JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-11-23
Fra Ostindien ere indløbne Efterretninger og nye Erobringer i Birmanernes Land og Briternes Vaabens lykkelige Fremgang sammesteds. General Macbean har taget Staden og Øen Ramree i Besiddelse. Fjenden gjorde intet Modværge, men flygtede over Hals og Hoved, uagtet Staden var meget stærkt befæstet og kunde have holdt sig længe. Jmidlertid skal General Morrisons Armee lide meget af Sygdom, saaledes, at endog et Regiment paa 1200 Mand kuns talte 350 Tjenstgjørende, og de Soldater, som ikke laae i Hospitalerne, havde dog alle ved Strabadser og usundt Klima mistet meget af deres Legemskraft og Udseende. Det 49de Regiment havde kuns to Compagnier Combattanter tilbage.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-11-23
Ministeren Hr. Huskisson, som var ovre i Frankrig for at underhandle om en Handelstractat, er kommen tilbage med aldeles uforrettet Sag, skjønt Frankrigs Konge tog særdeles huldrigt imod ham og gjentagne Gange yttrede Udtrykkene af en aldrig forgaaende Forbindtlighed mod det Britiske Folk for dets mod ham og hans Familie udviste Tjenester; men i Henseende til Handelstractaten, som det egentlige Ærinde, kunde Huskisson slet ikke komme tilrette med vedkommende Franske Statsminister Hr. Villele. -Med Sydamerikanerne indledes derimod større og større Handelsforbindelser, grundede i gjensidige Handelsfriheder.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-11-23
J engelske Blade findes en Skrivelse fra Quebek af 25de August af følgende Jndhold: "Baron Renfrew (det bekjendte siden forliste Kæmpeskib) lettede forrige Torsdag Anker, og blev ved Dampskibet Herkules bugseret fra sin Ankerplads i Nærheden af Vandfaldene fra Montmorenen, af. Det var omtrent halv Flod, da det satte sig i Bevægelse: langsomt og majestætisk svømmede det omkring Vest pynten af Øen Orleans, og forsvandt bag ved Levi=Pynten. Vinden blæste, saalænge Skibet var i Sigte, imod Strømmen. Jkke desmindre heisede det Seilene, holdt sig tæt til Vinden, og syntes nogle Gange at ville indhente Herkules. Synet af denne Colos, da den kom ligeoverfor Pynten af Øen, var imposant. Skibets hele Længde, 308 Fod, tilligemed de fire Master beklædte med udspredte Seil, og Dækket fuldt af Mennesker, lod sig da tilsyne fra Staden af. Herkules foran, samt tvende andre Dampbaade, der ledsagede det, syntes ikke meget større end Barkasser, nogle Seilbaade vare neppe at skjelne. J Forgrunden saaes 40 til 50 indianske Wigwams (Hytter, og talløse indianske Kanoer, af hvilke een, efterat tre Mennesker vare udstegne, blev af en Jndianer baaren paa Hovedet paa den høje Bred. Saaledes havde man paa en Gang Synet af Jordens største Skib, af Dampskibsfartens Anvendelse og Fuldendelse, og af det første raae, dog vistnok saare sindrige Forsøg paa et Fartøi bygt af Menneskeer i den vilde Tilstand. Det er ikke usandsynligt, at endnu et Skib af denne Størrelse snart vil blive bygget. Den Jnteresse, som Publicum har viist for dette Skib, er næsten lige saa stor som den for Columbus. Dets Ladning bestaaer af 44000 Planker, 32000 Bielker, 84 Master, 337 Sparrer, 250000 Piber, og 75000 vestindiske Stave, foruden en Qvantitet tilhugne Aarer, Lægter, og Træe nagler. Hele Ladningen udgjør 9515 Tømmer-Tons. Naar man kan anslaae Renfrew til omtrent 7000 Tons Læstedrægtighed, saa maa henved 6000 Tons Tømmer, være forbrugt til denne svømmende Øes Bygning.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-11-23
