JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1734-05-01
Den 15 Maji er af H. K. M., udi Altona, Hr. General-Major Adolph Frederich von Staffelt udi Naade med Pension dimittered, og derimod er Hr. Oberste Benedix von Ahlefeldt, ved det 5te Jydske Regiment til Hest, igien til Oberster over Liv-Regimentet Dragoner bestilt. Ved Oberste Kaases Regiment til Hest, er Cammer-Herre og Oberster af Cavalleriet, Hr. Frederich Conrad von Holstein, Greve til Holstenborg, Ridder, bleven placeret, og Skabs Ritmester, Peter Staaemeyer, til virkelig Ritmester antaget. Ritmester Joachim Frederich von Tomstorff er til Ma for ved Hr. Geheine-Raad og General Major Græv Frises Regiment til Hest, bleven bestilt. Capitain-Lieut. Christian Friis, af Hr. General Major Schaffaltzky de Muskadelis, og Lientenant Fri For Maji Maaned Fuderich Reventlan, ved Hr. General Major Eberhernes Reg ment til Hest, ere med Ritmesters, samt Premier-Lieut. Johann Georg Dilleben, ved Mariner Regimentet, med Capitains Caracteer af Jnfanteriet; Desligeste er Proviant-Commissarien paa Hitler Skandse, Sammel Christopher Hølling, med Krigs-Raad Caracteer benaadet. Til Munster-Skrivere, ved Matrosernes Enrollering udi Laaland, Falster og Møens Districter, er Henrich Folmann, saa og udi Bragnæs Districter Lars Skøllelef, samt udi Christiansands Districter Jacob Gelmuyden Aller Mk. naadigst blevne bestilte.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1734-05-01
Den 18 Maji er Gothard Albret Braem Allern beskikked at være virkelig Cancellie-Raad. Samme Dag er Hr. Andreas HeybergAllern, kaldet til at være Sogne-Præst til Winie Præstegield Christianssands Stift. Hr. Hans Smit, at være Sogne-Præst til Asserie og Faardrup Meenigheder i Aarhuus Stift. Hr. Jver Brink at være Præst ved Opsloe-Hospital udi ChristiamaLigeledes er Lars Dalhof Allern, beskikked, at være Byeskriver, Tisted, og Herret skriver i Hillerslef og Hundborg Herreder, Jacob de Rytter, at være Navigations-Mester i Bergen. Jørgen Seerup Bie, at være Byefoged i Kierteminde.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1734-05-01
Frankrige. Man kand vel ikke nægte, at de Neutrale høye Puissancer jo have maget sig, for denne Crone at insinuere en Forligelses Forestilling med det Kæyserl. Hoff, og at faae deres fredelig Øjemerke bragt til et got Udfald; Men saa synes det dog, at det Franske Riges Anmostæt er saa stoer, at Hans Allerchristel. Majestæt ey allerne giver ikke høre tale om slige Propositioner, men endog har Kongen selv svaret Puissancernes Ministrer ved sit Hoff saaledes: Saadanne Forslag at giøre, var ikke andet, end at spilde Tiiden u-nyttig; ey heller seer man her endnu en Vey for sig, for at faae Krigs-Luen saa hastig slukt, siden den Engelske Krone ikke kunde forskaffe Frankrige saadan Avantage, som dette Rige selv tænker, til at vinde; Hans Majestæt forlader sig paa sin retfærdige Sag, og tvivler ingenlunde, at reussere i sine Entrepriser, og, formedelst Magten af sine Vaaben, selv at tilveyebringe sig en reputeerlig Fred, hvormeget det end skulde koste. Hvoraf den upartiske Læsere letteligen nu kand giøre sig denne Slutning, at det ikke er den Franske Crones Tanke, midt udi sine hidindtil med Seyer begyndte Progresser, at lade sin Fiende nogen Rolighed, eller at give ham nogen Ting efter, men langt heller at vise sin Braveur, saafremt han ikke med Tiiden finder sin Beylere for sig udi den Romerske Kæysers Person, under Hans Durchl. Printz Eugenio, samt andre fleere, deels ved Rhinstrømmen, deels udi Jtalien, commanderende høye Generaler, deres Commando, der søge at maintinere den Gloire, som Hans Kæyserl. Majestæt, udi den forrige Spanske Krig saavelsom imod den Ottomanske Port, har indlagt sig med største Berømmelse.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1734-05-01
