JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-03-10
Lollands Falsters Tidende. Stift Redigeret, trykt og udgivet af W. F. Laub i Nykjøbing. Mandagen den 10. Marts. No 50.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-03-10
Jndenlandske Efterretninger. Medens forskjellige udenlandske Aviser have indeholdt Efterretninger og de Skridt, der fra den danske Regjerings Side ere foretagne for at frigjøre Finantserne for den aarlige Byrde af 51,000 Rbd., som under benævnelse af den maroccanske Present udbetales til Keiseren af Marocco, og medens den svenske Konge ved det norske Storthings Aabning har kundgjort for Folkets Repræsentanter, at de af den svenske og danske Regjering i Forening indledede Underhandlinger og bemeldte Presents" Ophør lade forvente et gunstigt Udfald, har den danske Regjering hidtil anseet det passende at undlade enhver Meddelelse til Folket og samme Sag, idet der hverken blev forelagt Stænderne Noget desangaaende, uagtet der under Finantssagen havde været en passende Anledning dertil, eller er berettet Noget derom i det halvtofficielle Organ, som Regjeringen besidder i Collegialtidenden" og stadigt benytter til lignende Meddelelser. Af det nyligt udkomne Budget for Aaret 1845 sees det imidlertid nu, at den maroccanske Present ikke meere findes opført under Departementet for de udenlandske Sager, og om denne Udeladelse indeholdes der følgende Meddelelse i Budgettet: "Paa Departementets Budget var tidligere opført 51,000 Rbd. til den maroccanske Present.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-03-10
Nr. 1644 meddeelte Artikel: "Kongens Svar paa den jydske Adresse, at Cancelliet i August beordrede en Pressesag anlagt imod dette Blads nærværende Redacteur, Cand. Giødwad. Den i Sagen beskikkede Actor, Procurator Knudsen, tilkjendegav imidlertid i sit for Retten fremlagte Deductionsindlæg, at han intet Lovstridigt kunde finde i Artiklen, og reserverede sig Ret til Anstand, for at indhente yderligere Oplysning hos Cancelliet. Dette havde, som det vil erindres, til Følge, at Cancellie beordrede Actoratet frataget Hr. Knudsen og denne dragen til Ansvar, fordi han aldeles havde tilsidesat de ham som Actor paaliggende Pligter", Efterat Hof= og Stadsretten havde efterkommet den første Deel af denne Ordre ved at fratage Hr. K. Actoratet og overdraget Samme til Cancellieraad Delbanco, der derefter ligesaalidet som Hr. K. uden Cancelliets Assistence saae sig istand til at udfinde det Strafværdige i den incriminerede Artikel, er det omsider gaaet selve Retten ligesom de tvende Sagførere, idet den ved sin Tirsdagen den 18 Februar afsagte Dom har frifundet Tiltalte, men efter Omstændighederne" paalagt ham at udrede Actionsomkostningerne og derunder til Hr. Knudsen, hvem Retten, som en naturlig Følge af det Nysanførte, ikke har kunne drage til Ansvar for hans Procedure, det af ham for hans havte Uleilighed paastaaede Salair, med 5 Rbd.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-03-10
Den 3 Marts om Aftenen Kl. 8, hedder det i Hels. Av., gjæstede vore svenske Naboer os med et Fakkeltog, i hvis Spidse varede flere Faner, ledsaget med et Musicorps. Noget udfor Havnen havde en talrig Mængde Helsingoraner samlet sig for at byde samme Velkommen; da dette var givet og modtaget med levende Hurra, førtes Toget gjennem Byens Gader til den borgerlige Forenings Locale, der var smykket med Faner samt Oscars og Chrisian den Ottendes Portraiter og hvor Borgmester, Etatsraad Stenfeld, modtog det med en Velkomsttale; efterat derpaa en Sang var afsunget og flere Toaster, medens For forfriskninger indtoges, vare udbragte under gjentagne Hurraraab, begav Toget sig omtrent Kl. 10 atter tilbage ned paa Jsen, hvor det forlod den danske Kyst under jublende Afskedshilsner.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-03-10
