JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1834-11-06
Godt Bønder=Smør sælges i Fjerdinger hos Albert Raffel, ved Vesteraa.
Aalborg Stiftstidende, 1834-11-06
En confirmeret Dreng, helst fra Landet, som skriver og regner godt, kan strax blive antaget i Handelslære. Det Nærmere erfares paa Adresse-Contoiret.
Aalborg Stiftstidende, 1834-11-06
Stedet Nr. 323 i Brandstrupgaden agter Eieren underhaanden at bortsælge. - Det bemærkes, at Stedet er grundmuret til Gade og Gaard, og 2 Etager høit. Vesterlunde i Lerup Sogn, under Hjørring Amt, ers underhaanden at faae tilkjøbs; dens Hartkorn er 8 Tdr. Skpr. 1 Fdkr.; den bestaaer af gode frugtbare Jorder med Enge, og er i særdeles god Gjødnings-Tilstand. Dens Bygninger ere gode og indrettede til Beboelse for en Familie udenfor Bondestanden. Kreaturholdet er for nærværende Tid 8 Heste, 38 Fækreaturer og 60 Faar. Jldebrændsel af alle Slags haves i Overflødighed, og Avlinger kan meget udvides. Lysthavende behage at henvende den til Undertegnede. Vesterlunde, den 27de October 1834. Nørskou.
Aalborg Stiftstidende, 1834-11-06
Bekjendtgjørelse. 20 a 30 Stykker Kreature kunne modtages til Vinter Fodring her paa Gaarden, naar man derom snarest henhvender sig til Lundbek, den 29de October 1834. Juel.
Aalborg Stiftstidende, 1834-11-06
Proclamata. Ved Proclama af Dags Dato, som snarest muligt vil blive læst inden vedkommende Over= og Underret, ere Creditorerne i Boet efter den her i Skagen afdøde Fisker og Skipper Jens Simonsen og efterlevende Huustro Maren Sophie Jensdatter, indkaldte med tolv Ugers Varsel til at anmelde og legitimere deres Fordringer for undertegnede Skifteforvalter. Hvilket herved yderligere bekjendtgjøres. Skagens Byfoged-Contoir, den 28de October 1834. v. Bergen.
Aalborg Stiftstidende, 1834-11-06
Auctioner. Tirsdagen den 18de Dennes, om Formiddagen Kl. 10, bliver, ifølge Vedkommendes Begjæring, her paa Toldkammeret forauctioneret 14 Pakker lidt havareret raspet Cam peche= og Guultræ, et lidet Parti Baandjern, 4 Baller Humle og circa 200 Skpd. Hør. Varerne forevises en Time forinden Auctionen begynder, og det bemærkes, at ved derhæftige Kjøbere tilstaaes tre Maaneders Credit. Aalborg, den 4de Novbr. 1834. Schmidt.
Aalborg Stiftstidende, 1834-11-06
Da det ved 3die Auction over Huusmand Anders Nielsens og forhen afdøde Hustru Ane Marie Pedersdatters Stervboes Huus med Jord i Nørre-Sundbr. gjorte høieste Bud ikke er approberet, saa bliver en 4de Auction afholdt udi og over bemeldte Eiendom, Tirsdagen den 11te Dennes, om Formiddagen Klokken 10, hvorved Samme absolut og uden flere Aucitoners Holdelse agtes bortsolgt. Aalborg, den 1ste November 1834. Wølfferdt.
Aalborg Stiftstidende, 1834-11-06
Fortegnelse. over uindløste Breve ved Aalborg Postkontor for Octbr. Til Hvem. Flensborg. S. Hulthin i Aalborg. Friederich Jahn i Ditto Porto Hvorfra. Maaned 1834. Hjørring. Niels Mortensen, Glarmester i N. Sundbye, a Hobro. Johannes Petersen, Eier af Steenisgaard 8. Kbhvn.
Aalborg Stiftstidende, 1834-11-06
Guldsmedmester Krøyer i Aalborg, Mad. M. Krøyer i Ditto Gymnastiklærer Christensen i Ditto Lars Larsen Særsløv i Valsund pr. Nibe 22.
Aalborg Stiftstidende, 1834-11-06
Restved. Mad. M. M. Holm, født Bagge, i Aalborg 19. i Randers.
