JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1813-09-03
Fra Østerrige den 11te August. Den Østerrigske Magts Fordeling angives nu paa følgende Maade: Den store Armee bliver i Norden for Bøhmen under Feldtmarschal Fyrste af Schwarzenberg og har nu sit Hovedqvarteer i Egnen af Prag. En liden Hær, staaer Vesten for dette Kongerige, concentrerer sig ved Pilsen (ikke ved Budveis) og anføres af General Grev v. Klenau. En tredie Hær dækker Østerrige oven for Ems, har sin Foreningspunct ved Frame i Wels og Feldttøimester Fyrste af Rens til Anfører. En fierde Hær anføres i Steyermark af Feldttøimester v. Hiller, som har sit Hovedqvarteer i PatkauEn Reservearmee trækkes sammen ved Presborg. Det bliver derved, at Keiseren selv, om virkelig Krigen, skulde bryde ud, fører Hovedcommanden over alle disse Hære. General Duca staaer i dette Øjeblik ved Hs. Majestæts Side. Endskjøndt alle Armeerne nu vel ere samlede, og de større Krigshæres Gjennem marscher nu temmelig ophøre, saa seer man dog endnu mindre Tropper af nogle 100 Mand dagligen trække igjennem; der forbigaaer ingen Dag, uden at jo stærke Transporter af Heste ankomme og igjen fores videre. Paa Wiens Forskandsninger arbeides, med Joer. De nærmeste anlægges ved Tuln, hvor der allene skal arbeide 12,000 Mennesker; endvidere op af Walsee, formodentlig ved Nedre Walsee imellem Ardecker og Anchletten ved Donau, fremdeles ved Enns og fra Enns langs med Floden af samme Navn; endelig ved Wele, især mellem Staden og Lins, derpaa fra Wels af sydlig: desuden yder Floden Traun, formedelst en bjergfuld og tildeels klippefuld Strandbredde, en naturlig Forskandsning. Cherbourg den 11te August. Den Plade, der skal lægges i Bunden af den nye Havn, er af Platina, som det Metal, der ikke angribes af Fugtighed og heller ikke modtager noget Oxyd. Jndskriften derpaa lyder saaledes: "Napoleon den Store dekreterede, den 15de Martii 1813, at der i CherbourgsKlippe skulde graves en Havn for de største Krigskibe, af 50 Fods Dybde naar der var Flod. Dette Mindemærke blev fuldendet og dets Omkreds aabnet for Oceanet i August 1813 i Nærværelse af Keiserinde og Dronning Marie Louise af Østerrige, Regentinde, da Napoleon, hendes høie Bemal var i Tydskland i Spidsen for sine Hære.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1813-09-03
Amsterdam den 12te August. Opbrændelsen af deengelske Varer i Douanemagasinerne i Amsterdam varede den hele Dag, og udførtes paa en uhyre stor Mængde Varer, hvilken ansloges til en Værdie af over 3 Millioner.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1813-09-03
Laybach den 7de August. Den 6te om Natten Kl. I sporede man her 3 Jordskjælve, Dettene var langt hæftigere og varede meget længere end de 2de andre. Dagen i Forveien var Luften meget kjolig, men om Aftenen brød et hæftigt Uveir løs. – Paa Jordskjælvene fulgte en stærk Skylregn.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1813-09-03
Jndenlandsk. en 30de August.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1813-09-03
Af Udgiveren.)¬ De i sidste Avis omtalte 2de Flaader, ere nu bort feilede og ude af Sigte.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1813-09-03
Forrige Qvarteermester Kunckel, som har forladt Odense uden Pas, har paa en voldsom Maade overfaldet en Magdalene Samson med Hug og Slag i sit Logie, saaledes at hun ikke allene bærer Mærke af Slagene, men endog i sin frugtsommelige Tilstand, staaer Fare for at abortere. Da det formodes at han søger det Steinerske Skuespillerselskab i Sjælland, tilligemed en med sig havende liden Pige, saa anmodes de respective Øvrigheder at anholde og paagribe ham, hvor han maatte forefindes.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1813-09-03
