JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1803-05-05
Det lovgivende Korps stræber daglig ved giennemtænkte, gode og hensigtsmæssige Lovforslag, at ende sine Sessioner over den ny Lovbog inden Bonapartes Afreise til Belgien. Saaledes ere nylig 2 vigtige Artikler deraf blevne færdige, hvoraf den ene indeholder en fuldstændig Toldforordning og den anden bestemmer hvad Pension de Militære og hvad Understøttelse deres efterladte Enker og Børn skulle nyde af Staten. Denne bestemmer 6000 Franker (1400 Rd.) som den højeste Pension aarlig for en Divisionsgeneral der har tient 50 Aar og ligeledes 182 1/2 Fr. (42 Rdlr.) for en Soldat, naar de ikke i Tienesten ere blevne vanføre. Men mister en General 2 af sine Lemmer i Tienesten, faaer han baade 9000 Fr. i Pension og desuden naar han har tient 30 Aar, 3000 Fr.; mister han et Lem, faaer han 75000 Fr. og tager nogen ellers Skade paa Sundheden i Krigstienesten, faaer han 1500 Fr. Pension.
Viborger Samler, 1803-05-05
Senator Gregoire, der i Fjor var i England, reiser i Aar til Holland for at kiende Batavernes Sæder, Handel og Agerdyrkning.
Viborger Samler, 1803-05-05
Bonaparte har ladet Biskop Duvoisin i Nantes forære en Biskops=Ring, som et Højagtelses Beviis.
Viborger Samler, 1803-05-05
Man har foreslaaet, at anlægge et Statspoliti i Brest og Toulon, da der altid opholde sig en stor Deel, ofte Republiken fiendske, Udlændinger. Som en Følge af den haabede Fred, falde de vestindiske Vahre i Prisen i nogle franske Søstæder.
Viborger Samler, 1803-05-05
London den 21de og 22de April. Underhuset samledes den 19de April og Minister Addington erklærede "at han haabede, at kunde have den Fornøielse, med det første, at underrette Parlamentet om Underhandlingerne med Frankrig." Denne trøstelige Beretning havde den Virkning, at Fondene steg til 67 1/2 og Diskontoen faldt til 9 1/4, samt : at Oberst Patten opsatte sine Motioner til den 26de. Den 21de forlangte Oberst Gascogne af Minister Addington den lovede Underretning, Ministeren svarede: "Det vil beroe paa Omstændighederne, om jeg kand give den snart eller ikke. Jeg har, som nogle mene, heller ikke sagt, at min Underretning skulle vorde beroligende; thi jeg kunde ikke sige enten den skulle blive tilfredsstillende eller utilfredsstillende; men kuns, at jeg haabede at kunne give den." Disse uvisse Udtryk har derfor ikke forandret den almindelige Tro til Fred. Man vil have hørt Andreossy sige "at de vigtigste Punkter vare af gjorte og kun nogle ubetydelige tilbage" og man venter hvert Øjeblik en fransk Kourer med af giørende Svar; men de stærke Storme, der i de sidste 3 Dage have raset her, have hindret al Overfart.
Viborger Samler, 1803-05-05
Holland og Amsterdam den 23de April. Baade her og i vore andre Handelstæder lover man sig Fred. De opkomne Tvistigheder voldte i Cadix saadan en Angest, at Bankosedlerne tabde 40 Procent. J disse Dage har her raset en gruelig Storm paa vore Kyster, hvorved 2 af de franske Fregatter i Helvoetsluis ere beskadigede af 2 andre Skibe, der drev paa dem.
Viborger Samler, 1803-05-05
J Wliessingen holde de Franske ypperlig Mandstugt. General Monnet har fri Qvarteer. (Man siger og han har forlangt det bedste Huus og ladet det mød lere paa Stadens Regning, samt forlangt et SølvTaffelservice, der vel maae bevilges, da Byen er i Beleringsstand.)Man menner: at Kongen af Preussen kjøber af Hertugen af Ahremberg de ham i Westfalen tilstaaede Lande, samt flere af de Smaafyrsters, der grændse til preussiske Lande.