Blandinger. Børsenhallen indeholder en Efterretning om en stor Mængde Søskader, som efter det urolige og stormende Veir, vi i denne Tid have været hjemsøgte af, ikke kunde udeblive. Af Danske Skibe anføres iblandt andre: Øresund, Capt. Amonsen, bestemt fra Kjøbenhavn til Malaga, kommet til Altona under Havari, Gloria, Capt. Kratz, (som i Sommers havde den langvarige Hjemreise fra Middelhavet), er paa en Reise fra Kjøbenhavn, bestemt til Guernsey, indkommet læk til Cowes og maa der udlosses, Ariadne, Capt. Møller, fundet drivende i Søen uden Mandskab og af en Fransk Fiskerbaad indbragt til Gravelines.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-11-23
Fra Ny-Skotland meldes om en Skovbrand ved Mirimichi, hvorved af 250 Huse de 236 ere blevne et Rov for Luerne og henved 300 Mennesker ere derved ynkeligen omkomne.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-11-23
De geographiske Ephemerider indeholde, angaaende det jødiske Folks nuværende Folketal følgende Notizer, for hvis Rigtighed vi dog ikke ville indestaae: "Vi finde den jødiske Nation udbredt over alle Verdensdele, ingensteds som selvstændigt Folk, ej heller, med Undtagelse af nogle Russiske og Arabiske Landsbyer, som eneste Beboere af noget somhelst Sted. Deres Antal har siden den Tid, da deres Rige stod i sin største Blomstring under David og Salomo, ikke forandret sig ret meget. Det talte dengang 4 Millioner, og dets nuværende Antal bliver anslaaet til henved 3200000. Følgende Oversigt viser deres Antal i de forskjellige Lande og Stater, J Bayern 53402, i Saxen 1300, i Hannover 6100, i Vyrtemberg 9068, i Baden, 16930, i Churfyrstendømmet Hessen 5170, i Storhertugdømmet Hessen 14982, i de øvrige tyske Forbundstater 18248, i Frankfurt ved Main 5200, i Lybek 400, i Hamborg 8000, i de Østerrigske Stater 453545, i Kongeriget Preussen 134980, i Rusland 426980, i Kongeriget Polen 232000, i Storbritanien 12000, i Frankerig 60000, i Nederlandene 80000, (i Amsterdam 20100), i Sverrig, 450, i Danmark 6000, i Sveits 1970, i de Jtalienske Stater 36900, paa de Joniske Øer 7000, i Krakau 7300, i det Europæiske Tyrkie 321000, i Asien derfra allene i det Asiatiske Tyrkie 300000) 338000, i Afrika (deraf allene i Marokko og Fer 300000) 404000, i Amerika 5700, i Australien 50; Summa 3166603. J Spanien og Portugal bleve de forhen taalte, nu finder man ingen i disse Lande. J Norge existerede aldrig nogen Jøde. Sverrig har først i nyere Tider optaget dem. J de Østerrigske Stater nyde de i nogle Provindser flere, i andre færre, Rettigheder. J det Britiske Rige have de aldrig befundet sig vel, omendskiønt de besidde samme Rettigheder som de Troesforvandte af den ikke herskende Kirke. J det Russiske Rige ere de taalte, men staae under stræng Kontrol.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-11-23
J samtlige tyske Forbundstater, i Frankerig, i Nederlandene, saavelsom i den Preussiske Stat nyde de statsborgerlige Rettigheder, men have ikke Adgang til Statens Embeder.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-11-23
J Zwornegeschutz i Slesien døde i Sommer en Kone, der var 105 Aar gammel. Den Morgen hun døde, arbeidede hun ved sine Kartofler paa Marken og spiste sin Middagsmad med Appetit, om Aftenen klagede hun over Mathed og døde inden Midnat ganske rolig. Hun spandt almindelig hver Dag 800 Alen fiint Garn, spiste en dygtig Portion store Meelklumper og drak et Par Glas Brændeviin til. Hver Søndag gik hun almindelig til Kirken, som laae tre fjerdingvei fra hendes Huus.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-11-23