Odense. (Af et Brev af 17 Februar fra Christiania). For et Par Dage siden var Kong Oscar første Gang paa Theatret, hvis Front var smagfuldt illumineret; 860 billetter vare udgivne, hvoraf enkelte vare betalte med 5 Spd. Siden Kl. 1 1/2 om Natten stod hele Pladsen ved Theatret fuld af bestilte Kjøbere (Sjonere). For at bivaane Storthingets Aabning blev for en billet til Gallerier betalt 15 Spd., kort sagt, Enthusiasmen for Kongehuset er ubeskrivelig. Kroningen skal foregaae i Trondhjem i September Maaned. (Hels. Av.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-03-10
Den bekjendte Nathansen - skrives der fra Altona - har meldt sig til en vacant Politibetjent post her, og dertil støttet sig paa høie Anbefalinger; men i ethvert Tilfælde vil han offentlig ansættes, og ikke anvendes til hemmelige Functioner. Hans Søns Overgang til den christelige Religion, hvorved han, efter sin høie Fadder, Hertugen af Augustenborg, skal erholde Navnet Christian, er atter bleven udsat, da Pastor Grineisen ved Jacobskirker i Hamborg ikke vil foretage Daabshandlingen offentlig, men hjemme i sit Huus, for at undgaae Opsigt; Nathansen, Faderen, hvem det derimod netop er om at gjøre at vække Opsigt, paastaaer derimod, at hans Søn skal døbes i Kirken, og naar saadant ikke kan skee i Hamborg, saa vil han lade Daaben fuldbyrde af Hr. Pastor Nievert i Altona. (Jtze. Ugebl.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-03-10
Til den philosophiske Examens 3die og sidste Prøve ved den academiske Læreanstalt i Sorø have i de sidste Dage af Februar 7 Academister indstillet sig, af hvilke 5, P. J. Petersen, C. A. Kjær, O. C. Gjødesen, C. B. S. Bruun og L. Lund ved samtlige 3 Prøver have erholdt Hovedcharacteren Laudabilis, og 2, S. C. S. Høyer og A. J. Boye, Hovedcharacteren Hand illandabilis.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-03-10
J Flyveposten fortælles fra Kjøbenhavn: " Torsdags Eftermiddag gik en velklædt Herre ved Frederiksholmskanal, da en halvnøgen, af Kulde zittrende Dreng, kom løbende efter ham og spurgte, om den gode Herre ikke havde tabt en Tegnebog, Manden blev baade forskrækket og glad paa eengang, thi den indeholdt, foruden endeel værdifulde Papirer: 320 Rbd. Jnden han havde sagt ja, var allerede Tegnebogen i sin rette Eiers Hænder. Manden tog nu et Par Sedler og vilde give den ærlige Finder; men hvor studsede han ikke, da den fattige Stakkel takkende svarede, at han ikke turde tage imod Gaven, uden den gode Herre selv vilde give hans syge Moder den, da han frygtede hun ikke vilde troe, at han havde faaet saamange Penge foræret. Den velklædte Mand seer paa Drengen og forundres over at høre Sligt af Armodens Mund. Han følger med. J en af Christianshavns smudsigste Gader laa det Huus, hvori den lille Ærliges Moder befandt sig sengeliggende, hentæret af Kummer og Sygdom. Den hele Bolig har Armodens Præg. To Stole, et skrøbeligt Bord og et paa Gulvet redt Leie var det hele Bohave, Da den Fremmede havde fortalt den fattige Moder om hendes Søns Ærlighed, og lagt 20 Rbd. paa hendes Leie, fulgte en Scene, som neppe lader sig beskrive.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-03-10