England. Hvor ugierne denne Krone vilde see sig selv, eller nogen anden af dens Allierte, indvikler udi en skadelig Krig, saadant har Kongen offentlig erklæret for sine kjære og troe Undersaatter, at eftersom den udi Europa paa en ulykkelig Maade optændte Krig endnu vedholder, saa gaaer Hans Majestæt ingen Ting meere til Hier For Maji Maaned Aar 1784. Hierte, end at see dens Luen dæmpet, og med all Muelighed at forhindre, at O. Majestæts Riger og Lande ikke skulde drages meddenne uvisse og dyrebare Krig, derhos ønskende, ingen billig Bekymring at foraarsage andre Nationer, ey heller uden given Leylighed at lade sig tortere. Til hvilken Ende da, at den Fliid og for Møye, som Hans Mayst, anvenden tillige, med sine Allierte at tilveyebringe et Forliig, maa opnaae uforønskede Virkning, og at H. Mayst. kunde findes i den Tilstand, at indlade sig i saadanne Alliancer, som de selv finder at være meest gavnlige; Altsaa fattede H. Mayst. det faste Haab, at blive af Parlamentet fuldkommen hiulpen, paa det hans heele Rige kunde formeeres baade til Lands og Vands med saadan tilstrækkelig Magt, som uforbigængelig var god for til at forfremme denne Krones Honneur og Beskiermelse, og saadanne Anstalter at forføye, som kunde imod alle Anstød sætte hans Riger og Lande i Sikkerhed og Rolighed og dette i saadan vanskelig Tiid, hvor det torde falde H. Mayst. umueligt, at benytte sig af Parlamentets umiddelbar Raad og Soutien over de Affairer, som angaaer hans Rigers egen Tarv og Velfært. Heraf maa man da uden ald Tvivl vist nokslutte at den Engelske Krone, uden Nødsfald og hendes forventelige Gloire, ey indlader sig i nogen vitløftig Krig, men vil langt heller balancere imellem Frankriges og Spaniens hidindtil sig udbredende Magt paa den ene Side, og Kæyserens forventende Tapperhed og Modværn paa den anden, for at faae alle Tvistigheder, med det Gode lagt til Side, og Freden paa nye at blomstre. Dog er dette derhos at bemerke, at Frankrige, og helst Spanien, lidet skiøtter derom, da denne sidste Krone vil intet høre om fredelige Projecter, hvortil Kongen af England har søgt at ville persvadere den Spanske Konge, men maa dog see, at alle hans gode Forslag kuns ere aldeeles forgiæves, saa at Magten veltorde paa sidste gen igien drives ved Over-Magten, for ansee Hans Kæyserl. Maisk conserveret udi sine Lande i Jtalien og Sicilien, hvor u-nødig end Spanien og Frankrige vilde taale den Engelske Krones Mediation med Sværdet i denne deres Expedition, som de allerede tildeels med Seyer have foretaget sig at udføre.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1734-06-01
Danmark.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1734-06-01
Den 26 Maji er Niels Andersen Eilskov Allernaadigst confirmeret, at være Sogne Præst til Aals Meenighed i Riber Stift.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1734-06-01
Den 2 Junii ere, ved det Jydske Gevorbene Jnfanterie Regiment, Oberst-Lieutenant von Dehn med Oberstes Caracteer: og ved Oberste Dombrochs Regiment, Major Bünau med Oberst Lieutenants Caracteer af Jnfanteriet benaadede. For Junii Maaned
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1734-06-01
