JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-07-17
Af en Skrivelse fra Wien, den 27de Junii. Endskiønt Keiseren endnu ikke er bedre, og Anstød af Feberen endnu ikke ganske have forladt ham, saa arbeider han dog uafladeligen i Statssagerne. Paa alle Depecher, som Collegierne sende til Laxenburg, kommer den følgende Dag Svar tilbage. - Haddick, som var bleven angrebet af Brystsyge, er lykkeligen helbredet igien. Han fortsætter allerede Mønstringen over sin Armee igien. Landon beskyder virkeligen siden den 22de hujus Tyrkisk Gradiska med 90 Kanoner og Mørsere. Tyrkerne have ikke sat sig imod hans March, men nu forsamle de sig i store Høbe for at komme deres Fæstning til Hielp. - Prindsen af Hohenlohe har nylig faaet Forstærkning fra Bannatet. Man frygter for at Tyrkerne har Øie paa Siebenbürgen. - Prindsen af Coburg er uden Forhindring rykket ind i Wallachiet, og trukket i Leir ved Pereia, 8 Mile paa denne Side Focksan. - Hovedarmeen stod i Midten af denne Maaned endnu ved Weiskirken. Artillerietrainet bestod af 300 Kanoner og Mørsere. Dens Antal beløber sig til 100000 Mand. Ved de sidste Breves Afgang giorde den sig færdig til en March. - Storviziren staaer ved Gladovn, og har jendt et Corps af 16000 Mand til Grændserne af Bannatet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-07-17
Bender bliver endnu ikke beleiret. Rekruteringen har aldrig været saa stærk som nu. Unge Menneskeer paa 14 Aar blive tagne og de herværende Mestere maae aflevere deres Svende. I mange Landsbyer blive 30 til 40 Mand. tagne.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-07-17
Wien, den 27de Junii. Den i Dubicza staaende Generalmajor Jellawich har under 17de Junii indberettet til den med et Troppecorps fra Croatien til Sclavonien afmarscherte Feldtmarskal Baron von Laudon, at omtrent 8000 Fiender angrebe den 15de Junii om Morgenen Kl. 5 vore Forposter ved Jellowacz, og aabnede den der værende Forhugning ved en stor Mængde christelige Undersaattere, som vare forsynede med Hakker. Vort sammesteds under Capitain Siskowich værende Mandskab, som bestod af 170 Mand, deels af det andet Banal=Regimente, deels af Biergmilitie, gjorde Fienden i 1 1/2 Time tapper. Modstand; men da Fienden søgte, at falde vore Folk i Ryggen, trak de sig tilbage til Capit. Kuffevich, der stod paa den venstre Side af Forhugningen. Forenede med ham bestod nu den hele Styrke paa vor Side af 545 Serassanere, af en Biergmilitie og 60 Skarpskyttere, Neppe var dette Mandskab samlet, førende Fienden med største Rasenhed angreb samme 3 Gange. Men udagtet den store fiendtlige Overmagt udholdte dog vore Folk Angrebene med saadan Standhaftighed, at Fienden hver Gang med stor Forliis blev viist tilbage. Uformuende altsaa til at udføre sin Hensigt paa at komme ind i vort Gebeet, lod Fienden paa sin Retraite sig nøie med den Hævn, at stikke Jld paa endeel Huuse i sine egne og nærmest liggende Landsbyer hvis fleste Jndbyggere havde under Slaget flygtet med deres Qvæg og Boehave over til os. Vort Forliis i denne Action bestaaer i 7 døde 17 Saarede; det fiendtlige derimod af 200 Mand i det mindste. De af Vore erobrede Heste, Sabler, Klæder a. lade formode, at og Tyrker af Rang ere faldne.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-07-17
