JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1848-02-17
Jtalien. Da Kong Ferdinand den Anden red den 29de Jan, igjennem Staden Neapel, modtoges han i de afsides liggende Qvarterer i Staden med det Raab: "Leve Kongen, Ned med Constitutionen!". Kongen skal dertil have svaret: "Det gaaer ikke Eder an; jeg har givet den fordi den syntes mig at være den bedste!" – Paa andre Steder udbragte Lazzaronerne tilligemed Raabet: "Ned med Constitutionen!" ogsaa et "Leve for den hellige Religion!", men overalt vidste Borgergarden at afvende Følgerne af disse reactionaire Jntentioner; dog – som der forsikkres - ikke uden blodige Conflicter. (Jøvrigt viser Kongen sig meget utilbøielig til at indblande sig i de andre italienske Staters Anliggender. "Om Kongens Proclamation, hedder det i en i Allg. Zeit, indrykket Correspondentartikel fra Neapel af 31te Januar, hvori han lover inden 10 Dages Forløb Opfyldelsen af sit kongelige Ord der skal aabne Riget en ny Æra, som – efter Decretets Ord – skal svare til den nuværende Civilisation, – om dette kongelige Ord virkelig var en souverain og fri Beslutning", der tilsigtede Folkets Bedste, ville vi ikke nærmere undersøge; men vist er det, at næsten Enhver anseer den kongelige Beslutning som en ædel Gjengjældelseshandling imod Paven, Kongen af Sardinien og Storhertugen af Toscana, der ved deres palliative Reformer have bragt Kongen af Neapel i den nuværende Klemme, og der nu kunne komme til at erfare, om "Folket i Rom, Sardinien og Toscana vil finde sig tilfreds med det der Givne." - Den 29de Jan. 1848 proclameredes Neapels Constitution, og det var netop paa denne Dag for 27 Aar siden, at Laibacher-Kongressens Beslutning af 21de Jan. 1821 ankom til Neapel, ifølge hvilken, trods alle de af Ferdinand den Første givne høitidelige Tilsagn, Kongressen paabød Ophævelsen af den her i Neapel i Juli Maaned 1820 proclamerede Constitution og Gjenoprettelsen af Tilstanden for 6te Juli f. A.).
Viborger Samler, 1848-02-17
Journ, des Deb. fortæller endvidere, at Kongen selv, paa aaben Gade, anmodede den unge Hertug af Albanettoom at aflægge den trefarvede Cocarde, som han har i Knaphullet, idet han sagde til ham: "Bær ikke disse Farver, det er ikke mine Farver, de vilde kun berede os Forlegenheder hos de fremmede Magter. Jeg har min egen Cocarde, for at have en Forfatning, behøver man ikke at vexle Farverne", Til Foranstaaende slutte sig følgende, af "Börsenhalle tagne Notitser om Tilstanden i Neapel: "Details strømme, til Paris om de vigtige og interessante nyeste Begivenheder fra Nedre-Jtalien, hvilke Ludvig Philip, som selv har en Revolution at takke for sit Kongenavn, har paa en vis Maade ligesom officielt paatrykt sin Sanction og Billigelse ved at tildeele den nye neapolitanske Premierminister Serra-Capriola Storkorset af Æreslegionen. - Meest interessant er et Brev fra Neapel, hvori der fortælles, paa hvilken Maade Kong Ferdinand den Anden er vegen fra sin tidligere, noksom bekjendte, faste Beslutning. Da Ministerraadet, forfærdet over de manglende Efterretninger fra Sicilien, formanede Kongen til Eftergivenhed, svarede Kongen: "For Staden Neapel er jeg ikke bange; men det seer langt værre ud i Provindserne", og tog nu en Mængde slemme Depescher op af sin Lomme. Pietracatella, Præsident for Ministerraadet, fornyede sine Bønner, da en Adjutant fra General Statella kom ind, og meldte den store Manifestation i Toledogaden. Ferdinand taug; hans Mine var mørk ; men da Adjutanten tilføiede, at hele Adelen, at alle Damerne jublende istemmede Raabet: "Constitutionen leve!" geraadede han - siger Pariserberetningen i ubeskriveligt Raseri, jagede Adjutanten bort og forlangte, at Generalen skulde komme. Førend denne ankom, overbragtes en Billet fra General Roberti, Commandanten i Fortet St. Elmo, der vægrede sig ved at beskyde den smukke Stad, tillige erklærede Gen. Statella, som indtraf i dette Øieblik, at det var ham umuligt at bruge Magten. Med lynende Blik og i høieste Grad forbittret, udbrød Kongen: "J ere alle tilhobe Kieltringer, og I ere hermed Alle afsatte." – Næste Dag gav Kongen efter."
