JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1749-12-01
Da ve, som Kongl. Allernaadigst anbefalede skiftecommissarier udi afg. bl. Hr. Obriste Michaelsens stervboe, under 9 Apr. a. c. med aar og dags frit til skifteretten har ladet indkalde bemlt. sal. Hr. Obristens arvinger, henseende nogen af dem den tid var uden riget og provincen, og de nu ey Ellene er mødt, men endog tilkiendegivet deres tanker og at arve og helde i følge den allern, forordning af 19 Aug. 1735 saa, paa det ingen crestor sig med uvidenhed skal undskylde, er vi foraarsagede herved udi de lanske og tydske oviser at bekiendtgiøre, det skiftet endelig vorder sluttet og ende bragt udi Aalborg den 21 Mai 1750, som er aar og dag i følge lo Hus 5 bogs icap. 29 art, skulle de udenlands Hr. creditorer det imedens, melig forinden finde for godt at lade deres originalfordringer skiftemissarierne forevise, og deraf meddeele verificeret copie til at vedlegge stocollen, kunde skiftet uden lengere udstand sluttes i næst stundende Jan. baaned, og det saa meget des meere, som Deres Kongl. Majest. udi den vedlagde befaling under 26 Mart. 1749, expres befaler at bemlt, skifte Aalborg d. 11 Nov. 1749. til ende bringes snarest skee kand. C. Poulson, Major. J. F. Haack, Capitain Hos Boghandlerne Mumme og Rothe, saa og i deres compagnie-Boghandling paa det Kongl. Vaysenhuus, er at bekomme: Hundrede nye historier, skreven paa Fransk af Mad. de Gomez, nu paa dansk oversat, 3die tome, indeholder følgende historier: 1.) Den Tartariske Prinds. 2.) Fortsættelsen af den Tartariske Prinds. 3.) Tvillinge=Brødrene. 4.) Den uskyldige Utroskab. 5) Den lykkelige Forvovenhed. 6.) Det afbrudte Brylræmmeranter, vilde behage med det snareste at lup. De respective Hr. Præs lade afhente denne 3 deel, og tillige med 12 sk. at prænumerere paa den 4 deel, skulde der endnu findes nogle, som vilde begynde at prænumerere paa den 4de deel, og endnu ikke have de første deele deraf, da er man sindet at tiene liebhaverne med de første deele, for prænumerationsprisen, nemlig 12 sk. da ellers enhver deel uden prænumeration koster 1 mk. 4 sk.
Berlingske Tidende, 1749-12-01
Onsdagen d. 3 Dec. førstk. om eftermiddagen imellem 1 og 3 Slet skal ved offentl. auction Tre DE gang opbydes og om fornøyelig bud skeer, tilden høystbydende bortsælges, Hans Blanchenborg plattenslagers huus beliggende paa Hiørnet af Uhlfelds plads og Skindergaden, alt efter de conditioner som paa auctionsstedet vorder kundgjort, fornevnte huus bestaaer ud til gaden af 11 fag muur og bindingsverk 2 loft høyt med en qvist over 6 fag, samt 2de kieldere under huuset, item et lidet gaardsrom lagt med planker, overalt i værelserne og i verkstedet ere 6 kakkelovne, dernæst meldes liebhaverne til efterretning, at bemelt huus er forsikret i brand-forsikrings cassen for 1600 Rdr. hvoraf premien allerede er udløben og cesserer.
Berlingske Tidende, 1749-12-01
J allerunderdanigst følge af Hans Kongl. Majests. Allernaadigste resolution dat. 26 Mai sidstl. bliver næstk. 3 Dec. om formiddagen kl. slet, efter den Kongl. bygningscommissions foranstaltning, udi saltverkets bygninger paa Christianshavn, holt offentl. auction og indtil nærmere allernaadigst approbation bortsolgt efter de paa auctionsstedet bekiendtgiørende conditioner, alle bemelt, saltverks bygninger, indhægninger og plankverker, samt dertil hørende grund og plads, med en portion derved værende fersk pompevand, saaledes som samme er indtaget og nu findes indhegnet, og udi derover forfattede inventarii forretning findes beskrevet; ligeledes bliver og paa bemlt, tid og sted indsat og paa lige maade bortsolgt endeel sammesteds befindende løse inventarii sorter, efter det derover trykte catalogi formelding; thi ville liebhaverne behage at indfinde sig til bemit tid og sted, og tiener ellers til efterretning, at bygningerne med øvrige ting, 8 dage for auctionens holdelse kand tages udi øyesyn paa stedet, hver dag fra 10 til 12 slet, ligesaa kand og auctions conditionerne faaes til eftersyn ved bygningscommissionen, og hos Hr. Oberste og Hof=Bygmester Eigtved, hvor og de trykte cataloger kand bekommes.
