JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-11-02
Hvorledes det seer ud i de tyrkiske Ministeres Bureau beretter Chastellan i sine nylig udkomne Breve over Grækenland. Jngensteds seer man Borde eller Papirgjemmer, men Skriverne sidde langs med Muren paa en Sopha og enhver af dem holder i den høire Haand en Rørpen og i den venstre et Blækhorn, der er befæstet ved Pennetuiet, og skriver paa Knæet. Deres Skrift, som gaaer fra høire til venstre, er ualmindelig net, Papiret, som forfærdiges i Venedig, glættet og meget stærk. Skrivertøiet bæres ved Siden af Dolken og tjener som Mærke paa den Legion Skrivere, man finder i det tyrkiske Rige. (S. Bl.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-11-02
J Mähren, mellem Brünn og Olmütz, er en Zigeunerhorde, bestaaende af 42 Personer, der allerede i 66 Aar med væbnet Haand har drevet Røverhaandværket, bleven paagreben. (S. Bl.)J Grätz har man arresteret en fremmed Bedrager, som i Tydskland, Frankrige a. udgav sig for en forulykket Skibscapitain, og som var vel forsynet med Anbefalingsskrivelser, Passe o. s. v. Jsær bedrog han Frimurerne, hvis Tegn han lærte. Han havde ogsaa et falskt Mesterdiplom fra en Loge i Genf. Hans Navn er Fornets, men han reiser under Navn af Kultmann. Efter hans Udsagn tise mange Vagabunder med falske Diplomer som Frimurere. (S. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-11-02
Postefterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-11-02
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-11-05
Nyeste ere af Kjøben. har hver Adels raske Kasser Ottende Aargang. No. 89. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin Tirsdagen den 5 November 1811.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-11-05
Breve over den nyere Smag i den dramatiske Konsk.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-11-05
Den Revolution, der i den senere Tid synes at være foregaaet i Konstsmagens Rige, og som især har valgt Tydskland til sin Tumleplads, har allerede længe, min Ven, tildraget sig Deres Opmærksomhed. De har, som De nyligen anførte i Deres Brev, hørt saa forskjellige og modsatte Domme om den nære Skole, at De selv ikke veed hvad De skal dømme om den. For at drage Dem udaf denne Tvivl, sender jeg Dem her de hidtil udkomne Bind af A. W. Schlegels Forelæsninger, og naar De har dem, saa har De den nyere Skoles Alcoran, der indeholder alt hvad en sand Muselmand af denne Bekjendelse maa antage for guddommelig Jndskydelse, naar han ikke vil ansees foren Kjetter. Naar jeg undtager den afgjørende Tone, hvori denne Forfatter taler, saa maa jeg oprigtigen tilstaae Dem, at han besidder adskillige af de Egenskaber, der udkræves til at være Konstdommer. Han mangler hverken Skarpsindighed eller Belæsthed, og udmærket sig især ved at aabne Konsten nye Synspuncter, hvilke, hvad enten man nu vil betragte dem som sande eller falske, maa bidrage meget til at vække nye Jdeer og forjage den lede Ensidighed, der saa lettelig indsniger sig i Konstens Rige, naar ikke Mænd som Lessing fordum og Schlegel nu, saa at sige med Køller anfalde Høydede Authoritetsfordomme. Fra den Side betragtet har Schlegel umiskjendelige Fortjenester. Men betænker man, at denne Mand aldrig har skrevet et eneste egentlig dramatisk Værk, der har gjort Epoche, og at det eneste, han har gjort sig ret bekjendt ved, er en Oversættelse af Shakespere, hvoraf man allerede mange Aar i Forveien havde en taalelig af Wieland, og en god, skjønt prosaisk, af Eschenburg, saa kan man virkelig ikke andet end smile ved at see denne Shakespeares smagfulde