JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1795-05-22
Da Mølleren Jmer Worsøe ved Halle Mølle i Brunlaugnes Præstegiels i Laurvigs Grevskab ved Døden er afgangen, og hans Boe taget under Behandling af mig; saa priver alle og enhver som har noget hos ham at fordre, herved indkaldede at anmelde deres Krav for mig inden 12 Uger fra Dato, og samme at beviisliggiøre. Laurvig, den 6te Maji 1795. Rasmussen, Byefoged og Sorenskriver. Paa Gaarden Løchen i Krogstad Hovedsogn, er en sammesteds logerende Person, navnlig Kield Herlougsen, ved Døden afgangen, hvis Efterladenskaber tilfalder hans Sødskende med flere hans Udarvinger. Da Boet af mig som Stedets Skifteforvalter er tagen under lovlig Skiftebehandling; saa indkaldes at møde til den i Loven anbefalede Tid, alle de som maatte vide sig paarørende til bemelte Kield Herlougsen, item Boets Debi og Creditorer, med Legitimation om Angivelsers Rigtighed, da enhver skal vederfares lovlig Ret. Drøvach, den 10de Maji 1795. Horn. Giestgiver og Jægtskipper Ole Rist Moskenes, i FlakstadPræstegield og Lofodens Fogderie, er ved Døden afgaaet og Boet af mig taget under lovlig Behandling; thi indkaldes herved alle, som formene sig at have nogen Prætention i Boet, med lovlige Beviisligheder at indfinde sig hos mig inden næstkommende Julii Maaneds Udgang. Gierstad, den 4de Februarii 1795. Stædets Sorenskriver. Arctander,
Berlingske Tidende, 1795-05-22
De som maatte have noget at fordre i Boet efter forrige Kiøbmand Carsten Angell, som ved Døden her i Byen er afgaaet, indkaldes med 3de Maaneders Varsel at melde sig derom hos os som Skifteforvaltere. Tronhiem, den 11te April 1795. Nissen. Møinichen.
Berlingske Tidende, 1795-05-22
Ved Proclama af 10de dennes, som er læst for Tronhiems Raadstueret den 13de derefter, og for dette Stæds Byetingsret den paafølgende 16de, ere afdøde Auctionsforvalter Svend Busches Creditorer med tvende Maaneders Varsel indkaldede, at melde sig hos os som Skifteforvaltere med deres Fordringer, hvilket herved trende Gange igientages. Tronhiem, den 17de April 1795. Nissen. Møinichen, Justitsraad og Raadmand. Byefoget. (5 1/5) De som maatte have noget at fordre udi afg. forrige Tiener Ole Nielsens og forhen afdøde Hustrue Regnil eller Reiner Andersdatter Stavinius felleds Stervboe, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, at møde udi Kiøbenhavns Hof= og Stads=Rets Skifte=Commission, for at anmelde og bevise deres Fordringer; ligeledes indkaldes med lovlig Varsel de Afdødes Arvinger, for at anmelde og bevise deres Arve=Ret, samt at lagttage deres Tarv under Skiftet. (1683) De som maatte have noget at fordre udi Contoir Betient Henrich Lassens Boe, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, at møde udi Kiøbenhavns Hof= og Stads=Rets Skifte=Commission, for at anmelde og bevise deres Fordringer. For mine respective Bekiendte i Norge, boer undertegnede i i Laxegaden Nr. 305. Jacob Dampe, Dameskræder.
Berlingske Tidende, 1795-05-25
Jtalien, den 5te Maji. Efterretninger fra Neapel forsikre: at General Acton har nedlagt sit Embede, og at Marquis von Gallo er bleven første Minister og Stads=Secretair ved Departementet for de udenlandske Sager. - For at bortrydde det brugte Paaskud til Urolighederne, er nu Prisen paa Kornet bleven nedsat og nøie bestemt. - J Rom taler man med stor Vished om Fred imellem Frankrige og Spanien. Den derværende Minister Ozara har vel ikke faaet nogen officiel Beretning derom men han skal dog have bekommet Breve. Skulle denne Efterretning blive bekræftet, saa frygter man meget for, at de franske Tropper to de fra Spanien støde til Armeen i Jtalien, og man just af den Aarsag holder denne Efterretning saa længe hemmelig. - Ogsaa fra Genua forsikrer man, at den der værende franske Minister Willas har faaet en Coureer fra Madrit med Efterretning og Fred, og at Hovedbetingelsen til samme var: at de Franske skulde tilbagegive de i Spanien erobrede Lande mod 18 Millioner Piastr. - Derimod ere der i det May andske udstædte Ordrer, som ikke ere gunstige for Freds=Efterretningerne.
