JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1836-11-22
Jfølge vedtagen Bestemmelse i Stervboet efter afgangne Kjøbmand Christen Brix heraf Byen, bliver Boets faste Eiendomme, nemlig : 1) Gaarden Nr. 97, beliggende paa denne Byes Østergade. med tilhørende Have og Eng, 2) Fire Agre paa Fædumfald i Jndmarken, og 3) Tre Skjelholmagre ibidem. opraabt ved offentlig Auction til absolut Bortsælgelse Mandagen den 19de December førstkommende, den 2den Januar 1837, samt den 16de f. M., hver Dags Formiddag Kl. 10, De to første Auctioner afholdes paa Raadstuen, og den tredie i Stervbostedet. Conditioner og øvrige Eiendommen vedkommende Documenter, der paa Auctionsstedet blive bekjendtgjorte, ere forinden til Eftersyn paa Undertegnedes Contoir, og tjener denne Bekjendtgjørelse til alle Vedkommendes Efterretning, i Overeensstemmelse med Placaten 22de April 1817. Nyekjøbing paa Morsøe, den 15de November 1836. Rummelhoff.
Berlingske Tidende, 1836-11-22
Auction over Kreaturer m.v. Onsdagen den 23de November førstkommende, om Formiddagen Kl. 11, lader Hr. Kjøbmand Holm til Marienbergeller Viintappergaarden, paa Grund af Gaardens Brand, ved Auction, som afholdes paa Stedet, bortsælge Resten af Besætningen, bestaaende af: 7 gode Heste, hvoriblandt et Par udmærket gode Kjøreheste, 1 1/2 Aar gl., og 18 gode Malkekøer, hvoraf 2 nylig have kælvet og de øvrige kælver i Løbet af Vinteren, samt desuden circa 300 Tdr. Kartofler og Kaalraber; Alt imod Betaling til Godsforvalter Bruun, boende i Lille Larsbjørnstrædet Nr. 183. Det bemærkes, at vederhæftige Kjøbere erholde Credit til 1ste Januar næstkommende. Mandagen den 28de November 1836, om Formiddagen Kl. 10, bliver ved offentlig Auction paa Raadstuen i Ringsted bortsolgt 30 Stkr. gode jydske Køer, 4 a 6 Aar gamle, tilhørende Hr. Krigsraad Conradsen til Nørlund. Ringsted, den 19de Novbr. 1834. ParhoffVare-Auctioner.
Berlingske Tidende, 1836-11-22
Onsdagen den 23de Novbr., Kl. 11, bliver i den kongl. Handels Locale paa Börsen ved Auction bortsolgt et Partie grönlandske Skindvarer bestaaende an 1700 Stkr. bedste Svartsidede, lidet beskad. dito meget dito dito bedste spraglede. lidet beskadigede dito meget dito dito bedste blaaesidede. Sælskind. lidet beskad. dito meget dito dito ad bedste gemene lidet beskad. dito meget dito dito 80 Stumper. 1300 Stkr. Rensdyrskind 1ste Sort, dito 2den dito. dito 3die dito, 250 dito meget beskadigede. dito i Stumper. 140 – blaae Ræveskind 1ste Sort, 217 – dito dito 2den dito 366 dito dito 3die dito. 111 – dito dito 4de dito, 81 – hvide dito 1ste dito. 112 – dito dito 2den dito, 216 - dito dito 3die dito. 26 - Hjörneskind. 19 - valrosskind v. 103 Lspd. 5 Pd. 60 Eenhjörningshorn v. 660 1/4 Pd. circa 450 Pd. reen Edderduun. 500 – Daunffald. 79 Sæt Vandklæder 1ste Sort, 90 dito 2den dito. dito brugte. 13 Par Beenklæder 1ste Sort, 18 – dito 2den dito 270 Pd. Rensdythorn, Varene ere beliggende i Handelens Pakhuse, og paavises af Pakhuusforvalter Hilcker.