Stokholm, den 1ste Julii. Den Kongel. Krigs=Udredning er dagligen beskiæftiger med Armeens baade videre Udrustning og Formerelse. Efterhaanden ankomme hertil Mandskab og Rekrutter fra flere Stæder, for at gaae til Finland, hvortil saavel som til at overføre Amunition og Proviant, den fra Helsingfor nylig hidkomne Eskadre af 21 Galei i og et endnu større Antal af Transportfartøier. ligger færdig. Til de nye Korpser, som oprettes, høre Wargerings=Regimentet i Dalerne og et ligesaadant i Norland, foruden det særskilte indrullerede Mandskab til Landværn mod den Norske Grændse og Kystværn mod den Botniske Vig. Videre blive oprettede 2 nye Korpser af Cossaker, af hvilke det ene kaldes LivCossaker, saasom de skulle tiene som Livvagt for Kongens egen Person i Feldten.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-07-17
Man har her den foreløbne Efterretning (som dog vel endnu behøver nærmere Stadfæstelse, at de Kongel. Tropper, efter at de havde afdreven Russernes Angreb ved St. Micheel, ere rykket frem imod Christina, have fordrevet Fienden derfra, og tvunget samme til, at trække sig tilbage, med stort Tab, til sine egne Grændser. General Sprengporten og en anden Russisk General skulle være saarede, 1200 Gemeene dræbte, og et anseelig Antal fangne.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-07-17
Kongen har den 19de været paa Jernværket Forby og den 20de ved Flime, hvor Hovedqvarteret skal være. Der siges, at Hs. Maj. vil med de 3 Brigader under Generalerne Meyerfeld, Platen og Siegroth rykke ind i det fiendtlige Gedeet. 3 Regimenter ere den 19de indskibede paa den lille Flaade ved Worskaar, som man troer bestemte imod Frederichshamn.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-07-17
Paris, den 27de Junii. Den 25de veigtede sig her alle Soldater af den Franske Garde, at giøre Tieneste. De erklærede at være blevne Soldater, for at forsvare Fædrelandet, men ikke for at undertrykke det, og paastaae endog, at deres Eed forbinder dem til denne Patriotisk Pligt. De Sveizerske Tropper veigte sig ligeledes, paastaae, at de i Borgerlige Krige vare forbundne til den strengeste Neutralitet. Da Soldaterne den 26de skulle omringe National Forsamlingen, mødte de uden Geværer, trykkede Borgernes Hænder, og forsikrede dem, at de ikke vilde skyde paa deres Medborgere, som disse og nok kunde troe dem til paa deres Ord, og de ikke havde noget at skyde med.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-07-17
Helsingfors. Det vigtige Søepas heri Nyeland, HangoUdd, er nu sat i vedbørlig Forsvarsstand; og har Storfyrstendommet for det meste at takke Hr. Oberstlieutenant von Kerting ved den Kongel. Fortification og Artillerie Capitain Palm for dets befæstning, som af dem, for det meste og Vinteren, er bleven udført med den Jndsigt, Overlæg og Jver, at Eldsker, Lergrundet, Domaus Klubben og Bergattamsberget ere nu saa forsynede med Batterier, Kanoner, Mør ser, Amunition og Besætninger, at ingen vil saa let forsøge en Landgang. Huse og Kaserner, i hvilke saavel Officeret som Soldatre ere indlogerede, Krudthuse, Ovne til gloende Kugler, Blokhuse a., ere anlagte og allerede i brugbar Stand. Hovdværket er paa Bergattamsberget med tilhørende Kaserne, Pavillon for Officererne og et rummeligt Forraadshuussaavel for Amunition som Levnetsmidler, Paa denne Maade har vor Gustaf midt under Krigen og de største Hindringer forsynet en saa vigtig Deel af Rigets Skiærgaard med en nye Søetræfning, som aldeles fuldbyrdet kunde med Rette kaldes