Viborger Samler, 1848-02-17
Fra Florents skrives under 2den Febr., – at Storhertugen har udstedet et Motuproprio, hvori det hedder: Efterat Storhertugen har gjort sig det til en dyrebar Pligt at føre sine Undersaatter videre frem paa den af hans Forfædre allerede banede Fremskridts=Vei, og til den Ende allerede indrømmet Pressen en større Frihed, indsat en Statsconsulta og sammenkaldt en Forsamling (Conferents), bestemt til at prøve de nødvendige Forandringer i Municipalforfatningen, - Alt i den Hensigt efterhaanden at udstyre Landet med sande nationale Jnstitutioner, der tjene til at fremme Jtaliens Frihed og Uafhængighed, har han endvidere besluttet og anordnet, at der skal forelægges ham et Udkast om Forbedring i de hidtil bestaaende Censurlove- og om Udvidelse af Statsconsultens Rettigheder."
Viborger Samler, 1848-02-17
Fra Turin melder Allg. Zeit. under 3die Febr.: "Alt synes at hentyde derpaa, at vi gaae store Begivenheder imode. Radicalismen, saavel i Schweiz, Jtalien, som i andre Lande synes at udæske den lovmæssige Magt til en ødelæggende Kamp og med et Va Banque" at ville bringe sin Sag til en endelig Afgjørelse. Paa anden Maade lader dens forvovne Jndgriben, dens Foragt for Forsigtighed, dens Trods sig vanskelig forklare... Den Haan, hvormed Radicalismen i den sidste Tid behandlede Magternes velmeente Skridt, – man veed jo, at i Schweiz kaldes disse efter Sønderbunds Sprængning les Impuissances – viser tilfulde, at man Jntet udretter med Underhandlinger og Noter. – Ustridig var Rusland den første Magt, som erkjendte Sagernes sande Stilling, og tog derefter sine Forholdsregler. Man vil i St. Petersborg ikke indskrænke sig til halve Forholdsregler; Rusland, erklærer categorisk, at det til en varig Gjenoprettelse af det lovlige Tilstand i Europa stiller hele sin Troppemagt og sine uhyre Ressoureer til de andre continentale Magters Disposition. - J en Skrivelse fra Øvre-Jtalien af 30te Jan, hedder det: "Jmellem Turinerhoffet og det efterrigske Cabinet har i den sidste Tid en Tilnærmelse fundet Sted. J Turin synes man lidt efter lidt at være kommen til den Anskuelse, at det er uklogt at stille sig som en Modstander ligeoverfor Østerrig, naar man ei vil lade sig overvælde af Radicalismen. Man er saavel i Piemont som i Genua kommen paa Spor efter allehaande Machinationer, der meget have nedstemt Kongens Gemyt. Han opbyder derfor i den sidste Tid Alt for at styre den politiske Bevægelse; men om det vil lykkes ham nu, da Gemytterne tildeels med selve Regjeringens Bistand have sprængt deres Lænker, er et andet Spørgsmaal. Efter de nyeste Beretninger fra Mailand have i den sidste Tid nye Arresteringer fundet Sted. Jblandt de i den sidste Tid arresterede Jndivider nævner man Navnene Mengini, Carlo, og Achilles Mauri. Ogsaa paa andre Puncter af Kongeriget ere mange Jndivider satte fast, til Ex. Grev Bratti i Venedig. J Mailand finde næsten daglig Undersøgelser Sted, og Politiet udvikler overhovedet en stor Virksomhed. Videnskabernes Academie er lukket, ligesaa Kjøbmandsklubben. Slemme Tegn. - Jøvrigt opretholdes med Strenghed Forbudet imod at ryge Tobak. En fremmed Reisende, som med en brændende Cigar i Munden just var stegen ud af Postvognen ved Postgaarden i Mailland, erholdt pludselig bagfra igjennem sin Kappe et Knivstik, uden at Gierningsmanden kunde opdages. - Der fortælles i denne Tid en afskyelig Historie, om hvilken man til Ære for Menneskeheden maa antage, at den er usand. J en Landsbye i Mailand skulle nemlig ved hemmelig Jndblanding af Arsenik i Drikkevandet 117 Heste, hørende til den keiserlige kongelige Trainetat, være styrtede.