Den 11te October var Kometen, som i denne Tid er paa Reise i vort Solsystem, Jorden nærmest, dog i en tilbørlig Afstand af 12 Millioner Mile. Dens Hale var da 10 Mill. Mile lang, og voxer til den 10de December. Den farer 4 Mile afstæd i Sekunden og findes for Tiden i Tranens Bryst, men agter i Vintermaanederne at opholde sig i Skyttens Bug, i Nærheden af Solen. J April spadserer den igjennem Skorpionens Hale, og bliver i Slutningen af Maj atter kjendelig ved Ulvens Forbeen. Men i Juni forsvinder den atter, maaske for Aartusinder, bag Kornaxet. Den vil endnu gjøre Jorden et kort Besøg den 20de April, men i en Afstand af 28 Millioner Mile.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-11-23
Paa Smørmarkedet i Grabow den 4de og 5te November solgtes 136000 Pund. J en Flække ved Weser skal nylig være bleven anordnet; "Alle de som holde Hunde, skal være forsynede med en Knippel ved Halsen.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-11-23
Fædrelandet.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-11-23
Kjøbenhavn. Under 22de f. M. har det behaget Hs. Majestæt allernaadigst at lade udfærdige et eget allerhøieste Rescript til det kgl. danske Cancellie, med befaling: at dette høje Collegium havde at tilkjendegive Hs. H. Hr. Biskop Boisen, Hs Majestæts allernaadigste Velbehag med den Jver og Virksomhed, han viser for den indb. Underviisnings Udbredelse i Lollands og Falsters Stift.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-11-23
Ved Høiesteret er Tugthuus=Livsfange Niels Olsen, der tiltaltes for begaaet Drab paa Rasphusfangen Søren Olsen, dømt til, af den Formue, som han har eller herefter kan bekomme, at give den Dræbtes Arvinger fuld Mandebod, trende atten Lod Sølv. Søndagen den 6te Dennes indsattes Provst Bregendahl som Sognepræst til Vor Frelsers Kirke paa Christianshavn.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-11-23
En ny findrig Indretning af Anemometre eller Blæst og Stormmaalere, er udfunden af Hr. H. F. Hellesen, som derpaa er meddelt Patent. Det kan hver Dag, Søndag undtagen, fra 10 til 12 og fra 2 til 4 tages i Øjesyn paa Østergade No. 54, 1ste Sal, i Jndustriemagazinet, hvor og modtages Bestillinger paa samme. Prisen paa et saadant Jnstrument er fra 10 Rbd. 3 Mk. til 12 Rbd. Sedler og Tegn.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-11-23
J Collegialtidenden, Side 734, hvor er anført, at den for afskediget Capitainlieutenant Rohde udfærdigede Bestalling som Havnemester paa St. Thomas, er ombyttet med en ny Bestalling som Havnemester sammesteds; skal læses istedet derfor, ombyttet med en ny Bestalling som Havnecapitain sammesteds.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-11-23
Generalkrigskommissair Neergaards Skrift, som i denne Tid har vakt megen Sensation og endnu er Gjenstanden for almindelig Omtale (hvilket dog mere tør være at tilskrive Forfatterens høist levende og underholdende Fremstilling, end det, ej for Alle lige interessante Æmne, der ligger til Grund for samme) angaaer egentlig nogle falske Jndberetninger og Attester, ifølge hvilke en Hr. J. D. Skovgaard paa Vildhøigaard havde faaet adskillige Belønninger af det kongl. Landhuusholdningsselskab for udmærket Avlsbrug, hvilket Hr. Generalkrigskommissairen erklærer for det sletteste i hele Herredet. "Jeg har - siger Forfatteren - givet disse Oplysninger i Trykken for at gjendrive et falsk Rygte, og for at gjøre Borgmesteren i Slagelse, Hr. Cancellieraad Birch, det ret begribeligt, hvor raadeligt det er, at han og Consorter i Fremtiden holde sig indenfor de Skranker, som