Gustafsborg. Resten af Betragtningen over Armeens Forhold i Finland 1788. (See Aviserne. No. 27 og 28.) Og da de tillige overveiede, at Fædrenelandet var ældre end den Kal. Magt, hvilken ene ved Folkets Overeenskommelse er antagen til deres Værn og Forsvar, saa kunde det og ikke undgaae deres Opmærksomhed, at den af høiere og lavere Militaire aflagde Eed, ei anderledes end i den ubrødeligste Sammenhæng med den i Eeden dir ete nævnte Rigets Grundlov, fordret en saadan og ingen anden Troskab mod Kongen. og hans befalinger, end den, der beskytter og vedligeholder den ligesaa helligen besvorne Grundlovs Hellighed og Vedvaren, men ingenlunde aabenbare undergraver og krænker den.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-07-17
Uagtet sin medborgerlige og her for Dagen lagte Rettighed, har Krigshæren dog kun taget den Beslutning, ei videre at rykke over Grændsen, førend Rigets Stænder forsamlede sig, og kunde raadslaae derover og om Riget; dog efterat Hæren forud havde gjort sig forvisse om, at Keiserinden var tilbøielig til at see Fredsunderhandlingerne aabnede, saasnart Stænderne vare forsamlede, og at hun imidlertid et vilde tillade, at Grændserne bleve foruroligede. Men alt dette skeede ikke førend efter Bort marschen fra Frederikshan, hvor det mislykkede Forsøg ganske tydeligen viiste en Mangel i alle Foranstaltninger, og det Tvivlagtige i alle Anlæg, hvorved saaledes alt Haab og en lykkelig Udgang forsvandt, og i det Sted en truende Udsigt til det Tilkommende fremstilte De udgivne Erklæringer af Armeen lægge Hensigternes Uskyld og Reenhed for Dagen; Øiemærket af det alt er at give Kongen en lov bunden Magt, Stænderne deres krænkede Rettigheder, og Os Frihed under Lovens strængeste Forbindelse, tilbage. Færdige til med Liv og Blod at møde Anfald, om saadant blev forsøgt, ville de befalende ene og allene vedligeholde Stændernes Rettighed, om de fandt at Angreb burde giøres. Kongens Uvillie til Stændernes Samling, og hans Frygt derfor, retfærdiggjør meer end alt andet Krigshærens gjorte Skridt. Det er blot den inderlige Overbeviisning, at Folket er samdrægtigt, der giør Rigsdagen saa frygtelig, at man heller vil sætte Riget paa Pynten af dets Fordærvelse. Medborgere, af hvad Stand I ere, Svenske eller Finner, vaagner ved det elskede Navn, Fædreland, og overveier, hvad I ere Riget Eder selv, og Eders Efterkommere skyldige, Lader Eders Medbrødre i Armeen vederfares Ret, derved, at J ei mistolke deres redelige Hensigt, betænker, at Krigens Følger stedse ere haardeligen trykkendt for Folket. Og du, Smiggrer, som forledede Kongen. til Affald fra Loven, blues, naar du seer Udfaldet af dit forvovene og umodne Forslag; begræd i det Mørke, som truer dig, din Uforstand, og dit Fald. Men du Træl, som villigen bøier dit Hoved under Aaget, i Haab om ogsaa i din liden Kreds at faae Vælde, kiend Tyngden af et mishandlet og opreist Folks almindelige Foragt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-07-17
Prædikanterne paa 6te Søndag efter Høymesse. Trinitatis. Aftensang. Trinit. K. Hr. Provst Clausen Hr. Beck. Michael K. Hr. Provst Hasse (tydsk, Hr. Fenger.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-07-17