Berlingske Tidende, 1795-05-25
Paris, den 8de Maji. J Forgaars bleve Fouquier Tinville og 15 af hans Medskyldige, alle forhen værende Dommere i Revolutionsretten, dømte til Døden. J Gaar Kl. 11 fik de deres fortiente Straf under Guillotinen. Tilløbet af Mennesker var ubeskrivtlig stort. Fouquier viiste til det sidste Øieblik den meest uforskammede Trodsighed som bestandig var ham egen. Han var den sidste, som blev henrettet. Hans Hoved blev fremviist for Folket, som opfyldte Luften med det Raab: Retfærdighed, leve! - Man forsikrer, at Revolutionsretten nu skal blive afskaffet. - De 11 Mænds Commission har nu allerede af lagt Beretning om en nye Indretningeform af Regieringen. Om Luxemborgs Beleiring har man nu følgende Efterretning: "Garnisonen bestaaer af 12 Batailloner og 2 Eskadroner. Da Tøeveiret indfaldt er næsten den hele Nedrestad bleven oversvømmet. 400 Faar, 40 Køer og tillige nogle Indbyggere ere druknede. Til Brænde betiener man sig af Tømmeret af de store Magasiner, som sammesteds, siden Krigen, ere blevne opbygte, og Bielkerne af de gamle Huse i Nedre staden, Træerne paa Bolværket, ja endog Frugttræerne i Haverne ere allerede opbrændte. 3 Flanderske Batailloner, ere mistænkte af Gouverneuren, og derfor allene blive brugte til Tieneste i Staden. J Luxemborg ere mange Syge."J Sessionen den 9de blev der berettet Conventen, at Freden med Vendee nu gandske var i Stand. - Sikkerheds commissionen aflagde ogsaa Beretning, angaaende den Allarm som den 4de hujus havde været i Lyon. Borgerne i denne Stad, opbragte over Justitiens Uvirksomhed mod Morderne af deres Forvandte og Venner, have begivet sig til Fængslerne, og forskaffede sig selv Hævn over de i Fængsterne værende Mordere. Repræsentanternes, Magistratens og den bevæbnede Magts Bestræbelser vare forgiæves. Antallet paa de Fangne, som bleve ombragte, beløber sig til henimod 60 eller 70. Om denne Massacre udlader Moniteuren. for i Dag sig paa følgende Maade: "De Mennesker, heder det i samme, som der bleve ombragte, vare vel de forrige Mordere af Avignon og Orange. De fortiente gandske vist Døden; men denne burde de have erholdet ved Lovens Sværd og ikke ved privat Hævn. - Atter ere der blevne opbrændte for 14 Millioner Assignater. Summen paa alle de brændte beløber sig nu til 2696 Millioner, 683000 Livrer. - Repræsentanten Delcher, som er kommen tilbage fra den vestlige Pyrenæerarmee, har i disse Dage givet Conventen Efterretning om denne Armee, som bestaaer af 60000 Mand. "Det uforsigtige Decret, sagde han, hvorved Repræsentanten Pinet har anordnet, at ingen Stænde-Forsamling, skulde finde Sted i Guipuscon har anrettet megen Skade. 20000 Spanier skulde, uden dette Decret, have sleget sig til de Franske, da Guipuscon for længe siden har erklæret at ville være afhængende under fransk Skyts. Man havde nu løsladt de arresterte Spanier, og Roligheden var igien oprettet. For Resten stadfæster han den store Mangel, som den vestlige Pyrenæerarmee hidindtil har lidt.
