JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1806-02-17
Skrivelse fra Venedig, den 22de Januae. J S.) dags ankom 3300 Mand franske Tropper hertil under General Millig Commando og formerede en Quarripaa St. Markuspladsen, hvor General Miollig lod følgende Proclamation oplæst ved General ficition: "Venetianere! J udgiøre nu en Deel af Kongeriget Jtalien. Napoleon den Stores Skjebne og den lige saa kekkolemædet modige Characteer, som Hs. Keiserl. Høihed Engen Napoleon af Frankerig, Vicekonge af Jtalien, i hvis Navn jeg taler til Eder, besidder, ere Eder Borgen for Eders lukkelige Skjebne. Enighed og de Dyder, som have udmærke Eder i Historien, maae være Grundvolden til Eders Lykke, der nu er uigienkaldelig forenet med de brave Jtalienere, Lykke." - Denne Proclamation fik lydeligt bifald. De i overordentlig stor Mængde forsamlede Tilskuere raatte Keiseren og Kongen leve! Prinds Engen Napoleon leve Soldaterne satte deres Hatte paa Spidsen af Bajonetterne. Derpaa var et store Diner for Officiererne hos General Lauriston og siden Cerele, hvor den østerrigske General Belle garde var tilstede med sine Adjutanter.
Berlingske Tidende, 1806-02-17
General Miollis har ladet bekiendtgiøre, at Cornevalleherefter maae holdes aldeles ligesom i Republikens Tid og at alle under samme kunne offentlig vise sig maskerede. Han har ogsaa allerede sammenkaldt de fornemste Kiøbmænd og forlangt Forslag af dem til at bringe Handelen i Veiret og sætte Banken paa en respectabel Fod. J Arsenalet skal en Krigslaade bygges, hvortil Dalmatien kan levere gode Matroser.
Berlingske Tidende, 1806-02-17
Skrivelse fra London den 5te Februar. Vor Kanalflaade under Admiral Cornwallis er afseilet fra Torbay for igien at tage sin Station for Brest. Admiral Sir R. Strachan er ligeledes afseilet med 4 Linieskibe fra Cawsand=Bay, for at beskytte de til Vestindien og Middelhavet afseilede Koffardieslaader, saalænge de ere under de fiendtlige Kyster. Admiral Thornborough er af Pinmouth for at støde til Kanalsgaden. Det ved sin Sammensetring af Statsmænd af saa forskiellige Partier høist mærkværdige ny Ministerium, hvoraf man kan vente de vigtigste Resultater, har strax virket den besynderlige Forandring, at de hidtilværende heftigste Oppositionsblade pindselig have forandret deres Tone og omstemme nu beres forrige bittre Dadel imod det opløste Ministerium til forrige Lovtaler over alle de Lemmer, med hvilke de høieste Stats Embeder ere blevne besatte og i hvis Tal de nu see Mænd, som de hidtil udelukkende havde offret deres Roes. De seer nu en lykkelig Tidspunkt og gyldne Dage for Storbrittannien i Møde og forsikkre, at den ny Forvaltning er gandske efter. Nationens Ønske, da den er grundet paa en omfattende og liberal Fod, som forener alle Mænd af udmærkede Talenter og Anseelse; hvorfor man oprigtig maa ønske Landet til Lykke med den kraftfulde og respectable Stilling, det vil kunne antage under en saadan Phalanx.
Berlingske Tidende, 1806-02-17
Det ny Ministeriums Udnævnelse vilde upaatvivlig være skeet 3 Dage tidligere, dersom ikke adskillige ventede Tilfælde havde forsinket denne for det almindelige saa vigtige Sag. Lord Moira, som man tog personlig Hensyn til kunde ikke komme fra Skotland hertil, førend den 2den om Aftenen Kl. 6. - Han var neppe afsteget i sit Pallads paa St. James=Pladsen, for han ilede til Prindsen af Wales i Carletonhouse, hvor han fandt en udvalgt Cirkeforsamlet hos Tronfølgeren. Endnu den 31te Januar stod meget tilbage i Henseende til Saaens fuldkomne Berigtigelse. Kongen modtog vel paa hiin Dag Lord Greenville meget gunstig, men satte endnu en Termin af 48 Timer til et afgiørende Svar. J denne Tid var Lord Hawkesburg flere Gange hos Kongen i Cabinettet saavelsom Greven af Liverpool, Lord Hawkesburys Fader, Charles Long, der i største Jil var ankommen fra Jrland Alle disse Omstændigheder opvakte for Øieblikket den Frygt, at Lord Greenvilles og Hr. Fors Forslag maaskee endnu vilde finde hindringer. - Efter de 48 Timers Forløb ophørte al Tvivl og en giensidig god Forstaaelse blev fuldkommen oprettet imellem Kongen og alle dem, som vare foreslagne til de vigtige Stats-Embeder.