Den 5 Junii er af Hans Kongl. Majestæts høye Deputerede for Financerne og samtlig Tilforordnede udi Cammer-Collegio udgiven en Placat, som udi dette Kongl. og Univ. Bogtrykkerie blev til Trykken befordret; Angaaende at den Told-Frihed, som paa alt til denne Kongl. Residentz-Stad Kiøbenhavn indførende Kalk har været bevilget, skal ophøre, og den udi Told-Rullen ansadte Told, samt en Forhøyelse af 20 sk. Specie, tilligemed anden Rettighed, efterdags for hver Læst udenlandsk Kalk svares. Samme Dag er Oberst=Lieutenant og General-Quarteer-Mester, samt Chef over den Holsteenske Fortifications-Etat, Christian Eberhardt Detlev von Øttken med Oberstes Caracteer af Jnfanteriet gratificeret. Ved det Oldenborgske Gevorbene Regiment til Fods, er Premier-Lieutenant Weinigel med Capitains Caracteer af Jnfanteriet benaadet.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1734-06-01
Den 6 Junii, som tillige var den Siette Søndag efter Paaske eller Dominica Exaudi, indfaldt vores Allernaadigste Arve Konges og Herres Salvings=Fæst, som Aar 1731 blev paa det Kongl. Slott Frederichsborg Høytideligst celebrered, og til en Erindring af Høystbemældte Salvings=Fæst ere efterfølgende faa Linier allerunderdanigst fremsatte: Det er vel trende Aar, fra Tiiden af at regne, da Da Siette CHRISTIAN paatog sin Konge-Dragt Dog maa man Dagen selv, som den er ældre, tegne, Fordi den klared op med fiiredobbelt Pragt, Og fiire Gange har sin Herlighed og Ælde Til Arve-Kongens Fryd og Hans Regierings Vælde. as til Det var vel hidindtil, at 6 stoed trende Gange J Kongens, Maanedens og Dagens Siette Tal, Dog maatte Tallet nu Formeerelsen erlange, Da Soelens klare Glands bestridde Mørkheds Dal Paa Herrens Hvile=Dag, og elskte samme Orden, At just det Slette Lys oprand for heele Norden. EXAU Aar 1784. EXAUD kaldte sig det Lys, som Budskab førde, At Himlen vilde selv stadfæste deres Bøn, Som for MONARCHENS Floor Guds eget Hierte rørde; Thi denne Naade er Hans Undersaatters Løn, At KORES Kronings Dag sin fulde Pragt kand bære, Og af Bønhørelsen velsignet blant os være. GUD krone denne Dag for Den, som bærer Kronen, (Saa bede alle, som er GUD og KONGEn troe, Bønhør, o Herre. Ham, som sidder nu paa Thronen, Bønhør, o Herre! Dem, som under Hannem boe At KONGES Salvings Fæst maa staae i ævig Minde Og begge Riiger kand bestandig Tryghed finde. des til 2. Es 213 Kr.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1734-06-01
Lad KONERS Alders Aar i største Blomster blive At de Hans Fædres Tiid maa Talrig overgaae, Din Naades Krone Du vor Naadig Konge give, At Hand Sit Hiertes Lyst og Ønske kunde naae Saa længe i din Frygt og Naade at florere, Som Du Hans Dage vilt med Lyys og Kraft formeere. i de 2. nes og 2 EXAUDI (a) være da det Suk, som vi fremsætte. Saa tidt den Siette Dag i Stette Maand er Bønhør, O Store Gud, Kong CHRISTIAN den Siette, At silde Alders Aar sit Vidne derom bær, Som denne Maaned er og længst af sine Dage: Saa lad Ham Æren her og hisset længe smaae, (a) Det er som Jsrals Konge David lærer Undersaatterne at bede for deres Øvrighed, Herre, hielp KONGEN; Bonhør os, naar vi raabe. P. XX. V. 10.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1734-06-01
Den 7 Junii blev paa det Kongl. Universitæts øverste Auditorio, udi en anseelig og Tallriig Forsamling, af Jeremias Friderich Reuss, S. S. Theol. Profess. P. Ord. holden en Disputatz, kaldet Meletema de Testimonio Spiritus Sancti interno. Den For Junii Maaned.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1734-06-01