Sandhed og skjønsom Erkjendelse af min hidtil viste skaanende Overbærenhed bør foreskrive dem, da jeg ellers letteligen kunne faae i Sinde at tage til Gjenmæle paa en Maade, hvorved de sandelig ej skulle lystes, og angribe dem med Vaaben, der, trængende langt dybere ind, muligen efterlade ulægelige Saar; dennesinde har jeg faret heel lempeligt med dem, især med Borgmesteren i Slagelse." - Som et Vink med Hensyn til Tonen i sit Skrift, anfører Forf. Voltaires: Cest bien difficile Selever, quand le sujet see baisse! J Begyndelsen af dette Aar berettede Tidenderne, at nogle Bønder i Jylland havde fundet et Guldblik, som man antog for Laaget af et Drikkekar eller Drikkehorn. Da dette blev sendt til den Kgl. Commission for Oldsagers Opbevaring, fandt man, at det var en uforlignelig Guldbracteat, paa det herligste forsynet med Zirater og Rande, og saa stor, at den endog overgaaer den berømte Schefferske i Stockholm. Den holder henved tre Tommer i Gjennemsnit. Desværre findes ingen Skrift paa dette Pragt stykke. Det er blevet optaget i det Kgl. Museum for Oldsager. For at forebygge den Uleilighed, og de Udgifter, det for Vedkommende medfører efter Auctioner over faste Eiendomme, hvori flere Panthavere ere prioriterede, at maatte, forinden senere Prioriteter, der ikke af Kjøbesummen blive fyldestgjorte, kunne udslettes, erhverve særskilt Attest om, at den Fremgangsmaade er iagttaget, som, efter Placaten af 22de April 1817 er nødvendig for at erholde slig Udslettelse, anmoder Cancelliet samtlige Amtmænd i Danmark, at tilkjendegive vedkommende Retsbetjente i deres Embeds District, at de derefter i de Auctionsskjøder, der udfærdiges paa slige Eiendomme, have udtrykkeligt at anmærke, at bemeldte Fremgangsmaade er iagttaget, naar dette fordem er documenteret.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-11-23
Kjøbenhavns Torvepriser, den 18de November: Rug 2 Rbd. 1 Mk. a 3 Rbdlr. 2 Mk.; Hvede 3 Rbd. 3 Mk. a 4 Rbd.; Byg 2 Rbd. 1 Mk. 8 s. a 2 Rbd. 2 Mk. 8 s.; Havre 1 Rbd. 4 Mk. 4 s. a 1 Rbd. 5 Mk.; Ærter 3, Rbd. a 3 Rbdlr. 2 Mk. Tønden. - Røget Flesk 1 Rbd. 4 Mk. a 1 Rbdlr. 5 Mk.; Grønsaltet dito 1 Rbdlr. 1 Mk. a 1 Rbd. 2 Mk. Lispundet. - Smør 13 Rbd. af 15 Rbd. 3 Mk. Fjerdingen. - Æg 2 Mk. 8 s. a 2 Mk. 10 s. Snesen. Cours den 18de November. Hamb. 2 M. - , a vista 207. Specier 211. - Specier solgtes til 12 Rbmk. 10 1/2 s. - Bank-Disconto 5 pC. - Norske Speciessedler pr. 100 Specier 185 1/2 a 186 Rbdlr. Sedler. - Svenske Sedler pr. Rdlr. Rigsgjeld 500 Rbs. Tegn. - 4 pCt. Kongel. Obligationer (uden Renter) 85 1/2 a 85 3/4 Rbdlr. Sedler. - Dito Dito 82 1/2 a 82 3/4 i Bco. - Nationalbank-Oblig. (af Laanet 4de Febr. 1820, 101 1/2 a 102 Rbd. r. S. - Dito Dito 107 1/2 a 108 i Sedler. - 4 pC. uopsigel. Rigsbkobl. Renter pr. 6te Januar 98 1/2 a 99 Rbd. r. S. - Hamborger Laan af 1819 Bmk. 3000 99 Banco. - Dito Dito Bcomk. 4000 99 Banco. - 6 pC. norsk Laan ved Hambro & Søn 102 1/2 a 103 i Banco. - 4 pC. Dito nye 94 1/2 a 95 i Banco. - Asiatiske Actier 91 i Sdlr. - 3 pC. nye danske Obligationer, - L. Sterling. 1 L. Sterling beregnet til 14 Bmk.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-11-23
Cours: Hamborg den 18de November. Bordeaux, 25 1/2. - St. Petersborg. - London 35, 2. - Cadiz 92. - Lissabon 36 1/2. - Amsterdam k. S. 107 1/2. - Kjøbenhavn k. S. 207. - Specier 3 A. - Discont 8 1/2.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-11-23
Ledige Embeder. Under det Danske Cancellie: Sønderhoe og Hørsted Sognekald i Aalborg Stift, 205 Rbdlr.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-11-23