Berlingske Tidende, 1795-05-25
Basel, den 10de Maji. Om den nylig hertil ankomne spanske Negotiateur kunne vi nu meddele følgende Efterretninger: Hans Navn er Yriatte; han har ingen anden Titel end en Adelsmands, men bærer Carl III. Korsorden. Han var Legationssecretair hos Grev Aranda i Paris, derfra kom han til det spanske Gefandtskab i Wien, hvorfra han blev Minister i Pohlen; men da han, som alle andre fremmede Gesandtere i Warschau, intet havde at forrette, reiste han til Tydskland, opholdte sig en Tid lang i Berlin, og kom derfra til Luzern, hvor den spanske Ambassadeur i Schweitz residerer; derfra fik han en Mission hertil, hvor han, som spansk Negotiateur, har anholdt om frit Ophold; han var allerede meget bekiendt med Hr. Bartholem, kommer og ofte til ham og Hr. v. Hardenberg. han talet næsten alle levende Sprog med Færdighed. - Hr.
Berlingske Tidende, 1795-05-25
Assessor Kampff, der allerede i en lang Tid har opholdt sig her uden Caracter har nu endelig erklæret sig som Minister fra Hertugen af Würtemberg. - Da Pichig i sidst besaa de Regimenter, som ligge i vort Nabolav, skal han have sagt til dem: "Kiære Brødre! jeg beklager Eder, at J saa længe have været uden Beskieftigelse; men jeg haaber, om en kort Tid, at skulle kunne forskaffe Eder nogen Brüssel, den 11te Maji.
Berlingske Tidende, 1795-05-25
Sambre. Maas= og Moselarmeen ere nu i fuld Bevagelse. For Luxemborg staae 30000 Mand og ved den venstre Strandbred af Rhinen have Tropperne følgende Post tion : General Pichegru staaer i Spidsen af 80000 Mand ved Maynz. De republikanske Generaler have desuden endnu 2de Corps d'Armeer, som ere posterte fra Maynz indtil Coblenz, og udgjøre 60000 Mand. Foruden disse ere den endnu adskillige Corpser, som blive holdte i Reserva, for i Nødsfald at tiene til en anden Linie. Fienderne derimod har ve en Armee af 150000 Mand fra Maynz af indtil Toblen, samlet lige over for de Franske. - Belgien har, siden det blev besat af de franske Armeer, leveret til samme 140000 Stykker Hornqvæg, en Mængde Faar og andre Dyr, og er endnu ikke bleven befriet for disse Leverancer, da der paa Markederne er ikke Slagte æg nok at bekomme for Armeerne. - Adskillige Detachementer Cavallerie ere afmarcherte herfra til det Jndre af Frankrige.
Berlingske Tidende, 1795-05-25
London, den 12te Maji. Sir Eden er kommen her tilbage fra Frankrige. Hensigten af hans Sendelse, nemlig de fangne Matrosers Udvexling, er ikke bleven opnaaet. Dersom det franske ligesaalidet ønske Krigens Fortsættelse som det engelske Folk, saa bliver der vist snart Fred. Manufacturerne lide meget og Armoden bliver bestandig større blandt den gemeene Mand. - De Franske skulle paa nye have anrettet mange Ødeleggelser i de engelske Besiddelser paa Kysten af Africa. Deres Magt sammesteds bestod af 6 Krigskibe, hvoriblandt 1 Skib paa 50 Kanoner. De havde hidindtil borttaget 50 baade af engelske og hollandske Skibe. Et americansk Skib som er ankommen fra Brest til Plymouth, har medbragt den Efterretning, at det var udløbet derfra med en fransk Eskadre af 5 Linieskibe, 5 Fregatter og 3 andre Krigskibe, hvilke havde en Coffardie flaade af 60 Skibe under deres Convoy. Benævnte Americanske Skib mødte Admiral Waldegraves Eskadre, som strax gjorde Jagt paa den franske. - De nyeste Efterretninger forsikre, at Admiral Waldegrave har allerede taget 1 fransk Linieskib og 2 Fregatter, og var i Begreb med at forfølge den ørrige Deel af Eskadren og Convoyen. Af en af vore Fregatter ere desuden 5 Coffardieskibe blevne opbragte. - Det Rygte vedvarer, at vore Krigskibe have faaet Ordre, at borttage alle neutrale Skibe, som ere ladte med Levnetsmidler og bestemte til Frankrige. De Franske vil ikke udvere vore Matroser, førend Engeland har erkiendt den franske Republik.