Aalborg Stiftstidende, 1834-11-06
Proprietair Diørup til Katteballe Veile. Mad. Dahl, Gjordemoder i Dorff By, Dronninglund Sogn. Aalborg Postkontor, den 4de Novbr. 1834.
Aalborg Stiftstidende, 1834-11-08
Frankrig.
Aalborg Stiftstidende, 1834-11-08
J længere Tid har en almindelig Amnestie, som skulde komme alle de Personer, der ere sigtede for politiske Forbrydelser siden Juli=Revolutionen, tilgode, været en HovedGienstand for det franske Cabinets Forhandlinger; men Ministrene have ei kunnet blive enige om dette, udentvivl ogsaa vigtige, Skridt, og det synes nu afgjort, at Marschal Gerard, den af dem, som har taget sig med mest Varme af denne Sag, vil udtræde af Ministeriet, fordi han ikke har kunnet sætte den igjennem. Endnu er han i den offentlig Mening i Besiddelse af det hæderlige Tilnavn: ministre honnete-homme, og er vel glad ved at kunne tage det med sig tilbage i Privatstanden. Officielt er hans Udtrædelse imidlertid endnu ikke kundgjort, ligesaalidet, som man endnu med nogen Bestemthed nævner hans Eftermand. Imedens saaledes Haabet om denne almindelige Amnestilsynes at være skuffet for længere Tid, griber Oppositionensk med Begjærlighed en tilfældig Begivenhed, som netop ere indtruffet i de Dage, da hiin Sag syntes at være sin Afgjørelse nær, for at bevise, at i det mindste en Deel af Statsfangerne fortjene at komme i Betragtning, naar Talen er om Mildhed og Eftergivenhed. Den 22de Octbr. afbrændte nemlig det berygtede Fængsel paa Mont St. Michel, som fornemmelig har været brugt til Forvaringsted, for politiske Forbrydere. Ved denne Leilighed har det ikke ringe Antal Statsfanger, som der befandt sig, og som, da Jlden strax greb om sig, øieblikkelig maatte løslades, istedet for at nytte denne Leilighed til Flugt, af alle Kræfter bidraget til at slukke Branden, hvorefter de paa ny fremstillede sig selv som Fanger under de saa tilstedeværende Nationalgarderes Bevogtning. Deels deres Exempel, deels deres Trudsler foranledigede en Deel grove Forbrydere i samme Fængsel til at vise samme Selvfornægtelse og samme Jver, for at slukke. Et Oppositions=Blad yttrer den Formening, at disse Fanger, af hvilke mange ere dømte til flere Aars Fængsel, ved deres Adfærd have givet en passende Belæring, for de hjerteløse Slavesjæle, som mene, at man ikke kan udstæde nogen Amnesti=Lov, uden at udsætte det borgerlige Selskab for Mord, Brand, Plyndring og alle Anarchiets Rædsler. Selv de ministerielle Blade kunne ikke undlade at give benævnte Fangers retskafne Adfærd deres fulde bifald. Skjønt man neppe kan vente Bekræftelse paa en Efterretning, som Bladet National har optaget af en Skrivelse fra Neapel af 10de October, fortjener den dog en Plads her, for at fuldstændiggjøre det billede af den neapolitanske Politik, som i det mindste nogle Journaler levere Trækkene til. Skrivelsen selv skal lyde saaledes: "Don Carlos er under Navn af Carl den 5te offentlig erkjendt som Konge af Spanien og Jndien og hans Gesandt Hr. v. Toledo med alle den diplomatiske Etikettes Former modtaget ved Hoffet. J en offentlig Erklæring kundgjør det neapolitanske Hof sine Bevæggrunde til dette Skridt og opfordrer til ligge alle nordiske Hoffer til at følge dette Exempel."