Viborger Samler, 1803-05-05
Wien d. 20 April. Her er Fredshaabet endnu mere bestyrket derved, at den herværende engelske Gesandt, Arthur Pager, og den russiske Gesandt Rasumofsky have faaet Tilladelse hver at reise herfra Hoffet paa 6 Maaneder hvilket, om Frankrig og England havde faaet Krig, vist ej var bleven tilladt.
Viborger Samler, 1803-05-05
Østerrig har endnu ikke i Foraaret faaet Regn, hvorfor alle Levnetsmidler ere stegne til høje Priser. Et Pund Smør koster 3 Mk. 8 s. 1 Gaas 8 a 10 Mark. v. s. f.¬
Viborger Samler, 1803-05-05
J Søndags spiste den keiserl. Familie i Prater, det skiønne Veir og de mange blomstrende Træer forhøiede deres Ophold i det Grønne.
Viborger Samler, 1803-05-05
Blandede Efterretninger. Fra Petersborg skrives den 12 April. Den franske af Bonaparte hidsendte Oberst Colbert er bleven syg underveis og kom her først i Gaar. Vi saae ingen Grændsedispyt med Sverrig. Den 10 April begyndte Nevaflodens Jis først at løsnes og 1 Dag er aabent Vand. Keiseren giver til de nye oprettende Universiteter og Gymnaster aarlig 1 Million 300,000 Rubler. De til Arrest og til Forviisning dømte Forbrydere under de forrige Regieringer faae nu af Undersøgelseskommissionen deres Frihed udvirket. Saaledes er Brigadeer Baron Asch nu løsladt af Klosteret Susdal.
Viborger Samler, 1803-05-05
Prindsen af Gloucester ville den 6 Maj komme fra Hannover til Berlin.
Viborger Samler, 1803-05-05
J Posen, hvor der ofte i Jødegaden boede 3 til 4 Jødefamilier i een Stue, regner man: at der i 89 afbrændte Jødehuse ere blevne 700 Jødefamilier huusvilde og brandlidte.
Viborger Samler, 1803-05-05
Ved Colnn udføres nu det franske Forbud mod fremmed raffineret Sukkers Jndførsel. Der ligge paa Rhinen adskillige Ladninger til Handelshuse i Colin, der, naar det skal fortoldes efter den ny Forordning, kand koste en Kiøbmand en halv Tønde Guld i Told.
Viborger Samler, 1803-05-05
Jndenlandske Efterretninger. Den 22 Maj blive D. H. Prinds Christian og Prindsesserne Juliane og Charlotte konfirmerede. De agte derpaa at begive sig til Fredensborg, imens H. K. H. Arveprindsen, deres Fader, reiser til Pyrmont.
Viborger Samler, 1803-05-05
H. K. H. Kronprindsen ventes til Odense den 16 Juni og til Randers den 21de Juni, begge Steder vil høistsamme, efter Forlydende, mønstre de derliggende Regimenter.
Viborger Samler, 1803-05-05
J Østersøen ved Pillaus Kyst laae endnu Driviis den 15de April. Rugen i Kønigsberg er forbuden at udføres. Kun hvad russiske Undersaatter bringe dertil, er undtaget.
Viborger Samler, 1803-05-05
J Archangel har Vinterens Strenghed dræbt adskillige Rensdyr, hvorover heller ikke saamange Sælhunde ere fangede som sædvanlig, da Renerne bruges til deres Transporter.
Viborger Samler, 1803-05-05
Konferentsraad Helfriedt er efter Ansøgning i Naade og med Vartpenge bleven entlediget fra sin Post som Stiftamtmand og Amtmand over Veile Amt, og skal, efter Forlydende, være bestemt til en Post i et af de kongelige Kollegier.
Viborger Samler, 1803-05-05
Det skal nu være aldeles afgjort, at Kristiansborg Slot igjen bliver opbygt; men tildeels efter en forandret Plan. Efter Sigende skal Bygningen være fuldendt om 6 Aar.
Viborger Samler, 1803-05-05
Postmesteren i Kiøge er, efter andre danske Avisers Beretning, arresteret og under Justitiens Tiltale, fordi han har aabnet et Pengebrev og deraf udtaget 700 Rdlr. Denne Arrest skeede netop som hans Kone var i Barnsnød."
Viborger Samler, 1803-05-05
Da man i Colding troede, at nogle Vaccinerede i Kbh. desuagtet have faaet Børnekopper, bekiendtgiør Vaccinations=Kommissionen i Kbhn. "at dette Rygte er aldeles ugrundet."