Oversætter stille sig op paa Cathedret, og som en Jupiter med Lynilden i Haanden tordne ned paa en Corneille, Moliere, Voltaire, Lessing, lutter Digtere, hvoraf der hvert Aarhundrede neppe fødes een hos en heel Nation, medens der fødes Folk i Skokkeral, som ere istand til at levere en tredie Oversættelse af Shakespare og holde dramatiske Forelæsninger. - De Forelæsninger, jeg her sender Dem, ere virkeligen blevne holdte i Wien for en saare blandet Kreds, ikke blot for at høste Laurbær, men ogsaa for at høste Wienske Gylden. Siden den Tid, Gall begyndte at trække omkring i Europa med sine Hjerneskaller, og fortjene Penge som Sand ved at forelæse Folk af alle Stænder sin Hjernelære, uden at bryde sig om, at de selv havde Hjerne, naar de kun havde Penge til at betale deres Adgangsbillet, fra den Tid af fik ogsaa andre Lærde og Konstnere i Tydskland Lyst til at fortjene Penge med at holde Forelæsninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-11-05
Jnden- og udenlandske Efterretninger. Indenlandske Efterretninger. Placat om de Vilkaar hvorunder Skif pere og Søefarende herefter maae føre danske Bancosidier eller Repræsentativer paa dansk Couranfra Rigerne til Hertugdommene.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-11-05
Det har behaget Hans Majestæt Kongen under 26de dennes allernaadigst at beslutte, som følger: Vi ville allernaadigst have de Bestemmelser, som indeholdes i 5te §. af Vor Placat af 6te Novbr. 1810, angaaende Forsendelse af danske Bancosedler og andre paa Courant lydende Repræsentativer, yderligere fastsat derhen, at Skippere og Søefarende, som til Vore Hertugdømmer ankomme umiddelbart fra noget Sted i Vore Kongeriger, under Confiscations Straf strax ved deres Ankomst for Toldopsynet skulle opgive den Sum i dansk Courant, som de medbringe fra førstnævnte Sted, samt tillige være pligtige til paa AfgangsStedet i Kongerigerne at forsyne sig med Toldopsynets Beviis, for at den medhavende Sum i dansk Courant ene hidrører fra Overskuddet af den dertil indbragte og bortsolgte Ladning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-11-05
Hvilken allerhøieste Bestemmelse herved bekjendtgjøres til Vedkommendes Efterretning og allerunderdanigste Efterlevelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-11-05
Vestindisk Guineiske Rente- og General-Toldkammer, den 28de October 1811.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-11-05
Cancellie-Patent, angaaende Fortrin som ved Embeders Besættelse tilstaaes dem som have Kyndighed i det danske Sprog, for Hertugdømmerne Slesvig og Holsteen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-11-05
Hans Majestæt Kongen vil allernaadigst, at saavel Cancelliet som de øvrige Kongelige Collegier og Departementer ved ethvert Forslag om Embeders Besættelse i Hertugdømmerne fra 1ste Julii 1812 af, skulle udtrykkelig anføre, hvorvidt en hver af de Ansøgende har Kyndighed i det danske Sprog, da Hans Majestæt allernaadigst vil, under ellers lige Omstændigheder, fornemmelig tage Hensyn til dem iblandt de Ansøgende, som ogsaa have Færdighed i det danske Sprog.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-11-05
J det Cancelliet herved bekjendtgjør denne allerhøieste Beslutning til Efterretning for alle Vedkommende, tilføier det endnu, i Følge allerhøieste Befaling, at Attester fra Professor Baggesen i Kiel eller fra Professor Clausen i Altona, eller fra Kantslerne ved begge Over Retterne, eller, i Henseende til de examinerede theologiske Candidater, Attest fra General Superintendenten ansees som tilstrækkeligt Beviis om Kyndighed i det danske Sprog.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-11-05