Aalborg Stiftstidende, 1834-11-08
Rusland. En keiserlig Ukase, dat. 16de Septbr., og af Nogle kaldet Amnesti, indeholdes nu i de warschauske Tidender. Den angaaer de Statsforbrydere, som vare udelukkede fra Amnesti i Manifestet af 1ste Nybr. 1831 og ere dømte af Criminal=Retten i Warschau. Forsaavidt dem tilstaaes nogen Formildelse i disse Domme, erklærer Ukasen, at denne Mildhed alene grunder sig paa den i Gud hensovede Cæsarewitsch, Storfyrst Constantins" Forbøn for dem. Den pomtalte Formildelse forvandler da Straffen, for 4 dødsdømte Forbrydere, hvoriblandt Godseieren Niemojowsk, til Arbeide, i de siberiske Bjergværker fra 10 til 20 Aar; for 3 til resp. 12 og 10 Aars Fæstningsarbeide dømte, nedsættes samme til 10 og 8 Aar. En Oberstlieutenant Zielinsk, som skal have yttret Anger og under Revolutionen være bleven tvungen til at antage en Vice=Præsidents Post, har stillet sig frivillig for Retten og eftergives det ene Aars Fængselsstraf, hvortil han var dømt. De over de Bortrømte afsagte Domme stadfæstes. Af dem vare 249 dømte til Henrettelse ved Strikken, 9 ved Sværd og 7 til Fæstnings Arrest. Nu ere de for evig forviste fra Kongeriget Polen, og den idømte Straf staaer dem aaben, saafremt det nogensinde vende tilbage. Paa denne Liste findes en Deel Underofficerer og Soldater, Studenter, fordums Landbud og ikke mindre end 5 Redacteurer. Jmellem de til Halshugning dømte findes Fyrsten Adam Cartorisky, forhen Senator og Medlem af det forrige Administrations=Raad, i Landbuddene Morawski, Spirski o. s. v. Iøvrigt skal da nu al videre Undersøgelse og Forfølgelse mod Personer, som have gjort sig mistænkte for Deeltagelse i Opstanden og andre politiske Forbrydelse, ophøre, og Criminal=Retten er Tyrkiet.
Aalborg Stiftstidende, 1834-11-08
Den ottomanniske Moniteur har følgende officielle Artiopløst. kel af 11te Octbr.: "Statens Overhoved maa offre dens Vel og sine Undersaatters Rolighed sin hele Omhu. Hans Høihed ophører ikke at hylde denne Grundsætning og yder, Provindsernes Gouverneurer, saavelsom andre Authoriteter, den understøtte ham i Udøvelsen af denne Pligt, sin hele Velvillie. Samme Formaal, samme Jnteresse for den almindelige Rolighed bevægede Porten til den Beslutning, at forene andre Provindser med Ægypten under dens Paschaes, Mehemed Alis, Bestyrelse. Hans Høihed havde haabet, ved denne Forholdsregel at gjenoprette Roligheden i den ottomanniske Stats hele Omfang. Jmidlertid have alvorlige Stridigheder imellem Jndvaanere og de ægyptiske Authoriteter yttret sig i Syrien og i Egnen af Naplus og Jerusalem. Skal man troe private Efterretninger, have overdrevne Paalæg været Aarsagen til disse Uroligheder, om hvilke Ægyptens Gouverneur hidtil har ladet Regjeringen savne enhver officiel Meddelelse. Da imidlertid Urolighederne bleve alvorlige nok til at foranledige Ægyptens Statholder til at begive sig personlig fra Alexandrien til Jaffa, kunde Sultanen ikke længere med Ligegyldighed være vidende om, at det flyder muselmansk Blod midt i hans Stater, og Hs. Høihed har derfor anordnet saadanne Forholdsregler, som Omstændighederne udfordrede." Hermed staaer en anden Skrivelse fra Constantinopel af 10de October i Forbindelse, hvis Jndhold, der røber Energie fra Portens Side, og stor Spænding med Diplomaterne i Constantinopel, skal blive meddeel Skibs-Efterretninger.