Berlingske Tidende, 1806-02-17
Fra den til det gode Haabs Forbierg bestemte Expedition under Sir Home Popham ere Efterretninger indløbne, som gaae til den 18de November. Expeditionen havde blandt sine 8000 Mand kun 60 Syge. Transportskibet Prinds Seorg var stødt paa en Klippe ved Cap St. Roque og gaaet til Grunde. Mandskabet blev imidlertid reddet paa 3 nær Efter Newyork Tidenden af 6te Januar er den lille vestindiske Øe Aruba, som ligger 30 engelske Mile fra Curacao og hidtil har været besat af engelske Tropper, bleven angrebet og erobret ved en bevæbnet hollandsk Chaluppe. 8 spanske Priser, som laae sammesteds, faldt i Hollændernes Hænder; dog blev den vigtigste af 20000 Pd. Sterlings Værdie bortført ved et bevæbnet engelsk Skib, efterat den hollandske Chaluppe to Timer forgieves havde fyret paa den.
Berlingske Tidende, 1806-02-17
Efter de to Dage senere indløbne americanske Tidende, klager man i America med Bitterhed over den amerikanske Handels Forstyrrelse ved engelske Krydsere. Kiøbmændene i Newyork have desangaaende indgivet en Memorial til Kongressens Præsident. De americanske Havne og Forte blive forbedrede; 250000 Daler ere bevilgede til at bygge Kanoneerbaade og 660000 til 6 Linieskibes Bygning. Americanerne klage imidlertid ligesaa heftig over de franske, spanske og haitiske Krydsere.
Berlingske Tidende, 1806-02-17
Den franske Eskadre, som er afseilet fra Brest, bestaaer af to Divisioner, hver paa 6 Linieskibe. Admiral Duck worth forfølger den ene og Admiral Louis den anden. Hieronymus Bonapartes Flag vaier fra Veteran paa 14 Kanoner. Admiral Collingwood krydser for Cap St. Vindent.
Berlingske Tidende, 1806-02-17
Anden Skrivelse fra London, den 7de Februar. Fra Plymouth indløb i Gaar den Efterretning, at Resten af den fiendtlige Brester=Flaade var gaaet til Søes, Hverken i Admiralitetet eller i Staden vil man troe dette, man holder for, at det har været Admiral Cornwalles's Flaade, man har seet. Endeel af denne er formedelst Storm bleven nødt til at vende tilbage til Falmouth.
Berlingske Tidende, 1806-02-17
Ved en Kutter, som i Gaar ankom til Duinerne, har man faaet den Efterretning, at vore Transportskibe med Tropper fra Weseren hver Time kan ventes.
Berlingske Tidende, 1806-02-17
Man holder det nesten for afgjort, at Grev St. Vincent vil faae en vigtig Commando til Søes. Tre Baade fra vor Fregat Pallas har angrebet og taget et Skib ud af Boulognes Havn; det er siden ankommet til Duinerne.
Berlingske Tidende, 1806-02-17
En Person, som er gjort til Fange paa den nylig tagne franske Kaper Jmpromptu, beretter, at der for nærværende Tid er 25000 Mand leirede i Egnen omkring Boulogne, hvor alle Kanonbaadene ere nu saa fuldkomment bemandede, som da den store Armee stod ved Kysten. Tolv Kaper Lug gere krydse bestandig imellem Calais og Boulogne; de gaae til Søes ved enhver gunstig Leilighed og have i de sidste tre Maaneder taget 50 engelske og svenske Skibe, hvis Ladninger ere blevne solgte og Mandskabet bragt til det Jndre af Landet.
