Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-05-30
Konstsagerne bestaae af Billedhuggerarbeide i Træ, i Statuer af Marmor, Alabast og Gibs; i Stykker af Perlemor, Koraller, Skildpadde, Enhjørne, Næshorn etc., i Guld og Sølv, Bronze, Kobber, Staal og Jern, Krystal og Glas, Vox, og bosserede Sager, i puncteret Arbeid; Miniatur, og emaillerede, Olie= og Vandfarvemalerier; i Elfenbeen, Porcellains-, Straa og Papkonstgienstande; i guld- og sølvbroderede Sager; Arbeider af Leer; en Samling af Modeller og mathematiske Sager; etruriske Vaser, og Kar af Bronze. De forevises af en Professor og en Doctor. I det vi traadte ind i det forreste Værelse modtog Professoren os (thi Doctoren havde Trault med at skrive) og bad os sidde ned, da han ventede endnu nogle Personer. Hans Hensigt var at slaae to Fluer med eet Smæk; men da han havde modtaget to preussiske Tha ler, saa havde det vel ikke været for meget, om han havde gjort to Smæk. Det varede længe førend de, der skulde amalgameres med os, vilde indfinde sig. Endeligen kom to tydske Herrer, hvoraf den ene af Professoren blev betitlet med Doctor. Vi maatte indskrive vore Navne og hvor vi vare fra i en stor Bog Professoren viste os nu allerførst Emmerne, hvoriblandt den Samling, som Kong Friedrich den anden havde kjøbt af Baron Philip von Stosch, for 20,000 Ducater og som ialt bestaaer af 3650 Stykker. Han fremviste kunde kostbareste og henvendte sin Tale især til Dotoren, der lod til at være Archæolog, i det han gjorde opmærksom paa de Fortræffeligste; men hver Gang han flyede een af Selskabet en Gemme, for at betragte den mod Dagen, bad han, at man for Himlens Skyld skulde tage sig iagi- og ikke lade den falde. Jeg betragtede hver al disse Kostdarheder, som noli me tangere, og 190 enhver der blev mig præsenteret med et dybt Buxgaae fra mig; thi, sæt, at jeg havde været saa ulykkelig, at lade saadan en Tingest falde, og den gik itu, hvorledes skulde jeg kunne erstatte den, Disse Antikers Forfærdigere have allerede været døde over to Tusinde Aar, og selv om de endnu levede, hvor skulde jeg faae dem opspurgte nu i Grækenland, da Tyrkerne husere der saa grumt, vilde end Hr. Eynard eller Hans Excellence Capo d'Jstria, med deres sædvanlige Tienstfærdighed, understøtte mig? At lade det Beskadigede restaurere i Europa og af en nyere Mester, var ikke tænkeligt, thi, hvor godt end Restaurationen havde været, vilde Kiendere, som Professoren og Doctoren, dog maaskee havt noget at udsætte derpaa. Disse og lignende ængstende Jdeer svævede mig saa stærkt omkring i Hovedet, at jeg ikke vovede at røre ved nogen af Gemmerne og følte næsten en Gysen, ved blot at see paa dem. Denne Samling af Gemmer er virkeligen een af de kostbareste i Europa, og man finder herAntiker af mageløs Skjønhed. Samleren, Ba ton Stosch, var en berømt Archæolog, født i Custrin 1691. Han studerede fra 1706 af i Fraukfurt an der Oder, egentligen Theologie, men især Archæologien; gjennemreiste Tydskland, Holland, Engelland, Frankrig og Jtalien, for at lære at kjende de berømteste Konstværker og selv samle Antiker; blev siden engelsk Agent i Rom og levede siden 1731 i Florenz, hvorhan omsider døde 1757. Winkelmann beskrev Gemmerne i et eget Værk (Description des pierres graves du fen Baron Stosch, Flor, 1760) og dette Værk ligger her til Eftersyn.