Berlingske Tidende, 1749-12-01
Hermed kundgiøres 3 gange i de danske og tydske oviser, at Caspar Cratsforrige Pensionist i Aug, sidstl. ved døden er afg. uden at have efterladt sig livs arvinger, hvorfore det sal, menneskes ubekiendte arvinger herved med aar og dags varsel indkaldes at møde udi stervboen, udi mit Assessor von Havens logemente paa Vandkunsten, med behørig legitimation hvor vidt de til arven kand være berettiget; til samme tid og sted indkaldes ogsaa alle det sal, menneskes eredi= og debitorer, da enhver efter sin fordrings natur skal nyde hvis ret er.
Berlingske Tidende, 1749-12-01
Af denne privilegerede Avis udgives ugentlig to Stykker hos deres KonalMajest. Hof=Bogtrykker E. H. Berling, boende udi store Canikestræde.
Berlingske Tidende, 1749-12-05
Af 5. Decembr.
Berlingske Tidende, 1749-12-05
Hans Kongel. Majestets af Sverrig Jnterdict, angaaende den i Henseende til Bøgers Oplag misbrugte Frihed. Datum i Senaten den 13 Nov. st. n. 1749.
Berlingske Tidende, 1749-12-05
Vi Frederich &c. Giøre vitterligt, at Os ved Vores og Rigets Cancellie-Collegium underdanigst er forestillet, hvorledes en Bog under den Titel, Borgerlig Regiering &c. (hvorudi Autor har foretaget sig, at handle om de adskillige i Europa brugelige Regierings Maader) er bleven trykt. Og fordi saadan Materie ey alleene og for sig selv udfordrer megen Varlighed og Omhyggelighed, men ogsaa kand forlede en Læser, der ikke noksom er grundet, til Vægelindighed og Vildfarelse, samt Vi desuden for Alvor have sat os for, ikke at tilstæde nogen utilbørlig Frihed, som i ringeste Maade kunde give Anseelse, ligesom vi vilde bifalde den Os og vore Undersaatter saa prhadte Souverainetet, hvilken Vi dog saa vel udi Regierings-Formen, som ogsaa i Vores Forsikring og udi Edictet af 12 Julii indeværende Aar, tillige med Hans Kongel. Høyhed, Arve=Fyrsten, insee som en for Riget nu og i Fremtiden skadelig og fordærvelig Ting: Thi byde og befale Vi herved ey alleneste, at ingen, und Straf af Et Tusinde Daler Sølv=Mynt, maa understaae sig, en ten hemmelig eller offentlig at sælge, eller under hvad Skin det være maatte, at overlade til nogen, forbemeldte Bog, Borgerlig Regiering &c. kaldet, men tvertimod skal alle de Exemplarier, som allerede kunde være solgte, af Kiøberen, under forbemeldte Straf imod Kiøbe=Prisens Tilbagegivelse, udleveres igien. Vi have ogsa desuden ladet udgaae Vores naadige Rescript til Vores og Rigets Cancellie-Collegium, af Jndhold, at samme ved Bøgers Oplag ey alle ne alvorligen skal tilholde Censorem, nøye at efterleve hans Jnstru- og vore øvrige Forordninger, men ogsaa see til, at ingen Tractater som indeholde theologiske Controverser, eller beskrive enten Vore eller ogsaa de i andre Puissancers Stater brugelige Regierings Maader, maa befordres til Trykken, førend de udi bemeldte Collegio er blevne meldte og fremviiste. Hvorefter alle Vedkommende a. Friderich.