Bekiendtgiørelser. Da en uberettiget Person Hændelseviis er kommen i Besiddelse af et for Kroemanden Morten Jensen i Uldum=Kroe, under Rasch Gods den 12te December 1788 ved Nørvangs Tørrild Herreder erhvervet Brand stæd=Tingsvidne, og samme Person formodentlig gaaer omkring dermed, for i bemeldte Morten Jensens Navn at samle Almisse; Saa lader benævnte Morten Jensen herved bede og anmode alle dem, som maatte forekomme, ovenmeldte Tingsvidne, at anholde samme og sende det, til Morten Jensen i Uldum=Kroe, eller til dennes Huusbonde Hr. Cancellieraad Biørn til Rasch ved Horsens, paa det al Bedragerie og utilbørlig Fordeels Tilvendelse ved dette Brandstæd=Tingsvidnes Brug, kunde forebygges. Alle paagiældende Omkostninger skal til al takke af Vedkommende vorde godtgjort. J General=Krigscommissair Wilden N. D. radt vil sælge sin i Staustrup, ved Fridericia havende Gaard, kaldet Sonderbye Gaard, som er vel bygget og indrettet til Beboelse for en honnet Familie, staaende for Hartkorn i alt 8 Tønder 7 Skiepper 1 Fierdingkar 2 Album; hvoraf de 4 Tønder 5 Skp. 1 Fkr. 1 Alb. ere frie Hovedgaards=Taxt, Til Gaarden haves Overflødighed af Skop og Tørveskiær, og saaes aarlig 8 Tønder Boghvede, 15 Tønder Giøderug, 30 Tønder første og anden Kierv Byg, 60 Tønder første og anden Kierv Havre, med Strygmaal. Avles 80 a 100 store Læs Høe. Græsses 8 a 10 Bester, 30 Køer, endeel Ungqvæg og Faar med Afgrøde; foruden denne Sommer=Besæt kan der endnu fødes 1 Snees Stude om Vinteren. Kongetienden af den Deel af Gaardens Hartkorn, som er Bonde=Skyld eies til Gaarden, Kirke=Tienden haves i Fæste paa 20 Aar, og Præstekienden er leiet til Gaarden paa nuværende Præstes Livs og Embeds Tid. Til Gaarden haves Kroeholds Privilegium, hvorfor betales aarlig Afgivt 2 Rdlr. til Kongen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-07-17
J øvrigt siges intet til Eiendommenes Berømmelse, hvis Apperlighed noksom er bekiendt her i Egnen, samt at det nyttige forbindes her med det fornøielige paa en meget indtagende Maade. Liebhaberne ville behageligen henvende sig til Eieren i Fridericia forinden medi Augusti Maaned førstkommende, til hvilket Tid han tiltræder en Reise i Kongelig Tieneste paa nogle Maaneder, følgelig ikke kan være til stæde ved Handelens Fremme, der ellers kan ventes sluttet paa meget billige Vilkaar, deriblandt at 8 a 9000 Rdlr. kan blive staaende paa første Prioritet i Gaarden imod lovlig Pante=Obligation.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-07-17
Skipper Johan Henrich Rann af Fridericia lader herved til alles Efterretning bekiendtgiøre, at han agter først i næstkommende Uge at afseile herfra til Kiøbenhavn; alle Vedkommende som vilde have enten Stykgods eller andet herfra med ham vilde jo før jo hellere og i seneste til ommeldte Tid melde sig hos ham, ligesom han og medtager Passagerer, naar de betimeligen tilkiendegiver ham samme.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-07-17
Angvorstrup Gaard i Aarhuus Stift, Calløe Amt, Sønder Herred og Weilbye Sogn, der staaer for Hartkorn Ager og Egn 21 Tdr. 6 Skpr. 1 Fkr., Skovskyld 3 Skpr. 2 Alb.,med underliggende Bøndergods i Renbye 41 Td. 1 Skp. 3 Fkr. 2 Alb.: lader Eieren Kh. Rosenørn paa Katholm, stille til en eneste offentlig Auction til Salg, paa bemeldte Katholm, Fredagen den 31te Julii førstkommende om Formiddagen Kl. 10 Slet; Tiltrædelsen skeer i Tilfælde af fornøielig Bud, den 1ste Maii 1790, da den nærværende Forpagtning er udløben, som af Gaardens Avl har været 410 Tdr., Jorde bogens Beløb er Rug 14 Tdr. 2 Skpr., Byg 14 Tdr. 2 Skp., i Penge 43 Rdlr. foruden Hoverie og Ugedage; Liebhaberne ville behageligen, saavel til bemeldte Tid, som forinden til Eftersyn henvende sig til Eieren paa Katholm, hvor Conditionerne forevises.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-07-24