Berlingske Tidende, 1836-11-22
Skifte=Jndkaldelser. J Grosserer A. L. v. Halles til Skiftebehandling opgivne Boe, have tvende Creditorer, som oprindeligen have anmeldt Fordringer i Boet efter Conto Couranter, senere, i Henhold til Documenter de have fremlagt, ladet vedlægge Paastand om Betaling for deres Fordringer som efter Haandskrift. For at erklære sig over disse Paastande, indkaldes alle Boets Vedkommende at møde ved en Session i Boet, som Torsdagen den 8de December førstkommende, om Eftermiddagen Kl. 5, holdes paa undertegnede Delbancos Comptoir i Kronprindsessegaden Nr. 391, hvorefter Boet til Slutning ventes optaget. Kjøbenhavn, den 18de November 1836. Som Commissar er i Grosserer A. L. v. Halles Boe, Prætorius. Delbanco.
Berlingske Tidende, 1836-11-22
J Boet efter afdøde Qvæghandler Søren Jensen Stok vad af Tviis Sogn, er en Skiftesamling berammet at afholdes paa undertegnede Skifteforvalters Contoir, Torsdagen den 29de December næstk., Formiddag Kl. 9, hvorved Repartitionen, om mueligt, vil blive fremlagt; hvilket herved, overeensstemmende med Anordningerne bekjendtgjøres. Hierm Ginding Herreders Skifteret i Holstebroe, den 12te November 1836. Rellemann.
Berlingske Tidende, 1836-11-22
J Boet efter afdøde Sognepræst til Sevel Menighed Martin Hartmann Lund og forhen afdøde Hustrue Ane Magrethe, fød Ussing, er en Skiftesamling berammet at afholdes paa undertegnede Skifteforvalters Contoir, Onsdagen den 28de December næstk., Formiddag Kl. 9, hvorved Repartitionen om muligt vil blive fremlagt; hvilket herved overeensstemmende med anordningerne bekjendtgiøres. Hjerm Ginding Herreders Skifteret i Holstebroe den 12te Rellemann. November 1836.
Berlingske Tidende, 1836-11-22
At en Skiftesamling er berammet i Stervboet efter afgangne Geheime Conferentsraad m. m. Frederik v. Moltke af Cavaleerboligen ved Walløe, at afholdes paa Tingstedet her paa Walløe, Fredagen den 23de December førstkommende, Eftermiddag Kl. 3, bliver, i Overeensstemmelse med Placaten af 21de April 1824, herved bekjendtgjort. Rode. Walløe, den 16de November 1836.
Berlingske Tidende, 1836-11-22
At der vil blive afholdt en Skiftesamling i Stervboet efter afgangne Kirk fanger og Skolelærer af Endersløv Mathias Dreyer paa Tingstedet her paa Walløe, Fredagen den 23de December førstkommende, Formiddag Kl. 10, og at Boet da forventes sluttet, bekjendtgiøres herved, i Overeensstemmelse med Placaten af 21de April 1824. Node. Walløe, den 16de November 1836.
Berlingske Tidende, 1836-11-22
Skifterne efter: 1) Sognepræst Ferdinand Thura i Gjern og 2) Farver Thomas Rasmusen Fischer i Skanderborg, blive foretagne paa mit Contoir heri Byen, Fredagen den 9de December næstkommende, Kl. 10-12. At Sager af Vigtighed for begge disse Boer ville blive afgjorte, og det Sidstnævnte om muligt blive sluttet, kundgjøres herved overeensstemmende med Placaten 21de April 1824, til alle Vedkommendes Efterretning. Skanderborg, den 18de November 1836. Blichfeldt.
Berlingske Tidende, 1836-11-22
At Boet efter heri Byen afdøde Sukkerraffinadeur Johan Simon Beyer vil vorde foretaget paa denne Byes Raadstue, Mandagen den 12te December førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, og Repartition paa denne Dag vorde fremlagt, samt Boet, om muligt, sluttet, saadant bliver herved bekjendtgjort tilde Vedkommendes Efterretning, i Overeensstemmelse med Placaten 21de April 1824. Randers Skifteret, den 8de November 1834. S. Poulsen. A. L. Reiersen.
Berlingske Tidende, 1836-11-22
Proclamata. Ved Proclama, som vil blive læst inden Kyekjøbing Byetingsret, den 19de dennes, og inden den Kongelige Landsoverret i Wiborg den 28de næstefter, indkaldes med 12 Ugers Varsel, Alle og Enhver, der formene sig at have nogen Fordring i afgangne Kjøbmand Christen Brix's Stervboe heraf Byen, til for mig, som Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjør deres Fordringer.