Befordringer og Afgang. Under det Danske Cancellie: Den 2den Novbr. er Stiftsprovst i Ribe Stift, samt Amtsprovst for Gjørding, Malt, Skads, Vesterhorne, Øster horne og Slags Herreder i Ribe Amt, og Sognepræst ved Domkirken i Ribe, Dr. Theol. C. D. Koefoed, beskikket til Biskop og Superintendent over Ribe Stift: residerende Capellan for Bjerregrav, Aalum og Thanum Menigheder i Viborg Stift, J. Blicher, til Sognepræst for Vorning, Quorning og Hammershøi Menigheder i bemeldte Stift. Den 9de, Cancellieraad og Archivarius i Cancelliet, C. J. F. Hjorthøy, Cancellieraad, Contoirchef og Departements=Secretair i Cancelliet, P. C. Wilse, Cancellieraad og Departements=Secretair i Cancelliet, F. Hammerich, udnævnte til virkelige Justitsraader; Cancellisterne i Cancelliet, P. C. C. Hammerich, F. Hjort, L.A. Bourgvis og C. Bang, udnævnte til Cancellie-Secretairer; Cand. juris F. A. Schønheder beskikket til surnumerair Assessor i den Kongelige Landsoverret i Viborg.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-11-23
Under det Slesvig=Holsteen=Lauenborgske Cancellie: Den 8de Novbr. er Dr. juris P. D. C. Paulsen beskikket til Professor extraordinarius i Lovkyndigheden ved Universitetet i Kiel.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-11-23
Svendborg den 15 Novbr. Ved i Tirsdags Aftes den 8 d. M. Kl. over 10 at klare Brændeviin hos Kjøbmand N. Madsen her i Byen, kom Karlen for nær med Lyset til Værkets Piber, hvorved der gik Jld i alt Brændevinet. Jlden fik Overhaand idet man for at dæmpe, vilde lade Brændevinet løbe af Kjedlen, men hvorved Hatten slog op derfra. Luerne slog da ud af Væggenes Trækhuller i Brænderiehuset, og søgte under Taget, hvor Jlden fandt Næring i det paa Loftet værende Foder og Høe. Jmidlertid blev strax gjort Anskrig, saa Byens Sprøiter tillede, og uagtet Luerne allerede flere Steder paa begge Tagets Sider viste sig, var man dog saa heldig, ved Brandredskabernes Fortræffelighed, Folkets Raskhed, og ved ei at bryde Hul paa Taget for Jlden var omringet og Sprøiterne i Orden, for ikke at give Jlden Luft, ganske at dæmpe Jlden efter 1 1/2 Times Arbeide. Ved at paagyde Foderet Vand, blev det de brave Arbeidere muligt at udkaste samme, ihvorvel Faren for selv at brænde stundom viste sig. Et Held var det, at Veiret just da netop var næsten stille, thi det kunde ellers have seet farligt no ud, da de Fleste have Foring paa deres Lofter. (H. A.)
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-11-23
Blandinger. En stor Astronom - dog ikke Prof. Dittmar, har forudsagt en stræng Vinter. - Bode og flere, der ikke ere blevne hovedsvimmel af at lige Stjerner, erklære, at Astronomien ikke leder til Spaadom om Veirligets Bestemmelse. Umuligt var det jo ikke, at hin berømte Astronoms Forudsigelse kunne slumpe til at indtræffe, som det er hændet forhen den navnkundige Prof. Dittmar med enkelte af hans Orakelsprog; men hvad man kan slutte sig til af adskillige gamle prøvede Erfaringer paa Jorden, skulde vi, - idet mindste her i Norden - ikke vente nogen stærk Vinter, og kun liden Snee, uden maaskee imod Foraaret, naar Østen Vind skulle blive stadig. Fra Norden faae ve iaar neppe synderlig Frost, snarere fra Syden, hvorpaa vi allerede i disse Dage have havt en liden Forsmag. Jmidlertid vil det Alt dependere af hvad Vinde der blive de herskende i denne Vinter, som ingen kan forudsige. (J. A.) Liste over de til Hals indkomne og afseilede Skibe. Den 17de November, Jndk. J. Clausen af Aalborg fra Kjøbenhavn med Stykgods. J. C. Friis af