Det Kongelige Slesvig Holstenske Cancellie i Kjøbenhavn, den 23de October 1811.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-11-05
Mariboe, d. 28de October. Den 30 October. vare Kornpriserne ved Skibestædet Bandholm følgende: 1 Tde. Hvede 21 a 22 Rdlr., 1 Tde. Byg 10 Rdlr., 1 Tde. Havre 6 Rdlr. a 6 Rdlr. 1 Mk., 1 Tde. Rug, 12 Rdlr. a 12 Rdlr. 8. Mk. - Veiret for Markedet idag var saare ugunstigt; det tegnede næsten uophørlig den hele Dag. Paa Grund heraf blev det fortsat den følgende Dag. En stor Mængde Sælgere havde indfunden sig, men kun faa Kjøbere, som Veiret havde afskrækket fra at møde ved denne for Landalmuen saa glædelige Høitid. For et Slagtenød blev forlangt fra 50 til 100 Rdlr. (Mariboe Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-11-05
Aarhuus, d. 30 Oct. Hendes Majestæts vor allernaadigste Dronnings høie Fødselsdag den 28de dennes, blev efter den herværende Høistcommanderende Hr. Generalmajor von Rodenburgs Foranstaltning høitidelig bekjendtgjort ved Panker og Trompeter uden for Hovedvagten, om Morgenen, Kl. 6 slet. Derefter var samme Dag stor Parade, hvorved den største Deel af Borgerbevæbningens Officierer vare tilstæde. Parolen udgaves ligeledes under Panker og Trompeter, og under Afløsningen musiceredes. Om Aftenen derpaa var hos Gjestgiver Ahrenzen et samlet Selskab af Garnisonens Officierer og Byens Magistrat, samt endeel af Byens agtede Borgere tilstæde, over Bordet blev udtømt Hendes Majestæts og vor allernaadigste Konges Skaaler med de varmeste og inderligste Ønsker for vores elskede Konge og Kongehuses Vel og Lyksalighed. - Ved denne Leilighed blev et heller de Fattige forglemt, men til disse ikke indsamlet ubetydeligt, for at lette de meest Trængendes Kaar. Da Selskabet derefter adskiltes med det hjerteligste Ønske, Længe leve Vor elskede Konge, Frederik den Sjette. - Det saa usædvanlige milde Efteraarsveir har nu hermed et forandret sig, og i dets Sted indfundet sig en nu allerede paa femte Dag uafbrudt vedholdende kold Regn og Storm. Landeveiene paa visse Steder her i Omegnen skal allerede, som en Følge deraf næsten være upasserlige. (Aarhuus Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-11-05
Viborg, d. 31te Oct. Fra Løverdags Nat af, i alt 6 Dage og 6 Nætter have vi havt Østenvind, ledsaget med stærk Regn, Storm og Stud. J Gaar og i Dag har det sneet endeel. J Tirsdags Aftes var Veiret saa stærkt, at den nordre Ende af Bentzons østre Fløi, som dog ligger midt i Byen, faldt paa engang ned. Beboerne vare ude; 2 af deres Børn vare i Sengen, som dog ingen Skade toge. Dette haarde Veir i saamange Dage har nu betaget os aldeles Tanken om Eftersommer og det har vist været ødelæggende for all de Søfarende. (Viborger Samler.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-11-05
Odense, d. 1 Nov. J den sidste Uge har Veiret været meget uroligt med Storm og usædvanlig Regn, som ved den stærke Østenvind har flidet igjennem de tætteste Tage. J Tirsdags Aften og Nat faaes hyppige stærke Lynglimt af Sydvest, og nogle Tordenskrald hørtes. Den megen Regn har gjort Veiene heel slette. Luften er bleven kold og det begynder at tegne sig til Frost.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-11-05
Hempels Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-11-05