Stockholm, den 3die Julii. J Gaaer ankom en af Kongen afsendt Con reer fra Finland til Dronningen med en Billet, hvori indeholdtes den Efterretning, at Kongen den 28de Junii om Morgenen Kl. 7, har slaget et Korps Russer af 3000 Mand ved Davidsstad i Russisk Finland, omtrent 4 Mile fra Grændsen. Man venter med det første de nærmere Omstændigheder ved denne Tildragelse. J Gaar have vi faaet den behagelige Efterretning om Kongens Seier over et Corps Russer af 3600 Mand ved Uddemalm, 2 Mile fra Davidstad. - Efterat den venstre Fløi af vor Armee var gaaet over Grændsen ved Varela, angreb Avantgarden under Generallieutenant von Platens Commando Russerne, som havde deres Leir ved Uddemalm. Kampen var paa begge Sider haardnakket; men endelig havde vi den Fordeel, omendskiøndt vi kun vare 2100 Mand. stærk, at slaae Fienden tilbage, og vore Tropper oprettede deres Leir paa Valdpladsen. - Regimentet Vestermanland har lidt meest. En Officeer af samme er død og 2 saarede. J øvrigt have vi kun havt 120 Mand Døde og Saarede.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-07-24
Fienden har i det mindste mistet dobbelt saa mange. Kongen bivaanede Actionen som Volønteur, og opmuntrede Tropperne ved sit Exempel, saa at man ikke kan tænke sig en større Dristighed og Bravour end den, hormed de angrebe Fienden. Bajonetten har denne Gang ligesom ved de forrige Affairer, bragt Fienden. i Uorden. Major Paulmann, som med en Bataillon af det Strømfeldske Regiment, paa en beqvem Maade var gaaet omkring Fienden, har bibraget meget til Seieren, hvorfor og Kongen strax derefter beskikkede ham til Oberstlieutenant.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-07-24
Ved Courerens Afgang havde Armeen faaet Ordre, efter 8 Timers Hvile at brække op imod Fienden. Man troer, at Kongen vil begive sig lige til Wilmannstrand. Man vil og have Efterretning om, at General, Grev von Meyerfeldt har Dagen derpaa med den venstre Fløi af Armeen angrebet det Russiske Korps ved Pyttys, og at Grev von Ehrenschwardt har skullet sætte i Land, imellem Høgfors og Frederichshavn, et Korps af 5000 Mand fra den Flotille, som han commanderer, for samme Dag at angribe et Korps Russer. Overhovedet ere der føiede saadanne Anstalter, at man ofte kan vente behagelige Efterretninger, saasom man paa en og samme Tid vil giøre forskiellige Angreb. Alting giver tilkiende, at dette Feldttog torde vel blive ligesaa blodigt, som det forrige var roligt. Gud opholde vores Konges Liv, der vover sig saa yderlig hvert Øieblik, som nogen af hans ringeste Officerer.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-07-24
Da Affairen den 28de Junii var forbie, skrev Kongen et Brev til sin Søn. Da man han været saa lykkelig at faae en Afskrift af dette Brev, saa bekiendtgiør man samme, i Overbeviisning om, at man ikke uden Deeltagelse vil læse det. Lykkeligt er det Folk, som har saadan en Herre, og den Søn, som har saadan en Fader! Kongens Skrivelse til Kronprindsen; Min elskelige Søn, Jeg har faaet tvende af Eders Breve, hvorfor Jeg takker Eder, og har ikke villet svare Eder, førend Jeg kunde skrive Eder til, at vi havde seet Fienden. Jeg omfavner Eder, min elskelige Søn, paa det kiærligste, for at ønske Eder til Lykke med, at Eders Landsmænd har vedligeholdt deres gamle Berømmelse for Tapperhed. De fiendtlige Tropper have segtet godt, men vore endnu bedre. Dette maae opmuntre Eder til at stræbe, at giøre Eder værdig til at blive Chef for et ligesaa ædelmodigt som tappert Folk. Jeg befinder mig vel, og er altid Eders kierlige Fader. Paa Valpladsen ved Uddemalm, den 28de Junii 1789.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-07-24
