Berlingske Tidende, 1810-11-05
Andalusien. Da Levnetsmidlerne stedse blive sieldnere i Cadix, saa har man foretaget adskillige Expeditioner for om mueligt at skaffe sig Proviant. Den 24de August landede General Lasey med 5000 Mand imellem Moguer og Oro, og marscherede strax mod Hertugen af Ahremberg for at angribe ham. 1500 Mand Portugiser under Copansforenede sig med Lasep. Hertugen forsvarede sig tappert, og trak sig sæge tende tilbage, St. Lucar. Der fik han Forstærkning og Fienden gjorde Halt. Nu angreb General Pepin ham og 300 Ryttere bleve fangne eller drædte. Den 29de rykkede vi igien ind i Moguer. Fienden havde indskibet sig om Natten. Den 15de September gjorde man nok et Forsøg mod Mogner, for at faae Vand; men Copans blev inhentet og slaget, og Tropperne fra Cadix maatte i største Hast indskibe sig igien Grenada og Murcia. Blakes Bande havde sidst i August nærmet sig Grenadas Grændser. General Sebastiani rykkede imod den og adspredte den. Armeen indrykkede i Murcia uden at løsne et Skud herfra forfulgtes Fienden end mere, men ingensteds kunde man naa ham. Kuns 2 Detaschements bleve indhentede og tilintetgjorte. Jmedens denne Expedition gik for sig havde 2 Jnsurgenthobe samlet sig i Biergene ved Grenada. De blive angrebne af en Eskadrons=Chef og forjagede efter at have mistet 400 Døde og deres Chef. Paa den anden Side søgde Engellænderne og Jnsurgenterne at betiene sig af Sebastianis Fraværelse. J flere Landsbyer udbrød Oprør og adskillige Tropper bleve satte i Land paa Alpufares Kyst. De indtoge Castellerne Motril og d'Almueger, der næsten vare uden Besætning. General Werle marscherede derpaa imod begge Stederne, som han fandt stærkt besatte. Fiendens Modstand forøgede kun hans Tab; begge Castellerne ere igien i vore Hænder. Borgergarden i Grenada, Æresgarden, der Geistlige, de spanske Soldater og alle Personer af Anseelse i denne Stad have under disse Omstændigheder forholdt sig meget godt. J Egnen ved Mallaga og Ronda er alt roligt. Mancha. En Bande havde vovet at angribe Thomellos den 2den Septbr. General Kruse blev derascheret imod den. Den bestod af 300 Mand Jnfanterie og 200 Mand Cavallerie. Over 1000 faldt, flere bleve saarede. Munition og Bagage faldt i General Kruses Hænder. Vort Tab er næsten intet. De andre Bander ere slagne saaofte man har truffet dem. Guadalapara. Emplimados Bande blev slaget den 14de September af General Hugo, den bestod af 1200 Mand og tabde over 200, hvorpaa den adspredte sig. Catalonien. Efterat have oprykket et betydeligt Corps Jnsurgentere, som vare paa Marschen mod Uldecona, og frattiget den flygtende Flende hans hele Bagage, 1 Fane og 15000 Rationer Bis quit, forenede General Suchets Armee i Catalonien sig med det 3die Armeecorps, hvorpaa Beleiringen for Tortosa strax tog sin Begyn Arragonien. Den sidste Jnsurgent-Chef paa venstre ChroBredde blev angrebet den 20de August. Hen havde blot 30 Mand med sig. Han faldt med 14 af sine Folk; de andre bleve fangne. Arragonierne ere meget velsindede. Man kan reise i hele Provindsen, uden Eskorte. Navarra. Den sidste Jnsurgent Colonne paa 500 Mand er bleven slaget og fordreven til Valencia. Endnu ere blot 3 Jnsurgenthode, hver paa 10 til 12 Mand tilbage i Navarre. De skiule sig i Skoven og paa Biergene. Biscaya. Jnsurgenterne ville nu snart være udryddede af denne Provinds. J Stederne og Byerne oprettes frivillige Borgergarder, som til den Ende forene sin med de franske Tropper. Asturien. J Potes havde Marquisito faaet et nyt Jnsurgent Corps sammentrukket. Han retirerede for General Seras, som satte efter ham, og kastede sig ind i Astarien, i det Haab at kunne angribe General Bønnet i Qviedo med Fordeel. Den 14de Septbr. fik men Efterretning om hans Ankomst, og General Bonget rykkede strax ud imod ham, slog hans 3000 Mand stærke Corps, drædde 400 i Mand, oprykkede hans Cavallerie, gjorde 300 Fanger og adspredte Resten. Gammel-Castilien. J Zangnos var en ny Bande paa over . 1000de Mand bleven forsamlet. General Roguet i Soria, som derom var bleven underrettet, rykkede ud imod den og angreb den den . 6te September. Over 200 Mand og 35 Officerer bleve dræbte, 300 saarede og nogle 100de lode sig fange.