Berlingske Tidende, 1806-02-17
Om kort Tid kan man vente et meget stort Avancement i Søe-Etaten.
Berlingske Tidende, 1806-02-17
Sir Hyde Parker, Admiral af det hvide Flag, skal være død i disse Dage.
Berlingske Tidende, 1806-02-17
Extract af et Brev fra Martiniqve, dat. 13te Decbr.: Hs. Majestæts Skib Nimrod ankom paa Høiden af Martiniqve den 10de. Admiral Coherane havde sendt det til alle de forskiellige Øer, for at opbyde alle Hs. Majestæts Skibe i største Jil at forene sig med ham ved Martii niqve, da Admiralen havde faaet Kundskab om, at en fransk Eskadre kunde ventes i disse Vande. Lord Minto er bestemt til General=Gouverneur=Posten i Bengalen i den afdøde Marquis Cornwallies Sted. Man frygter for, at det ostindiske Compagnies Depescher til de forskiellige Embedsmænd i Bengalen og paa St. Helena ere faldne i Fiendens Hænder. Den tagne Paketbaad er bragt ind til Rochelle.
Berlingske Tidende, 1806-02-17
Hertugen af Bedford, der har modtaget Posten som Statholder i Jrland, har i sin Fraværelse overladt Hr. For sit Palais til Beboelse. - Hr. Elliot og ikke Hr. Tier ney er bleven Statssecretair i Jrland.
Berlingske Tidende, 1806-02-17
J Forgaars bleve de ny Ministre indladte til Haandkys hos Hs. Majestæt og modtoge Seglene af Kongens Hænder; de afskedigede Ministre toge derimod Afskeed fra Ham. Slotsgaarden var fuld af Tilskuere for at betragte de nu Ministre, den offentlige Nysgierrighed syntes især henvendt paa Statssecretairen Hr. Fox. Stocks den 7de 3 per Cent red. 61 1/2.3 per Cent conf. 61.
Berlingske Tidende, 1806-02-17
Skrivelse fra Paris, den 5te Februar. J Fredags var en usædvanlig talrig Cour i Palladset, Tuillerierne. Alle Tilstedeværende vare ansagte dertil ved følgende Billet: "Palladspræfecten har den Ære, at melde Dem, at De i Morgen den 31te Januar, Kl. 2, skal indlades, for at bevidne Deres K. K. Majestæter Deres Ærefrygt." Alle gik, ligesom de bleve opraabte, den ene efter den anden, forbi Tronen. Etiquetten var, at giøre tre Hilseneer, den første, naar man stod lige over for Tronen, den anden, naar man havde nærmet sig Tronen og den tredie, naar man var gaaet nogle Skridt fra den. Den blev ikke talet ved denne Cour. Det diplomatiske Corps var ikke tilstede.
Berlingske Tidende, 1806-02-17
I Aftes blev Keiserens Hiemkomst høitideligholdt i Operahuset. Deres Majestæter kom først, da man spillede paa anden Act. Forestillingen blev strax atbrudt ved et almindeligt ofte gientaget Frydeskrig. Alle Tilskuerne stode op- og svingede Laurbærgrene over deres Hoveder. Derpaa blev Theatret forandret og forestillede den ny Broe, hvorpaa Stykket blev spillet under det tydeligste bifald.
Berlingske Tidende, 1806-02-17
J Fredags havde Kongen af Würtemberes befuldmægtgede Minister, Grev von Taube, og Førsten af Lucas og Piombinos befuldmægtigede Minister, Hr. BeliudminiPrivatandience hos Keiseren og opverrakte deres Creditiver. - Prindsessen af Lucca og Pombina med sin Gema- og Kronprindsen af Bayern ventes hertil i disse Dage. Prinds Louis, der var reist Keiseren imøde til Strasburg, er ikke kommen tilbage hertil, men har fra Strasburg tiltraadt en Reise, hvis egentlige Bestemmelse endnu er ubekiendt.
Berlingske Tidende, 1806-02-17
Kongeriget Jtaliens Kron=Storofficerer, Ministre og Statsraader have udstedt en Lykønskningsadresse til Vice, kongen Prinds Engen i Anledning af hans Formæling.