Berlingske Tidende, 1749-12-05
Moskov, den 7 Nov. Hendes Keyserl. Majestet har alt for nogen Tid siden fattet den Resolution, at deele sin Søe-Magt udi 2 egale Departemens, som skal kaldes Departementet for Nord=Søen og Departementet for Øf ster-Søen. Hvert af dem skal bestaae af et vist Antal Krigs-Skibe Fregatter og andre Fartøye, med dertil hørende Officerer og Matroser, ved hvilket Middel man herefter er altid i Stand til at kunde skikke en mægtig Flode ud i Søen.
Berlingske Tidende, 1749-12-05
Wien, den 22 Nov. Der tales om, at der skal det tiende Churfyrstendom oprettes, og dertil skal to gamle Fyrstelige Huuse være i Forslag, nemlig det Hessiske Huus, hvorom i den Henseende allerede er talt under Keyser Carl den Syvendes Regiering, og det Høyfyrstelige Huus af Saxen Gotha, hvilket sidste stærkt understøttes og recommenderes af Chur Hannover.
Berlingske Tidende, 1749-12-05
Basel, den 14 Nov. Af seeneste Breve fra Freyburg fornemmes med Fornøyelse, at alle Tegn til Uroelighed og Tvedragt, som der paa Stedet havde yttret sig, ere ved Magistratens Forsigtighed aldeles blevne qvalte udi Fødselen, og at de dertil brugte Hielpe Midler have været lige saa kraftige som nødvendige. Men om Roligheden i en anden Svidser-Canton, hvor den vel er restitueret, er lige saa vel stadfæstet, kand endnu ikke vist forsikres.
Berlingske Tidende, 1749-12-05
Venedig, den 6 Nov. Hist og her udi Jtalien giøres saadanne Anstalter, som tegne til intet andet, end at visse Puissancer udi fornøden Fald vil sætte sig i bevæbnet Stand. Jblant andre Beretninger foraarsage de, som fra Modena indløbe, næsten den største Opmerksomhed; saa som Hertugen har fattet den Resolution, at holde 10000 Mand paa Beene, det Svidser=Regiment ikke med iberegnet, som denne Friste til sin Tieneste lader oprette. Det vrimler her allerede med Folk, som agte sig til Rom, for at bivaane Jubel=Aaret, og deriblant findes mange Engelske Jacobiter. Prinzen af Hessen-Cassel siges ogsaa at ville, paa sin Reyse fra Paris til Jtalien, incognito besøge Staden Rom.
Berlingske Tidende, 1749-12-05
Rom, den 8 Nov. Den Mængde Stands=Personer, som efterhaanden arrivere i denne Stad, for at bivaane Jubel=Aarets Helligholdelse, er saa stor, at de ikke meere kand tælles. Det kand være Vidnesbyrd nok, naar man melder, at der ingen store Gaarde ere meere at faae til Leye, og at fornemme Stands-Personer maa nøyes med smaa private Huuse, og deraf give 30 a 3 Pistoler til Leye om Maaneden.
Berlingske Tidende, 1749-12-05
Marseille, den 18 Nov. Det fameuse Rhinoceros, som for næsten et Aar siden blev bragt til Frankrige, og ført omkring i de fornemmeste Stæder, skulde med et lidet Fartøy transporteres herfra til Jtalien; men det har styrtet sig ud i Vandet, har væltet Fartøyet, og svømmet til Land=Kanten. Men dets Eiermand og mange Passagerer ere derover druknede, og Dyret bliver nu efterledt paa Landet.
Berlingske Tidende, 1749-12-05
Paris, den 21 Nov. Frankrige er undgaaet een af de største Ulykker, hvormed Himmelen kunde straffet det. Kongen var i Torsdags paa Vild=Svine Jagt, og skiød efter eet af disse Dyr. Det blev saaret, men gik i det samme ligesom afsindig løs paa Hans Majestet. En Piqveur sprang i en Hast til, og afværgede dets A., men blev derover farlig saaret. Jmidlertid skiød Kongen anden gang, og fældede Soen, som var over 6 Aar gammel. Der tales meget om en anseelig Leyer, som udi næstkommende Foraar skal formeres i Elsas. Den ne Tidende synes meget trolig, helst siden man ikke behøver først at lade Tropper marchere dertil, saasom der ere allerede nok udi samme Provinz og dens Naboelag.
