Kiøbenhavns Extraordinaire Relation, 1721-11-03
er de Kiøbenhavn, dend 3 Novembr. 172. Min Herre. Endelig kand mand med Vished give nogen Efterretning af hvad Jndhold dend imellem Hans Cariske Majest. og Kongen af Sverrig dend 30 Aug. gl. stiil sluttede Freds-Tractater siden dend tillige med dend separate Articul er udkommen ved Trykken. Dend bestaar af 24 Puncter, hvoraf dend 1. lover en ævig og oprigtig Fred imellem Hans Car. Majest. og Kongen til Sverrig, og dend eene i ingen maade at hielpe dend andens Fiender, men af ald muelig Flid søge at afverge hin andens skade, og at befordre deres Gavn og Beste. 2. Oprettes en fuldkomen Am Amnestie, og forgiettes hvis Fortredelighed med Vaaben eller i andre maade dend eene dend anden i Krigens Tid kand have tilføyet, og under denne Amnestie ere alle de indbegrebne, som have taget Tieniste under det andet Parthie, og skal dem derfor ej noget ondt vederfares, men dem deres Ret og Rettigheder lades og indrømmes, undtagen de Russiske Cosaker, som have fuldt det Svenske Parthie. 3. Skal ald Fiendtlighed til Lands og Vands inden en vis Tid ophøre, og til dend Ende kundgiøres, at Freden er sluttet, skulde imidlertid nogen Fiendtlighed forøves, skal det det ey hindre denne Freds-Slutning, men dend gjorte skade redresseres. 4. H. K. M. til Sverrig afstaaer, for sig og efterkommere i Regieringen, til det Russiske Rige, som en ævindelig Eiendom Lifland, Estland, Jngermanland, eendeel af Carelen med et vist Destrict af Wiborg Lehn tillige med Byerne og Festningerne Riga, Duna Münde, Pernau, Revel, Derpt, Narva, Wiborg, Kexholm, og alle andre dertil hørende Byer, Festninger og Havne med Øerne Øsel, Dage og Moen sampt alle fra de Churlandske Grændser af til de Lifland, Estland, og Jngermanlandske Kuster og paa dend Østre Side fra Farvandet til Wiborg paa dend Syd og Østlige Kant liggende Øer, Til hvilcken Ende Undersaatterne løslades af deres til Sverrig gjordte Æd, og overleveres til Czaren alle Archiverne og Bref skaber, som angaae de afstaaede Lande, 5. Lover Czaren i det lengste 4 Uger efter Ratificationernes Udvexling at levere fra sig Store Førstendommet Finland, undtagen dend deel i dend Articul om Grændseskiellet meldes, saa renuncerer Czaren og paa ald sin til fornefnte Finland havende Ret, derforuden betaler Czaren uden Afkortning til Sverrig 2 Millioner Rixdaler i de Terminer og Mønte Sorter, som i dend separate Articul er stipuleret. 6. Derimod har Kongen af Sverrig betinget sig, at det til ævig Tid skal staae Sverrig frit for udi Riga, Revel og Arensberg aarligen at kiøbe for 30 Tusende Rubels Korn, som uden Told eller anden paaleg maae udføres; Dog undtages de Aar, naar Mixderst maatte falde eller Czaren af andre Aarsager lader ald Udførsel. sel forbyde, over Czarene, at melere sig udi Sverriges indvortes Sager eller dend besvorne Regierings Form og Successions Maades ei heller at gaae nogen ihvis derimod kunde være tilhaande, men sligt paa alle Maader at forekomme. 8. Er vedtaget at Grændseskiellet imellem begge Riger for ævig Tid skal være følgende: Nemlig det skal begyndes paa dend Nordre Kust af dend Finniske Søe ved Wyecolax derfra strekker det sig 1/2 Miil fra Strandbræden af op i Landet, og bliver udi en Distantz af 2 Miil fra Vandet og lige indtil over for Willayoky, derfra breder det sig noget bedre ud i Landet, saa at naar det kommer oven for dend Øe Rahall, det da findes i en Distance af 3/4 Miil fra Søevigen, og strekker sig saa i lige Linie op i Landet lige indtil dend Vei, som gaar fra Wiborg til Lapstrand i en distantz af 3 Miile fra Wiborg, Nordligen over Wiborg bort i lige Linie til de gamle Grændser imellem Rigerne, før end kerholm kom til Sverrig og følges dette gammel Grændseskiæl udi lige Linie igiennem Kexholm Lehn til dend sted hvor dend Søe Poroyeroy, som begynder ved Kadumaguba, støder paa de sidste Grændser, saa at hvis som ligger der oven for imod Vest og Nord hører til Sverrig, og det inden for mod Østen og Synden til Rusland; Og paa dend Foed renuncerer Czaren paa Kexholm. Udi Lap Markerne bliver det ved de forrige Grændser, og naar Ratificationen er skeet, skal Commissarier udnevnes til at behandle omtalte Grændseskiæl. 9. Lover Czaren, at alle Jndvaaner udi Lif- og Eftland og Øesel med Byerne Magistraterne sampt Gildene og Laugene skal beholde de Privilegier og Friheder de have nydt under dend Svenske Regiering. 10. Skal dend Evangeliske Religion med Kirkerne og Skoelerne og hvad dertil hører blive paa dend Foed det har været i dend Svenske Regierings Tid, dog maae dend Grækiske Religion og der frit øves. 11. Lover Czaren at de, som i sidst ommelte Provintzier haver nogen Rettighed i følge af dend i Sverrig 1700 dend 13. Apr. udgangne Forordning til noget Jordegods, og saadan deres Ret kand bevise igien til sammes Besiddelse skal forhielpes, 12.