Berlingske Tidende, 1806-02-17
Moniteuren indeholder en Liste paa 22 svenske Skibe, som efter Fiendtlighedernes Begyndelse ere tagne af vore Skibe. Af disse ere 5 opbrændte i Søen, 5 opbragte til allierede Magters Havne og Resten til franske Havne, Desuden ere 7 svenske Skibe anholdte i franske Havne.
Berlingske Tidende, 1806-02-17
De spanske Tropper, som marschere igiennem Frankerig til Toscana, bestaae af 3 Jnfanterierregimenter, hvert paa 1200 Mand, 2 Cavallerieregimenter, hvert paa 500 Mand, og 107 Artillerister.
Berlingske Tidende, 1806-02-17
Moniteuren melder følgende under Artikelen Cadix, efter en portugisisk Fregats Udsagn, der er kommen tilbage fra Brasilien: "En engelsk Escadre med 60 Transportskibe, som havde 8 til 10000 Mand Landtropper ombord, sendte, da den var i Nærheden af Brasilien, en Brig til Bayo med den Erklæring, at en udstaaet Storm nødte den, at løbe ind dertil, da den høilig trængte til Forfriskninger og ikke kunde seile videre, fordi det Skib, der havde dens forseglede Brevskaber tilligemed Underretningen om dens Bestemmelse ombord, var total forliist med hele Mandskabet. Næste Dag løb Escadren ind og lagde sig for Anker. Den portugisiske Commandant havde ladet alle Forterne sætte Forsvarsstand og alle Frie og Slaver bevæbne, for i Nødsfald at kunne forsvare sig. Da den engelske General forlangte Forfriskninger, fik han til Svar, man vilde levere ham saa mange, man kunde. Hans Begiæring, at sætte Tropper i Land, blev afslaaet; han fik blot Tilladelse, at sætte daglig 400 Mand, som ikke maattte være bevæbnede, i Land paa et bestemt Sted, hvor de kunde bevæge sig, men om Aftenen skulde de indskibes. Det blev anviist Engellænderne en Plads til at anlægge et Hospital for de Syge. (Efterretningerne om denne engelske Flode ere uden bestemt Datum. Det er samme Flode, som efter de engelske Tidender skulde være bestemt til det gode Haabs Forbierg.
Berlingske Tidende, 1806-02-17
Skrivelse fra Wien, den 5te Februar. Grev Philip Cobenzl og Baron Felz have allerede faaet Ordre, at gaae tilbage til deres Gesandtskabsposter i Paris og Haag. Papirpengene, som Magistraten her i Staden, havde sat i Circulation under den franske Occupation, skulle indløses i næste Uge.
Berlingske Tidende, 1806-02-17
Keiseren har besluttet, at stifte en ny Orden for Civilstanden, bestaaende af et Guldkors med Devise: For Borgerdyd, som bæres i et blaat og hvidt stribet Baand. Medlemmerne af denne Orden skulle inddeeles efter deres Fortienester i Riddere, Commandeurer og Storofficierer. Den Gratis Gage, Keiseren har bestemt Embedsmændenne, er fastsat paa følgende Maade: De, der ikke have over 1000 Gylden aarlig i Gage, faae 3 Maaneders Glatis=Gage; de, der have over 1000 til 20000 Gylden, faae nu 3 Maaneders Gratisgage, men den ene Maaneds Gage, bliver dem igien afdraget efter 8 Maaneders Forløb, de, der have over 2000 til 5000 Gylden, faae nu ogsaa 3 Maaneders Gratis=Gage, men de to Maaneders Gage bliver dem igien afdraget efter et Aars Forløb.
Berlingske Tidende, 1806-02-17
Hoftidenden melder, at de neapolitanske Tropper, omtrent 57000 Mand, som commanderes af Grev Roger Damas, staae i 3 Leire ved Jano, St. Germand og ved Floden, Tronto. Dronningen var i Begreb med, personlig at begive sig til Armeen med Kronprindsen og Prinds Leopold, men Kronprindsen var bleven angrebet af en heftig Feber. Man havde truffet alle, Foranstaltninger, for i det værste Tilfælde igien at flygte til Palermo. Det Rygte, at Engellænderne skulde have faaet Ordre, igien at indskibe sig til Maltha, er ugrundet.