Warschau, den 4de Julii. Gustaf. Jeg kan i Dag tilmelde Dem en i sit Slags vigtig Efterretning. Natten imellem den 2den og 3die hujus, 1 1/2 Time før Midnat, er vor høie Statsfange, Fyrst Poninski, undvigt igjennem en Aabning, som var gjort i Væggen imellem hans Værelse og Naboehuset, hvor hans Sønner nogle Dage forhen havde indlogeret sig. En af hans troe Betienters, nemlig hans Løber, af Fødsel en Tydsker, havde i adskillige Dage med Hænderne og et lidet Jnstrument arbeidet fra Naboehuset paa dette Hul, som et Skab i Fyrstens Værelse skiulede, og igjennem hvilket han undveg, just som Officeren, der bevogtede ham, var falden i dyk Søvn. Hans ældre Syn, Prinds Adam, en Capitain og hans troe Løber ere de eneste, der have frugt ham paa Flugten. Man veed endnu ikke, hvilken Vei han har taget; thi han havde et Forspring af 10 Timer, førend man opdagede hans Undvigelse, Krigscommissionen, hvilken Stænderne havde anfortroet hans Person, fik ikke førend Kl. 10 1/2 Efterretning herom, og har ikke førend igaar Middag kunnet føle Anstalter til at lade ham eftersætte. Dersom han ikke har skiult sig i Staden, men taget Veien til den Preussiske Grændse, der ligger kun 16 Mile fra Warschau, kan han altsaa nu være over Grændserne. Man bekiendtgjorde i gaar hans Flugt ved Trompeter paa alle offentlige Pladser i Staden, og udsatte en Belønning af 1000 Ducater for den eller de, der leverede ham i Justitiens Hænder. Man troer, at naar han er kommen ud af Landet, vil han lade udgaae et Manifest imod den mod ham anlagte Procedur og Klage.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-07-24
Prag den 7de Julii. Storm, Skyebrud, Hagel og Torden have og i Bøhmen anrettet megen Skade. Den 21de Junii bleve i Jungbunzlau 16 og i Landsbyen, Pogeperz 20 Huse bortskyllede af Vandflod. J eet Huus omkom 9 Mennesker.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-07-24
Frankfurt den 7de Junii. Som en Følge af den forrige haarde Vinter melder man fra Hessen, at paa adskillige Steder, indfinde sig Ulve, som ikke allene anfalde Faarene, men og Hestene. Ved Sorge har Tordenen slaaet en Hyrde ihiel med 14 Faar, og paa GrevGolres Gods har et Skyebrud bortskyllet en Mølle med alle der værende Mennesker. Mølleren havde holdet for meget paa Vandet; og da Skyebruddet kom, kunde han ikke saa hastig lette Stieborene, altsaa straffedes han i sin egen Gierning. Jmidlertid reddede Møleren sig dog paa et Træe, men de andre uskyldige Mennesker omkom.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-07-24
