets eget Fag, men endog alle Forordninger, Bestallinger, Paritionspatenter, Afskeder, Pardoner, Bevillinger, m.v., hvorom Vor Resolution og Befaling gives Vor høist commanderende General, og af denne Collegiet meddeles til Udfærdigelse. §. 118. End videre skal det, som før, sørge foralle Gebyrers Jndfordring, samt decidere paa de Ansøgninger som indkomme, om Udsættelse med Betalingen, deelviis Betaling, Eftergivelse, o. s. v., eller efter Omstændigheder forelægge Os saadanne Ansøgninger til Resolution. §. 19. Endelig skal Vort GeneralcommissariatsCollegium beholde dets Archiv udeelt, og deraf, saavelsom af de ældre, under dets Opsyn værende Landmilitairetatens Archiver, meddele Bor høistcommanderende General de Efterretninger, som han forlanger. I. 20. Vort norske Generalitets og Commissariats=Collegium, som fra nu af skal kaldes. Det Kongelige norske Commissariats-Collegium, vedbliver i samme Forbindelse med Vort GeneralcommissariatsCollegium som hidtil, og indskrænket sig til de Fag, som for dette ere anviste. §. 21. Naar der i Norge forekommer Tilfælde i Commissariatsfaaet, som ikke ere lovbestemte, men hvis Afgiørelse ei heller kan opsættes, uden Vor Tienestes Skade, skal Vort norske Commissariats Collegium, uden foregaaende Forespørgsel, tage de fornødne Beslutninger; men derefter, saasnart mueligt, tilmelde Vort General ommissariats Collegium, hvad der er skeet. I. 22. Foruden disse I. 16. 200 benævnte Collegier, skal, naar Vor høistcommanderende General med nogen Deel af Vore Armeer gaaer i Feldten, et Feldtcommissariat ved hans Hovedqvarteer indrettes. Dette Collegium overtager, for den marscherende Armee, Forsørgelsesvæsenet eller saameget deraf, som Vor Ordre hver Gang ved dets Oprettelse bestemmer. Feldt commissariatet refererer til Vor høistcommanderende General, og staaer allene under ham. §. 23. Regimenter, Corps og Commandantskaber have i enhver Sag, som under nogen af Commissariatscollegierne henhører, directe Forestilling til disse, uden at gaae igiennem Divisionseneralerne. 24. Ethvert af disse Collegier er berettiget til at udfærdige Fribefordringspasse for militaire Personer og Sager. De meddele disse, enten ifølge almindelige Lovbestemmelser, eller efter speciel Bevilling af Os, eller af Vor høistcommanderende General. Vort Generalcommissariats Collegium udsteder saadanne Passe i Danmark og Hertugdommen; Vort norske Commissariats=Collegium i Norge; dog i Fredstid med den Jndskrænkning, som Vor Forordning af 20de August 1784 bestemmer; og Vore Feldtcommissariater for deres, ved Vor Jnstruction, hver Gang anviiste Virkekreds. 111. Angaaende Generalstaben i Almindelighed. J. 25. Generalstaben inddeles i Generaladjutantskaben og Generalqvarteermesterstaben. Enhver af disse Stabe skal have en Chef, som staaer umiddelbar under Vor høistcommanderende General. §. 26. Generaladjutantskaben skal bestaae af: i Generaladjutant som Chef, 2 Generaladjutant Lieutenanter, 4 Operadjutanter, 4 Divisionsadjutanter. §. 27. Generalqvarteermesterstaden skal bestaae af: 1 Generalqvarteermester som Chef, 3 General qvarteermester Lientenanter, 4 Overqvarteermestere4. Divisionsqvarteermestere, 10 Adjoints eller færre, men, indtil Vi anderledes befale, ei flere. I. 28. De her benævnte Personer erholde Gage, Qvarteerpenge og Nationer efter en Betalingsplan, som Vi igiennem Vort Generalcommissariats=Collegium ville lade udfærdige. §. 29. Fra den Dag af at nogen ansettes i een af følgende Poster i Generalstaben, erholder han, uden Hensyn paa hans foregaaende Stilling, Bestalling og Anciennetet i Armeen saaledes: den virkelig tienstgiørende Generaladjutant og Generalqvarteermester som Oberst, en Generaladintant-Lieutenant og Generalqvarteermester Lieutenant som Oberst Lieutenant, en Overadjutant og Overqvarteermester som Major, en Divisionsadjutant og Divisionsqvarteermester som Ritmester eller Capitain. d. 30. Dog skulle de, saalænge de beklæde nogen af disse Poster i Generalstaben, staae a la sulte i Armeen, og ikke nogensinde tillige have eller være ansat ved noget Regiment eller Corps. Herfra undtages blot Generalqvarteermesteren, som altid skal være Chef for Feldtjægercorpset, hvilket herefter skal føre Navn af Guldecorps, og under hans Stab henhøre. §. 