Berlingske Tidende, 1749-12-05
London, den 21 Nov. Det er paa nærværende Tid saa usikkert her i Staden for den store Mængde Straten=Røvere, at man hverken om Natten eller ved Dagens Lys tør driste sig ret ud paa Gaderne. Den 17de hujus, om Morgenen, blev Admiralitets=Lord, Duncannon, da han lod sig bære i en Porte=Chaise ud af sit Huus, angreben af tvende Røvere, som vare væbnede med Pistoler, og tænkte at plyndre ham ud; men denne Herre drog sin Kaarde, og gik dem med saadan Hæftighed paa Klingen, at de maatte give sig paa Flugt, førend Vagten endda kunde komme saa nær, at have grebet dem. Derimod er Hr. HoratioWalpole, den yngste Søn af forrige Græve af Oxford, i gaar Aftes ved en anden Bande bleven angreben i hans Karret, som toge har Penge, Uhr og Kaarde fra ham.
Berlingske Tidende, 1749-12-05
Hamborg, den 1 Dec. Seeneste Breve fra Stokholm forsikre, at Hendes Kongel. Hør hed, Cron-Princessen gandske vist skulde være frugtsommelig igien. De melde ogsaa, at det Project, at etablere og udbrede den Svenske Handel i Vest-Jndien, som for nogen Tid siden er bleven Raadet forestillet, har fundet Approbation, og at Kiøbmændene allerede giøre Anstalter til at skikke udi næstkommende Foraar en Qvantitet Vahre den hen, som skal bestaae af Sverriges Producter. J Finland skulde Cossakkerne have faaet Ordre, at rykke noget tilbage fra de Svenske Grændser, men de øvrige Tropper stode endnu i deres forrig Postering.
Berlingske Tidende, 1749-12-05
Kiøge, den 2 Dec. Det hendes ofte, som vi maa henregne til Feyl og Skrøbelighed, at vi, naar vi ere indtagne af mange Ting, lide ligesom en Afmagt i Hukommelsen, og ikke kand fremstille en Sag, som vi dog ere vil dende om, saaledes som vi bør, men i den Sted, snart sætte det ene for det andet, snart komme frem med det ringeste for det fornemmeste. Fra dette Sted er vel beretted noget om den Lystighed, som har været iblant Borgerne, men da derhos er bleven glemt de solenne, og med den forbigangne store Jubel-Fest meest convenable Fæstiviteter, som ere holdne saa vel i Kirken, som i den Latinske Skole, agtes det ubilligt, om ikke misundeligt, at vilde dølge for Publico den allerunderdanigste Pligt og Skyldighed, som man saa vel paa dette, som paa andre Steder har seet sig forbunden til at observere. Den 1ste Dag af Jubel=Festen blev med allerstørste Devotion og Andagt helligholdt, da Sogne-Præsten Mag. Mossin prædikede til Høymesse, og heel opbyggelig og lærd af den anordnede Text uddrog som i en Hoved Sum og Lærdom: l. De tvende Støtter for een, for Gud behagelig, og for Regenterne og Rigerne høyst lykkelig Regiering, som er Guds Miskundhed og Sandhed. 11. Den Grund og Middel, som disse Støtter hvile paa, som er Guds Pagt. Med Application paa disse Riger, og Guds naadige Forsiun imod disse Rigers Regentere af den Oldenborgske Stamme. For og efter Prædiken var fuld Music, og blev endeel Arier udsiungen, som Skolens Cantor Monsr. Flindt dertil havde forfærdiget, der passede sig paa denne Høytid, saa Guds Huus med idel Jubel=Fryd var allevegne opfyldt. Samme Dag til Aften-Sang prædikede den residerende Capellan Mag. Røg, og viiste kort og næt i Textens Ord: 1. Kong David til Krone og