Efter Jndberetning til Øvrigheden, vare Priserne paa Korn og Fedevarer i August Maaned, her følgende: 1 Tønde Hvede 26 Rbd. 1 Tønde Rug 19 Rbd. 1 Tønde Byg 9 Rbd. 1 Tønde Havre 5 Rbd. 48 s. 1 Tønde graae Ærter 10 Rbd. 1 Tønde hvide Ærter 16 Rbd. 1 Tønde Bønner 6 Rbd. 64 s. 1 Tønde Vikker 10 Rbd. 1 Tønde Kartofler 2 Rbd. 64 s. 1 Pund røget Flesk 64 s. i Pund fersk Flesk, 48 s. 1 Pund Kiød 24 s. 1 Pund Smør 64 s. 1 Pund Ost 18 s. 1 Pund Talg 1 Rbd. i Slaglenød 69 Rbd. 1 Faar 6 3/4 Rbd. 1. Sviin 66 til 69 Rbdl.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1813-09-03
(Jndsendt.)¬ Med Ængstelse see de fleste Familier den forestaaende Slagtertid imøde, Fedevarerne ere i Almindelighed en Gang dyrere end i Foraaret. Saltet som behøves, kan den Fattige ikke formaae at betale, Skjeppen koster henved 100 Rd. D. C. Saalænge, som det var blot Overdaadigheds=Vahre, som steeg i Prisen, strakte Dyrheden sig blot til den Formuende, men Saltet er høist uundværlig for enhver, selv den Fattigste.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1813-09-03
J dette Øjeblik kunde Handelstanden især i de større Steder gjøre sig høist fortjent af deres Medborborgere, om flere af dem gjorde Sammenskud for at lade Skibe afgaae til Norge for at hente Salt. Bleve enkelte Skibe end optagne, vilde de faae tilstrækkelig riig Udbytte af de Ladninger, som kom inkkelig hjem. Paa denne Maade er jo Norges Kornmangel ved Kongens og de Handlendes forenede Anstrængelser, bleven afhjulpen. Fra Lyneborg, kunde jo og faaes Salt, uden at der behøvedes at vove noget, langs med Elben kan det jo føres til Oldeslohe og siden videre føres til Søstæderne. Speculanterne, som holde deres Saltoplag tilbage, for som Ederkoppen at lure paa den Fattiges Trang, vilde see sig skuffede i deres smigrende Forhaabninger, om at udsve den Trængende. Saadanne retskafne Handlende, vilde gjøre Standen Ære, hæve den over den Foragt, som hviler paa en stor Deel af den for dens nedrige Vindesyge; tusinde skulde velsigne den, medens den store Hob forbander Handelen anseer den som Een af Hovedkilderne til Europe er.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1813-09-03
Uafbrudt vedbliver alt at stige noget forskrækkeligt i Prisen. Den ene Dag er i den Henseende rigere paa Begivenheder end den anden, ja man kunde næsten fristes til at troe, Høkere, Opskruere, Optrækkere, o. s. v., eller hvad den hele respectable Slægt med dens enkelte Udskud kaldes, have indbyrdes oprettet en stiltiende Pagt med hinanden, om at udsve og ødelægge deres Medborgere, som ufeibarligen maae blive Tilfældet, dersom det ikke snart høres: "Hertil skal Du komme og ikke videre." Hvad der endnu er det harmeligste, er, at disse skjændige Blodsuere, for at besmykke og saa at sige at drage et Skjul over deres lave og nederdrægtige Vindesyge, redneerer alt til Hamborger-Banco, og da kan det ikke nægtes, at det jo klinger meget lidet, og at Priserne lader saare ringe, dersom det er ellers sandt hvad Høkeren forepræker Bonden om hvad en dansk Bancoseddel gjælder for i Hamborg-Banco. Det forunderligste og meest modsigende i Høkerens Adfærd er at naar han skal have Penge, saa svæver Hamborg-Banco som en smilende Engel ham venlig for Øje, men naar han skal accordere med Haandværksfolk, Tjenestefolk, Dagleiere, Tærskere, o. s. v., eller betale Lønninger til Embedsmænd efter Cone og gode Villie, da tager han sig nok nøje i Agt for at redacere sine Udgivter til Hamborg Banco kort - det værste og afskyeligste Slags Mennesker bleve til Christi Tider charakteriserede med Prædicater af Toldere og Syndere, som nu med Føie i vore Dage kan forandres til Høkere og Syndere. i Skjeppe Salt koster nu her i Mariboe 600 Rd., for 14 Dage siden 36 Rd., i Foraaret 4 Rd., 1 Pd. Caffebønner 28 Rd., 1 Pd. Sukker 28 Rd., 1 Pd. Smør er steget fra 3 Rd. til 5 Rd., 1 Pot Brændeviin fra 3 Rd. til 6 Rd., 1 Tønde Hvede fra 50 til 1600 Rd., 1 Pund grøn Sæbe hos en Kjøbmand 6 Rd., hos en anden 8 Rd., i Foraaret kostede det 3 Rd. o. s. v. o. s. v.