Aalborg Stiftstidende, 1834-11-08
Paa Ameland er forliist to store engelske Skibe og en i næste Blad. hollandsk Kuf. Paa Viie total forliist Molly, J. Larsen, fra Caen til Arendal. Ved Harlingen inddrev en Brig, uden Master med Paaskrift Dortheak, og et Vrag hvorpaa staaer, Anne Catharina". Paa Terschelling er forliis Jndustrie, Lars Anrog, fra London til Tønsberg. Jnd drevet dertil var Vraget af en Brig med Navnet: "Charlotte Maria". Paa Zuist er strandet: "Svanen, fra Christiani til Antwerpen. To store masteløse Skibe vare seete ved Langesund i Begreb med at synke. En til Hamborg indkommen Skipper havde paa sin Fart fra Gothenborg seet en stor dybtladet Brig med Nødsflag drive sig forbi; ligeledes et norsk Skib paa c. 200 Læster med fuld Takelage, løs flyvende Fok og Besanseil, Dækket fuldt af Planker, Skibe. fyldt med Vand, men uden Mennesker ombord. Den svenske Skonnert Hercules" var forliist ved Petten. Skibet Løven", Capt. Stehr, fra Horsens bestemt til Hull medie Raps, er, efter at det havde været inde i Norge, kommetil ind med svært Havari til Tønning. Et Skib fra Newyork til Hamborg, Capt. Hornsby, er forliist paa den hollandske Kyst. Capt. og hans Kone samt Passagererne Hr. Godsen med Kone og Datter, saavelsom og Barn, vare druknede. Tre andre Passagerer, blandt hvilke Hr. Jaspersen fra Kiel, bleve frelste. Blandt flere paa Dithmarskens Kyst inddrevne Skibsvrag er ogsaa nogle Stykker af et Dampskib, f. Ex. et Hjul &c. Skipper P.A. Schmidts Jagt af Flensborg, er sunket ved Ebeltoft.
Aalborg Stiftstidende, 1834-11-08
Blandede Efterretninger. Efter den af Ruslands Finantsminister, Gru. Cancrin, offentliggjorte Oversigt af Statsgjælden, bestod samme at 182572000 Gl. udenlandsk, og indenlandsk Terning- og Renteskyld: 933871673 3/2 Papir=Rubler. Den indfriede Rentegjæld udgjør henved 80 Millioner i samme Mønt Statsr. Schukofski er med en Løn af 8586 Rubler ansat til at være og Fyrst Paskewitsches Person. Keiserinden af Rusland har sendt Dronningen af Sverurig Storkorset af den keis. St. Katharina-Orden. De forenede nordamerikanske Fristater ere allerede i Besiddelse af en Krigsmarine, som kan staae ved Siden af den franske og kun overgaaes af den engelske. Jfølge de nyeste officielle Angivelser bestaaer den af 12 Linieskibe paa 74 Kanoner, 14 Fregatter paa 444 og 3 paa 36, 2 Corvetter paa 124 og 13 paa 18, 7 mindre Skibe paa 12 og eet paa 3 Kanoner; ialt 52 Skibe med 1911 Kanoner. Vicekongen af Ægypten skal nu have opgivet den Jder, at forbinde Middelhavet og det røde Hav ved en Canal; men vil i det Sted anlægge en Jernbane over Landtungen ved Sues. Den engelske Ingenieur Galloway, som skal forestaae Anlægget, er af Mehemed Ali bleven udnævnt til Bey Oberst), med en aarlig Jndkomst af 12000 Pd. St. Hvilken Luxus en General-Gouverneur i Ostindien maa føre, kan skjønnes deraf, at Lord Bentink, der ellers er bekjendt for at være en jevn og ligefrem Mand, paa sin sidste Reise i det Jndre af Landet behøvede til Bortskaffelse af sin og Følges Bagage 163 Elephanter, 1300 Kammeler og 1800 med Oxer bespændte Vogne. Toget var ledsaget af et Infanteri- og et Cavalleri-Regiment.
Aalborg Stiftstidende, 1834-11-08
J Berlin gjør en Maskine under Navn af Psychometer (Siele=Maaler, megen Opsigt. Den bekjendte Skribent Rellstab har prøvet den og meddeler interessante Resultater, hvilke han forklarer af den dyriske Magnetismes Forbindelse med den mineralske.
Aalborg Stiftstidende, 1834-11-08
Leipzigs Høst=Messe-Catalog indeholder i det Hele 3092, senkelte Skrifter, der ere udkomne i 456 Boghandlinger. Foruden disse bebuder Cataloget 289 nye Skrifter. J Augustiner=Hofkirken i Wien bleve ved et natligt Jndbrud nogle Sager af Værdi bortstiaalne, Fattigblokkene opbrudte o. s. v. Tyven, der ikke var tilfreds med sit Bytte, gjorde Kirken endnu i samme Nat et nyt Besøg, men blev denne Gang grebet i Gjerningen.