Berlingske Tidende, 1836-11-22
Nyekjøbing paa Morsøe, den 10de November 18. Kummelhoff.
Berlingske Tidende, 1836-11-22
Kjøbenhavn. Trykt i det Berlingske Bogtrykkerie med Hurtigpresse. me for 1 Rbd. 3 s Qvart. Subskription modtages her i Staden, Pilestræde Nr. 118, og i Provindserne paa de Kgl. Postcontore kommer daglig og tilbringes Abe dende
Berlingske Tidende, 1836-11-23
forsendelse. med en til Kon brevposter. legerede. rin for af Berlingske politiske
Berlingske Tidende, 1836-11-23
ertissements. idende. Udgivet og forlagt ved Brødrene Berling; redigeret af Archiater Schönberg. Onsdagen den 23de November. og 279.
Berlingske Tidende, 1836-11-23
Udenlandske Efterretninger. England.
Berlingske Tidende, 1836-11-23
London, den 15de November. – Den 11te den nes ankom fra Bilbao Skonnerten "Swallow" til Portsmouth med nogle saarede Officerer, 75 Jnvalider, Koner og Børn, Skibet havde forladt Bilbaa den 8de, men vidste hverken om Bilbao eller om hele Spanien mere, end hvad vi vide. Den herskede stor Mangel ved Legionen, og den ankomne General Le Marchant skal her søge om Rationer. Brigadeer-General Godfrey og Oberst Wylde vare sendte til Søes til Santander, for derfra at gaae til Madrid med Forestillinger herom. Lord Hay laa med den største Deel af hans Krigsfartøier i St. Sebastian; kun Kinghowe laa endnu paa Bilbaos Revier mellem Portugalete og Havet.
Berlingske Tidende, 1836-11-23
Fra Barcellona er, i Følge Efterretninger fra den 1ste dennes, den der liggende engelske Flaade afgaaet til Malaga, til de derværende Englænderes Beskyttelse.
Berlingske Tidende, 1836-11-23
Frankerig.
Berlingske Tidende, 1836-11-23
Paris, den 13de November. Prinds Ludvig Buonaparte skal efter sin Fængsling i Strasborg have yttret: Vel vidste jeg, at mit Hoved stod paa Spil; men man har skuffet mig. Jeg roede, at Frankerig var kjed af sin Regjering, og at Erindringerne om Keiserdømmet vilde tilvende mig Hær og Folk.
Berlingske Tidende, 1836-11-23
Moniteuren indeholder nogle Enkeltheder over Strasborger=Anliggendet. Det mærkeligste er, at Prinds Buonaparte og hans Staldbroder Parquin for Alvor have havt i Sinde at gjøre et Laan paa 150,000 Franker, og foreløbig derfor at pantsætte Familiens ved Bodens beliggende Ejendomme. Udførelsen af dette Project lykkedes dem imidlertid ikke. - J Følge den videre Undersøgelse i Strasborg ere ogsaa nogle Personer blevne fængslede i Rancy; blandt andre en Officeer af det 65de Regiment, Porret Morvan, og en Englænder, Hr. Gormann. J Baden Baden er en Tjener hos Grev Grecourt, Prinds Ludvigs Ordonants-Officeer, blevet fængslet, og der er blevet lagt Beslag paa Grevens Heste, Møbler og andre Effecter. – J Strasborg er General Leclene blevet udnævnt til Gouverneur for Artilleri-Skolen; efter General Cara mans Afgang havde Oberst Vandre forestaaet disse Forretninger.