Berlingske Tidende, 1795-05-25
Stokholm, den 12te Maji. Kongen vil den 18de hujus afreise til Skaane og blive bort i 6 Uger. General en Thef for Artilleriet, Baron Ceder strøm, afreiste allerede i Gaar til hiin Provinds. General von Platen skal commandere det Troppecorps, som forsamler sig i Skaane. - Det er nu afgjort, at den Eskadre, som skal forene sig med din danske Flaade, skal blive ligesaa stærk, som den i forrige Aar, og skal bestaae af 8 Linieskibe og 5 Fregatter. Commandoen skal enten Viceadmiral Grev Wacht meister eller Contreadmiral Puche føre.
Berlingske Tidende, 1795-05-25
Amsterdam, den 14de Maji. Efter Breve fra hollandsk Flandern ere allerede alle Fæstningsværkerne i dette Kistrict, nemlig: Sluis, Sas var Geent, Philippine, Ysendyke, Axel og Hulst blevne sløifede.
Berlingske Tidende, 1795-05-25
Haag, den 15de Maji. Statholderens smukke Naturalie og Konstsagers=Cabinet er nu forloret. J Dag 8de Dage bleve de store udstoppede Dyr bortbragte, og, som man hører, skal Bibliotheket og Billedgalleriet snart følge efter. - Brød og alle Levnetsmidler blive ualmindelig dyre, og al Fortieneste tager øiensynlig af. Adskillige Municipaliteter have i denne Uge nedsat nogle Levnetsmidler til billige Priser. De Franske blive ved at sløife vore Fæstningsværker i Brabandt, og søge paa alle muelige Maader, at skaffe deres Constitution Jndgang i Stæderne. - For nogle Dage siden have Repræsentanterne af Holland ladet Provindsen Zeeland ved 2de Deputerte vide det forventende Forliis af Øen Walcheren og Syd Beve land, hvilke med Rette holdes for de rigeste og smukkeste Landstrækninger i Republiken, og som de Franske forlange under Paaskud, at de uden disse 2 Øer ikke fuldkommen kunde besidde Schelde. De Deputerte have forestillet Provindsen, at den maatte see at forekomme dette anseelige Forliis, ved at give en Summa Penge til Frankrige.
Berlingske Tidende, 1795-05-25
London, den 15de Maji. Det er endnu ikke blevet bekræftet, at Admiral Waldegrave har taget adskillige fiindtlige Skibe. Det ostindiske Compagnie vil, som man troer godtgiøre Hr. Hastings hans Processes Omkostninger. - Det er uvist, om Østerrige snart vil slutte en Fred med Frankrige. - For os er alt Haab om Fred forsvundet, da Hr. Eden, uden at have udrettet noget, er kommen tilbage. - Paa den anden Side ere Brevene fra bet faste Land af en saadan Beskaffenhed, at de lade befrygte en nye Krig i Norden. - Den Skade, som de Franske have anrettet paa Kysterne af Affrika, regnes for 1 Million.
Berlingske Tidende, 1795-05-25
Frankfurt, den 16de Maji. Feltmarskal von Bender skal have opdaget en Complot, som havde i Sinde at levere Luxemborg i de Franskes Hænder. J Spidsen af samme var en Advocat og en Officeer, som han strax lod ophænge - Udførselen af alle Fød vare til Frankrig er paa det skarpeste bleven forbudet i Schweitz. - Efter General Bellegades Ankomst i Feltmarskal Clairfaits Hovedqvarteer er der bleven holdt et store Krigsraad, og det hele østerrigske Jnfanterie er nu trukket i Leie. - Af den Frost som endnu i disse Dage er indfaldet udi Rhinegnene, ere foruden Frugterne mange Viinstokke blevne fordærvede.