Berlingske Tidende, 1806-02-17
Skrivelse fra Frankfurt, den 8de Februar. Marschall Augereau sendte den 4de d. M. fra Darmstadt. følgende Skrivelse til vor Magistrat: "Mine Herrer, Min Souverain, de Franskes Keiser og Konge af Jtalien, har befalet mig, at fordre en Contribution af 4 Mill. Fr. at Staden Frankfurt. Da jeg ingenlunde tvivler, mine Herrer, at De ville vise al god Villie, for at opfylde Hs. Majestæts Villie, opfordrer jeg Dem, at levere denne Summa saasnart muligt til den store Armees Generalkas serer. Magistraten bekiendtgjorde den 5te Borgerne denne Fordring og tilføiede: "At Magistraten, fuldkommen overbeviist om Jndbyggernes Skyldfrihed, haabede med Tillid, at Keiseren vilde naadigst antage de allerunderdanigste Forestillinger og ikke paastaae Fuldbyrdelse af en Beslutning, der vilde styrte en uskyldig Stad i dybeste Elendighed. Magistraten ventede at Borgerne ved denne lige saa uventede som uforskyldte høist sørgelige Tildragelse vilde være beredvillige til at forene alle Kræfter, for ikke at gaa til Grunde i denne formodentlig sidste Storm af den nu endte Krig og paa en Tidspunkt, da man kunde haabe Rigstads Forfatningens Vedvarelse." - J Gaar har Magistraten videre bekiendtgjort: "At Hr. Marschall Angereaus bestemte Erklæring indeholdt, at dersom Halvparten af den fastsatte Contribution af 4 Mill. Fr. ikke uopholdelig blev betalt, maatte Staden uden al Skaansel betynges med en videre executiv Jndqvarteerings og Underholdnings Byrd af 10000 Mand; i modsatte Tilfælde kunde man derimod haabe, at ikke allene den anden Halvpart af Contributionen, vilde blive eftergivet af den franske Keisers Naade, men at desuden den nærværende Jndqvarteringsbyrde uopholdelig vilde blive formindsket og den anmodede Indretning af en Lazareth for 4 til 500 Syge i Staden tilbagetaget. Magistraten havde, for at afvende en uberegnelig Ulykke, giver Hr. Marschallen Sikkerhed for ovennævnte 2 Mill. Udbetaling, og saae sig nu i den sørgelige Nødvendighed, at opfordre alle Borgerne til Bidrag til det for Stadens Regiering, aabnede Laan. - Magistraten holder under disse Omstændigheder daglig overordentlige Forsamlinger. J Gaa vare alle Kiøbmændene her i Staden forsamlede. Assessor von Gunderode og Senator Müller tiltræde i Morgen som Magistratens Deputerede Reisen til Paris. Alle Baller, Concerter og Affer. sorte un lige Omstændigheder.
Berlingske Tidende, 1806-02-17
Nu ere ogsaa 7000 Mand af Marschall Augereaus Armee, under General Maurice Mathiens Commando, rykkede ind i Førsten ømmet Aschaffenburg; General Mathien og Brigadegeneral Sarrasin have indqvarteret sig i den churførstl. Slot i Aschaffenburg. J Gaar rykkede nogle tusinde Mand Franske ind i Rheingau. En Contribution af 100000 Rdlr. er bleven paalagt Grevskabet Rødelshelm.
Berlingske Tidende, 1806-02-17
Skrivelse fra Haag den 8de Februar. Breve fra Spanien melde, at der er lagt Embargo paa alle østerrigske Skibe i Cadix og at det samme skal skee i de andre spanske Havne. Aarsagen skal være, at man i Tries, har tilladt en engelsk Kaper, at bringe 3 spanske Skibe bort fra Rheden.
Berlingske Tidende, 1806-02-17
Capitain Eden, der har ført et preussisk Skib, som Escadren i Rochefort har brændt, melder fra Rochefort under 28de Januar. "At han har faaet en Skrivelse fra den preussiske Gesandt i Paris med den Forsikkring, at hele den foraarsagede Skade vilde blive godtgjort af den franske Regiering." Capitain Eden havde, førend hans Skib blev brændt, faaet et Certificat af Escadrechefen, at hans Skibspapirer havde været i fuldkommen Orden og at han følgelig var berettiget til Erstatning af den franske Regiering.