Scepter ophøyed af Gud. II. Kong David med Krone og Scepter nedbøyed for Gud. Med Application paa Guds store Naade og Forsiun imod vor Konge og det Kongel. Huus, og paa vor Konge og det Kongel. Huuses Ydmyghed og Taknemmelighed imod Gud, da ligeledes for og efter Prædiken blev musiceret. Den anden Jubel=Festes Dag blev musiceret i den Latinske Skole, da Rector Scholæ Mag. Sporon holdt i eendeel Lærdes Overværelse fra Klokken 11 til Kl. 1, en Latinsk Oration de Vitis, & virtutibus, qvibus eminuere gloriosissimi Domo Oldenburgica Regnatores, humanis majoribus, hvortil han tilforn ved opslagen Programma havde inviteret Geistligheden saa vel i Byen, som uden Byes, samt saa mange af Byens Jndvaanere, som vare Kiendere og Elskere af Studeringer og det Latinske Sprog. Den tredie Jubel-Festens Dag blev ligeledes holden en Latinsk Oration af øverste Hører ved Skolen Monsr. Hiort, som Insignia Regni meest tracterede, da eendeel Geistlige og andre Lærde var og tilstæde, hvilke, efter at de havde været overværende ved disse Actus, gave deres inderlige bifald og Samtykke tilkiende over vores Høyloflige Kongers høystfortiente Roes og Berømmelser, som dog aldrig kunde udføres nok, og derpaa gik derfra i saa stor en Glæde, Fryd og Fornøyelse, som fra nogen anden vidtløftig Tractament.
Berlingske Tidende, 1749-12-05
Helsingør, den 5 Dec. Her i Sundet ere følgende Skippere ankomne: Den 28de Nov. Peder Nielsen af Kiøbenhavn, fra Christiansund til Kiøbenh. med Sild; Christian Hansen af Flensborg, fra Amsterdam til Kiøbenhavn, med Styk-Gods; Peter Jørgensen af Kiøbenh. fra Bourdeaux til Kiøbenh. med Viin; Lorenz Landt af Apenrade, fra Lisabontil Kiøbenh. med Salt; Lorenz Lorenzen af Eckernførde, fra ibid. til Dublin, med Bielker. Den 29de: Henrich Kriegsman af Sønderborg, fra Finmarken til Kiøbenh. med Fisk.; Hans Christian Voltmand af Apenrade, fra Port a Port til Kiøbenh. med Salt; Christian Aubeck af Apenrade, fra Port a Port til Kh. med dito; Lorenz Nielsen Svane af Kiøbenhavn, fra Bourdeaux til Kiøbenh. med Viin. Den 1 Dec. Lars Bornholm af Kh. fra Trundhiem til Kh. med Sild; Jørgen Rollossen af Apenrade, fra Mallaga til Apenrade, med Rosiner. Den 2den: Jon Kolstrup af Kiøbenh. fra Friderichshald til Kiøbenh. med Bræder. Den 3die Ole Rasmusen af Kiøbenh. fra Trundhiem til Kiøbenh. med Sild; Michel Jacobsen, Rønne af Kiøbenh. fra St. Thomas til Kiøbenh. med Sukker; Peder Krog Collin af Kiøbenh. fra St. Croix til Kiøbenh. med dito; Jess Holmer af Apenrade, fra Port a Port til Kiøbenhavn, med Salt.
Berlingske Tidende, 1749-12-05
Kiøbenhavn, den 5 Dec. Den 28 Oct. haver Hans Kongel. Majest. Allernaadigst beskikket Amts=Forvalter Christian Bruun til at være Cammer-Raad.
Berlingske Tidende, 1749-12-05
Hendes Majestet, vor Allernaadigste Dronning, befinder sig ved Sin Høye Frugtsommelighed saa vel, at Hendes Majestet endnu ligesom ellers, tillige med Hans Majestet Kongen, af og til besøger Skuespillene.
Berlingske Tidende, 1749-12-05
J Onsdags, den 3 hujus, behagede det Allerhøystsamme, at besøge det Franske Theatre, og i Aften agter Hendes Majestet at benaade den Jtalienske Opera paa Charlottenborg-Slot med sin Allerhøyeste Nærværelse.