Berlingske Tidende, 1795-05-25
Haag, den 16de Maji. Vore Repræsentanteres Forsamlinger, som ofte vedvare endog om Natten, have, foruden nogle almindlig Anordninger, hidtil ingen forønsket Fremgang havt, saasom der i alle Stænder herefter Mistroe, og man ikke lover sig, af den imellem Preussen og Frankrige sluttede Fred, nogen Fordeel for den herværende nye Tingenes Ordning. Patrioterne lægge uforsagt deres Frygt for Dagen. Denne Uvirksomhed og de 2de fra Paris ankomne Repræsentantere, Sieyes og Rewbelle Nærværelse har foranlediget det Rygte, at Nationalconventen har resolveret, for at give Regieringen destostørre Kraft. at tage disse Lande til sig selv.
Berlingske Tidende, 1795-05-25
Holland, den 17de Maji. Efterat Repræsentanterne af Friesland havde i en Publication til Jndbyggerne i denne Provinds, givet dem Frihed til at imodtage saavel af de franske Militaire, som af andre, Assignater til hvad Priis enhver fandt for godt, og at de, som ikke for egen Regning ville beholde disse Assignater, kunde indlevere samme til Provincialkassen, som skulde imodtage dem mod 4 Styver for Livrerne; saa har den fransk Commandant i Provindsen Friesland, Thierry skrevet følgende Brev til Repræsentanterne desangaaende: "En vis Proclamation, hvorved bestemmes, at den franske Republiks Assignater skulde have en Værdie kun af 4 Styver, er kommet mig saa oprørsk for, at jeg ikke kan troe, at den er kommen fra en constitueret Autoritet; den er tillige umenneskelig og vanærende for den franske Nation og Friserne som endnu for kort Tid siden med Rette ansaae os for deres Befriere foragte os nu. Bræret med mine Vaabenbrødres Fortrolighed skal jeg ikke tillade dette. J kan være utaknemmelige no at forbyde Eders Kiøbmænd at have nogen Credit for Assignaterne; men jeg forbyder dem at nedsætte disse fra 20 til 4 Styver; denne Aager som J befale, trykket Soldaterne, som have udgydet deres Blod for at komme i Eders Land, hvor J saa ivrig forlangte dem. - Jeg tilstaaer at der gives Franskmænd, som ved deres Afsignaters Udgivelse vise liden Delicatesse; men derfor skal jeg dog ikke tillade, at J vanære min Nation ved at paastaae, at dens Mynt er lidet eller intet værd. - Jeg skal ikke blive nogen uvirksom Tilskuer af denne Beskiæmmelse, og i min Egenskab, som Militair=Commanderende, byder jeg Eder, at lade udgaae en anden Proclamation, hvorved den forrige gandske bliver ophævet. - Jeg skal og strax skrive til General Macdonald, og til de franske Folkerepræsentantere, hvilke skulde foreskrive mig min tilkommende Opførsel imod Eder." Dette Brev har havt den følge, at Repræsentanterne af Friesland ere, efter de franske Folkerepræsentanteres Ordre, blevne arresterte.
Berlingske Tidende, 1795-05-25
Hannover, den 19de Maji. Fra de forenede Nederlande har man den Efterretning, at alt Mandskab fra 18 til 50 Aar er bleven sat i Requisition.
Berlingske Tidende, 1795-05-25
Man forsikrer og, at en anseelig russisk Flaade skal med det første lade sig see i Østersøen.
Berlingske Tidende, 1795-05-25
Nedereben, den 21de Maji. Tractaten mellem de forenede nederlandske Provindser og Frankrige skal nu være sluttet under følgende Betingelser: 1) Frankrige erkiender de forenede Provindser for en uafhængende Republik. 2) Generalitetslandene blive, indtil Freden, besatte af de franske Tropper. 3) Frankrige bekommer i Skadeholdelse for Krigsomkostninger 30 Millioner Gylden i 3 Terminer udbetalte. 4) De til de franske Tropper gjorte og endnu giørende Leverancer skulle, indtil en Summe af 100 Millioner i Assignater blive betalte. De samme Efterretninger melde at Bieyes og Rewbelt bleve den 16de om Aftenen ventede i Amsterdam, for derfra følgende Morgen at tiltræde deres Tilbagereise til Paris.