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1813-09-03
(Af Hempels Avis.) Paa Viborg Torv og en Bonde forleden Dag til Takke med 32 s. i Courant for 21 Rd. D. C. Nogle jydske Kornstøvere have alt gjennemstrøifet Fyen i alle Retninger som med vore egne Jagere hielper godt paa Prisen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1813-09-03
(Af Randers Avis). Randers. Den 25de dennes om Morgenen Kl. 7, tildrog sig den sørgelige Begivenhed, at Gartneren ved Dronningens Hauge her ved Byen, Mads Pedersen Høeberg, steeg ned i en Brønd for at udtage nogle Planker hvorved Jarden skreed ned paa ham, og qvalte ham. Al muelig Anstrængelse blev anvende til hans Redning, men han var kastet 16 til 18 Al. dybt ned, saa han ikke kunde faaes og førend Kl. 7 om Aftenen. Natten imellem den 6te og 7de August er fra Peder Kroemand i Skiørring bortstiaalet en halv Tøndes Kobberkjedel og en messing Haandkiedel. J Horsens har Hr. Esmann og Kone separeret sig.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1813-09-03
(Af Litteraturtidenden.)¬ J all. Hall. Litt. Zeit. Side 110-112 omtales med Bifald Pastor S. D. Birchs, (forhenværende Pastor Vicarius i Vesterborg i Lolland), Veiledning til Underviisning i Modersmaalet. Ret, mener at den ikke saa meget er en Grammatik som en Methodik ved grammatikalsk Underviisning i Modersmaalet, der brugt af en saa duelig Lærer som Forf., vil stifte Nytte.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1813-09-03
Bekjendtgjørelser. Da jeg agter med det første at forlade Provindsen, saa giver jeg mig herved den Friehed, at anmode alle og enhver, som maatte være mig noget skyldig, at indfrie deres Deber i det seneste inden 14 Dage, da efter den Tid ingen længere Henstand kan gives. Saa anmodes ogsaa alle de, som maatte formene sig at have nogen Fordring hos mig, saadant inden ovennævnte Tid at anmelde. Tillige bekjendtgjøres herved, at jeg Løverdagen den 4de September førstkommende Kl. 10 om Formiddagen agter paa Apotheket i Mariboe ved offentlig Auction at bortsælge noget Løsøre, Mariboe den 26de August 1813. O. Rothe, sal. Egerved.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1813-09-03
J Saxkjøbing i Lolland, anviser Bager Enke Madame Hertz, hvor der forfærdiges efter moderneste Facon, alle Sorter Damepynt, omsyes alle Sorter Straahatte, vaskes, bleges, samt pudses ligesaa skjønne som nye, tillige snes Cembritz Hatte; alt forsaa billig Betaling som Tiderne tillader.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1813-09-03
De der endnu ikke have indleveret Provindsialbogsamlingens Bøger til Revision, bedes at indfinde sig med samme, du ingen Udsættelse længere kan finde Sted.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1813-09-03
Jndkaldelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1813-09-03
Skjøndt det ikke formodes, at nogen skulle have noget at fordre i Stervboet efter afgangne Degn og Skolelærer Brinch i Bursøe, uden hvad som allerede er anmeldt og bevidst, saa bekjendtgjøres det dog herved, at dersom nogen endnu skulle have noget videre at fordre, de da ville anmelde det til Undertegnede, inden 12te Ugersdagen fra Dato, da Skiftet til den Tid ventes at kunne blive sluttet. Fuglse den 2den September 1813. F. Wichmand, Herredsprovst.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1813-09-03