Berlingske Tidende, 1749-12-05
J gaar var Apartement ved Hoffet; og om Formiddagen erholdt den her subsisterende Russisk Keyserl. Envoye, Hr. Baron von Korfen Coureer, hvis medbragte Depeches Hans Excellence strax communicerede det som sædvanlig forsamlede Høye Kongelige Geheime Conseil.
Berlingske Tidende, 1749-12-05
Høy- og Velædle Magistraten her i Staden har under 24 Novembr. ved Placat ladet publicere Hans Kongel. Majestets, foruden de allerede om Laugene i Almindelighed forhen udgangne Kongel. Allernaadigste Forordninger og Anordninger, som forbyder Haandverks og Laugs=Svennenes Selvraadighed, Spadsere Gang, utilladelige Sammenkomster, og deres Mesteres Arbeydes Forsømmelse, med videre, ydermeere Høybemeldte Magistraten tilsendte Allernaadigste Rescript af 21 dito, bestaaende af 7 Poster, hvorudi deslige Selvraadige og Oprøriske dicteres tilbørlig Straf, samt foreskrives Rettergangs Maaden imod dem, og iblant andet forordnes, at saavel Reglementet for Steenhugger=Muurmester=Tømmer= og Snedker-Svenne af 24 April. 1734, dets 4de Post, samt Muurmesternes LaugsArtikler af 31 Aug. 1742, deres 26de Post, skulle herefter strække sig til alle Laugenes Svenne, samt deres Hælere og Medhielpere i Almindelighed.
Berlingske Tidende, 1749-12-05
Siden den bedrøvelige Syge iblant Horn=Qvæget endnu hist og her yttrer sig udi dette Riges Provinzer, saa vil man communicere Publico et Middel, som med ønskeligste Virkning er brugt først udi Holland, og derefter paa et vist Herskabs Gods her i Landet, og bestaaer udi følgende: Til et hvert Høvde tages 2 a 3 Potter RuugKliid, eller i Mangel deraf lige saa meget Hvede=Kliid, dette sættes med 6 a 8 Potter got rindende Vand til Jlden, og bør det kaage saalænge, indtil een tredie Deel deraf er bortkaagt, hvorefter det tages af Jlden, og vrides af igiennem et reent Klæde; udi denne afstede Suppe kommes et halv Pund Venedisk Sæbe, sættes dermed atter paa nogle Gløder, dog ikke at kaage, indtil man ved en flittig Omrøren fornemmer, at Sæben gandske er smeltet, hvoraf Suppen bliver meget jevn; denne lader man lidet svale, indtil den ikke er meere end Melk varm, og giver man da denne Portion eet Høvde ind, om mueligt, paa eengang med et Horn; derefter maa samme Høvde røres lidet, og continuerer man med denne Drik at give, hver Dag eengang, indtil man seer kiendelig Bedring, som gemeenlig skeer efter 1 a 2 Portioners Brug.
Berlingske Tidende, 1749-12-05
Foruden dette kand man og efter Behag, een 3 Timers Tid efter at Qvæget har faaet det forrige, give hvert Høvde et Pulver af 1 og en halv Drachma Jalappe Rod, ind udi en halv Vegel Dansk Brændeviin.