Aalborg den 3die Marts. Afvigte Løverdag. Middag er Stænderdeputeret Auditeur Rasmus Roulund til Store Restrup, efter længere Tids Svagelighed og Sygeleie, ved Døden afgaaet i sit (Aal. Av.) 61de Aar.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-03-10
Fra Viborg meldes af 1ste ds. J Torsdags Aftes Kl. 11 observeredes her paa den østlige Horizont et Meteor liig Maanen, men som kastede et langt stærkere Skin fra sig. Fra Østen passerede Luftsynet Zenith og forsvandt i Vesten.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-03-10
Sangerinden Mad. Hass-Kaufmann lod sig paa sin Reise til Hovedstaden ogsaa høre ved en Concert i Nyborg, hvor hendes skjønne Sang vandt meget bifald. Dagen efter vilde hun tage over Beltet med en Jisbaad, men maatte vende om, og siden maatte hun, formedelst Vanskeligheder ved Jisbaadsfarten, opholde sig i Nyborg i en Uges Tid, og afreiste først den 27de f. M. Da der indløb Efterretning om at 4 Jisbaade, som vare af gaaede med Passagerer fra Knudshoved Søndagen den 23de, med Jsen vare drevne Syd paa, og først efter at have tilbragt 2 Dage og 1 Nat imellem Jsen, endelig vare ankomne til Sprog, annoncerede hun strax uopfordret en ny Concert, til hvis Afholdelse Opsynsmanden ved Post- og Færgetransporten, Hr. Schalburg, overlod Locale, og bestemte at hele Jndtægten ved denne skulde skjænkes som en Opmuntring til de raske og ufortrødne Sømænd, paa hine fire Baade, der havde maattet udstaae saa megen Anstrængelse og Møie og havde viist sig saa omhyggelige for Passagererne. Nyborgerne til saaledes igjen Leilighed til at høre og beundre hendes Stemme. (Ove Th. Av.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-03-10
Den nu fuldendte Folketælling skal have givet det Resultat, at Odense for Øieblikket har noget over 10,000 Jndbyggere.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-03-10
Landsoverretten i Viborg har dømt tre Personer: en Gaardmand og to Tjenestekarle, til 3 G. 5 D. Fængsel paa Vand og Brød, for ved Bjergningen af et strandet Skibs Ladning at have tilvendt sig nogle Smaatting til en Værdi af ialt 35 Skilling.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-03-10
Kjøbenhavns Børscours den 7de Marts 1845. - Hamborg 2 Maaneder. – a vista 200. - Species 200. - pCt. Kongelige Obligationer (uden Rente) 102 1/2 a 102 1/2 Rbd. - Nationalbank Actier 148 Rbd. rede Sølv.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-03-10
Kjøbenhavns Torvepriser den 8de Marts 1845. Rug, 3 Rbd. 24 s. a 4 Rbd. - s.; Hvede, 4 Rbd. 24 s. a 5 Rbd. 16 s.; Byg, 2-radet, 3 Rbd. 12 s. a 3 Rbd. 32 s.; dito Gradet, 2 Rbd. 76 s. a 3 Rbd. 4 s.; Havre, 2 Rbd. 52 s. a 2 Rbd. 92 s.; Erter, 4 Rbd. 32 s. a 5 Rbd. 16 s.; røget Flæsk Lpd., 2 Rbd. 4 s. a 2 Rbd. 20 s.; dito grønsaltet, 1 Rbd. 60 s. a 1 Rbd. 88 s.; Smør, Pd. 22 s. a 26 s.; Æg, Snesen, 22 s. a 27 s.; Sjællandsk Smør, Fjerdingen, 12 Rbd. 48 s. a 13 Rbd. 48 s.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-03-10
Udenlandske Efterretninger. Schweiz. Forbundsforsamlingen aabnedes d. 24de Februar med en levende Debatte om Gesandtskabet for Waadt kunde admitteres paa Grund af den i denne Canton stedfundne Omvæltning, hvorved den Autoritet, der havde meddeelt Gesandtskabet dets Creditiv, var bleven ophævet. Alle de catholske Cantoner protesterede imod Optagelsen, hvilken dog omsider ved Afstemningen gik igjennem. Ogsaa den engelske Gesandt har i en Note til Forbundsforsamlingens Præsident erindret om det Mislige og Farlige i at gjøre nogen Forandring ved den schweizerske Forfatning, saaledes som samme er garanteret af de europæiske Magter, eftersom Opløsningen af det nærværende Forbund og Constitueringen af et nyt – især hvis dette, som man maa befrygte, ikke lod sig iværksætte uden med Magt i nødvendig vilde fremkalde andre Magters Jndblanding og true Republikkens Selvstændighed.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-03-10