Viborger Samler, 1803-05-05
Det asiatiske Compagni har kjøbt Vilders=Plads, til Skibsverft for 105,000 Rdlr.
Viborger Samler, 1803-05-05
Ledige Embeder. Bye- og Raadstueskriver-Embedet i Aarhuus; en virkelig Raadmands Embede sammesteds; Tryssilds Sognek, i Aggershuus St. 120 Rdlr.
Viborger Samler, 1803-05-05
Befordringer og Afgang. Under det danske Cancellie: Sognepræsten for Sebber=Kloster og Lundbye Menigheder i Viborg St. H. F. Bloch, efter Ansøgn, i Naade og med Pension, entl. fra sit Embed; Capell. pro Persona ved Helliggeistes Menighed i Kjøbenhavn, P. N. Hesselberg, besk. til Catechet ved Nicolai Menigh. sammesteds; Professor Hist. Extraord, ved Kjøbenhavns Universitet, L. Engelstoft, til at være tillige 2den Bibliothek-Secretair ved det kongelige Bibliothek; Cand. Theol. S. Stork confirmeret til Sognep. for Kjerte Menigh. i Fyen; Cand. Theol. P. Herschend ligeledes til Personel-Capellan for Udbye Menigh.
Viborger Samler, 1803-05-05
i Sjælland. Byfoged og Skriver, samt Veier og Maaler i Skagen, N. C. Ravnkilde, efter Ansøgning, i Naade entlediget fra disse Embeder, og den ham under 2den Juli 1790 meddeelte Bevilling, som Procurator ved alle Over- og Underretter i Danmark, extenderet til Kjøbenhavns Hof= og Stadsret.
Viborger Samler, 1803-05-05
Under Generalitetet: Secondl. v. Seidelin, af Livregimentet lette Dragoner, forundt Pr. Lieut. Char., Fri=Corporalerne G. F. v. Strambou, af sjællandske Jnf. Reg. A. F. v. Stricker, af Kongens Reg. og H. T. Leganger, af Prinds Frederiks Reg. besk. til Fændrikker, de tvende første ved deres resp. Reg. og den sidste ved det bergenhusiske Jnf. Reg.; Fænd. v. Søderberg, af Kongens Reg. forflyttet i samme Egenskab til det 3die jydske Jnf. Reg. 3 Pr. Lieut. al. s. af Kronprindsens Reg. v. Holten, efter Ansøgning, i Naade afskediget med Capitains Char.
Viborger Samler, 1803-05-05
ved Kiøbenhavns borgerlige Militaire: Sergeant G. Busch, besk. til Regnskabsfører, Cand. Jur. H. Lange til Anditeur, og Major af nordre siællandske Landværn-Reg. C.v. Coldevin, til Exerceer-Jnspecteur.
Viborger Samler, 1803-05-05
Under det udenlandske Departement
Viborger Samler, 1803-05-05
General=Major Grev Danneskjold=Løwendal udn. til overordentlig Gesandt ved den bataviske Republik.
Viborger Samler, 1803-05-05
Under Admiralitetet: Candidatus Chirurgiæ C. J. Kønig ansat til Under-Chirurg ved 4de Division. Under General-Toldkammeret: Told- og Consumtions=Jnspecteuren i Nyborg, J. Svitzer, efter Ansøgning, i Naade entlediget, og Strøm=Jnspecteuren sammesteds, Major Leschlv, besk. tillige til at være Told- og Consumtions=Jnspecteur i Førstnævntes Sted.
Viborger Samler, 1803-05-05
Under General-Postamtet: Postmesteren i Nemmels, A. Piening, efter Ansøgning, i Naade entlediget, og i hans Sted udn. H. H. Radbruch til Postmester ved Befordringsvæsenet sammesteds.
Viborger Samler, 1803-05-05
Døde. London. Severin Anton Kristian Gyldenpalm, 21 A. Appelsberg. Mad. Karen Kirstine Prydz, fød Smith, 22 A. Trondhiem Didrich Brun, 79 A. Aasen ved Kongsvinger: Mad. Hedevig Hals, fød Bay. Aalborg: Anders Schandorph, 84 A. Mad. Cathr. Wille, fød Weis.