Viborger Samler, 1848-02-17
Allg. Zeit. meddeler Efterretninger fra Neapel, der gaae indtil 1ste Febr inclusive. Jkke ubetydelige reactionaire Bevægelser have fundet Sted fra Lazzaronernes Side, Tropperne maatte indskride. Heller ikke er Roligheden, sikkret i de andre Byer i Kongeriget Neapel, hvor Roligheden forstyrres af de laveste Folkeclasser. Man er i stor Spænding. Fra Sicilien intet Nyt. La Presse af 10de Febr. melder, at den østerrigske Gesandt i Neapel, Fyrsten af Schwarzenberg, har nedlagt Protest imod Kongens Gave Constitutionen. Hans Protest støtter, sig derpaa, at Kongen af Neapel har ved Tractater formelig afstaaet sin Ret til at tilstaae Staten nye Jnstitutioner.
Viborger Samler, 1848-02-17
Fra Sicilien skal være indløben den Efterretning at man vil antage Constitutionen, naar England garanterer samme.
Viborger Samler, 1848-02-17
Kongeriget Baiern. Fra München meldes under 10de Febr.: "Vort Universitet er lukket indtil 1ste Octbr., og de ikke her domeilierede Studenter skulle inden førstkommende Fredag Middag have forladt Staden."
Viborger Samler, 1848-02-17
Anledningen til dette Skridt er følgende. Den her bestaaende, af Lola Monte beskyttede, Studenterforbindelse Allemannia, havde paadraget sig de andre Studerendes Mishag i den Grad, at Allemannerne udpebes paa Forelæsningerne. To Hundrede Studenter forlode Prof. Hermanns Auditorium, fordi 2 "Allemanner vilde deeltage i Forelæsningerne. Disse Demonstrationer foretoges paa Gaderne; en af "Allemannerne" trak en Dolk frem, og han forfulgtes til et Kaffehuus, hvor flere "Allemanner" opholdt sig. De erholdt Beskyttelse fra Politiet. Senere – saaledes melder Nürnberg. Corresp. fra München d. 10de Febr. – samledes en stor Menneskemasse, da man blev en vel bekjendt Dame vaer. Denne, der først trak sig tilbage til Theatinerkirken, ledsagedes derfra under Militair-Escorte til den kongelige Residents. Ved Rector Thierschs Bopæl samledes 1000 Studenter. Den lærde Professor søgte at formaae Studenterne til Rolighed, forsikkrende, at Senatet vilde gjøre Alt for at formaae Regjeringen til at tage Befalingen om Universitetets Spærring m. m. tilbage. Gendarmer adspredte Massen; en Student blev saaret. Ved Postens Afgang var intet Videre forefaldet.
Viborger Samler, 1848-02-17
Keiserdommet Østerrig. Urolighederne i de østerrigske Kredse Bruck og Gratz ere dæmpede ved Vaabenmagt.