Den 15 Junii ere, ved Oberste Kaases Regiment, Ritmester, Oldam Otto Rohweder med Majors Caracteer, og ved LivRegimentet Dragoner, Capitainerne Lorenz Nielsen og Frantz von Grabau ligeledes med Majors Caracteerer gratificerede.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1734-06-01
Den 23 Junii er ved det 2det Trundhienske National Regiment Infanterie Bregadier Adam Hauhold von Schouroth, Naade dimittered, og Oberst=Lieutenant Johan Mangelsen af det 3die Trundhienske National Regiment Infanterie til Oberst, og Chef i bemelte Bregadier Schauroths Sted avanceret. Ved det 3die Trundhiemske Regiment er Major Peder Gaadtsche til Oberst Lieut. i den andensteds avancerte Oberste Mangelsen, Sted bestilt; Saa ere og Major Tobias Brodtkorb til Premier, og Major Peter Christian Witzløf til Second-Major i Regmentet Allern, beskikkede; Capitain Peter Schnitler er med Ma fors Caracteer af Jnfanteriet benaadet, og Capitain Reforme Johan Christoph Ausig til virkelig Capitain avanceret. Ved Bregadier Dietrichsens Regiment er Premier=Lieutenant Poul Fly Samm. med Capitains Caracteer af Jnfanteriet benaadet.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1734-06-01
Dag er Secreterer Caspar Christopher Bartholin Allern, beskikket til at være tillige Assessor i Høyeste Ret. Jochum De lev Richter at være Vice-Raadmand i Fridericia. Knud Gra ligesaa i Svendborg. Jacob Møen at være Byefoget i Rin kiøbing og Herretsfoget i Bøvling Herret i Riber Stift. Ni Nielsen Dorph er Allernaad kaldet til at være Sogne-Præst til Lands Præstegield i Aggershuus Stift.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1734-06-01
Den 30 Junii holdte Rector Magnificus, D. Georg. Detharding, Medic. Prof. P. Ord. paa det Kongl. Universitæts øverste Auditorio udi en anseelig og Tallrig Frequence en Disputatkaldet Specimen Farorum Medicinæ in morbo famoso, medicabili quidem, fed vix tollende, Podagra.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1734-06-01
Tydskland. Det er bedrøveligt nok, at dette mægtige Rige af Frantzosernes stærke Magt, ligesom af en vældig Vand-Flod, er bleven overskyllet; men Aarsagen er vel denne, at Riiget er meens med sig selv, i det at de trende Chur-Fyrster, nemlig: af Cølln. Bar Aar 1734. Bayern og Pfaltz, samt Erke-Biskoppen af Saltzborg, slaae sig fra det Kæyserlige Partie, og holde det med Frankrige, da dog Kæyseren er deres retmæssige Over-Herre. Jmidlertid overlader man det til andres Betænkninger, om ikke den særdeeles store Bevaagenhed, som Hans Kæyserl. Majest. loed see for ChurFyrsten af Sachsen, Hans Konge-Vall, til at blive Konge i Pohlen, saa vel som den grumme Forfølgelse med de Lutherske Protestanter udi Erke-Biskopdommet Saltzborg har draget det meget Blod, som nu i dette Riige udgydes, samt Landets største Ruin paa mange Steder, efter sig, Des uagtet setter Kæyseren sin Krigs-Magt fort, og som Nøden er stoer: Altsaa er der og af det Chur-Fyrstlige Maintziske Cancellie fremkommen et Kæyserl. Commissions Ratifications=Decret, hvor iblant andet mældes, at Riigs-Stændernes Gotbefindende gaaer derpaa ud at i Steden for 2 skulde der udvælges 4 Kæyserlige og Riigs-General Felt-Marschaller, hvoraf den første er Hans Durchl. Printz Eugenius af Savoyen; den anden, den regierende Hertug Carl Alexander af Würtenberg; den tredie, Hertug Ferdinand Albrecht til Brunsvig-Bevern, og den fierde Hans Fyrstl. Durchl. den regierende Fyrste og Herre, Leopold til Anhalt Dessau, Saa og har Riigs Stænderne fundet for got, at udvælge Græv Julium Augustum von der Marck til Riigs-General-Felt-Tøy mester. Disse tillige med andre fleere tappre og velforsøgte Generaler, vil nu, som snarest, vise deres Bravour, helst da man i det Tydske Rige holder for, at den Beleyring, som Fienden har paataget sig med Fæstningen Philipsborg, vil være Tydsklands største Gavn og Fordeel, men den Franske Konge til en ubodelig Skade.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1734-06-01