Berlingske Tidende, 1836-11-23
Gazette de Tribunaur, meddeler følgende Udtog af et Brev fra en Underofficeer af Vendames Garnison til sin Broder i Brest, skrevet den 1ste Nov., altsaa tvende Dage efter hiint revolutionaire Forsøg: J en af vort Regiments Escadroner havde tyve Husarer sammensvoret sig, for om Natten fra den 30te October at myrde samtlige Underofficerer. Det vilde have været forbi med os, hvis ikke en Trompeter, som man drog med ind i Complottet, havde følt Samvittighedsnag, aabenbaret Alt og saaledes tilintetgjort Anslaget. Da de Sammensvorne saae deres Planer strande, tilte de hen til Casernens Corridorer og udstødte oprøreriske Skrig. Derpaa faldt nogle Pistolskud, uden at det dog gik saa alvorligt til, som man kunde have ventet. En Qvarteermester er dødeligt saaret, og en anden Underofficeer har faaet et Sabelhug over Ansigtet. Omsider blev dog Roligheden gjenoprettet ved nogle af de Sammensvornes Flugt, der, beskyttede af Mørket og den øieblikkelige Uorden, kastede sig ud i Floden. De ville dog ikke undløbe den fortjente Straf.
Berlingske Tidende, 1836-11-23
Journalen tilføjer, ved at sammenholde dette Brev med den virkelige Begivenhed bliver det klart, at man har indbildt Underofficererne i Vendømme, at hele Planen var rettet paa dem, for destomeer at forsikkre sig om deres Hengivenhed.
Berlingske Tidende, 1836-11-23
Strasborg, den 13de November. – Det herværende ministerielle Blad melder Prinds Ludvigs Afreise til Paris saaledes: "Med Hensyn til Prinds Ludvig Buonaparte har Regjeringen fattet en Beslutning, som man længe havde forudseet. Navnet Napoleon kunde ikke stilles for en Assise-Ret, og uden at tale om, hvilke Betragtninger, man vilde anstille over en retslig Dom mod et Medlem af denne Familie, der under Byrden af en politisk Anklage fremstilles for Dommeren, paalagde en lignende (tidligere) Fremgangsmaade, som Kamrene havde billiget, Regjeringen den Pligt, at forfølge den af samme betraadte Vei. Man sige hvad man vil, Prindsens Stilling var ikke den samme som hans Medskyldiges; een og samme Fremgangsmaade kunde derfor ikke anvendes mod dem. – Forrige Onsdag ankom en Escadron-Chef af Gensdarmeriet i Paris, ledsaget af en Officeer med fem Gensdarmer, hertil Strasborg med en bestemt og formel befaling fra Krigsministeren og Ministeren for det Jndre til General-Lieutenant Voirol, Divisionens Øverst-Commanderende, og til Neder-Rhinens Præfect. Denne Befaling foreskrev de tvende nævnte Embedsmænd, ufortøvet at udlevere Ludvig Buonaparte til Escadrons-Chefen. Befalingen fuldbyrdedes strax og endnu samme Aften Kl. 7 afreiste Prindsen i en Postchaise til Paris, hvor han i dette Øjeblik maa være ankommet. Alt berettiger til den Formodning at han vil blive bragt til de forenede nordamericanske Stater. Vi for vor Deel kunne ikke andet end billige den af Regjeringen fattede Beslutning, Det vil give Oppositionen en ny Text til Declamationer; det maa man være fattet paa. Var Prindsen hjemfaldet Tribunalerne, havde Oppositionen ikke forsømt at raabe derover, over Uretfærdighed. Man gjør det, som den i Hjertet egentlig ønsker men den vil raabe endnu høiere. Man maa vide at foragte det: Spanien.