Aalborg Stiftstidende, 1834-11-08
J London er nylig bleven begravet en Musicus, tilligemed sin Violin. Den arme Diævel havde levet af at spille paa Gader og Stræder, og da han saae sit Endeligt nærme sig. forlangte han at faae sin Violin, der havde ernæret ham, med i sin Kiste. Ved at undersøge Instrumentet, fandt man imidlertid adskillige høie Banknoter i dets Bug, fra hvilke man naturligviis først befriede det, inden det stædtes til Jorden.
Aalborg Stiftstidende, 1834-11-08
For nogle Maaneder siden blev en Vært myrdet i Augustagaden i Wien. Gierningsmanden er nu opdaget; det var - den Myrdedes Broder. Christoph de Bach, keis. kgl. privilegeret Kunst= og Skole Berider, Æresstaldmester hos det hertugelige Huus Parma døde i Wien den 12te April 1834, om Morgenen Kl. 10, af Nervefeber. Den 14de forrettedes Jordspaakastelsen efter protestantisk Nitus, hvorpaa Liget førtes til hans Familiebegravelse paa St. Marker=Kirkegaarden. En stor Menneskemængde fyldte det vide Rum i Circus, i hvis Midte Kisten var opstillet, omringet af mange sørgende Venner og Slægtninge, og af Selskabets Medlemmer i Galla-Uniformer med Flor og Armen og Ridepidske, Alle grebne af synlig Smerte.
Aalborg Stiftstidende, 1834-11-08
Under den af den anden Præst ved den reformeerte Kirke, Hr. Franz, ved Kisten holdte, hjertegribende Sørgetale, var det et rørende Syn og det klareste Beviis paa hans Folks Kjærlighed til ham, at see dem Alle ret bitterligen græde. Efter Talen bares Kisten ud af Circus, hvor da Selskabets Medlemmer, dhrr. Gartner, Mancini, Crasselt, Price, Bartist, d'Abis og Dallot, toge den paa Skuldrene og med forangaaende Sørgemusik bare den saa inderligt og oprigtig elskede Herre til den, med 6 Gangere forspændte Galla=Liigvogn. Derpaa stege disse Kunstberidere tilhest, og sluttede sig til Ligvognen. Umiddelbar efter denne fremskred en med Flor smykket, skjøn, herlig Skimmel, udentvivl hans Yndlingshest, ført af 2 Rideknægte. Efter Selskabets Medlemmer fulgte tilhest Rideknægtene med Flor om Huerne; derpaa Slægtninger, Venner, de øvrige af Selskabet, og mange Fremmede i en lang Række af Vogne til Kirkegaarden.
Aalborg Stiftstidende, 1834-11-08
Hvormeget Hr. de Bach almindeligen var agtet og elsket, derpaa giver den Deeltagelse, som Alle viste ved hans Liigbegængelse, det klareste Beviis. Men den Hedengangnen fortjente ogsaa denne Paaskjønnelse. En Curlænder af Fødsel, og Søn af en Statsembedsmand, bevægede den uimodstaaelige Lyst og Kjærlighed til hans fremtidige Veilham til, allerede i sit 10de Aar at forlade sin Faders Huus og træde til et Kunstberiderselskab. Hvorvidt han bragte det i sit Kald, veed Enhver, der har været i Wien; at han stedse viiste sig og levede sam en Hædersmand, er ligesaa bekjendt. Hans Ny, som Kunst= og Skoleberider, kan kaldes europæisk. Han besad en egen, lykkelig Maneer, til ikke alene at bringe enhver Hest, selv den meest utæmmelige og egensindige, til Raison; men at gjøre den saa from som et Lam, saa at den, saa at sige, adløb hans Blik. Hestens onde Anlæg behandlede han ligesaa strængt, som han strax belønnede de ringeste Spor af god Villie. At aftrodse Hesten denne, og nære den, det var een af de største Hemmeligheder ved hans Dresserekunst. Heste, tilledne ved hans Haand og Lændekraft, kunde stedse ansees som MønsterSkoleheste. Han udrettede med de galeste, stivsindigste Heste det tilsyneladende Umulige; endnu i sin fremrykkede Alder, over 60 Aar, tilreed han unge Heste med en Kraft, som maatte forhause; endnu sad han tilhest som et Mynster Billede for alle Ryttere, og fløi frem i Carriere i skjøn, dristig Holding, som glødede Ungdomskraft i hans Aarer, og dog lurede allerede den Sygdom i hans Blod, som nogle til Dage derefter saaledes angreb ham, at han snart, som dens Bytte, hjemfaldt til Gravens Nat.