Berlingske Tidende, 1795-05-25
Kirbenhavn, den 25de Maji. At den agende Post der ikkun hver 14de Dag gaaer til Jylland, skal, formedelst Omslags=Termin, gaae 2de Postdage efter hinanden, nemlig den 13de og 20de Junii førstkommende, herfra Kiøbenhavn lige til Jylland, og ligge til Wiborg medtage, Penge, Bancosedler, Pakker og Reisende; saave som at den agende Post i samme Henseende afgaaer fra Aalborg og ligeledes over Wiborg den 16de og 23de Junii, det bliver herved til alle Vedkommendes Efterretning bekiendtgjort. Generalpostamtet d. 16 Maji 1795.
Berlingske Tidende, 1795-05-25
Fra den 16de hujus til i Dag ere indkomne og udgaaede: Capit. L. Mathisen til Grønland med Provisioner; Capit. C. Petersen P. P. Lønne, H. H. Corbi, J. Knudsen og H. Christensen til Jsland med dito; Capit. J. Green il Salem og C. Chiedam til Providen i Nordamerica med Kaffe, Riis og Tobak; 7 Skibe fra Newerstel i Engeland med Steenkul; Capit. H. Biørnsen til St. Thomas med Cargaison og Provisioner; Capir. T. Lorenzen, J. C. Cramer, B. H. Bundesen og C. Hansen til Jsland med Provisioner; Capit. M. Kastrup til Barcellona med Kornvare; Capit. H. H. Bæhrendsen til Havre de Grace med Kiød; Capit. L. Knudsen til Bi bao med Hvede.
Berlingske Tidende, 1795-05-25
Vacance, Tingvold Sognekald i Tronhiems Stift 325 Rdlr.; hvoraf, foruden at det mister 1 Spand af dets Mensal=Gods og Beboerne paa 7 Gaarde henlægges til Sundalen, skal for Fremtiden svares en Fierdedeel af de visse og en Trediedeel af de uvisse Jndkomster til den residerende Capellan; desuden svares der 500 Rdlr. i extraordinair Enkepensivn.
Berlingske Tidende, 1795-05-25
Barom. Therm. i Vinden. 18 Maji. 128. 4 6 14, Varme. S. O. 19 - - 28. 4 9 16 - - Uvis. 285 2. 14 - - N. V. N. V. N. V. N. V. 24 - - 27. 11 81 9 3/4 - - N. V.
Berlingske Tidende, 1795-05-25
Hr. J. G. Marezolls om den geistlige Talers Bestemmelse 2 har nu i mit Forlag forladt Pressen, og koster paa Trykp. 2 Mk. 8 s., paa Skrivp. 3 Mk. 4 s., smukt indbunden 20 sk. mere; Hofboghandler S. Poulsen, Antonisir No. 324 og 325. Skriftet: Den Sandheden berøvede Ret, bestaaende af 3 DeSle, faaes hos Boghandler Hr. Hegelund for 1 Rdlr. 4 s. Exemplaret paa Skrivp. og 4 Mk. 12 s. paa Trykp. 60,000 Rdlr. søges til Laans førstkommende 11te Junii Termin, mod første Panteret i 2de her i Sielland foreenede og i en god Egn beliggende Jordegodser, som indeholder, foruden deres frie Hovedgaards Taxt, Kirker og gode Skove, en 6 a 700 Tønder Hartkorn. - End videre søges til samme Termin 20 a 40000 Rdlr. paa første Prioritet i et ligeledes her i Sielland beliggende Jordegods af omtrent 400 Tønder Hartkorn. Jordebøgerne med videre Documenter ere at faae til Eftersyn hos Johnsen ved gammel Strand Nr. 259. Vi Christian den Syvende, af Gilds Naade Konge til I Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug, er udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmersken og Oldenborg, giøre alle vitterligt: at Vi, efter Provst Hr. AneraaDinehuus, Sognepræst til Østerne paa Færøerne, hans herom allerunderdanigst giorte Anlogning og Begiering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed beevilge og tillade, at han ved Proclama sub pæna præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, udi de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser, Adresse=Contoirets Efterretninger og den Altonaiske Mercur, 3de Gange