dito fra Sæbye med Brænde og Planker. T. Clausen af og fra Kjøbenhavn med Tjære, Sæbe og Tøndebaand, m.m. F. H. Sand af Løgstøer fra Kjøbenhavn med Salt, Hvidkaal, m. m. - Afs. C. Christensen af Waarsaae til Sæbye, ballastet. - Vinden S. V. Den 18de. Jndk. H. Kaarup af Corsøer fra Callundborg, med Hvede og Flyttegods. R. Løve af Rudkjøbing fra Nestved, ballastet. L. Tangaard af Odense fra Aarhuus med Sukker og Syrup. - Vinden S. S. O. Den 19de. Jndk., S. Sørensen af Nyebroe fra Kjøbenhavn med Steenkul, Salt, hvidkaal, m.m. A. J. Holm at Aalborg fra Kjøbenhavn med Tjære, Hvidkaal, m. m. S. Willumsen af dito fra dito med Stykgods. J. Christensen af dito fra dito med Glas, Hvidkaal, m.m. A. Sørensen af Lemvig fra Kjøbenhavn med Tjære, Jern, Salt og hvidkaal, m. m. C. H. Pank af og fra Fredericia med Bladetobak og Kartofler. L. C. L. Sand af Nibe fra Kjøbenhavn med Hvidkaal og nogle Vare. - Vinden S. S. V., Den 20de. Jndk. C. Olsen af Klitmøller fra Kjøbenhavn med Hvidkaal og Stykgods. J. Christensen af Aalborg fra Mariager med Brænde. - Afs. J. Hansen af Svendborg til Skielsker med saltede Sild, m.m. N. Nielsen af og til Rørvig med saltede Sild. J. P. Futtrup af Lemvig til Kjøbenhavn med saltede Sild, Talg og Uld. O. Hansen af Hou til Corsøer med saltede Sild. N. F. Larsen af dito til dito med dito. J. F. Støkel af og til Kjøbenhavn med levende Aal. - Vinden S. S. V. - For contra Vind ligger ved Hals: Skipperne, Hanefeldt, Bruun og Damsgaard til Kjøbenhavn og Paahlson til Malm.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-11-23
Døde. Hs. Excellence, Over=Kammerjunker v. Buchwaldt, Storkors af Dannebrogen; Hofglarmester C. Clausen, 76 Aar; A. M. Goltz, fød Larsen, Oldfrue ved det Kongl. Opfostringshuus, 46 Aar; H. C. Hjelmdrop, Regiments-Chirurg i Garden; Pensionist Morten Svendsen, 79 Aar; Mad. A. C. Mollerup, fød Blom, 74 Aar, Commandeur-Capitain B. U. Middeelboe; afskediget Capitain-Lieutenant L. M. Hofgaard af SøeEtaten, 67 Aar; Jfr. J. H. Antons, 26 Aar; Mad. J. M. Schæbel, fød Clemensen, 42 Aar; Kgl. Bælgetræder A. Sørensen, 49 Aar; Chr. Halkjer, 29 Aar; Jfr. C. C. Kollin, 20 Aar; Cathrine L. Balladie, 58 Aar; Alle i Kjøbenhavn. - Claus Meintz, forhen Eier af Kallehauge Færgegaard. - H. N. Musmann, Sognedegn til Svanninge og Skolelærer i Millinge, i Fyen. - C. C. C. de Stjernholm, 63 Aar, i Skive. -M. N. Møller, Sognepræst for Nimtofte og Tøstrup Menigheder. - Mad. G. Bang, fød Berzig, 45 Aar; Jfr. M. M. Adsløv, 65 Aar, i Aarhuus. - Skibscapitain H. C. Studsgaard, 29 Aar. Han fandt sin Død i Bølgerne Natten til den 30te October. - Frue L. W. v. Brombsen, fød v. Hedemann, i Slesvig. - Skipper H. H. Bay fra Marstal, i Flensborg. - Provst Schetelig, 49 Aar, i Heide. - Mad. C. Spalckhaver, fød Westphal, 26 Aar, i Jtzehoe. - Boghandler O. K. T. Busch, 34 Aar; Snedkermester J. G. M. Otte, 59 Aar; Christoph Fr. Walbrecht, 84 Aar; J. C. Kuhn, 30 Aar, Alle i Altona.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-11-23
Bekiendtgjørelser. Søndagen den 27de November bliver Bal i Selskabet Enigheden, som begynder Klokken 6. Directionen.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-11-23
Det bringes herved i behagelig Erindring, at Lodsedlerne til 3die Classe af det 76de Kongel. Kjøbenhavnske Classelotterie, maa fornyes inden den 27de Dennes. Aalborg den 22de November 1825. Bech.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-11-23