Holland. Endnu kand man intet andet slutte om denne Republique, end at den vel arbeyder paa venlige Tractater, til at forliige de stridige Puissancer, men vil dog ikke, formedelst en Ruptur, eller ved en Alliance med England, sette sig selv i nogen Fortred og Fare.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1734-06-01
Jmidlertid arbeyder de Engelske Ministre samt Republiquen Holland paa Freden, og giøre sig den Tanke, at komme dermed til For Juuli Maaned. til fuldkommen Stand, saasom man haaber, endnu i dette Aar at faae Krigen bragt til Ende; hvorvel det synes andre, at være gandske utroeligt, siden nærværende langt udseende Conjuncturer ikke vilde tillade dette. Disse, som saaledes slutte, foregive langt meere, at Hans Stor Brittanske Majestæt ved sin Minister, Hr. Walpole, har allerede bragt det saa viidt, at Englands penseende holdes for ret og billig, hvorudover Republiquens Magt til Lands og Vands forinden en kort Tiid torde settes paa en anden Foed, siden deres Høymægtigheder vil ingen Betænkning derom videre giøre sig, for at beslutte det i Almindelighed naarsomhelst Provintzen Holland bragte saadant i Forslag; Dog vil det snart udviise sig, eftersom Staaterne endnu ere derover forsamlede. Men saafremt det skulde hænde sig, at de for denne gang ophæve deres Forsamling, uden at bringe bemældte Materie paa Tapetet, da synes saadant at være et vist og ufeilbbarligt Tegn, at der torde i det mindste udi dette Aar ikke meere tænkes paa nogen Milices Formeerelse til Lands eller Vands.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1734-06-01
Portugal. Det er med Krigen, som med Jlden, at hvor dens græsselige og fortærende Luer tage Overhaand, der frygter Naboerne sig, at tage lige Skade med de andre, hvis Huuse allerede staae i ly Lue. Det samme maa den Portugisiske Krone med all billighed befrygte, at skiønt Krigs=Luen ikke egentlig brænder i Nærværelsen, i Henseende til Kongeriget Spanien; saa er det dog den Spanske Konge, der for sin Søn, Jnfanten Don Carlos, fører Krigen med saadan en Fremgang udi Neapolis og Sicilien, at bemældte Don Carlos er alt bleven declareret af sin Hr. Fader, for Konge over disse 2 Riger. Og hvad vil ikke den Spanske Krone begynde i Nærværelsen, naar Kongen kand først faae sine Desseins med god Succes bragt til Ende udi de langt fra Spanien beliggende Riger, Historierne udi de forgangne Tiider maa tale for os, hvorledes den mægtige Konge udi Spanien, Philippus II. bemægtigede sig fordum heele Kongeriget Portugal, under Prætensionen af Arve-Rettigheden. Derfore kand det nu om saa meget mindre fortænkes Hans Kongl. Majest. i Portugal, som nok paa denne Tiid er dobbelt besvogret med det Spanske Hoff, men har dog tillige et merksomt Øye paa de udi Europa opkomne Troubler og Vanskeligheder, saafremt de ikke i Tilde blive stille de, det da letteligen kunde komme til en almindelig Kriig; At Hans Majestæt bruger ald muelig Vindskibelighed, til at afværge sit Riiges Ruin og Fare. Derfore har Kongen ved disse saa den cate Verdens Conjuncturer agtet det for u-forbigiængelig, i Tilde at være betænkt paa Riigets Sikkerhed