Efterlysninger. J Følge Stiftet høie Øvrigheds Ordre bliver herved efterlyste 3de af Mariboe Amts 40de Lægd Nebbelunde Sogn den 14de Julii sidst bortgangne Reserver, som tjente Hr. Forligelses-Commissair Dall paa Dansted, nemlig: I. Jørgen Clemmensen Holebye, 20 Aar, liden af Vext, blond af Haar, bruun af Øine; ved Undvigelsen iklædt: gamle hvide lange Lærreds Buxer, dito Vadmels Kofte, sort Hat paa Hovedet og nye Støvler paa Benene. 2. Hans Rasmussen Hillested, 17 Aar, af stærk Statur, blond af Haar og blaae af Dine; ved Undvigelsen iklædt en blaae Trøie, et par lange hvide Lærreds Buxer, Skoe paa Fødderne og sort Hat paa Hovedet. 3. Erich Jørgensen Mariboe, omtrent 16 Aar, af stærk Statur, sort af Haar, bruun af Dine, ved Undvigelsen paaklædt ligesom sidstnævnte. Skulle disse benævnte 3de Personer antreffes, bedes de anholdte, og Stiftet eller mig derom meddeelt Underretning, da alle paagaaende Omkostninger i saa Fald skal blive erstattede, hvorhos enhver erindres om ikke at tage dem i Tjeneste uden at gjøre behørig Anmeldelse, da de kan vente Straf derfor i Følge de Kongelige Anordninger. Høibyegaard pr. Rødbye den 17de August 1813. J. Nielsen. Landlægds-Reserven Niels Hansen Gloslunde, en Søn af Hans Hansen Stov, af Mariboe Amts 78de Lægd, Landet Sogn, er i disse Dage bortløbet af Lægdet uden Følgeseddeel. Og da bemeldte Reserve, omtrent 13 Aar gammel, lille af Vext, før af Lemmer, har sorte Haar og er tykhoved samt har et Ar midt i Panden, og ved Undvigelsen iklædt: en hvid Vadmels Stumptrøie, korte Lærreds Buxer og Hat paa Hovedet, ikke har været at opspørge, saa bliver han herved efterlyst med tjenstligst Anmodning til alle som denne Person maatte antreffe, ham at anholde og mig saadant anmeldt, da han strax skal vorde afhentet og de foraarsagede Omkostninger erstattede. Christianssæde den 25de August 1813. E. C. Kiergaard.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1813-09-03
Tilkjøbs.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1813-09-03
Addresse=Contoiret i Mariboe anviser hvor et godt Claveer er at bekomme tilkjøbs.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1813-09-03
Mit i Saxkjøbing Byes Broegadestræde beliggende 2 Etage Huus, agter jeg, hvis antagelig Bud skeer, underhaanden at bortsælge. Huset er for 2 Aar siden nyt opbygget og indrettet til 2 smaae Familier. Med samme følger en Gaardsplads, en liden Hauge og Græsningsret paa Byens Overdrev. De nærmere Betingelser, under hvilke Stedet sælges, erfares hos Hr. Apot er Chune i Saxkjøbing, samt hos mig selv i Stege paa Møen. C. C. Weide,
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1813-09-03
Regimentschirurg ved 3die jydske Regim.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1813-09-03
Capital, som anbydes. 500 Rigsbankdaler kan strax faaes tillaans imod sikker Pant i Jord eller Huus, – og skal nærmere blive anviist af Johan Holm i Nakskov. Bortstiaalen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1813-09-03
Søndagen den 29de August, omtrent ved Middagstid, er ved Jndbrud fra Undertegnede bortstiaalen følgende: et Par Sølv Skoespænder af gammeldags Facon, 2de næsten nye Silketørklæder, hvoraf det ene var sort med røde Bander, og det andet ligeledes sort med rode Terner, et fiint Hørgarns Lagen med en bred Søm, hvorunder der paa den ene Ende var en Hulstikning, to 10 Rigsdalers Sedler og en 1 Rigsdalers Seddel, samt endeel Baand. Hvor der kan give nogen Oplysning om dette for mig saa betydelige Tyverie, loves en god Douceur.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1813-09-03