Odense, d. Nov. J Søndags ankom hertil Odense, Fyens Stifts Biskop Hs. Høiærverdighed Hr. Dr. Plum, Ridder af Dannebrog. For den lange Tørke vi sukkede over i Sommer og ved Efteraarets Begyndelse, ere vi nu med N. O. Storme bleven saa rigeligen vædede, især i de sidste 2 Dage, at de fleste Tage have ydet Lofter og Værelser saamegen Væde, at hvad Husene ikke allerede vare gjennemtrængte af Fugtighed, ere de det nu. Veiene ere allerede næsten ufremkommelige. Veiret havde ellers i lang Tid en Slags Vexelfeber, een Dag Sommerveir, en anden Slud og fuldkommen Efteraarsveirligt, derved faaes idelig Tordenluft, og endnu i Tirsdagsaftes lynte det stærkt og hørtes her i Odense fjern Torden. Disse Dages Afføring, Luften nu har haft, har endeligen formindsket Varmestoffet saa kjendeligen, at man allerede kan taale Kakkelovnsvarmen, og bliver Vinden staaendes Østlig eller Nordlig til Luften er fuldkommen renset, vil Frosten nok snart indfinde sig. (Jversens AnPostefterretningsk.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-11-05
(Af Hand. Cotresp.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-11-05
Sevilla d. 25 Sept. Hertugen af Dalmatien har ladet bekjendtgjøre en Dagebetaling, hvor anføres: Siden den murcianske Jnsurgent-Armees Tilbageflugt, er der i Andalusien bleven gjort en almindelig Jagt efter de Quadriller af Banditter, der havde udbredt sig i denne Prorinds, og saavel over disse som over de Corps regulaire Tropper, man har kunne indhente, har man havt vigtige Fordeele. Ballesteros Caros er fordreven fra Grevskabet Nieble. General Gupot, der commander de denne Expedition, rykkede ind Ayamente og rensede den hele venstre Bredde af Guadiana Jnsurgent Generalen Castannos, der med Levningerne af den forrige Estremadura Armee havde trukket sig tilbage til Valencia de Alcantara, detacherede nyligen 500 Mand Cavallerie til Montiio. General Girard sendte strax Hertugen af Ahremberg did. D. 14de bleve Spanierne angrebne, 50 af samme dræbte, 77 tagne til Fanger, 100 Heste gjorte til Bytte. D. 12te d. M. rykkede General Rignon; frem med Hertugdømmet Warschaus 4de Regiment, fra Mallaga af og forenede sig med General Cassagne. Et fiendtligt Corps, der befandt sig i Yunquera, trak sig tilbage og lod sammesteds blive 500 Mand. Denne næsten utilgængelige Stilling blev i et Øieblik tagen, ingen Fiende undkom, og Landsbyen blev tilligemed 2 andre ødelagt. Efterat Ballesters var fordreven fra Grevskabet Nieble, landede han i Algestras, æggede de ulykkelige Beboere af Rondas Bjerge til Oprør og lod Slottet Alcala de les Gonzales besætte af sine Tropper. D. 17de overgav samme sig, efter at en Mine var anbragt under Slottet, til Major Gentil, paa Naade og Unaade. Den næste Dag indfandt Ballesteros med sit hele Corps sig, for at befrie Tropperne i Fortet, men var kommen for sildig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-11-05
London d. 19 Oct. (Efter Monit. og Journ. d. Empire). Vort Admiraliter har givet Befaling, ufortøvet at forstærke vor Escadre i Dynerne og afsende flere Fregatter til at krydse i Canalen, da den fiendtlige Magt formerer sig paa den franske Kyst. - Strax efter Fregatten Vestales Ankomst fra Middelhavet udbredte der sig i London det Rygte, at Kongen af Neapel vil benytte sig af Tingenes uvisse Tilstand paa Sicilien og er sysselsat med et Angreb paa denne Øe. – Fregatten la Desirke har til Yarmouth opbragt den americanske Parlamentair Vigilant, der kom fra Texel og seilede med 50 Passagerer til Boston. – Admiral Cotton har som Øverstcommanderende heises i Plymouth sit Flag paa San Josef af 110 Canoner. – J Stormen sidste Mandags og Fredags ere mange Skibe forliste paa vore Kyster.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-11-05