J Luzern belaver man sig paa en Krig. Staden - hedder det – har nu faaet Udseende af en Fæstning; foran Tøihuset, ved Jndkjørselen til Byen og paa flere Steder i Gaderne ere Palisader nedrammede: Adgangen til de Staden omgivende Bakker ere af skaarne ved at opbryde Veiene og ved omhuggede Træstammer, medens Broerne i selve Byen kunne spærres ved stærke Porte. Hist og her paa Landet anlægges Skandser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-03-10
Rusland. Her er under 18de Februar emaneret en Anordning, af hvilken man maa slutte, at det er Keiserens Hensigt iaar at føre Krigen ved Caucasus med Eftertryk. Den lyder saaledes: "For efterhaanden at undertvinge Bjergfolkene ved Caucasus og befæste Ruslands Magt i hine Landstrøg, er det nødvendigt, at vor derværende Krigshær forstærkes uden at de øvrige Bestanddele af Armeen svækkes. Vi finde det derfor hensigtsmæssigt, at Udskrivningen i de østlige Gouvernements i dette Aar foretages i Marts istedetfor i November, og befale desaarsag, at samme skal begyndes den 27de Marts og være endt den 27de April. Af 1000 Mand blive 7 at udskrive.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-03-10
De 17 unge Mennesker, som ansaaes for Ophavsmændene til den lille Jnsurrection, der for en Tid siden fandt Sted i den polytechniske Skole i Paris og desaarsag ved Skolens Gjenoprettelse foreløbig excluderedes, have nu erholdt Pardon og kunne atter besøge Skolen, dog under den Betingelse, at de skulle forblive Lærlinge 1 Aar længere end sædvanligt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-03-10
Handelstanden i Antwerpen er for Øieblikket beskjæftiget med 2 Gjenstande, der staae i nær Forbindelse med hverandre, nemlig med de Forholdsregler, som man projecterer i Holland, for at lette Transiten paa Rhinen og med den Langsomhed, der finder Sted ved Varetransporten paa den belgisk rhinske Jernbane. Man vil have Exempler paa, at Varer have været 20 Dage underveis fra Antwerpen til Cølln. "Times" klager over det Speculationsraserie med Jernbane-Actier, der gaaer i Svang paa den londonske Børs og som ikke indskrænker sig til de indenlandske Jernbaner. Dette Blad paastaaer, at omtrent 500 Millioner Fr. ere anlagte i franske Jernbaner af engelske Penge og spaaer, at denne Speculationsfeber vil ende med en bedrøvelig Penge. crisis. J en Sag af denne Natur kan vel noget Tilsyn fra Statens Side være paa sit rette Sted, men det falder i det Latterlige, naar man seer, at den franske Jndenrigsminister nylig har paalagt dem, der ville give offentlige Concerter, at indhente hans specielle Tilladelse, istedet for at overlade Critiken til Localautoriteterne og til Publicum.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-03-10
J Christiania havde man den 19de Februar. om Morgenen 24 Graders Kulde.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-03-10
Blandinger. München blev nylig Liget af en 6-aarig Datter af Grev S. hensat i Liighuset, for at henstaae der nogle Dage for Begravelsen. Da Graveren næste Morgen kom ind i Liighuset, sad Barnet, opret i Kisten og legede med de Roser, hvormed man havde smykket det formeente Liig. Som et overordentligt og paa denne Aarstid usædvanligt Phænomen anfører man, at Sværme, af Sømaager have viist sig i Nederlandene. De have bekriget de brogede Krager, som findes her i stor Mængde, og aldeles forjaget dem. Disse sjeldne Fugle skulle, efter en gammel Tro, bebude et tidligt Foraar. Storken havde allerede indfundet sig