Berlingske Tidende, 1806-02-17
Skrivelse fra Hannover, den 13de Februar. I Gaar gik 13000 Mand engelske Tropper under Seil fra Weseren og Elben til Engelland. J Dag marschere de sidste ruesiske Tropper herfra. Den preussiske Garnison ventes hertil den 15de.
Berlingske Tidende, 1806-02-17
I Gaar forlod Kongen af Sverrig Boltzenburg og begav sig til Ratzeburg, hvorfra han agter, at fortsætte Reisen til Bützow, hvor Hovedqvarteret er. Kongen har skienket Fattigvæsenet i Boltenburg 300 Dukater og den ordførende Borgermester en Gulddaase.
Berlingske Tidende, 1806-02-17
Blandede Efterretninger. Frankerig. Escadren i Rochefort har paa sit forrige Krydstog, efter Forsigtigheds=Forholdsregler, anholdt og opbrændt 23 neutrale Skibe, nemlig: 1 becksk, 2 hamborgske, 3 preussiske, 4 portugisiske, 4 nordamericanske, 5 svenske og 4 danske, nemlig: Societas, Capt. J. Sin dahlsen, fra Pillau til Lissabon; Prindsesse Maria, Capt. Lars Grenager, fra Lissabon til Rotterdam; Providence, Capt. P. J. Fasmer, fra Bergen til Marseille og Junge, Marcus; Capt. M. H. Umen, fra Lissabon til Amsterdam. Abbed Damas, Broder til Grev Damas, der staaer i neapolitansk Tieneste, Grev Hantefort, Madame de Gevres og Madame Duvan ere pludselig afreiste fra Paris. Havnebygningen i Cherbourg har ikke liidt det mindste ved de heftige Storme, som have tilføjet Engellænderne saa stor Skade. Det ny Batterie i Cherbourg er i ypperlig Stand; Engellænderne vove heller ikke mere, at nærme sig dertil.
Berlingske Tidende, 1806-02-17
En Kaper fra St. Malo har bragt 4 engelske Skibe op dertil, som skulde gaae til den Flaade, der krydser for Cadix, med Smør, Ost, Flesk, Ol og Brændeviin. Marie Therese Reboul, Maler og Senator Viens Hustrue, er nyelig død i sit 70de Aar. J Aaret 1757 blev hun optaget til Medlem af det forrige Materacademie. De fleste af hendes Arbeider, som agtes meget høit, ere i den russiske Keisers Cabinet.
Berlingske Tidende, 1806-02-17
Boghandlerne Treuttel og Würt have under Titel: Ludvig den fjortendes Værker, anmeldt en Samling i 3 Bind, som skal indeholde en Sangde efter Kongens Haandskrift aftrykte og af ham selv forfattede Jnstructioner, politiske og militaire Memoirer, Oversættelser og Digte.
Berlingske Tidende, 1806-02-17
Den berømte Delilles Digt maginetion udkommer med det første i 4 forskiellige Udgaver. Prisen paa Pragtudgaven bliver 150 Fr. og paa den ringeste Udgave 7 Fr. En Kone i Byen Hendricourt har født et Drengebarn, der bragde 32 Tænder, som vare bløde og bøielige, til Verden med sig. Barnet døde Dagen efter Fødselen. Begge Forældrene have meget smukke Tænder.
Berlingske Tidende, 1806-02-17
Engelland. Ministeren Pitt, den berømte M. Pitt, Greve af Charams tredie Søn blev født den 8de Mai 1759. Hans Fader var den Gang paa sin Hæders høieste Spidse; men faae sig formedelst Grev Butets Jndflydelse ved den nuværende Konges Tronbestigelse nødt til at nedlægge sin Post, efter at have ved Standhaftighed og Klogskab gjort Storbrittanniens Vaaben frygtelige i alle Verdensdeele. Han anvendte nu alt paa denne sin Søns Opdragelse, som i Underhuset bestandig talte imod Minskeren North. J det 23de Aar blev han ved Ministeriets Forandring Skatkammerkanzler og vedligeholdt denne Post, indtil sin Død, paa de faa Aar nær, da han maatte vig for Addington. Han er ligesaa bekiendt for sin Standhaftighed og Uegennyttighed som for sine udmærkede Talegaver.