Viborger Samler, 1848-02-17
Kongeriget Preussen. Det hedder i en i "Børsenhalle indrykket Correspondentartikel fra Berlin af 11te Febr.: "Jeg vil ikke underholde deres Læsere med de mange hverandre krydsende Rygter og Beretninger om de nærmeste Eventualiter, betræffende en Statsforfatning, til Ex at Kongen skal have udtalt sig gunstig om en Constitution, da man omtalte Begivenhederne i Neapel, og yttret at man, naar man vilde give Noget, maatte give rundelig!" – Fremdeles skal Comiteens Stilling til den forenede Landdag forandres; denne skal fremdeles raadslaae om Principerne, den skal saaledes med andre Ord theoretisere; hiin skal befatte sig med det Materielle, som om disse tvende Functioner kunne afsondres fra hinanden, og som om disse 2 Ting ikke høre sammen i Statsanliggender. Mange tale om en tvaarig, andre om en treaarig Periodicitet, uden at man dog har Nogetsomhelst Andet for denne Forandring end vage, løselig henkastede Yttringer af en eller anden Minister. Og alle disse herlige Ting skulle gaae i Opfyldelse inden 10 Dages Forløb, fordi man høist ugjerne vil lade sig overfløie af Begivenhederne i Danmark og Jtalien. Saaledes tales nu atter og Pressefrihed, en Presselov skal være fir og færdig. Disse mange Rygter gjøre det imidlertid klart, at vi ingenlunde befinde os i en sikkret Tilstand, men i en Stilling, paa hvis Varighed endog de Conservative ikke stole, og deres Leir begynder at blive forladt. Hvad er Aarsagen til de mange og mørke Miner hos vore Stormænd, Nogle og tredive Par dandsede Polk i den hvide Sal. paa Slottet; men de europæiske og Landets egne Forviklinger, samt de sørgelige Efterretninger fra Schlesien bortskræmmede den muntre Stemning; Alt var sikkert præ occuperet og sysselsat med de sørgelige Begivenheder, som ville gjøre Aaret 1848 til et af de mærkværdigste i den europæiske Menneskeheds Historie. Dronningen synes at være svag og lidende.
Viborger Samler, 1848-02-17
Jndenlandske Efterretninger. Jblandt de mange Rygter, man har, er ogsaa det, at Land- og Sø-Etaten skulle forenes under en fælles Overbestyrelse eller Ministerium. (Loll. Falst. Av.)
Viborger Samler, 1848-02-17
Cand. philos. Eiriksons Fiskalsag er nu ogsaa i disse Dage bleven hævet ifølge Cancelliets Fortolkning af det kgl. Rescript af 24de Jan. Den skandinaviske Sangforening agter i Forening med flere Foreninger at bringe Kong Christian det sidste Farvel fra Vesterport i en Sang, forfattet af Hr. H. P. Holst, og hvortil Hr. Rung har componeret Musikken.
Viborger Samler, 1848-02-17
Ved det sidste i Kbhavn afholdte Præsteconvent har man vedtaget, at Kbhvns, samtlige Geistlighed skulde slutte sig til Liigprocessionen.
Viborger Samler, 1848-02-17
Høisalig Kong Christian den Ottendes castrum doloris i Riddersalen paa Amalienborg er efter en ifølge Allerhøieste Befaling bestemt Ordre tilgængelig den 16de, 17de, 18de, 19de, 21de, 22de og 23de Februar. Paa Catafalken findes følgende særdeles smukke Digt af H.P. Holst: Han har ei Kronen blot, men paa sin Pande, Et Herskerstempel havde han, fra Gud, Og, skjøndt hans Krone trykked dybe Rande, Den sletted dog ei Høihedspræget ud. Hans Ungdomshimmel Lyn paa Lyn udsendte, Thi skjøn Begeistring lued i hans Bryst Paa Norges Klipper som en Baun den brændte Og kasted Gienskin til den danske Kyst. Kort var hans Herskertid, i Aar beregnet, Men lang, hvis den skal maales i Bedrift, Thi hvert et Aar staaer med en Daad betegnet, Der blomstre skal i Ord, i Sang, i Skrift. Men, da sit sidste Storværk han udførte, Et Kongeværk til hele Folkets Fryd, Kom hans Valkyrie, og let hun rørte Hans Kongelige Hoved med sit Spyd. Da græd det hele Folk. Men Graad og Klage Ei bøier Skjæbnens hemmelige Raad, Og Nordens Baldur kom jo ei tilbage Fra Dødens Hjem trods al Naturens Graad. Vidt over Land det Sørgebud skal drage Hans Bryst er koldt og slukt hans milde Blik! Nei - Nordens Baldur kommer ei tilbage. Fra Frihedsværket han til Frihed gik.