Berlingske Tidende, 1836-11-23
Fra San Sebastian har man Efterretninger indtil den 8de d. M.; de indeholde kun Skildringer af den brittiske Legions Pengemangel. J et Brev paastaaes, at General Le Marchant er gaaet til England, for at faae Levnetsmidler af den brittiske Regjering, da Commissariatet kun havde Proviant endnu for tre Uger, hvis dette Forlangende ikke opfyldes, skal Generalen fordre Transportskibe, forat Legionen kan komme tilbage til England. – En anden Correspondent paastaaer, at General Le Mar chants Sendelse gaaer ud paa de, de Saarede og Lemlæstede tilkommende Pensioner, for hvilke den brittiske Regjerings Garanti gjøres saare nødvendig da det spanske Ministerium ikke heller lader disse Pensioner udbetales. Den 7de d. M. var Brigade-General Godfrey virkelig afgaaet til Madrid med den brittiske Commissair, Oberst Wylde, for endnue gan at knytte Underhandlinger med den spanske Regjering om Legionens Pengetrang. – J senere Efterretninger fra den spanske Grændse vil man vide, at Carlisterne have den 8de d. M. bragt deres Skyts fra Guernica til Bilbao, for atter at begynde Angrebet paa denne Stad. – Espartero stod endnu i Mena-Dalen og Villareal holdt Passer mellem Balmaceda og Orduna besat. – Den 10de d. M. er en Bataillon paa 400 Mand blevet indskibet i San Sebastian til Portugalete. – General Le beau havde bemægtiget sig Stillingen St. Barbara ved Maneru. En Afdeling Carlister, der tilte til, for at beskytte Stillingen, blev med stort Tab slaaet tilbage. J Estella frygtede man meget for Christinernes Fremmarsch. – Med sin til 800 Mand sammensmeltede Vande er San faldet ind i Asturien, og fra Santander meldes af 5te d. M., at han er total slaaet. Rodil har indberettet hedder det fra Madrid af 7de d. M. – at han har slaaet en Deel af Gomes's Arriere Garde.
Berlingske Tidende, 1836-11-23
Portugal. Journal des Debats" fortæller nu ogsaa, at den i Lissabon er udbrudt en Contra-Revolution. Dronning Marie skal med de gamle Ministre, Saldan haCarvalho og Marquis Palmella, have begivet sig til Belem og der erklæret, at hun ikke anerkjender Constitutionen af 1820, men at hun derimod vil gjenoprette Don Pedros Charte. Den engelske Flaade havde ikke gjort den ringeste Bevægelse, og Folket forholdt sig roligt.
Berlingske Tidende, 1836-11-23
Tydskland. J Vien havde man i de sidste Dage af October en saadan Kulde, som man ellers i det Højeste kun pleier at have der ved Juletider. Jkke alene i Bjergene, men ogsaa paa Sletterne laa Sneen alenhøit og hindrede baade Fragtvognene og Reisende i at komme frem. Vien selv frembød et ejendommeligt, interessant Skue; thi midt i den dybe Snee stode endnu de grønne Acazier og Poppler, hvormed Glacierne mellem Staden og Forstæderne ere saa rigeligt beplantede.
Berlingske Tidende, 1836-11-23
Kong Otto af Grækenlands anden Adjutant, den unge Miaulis, er ogsaa død af Cholera. Han ledsagede Kongen paa Reisen til Oldenborg og blev den 12te d. M. syg i Uffenheim ved Würtzborg; her maatte han blive tilbage og døde allerede den næste Morgen.
Berlingske Tidende, 1836-11-23
Belgien. Brüssel, den 12te Novbr. - Paa en Tak-Adresse fra Senatet, i Anledning af Trontalen, har Kongen meddeelt følgende Svar: "Mine Herrer, Med Glæde modtager jeg Udtrykket af Senatets Sindelag. Det har vidst at sætte Priis paa min Regjerings Forhold og paa Landets Forfatning. Begivenhederne have overtruffet min Forventning; hver Dag har tilintetgjort en forudfattet Mening. De materielle Jnteresser, der for Øjeblikket truedes af politiske Bevægelser, have gjenfundet den Sikkerhed, der erdem uundværlig. Vor industrielle Velfærd har vundet en umaadelig Udvikling; det blomstrende Belgien, seer alle sine Rettigheder anerkjendte udenlands. Det sikkreste Middel til at vedligeholde denne Tingenes lykkelige Stilling, er fuldkommen Eendrægtighed mellem min Regjering og de lovgivende Kamre. Mine Herrer, jeg regner paa den aabne, ærlige Medvirkning fra Senatets Side, der allerede har givet mig saa mange Beviser paa Hengivenhed.