Berlingske Tidende, 1806-02-17
Den ved Ministeren Pitts Død ledigblevne Repræsen, tantpost for Universitetet Combringe søges nu af de tre unge Lorder, Henry Petty, Althorne og Røyston.
Berlingske Tidende, 1806-02-17
Batavisk Republik. En Qvægsyge er udbrudt: Landskabet Ravestein. Regieringen har taget de virksomste Forholdsregler, for at standse denne Sygdoms videre Udbredelse.
Berlingske Tidende, 1806-02-17
Østerrig. General Clarke, der under den franske Occupation var Generalgouverneur i Østerrig, har sendt Politidirecteur von Ley i Wien en smigrende Skrivelse og en Gulddaase for hans udviiste Tienstiver.
Berlingske Tidende, 1806-02-17
Efter de offentlige Tidender beløber det østerrigske Monarkies Statsgield sig til 800 Mill. Sylden, foruden de mienske Banksedler, som anslaaes til 400 Mill. Gylden.
Berlingske Tidende, 1806-02-17
Den polske Første Alexander Sapieha har nu endt sine lærde Reiser igiennem Tyrklet og er kommen tilbage til sine Godser.
Berlingske Tidende, 1806-02-17
Tydskland. Den smitsomme Feber, som grasserer Mahren og det sydlige Tydskland har nu ogsaa yttret sig i Frankerig, Rheims, Charleville, Naney og andre Steder. Den grasserer fornemmelig iblant Krigsfangerne, men angriber ogsaa Jndvaanerne, især unge Mennesker. Mortaliteten er saa stor, at den har opvakt Regieringens Opmærksomhed. J nogle Egne af Schwaben, hvor Sygdom nen raser meget stærk, har det medicinske Politievæsen, truffet virksomme Midler derimod.
Berlingske Tidende, 1806-02-17
Den russiske General=Adjutant, Fyrst Peter Dolgorucki, har med skarp Dadel angrebet Grevven Nostitz, som anførte Østerrigerne og den russiske Armees Forposter ved Hollabrunn, men trak sig tilbage midt i Trefningen med sine Tropper, da den franske General Sebastiani opfordred ham til ikke meere at operere med Russerne, saasom Freden, efter den sidstes Foregivende, allerede skulle være sluttet imellem Frankerig og Østerrig. Den russiske ArtiergardeStilling kom herved i største Fare, da disse ikke havde meere end 5000 Mand imod 40000 Mand Franske. Grev No. stit havde i Forveien udgivet en Retfærdiggiørelse. FyrDalgorucki beraaber sig paa selve Fiendens Vidnesbyrd i denne Fegtning og siger, at General Nostitz, istedet for at være ved Armeen, befandt sig nogle Dage i det franske Hovedqvarteer.
Berlingske Tidende, 1806-02-17
Som et Beviis paa de tydske Skribleres og Forlæggeres nedrige Kneb, naar der kan være lidt at fortiene, kan man anføre et nylig udkommet Skrivt under Titel: Mine Reiser igiennem Tydskland a. for Venner og Fiender af Dr. Joseph Gall. Denne sidste har i de offentlige Tidender bekiendtgjort, at han ikke er Forfatter til dette Skrivt, som vrimler af Usandheder.
Berlingske Tidende, 1806-02-17
Spanien. En Grand d'Espagne har givet 60,000 Piaster til Enkerne og Børnene efter de spanske Krigere, som faldt i Slaget ved Trafalgar.
Berlingske Tidende, 1806-02-17
Kiøbenhavn den 17de Februar. Til Qvarantaine=Indretningen i Christiansand indkom den 23de Januar d. A. Galeaskibet Havfruen, ført af Skipper Hans Adamsen, hiemmehørende i Nyborg, kom met fra Mogador med en Ladning Mandler, Gummi og Granatskaller, bestemt til Amsterdam. Det blev lagt under 4 Dages Observations Qvarantaine, hvoraf det igien er løst.
Berlingske Tidende, 1806-02-17
Under 14de d. M. er Justitsraad og Vice=Borgemester, Bech tillagt kongelig befaling, at indtræde som Medlem i Commissionen angaaende Brandvæsenet i Kiøbenhavn.