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-03-10
AVERTISSEMENTS.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-03-10
Paa Undertegnedes Forlag er udkommen: Haandbog i Vexelretten. Kongeriget Danmark og Staden Flensborg, ved Bonne Bonnezen, Procurator i Lollands-Falsters Stift; heftet 3 Mk. 8 s.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-03-10
Ved Udgivelsen af denne Haandbog er formeentligen afhjulpet et for den Handlende, Forretningsmanden, samt den yngre Jurist hidtil følt Savn, navnligen derved, at her haves paa eet Sted nøiagtige Henviisninger til alle de Kilder, hvoraf yderligere Oplysninger kan øses i de forskjelligartede Vexelaffairer, hvorom Disputer kunne opstaae. Bogen faaes i samtlige Boglader saavel i som udenfor Stiftet, samt hos Thierry i Nakskov.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-03-10
Mandagen den 24de ds., 2den Paaskedag, giver Undertegnede den sidste af de af mig i Vinter berammede musikalske Aftenunderholdninger paa Raadhuussalen her i Byen, om Aftenen Kl. 7 1/2, hvilket herved bekjendtgjøres. Nakskov den 9de Marts 1845. R. Eigler.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-03-10
Efter Fleres Forlangende give Brødrene A. & C. Bils Tirsdagen den 11te Marts Kl. 7 bestemt den sidste Forestilling, i Gjæstgiver Thomsens Sal i Nykjøbing, i 3 Afdelinger med nye Forandringer. Det nærmere skal ved Placater blive tilkjendegivet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-03-10
Underviisning. Undertegnede ønsker sig endnu nogle flere Timer, besatte med Underviisning i Pianoforte og øvrige musikalske Gjenstande. - Prisen er billig og vil rette sig efter Timernes Antal.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-03-10
For en solid og grundig Underviisning indestaaes. Ærbødigst Wiberg. Formandskabet i det Lollands-Falsterske Brandforsikkringsselskab for rørlig Eiendom, er fra Dags Dato atter overtaget af Knuthenborg den 5te Marts 1845. F. M. Knuth, p. t. Formand. P. Chr. Deichmann & Comps. PatentFarvevarer, som hidtil have været at erholde hos Hr. J. Kramer, erholdes nu til Fabrikkens bestemte Priser hos Nykjøbing paa Falster i Marts 1845. C. Barlon. Owens Patent Gjødning. Prisen herpaa er nedsat pr. Contant til 1 Rbd. pr. Tønde for hvilkensomhelst Qvantitet, der forlanges. Ombordbringen beregnes med 8 s. pr. Tønde. Malet Gibs a 1 Rbd. pr. 100, Pd. i Fou staaer paa c. 1000 Pd. Kjøbenhavn den 14de Februar 1845. Joseph Owen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-03-10
Hos Kjøbmand P. Bay i Rudkjøbing kan faaes: 10 Qv. rhinske Møllesteen 16 Tom. tyk til 110 Rbd. 15 – – til 90 Rbd. og andre Størrelser, samt engelske Skalsteen i Forhold. – Stenene kan modtages i Rudkjøbing eller Spodsbjerg, og dersom Handel skeer førend Fartens Aabning, leveres de, for nævnte Betaling, frit til Nakskov Bro Gode flamske Sild a 6 s. Stykket, faaes hos G. C. Frisenette.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-03-10
Nogle ledige Oxehoveder kan faaes tilkjøbs.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-03-10
En Dreng, der har Lyst til at lære Bager professionen, kan blive antaget i Lære enten strax eller til Paaske hos L. Holm, Bagermester i Nykjøbing. 243 Rbd. 28 s. af Øllingsøegaards Godses Overformynderies Midler, ere i førstkommende 11te Juni Termin at erholde til Laans mod lovbefalet Sikkerhed, naar man derom snarest henvender sig til undertegnede Overformynder. Øllingsøegaard den 8de Marts 1845. M. H. Wilhelm.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-03-10