Viborger Samler, 1848-02-17
Under 30te Decbr. f. A. har Cancelliet meddeelt Exam. juris S. C. Glæiser Tilladelse til at procedere paa Prøve ved Underretterne i Sjællands Stift med Forpligtelse tilat have Bopæl i Kjøge, og under 11te Januar d. A. er lige Tilladelse meddeelt Exam. juris. K. Hjorth med Forpligtelse til at have Bopæl i Præste. (Coll. Td.)"Corsaren", som var lagt under Beslag, er af det danske Cancelli frigiven. Den største Gevinst i Klasselotteriet, 4000 Rbd., er denne Gang falden i Slesvig, og de 2000 Rbdlr. i Jtzehoe.
Viborger Samler, 1848-02-17
(Loll. Falst. St. Tid.)
Viborger Samler, 1848-02-17
Fyens Avis, har leveret et interessant Uddrag af nogle Breve fra en dansk Videnskabsmand, for Tiden i Rom, hvor han første Juledag havde seet Pave Pius 1 holde Gudstjeneste i St. Peterskirken: Han stod omringet - hedder det – af sin hele glimrende og geistlige Hofstat, i fuld pavelig Ornat. Nogle Gange foer han med Haanden, over sine fine Lincamenter, som om et Echo af de Røster, han har vakt trindtom i Jtalien, kunde have faret igjennem hans Sjæll. Jeg stod med dyb Ærbødighed for hans tiltalende Skikkelse, da han stod for Høialteret og lyste Velsignelsen over den forsamlede Mængde." – Juleaften havde vor Landsmand bivaanet Skandinavernes Juleaftensgilde i Rom, der holdtes i et smukt Locale, der af en dansk Privatmand, Stiftamtmand Thygesen (forhenv. Eier af Bygholm ved Horsens) velvilligen var overladt Selskabet. (Hans Datter, Frøken Thygesen, er en udmærket Pianistinde.) Midt paa det i Form af et stort Kors indrettede Bord stod et stort Laurbærtræ, besat med Lys og Frugter. Ved hver Couvert laa, paa gammel romersk Maneer, en Vedbendekrands, hvormed man prydede sit Hoved. J Damernes vare Roser indflettede. Man drak først Skandinaviens Skaal, derpaa de nordiske Damers. De Fleste, som havde reist sig, for ved udbragte Skaaler at vække Selskabets Begeistring, vare Svenskere, og da de iblandt hvilke vor Landsmand sad, navnlig Jerichau, gjerne vilde høre en Dansk, saa reiste han sig med Ephenkrandsen om sin Tinding, og udbragte en Skaal for Thorwaldsens Minde. – Vor Landsmand havde ogsaa besøgt Billedhuggeren Jerichau's Attelier. Han saae der Kunstnerens berømte Gruppe: Herakles og Hebe, i en Gibsafstøbning, og ved Siden deraf en svær Marmorblok, hvor de samme Gestalter begyndte at dukke frem af den raae Masse. Ogsaa saae han et deligt Monument over Göthes Sønnedatter, der forestiller en i Dødens Slummer liggende Portraitstatue, med den knækkede Lilie ved Fødderne. Døden idealiseret; man seer det er Døden, ikke Søvnen, men dens Rædsel er henveiret for Kunstens Aande. For Tiden modellerer Jerichau en Gruppe, der forestiller Adam og Eva efter Syndefaldet. Der hviler et Tungsind over disse Skikkelser, som om de følte den usynlige Vægt af Slægtens uhyre Historie, som begyndte med deres Gierning. Adam sidder grublende, som om han i sit Jndre ledte efter en Forklaring af sig selv; Eva staaer opreist ved Siden af ham, men heldende sig over ham, ganske opløst i Smerte og Undseelse. Denne Gruppe, der endnu er i sin raae Skikkelse, lover noget ganske Overordentligt. Randers Sparekasse eiede ved Slutningen af forrige Aar 236,086 Rbd., og deraf indestod i den kongelige Kasse 144,700 Rbd. Af Sparekassens Overskud har man anvendt 1200 Rbd. til Børneasylet i Randers og 100 Rbd. til Brøduddelings-Commissionen.