Kamperhaugerne, ved Engestofte, den 30te August 1813. Jens Olsen, Snedker.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1813-09-03
Jgaar Eftermiddag omtrent Kl. 3, blev fra Gaardmand Mads Lærke i Ettehauge i det han var paa Marken at binde Korn, og Konen i Marken, at flytte Kreaturer, bortstiaalen og berøvet en betydelig Deel af hans Formue og Velfærd. - Gierningsmændene har nemlig slaaet Stuedøren i Stykker og brækket ind i et i Stuen værende Hængeskab, der taget omtrent 1500 Rd. i Penge, hvoriblandt var 7 eller 8 Stykker hundrede Rigsdalers Sedler, 10 Stykker ti Rigsdalers Sedler, 10 Stykker fom Rigsdalers Sedler, 10 Stykker en Rigsdalers Sedler, en Slump Sølvmyndt i smaae Lærreds eller Skindposer, hvoriblandt erindres 3 Stykker Specier, 4 fire Markstykker, nogle to Marker og tyve Skillinger med flere Sølvpenge. Det formodes, at 2de i Ettehauge paa samme Tid seete, i blaae Trøier og lange hvide Buxer klædte Personer, som kom fra Hei rede, hos de skal have spurgt om Veien til Nakskov, skulde være de skyldige. Hvo der kan opdage eller give nogen Oplysning om dette grove Tyverie loves en passende Douceur og om forlanges Navnet fortjet. Christiansholm den 30te August 1813. Beyer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1813-09-07
No. 70. 7de Aargang. Lollands Falsters Stifts privilegerede. Kongelig a) Efterretninger, Addresse-Contoirs med Ride-Posten som forsendes. den 7de September 1813. Tirsdagen. Redigeret, trykt og forlagt af C. C. Schultz, restd. Kapellan i Mariboe og privilegeret Bogtrykker.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1813-09-07
Udenlandsk.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1813-09-07
(Af Alt. Merk. og Hamb. Corresp.) Paris den 10de August. Man har her Efterretning om en i Caperretslærdommen mærkværdig Kiendelse af den londonske Admiralitetoret. En spansk Caper havde opbragt et med engelsk License forsynet Skib, der var fransk Eiendom, til en engelsk Havn. Den spanske Capers Papirer var i Orden, kun endeel af hans Skydegeværer stod det engelske Vaaben paa. Paa denne Omstændighed blev Caperen af Retten erklæret for engelsk, og hans Prise frigivet. Jøvrigt er de spanske Kapere meget driftige nu, og agte ikke mere de engelske Licenser. Hiint enkelte Tilfælde undtaget synes den engelske Regjering at tolerere det. Colonialvarene stige følgelig hos os, da Tilforslerne ved americanske Skibe ere ubetydelige. Ved de sidste Licenser er kun i Millioner Pd. raa Sukkere indførte, derimod af Caffe, 18 Millioner.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1813-09-07
Hamborg den 27de August. Marschal Prindsen af Emühl er den 23de rykket ind i Schwerin, efter at have afskaaret de Svenske fra Generalerne Dornberg, og Walmoden. Disse sidste have draget sig tilbage til Neustadt, og de Svenske til Wismar. Mellem de franske og danske Tropper hersker fuldkomneste Overeensstemmelse. Alt have adskillige Fægtninger fundet Sted mellem Fienden og denne Nations Tropper, og de Danske have fortjent deres Allieredes Høiagtelse. Prinds Frederik af Hessen har personlig havt en Fægtning ved Schwerin, og med stor Tapperhed tilbageslaaet det fiendtlige Cavalleries Angreb, General Loison er den 25de indrykket i Wismar, og i Gaar brudt og derfra til Rostock. De Svenske trække sig tilsomst tilbage.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1813-09-07