Auctioner. Mandagene den 10de og 17de samt Tirsdagen den 25de d. M., Formiddag Kl. 11, afholdes Auction paa Byens Raadhuus over Huset No. 125 i Klostergade her i Byen. Hvilket herved bekjendtgjøres med Tilføiende, at af Kjøbesummen kan blive indestaaende i Huset imod Udstædelse af 1ste Prioritets Obligation. Nakskov den 2den Marts 1845. Hammerich.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-03-10
Førstkommende Fredag den 14de ds., om Formiddagen Kl. 10, lader Gaardmand Hans Nielsen Virke i Hullebek, under Ourupgaard Gods, ved offentlig Auction bortsælge endeel Løsøre, bestaaende af: Sengeklæder, Borde, Stole, Bænke, Skabe, Kakkelovne, 20 Tønder Byg og 20 Tønder, Havre, samt nogle Heste, Køer, Vogne og Plouge m. m. Credit gives til Mikkelsdag d. A. Falsters Birk, Nykjøbing den 7de Marts 1845. Pontoppidan.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-03-10
Adressecontoirets Commissionairer ere: Dhrr. Boghandler Thierry i Nakskov, Boghandler Giegengack i Maribo Kjøbmand Wulff i Stubbekjøbing, const. Postmester Suhr i Rødby, Apotheker Grundtvig i Saxkøbing, Postmester v. Staffeldt i Nysted og Færgeforpagter Arnkiel i Gaabense.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-03-13
Lollands Falsters Stift Tidende. HeEn Febr. Redigeret, trykt og udgivet af W. F. Laub i Nykjøbing. Torsdagen den 13. Marts. No 51.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-03-13
Priis=Opgave. J Overeensstemmelse med det Formaal, Landhuusholdningsselskabet altid har havt for Øie: at virke til det danske Land brugs Opkomst og Forbedring, og til den danske Bondestands Oplysning, Dannelse og Velvære, har Det besluttet at følg den nedenfor aftrykte, til Det fra flere hæderlige Mænd af Godseier-, Bonde- og Embedstanden skete Opfordring: at besørge udarbeidet og udgivet en populair Fremstilling af de danske Landboforhold, med fortrinligt Hensyn til den danske Bondes i Lovene grundede Forfatning. Bogen er bestemt for Bonden; Foredraget maatte derfor være almeenfatteligt, og Fremstillingen indledet ved en historisk Skildring, af Bondestandens Forfatning i de sidste 60 Aar.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-03-13
Endskjøndt de vigtige Emner, som nuomstunder jevnlig komme paa Bane, der skulle omhandles: Selveiendom, Fæste væsen, Hoveri, Tiender, Veipligt og Frikjørsler, Bondens og Godseierens gjensidige Rettigheder og Forpligtelser, saa maaman dog ønske Bogen befriet for al Polemik. For det Skrift, som fyldestgjør disse Fordringer, udsætter Selskabet en Præmie af 300 Rbd. og overlader Forfatteren Fordelen af dets Udgivelse i Trykken. Det maatte være indsendt her til Selskabet, med eller uden Navn, inden 1ste October d. A Landhuusholdningsselskabet, den 3die Marts 1845. Den paaberaabte Skrivelse lyder saaledes: Præsidiet for det kongelige Landhuusholdningsselskab.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-03-13