31. Generaladjurants og Generalqvarteermesterposten ville Vi besætte med hvem Vi finde det tienligst, i eller udenfor Generalstaben, uden alt Hensyn paa Ancienneret. s. 32. De forblive i deres Poster, indtil Vi finde for godt at bruge dem i andre Embeder, eller at meddele dem Afskeed af Vor Krigstieneste. I. 33. Generaladjarant-Lieutenants- og Generalqvarteermester-Lieutenants, Overadjutants og Overqvarteermestersposter ville Vi ligeledes besætte med hvem Vi finde det tienlig, i eller udenfor Generalstaben. Skeer Besættelsen af Generalstaben, da ville Vi, at Ancienneteten, som gaaer under eet igiennem begge Generalstabens Grene, skal følges, skeer den ikke af Generalstaben, da skulle dog de, som forhen der have tjent, fortrinlig komme i Betragtning. §. 34. Til Divisionsadjutanter og Divisionsqvarteermestere ville Vi lade Os foreslaae de dueligste af de ved Generalqvarteermesterstaben ansatte Adjoints, uden Hensyn til Anciennetet. §. 35. De foregaaende (F. 33. 34.) benævnte Personer forblive i deres Poster, indtil vi finde forgodt at beafskedige dem af Vor Krigstjeneste, eller forunde dem videre Befordring, enten i Generalstaden selv, eller til passende Poster i Armeen, nemlig: Generaladjutant Lieutenanter og Generalqvarteermester-Lieutenanter til Regiments eller Corps Chefer, Overadjutanter og Overqvarteermestere til Oberst Lieutenanter ved Cavalleriet, eller Bataillonscommandeurer ved Jnfanteriet og de lette Tropper; Divisionsadjutanter og Divisionsqvarteermestere til virkelige Majorer. §. 36. Generaladjutant-Lieutenanterne og Generalqvarteermester=Lieutenanterne gaae med Armeens øvrige Oberst=Lieutenanter efter deres Anciennetet til at blive Chefer for Regimenter eller Corps. Forde øvrige C. 35.) benævnte Personer af Generalstaden ville Vi almindeligviis i den danske Armee, samt i de to gevorbne Regimenter og Jægercorpset af den norske Armee, have hver tredie Vacance, af OberstLieutenants= eller Bataillonscommandeurs, samt af virkelige Majorsposter, forbeholdet, d. 37. Naar Vor høistcommanderende General maatte finde, at i Krigstid et større Antal af de (. 33. 34) opregnede Personer havdes fornøden, end forhen (L. 26 27.) er bestemt, da haver han derom at giøre Os Forestilling. De som da extraordinair ansættes, blive, naar Krigen er forbi, staaende overcomplet i Generalstaben og a la suite, indtil de enten der kunne oprykke i virkeligt Nummer, eller paa anden passende Maade befordres, efter Vor høistcommanderende Generals nærmere Forslag. §. 38. Adsvints ved Generalqvarteermesterstaben ansættes af Vor høistcommanderende General, og vælges imellem de Officerer ved Armeens Regimenter og Corps, som kunne formodes bedst skikkede til at dannes for Generalstaben. . 39. Adsoints forblive, imedens de giøre Tieneste ved Generalskaben, staaende i Nummer og Gage ved deres Regimenter og Corps, men kunne af disse til ingen Tienesteforretning commanderes. F. 40. Divisionsgeneralerne og Jnspecteurerne af Armeen skulle hver for sig, til hvert Nytaar, tilsende den høistcommanderende General Lister paa de Subjecter under deres Division eller Jnspection, som formodes skikkede til at ansættes ved Generalstaben. § 41. For at kunne komme paa en saadan Liste, maae en Officeer have udmærket sig ved et af Academierne eller Militairinstituterne. Han maae have hurtigt Begreb, god Hukommelse og dømmekraft, sand Legems Beskaffenhed, godt militairiske Øie (coup d'ocil) og Lyst til Tienesten. Derhos maae han kunne tale og skrive Dansk, Tydsk og Fransk. §. 42. Adsomts kunne igien afgaae fra Generalqvarteermesterskaben efter Vor høistcommanderende Generals Ordre. De træde da tilbage i deres Regimenter, og have ingen Fordring paa de Tillæg og Rationer, de som Adsonis have havt, eller paa nogen Godtgiørelse derfor, 43. Naar vor høistcommanderende General finder det fornødent, kan han ogsaa ansætte Admirs ved Generaladjutantskaben. Han commanderer dertil saa mange Officerer af Generalqvarteermesterskabens Adjorts, eller af Regimenter og Corps, som han behøver. Om disse gielder alt det samme, som om Generalqvarteermesterstadens Adsoms er foreskrevet og herefter foreskrives. §. 44. Adjoints rangere i Sieneten indbyrdes. efter deres Anciennetet i Armeen. § 45. Generalstabens Personale, med Undtsgelse af Adjoints bærer de for (samme Stab reglementerede Uniformer. Generaladjutanten og Generalqvarte ermesten bære, naar de ingen høiere Grad have, Oberstes Distinctions=Epauletter, til Forskiel fra Vore øvrige Generaladjutanter og Generalqvarteermestere, som bære de Epauletter, der for disse Charger særskilt ere reglementere. Adsøints børe deres Regiments uniform, og til Distinction den røde Fiær, de af Generaladjutantstaben uden, de af Generalqvarteermesterstaden med guul Top§ 46 Officerer af Generalstaben skulle, naar yngere Officerer i Armeen avancere dem forbi, erholde deres Anciennetet reserveret. IV. Angaaende Generaladjutant staben i Særdeleshed. J. 47. Generaladjutantskabens Personer staae i fuldkommen mililitairisk Subordinationsforhold til hinanden. §. 