Keiser Napoleons Hovedqvarteer var den 16de August i Görlitz. Agram den 4de Julii. J Følge en fra Constantinopel indløben befaling fra den tyrkiske Keiser have Tyrkerne for otte Dage siden forladt Fæstningen Zettin, og de Franske have strax modtaget den. Porten vil erstatte at foraarsagen Skade. Hermed er nu Roligheden igjen tilbagebragt, og de undværlige Kanoner med den største Deel af Soldaterne vendt tilbage til Carlstadt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1813-09-07
Fra Neapel skrives under 26de Juli. Nogle fra Ægypten til Messina ankomne engelske Transportskibe forlangte at stædes til Qvarantaine; men den derværende Sundhedscommission understøttet af Folket, satte sig derimod, og de maatte tage Veien ad Sardinien og Minorka. J Palermo ankrede en til Maltha bestemt Convoy af 27 Coffardieskibe, som i Forveien havde ligget ved Gibraltar. Sundhedscommissionen tvang den til en stræng Qvarantaine, og lader den bevogte af 6 Kanonbaade; man vil ingen lade komme i Land, før man er overtydet, at intet fra Maltha kommende Skib er indløbet i Gibraltar. Den Bestemthed, Sundhedscommissionen i Palermeved denne Leilighed har viist, synes at have gjort de Engelske eftergivende. Den modstod alle den engelske Ministers Trudsler og Generalvicarius (Prindsregentens) befalinger, Commandanten af Palermo understøttede den, og gav alle sicilianske Tropper under dens Raadighed.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1813-09-07
Storbritannien. (Af the Courier fra 2den August.) En Skrivelse fra Helgoland af 28de Julii siger: Fra Hamborg have vi paa nogen Tid ingen Efterretninger; efter de seneste, vi havde, anlægger man der overordentlige Fæstningsværker. Over 30 Engelskmænd ere ankomne fra Hamborg, som de inden 24 Timer maatte forlade. – Den til engelsk America bestemte Convoy er i Fredags under Bedækning af Albion paa 74 Kanoner, 2 Fregatter og Corvette gaaet i Søen. Alt den 26de Marts afgik Dindem til Admiral Warren med befaling, at indføre en stræng Blocade for Havnene Newyork, Charlestown, Portroyal, Savannap og Mundingerne af Missifippi. Den 24de Maji indtraf Diadem ved de bermudiske Øer, hvor denne Admiral dengang endnu befandt sig, og efter de nyeste Efterretninger synes han strængt at have efterkommet befalingen. Jllyrien. Mairen i Flume, Paul Scorpa er ved et Decret fra den nye Generalgouverneur Fouche, Hertug af Otranto, afsat, fordi han - ved det seneste engelske Overfald ikke tilstrækkelig har anvendt alle Midler, hans Magt og hans Jndflydelse tilbød ham, for at nytte Nationalgarden til at for svare Byen, men meget mere begivet sig bort fra fra Flume paa en Tid, da hans Pligter meest opfordrede ham ved sin Nærværelse at bidrage til at bevare den offentlige og private Eiendom. Mairer i Communen Czerqvenissa, Nicolaus Matesich blev afsat fra sit Embede, fordi han har vægret sig at give Nationalgarden i sin Commune befaling at samles, ja hans Huussinde tog Deel i at plyndre Salt magazinerne i Buecari, og lod tre med Ærarialfalt ladede Barket borttage, og bringe til Den Voglig. For at erstatte Saltet skulde han tiltales ved Retten.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1813-09-07
J Moniteuren læses: Hr. Baggesen, en af Danmarks bekiendte Poeter, har udgivet et satirisk Skrift, mod Jøderne, der paa nogle Aar har erhvervet mange Rigdomme, ja endog en Slags Anseelse. Publicum kjender ikke de Grunde, der har opægget Hr. Baggesen mod Mosis Tilhængere. Samme Digter anmelder et Bærk, hvori han vil bevise, at det danske Sprog ifølge sit Slægtskab med Asamaal maa være et af de ældste i Verden. Endelig lover han et Digt i ti Sange, ved Navn: Adams Fald. Han havde ligeledes lovet et Digt i tyve Sange om Capitain Cooks Reise. Publicum begynder at vise lidt Ligegyldighed i Henseende til alle disse Løfter.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1813-09-07