Viborger Samler, 1803-05-05
Bekiendtgiørelser. Ved kongel. allernaadigst confirmeret Testamente, mellem min salig Mand Provst og Sognepræst Friderik Gotfried Stampe og mig hans Enke; er jeg som Længstlevende, sat i Besiddelse og faaet frie Disposition over vor fælleds Boe, thi indkaldes herved den eller de, som kunde formene sig herpaa at have nogen Fordring, saavel i Hensynet min afgangne Mands Embeder; som i ald anden navnlig Maade, dermed enten selv eller ved Befuldmægtiget at melde sig hos mig eller min Laugværge, Provst Ørum i Sønderlyng Herred, inden den i Loven foreskrevne Tid, da enhver skal faae sine Fordringer, der grunde sig paa Lov og Anordninger, clarerede af Aars Præsteged, i Aars Herred, Dorthe Ørum, Viborg Stift, d. 1 Mai 1803. sal. Provst Stampes.
Viborger Samler, 1803-05-05
Ved Proklama, som er læst i Aalborg Raadstueret den 15de og inden sammes Byetingsret den paafølgende 18de April sidst, ere de, som maatte formene sig at have noget at fordre udi her i Byen afvigte 8de Marts ved Døden afgangne Mad. Anne Lassenia Jørgensens og forhen afdøde Mands, forrige Stadsmægler Jens Tha gaards fælleds Stervboe, med 12 Ugers Varsel indkaldte at møde for underskrevne Skifteforvalter, for at anmelde og bevise deres Fordringer. Ligeledes ere og den afdøde Mands Arvinger indkaldte med lovlig Varsel, for at anmelde og bevise deres Arveret, samt deres Tarv under Skiftet at lagttage, hvilke Jndkaldelser da herved igientages; og tiener desuden til Efterretning for Vedkommende, at en Skiftesamling er berammet at holdes i Stervboestedet Tirsdagen d. 10 Mai førstkommende om Formiddagen Kl. 10 Slet. Aalborg d. 20de April 1803. Hornsyld. Bøggild.
Viborger Samler, 1803-05-05
De som endnu restere med Betalingen for kiøbte Vare ved Auctionen i Dybbe Præstegaard den 17de og 18de Marts Sidst, vilde behage jo før jo hellere og i seeneste inden 14 Dage, fra Dato, at betale samme til undertegnede Jncassator, forat spare baade dem selv og mig for videre Uleilighed. Hyfvom Præstegaard ved Lemvig den 30te April 1803. P. Friis.
Viborger Samler, 1803-05-05
J næstkommende Snapsting kan erholdes Logie og Spiisning i min iboende Gaard paa det store Torv, ligesom og uden Huset Logerende kunde erholde anstændig Middags=Spiisning for sædvanlig Betaling. J. A. Becker, sal. C. Møller.
Viborger Samler, 1803-05-05
I Viborg er Byg at bekomme tilkjøbs hos Tolstrup.
Viborger Samler, 1803-05-05
Jndbydelses-Plan til et Provincial-Politie-Blad.
Viborger Samler, 1803-05-05
Blandt alle de offentlige Indretninger, der sigte til at vedligeholde god Orden i en Stat, er unægtelig Politievæsenet een af de vigtigste. Erfaring lærer, at Mængden og Forskielligheden af de Gienstande, der henhøre under det almindelige Politievæsen, er saa stor, at det som oftest blev saare vanskeligt og tildeels umueligt, selv for den dueligste og virksomste Mand, som enkelt Jndivid, at skiænke enhver enkelt Deel af samme sin Opmærksomhed; og dog udfordres den meest muelige udeelte Opmærksomhed, naar Politie=Væsenet skal opnaae den ved samme for Staten tilsigtede Fordeel. Overbeviist om, at enhver retsindig Øvrighedsperson, under hvis Embede Politieforretninger henhøre, og som det er om at giøre, at opfylde sit Kalds Pligter, saavelsom og enhver enkelt Borger i Staten, der ønsker at bidrage hvad mueligt er, til at overholde god Orden, og Rolighed i sin Kreds, villig tager imod enhver Anmeldelse af een eller anden Uorden, der kan have undgaaet hans Opmærksomhed, naar samme fremføres paa en beskeden, sandhedstroe og ufornærmende Maade; og verbeviist derom, troer undertegnede, at kunne gavne det Almindelige og opfylde manges Ønske, ved at udgive et Provincial-Politie-Blad efter følgende Plan 1) Som Bidrag til ovennævnte Blad, modtages enhver Anmeldelse, Rettelse eller Plan til Forbedring (dog ikke for vidtløftig affattet) der har til Hensigt, enten at fremme det almindelige Politievæsens bedre Jndretning, eller afhielpe denne eller hiin Uorden, der har Jndflydelse paa det Offentlige, uagtet samme staaer under privat Mands Opsigt.