Portsmouth have Toldbetjenterne borttaget 15,000 Pd. St. i myntede Penge. - The Star indeholder bemærkninger over Siciliens Anliggender. J samme paastaaes, at vor Forsvars Tractat, med Sicilien, saaledes som den er, ikke kan bestaae, uden at krænke vore og sætte det sicilianske Folks Rettigheder i Fore. De engelske Manufacturvarer, vi aarligen indføre i Sicilien, anslaaes til 500,000 Pd. St. Antager man, at sammes oprindelige Materie koster os 1/2 Deel, saa vinder Engelland ved Handelen med Sicilien 300,000 Pd. Men vi betale Hoffet langt mere i Subsidier, og vi have paa Sicilien en Flaade og en Armee, der koster os meget mere og hvortil Landet intet leverer. Vor Stilling paa Øen er saaledes, at vore Commissairer ere nødsagede til at føre en Smughandel med Tyrkiet, for at forskaffe vore Tropper Korn og hente Stude fra Grækenland og Gardinien. Følgelig koster Siciliens Forsvar os uhyre meget, og denne Øe maa i Sandhed være af stor Værdie for os, da man bringer den saa kostbare Offere. Endvidere hedder det i disse Bemærkninger, at Øens Erobring af Fienden ikke vilde være noget stort Tab for vor National rigdom, at vi vilde tvertimod vinde derved, da vor disponible Magt forøgedes derved med 15,000 M., og den Flaade, der forsvarer Siciliens Kyst, vilde være tilstrækkelig til at bloquere den; at disse 16,000 Mands Underhold, i Forening med Subsidierne, koster os mere end Skotlands Taxter og Jndkomster beløbe sig til, at 36,000 Mand ere tilstrækkelige til at forsvare Øen, og at den, med en Folkemængde af 1 1/2 Mill. Sjele, i det mindste maa kunne stille 30,000 Mand, at Armeen paa Sicilien, hvis man kjendte Landets Hielpekilder, vilde være unyttig, og at Sicilien ingen Pengeunderstøttelser behøvede, hvis de Adelige og Geistlige, som de andre Folkeclasser, betalte Paalæg, at en Regjering, der ikke mere vil give sine Undersaatter Vaaben i Hænderne, har et Anslag Sinde, som maa paadrage den Undersaatternes Hævn; at Regjeringen paa Sicilien afskyes for det System, den har antaget, og for de Personer, der have Jndflydelse paa Kongen og Dronningen; at ingen af de Sicilianske Bønder, der have bidraget saa meget til, at der af de i forrige Sommer paa Kysten af Messina landede Franske blev tagen Krigsfanger, har faaet nogen Belønning, men at de, efter Cabinettets Befaling, have maattet aflevere de Vaaben, som den engelske General til Belønning for deres Jver har ladet uddeele iblandt dem.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-11-05
Maynz, d. 31 Oct. Ogsaa her venter man Deres Keis. Majestæter, og Stadens Maire har allerede udstedt en Bekjendtgjørelse i denne glædelige Anledning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-11-05
Amsterdam, d. 26 Oct. Dagen førend Deres Majestæters Afreise herfra besøgte De det herværende Hollandske Theater, hvor Phedra af Racine opførtes. D. M. modtoges ved Deres Ankomst med Fryderaab, som atter gjentoges, da De efter anden Act forlode Salen. J Amsterdam, Grønning og Münster skal der anlægges 3 Arrest huse, det ene for 800, det andet for 350 og det tredie for 450 Arrestantere. – Til Amsterdam og Haags Forsynelse med færsk Vand skal der anlægges Vandledninger. - Keiseren har stadfæstet Jnstitutet i Amsterdam, og bevilget 20,000 Fr. til Prisers Uddeling og andre Udgivter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-11-05
Det forrige Holland er nu ved et Keis. Decret inddeelt i 7 Departementer, der tilsammen have 28 Arrondissements. J Leyden, Gorcum, Harlem og Almaar skal der være Underpræfecter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-11-05