Auctioner. Mandagen den 5te December næstkommende, Formiddag Kl. 11, bliver paa Thingstedet i Frederikshavn afholdt offentlig Auction over en, afdøde Frue Wolters Boe tilhørende Obligation, lydende paa 1300 Rbd., udstædt af Havnecontrolleur Læssøe under 23de August 1817. Frederikshavn den 20de November 1825. Hvass.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-11-23
Jfølge Forlig og Udlæg bliver en Ole Hansen tilhørende Gaard af Hartkorn 3 Tdr. 6 Skpr. 2 Fdkr. 1 Alb., med Sæd og Avl i Østerkjerum, under Horns Herred, stillet til en eneste offentlig Auction, som afholdes i selve Gaarden næstkommende 8de December, Kl. 11 Formiddag. Af Kjøbesummen kan paa første Prioritet i Gaarden blive indestaaende 382 Rbd. Sølv mod Obligation til Enkekassen. Frederikshavn den 20de November 1825. Hvass.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-11-23
J Følge Dom og Udlæg og efter Vedkommendes Begjering, bliver Thomas Andersens Gaard i Vestermark i Jngstrup Sogn, med tilliggende Eiendomme af Hartkorn 3 Tdr. 3 Skp. 3 Fdkr. tilligemed den i Eiendommen nedlagte Vinter læd og det indavlede Korn, Høe og Straae, ved een eneste Auction, som holdes i Gaarden den 12te December førstkommende, Formiddag Kl. 9, bortsolgt efter de Conditioner, som paa Auctionsstedet vil vorde bekjendtgjorte, og bliver samme Tid bortsolgt Gaardens Besætning, Ind- og Udboe, hvilket herved til Lysthavendes Efterretning bekjendtgjøres. N. Sundbye den 21de November 1825. Spies.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-11-24
Blandinger. Den Engelske Grev Grosvenor, som ejer betydelige Strækninger af den Grund, som London er bygt paa, har overladt en Strækning Land imellem Chelsen og Milbank, der hidtil brugtes til Frugthaver, til en Herr Curbitt paa 99 Aar under den Betingelse, at denne skal bebygge samme med 5000 Huse. De der boende Podemestere ere samtligen opsagte. - Et saadant Foretagende udfordrer en temmelig Forlagscapital, men kan ogsaa i Tiden kaste noget anseeligt af sig. Ganske egent er det ellers at bygge Huse paa en anden Mands Grund i en Kjøbstæd, uden at have Ret til Afbenyttelse af Grunden end i 99 Aar, efter hvilke den i røddeliggjort Tilstand skal leveres Eieren tilbage. Denne i London almindelige Maade er Aarsag til at det sædvanligen opføres Bygninger, hvis Varighed er beregnet efter Grundens Afbenyttelsestid. Jmidlertid fornyes sædvanligviis Contracten, naar Tredieparten af den løbende Tid er forbi, og Eieren faaer da Godtgjørelse for Forlængelsen, men sætter aldrig paa Afgiften.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-11-24
J Paris har dannet sig et Selskab, som vil forsyne Staden med Is. Det har anlagt til dette Øjemed en uhyre Grube ved St. Omer, og lover stedse at levere denne Artikkel for meget billig Priis.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-11-24
En af vort Olds vigtige Opfindelser er at tillave Po steier af Hvalfiske. En Londonsk Restaurator indbød forleden Stadens berømteste Gastronomer (Ædlinge) til et Ædegilde, hvor han opvartede med denne nyopfundne Ret, der fandt uddeelt bifald, som en overhaands lækker, saftfuld Spise.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-11-24
Et landskonomisk Tidsskrift fortæller, at det paa et viis Sted i Nederlandene er almindelig Skik, at lægge et Stykke Metal (af hvad Slags, nævnes ikke) paa Bunden af Smørkjernen for at fremstynde Kjerningen.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-11-24
J Ny-York er indrettet en Maskine til at gjøre Gaderne rene med. En stor Maskine koster D. 150 og udretter med 2 Mand og en Hest det Arbeide, som ellers 20 Mand. Dens Kraft kan forøges ved at spænde flere Heste for.