Berlingske Tidende, 1836-11-23
Norge. J Storthingsmødet den 11te Novbr. kom, iblandt andet, under Behandling den Kongelige Proposition angaaende Eftergivelse af endeel af Kongsberg Jern værks Betjentes Gield til Statskassen. Dette blev af Storthinget bevilget for Halvparten af Gjelden eller 3,183 Spd. – Ogsaa fremkom samme Dag den kgl. Meddelelse om de Foranstaltninger, der ere trufne med Hensyn til dette Aars mislige Kornhøst. Denne Sag besluttede man at vedlægge Protocollen,
Berlingske Tidende, 1836-11-23
Jndenlandske Efterretninger. Rosebye paa Falster, den 16de November. Paadenne Dag fandt en mindeværdig og behagelig Høitidelighed i denne Byes Skole Sted, idet Stiftets Overøvrighed, Hr. Kammerherre, Stiftamtmand v. Jessen, overleverede den fortjenstfulde Skolelærer, Lindholm det ham allernaadigst forundte Hæderstegne som Danebrogsmand, i Overværelse af Stiftsprovsten og Sognepræsten, Skoleungdommen og en talrig Forsamling af Menigheden samt Lærerens Venner.
Berlingske Tidende, 1836-11-23
Hans Højvelbaarenhed Stiftamtmanden udviklede i sin Tale Reformationens Jndflydelse paa Underviisningsvæsenet i Almindelighed; han berørte derpaa den frydelige Kjendsgierning, at vor elskede Konge, i Erkjendelsen af hvad der skyldes de Mænd, der have fremmet Skolevæsenets Tarv, med Alles Tilfredshed havde erindret flere af de værdige Skolelærere, som i en Række af Aar med Flid og Held havde virket i deres Kald, og at han havde givet disse et hædrende Beviis herpaa ved de Naadesbeviisninger, som Han i Anledning af Jubelfesten havde uddeelt. Efterat Anordningerne om Danebrogs mændene vare oplæste, Eeden var aflagt, og de velvilligste Ønsker for Skolelærer Lindholm vare yttrede, sluttede Hans Højvelbaarenhed sin Function med den hjerteligste Bøn om Guds Velsignelse og Beskjermelse for Landets Fader, hvilken Bøn bleve udtalt med den dybe og varme Taknemmeligheds og Hengivenheds Følelse, af hvilken Hans Højvelbaarenhed saa umiskjendelig besieledes, og som fandt en levende Deeltagelse hos den talrige Forsamling.
Berlingske Tidende, 1836-11-23
Hvad der kom fra Hjertet gik her til aabne Hjerter, hvor det med Glæde vil forvares.
Berlingske Tidende, 1836-11-23
Til Slutning lykønskede Sognepræsten Skolelærer Lindholm med det modtagne Hæderstegn, og fornyede derhos den venlige Erindring om Stiftets forrige Biskop, den elskede og af Skolevæsenet høist fortjente P. O. Bøisen, der havde været Lindholms Lærer, og fra hvis Seminarium, han var den første Elev, som blev demitteret. En Anledning til denne Erindring var ogsaa i det mærkelige Tilfælde, at denne Act just fandt Sted paa den afdøde Biskops Fødselsdag. Før og efter Handlingen blev med fleerstemmigt Chor afsjunget Nr. 79 og 437 af vor evangeliske Psalmebog. Alles Hjerter forenede sig i den Bøn: Gud velsigne gamle Danmark og dets elskede Konge.
Berlingske Tidende, 1836-11-23
Aarhuus, den 19de November. – Der afbrændte 3 Gaarde ved Jldebranden i Gaar i Gjedding By, halvanden Miil herfra. Jlden formodes opkommet ved at man i den Gaard, hvori den udbrød, havde skaget Hør ved en tændt Lygte.
Berlingske Tidende, 1836-11-23
Helsingør, den 21de November. – Den 18de have 21, den 19de 11 og den 20de 22 Skibe clareret Øresunds Told.
Berlingske Tidende, 1836-11-23
J Ugen fra 12te til 19de Novbr. have 199 Skibe clareret ved Øresunds Toldkammer, nemlig 23 fra Nordsøen og 176 fra Østersøen. J Ballast gik 12 Skibe – alle nordfra. Af de 187 lastede indehavde 51 Sædevare og Bælgfrugter (deraf 24 bestemte til Norge), 46 Tømmer og Trælast, 9 Hør, 30 Hørfrø, 14 Talg o. s. v. Til Kjøbenhavn hjemkom 1 Skib fra Jsland. Med Meel gik 2 Skibe fra Danzig til London. – Jndtil sidste Løverdag Eftermiddag Kl. 3 – da den ugentlige Sundliste sluttes have 11,346 Skibe i Aarets Løb passeret Sundet.