Jndenlandsk.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1813-09-07
Mariboe den 6te September.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1813-09-07
(Af Udgiveren.) En Flaade af omtrent 200 Skibe er kommen østerfra og gaaet nordefter.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1813-09-07
ved Øresunds Toldkammer i Helsingøer. Endelig har en svensk Sørofficier skrivtlig erklæret til den Kongelige Gouverneur paa Bornholm, at have Ordre til at opbringe alle Skibe under dansk Flag, og at hindre Samfærselen mellem Christiansøe og Bornholm. Ogsaa er en Kongelig Søeofficier kort Tid derefter, paa sin Reise fra Bornholm til Kjøbenhavn, i aaben Søe bleven anholdt af en svensk Brig, og bragt til stad, hvorfra han endnu ikke er kommen her tilbage. Efterat den svenske Regjering paa saa mange Maader ei allene har tilsidesat enhver naboelig Pligt mod Danmark, og ophævet alle de Forbindelser, der sædvanligviis finde Sted mellem Naboer og Stater der leve i god Forstaaelse med hinanden; men endog aabenbarligen brudt Freden mellem begge Riger, deels ved at tilføie de Kongelige Undersaatter betydelige Tab, og end mere ved at indgaae Forbindelser med Kongens Fiender, som sigte til at underkaste sig Kongeriget Norge, seer Hans Majestæt Sig, skjøndt ugjerne tvungen at gribe til Vaaben, for med Magt at afværge alle videre Fornærmelser af en Regiering, der alt har udøvet Fiendtligheder mod de danske Stater og de Kongelige Undersaatter. De udforderlige befalinger i den Henseende ere allerede udstædte til Hans Majestæts Søe- og Landmagt. Aldrig var en Forsvarskrig retfærdigere. Aldrig har nogen Regjering med større Langmodighed og Overbærelse dvælet at anvende Vaabens Magt, for at hævde Statens Sikkerhed og værne og Undersaatternes Eiendom. Kun Nødvendigheden har kunnet bevæge Hs. Majestæt til en Beslutning, der strider mod hans Hjertes Følelser. Men disse maae vige for den høiere Pligt, at beskytte de Ham af Forsynet betroede Stater og Undersaatter mod ufremæskede og troeløse Angreb fra en Regjerings Side, hvis fiendtlige Planer mod Danmark er hele Europa bekiendte. Hs. Majestæt, der altid med Tryghed sloler paa Sit elskede Folks urokkelige Troskab og Hengivenhed, har ikke villet tilkjøbe sig en haanlig og usikker Fred ved Offeret af Sine troe og toppre Nordmænd, men han ønsker intet heller, end at den svenske Regjering ved at erstatte det Tab, der er bleven Hs. Majestæts Undersaatter tilføiet, og ved at antage og følge fredelige Grundsætninger, vil give Anledning til, at den gode Forstaaelse mellem begge Nationer, der tjener til deres gjensidige Fordeel, igien kunde vorde tilveiebragt. Kjøbenhavn den 3die September 1813.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1813-09-07
(Af Dagen.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1813-09-07
Jfølge ankomne Efterretninger fra den holsteenske Grændse var det donske Auxiliarcorps tilligemed det franske Armeecorps under Prindsen af Emühl den 25de August i og omkring Schwerin. De danske Tropper have allerede havt forskjellige Affairer med Fienden. De have uden mindste Tab adsplittet en Trop af 400 Kosakker, som ved denne Leilighed mistede omtrent 30 Mand. Disse Kosakker sværme om Tropperne paa alle Sider, men holde ikke Stand naar de angribes. Jøvrigt roses de danske Tropper for deres Kjækhed. Commandeuren for Avantgarden, Oberst v. Waldeck, har, skjøndt saaret, ikke villet forlade sit Corps.