Paris, den 20de Junii. Da Folkets Udskeielser med at opbryde Fængsserne, lade de Fangne løbe, og andre meget vidt gaaende Excesser hidtil dagligen tiltager ogsaa den Franske Gardes Subordinations skri dige Opførsel gaaer saa vidt, at de have tungen Soldaterne af de omkring Hovedstaden posterte Regimenter, endog de Esterhafiske Husater, til at sværge: at de ikke ville, drage Kaarden imod Nationen, saa seer Hoffet sig ikke allene nødt til at treffe alle muelige Anstalter til at dæmpe denne Uorden; men endog i Nattonalforsamlingen har man klaget derover, og sendt en Adresse desangaaende til Kongen. Dagligen trækkes derfor flere Tropper, og mestendeels fremmede Regimemter til Egnen af Paris og Versailles. De udgjøre saaledes allerede henimod 30000 Mand. Fra disses Leir skulle herefter 4 til 5000 Mand daglig patroullere i Hovedstaden.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-07-24
Den Franske Garde har affattet et Arret, i hvilket de, paa Grund af Autoritetens Misbrug, dispensere sig selv fra deres Ed, tillægge, sig nu Navn af Nationens Soldater, paastaae Fuchtelen afskaffet, høiere Sold, og Avancement efter Fortieneste isteden for Gunst.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-07-24
Fra flere Garnisoner indløbe Efterretninger, at Soldaterne have svoret: at tiene Kongen, til Fædrelandets Forsvar, men ikke til dets Undertrykkelse. Jsær skal den saa vigtige Strasborger Garnison have gjort en mærkværdig Eed, om hvilken man siger: at den lignede den fordum Romerske Legions Mod.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-07-24
Wien, den 4de Julii. Efter de af Feldtmarskal Haddick til Siebenbürgen afsendte 2de Regimenter er siden ved Hovedarmeen 4 Bannattet intet Regiment kommet i Bevægelse, og alting befinder sig der endnu rolig i de gamle Standqvarteerer. Der er vel nyelig ved den hele Armee bleven udtrykkelig befalet, at holde sig hver Time færdig til Opbrud, hvoraf det Rygte har reist sig, at Feldtmarskal Haddick var gaaet over Donau, for at trænge dybere ind i Servien; men nu tales ikke meere derom, allerheldst da man med Bighed veed, at den Tyrkiske Hovedarmee vender sig med Wallachiet, og udvider sig til henimod Bender. Den krigerske Selim befinder sig endnu ikke i Spidsen for sin Armee, men man troer, at han med det første vil indstille sig der, naar først de Asiatiske Tropper have forenet sig med sine Europælske Krigsbrødre. Efter Breve fra Carlstad er Berbir eller Tyrkisk Gradiska endnu ikke i vore Hænder; men skrækkelig er den Jldregn, som vor Roupropsender derind, saa at de Belerede kunne umuelig længe udholde samme. De store Vanskeligheder ved Amunitionens og fornemmelig Levnetsmidlernes Transport i Croatien have lagt store Hindringer i Veien for Foldtmarskal LauCons Operationer; men da Veiene ere nu temmelig faste og Magazinerne næsten opfyldte, saa kunne disse forrige Hindringer ikke meere finke hans videre Fremgang. Overordentlig ere Transporterne fra Wien til Armeen. J en Tid af 2 Dage ere 57 Skibe afgaaede. Omtrent den tredie Deel har Mandskab inde, og de øvrige ere lastede med alle Slags Krigsfornødenheder. Rekruteringen varer endnu og udøves fornemmelig i Wien, da mange ere løbne bort fra deres Herskaber og til de store Steder, men meest til Wien. Øvrighederne paa Landet have klaget derover, fordi de derved sættes ud af Stand til at aflevere det forlangte Antal Rekrutter. Fabrikantere, Haandværkere og Huuseiere maae derfore fremstille forStadens Magistrat deres Svende og Arbeidere, hvor de, som uden Øvrighedens Tilladelse ere komne hertil fra andre Provindser, tages til Soldaterstanden. Adskillige Laug have gjort Forestillinger herimod, paa den Grund, at de derved berøves de fornødne Hænder til deres Arbeiders behørige Drivt.