Viborger Samler, 1803-05-05
2) Udgiveren modtager aldels mtet Bidrag, som er forfattet paa en ubeskeden Maade, eller sigter til personlig Fornærmelse mod Enkelte eller Flere; men blot saadanne, som berøre Facta. 3) Enhver som agter at indlevere Bidrag, maae tillige under sin Haand tilsende Udgiveren skrivtlig Tilstaaelse for, at han i Eet og Alt, vil indestaae for Sandheden, af hvad som fortælles. 4) Aldeles intet anonymt Bidrag antages. For alt hvad som indføres uden Navn, indestaaer Udgiveren. 5) Skulle det indtreffe, at et eller andet indkommen Bidrag, som i øvrigt medfører Sandhed, ikke skulle være frie for Udtryk, der kunne sigte til personlig Fornærmelse, da forbeholder Udgiveren sig Rettighed til, upaatalt, at udelukke deslige Udtryk, og blot anføre Tingen selv. 6) Udgiveren tilbyder sig, at ordne Tankerne og Stilen, for hvem som ikke troer sig i Stand dertil.
Viborger Samler, 1803-05-05
Enhver sandhedskierlig Mand, der ved at giøre Vedkommende opmærksomme paa een eller anden Mangel, troer at kunne gavne det Offentlige, indbydes herved, i Overeenstemmelse med forestaaende Plan, at indsende portofrie Bidrag til bemeldte Politieblad, til Adresse=Contoiret her i Byen.
Viborger Samler, 1803-05-05
For det første agter Udgiveren, kun at udgive et halvt Ark ugentlig, som betales med 2 s. Skulle Bi dragen i sin Tid blive saa tilstrækkelige, at de kunne udgjøre et heelt Ark, betales samme med 4 s. Abonementet gielder i det mindste for et halvt Aar, og af siges i seeneste een Maaned førend Halvaarets Udgang. Saasnart Udgiveren ved Subskription seer sig nogenlunde sikker for Tab, skal Bladet, efter nærmere Bekiendtgiørelse, udkomme. Abonen, terne i Provindserne, ville behage, at tegne sig for Exemplarer hos samtlige Herrer Postmestere, hvilke herved venskabeligst anmodes, at paatage sig denne Uleilighed, der stedse med megen Forbindtlighed skal erkiendes af Udgiveren. Aarhuus d. 13de April 1803 N. Lund, kongelig privilegeret Bogtrykker.
Viborger Samler, 1803-05-05
De som maatte have noget at fordre i Stervboet efter afgangne Jens Knudsens Enke, Enke, Kierstine, Sørensdatter Klitgaard, som døde her i Byen, den 13de April sidstleden, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, at anmelde og bevise deres Fordringer for undertegnede Skifteforvalter inden bemelte Tiids Forløb. Og da, i Følge et mellem ovenmelte Jens Knudsen og hans Enke, der nu begge ere døde, oprettet og konfirmeret reciproqve Testamente, er bestemt: at Boet skal deeles i imellem begges Arvinger efter Loven; saa indkaldes disse herved med lovlig Varsel, at anmelde og bevise deres Arveret for Skifteretten. Mandens Arvinger ere for endeel ubekiendte. Nibe d. 2 Mai 1803. Bassesen.