Aalborg Stiftstidende, 1834-11-08
Componisten Boyeldien blev begravet paa en hans Talenter værdig Maade. Næsten alle i Literatur og Kunst udmærkede Mænd i Paris vare i Ligfølget; en umaadelig Mængde Mennesker fulgte. Maleren Gros og Componisten Auber, samt Dupaty og Sangeren Nourrit bare Ligklædets Spidser. Skjønne Musiknummere, blandt andre Mozarts Requiem, opførtes. Hr. Garnier, Componisten Halev og Sangeren Henry holdt Ligtalerne. Begravelsen skeete paa Pere=Lachaises Kirkegaard. (Boyeldien har componeret 21 Operaer, blandt hvilke: den hvide Dame, Rødhætten, Johan fra Paris a. Han var født 1775.)
Aalborg Stiftstidende, 1834-11-08
Den aarlige Consumtion i London af Levnetsmidler udgjør : 150000 Oxer, 50000 Kalve, 790000 Faar, 250000 Lam, 200000 Sviin. Værdien af dette Kjød, der gaaer igjennem Slagternes Hænder, udgjør 8500000 Pund St. gaarlig. Af Fisk consumeres 360000 Tønder, af Fugle forgen Værdi af 80000 Pd. St., af Smør 21000000 Pd., af Ost 25000000 Pd., af Grønt til en Værdi af 1000000 1 Pd. St., 2000000 Fade Ale og Porter. 11000000 Galloner stærke Drikke, 65000 Piber Viin, og 7900000 Galtiloner Melk, Productet af 9600 Køer. For noget siden forpligtede en Løber fra Walsall, ved Navn Mullin, sig, til Fods at tilbagelægge 7 engelske Miil, i den første Time, 11 i den anden, og atter 7 Miil i den tredie Time. Han løste denne Opgave i den fastsatte Tid, mindre end 35 Minuter, og det uden at synes særdeles udmattet, omendskjøndt Veiret ikke var ham gunstigt.
Aalborg Stiftstidende, 1834-11-08
For nogen Tid siden fangede en Fisker i Humber en Sværdsisk over 8 Alen lang og 4 i Omfang. Fisken er særdeles skjøn; Sværdet alene 3 Alen langt, Halen over 2 Alen. Fangsten var ikke uden Fare. Da den første Pikkehallerede stak i Kjødet, løb den med saadan Magt mod Baaden, at denne nær var kantret. Sværdets Spidse var aftilbrudt, sandsynligviis af dette Sted.
Aalborg Stiftstidende, 1834-11-08
En polsk Herremand fangede i forrige Aar ved Lemberg, en Stork, men lod den flyve igjen med et let Jernhalsbaand, hvorpaa der stod disse Ord: Denne Stork kommer fra Polen. Jaar kom Storken igjen tilbage, og, da den blev fan liget paany fandt den forhausede Herremand under Jernbaandet et tyndt Halsbaand af Guld med disse Ord: Jndien sender Storken med Foræringer tilbage til Polen. Storken fik senere Lov til at flyve.
Aalborg Stiftstidende, 1834-11-08
Grev Trautmannsdorff kjøbte en Violin af Violinmager Mainer paa følgende betingelser: 35 Louisdorer skulde strax udbetales Sælgeren, desuden forpligtede Kjøberen sig daglig at give ham et Maaltid, aarlig at give ham 1 Klædning med Guldtresser og 2 Tønder Øl, og maanedlig at udbetale ham 20 Franes, samt aarlig skikke ham 12 Kurve, Ost; da Sælgeren levede endnu i 16 Aar efter denne Han deel, kostede Violinen Greven omtrent 220000 Fr. J Persien er Luften saa tør om Sommeren, at i en stor Deel af dette Land ingen Dug falder paa Planterne, ingen mærkelig Dunst i Armosphæren, ingen Taage paa det høieste Bjerge, og ingen lille Sky sees i flere Maaneder paa Himlen. Kjød som udsættes for denne tørre Luft, raadner ikke, men tørres hen. Viindruer, som den halve Vinter blomstrer paa Viinstokken holde sig, og selv fugtet Jern bliver ikke rustet. Himlen er saa reen og klar, at man omNatten kan læse stor Skrift ved Stjernernes Lys, og kjende Mennesker i stor Afstand.