Moniteuren indeholder en Artikel fra London af 19 Oct., hvoraf sees, at man blandt andre taabelige Rygter ogsaa havde udspredt i London, at Wellington har havt et Slag med de Franske, hvori han dræbte dem eller tog til Fange 20,000 Mand; at Slaget varede i 5 Dage, og at man i Oporto, hvorfra denne Nyhed bragtes, ikke lidet glædede sig over denne Seier. (Af de officielle franske Efterretninger, som udtogsviis have været meddeelte i Skilderiet, veed man allerede hvad virkeligen har fundet Sted.) – Efter the Courier af 17de October skulde Lord Bentinck ufortøvet afgaae til Sicilien med bestemte Jnstructioner, og haabede man at Kongen af Sicilien ef vilde indlade sig i Stridigheder. – J Sydamerica synes nu Uordenen ligesaa almindelig som Skraalet; Frihed og Lighed. Ved de forskjellige Porte, der føre til Carracas, seer man Hoveder paa Pigger med Overskrift: "denne Mand er død paa Grund af Forræderie mod Fædrenelandet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-11-05
Paris d. 25 Oct. Kongen af Rom har allerede faaet den første Tand og befinder sig ved ønskelig Helbred. – Man forsikkrer at Tallet af Deres Majestæters Pager skal bringes til hundrede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-11-05
Petersborg d. 12 Oct. Det Lif- og Esthlandske Ridderskab har overdraget Oldgrandskeren Dr. Hinnig at tage i det Kønigsbergske Archiv Copier af Documenter, angaaende Esthe, Lif- og Curlande Historie, og Doctoren har allerede 1500 Copie færdige. Bresland. 21 Det. J Glas døde nyligen den gamle Regimentscombour, Nøgle Major Dreyer. i sit 95de Aar, hvis Død er mærkværdig derved at han, hvis Liv i 12 Feltslag saa ofte har været Fare og som havde faaet 13 Saar, men trode alle Strabadser naaede en saa høi Alder, maatte de af Dampen fra et Kulbækken, hvorved hen vilde lodde noget, da det som Olding var hans Beskjæftigelse at indfatte Ringe og andre saadanne Arbeider. Han har i forrige Aar udgivet sin Levnetsbeskrivelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-11-05
Den Kall. Danske Gesandt Baron v. Selsom har overleveret H. K. H. Storhertugen af Baden Elephantordenen, har af H. K. H. faaet forret en prægtig Tobaksdaase.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-11-05
Triest d. 28de Oct. Samfærslen mellem Jis lien og Frankrige og Tyrkiet, formedelst den nyHandelsvei over Bosnien, bliver dagligen mere levende. Her ankomme hver Uge 2 til 3 Vare Transporter fra Costanizza. Disse bestaae for det meste i levantisk Bomuld, Bomuldsgarn, Cameel haar &c. Fra Tyrkiet have allerede adskillige Tyrker, der forhen vare bosatte i Wien, nedsat sig herTil Foraaret venter man og Tyrker fra Salonich&c., Smyrna &c. (Neue Zeit.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-11-05
Smyrna, den 2 Septbr. De Herrer Bronstedt, Koes og Baron Stackelberg er for fjorten Dage siden afreiste til Athenen. (Efter Handelstid.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-11-05
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-11-09
Nyeste. Skilderie af Kjøbenhavn. paa Ras Raskee Ottende Aargang. No. 90. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin. Løverdagen den 9 November 1811. Om Forholdet mellem Tørv og Bøyebrænde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-11-09