Det vil ikke være det kongl. Landhuusholdningsselskab ubekjendt, at der i de senere Aar i flere Egne af Landet er fremtraadt Bevægelser i Landboforholdene, sigtende deels til at afløsde Naturalbyrder af Hoveri=Veipligt og Frikjørsler, som besvær Agerbruget, deels til at tilveiebringe Forbedringer i Huusmands standens Vilkaar, til at fremme Selveiendom og udjevne Forskjellen imellem frit og ufrit Hartkorn, til at ophæve Tiende byrden, med meere derhid Henhørende, og at der til Østifternes Stænderforsamlinger saavel i de tidligere som i den sidstafholdtSession er indkommet en Mængde Andragender i denne Retning. Disse Petitioner have i den seneste Tid antaget en særegen, fra de tidligere forskjellig Charakteer, idet de, der alle ere affattede omtrent ligelydende og i een Stiil, der tydeligt nok viser, at de ikke ere udgaaede fra Bondestanden selv, men derhos ere forsynede med en Masse af Underskrifter, indeholde Forlangender, der ere aabenbar uretfærdige og gaae ud paa Jndgreb i Andres lovlige Rettigheder, hvorpaa de i Roeskilde Stændertidende Nr. 180 aftrykte Petitioner afgive et fyldestgjørende Beviis.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-03-13
Det vil heller ikke være blevet det kongl. Landhuusholdnings selskab ubekiendt, at det under Behandlingen af Sagen om Selveiendoms Fremme i Østifternes nu sluttede Forsamling, er afden nedsatte Comitee blevet bragt i Forslag, at Forsamlingen skulde andrage hos Hs. Majestæt paa, at det af Regjeringen, maatte blive tilkjendegivet, at de Foranstaltninger til Ophævelse af alt Fæstegods og af Tiendebyrden, hvorom der anholdes i de fra en Mængde Landboere indkomne Andragender, ingensinde kunde ventes bevilgede, eftersom de gaae ud paa Jndgreb i Andres velerhvervede Rettigheder, men at dette Forslag ikke fandt Forsamlingens bifald, da af 64 Voterende kun 27 erklærede sig for samme. Ligesom imidlertid det Uretfærdige i saadanne Fordringer fra alle Sider blev paa det Stærkeste udtalt, saaledes blev det, som en væsentlig Grund til ikke at foretage hiint Skridt, gjort gjældende, at den almindelige Misbilligelse, som hine Andragender fandt hos Stænderne, indeholdt et tilstrækkeligt Svar paa samme, og at det, naar Resultatet af Stændernes Forhandlinger kom til Bondestandens Kundskab, ikke kunde paatvivles, at denne kom til Erkjendelse af det Uretfærdige og for denne Stand selv Fordærvelige i Forlangender af saadan Natur. At dette er den naturligste og retteste Maade at møde hine urigtige Forestillinger paa, maa vistnok erkjendes, og det er i Overbeviisningen herom, at et Antal Medlemmer af Østifternes nu tilendebragte Forsamling tillader sig, som private Personer, at henvende sig til det kongelige Landhuusholdningsselskab og henlede dets Opmærksomhed paa denne, som det forekommer os, ikke uvigtige Gjenstand. Vi, der iøvrigt alle erkjende Vigtigheden af, at Selveiendom paa lovlig Maade og ved naturlige Midler kan fremmes, maae nemlig ansee det særdeles ønskeligt, om der fra Selskabet og i dets Navn kunde udgaae en saadan almeenfattelig Fremstilling af denne hele Sag, at Bondestanden, derved kunde oplyses deels om de Overdrivelser, der findes i flere af de fremkomne Skildringer, deels om det Uretfærdige i mange af de gjorte Forslag, deels om det Uværksættelige i flere af disse, og deels om det for selve Bondestanden, navnligen Fæstebondeclassen, Betænkelige i saadanne Forslag, som tilsigte pludselige Forandringer i de nu bestaaende Forhold. Vi antage derhos, at der i de, af de til forskjellige Tider i Landbosagerne nedsatte Comiteer afgivne Betænkninger, i de i Stænderne stedfundne Forhandlinger og navnligen i de af den kongl. Commissarius holdte Foredrag foreligger et righoldigt Materiale til en saadan Fremstilling, og at denne, naar den meddeles i en populair og for Bondens Fatteevne tilgængelig Form, ikke vil forfeile sin Virkning, men let finde Indgang hos hans sunde Sands og naturlige Retfærdighedsfølelse.