Aalborg Stiftstidende, 1834-11-08
Da Provindsen Benar i Dekkan blev overgivet Keiser Johangire, blev der skikket ham som Underkastelsestegn 400 Elephanter, hvoraf enhver var smykket med Guldkjæder og smaae Klokker og desuden 60000 Daler i Penge. Paa det Mausoleum, som Keiseren opreiste for sin Fader i Secundra, anvendte han den uhyre Summa af 10 Millioner Daler. Hovedbygningen bestaaer af et Taarn af slebet Marmor af 4 høie Buer, og ender sig i en rund Kuppel, som fra øverst til nederst er belagt med Guld og Lapislazuli, Men det kan dog ikke sættes i Sammenligning med det Pallads, som han lod bygge i Agra. Hovedsalen i samme bæres af 22 Søiler, som ganske ere bedækkede med Guld plader og besatte med Tyrkiser, Rubiner og Perler. Det ydre Tag danner ogsaa en Kuppel, der er stærk beslaaet med Guldplader; Hvælvingen indvendig er prydet med de herligste Figurer af de kostbareste Stoffer. Endvidere er der en Platform af Guld, hvorpaaa 5000 af Hofofficianterne og Adelen ved festlige Leiligheder forsamle sig, og ligeledes en Skib levæg med et Gitter af Guld; Vægten af begge disse Stykker, anslaaes til 84000 Pd. Guld. Til denne Sommers mange Naturmærkværdigheder fortjener vist følgende at regnes. J en Have i Regjeringsdistrictet Cöln findes et i det mindste 65 Aar gammelt Æbletræ, hvoraf den mod Syd vendte Side bugner af modne Æbler, medens Nordsiden pranger med de yppigste Blostre. Dette Phænommen har man i et Tidsrum af 55 Aar allerede 3 Gange iagttaget paa det samme Træ, nemlig i Aarene 1779, 1787 og 1811.
Aalborg Stiftstidende, 1834-11-08
Man forsikkrer med Bestemthed, at Mordbrænderen, der satte Jld paa Wiener=Neustadt, er opdaget, sat i Fængsel og allerede har bekjendt sin Brøde. Det skal være en afskediget Soldat fra Jnfanteri-Regimentet Langenau, ved Navn Brossek. Anua Tofana.
Aalborg Stiftstidende, 1834-11-08
Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1834-11-08
Kjøbenhavn, den 3die Novbr. I Gaar Formiddags indviedes Hs. H. Hr. Confession rius Dr. Mynster til Biskop over Sjællands Stift. H. H. Stiftsprovst Clausen intimerede. Hs. H. Biskopper prædikede. Jndvielsen og Talen vare af H. H. Biskopper til Lollands=Falsters Stift, Dr. R. Møller. Vocal- og Instrumental=Musik ledsagede den høitidelige Handling: før Ordinationen en Choral, efter Ordinationen en Lovsang og efter Biskoppens Communion et Chor.
Aalborg Stiftstidende, 1834-11-08
under 1ste slesvig-holstenske Landkrigscommissariats=District, aggraverede Personer. Ved denne Dom er Oberstlieutenant og Landkrigscommissair i benævnte District, v. Zepelin, bleven dømt til at hensættes 3 Aar paa Fæstningen Fredetiksort, samt til at have forbrudt sin Charge og den ham tildeelte Orden som Ridder af Dannebroge. (S. Bl.)
Aalborg Stiftstidende, 1834-11-08
En ung indfødt Nordmand, Adjunct d'Aubert, er nylig, efter et kort Ophold i Hamborg, reist herigjennem til Stockholm, hvor han er kaldet til at overtage en Lærerpohos Kronprinds Oscars Børn. (S. Bl.)¬