48. Generaladjutantens Embedspligter bestemmes ved den Specielinstruction, som Vor høistcommanderende General meddeler ham: §. 49. Generaladjutantstabens øvrige Personales Tienestepligter rette dem efter de Befalinger, som Vor høistcommanderende General selv, eller Stabens Chef, enten i denne Generals Navn eller af egen Embedsmyndighed, giver. V Angaaende Generalqvarteermesterstaben i Særdeleshed. §. 50. Generalqvarteermesterskabens Perioner staae i fuldkommen militairisk Subordinationsforhold til hinanden. §. 51. Generalqvarteermesterens Embedspligter bestemmes vel og ved den Specielinstruction, som vor høistcommanderende General meddeler ham; dog tillægge Vi ham end videre følgende Pligter og dermed forbundne Rettigheder; a) Han udsteder Fribefordrinspasse i Danmark og Hertugdom, mene - samt i Norge, naar han der med Vor høistcommanderende General skulle være tilstede for alle større og mindre Troppecorps, som han tildeeler Marschronter, samt for alle enkelte Personer, som af den høistcommanderende General eller af ham commanderes nogensteds hen, og Fribefordring kunne tilkomme. Han meddeler i Fredstid Vort Generalcommissariats- og i Norge, Vort Commissariats=Collegium hvert Qvartal, og i Krigstid Vort Feldtcommissariat hver Maaned, Efterretning om, til hvem og paa hvilken Befordring han har udstedet Passe. b) Ved hastig paakommende Marscher udfærdiger han ligeledes, og med Marschronterne afsender, Anviisninger paa Brød og Fourage, men dette indberetter han strax til det vedkommende Collegium; som, for at sætte ham i Stand til Udførelsen heraf, forsyner ham med Efterretning om, hvor Oplag af Rug og Fourage, haves, og tilkiendegiver ham, hver Gang heri skeer Forandring. ) Jngen nye Veie maae anlegges eller gamles Gang forandres, førend det af Vei corpset i Danmark, Veiintendancen i Norge, og Overlandvelinspecteurerne i Hertugdommen er til meld Generalqvarteermesteren, og denne har tilkiendegivet vedkommende Departement, at han bi folder Forslaget. Finder han sig beføiet af militairiske Grunde, at giøre Modforestilling, da maae Arbeidet ikke foretages, forinden alt er Os foredrager, og Vi derpaa have resolveret. d) Jngen nye seilbare Kanaler maae graves af Private, uden at det samme af dem forud er iagttaget, som for Veivæsenet er foreskrevet. Foreslaaes nogen saadan Kanal gravet paa offentlig Bekostning, da maae vedkommende Collegium ikke forelegge Os Forslaget, uden at Generalqvarteermesterens Betænkning derved findes.) Generalqparteermesteren rapporterer Vor høistcommanderende General saadanne Forfald, forinden han indgiver sin Mod forestilling eller Betænkning. 2) Har Generalqvarteermesteren Formodning om, at Veie eller Broer, som ere i slet Forfatning, kunne behøves til Croppers Marsch, giør han Erindring om deres Jstandsættelse til vedkommende Departement, som da er forpligtet til ufortøvet at see Manglerne afhiulpne. 8) Generalqvarteermesteren skal, ved hvert Aars Udgang, indgive til Vor høistcommanderende General Forslag til de theoretiske og praktiske militaire Arbeider, hvori han troer, at hans Stabs-Personale i det paafølgende Aar bør øves, og derpaa forvente hans Resolution. b) Til samme Tid indlevere han omstændelig Rapport over Udfaldet af det forløbne Aars Arbeider, hvilke af Staben derved have udmærket dem, og hvilke der ikke have opfyldt hans Forventning. §. 52. Generalqvarteermesterskabens øvrige Personales Tienestepligter rette dem efter de Befalinger, som Vor høistcommanderende General selv, eller Stabens Chef, enten i denne Generals Navn, eller af egen Embedmyndighed giver. §. 53. Ved Generalqvarteermesterstaben skal ansættes to Lærere i de militaire Videnskaber: en Lærer i Natur- og Folkeretten, og en Sproglærer. §. 54. Adjvints skulle urdervises og øves i de med deres Bestemmelse passende Videnskaber, efter en Forskrift, som derom af Vor høistcommanderende General gives. §. 55. Det skal paasees, at enhver forstaaer at anvende det Lærte til Tid og Sted, da den blotte theoretiske Kundskab er for en Militair til liden eller ingen Nytte. Fortsættes.)