Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-08-30
De græsketyrkiske Anliggender. Endelig giver den i Smyrna udkommende Tidende et Slags Officialberetning om Jpsaras Jndtagelse, der i det Væsentlige indeholder Stadfæstelse af dette nye Beviis paa spartansk Heltesind. Som det Vigtigste tilføies derfor her ikkun enkelte Omstændigheder. Efterat have ladet Øen rekognecere den 2 Juli, gav Admiralen, af Frygt for et Overfald af de Jpsariotiske Skibe, om Aftenen Signal til at tænde Laternerne. J Betragtning af at de Stridendes Antal kun beløb sig til 6000 Md., hvoraf næsten Halvdelen var Albanesere, lod Øens Primater Skibene afvæbne, Oldinger, Qvinder og Børn bringe ombord paa dem, og Roerne opbrænde, for at afskjære ethvert Haab om Rettrade. En Reserve af 2500 til 3000 Md. blev opstilt i Middelpunktet af Øen, for til alle Sider at komme de i Kjempende tilhielp. Med Daggryet den 3die rykkede Flaaden i to Afdelinger mod to modsatte Punkter af Øen, hvoraf den ene udførte Landgangen uden synderlig Modstand, og fordrev Albaneserne. Opflammede af det lykkelige Udfald trængte Tyrkerne over Bjerge og Dale frem til det Jndre af Øen, medens de flygtende Qvinder og Børn udbredte Skræk iblandt Hellenerne, som hidtil kjekt havde forsvaret i Staden. 600 Hellenere kastede sig med 24 Kanoner indi Fortet Nicolo. En anden Anfører Apostolos, som havde Kommandoen paa den anden Side af Øen, besluttede, da han intet fornam til Fienden, at afseile med 150 Md. til Staden; men da han underveis traf 20 Skibe fulde af Qvinder, Børn og Oldinger, drivende uden Roer for Vinden, Havet skjult med Liig, og hørte at Jpsara ikke var mere og Heltene alle døde, betog Forfærdelse Oldingen, og hans Ledsagere flygtede med ham paa Briggen Leonidas. Ved at erfare sine Folks seierrige Fremskridt, sendte Kapudan Pascha friske Tropper iland med Ordre til at storme Fortet Nicolo. Hele Dagen den 4de anstrængte de sig forgiæves. Da Jpsarioterne omsider faae, at al videre Modstand var unyttig og kun Heltedøden tilbage for dem, til hvilken Ende de havde anbragt Miner til alle Sider, holdt de i nogle Minuter inde med Jlden. Herved voxte Tyrkernes Mod; de styrtede frem med Stormstiger og vare i Begreb med at trænge ind, da Kastellet i det samme affyrede en Kanon, trak den Jpsariotiske Fane ind og heisede en hvid med Paaskrift: Frihed eller Død! Og de lode det ikke blive ved Ord; thi neppe var det skeet, førden skrækkeligste Explosion paafulgte. Jpsarioter, Tyrker - Alt var i eet Nu forsvunden, hele Penrystet i sin Grundvold og Skibene paa Havet: følte i flere Miles Afstand det voldsomme Slag. Endnu nævner hiin Beretning, efter temmelig sikre Rygter, Albanesernes Anfører Cotta, et usædeligt Menneske, fød Græker, men der to Gange havde skiftet Religion, som den skjændige Forræder. Alt for nogen Tid siden var han denunceret for Regjeringen; men da han ikke kunde overbevises, betroede den ham en Post paa en Punkt af Øen, som holdtes for utilgjængelig og just her fandt Landgangen først Sted. Fremdeles meldes, at kun omtrent 20 Skibe af den Jpsariotiske Søemagt have reddet sig til Hydra. J Begyndelsen kunde de andre Øers Beboere neppe forvinde Skrækken over, at dette Bolværk for den helleniske Frihed var faldet; men saasnart de erfarede det herviske Forsvar, skulle de alle have besluttet at sælge deres Liv lige saa dyrt, og herved maa da Smyrnenserens Spørgsmaal: hvorledes Grækenland vil modstaae Afrikas og Afiens forenede Magt, ansees fuldelig besvaret.