Berlingske Tidende, 1794-07-04
Paris, den 16de og 20de Junii. J det Øieblik, da der til Beviis paa dette Aars tidlige Velsignelse blev bragt i Conventen en moden Kornneeg, besteeg Barrere under lydeligt bifald Talerstolen: Denne Kornneeg, sagde han, er den Seiers Foreløber, som jeg vil forkynde eder. J vore Havne ere ankomne 116 Skibe, vor Nord= og Alpe Armee have tilsegtet sig Fordele, men den vigtigste Seier erden, som bringer det franske Folk Brød. Pitts Plan, at udhungre os er gjort til intet, og den talrige Flaade, som vi ventede fra Øerne, er ankommen i vore Havne. Denne Flaade er et Pendant til den rige Høst, som lykkeliggiør os; alle anstiftede Forræderier, for at spille den i Fiendernes Hænder, ere blevne opdagede og tilintetgjorte, og dens Ankomst skaffede os foruden Brød, mange Skibe og en Armee af Matroser. Denne Sag laae Hyklerne og de engelske Emissarier, saa stærkt paa Hiertet, at de uophørlig med forstilt Bekymring spurgte Commissionen: Om Flaaden ikke snært skulde komme, og om den var i Fare? Engelanderne havde paa deres Side intet forsømt, for at bemægtige sig denne Flaade. De havde sendt deres hele Magt i Søen, og aldrig var Havet bedækket med saa mange svømmende Casteller. Da Commissionen fik at vide, at denne Convoislaade nærmede sig de franske Kyster, føiede den de hurtigste Anstalter til at opstille en frygtelig Magt mod Englænderne. Den 8de (Engelander ne sige den 1ste Junii) forefaldt det blodigste Slag, som nogensinde har været leveret til Søes. Vor Flaade, endskiønt den var 14 Skibe svagere end den engelske, slog den og beskyttede Convoyen. Det hos Matroserne herskende Had mod Engelænderne og deres Fædrenelandt kiærlighed lod dem giøre Under af Tapperhed. Syv af vore Skibe bleve imidlertid gjorte mastløse, og ere endnu ikke indløbne igien; man er derover bekymret, men Engelænderne have lidt langt meer, 10 af deres Skibe have ligeledes mistet deres Master, og 2 ere siunkne. Pitt kan nu rose af sin Seier og melde sine Emissarier, at den Convoislaade, som han tænkte at berige sig med, er ankommen i vore Havne; at en hollandsk Fregatte med 15 riig ladte hollandske Skibe er taget, og at 40 andre engelske og spanske Priser ere opbragtet i vore Havne. Borgere, dette er vor Søemagts første Prøvestykke. Hvilke Fordeele lover det os ikke for Fremtiden. Lader os ikke hvile, lader os forene alle vore Kræfter mod Engeland. Rom førte 3de puniske Krige, mod Carthago, lad det frie Frankrig føre kun een mod Engeland o. s. v. - Barrere oplæste herpaa et Brev fra Jan Bon St. Andre med nogen Detail over Søeslaget, efter hvilken de franske Søefolk have segtet med et utroeligt Mod. Paa Hovedskibet Bierget ere 300 Mand dræbte og saarede. Det fik 250 store Skud, foruden Kugler, som man endnu ikke har sundet. Jean Bon er selv bleven let saaret, og af 18 Skibsofficerer ere kun 5 blevne ubeskadigede. Sexfiendtlig Skibe omringede det, og dog vare de ikke i Stand til at tage samme. De andre Skibe have og gjort deres Pligt, dog har man arresteret nogle Forrædere. - Yperns Jndtagelse blev allerede i Forgaars forkyndt i Conventen, og i Gaar blev følgende Brev af 18de Junii oplæst fra den Deputerte Richard: Garnisonen i Ypern, bestaaende af 6000 Mand, er gjort til Krigsfanger, og det hele derværende Artillerie, over 1000 Kanoner og megen Munition blev os overleveret. Denne vigtige Erobring have vi tildeels vor Observationssarmeelat takke for. Det for de Franske seierrige Slag af 13de har befordret Overgivelsen. Generalerne Mardonal og Gardon have bidraget meget dertil ved deres Jndsigter. Beleirings=Armeen under General Moreaulviste ved hver Leilighed det største Mod." Pichtgrumelder: "at Soldaterne af den 4de Nordbataillon have igiennem en fiendtlig Regn af Kugler trukket sex 24 pundige Kanoner, som skulde bruges til et Breske=Batterie, med Hænderne, 5 Favne. J de 12 Dage Løbegravene var aabne for Ypern, leverte den franske Armee, 3 Feltslag, af hvilke det tredie den 13de var det berømmeligste. Barrere berettede ogsaa, at der de 16de Junii var forefaldet et Slag ved Charleroi, hvorved Fienderne havde mistet 3000 Døde, 600 Fangne og 7 Kanoner. Videre, at den fangne franske Besætning fra Landrecy 4400 Mand stærk, var, da den marcherede igiennem Brussel, bleven tilbudet Krigstieneste, men a kun 12 Mand af samme haveantaget Tilbudet.