efter hinanden, maae indkalde alle dem, som vemene sig at have noget at fordre, udi hans og nu afgangne Hustrue Maren Wang Diurhuus fælles Boe, hund enten samme maatte hidrøre fra hans Provste Embede, eller det Ansvar det paaligger ham, som een af Jnspecteurerne for de offentlige Stiftelser og Kirker paa bemelte Færgerne og ellers af hvad Navn nævnes kan, med deres Fordringer at fremkomme, og saadant deres havende Krav, inden fornænte Tids Forløb for vedkommende Skifte=Ret at anmelde og beviisliggjøre, og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter =Loven; dog skal denne Vores allernaadigste Bevilling læses for vedkommende Værneting, samt den Over=Ret, hvor er under samme henhøre hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst haver at rette og for Skade at tage vare Givet udi Vores Kongel. Residents=Stad Kiøbenhavn, den 8de Mai 1795. Under Vort Signet J. S. Efter Hans Kongel. Majests, allernaadigste Befaling. C. v. Brandt. Schow. Colbiørnsen. Rejersen.
Berlingske Tidende, 1795-05-25
J Følge af den allernaadigste Bevilling, indkaldes ub pæn præclusi & pernetui silentiig aste og enhver, som har nogen Fordring og Tiltale paa Provsten Andreas Kuurhuuses og hans Hustrues Maren Wang Diurhuuses Stervboe, hvad enten samme dependerer af Provste skabedet paa Færøerne, som han enge Aar har forestaaet og endnu forestaaer, i saavidt ham, denne Tid som aristlig Skifte=Forvalter og Overformynder, saa og som en af Jnspecteurerne for offentlige Stiftelser og Kirkenne Færøerne, maatte angaae eller af andre og private Handlinger, ingen i nogen Maade antagene dermed at fremkomme for den geistlige Skifte Ret paa Færge, seeneste et Aar og Serlig efter denne Jndkaldelses 3olg da sidste Gangs Jndrykkeler disse Aviser. Kiøbenhavn, den 16de Mai 179. Efter Fuldmagt. J. Schoustrup.
Berlingske Tidende, 1795-05-25
Da Arvingerne efter den for kort Tid siden her ved Døden afgangne Oberst og Chef for det Holsteenske Jnfanterie=Regi J. Müller have declareret ikkuns JustienestaaFølge af en Kongelig Bevilling, dateret Kiøbenhavn den 25de April 1795, den forbenævnte Oberst v. Müllers Credi og Debitorer sun pæna præclinn & perpetuiulentii og ved det dobbeltes Erstatning, de indenlandske inden 3 og de udenlandske inden er Maanerer, at melde sig hos den undertegnede Auditeur Flor i Rendsborg, som Actuario Commissionis, de i Hænde havende Dorumenter indriginali at forevise, troeværdige Gienparter at lade tilbage og at bestille de fornødne Befuldmægtigede, hvorefter Vedkommende sig haver at rette og for Skade at tage vare. Rendsborg, den 12te Mai 1795. Tellequist, L. v. Randel, P. C. Flor, Obrist Lieutenant. Capitaine. Auditeur. Samtlige ved det Holsteenske Jnfanterie Regiment.
Berlingske Tidende, 1795-05-25
J Følge mig allernaadigst meddeelte Bevilling af 30te Januarii d. A., som er læst ved Hamrum Herreds Ret den 21de Februarii og ved Nørre Jyllands Landsting April Maaned sidst, indkaldes 3de Gange herved sub pæna præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, alle som i Anledning af Hamrum Herreds Geistlige Oberformynderie, eller i andre Maader, i Henseende til det af mig hidtil førte, men formedelst Alderdom og Skrøbelighed nedlagde Provste-Embede kan have mig noget at fordre, da jeg ønsker alt inden min Død berigtiget. Giellerup Præstegaard, den 9de Maji 1795. Oluf Petersen, forhen Provst i Hamrum Herred.