og Beskiermelse: Og til den Ende haver det Portugisiske Hoff stillet alle optænkelige Ordres, som giøres fornøden, nemlig: at sette Fæstningerne og Fortificationerne i god og forsvarlig Stand, og opfylde Magazinerne med all behøvende Amunition og Provision; Saa og lade alle Compagnier af de nu værende Cavallerie og Jnfanterie-Regimenter med nogle Mænd formeere; adskillige nye Regimenter oprette; den Kongl. Flode udruste; kortelig, alting skal findes den Stand, at den eene Kaarde kand i Nøds-Fald holde den anden i Skeeden.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1734-07-01
Danmark.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1734-07-01
Den 29 Martii haver Hans Kongl. Majestæt Allernaadigst beskikket Truels Andersen Lyng, til at være anden Hytte mester ved Kongsbergs Sølv-Verk.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1734-07-01
Den 18 Maji er Procurator Christian Rasch Allernaadigst beskikked til at være tilligemed virkelig Commerce-Raad.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1734-07-01
Den 26 Junii er Capitain-Lieutenant af Hendes Majestæt Dronningens Liv-Regiment til Fods, Peter Daniel Nardin, med Capitains Caracteer af Jnfanteriet benaadet. For Julii Maaned
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1734-07-01
Den 27 Junii har Conrad Caspar Bangert Allernaadigst erholdet im Bestalling, til at være Controlleur ved Told-Stedet udi OnsumDen 16 Julii ere Kammer Junker Niels Krag, og Amtmand Eggert Christopher von Linskov, Allernaadigst beskikkede til at være tilligemed virkelige Etats-Raader. Samme Dag er ved Oberste von Neubergs Regiment, Oberst=Lieutenant Gustav, Chrenreich von Poel med Oberstes Caracteer af Cavallerier benaadet. Ved Hr. General Major Brochenhuuses Regiment, er Ritmester Johann Bengt Ellermann, med Majors Caracteer af Cavalleriet gratificeret.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1734-07-01
Den 21 Julii blev udi en Høyfornemme og Talrig Forsamling paa Universitetets øverste Auditorio af Etats-Raad Johannes de Buchwald, Medic. Doct. og Prof. Publ. holdet DissertatioMedica de genuina Hæmoptyseos Curatione.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1734-07-01
Den 23 Julii er ved det femte Jydske Regiment til Hest, Hr. Obriste Friderich Conrad von Holstein, Græve til Holsteinborg, Ridder og Cammer-Herre, udi den andensteds avanceerte Oberste, Balthasar von Ahlefelds Sted, som Oberst og Chef Allernaadigst bestille. Ved General-Major Bruns Regiment er den med Obrist-Lieutenants Caracteer derved staaende Capitaine, Matthias Schulz, i Naade dimittered, og Premier Lieutenanten Frederich Hartwig Sommerskield til CapiVed taine og Chef for hans havde Compagnie avanceret.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1734-07-01
Oberste Kalkreutzes Regiment, er Regiments=Qvarteermester Ved Christian Lütken med Ritmesters Caracteer benaadet. Hendes Majest. Dronningens Liv-Regiment til Fods, er Regiments-Qvarteermester Lars Evendorph med Capitains Cara teer af Jnfanteriet benaadet. Samme Dag er Hr. Jesper Thygesen Allernaadigst confirmeret at være Sogne-Præst til Winkel og Rind Meenigheder i Viborg 6 Stift; Andreas Fro at være Medtiener og Capellan pro Persona til Sorte=Brødre Meenighed i Viborg, Erasmus Stolpenberg har erholdet Allernaadigst Confirmation, at være Organist ved den Tydske Kirke i Helsingør. Ydermeere haver Johann Adam Classen Allernaadigst Aar 1734. naadigst erholdet sin Bestalling, som Hauge Jnspecteur over den saa kaldte ny Verks Hauge udi Gottorff.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1734-07-01