Berlingske Tidende, 1836-11-23
Ligesom Helsingørs Magistrat ifjor besørgede udgivet en Oversigt over Byens oeconomiske Tilstand, ved Slutningen af 1834, saaledes har alt i nogen Tid et lignende Skrivt for Aaret 1835 været færdigt fra Magistratens Side. Det er i det væsentlige udarbeidet efter samme Plan som det forrige, men derhos indlemmet en Extract af Fattigvæsenets Jndtægter og Udgivter. Formedelst flere mellemkommende Forhindringer for Bogtrykkeriet er Trykningen af Skrivtet bleven noget forsinket, men, da den største Deel deraf alt er fuldendt, saa kan om meget kort Tid det Manglende ventes suppleret.
Berlingske Tidende, 1836-11-23
Kjøbenhavn, den 23de November. Under 13de November d. A. har det behaget Hans Majestæt Kongen at benaade med Danebrogsmændenes Hæderstegn: Vagtmester Niels Jensen Sønderbye af det Slesvigske Curasseer-Regiment og Stabstrompeter Johan Hartnach af det Holsteenske Landseneer Regiment.
Berlingske Tidende, 1836-11-23
Det skotske Havedyrknings-Selskab i Edinburg havde i Aaret 1829 udsat en Priisopgave for den grundigste og meest omfattende Fortegnelse og beskrivende Beretning over de ikke i Skotland dyrkede eller forekommende Species og Varieteter af Løv arter, Træarter o. s. v., og som dog maatte passe til Landets Clima. Selskabet har nu tilkjendt det Skrivt, Hr. J. Booth, Eier af den Flottbeckerske Træskole, har indsendt over denne Gjenstand, Prisen, en Guldmedaille.
Berlingske Tidende, 1836-11-23
Efterretninger at blandet Jndhold. En i Boston udkommende Tidende meddeler følgende Oversigt over Befolkningen i de største Stæder i de forenede nordamericanske Stater i Begyndelsen af Aaret Ny-York ...... 269,873. Philladelphia...... 200,000. Bal imore....... Boston........ Ny-Orleans ....... Charlestown..... 34,500. 1790 havde Ny-York 33,131 Jndvaanere, og nu har dets Folkemængde forøget sig med 236,742.
Berlingske Tidende, 1836-11-23
Paa Jernbanen mellem Brüssel og Antwerpen har i afvigte September Maaned de Reisendes Antal beløbet sig til 103,060.
Berlingske Tidende, 1836-11-23
Vi have forhen meddeelt vore Læsere, at Dusavelsfjorten Dages Lidelser, hans Haab, Frygt og endelige Redning have givet Theaterskribenten Charles Desnoyers Stof til at bringe ham paa Theatret. Stykket, hvori dette skeer, hedder: "Le puits de Champpert, om Touvrier lyonnais", Drama i tvende Malerier, med et Efterspil: "La resurrection." Dette Arbeide blev givet første Gang, faa Aftener efter at denne tragiske Begivenhed var lykkelig endt, paa Ambigu-Theatret i Paris, det gjentages hver Aften for fuldt Huus. Hr. Engelhardt, Professor i Dorpat, var den Første, som efter sine paa en Reise i Ural gjorte Bemærkninger, fik den Formodning, at disse Bjerge maatte indeholde Diamanter, Efter hans Anviisning lod den russiske Regjering foranstalte Gravninger, men de havde intet heldigt Udfald. Grev Polie, Eier af det Gebeet, hvor der graves Guld og Platina, var lykkeligere, og de første russiske Diamanter bleve først fundne paa hans Grund just til samme Tid, da Hr. v. Humboldt foretog sin Reise til det asiatiske Rusland. Antallet paa de hidtil udgravede Diamanter overstiger ikke 34 eller 35, og de ved deres Opdagelse foranledigede Omkostninger beløbe sig til 320,000 Franker.
Berlingske Tidende, 1836-11-23
J Nystrelitz er nylig en Bondekone blevet forløst med fire Børn, en Dreng og tre Piger, af hvilke dog det ene døde strax efter Fødselen.