Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-11-11
Christiania, den 18de October. Da 3die Committees Forslag om Pengevæsenet fandsynlig maa være en Gienstand, der i høi Grad vil interessere Alle, har Redactions=Committeen troet at opfylde Publicums Ønske ved her at meddele Samme saaledes, som det er indstillet til Odels thingets Bedømmelse. - Efterat 3die Committe i Jndledningen til sit Forslag har etableret følgende Grund Principer: 1) Rigsforsamlingens Beslutning og Garantie af 19de Mai 1814 skal overholdes. 2) Den midlertidige Rigsbank bør strax ophæves, og Tilladelse til en ny privat Bank Oprettelse træde i Stedet. 3) Rigsbank-Repræsentativernes Jndløsning bør ei forenes med den vordende nye Bank. 4) Jndløsningen skal foretages af en fra den almindelige Finantsbestyrelse særskilt Jndretning. 5) Den Rigsbanken ved Forordningen af 6te Januar 1813 tillagte Heftelse i faste Eiendomme bør ganske bortfalde; samt gjennemgaaet de til Sammes Betænkning henviste Forslage, gaaer den over til at foreslaae en nye Lovgivning om Pengevæsenet af saadant Jndhold: §. I. Norges midlertidige Rigsbank sættes herved ud af Virksomhed. – §. 2. Den bemeldte Bank ved Forord. af 5te Januar 1813 tillagte Heftelse bortfalden ganske, og Alt, hvad deraf er betalt, være sig Capital eller Rente, betales tilbage. – §. 3. Rigsbankens Repræsentativer og Forskrivelser skulle indfries, overeensstemmende med Rigsforsamlingens Garantie af 19de Mai 1814, nemlig: 376 Rbd. N. V. mod 200 Norske Dalere (S. 23). - s. 4. Jndfrielsen skal besørges af en Realisations-Commission, bestaaende af 3 Medlemmer, som Storthinget udnævner, og meddeler Jnstrux. Den antager selv de fornødne Betienter, hvis Antal dog ikke maa overstige 3. §. S. Rigsbankens Directeurer skulle ufortøvet slutte deres Bøger og Regnskaber, samt i det Seneste inden 1ste Jan. 1815 aflevere disse til de af Storthinget, i Overeensstemmelse med Grundlovens 75de §. k, udnævnte 5 Stats-Revisorer, som gjennemgaae, og, efter befunden Rigtighed, qvittere Regnskaberne. Til samme Tid skulle tillige Bankens Fordringer, Beholdninger og Eiendomme, overleveres til forbemeldte Realisations-Commission, som da tiltræder sine Forretninger og, saasnart Revisionen er fuldendt, modtager Bankens Bøger. §. 6. Rigsbanksedlernes Jndløsning skal bevirkes ved en almindelig Skat paa Formue og Næring, saaledes, at 13 Mill. Rigsbd. N. V. indbetales i 4 paa hinanden følgende Aar fra 1816 Aars Begyndelse, nemlig: i det første Aar 6, i det andet 3, i det 3die 2 og i det 4de 2 Mill., men Resten inddrages paa den i 7de §. bestemte Maade. - §. 7. J Aaret 1819 inddrager Realisations-Commissionen alle Rigsbank sedlerne, som derefter strax sætttes ud af Omløb, og efter bemeldte Aars Udløb modtages intet Repræsentativ til Jndløsning. For de indleverede Sedler udstæder Realisations-Committeen StatsObligationer paa ustemplet Papiir, lydende paa Norske Dalere efter det Forhold mod Rigsbank pengene, som 3die §. ommelder. Disse Obligationer, hvoraf ingen maa udstædes paa mindre Sum end 100 Norske Dalere, skulle lyde paa Navne, og forrentes med 4 pC. fra Udstædelsen. Renten, tilligemed et aarligt Afdrag paa Capitalen, erlægges hvert Aar med 6 pC. af den oprindelige Capital, hvorved Obligationen indfries i 28 Aar, saaledes, som vedhæftede Tabel udviser. Obligationerne kunne transporteres, men Transporten skal skrives paa det for Pante-Obligationer af lige Størrelse paa den Tid anordnede stemplede Papiir. – §. 8. De saaledes indkommende Rigsbanksedler skulle maanedligen under saadant Tilsyn, som Kongen forordner, offentlig forevises og opbrændes, ligesom og det opbrændte Antal af hver Sort skal anoteres i Bankens Bøger, og bekjendtgjøres - §. 9. Den i Rigets offentlige Tidender. 6te §. paabudne Skat lignes af det nu forsamlede Storthing saaledes, at det hele Storthing først bestemmer den Andeel, som ethvert af de 5 Stifter, hvoraf Riget, efter den geistlige Jnddeeling bestaaer, skal tage deri; og at det ethvert Stift Paalignede derefter fordeles paa dets Amter, Kjøbstæderne indbefattede, af Stiftets Repræsentanter. - §. 10. Det Forhold, hvori de i et Amt beliggende Kjøbstæder hver for sig skulle deeltage med Landet i Skatten, bestemmes af en Amts-Commission, under Bestyrelse og Forsæde af Amtmanden, som dog ingen Stemme har. Commissionen skal bestaae af een Mand fra ethvert Tinglaug og en med disses Antal lige Mængde fra Byerne; og naar et Amt indbefatter flere Byer, har enhver al disse uden Hensyn til dens Størrelse, Ret til at stille lige mange Ligningsmænd, forsaavidt det kan bestaae med Forhold til Bygdernes. Denne Commission afgjør ogsaa, hvorvidt nogen Deel af Land-Districtet bør henregnes til Kjøbstædernes Corporationer; dog skulle Kjøbstæderne i Finmarkens Amt i Henseende til denne Ligning ansees at §. 11. Den Amtets henhøre under Landet. Land-District paafaldende Skat lignes paa Thing laugene af en Commission, bestaaende af Amtets Sorenskrivere og een Mand af hvert Tinglaug, men paa de enkelte Personer i ethvert Tingloug, af en Commission, bestaaende af 3 Mænd fra ethvert Sogn i Thinglauget. Ved Vin Ligning bestyrer Amtmanden, og ved denne Sognepræsten for den Menighed, der udgjør den største Deel af Tinglauget, Forretningerne, dog uden at have Stemme. - §. 12. Til at fordeele Byernes Skat paa deres Jndvaanere nedsættes i enhver Bye en Commission, hvis Størrelse det overlades til de efter Grundloven stemmeberettigede Jndvaanere selv at bestemme. Lignings=Forretningen foretages under Bestyrelse og Forsæde af en Magistratsperson, der, som saadan, dog ingen Stemmeret har (Fortsættes.)(Af Hamb. Corr.) Carlsruhe, d. 28 October. J dette Øieblik indløber den Efterretning, at Østerrigerne, Preusserne og Bayrerne, paa deres Tilbagemarsch pludselig have faaet Ordre at gjøre Holdt. Gjæringerne i det Jndre af Frankrig have uden al Tvivl foranlediget denne Forholdsregel.