Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-03-15
Blandede Efterretninger. Den Norske Rigstidende No. 19 leverer en Skrivelse, dat. Stockholm den 24 Februari, af følgende Jndhold: Man har i de Norske Blade seet Spørgsmaale fremsatte om den hidmarscherende Norske Garde hos Hs. Majestæt Kongen, om dens Constitutionsmæssighed, m.v. - Jndsenderen heraf, som har havt Anledning til at underrette sig fra sikker Haand om denne Garde, som den 20de Decbr. f. A. ankom til Stockholm, og siden har der forrettet Tieneste hos Hans Kongelige Majestæt, troer at burde herved besvare hine Spørgsmaale. - Constitutionens 25de Paragraph, som siger: "Kongen kan i Sverrige have Norsk Garde af Frivillige, har naturligviis foranlediget denne Gardes Tilværelse. Dens Oprettelse maa medrette ansees som en Følge af Kongens Ønske, at see sig omringet af Undersaatter fra begge Riger, og at deelagtiggjøre de Norske i det hædrende Hverv, at beskjerme Landsfaderen og udgjøre hans Æresvagt. Nordens Beboere, og navnligen Normændene, have fra Oldtiden af anseet det som et Fortrin at værne om gode Fyrster og store Helte, at danne saa at sige en Troskabs og Kjærligheds Ringmuur om deres Personer. De have endog hos fremmede Fyrster og i langtbortliggende Lande modtaget den Hæderspost, at udgjøre disses Livvagt; men fremfor Alt har Normanden betragtet det som en Udmærkelse, at beskytte den Regent, som med faderlig Haand fører Scepteret over Norges Sønner. Ja deres lydelige Uvillie har yttret sig, naar et Misgreb i Bestyrelsen har ved enkelt Tilfælde fjernet dem fra at omgive Kongens Person. Som Ætlinge af hine, der tænkte og handlede saaledes, kunde de Norske Krigsfolk i vor Tid letteligen formodes at ville med Glæde modtage det Tilbud, at deeltage, skifteviis med den Svenske Garde, i Livvagtstjenesten hos Hs. Majestæt Kongen. Dette Beviis paa Regentens Tillid, Kjærlighed og Agtelse for Hans Norske Undersaatter blev givet under Deres Kongel. Høiheder Kronprindsens og Arveprindsens Nærværelse i Norge forrige Aar. Lodden faldt paa det Aggershuusiske ridende Jæger=Corps, som Hs. Kgl. Høihed Arveprindsen lod tilspørge, hvilke af Corpset der ønskede at ansættes ved den frivillige Norske Garde i Stockholm. Et tilstrækkeligt Antal anmeldte sig strax, og ihvorvel baade Mandskabet senere, paa Grund af Familie=Forhold eller Tilbøielighed, kan have gjort Ombytninger imellem hinanden indbyrdes, ligesom ogsaa Corpsets Commandeur og øvrige Officierer lode det være sig angelegent helst at medbringe til saa hæderlig Bestemmelse de meest udmærket ordentlige og sædelige Folk, og derfor ikke antog til Gardister Enhver ifleng, som meldte sig - saa er det dog Kiendsgierning og umodsigelig Sandhed: at ingen Mand af Corpset tiltraadte Reisen til Stockholm, uden enten efter sit udtrykkeligen ytrede Ønske eller med sit fuldkommen frivillige Samtykke. Den Norske Garde hos Hs. Majestæt Kongen er altsaa aldeles constitutionsmæssig, det er: frivillig. At den fremdeles bliver ligesaadan, derfor ville udentvivl Corpsets Officierer, tilskyndede af Pligt og paamindte af Klogskab, stedse sørge, idet de nemlig lettelig ville skaffe de Jndivider, som formedelst private Anliggender maatte ønske sig tilbage til Norge, ombyttede med Andre, der have meldt sig med Begjæring om at optages i Garden - ligesom de sikkert ikke ville forsømme at bortfjerne de Enkelte, hvilke imod Formodning maatte ved mindre god Conduite gjøre sig uværdige til at vedblive som Kongens Æresvagt. - Detaschementet bestaaer af 1 Premier-Lieutenant (som dets Commandeur, 1 Second-Lieutenant, 2 Overjægere, 1 Trompeter, og 38 Underjægere.