Berlingske Tidende, 1749-12-05
Ved Kiøbenhavns Told=Cammer ere følgende Skippere. indkomne: Den 1 Dec. Cornelius Nielsen, fra Vordingborg, med Magazin=Rug og Byg, Povel Hansen, fra Christiansund, med Sild og Fisk; Anders Nielsen, fra Bergen, med dito; Hans Exeboe, fra Flensborg, med Østers, Rasmus Christensen, fra Naschov, med Hvede. Den 2den: Lars Bornholm, fra Trundhiem, med Sild og Fisk, Henrich Krigsman, fra Find marken, med Fisk; Christen Knudsen, fra Aalborg, med Magazin=Rug; Capt. Rønne og Capt. Peter Kraag Collin, fra Vestindien, med Sukker; Christen Hansen, fra Amsterdam, med Støkgods; Claus Ibsen, fra Porta Port, med Salt; Peder Jørgensen, fra Bourdeaux, med Viine. Den 3die Lorens Nielsen Svane, fra Bourdeaux, med Viine. Den 4de: Ole Rasmusen, fra Trundhiem, med Sild og Fisk, Mouriz Andersen, fra Rørvig; Hans Jngerslev, fra Randers, med Magazin=Rug; John Kolstrup, fra Fredrichshald, med Tømmerlast; Jan Jansen, fra Fehmeren, med Byg og Hvede. Udgaaene: Den 28de Nov. Hans Larsen til Faaborg; Peder Hansen til Bandholm; Niels Nielsen til Rønne; Christian Jacobsen til Sønderborg. Den 29de: Anders Smidt til Naschov; Ole Larsen og Jan Theisen til Rørvig; Peder Andersen til Odensee; Ole Hansen til Præstøe. Den 1 Dec. Claus Gertsen til Dragøe; Peter Ottesen til Faaborg; Jørgen Lintrup til Fridericia. Marcus Jensen til Saxkiøbing; Jens Jørgensen til Aarhuus Jan Dentzer til Amsterdam. Den 2den: Anders Krumbek, Jørgen Johansen og Christopher Johansen til Fehmeren; Anders Andersen til Saxkiøbing; Capt. Andreas Olsen Toffte til Vestindien. Den 3die Jeppe Møller og Søren Jørgensen til Faaborg; Niels Hansen til Nyborg; Jacob Macheprang og Jochum Sohn til Fehmeren. Den 4de: Hans Ereboe til Flensborg; Jens Høg til Randers; Jacob Babbe, Michel Woderberg, Anders Ehlers, Lorens Bull og Martin Brandt til Fehmeren; Hans Andreasen til Hadsund.
Berlingske Tidende, 1749-12-05
Avertissemens. J det Kongel. Hofbogtrykkerie er ved trykken udkommen: Rigernes Almindelige Jubel Glæde, over Guds besynderlige Under=Tegn og Naade mod den Kongel. Oldenborgske Stamme, som udi tre hundrede aar har siddet paa Thronen, betragtet i en Prædiken paa den store Jubel-Festes første dag, d. 280ct. 1749, i den Kongel. Christiansborg Slots=Kirke til Høymesse, tillige med en kort Jubel=Tale, paa Festens tredie Dag ved en nye Kirkes Grundlæggelse, saa og en Fortale, om Jubel-Festens høytidelig Helligholdelse, altsammen efter Allernaadigst Kongel. Befaling holdet, forfattet og til Trykken hengivet af P. Hersleb, Biskop over Siellands Stift, stykket for 2 mk. 4 sk. saa er og endnu at bekomme: Kiøbenhavn i sin Jubel=Glands, for 1 mk. Fra pressen er udkommen en prædiken under følgende titel. Jubel-Prædiken til Erindring for den nærværende og de efterfølgende Slægter om Guds uskatteerlige Naade mod disse tvende Riger i at opholde den glorværdigste Kongel. Oldenborgske Stamme paa den Danske Throne i 3 hundrede Aar, holden i Holmens Kirke til Høymesse d. 28 Oct. 1749. af Matthias Hviid. Samme prædiken sælges hos Boghandler Pelt paa Børsen, og ligeledes kand bekommes i Holmens fattiges skole i Laxegaden hos skoleholderen Mouritz Hansen, for 1 mk. paa trykpapiir, og 1 mk. 8 sk. paa skrivpapiir.
Berlingske Tidende, 1749-12-05
Skifteforvalterne udi den i Staden Bergen i Norge afdøde Major Hugen von Ahlefeldts stervboe, lader udi de Khavnske danske og tydske, samt Altonaiske viser 3de postdage efter hinanden for alle uden byen og riget ho ende arvinger, debi= og creditorer, bekiendtgiøre, at de samme skifte har begyndt, og saa snart skee kand, agter at slutte og til ende bringe, til den ende, at enhver, som udi dette stervboe noget maatte have at fordre, eller dertil vare pligtig, betids, og inden aar og dags forløb, sig ville indfinde, og deres havende søgemaal, krav eller gield, hos Raadstueskriver Hans Geelmuyden, samme steds angive, da enhver der efter hvad lov og ret medfører skal vederfares, hvo for længe udebliver, haver sig selv skaden at tilskrive.