Viborger Samler, 1848-02-17
Udnævnelser. Hs. M. Kongen har allern, udnævnt Sognepræst J. Hansen, til Jgen til tillige at være Biskop for Als og Æro; Sognepræst for Ringkjøbing og Rindom Menigheder i Ribe Stift, A. D. Andresen, til tillige at være Provst for Hind, Bølling og Nørre Herreder i Ringkjøbing Amt, Pastor P. N. Nissen, i Egebæk i Flensborg Provst til Sognepræst i Hohenwestedt i Rendsborg Provsti, samt allernaadigst approberet Valget af Directeur i Centralkassen Grosserer W. Duntzfeldt til Raadmand i Kjøbenhavn.
Viborger Samler, 1848-02-17
Efterretning om ledige geistlige Embeder. 1. Hee Sognekald i Ribe Stift, gl. Angivelse 300 Rd., har nu følgende Jndtægter: 1) Præstetienden har efter privat Accord for sidste Præsts Embedstid været ydet med 81 Tdr. 2 Skpr. Rug, 51 Tdr. Byg og 8 1/2 Td. Havre, foruden 27 Rbd. 16 s. for Qvægtienden. 2) Refusion 2 Tdr. Rug og 2 1/2 Td. Byg. 3 Smaaredsel af Æg og Ost er anslaaet til Værdi c. 29 Rbd. 4) Høitidsoffer og accidentielle Jndtægter c. 300 Rbd. 5) Af et Mensalsted haves 9 Rbd. 58 s. 6) Foruden en Bankactie paa 300 Rbd., eier Embedet en Capital paa 308 Rbd. Præstegaarden staaer for Hartkorn 10 Tdr. 1 Skp. 2 Fdkr. 1 Alb. Avlingens Netto Proven er anslaaet til en Værdi af 4500 Rbd. – Skatter og Afgivter udgjøre c. 133 Rbd.; Landemodsexpenser 15 a 16 Rbd. Af en under Præstegaardsavlingen indbefattet Jordlod, som tilhører Ribe Cathedralskole, svares til Skolens Kasse 2 3/4 Td. Byg efter hvert Aars Capitelstaxt. Enkepension udredes med 10 Tdr. Rug, 8 Tdr. Byg og 20 Rbd. Nationalbest holdes.
Viborger Samler, 1848-02-17
2. Geby, Asp og Fausing Sognekald i Ribe Stift, gl. Angivelse 200 Rd., har nu følgende Jndtægter: 1) Præstetienden har udgjort c. 36 Tdr. Rug, 60 Tdr. Byg og 162 Tdr. Havre. 2) Vederlag for Qvægtienden, forsaavidt Samme ikke er indbefattet i Accord om Korntienden, 4 Rbd. og nogle Kjørsler. 3) Af Asp Sogns Kongetiende nyder Kaldet 2 Tdr. Rug og 2 Tdr. Byg. 4, Smaaredsel af Smør, Ost og Æger anslaaet til Værdi 29 Rbd. 5) Offer og Accidentser c. 180 Rbd. 6) Renter af Midler, som Kaldet eier, og Bankacciendbytte, c. 77 Rbd. 7) Præstegaarden staaer for Hartkorn 6 Tdr. 6 Skpr. 2 Fdkr. 2 1/4 Alb., med et Areal af 115 Tdr. Land; Netto Provenuet er taxeret til c. 14 Tdr. Byg pr. Td. Hartkorn. - Skatter og Afgivter udgjøre c. 85 Rbd. Landemodserpenser c. 22 Rbd.; Nationalbest holdes; Enkepension, svares med 4 Tdr. Rug, 7 Tdr. Byg, 18 Tdr. Havre og 12 Rbd.
Viborger Samler, 1848-02-17
Skibs-Efterretning. Skagen, den 13de Februar. Afvigte Nat indstrandede paa Skagens Rev Skonnerten Hanna" af Kjøbenhavn, Capitain Christiansen, paa Reisen fra Messina til Hjemstedet med en Ladning Frugt. Besætningen 8 Mand, er reddet, og man haaber, hvis Veiret vil favorisere, at bjerge Ladningen. Skibet tilhører Grosserer Sass i Kjøbenhavn. (Alb. Av.)
Viborger Samler, 1848-02-17
Fallit. Silke= og Klædekræmmer P. C. Lund i Kbhavn.