Viborger Samler, 1803-05-05
Auction. Tirsdagen d. 17de Maj førstkommende. Kl. 9 Slet Formiddag bliver, om vedkommende Sælgere nogenlunde antagelig Bud skeer, ved offentlig Auction, i Vester Hanherred, i Vester Thaarups Forstrands Pakhuse følgende, deels mere og deels mindre havarerede, Vahre bortsolgt, nemlig: 11 svære Fade Raper i Stænger, 501 Stykker dito Stænger, 34 store Fade Kran, 20 mindre dito med dito, 5 Fade Blyesukker, der ey troes at være tienlig til andet end til Farve= eller Trykkerier, et sad dito, formodentlig tienlig til Brug i Apotheqve, 4 Fade Sittguul, et Fad Bleghvidt, 2de Kisten med forskiellige hvide Skrivpapirer og desuden til samme, Tid og Sted, om forinden, som formodes, Ordre til Salg indløber følgende: 6 Fade fiin mahled Jsenfarve, 2de Fade reven eller mahled Farvetræe, formodentlig Sandel, 2de Piber extra god Genever og 22 Bundter bruun Pundpapiir samt noget løst dito, alt efter Conditioner, som paa Auctionsstædet bekiendtgiøres. Til Liebhavernes Efterretning meldes : at General Toldkammeret i Følge Ansøgning derom, har nedsat Tolden af disse havarerede Vahre ikke ubetydelig, Geneveren undtagen. Prøve af Rapeen og 2de Dito af Krappen, Jtem en Prøve af Uldengarn, som er farvet i den ringeste Prøve sort af Krappen, kan faaes at see hos Hr. Niels Brix i Aalborg og undertegnede. Thisted d. 27 April 1803. H. C. Knakkergaard.
Viborger Samler, 1803-05-05
(Hermed følger Tillæg.)¬ (Af Handelstidenden.) Beensuppe og Beengelse, en Gave for den huuslige Oekonomi *) Efterat Papin ved sin Digestor havde lært at uddrage Gallerten af Been, have flere Lærde beskjeftiget sig med at udfinde simplere Maader, for af Been at vinde denne Gallert; men deres Arbeider ligge begravne i Videnskabernes Samlinger, og den praktiske Oekonomi har ikke bemægtiget sig noget af deres Resultater. Den franske Borger Cadet de Vaux, en ivrig Ven af Huus og Landsekonomi, har ogsaa henvendt sin Opmærksomhed herpaa, Det eneste Mid deel til med Lethed at uddrage den nærende Substans af Benene, er at pulverisere dem. Hunden, siger Forfatteren, takker jeg for denne Jdee; dette Dyr har paa eengang ledet mig til Tanken om den betydelige Mængde af Næringsstof, som Benene indeholder, og tillige viist mig Maaden, at vinde Gallerten deraf. Lad os søge at give Benene deres anden sande Bestemmelse: at nære. Et Beenhaandgreb paa en Kniv, et Dusin Beenknapper, ere ligesaa mange Bouillons røvede Armoden. Lad os sige til Ernæringsbekonomien: et Been er en Suppekage, som Naturen har danner. Et Pd. Been giver ligesaa god og ligesaa megen Suppe, som et Pd. Kiød, og ligesaa meget Gallert eller Geler som 12 Pd. Kiød, og fra dictetiske Synspunkt, er Beensuppen at foretrække for Kiødsuppen. J den private Oekonomi koster Beensuppen er gentlig intet, ikke engang Brændematerialet, fordi dette erstattes ved det Fidt, som man kan trække af Benene. Suppe af Been holder sig længere, end Suppe af Kiød. Kort: Anvendelsen af Benene tilbyder de smaa Huusholdninger i Stæderne en vigtig og væsentlig Hielpekilde. Opmuntringselskabet har overdraget 1) Af : Memoire sur la Gelatine des os et son application a Peconomie alimentaire priver et publiqve, et principalement a Peconomie de Chomme indi gent, par Cadet de Vaux. Paris 1802. Tryk og uddeelt efter Befaling af Ministeriet i det Jndre. den 5te Mai 1803. dets mekaniske Klasse, at udfinde et Middel til med Lethed at pulverisere dem.
Viborger Samler, 1803-05-05
En Brødsuppe med Beenbouillon, tillavet efter Cadet de Vauxs Methode, blev fremsat ved et Gjestebud, som Agerdyrkningsselskabet for Seine Departementet giver hvert Fierdingaar, og hvorved Medlemmerne fremvise nye Næringsmidler eller Tilberedninger, som de have opfundet; Suppen blev eensstemmigen befundet saa god, som en Kiødsuppe. Man frem satte siden smaa Kopper med Beengelse, og de som ikke vidste andet, holdte den for en ypperlig Kiødgelse. Et Pd. Been gav 4 Pd. saadan Gelee, medens i Pd. Kiød neppe gav 10 Lod. Cadet de Vaux, kalder dette en frivillig Gave af Videnskaben til Huusholdningerne, da disse Been tilforn vare udkogte i Suppe som sædvanligt. Anmelderen slutter med en Beregning over, hvori meget Kiød og hvormange levende Kreature der eet Aar indførtes i Kbhn, og regner Benene at have veiet 719009 Pd., der pulveriserede og kogte kunde have givet 2, 876,036 Pd. Gelse, og, naar man regner 3 Pd. daglig til et Menneskes Føde, ernæret 2626 Mennesker et Aar om. Endelig foreslaaer han ogsaa at benytte Hestekiødet og Hestebeen, da det første, end- og af 15 Aars Heste, har en ligesaa god Smag sveget, som Gaasebryst. Han siger og at Eleverne paa Veterinærskolen spise Kiødet af de der aflivede Heste, naar de ikke døe af Smitte eller ubehagelig Sygdom, og mener: at man bør kunne overvinde gammel Fordom og spise det. Sandt nok er Hestenes Skjebne den usleste af Huusdyrenes: jo ældre de blive, jo slettere foeres og pleies de; Huden, hvoraf der da nu saa hyppig giøres Suklæder, og hvoraf Garver Ring i Kbhn. allene lader aarlig dræbe omtr. 600, skal dog ikke nær erstatte Eieren deres Værdi, men saalidet, man bør misbillige nye Forslag uden at prøve dem, saameget der end maaskee vandtes for Staten, naar de store Spogerskaber og Flokke af Natmænd fik andre nyttigere Bestillinger, end at slaae Heste, saa blev det dog vist nok Tilfældet: at ingen Fattig skiettede om denne Gelee og den Velhavende behøvede den ikke. Overalt ville dette Beenkogeri skille mangen Hund, Ræv, Ravn, Krage o. s. v. ved sin nødtørftige Føde, der, især hvad Rovfuglene angaae, vel ikke var passende med Naturens Hensigter.
Viborger Samler, 1803-05-05
Slutningen af forrige No. Befordringer. Under det danske Cancellie: Directeuren ved det kongelige Bank-Cont. i Kjøbenhavn, Ph. J. Obelay, udn. til Justitsraad; Doctor Philosophie og Professor Ordinarius i Logik og Metaphrsik ved Kjøbenhavns Universi ter, Statsraad B. Riisbrigh, efter Ansøgning, i Naade entled, fra sit Embed til 1ste October næstkommende, og i hans Sted besk. som Professor Philosophie Ordinarius den ved Cathedralskolen i Christiania værende Rector, Doctor Theologi og Professor N. Treschow; Doctor Philosophie og Professor Ordinarius i det latinske Sprog, ved bem. Universitet, J. Baden, efter Ansøgn., i Naade entled, fra sit Embed, og Professor Extraordinarius i den græske og romerske Philologie B. Thorlacius besk til Professor lingvæ latinæ ordinarius ved fornævnte Universitet; Professor matheseos extraordinarius J. Wolstil Professor matheseos ordinarius; Professor historiarrum extraordinarius J. Kierulf til Professor historiarum ordinarius, Professor historie naturalis extraordinarius G. Wad, til Professor historie naturalis ordinarius; Doctor Philosophie og Adjunct ved det philosophiske Facultet, L. Engelstoft, til Professor historiarum extraordinarius, samtlige ved titmældte Universitet; Overlæreren ved Cathedralskolen i Kjøbenhavn, G. Sverdrup, beskikket tillige til Adjunct og Examinator i den græske Philogie ved bemældte Universitet; Overlærer samt Regnskabsfører og Kasserer ved Kjøbenhavns Chathedralskole og Jnspektor over den mathematisk physiske Classe ved det pædagogiske Seminarium, H. C. Linderup, entled, fra bem. Jnspection, hvilken igjen er overdraget Professor J. Wolf.
Viborger Samler, 1803-05-05
under det tydske Cancellie: er Borger i Husum, L. Petersen, confirmeret som valgt Raadmand, der paa Stedet.