Aalborg Stiftstidende, 1837-07-08
Spanien. En Depesche, indløben over Perpignan og Narbonne, beretter, at Prætendenten den 21de rykkede frem til Soria, imellem Cordona og Maurise og at Baron de Meer, Dagen iforveien, var brudt op med sin Armee fra Cervera i 4 Colonner, i Rettningen mod Jgualada og Calof. Et Sammenstød mellem Hærene vil da nu ventelig blive uundgaaeligt, da det af Don Carlos's Marsch er umiskjendeligt, at han har Barcellona i Sigte og Baron det Meer ved sin Marsch neppe vil kunne forfeile at støde paa den carlistiske Expeditions=Hær, omtrent i Egnen ved Mar resa. J Barcellona synes den almindelige Fiendes Nærmelse at have bragt fuldkommen Enighed tilveie. Den 18de havde man foretaget Valg paa Municipalembedsmænd, og Valgene vare trufne paa Stadens betydeligste Borgere, hvilke ved en kraftig Opfordring til Barcellonerne havde foranlediget talrige Subskriptioner af Penge, til Understøttelse for Baron de Meers Troppecorps. Om den anden carlistiske Expedition, som under Urunga skal passere Chroenefter andre, allerede have passeret den), erfarer man ved Breve fra Bayonne, at den den 21de befandt sig i Mondavia, 3 Mile fra Lodosa. Espartero var brudt op frask Puenta la Reyna og havde over Mendigoria og Lerin nærmet sig Lodosa, medens 4 portugisiske Batailloner vare fra Vittoria dragne til Logronna, for at modsætte sig Carlisternes Overgang over Ebroen paa den Kant. Carlistgeneralen Zariategui marscherer paa Esparteros høire Flanke. En Madrider-Journal vil have Efterretning om, at Regjeringen, Natten til den 18de, skal have modtaget officiel i Rapport om et Nederlag, som dens Tropper skal have lidt, i Galicien ved St. Jago de Compastella. - Om Esparteros Færd har det franske Blad Messager, en Correspondentsefterretning fra Bayonne, hvori det hedder, at han vedbliver at være sig selv liig; han nøler, observerer og foretager intet alvorligt. J en heel Maaned har han vakt Forhaabninger om, at Christinerne skulde komme i Besiddelse af Tolosa og Estella, men han vogter sig vel for at angride dem og tager dem ventelig først da, naar Carlisterne frivillig forlade dem. Ogsaa fra Navarra og Biscaya hedder det, at den christiniske Sag staaer uforandret paa samme er Standpunct, som forinden den carlistiske Expedition afmar1 scherede. Provindsen Guipuzkog gjennemstreifes af Bander, J og Spioneriet blandt Dronningens Tropper drives med samme Jver som forhen. - J Regjeringens Sæde i Madrid, har Dronningen udstedt et Amnestidecret, der tilsiger næsten alle Forbrydere og Fængslede Frihed for Straf. Contrabandisterne ere tydeligst indlemmede i Decretet, hvorimod der, med Hensyn til politiske Forbrydere, er gjort en saadan Mængde a Undtagelser, at Politi=Opsynet med dem af disse, der komme til at nyde Godt af Decretets Bestemmelser, ei vil forvolde megen Uleilighed. - Præsidenten i Cortesforsamlingen har besvaret Dronningens Tale, som hun holdt, da hun beedige Constitutionen. I dette Svar forekom en Phrase, der omtrent er det Mærkeligste af dens hele Jndhold: "Ogsaa Ulykken er en Skole, i hvilken man kan lære den Kunst, at regjere og begrunde en Nations Lykke; thi, hvis det er en Sandhed, at Erobreren og den Ærgierrige kun søger sin Triumph i sine Lidenskabers Tilfredsstillelse, saa er den ei mindre sandt, at han overgives til Forglemmelsen saasnart han er faldet. - Ved et kongeligt Decret ere for alle dem, som have været afsatte fra Embeder og Værdigheder, fordi de have vægret sig ved at besværge Constitutionen af 1812, Adgangen til deres Poster igjen aaben, naar de be dige Constitutionen af 18de Juni d. A.