Viborger Samler, 1848-02-17
AVERTISSEMENTS. At Landsoverretsprocurator Jacob Nyboe i Gaar Morges Kl. 4 1/2, efter flere Aars Svagelighed og lang Tids Sygeleie, omskiftede Tiden med Erigheden i en Alder af 64 Aar, og derved naaede Opfyldelsen af sit inderligste Ønske, at befries fra det jordiske Baand den haardt trykkede ham, bekjendtgjøres for hans fraværende Familie og Venner af Undertegnede, hos hvem han i en Række af Aar har boet. Hans forgjængelige Legeme brile i Fred, Hans Sjæl naa den Alforbarmendes Naade hvorom han paa sit Yderste med dyb Følelse, bad, Viborg, den 17de Febr. 1818. Hans Nielsen. Den bebyggede Deel af Gaarden, den saakaldte gamle Amtstue, i Viborg, kan underhaanden faaes tilkjøbs, enten samlet eller i enkelte Parceller, naar man desangaaende henvender sig til Apotheker Bagger i Viborg. Af vore, ikke alene i de fleste Lande i Europa, men ogsaa allerede i de forenede Fristater i Nordamerica og i Mexicobæderligt bekjendte, af Berlinske og andre Medicinal=Autoriteter saavelsom af de engelske Chemikere Cordfield og Abbot prøvede forbedrede Uhraumatismus-Afleddere, a Exemplar med fuldstændig Brugsanviisning, 10 Sgr. eller 2 Mk. 11 s. r. S., stærkere 15 Sgr. eller 4 Mk. r. S., og heel stærke a 1 Rd. pr. Ert. eller 1 Rbd. 2 Mk. r. S. imod chronisk og acut Rheaumatisme, Gigt, Nervelidelser og Congestioner, saasom Hoved-, Haand, Knæ- og Fodgigt, Ansigts Hals- og Tandpine, rindende Øine, Ørepine, Tunghørighed, Susen og Brusen i Ørene, Bryst-, Ryg- og Hoftesmerter, Riven i Lemmerne, Krampe, Lamhed og Hjertebanken, Søvnløshed, Rosen i Ansigtet og andre Betændelser o. s. v., holder Hr. G. Boye i Viborg altid Commissionslager. Nedenstaaende Attest vil, istedet for al anden Anbefaling, tjene som Beviis for Virksomheden af vore forbedrede Rheaumatismus=Afledere, og bemærke vi kun endnu, at vi lade Af lederne hurtigst og billigst mueligt forfærdige i alle de Former, Wilh. Maver & Comp. som maatte ønskes. i Breslau. Attest. S. T. Hr. Kjøbmand Riisbrich i Svendborg.
Viborger Samler, 1848-02-17
Med den forbindtligste Taksigelse for Tilsendelsen af Rheaumatisme-Aflederen af Wilh. Mayer & Comp. i Breslau, attesteres tillige, at efter en Forkjolelse som henimod to Aar uafladelig har besværet mig med Hovedsmerter og Susen for Øret, er jeg ved Anvendelsen af benævnte Afleder i nogle Dage bleven aldeles helbredet, som taknemmeligt paaskjønnes af Odense, den 31te Decbr. 1847. Fabritius Tengnagel. Kongelige Obligationer, til et Beløb af 1000 Rbd., ønskes tilkjøbs af Cand. juris Neckelmann i Viborg.
Viborger Samler, 1848-02-17
Sort Lak af god Qvalitet a 4 Mk. pr. fuldvægtig Pund i circa 30 a 32 Stænger, erholdes hos J. B. Færch i Aalborg. w. Sandberg. kjøbes af
Viborger Samler, 1848-02-17
En indbringende Kjøbstad-Veirmølle med et Jordtillæg af 39 1/2 Tdr. Land er underhaanden paa billige Vilkaar at erholde tilkjøbs. Nærmere Underretning meddeles af Cand. juris Neckelmann i Viborg. Hagebrohuus, beliggende ved Landeveien imellem Viborg og Holstebro, med tilhørende meget fordeelagtige Kroprivilegium er underhaanden at erholde tilkjøbs. Paa Eiendommen, der efter den ny Matricul er ansat forGammelskat 10 Rbd. 24 s. og Hartkorn 1 Td. 1 Skp. 1 1/2 Alb. holdes en Besætning af 2 Heste, 4 Køer og 16 Faar. - