Den Vest-Sjællandske Avis, 1827-12-18
Nyeste Post-Efterretninger. Jfølge Efterretninger fra Belgrad havde de tre allierede Magters Gesandte endnu den 18de Novbr. ikke forladt Constantinopel. Saaledes skuffe Rygterne os fra en Tid til en anden; man seer Ankomsten af enhver udenlandsk Post med Begiærlighed imøde for at erfare hvorledes den store politiske Knude er bleven opløst; men det tegner til, at det vil nu gaae ligesaa langsomt og være forbundet med ligesaa store Vanskeligheder at opløse den i Constantinopel som tilforn i Europa. Man skulde troe, at Sultanen, siden han udviser en saa stor Moderation imod de Christne og imod Gesandterne, og siden han lader saalænge underhandle med sig, hemmelig frygter, uagtet han offentligt truer saa stærkt, men det er ogsaa mueligt, at han blot søger at vinde Tid ved disse Underhandlinger, for at komme i en bedre Forsvarstilstand og forat trække Krigen længere hen ud paa Vinteren, da den saa bliver mindre farlig for ham; thi han seer vel tydelig sin Undergang for Øinene i Fremtiden naar han giver efter, og erkiender maaskee, at han ikke bør lade denne Stemning som nu hersker iblandt hans Folk gaae over, men at han bør benytte dets nærværende Enthusiasme, og Forbittrelse. Paa den anden Side maae igien Efterretningerne fra Persien nedslaae Modet og bebude ham sin Skjebne; han maae ogsaa vide at de Orientalske Nationer kunne let opflammes til et vildt Mod; men at dette kan pludseligt gaae over til den største Forsagthed, begynde Mahomedanerne at troe, at det er Allahs Villie at de skulle gaae under, saa udvise de ikke længere nogen Vedholdenhed; men underkaste sig taalmodig deres Skjebne. – Spørgsmaalet og Jnterventionen, hvilken er bleven forkastet, skal være bleven foreløbigen forbigaaet af den Østerrigske Jnternuntius, som man skriver fra Vien, ved det at han flere Gange har foreslaget en Vaabenstilstand, og det er ikke umueligt, at den kommer i Stand fordi Porten derved vinder Tid for sine Udrustninger, og kunde maaskee giøre Regning paa gunstige Forandringer i Vinterens Forløb. Ogsaa den Russiske Armee, seer maaskee ikke heller ugierne Foraarets Komme inden den begynder at operere. (Det er dog imidlertid rimeligt hvis Sagen gaaer i Langdrag, at den vil rykke ind i Fyrstendømmerne og holde dem besatte under Underhandlingerne, idet mindste giøre Russerne store Tilberedelser til Krigen.) Der skrives fra Odessa under 16. Novbr.: at der bliver indrettet Værelser i Qvarantaine Bygningen for Hr. v. Ribeaupierre og at man der formoder, at han om kort Tid vil forlade Constantinopel. Der er afgaaet Ordre til Sebastopol at giøre 15 Krigsskibe seilklare for af understøtte den Russiske Armees Operationer fra Søen af. Man taler end- og om en Operationsplan, som Greven af Woronzow skal have udarbeidet, ifølge hvilken den Russiske Armee skal gaae Donaufæstningerne forbi og blot lade et Armeecorps blive tilbage for at observere dem, imedens Hovedarmeen skal trænge ind i Hiertet af det Tyrkiske Rige, besætte alle Havnene og giøre Armeens Forsynelse fra Søesiden muelig. (Men i Vinter kan Constantinopel. vanskeligen blive erobret fra Landsiden; thi da hersker Regntiden i disse Lande, og Bierget Bal can, i Oldtiden Hæmus, som bedækker Romanien fra Norden og Despoto Dagh, fordum Rhodope, som bedækker det fra Vesten, og som altid ere vanskelige at bestige, ville da næsten være umuelige at passere; men Planen kunde være at hendrage hele Tyrkernes Opmærksomhed paa Donau floden imedens den Russiske Flaade angreb Castellerne ved Bosphorus paa den nordlige Side og den Engelske og Franske Flaade Dardanellerne paa den sydlige, trængte derpaa frem til Constantinopel og udenfor Seraillets Haver dicterede Sagens Afgiørelse.) Porten truer rigtignok af alle Kræfter og giør de største Tilberedelser, til Krigen. En Artillerie Park paa 200 Kononerer afgaaet til Silistria og flere end 6000 Muni tionsvogne have begivet sig paa Veien til Ruschuk. Alle Fæstninger ved Donau skulle forsynes med flere Krigsfornødenheder, nye Commandanter ere udnævnte og afgaaede til Fæstningerne, Porten har endog ladet lægge Beslag paa de Kanoner, som tilhører de Europæiske Skibscapitainer.