Den 28 Julii blev her udi Kiøbenhavn paa det Kongl. Universitæts øverste Auditorio udi en Høy-anseelig Frequence af Høyærværdige og Høylærde Marco Woldike, Prof. Theol. Publ. holden en Disputatz, kaldet: Annotationes ad Partem Postremam Capitis secundi Tractatus Chagiga Talmudis Jerusalemitani, som med største Attention og Applausu blev anhørt.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1734-07-01
Den 29 Junii udløb fra Gammel Holms Bygnings Stabel, udi vor Allernaadigste Kon ES Høye Nærværelse en nye forfærdiget Kongl. Fregatte, førende 18 Canoner, som blev kaldet: Blaa Heyre.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1734-07-01
Tydskland. Det store Nederlag, som den Kæyserlige Armee ved sidste Bat taille udi Jtalien har maattet lide, vil nok en Tidlang tilbageholde de Tydske Vaaben, til at byde Fienden ved Rhinstrømmen, Spidsen; Thi næst dette, at det Kæyserl. Hoff har fattet den faste Resolution, at ville anseelig forstærke sin Magt med det allerførste, og man dog for alt dette tvivler, at der torde nogen Bat taille i dette Aar meere forefalde udi Jtalien; Saa vil det alligevel tage en temmelig Tid bort, førend Republiqven Venedig bringer de forlangte Tropper tilveye, som udi Jtalien kunde, med Kæyserens Armee tillige, bøde den Skade, som man allerede har taget. Og skiønt Hans Kæyserl. Majestæt meget forlader sig paa bemældte Republiqves Venskab; saa kunde det dog lettelig hænde sig, at de Fiendtlige Kroner, nemlig: Frankrige Spanien, og Sardinien, kunde derover søge, at udføre de Trusler, som de bruge mod forberørte Republiqve. Jkke desmindre trøster man sig dog dermed ved Kæyserens Hoff, at RepubliqvenFor Julii Maaned. qven Venedig lader sig ingenlunde ved Trusler afskrekke, saasom Alliancen imellem Kæyseren og denne Staat skal saa got som have sin fuldkommen Rigtighed. Den anden Trøst, som Kæyseren flatterer sig med, er denne: at andre Puissancer lige saa lidet, som Republiqven Venedig, ville tilstæde, at den Franske og Spanske Søe-Magt maa uden mindste Modstand borttage Kongeriget Sicilien, og hine skulde saa derved sidde stille og lægge Hænderne i Skiødet; men i det mindste gaae defensive imod saadan tiltagende Magt og Styrke. Det tredie, som man stoler paa, er dette, at man nemlig hidtil vil ikke sætte nogen Troe paa det Rygte, som spargeres, at Fienderne skulde have i Sinde tilat bombardere Trieste og Fiume, som grendse nær ved den Venetianiske Staat, hvilket og i sig selv vel maa holdes for utroeligt. Men Hoved=Sagen er denne, at Tydsklands Force vel bliver mærkelig svækket, naar alle Riigs Stænder endnu ikke ere eenige, til at stille deres Contingent i Marken, saasom mange af dem have dermed alt for længe været seendrægtige, imidlertid er det Kæyserlige Hoff af den Tanke nu omstunder, at de mange Erindringer, for at hielpe Tydsklands almindelige Nød, og gribe Fædrenelandet under Armene, skulle dog engang gaae de Forsømmelige nær til Hierte. Det sidste, som best kand tiene det Tydske Rige til en vældig Trøst, er, at et høyt og mægtigt Hoff i Tydskland har paa nye givet sin Erklæring fra sig, foruden den allerede tilsendte og præsterede Hielp, endnu at sende, naar det forlanges, en vigtig Succurs til den Kæyserl. Armee. Naar man nu om alt dette vilde dømme, saa kunde man lett falde paa de Tanker at Tydskland formedelst Kæyserens hidtil værende svage Kræfter ey endnu saa hastig bliver frie fra den Fiendtlige Armee, som plager Landet.