Berlingske Tidende, 1833-10-16
London, den 8de October. Parlamentet har i sin sidste Session tilsendt Kongen en Adresse hvis Følge var, at samtlige Londonske og de øvrige Stæders Corporationers Formuetilstand nu undersøges ved nogle dertil udnævnte Commissarier, der ere forsynede med udstrakte Fuldmagter. J Corporations=Formuens Bestyrelse havde saadanne grove Misbrug indsneget sig, at dens oprindelige Hensigt var aldeles bleven ilsidesat, og ikkun visse Personer eller Familier, der aldrig af ligde Regnskab, havde bemægtiget sig de til almeennyttig Øiemed bestemte Indtægter, hvilke nu ved alle Tings og især Grundindoms forhøiede Værdie i den nyeste Tid vare blevne meget betydelige. Allerede den Commission, som for nogle Aar siden blev udnævnt, for at undersøge alle Stiftelser til den offentlige Underviisnings Fremme, har stiftet meget Godt, thi den har lagt beslag paa den Formue, der var kommen i urette Hænder, og derved sattes i Stand til at oprette adskillige nye lærde og AlmueSkoler. Efter saadanne Resultater kunde det synes, som om den nærværende Undersøgelse blev altfor meget trukket i Langdrag: men af denne Mening ere vore antiministerielle Blade aldeles ikke. J Mangel af andet Stof danne de nu en Opposition til Fordeel for Corporations=Formuen. Endskjøndt naturligviis Taller ikke er om, at unddrage London eller de øvrige Byer noget at deres Eiendom, men blot om at anvende denne til almeen Gavn, tabe Oppositionsbladene dog paa Eiendoms=Rettighedens Kræntilse, Jnqvisition o. s. v. Ja de gaae endog saa vidt, at sve Vedkommende det Raad, at de skulde nægte de Kongelige commissarier Undersøgelsen af deres Anliggende. Hertil havde og endnu ingen Corporation Mod, indtil for nogle Dage siden, da de Deputerede i Byen Leicester, efterat Byeskriveren havde naattet udholde et Forhør, som varede i fem Dage, under hvilket mange Slags Underslæb kom for Lyset, pludselig har sattet den dristige Beslutning, at byde Parlamentets Opfordring, og Kongens befaling Trods, og vægre sig ved at udlevere de forlangte Bøger og Documenter. Som Paaskud anføres, at commissionen holder sin Undersøgelse offentligen, og at Corporalionernes hemmeligste Anliggender saaledes vorde hele Byen og ser deres politiske Modstandere bekjendte. Dette Paaskud vil paa høiere Sted neppe vorde antaget for gyldigt, thi en Corporation bør aldeles ingen Hemmelighed have for sine Medborger og Offentligheden er jo den hele Undersøgelses Hensigt. Oppositionsbladene paastaae derimod, at Kronen har i sine Fuldmagter til Commissarierne overskredet sine Rettigheder, og at Nationen tilsidst vil takke de Gjenstridige for den Kjækhed, at have trodset disse Indgreb i Folkets Rettigheder. Derom kan vel være meget Tvivl; dog vil Debatten herom i Parlamentets næste Session vorde interessant, endskjøndt Udfaldet med Vished kan forudsiges. Paa vor Øe er nu Jntet politisk Nyt. Det vigtigste er, at Gjenstridigheden imod Huus= og Vindues=Skattens Erlæggelse antager en meer og meer bestemt Charakteer blandt Londons Haandværkere og Kræmmere. Vel kunde disse ikke vente at befries fra denne Skat paa en lovstridig Maade, men de smigre sig med det Haab, der grunder sig paa ældre lignende Begivenheder, at Ministrene saa meget før ville ophæve disse Skatter. En at Hovedgrundene, hvorfor hine Folkeclasser saa ugjerne bære denne Byrde, er, at Ret til at stemme paa Repræsentanter tildeels beroer paa Huus- og Vindues=Skattens regelmæssige Betaling.