Vor kyndige og arbeidsomme Grandsker Morville her i sin mathematiskestatistisk Beregning over Brændsel, trykt i det kongelige danske Videnskabers Sælskabs Skrifter for Aaret 1800 pag. 220, angivet, efter det af Riem i hens Skrift, von gesamt Torfvesen, fastsatte Forhold af Fyrrebrændets Bonitet til Bøge brændets, nemlig, som 29 til 34, saa at 29 Pd. Bøgebrænde er ligesaa drøit som 34 Pd. Fyrre brænde: "at 3058 Stkr. Tørv af den letteste Sort, hvert Tørv vægtig 3 Pd., er af lige Draselse til Brændsel med een Favn tør Bøgebrænde af en dansk Alens Længde, som indeholder 107 Stykker, og efter (vor uforglemmelige) Fabrikmester Gerners opgivne Forsøg veier 2300 danske Pund, eller, at henimod 1 1/2 Pd. Tørv af sletteste Sort gaaer paa 1 Pd. tørt Bøgebrænde. Fremdeles pag. 223: "at naar en Favn Bøgebrænde ansættes til 6 Rdlr. i Penge, maa een "Snees af saadan Tørv ansættes til 3 32 Skill. Hvoraf følger, at et Læs paa 2000 Stkr. a 3/4 Pd. i Vægt skulde, naar Prisen for een Favn Bøgebrænde er 6 Rdlr., ikke koste mere end 4 Rdlr., og saaledes omvendt, eller med andre Ord, at et saadant Læs Tørv forholder sig til een Favn tørt Bøgebrænde som 2 til 3, og at en Favn tørt Bøgebrænde skal være 1/2 Gang saa dyrt, som et saadant Læs Tørv.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-11-09
Udi et lidet, saare interessant Skrift: Brændet er dyrt a., udgivet af A. Jørgensen, trykt hos A. Seidelin 1808, angives Brændsels Forsøg, af en Mand paa Landet, (Jeg har tilforladelig Efterretning om, at denne Mand er afdøde Skibs Capitaine Mossin paa Rudegaard i Skjællet af Kjøbenhavns Amt.) hvis Resultat har været, at 2484 Stkr. tør Traad Tørv, hver 6 Tom. lang, 4 Tom. bred, 1 1/2 til 1 1/2 Tom. tyk, eller 392 Stkr. paa een cubic Alen (pr. Stkr. Spillerummer iberegnet circa 36 cub. Tom.). Vel er Vægten af Mossins Tørv ikke opgivet, men da cubie Jndholden af een Tørv efter de angivne Dimensioner er circa 30 Tommer, og jeg har fundet, at formetørv af god Male, hvis cub. Jndhold er 25 Tom., veier 1/2 Pd., saa kan men omtrent anslaae hvert af Mossins Tørv, hvormed Forsøget er gjort, at have omtrent 3/4 Punds Vægt. Vil man end videre hensee til, at Vor Morvilles Beregning paa 3058 Stkr. Tørv a 3/4 Pds. Vægt til een Favn ført Bøgebrænde er af sletteste Sort, Rudegaards Malm derimod skal være fortrinligen god, saa er Uovereensstemmelsen mellem disse 2de Mænds Udslag vel ikke saa synderligen stor, den enes Resultat synes derimod at bekræfte Rigtigheden af den Andens. J Medhold af Forestaaende troer jeg at kunne antage, at 3000 Stkr. Tørv af Middelsort, hver a 3/4 Pds. Vægt, er af lige Drøielse med een Favn tørt Bøgebrænde. Heraf følger: at naar paa et Læs gaaer 100 Snese af saadanne Stykker Tørv, gaaer deraf 1 1/2 Læs paa een Favn tørt Bøgebrænde, siden 100 Snese er 2000 Stkr. og 1 Læs er 3000 Stkr. Et Læs paa 2000 Stkr. Tørv af Middelsort koster nu neppe mere ved Døren end 20 Rdlr.;men lader os ansætte det til 25 Rdlr., og saa koster 1 1/2 Læs jo 37 1/2 Rdlr. Herfor burde altsaa een Favn tørt Bøgebrænde, der er af lige Drøielse med de 1 1/2 Læs Tørv jo sælges, naar Priserne paa disse forskjellige Brændsels Sorter vare forholdsmæssigen lige. Men en Favn Brænde koster i Havnen, i det Mindste 45 Rdlr., og inden Brændet kommer paa Loftet koster det sikkert 50 Rdlr.; een Favn er saaledes fuldkommen 12 1/2 Rdlr. dyrere end 1 1/2 Læs Tørv, og Brændet 1/2 Dele eller circa 33 PC. dyrere end Tørvene. Vel kan man med en Slags Grund indvende i Henseende til Omkostningerne, at de ikke bør tillægges Brænde Jndkjøbet, siden Bøge-Asken kan beregnes til at være det værd som Omkostningerne beløbe til; men da man maa antage, at der og ikkun faa Stæder brændes har Bøgebrænde, og Bøgeasken fordærves ved at den blandes med Tørveasken, saa maae vel Omkostningerne lægges paa Brændet, og Beregningen i Almindelighed gjøres efter Jndkjøbsprisen med tillagte Omkostninger. Friderich Horn, Assessor og Birkeskriver.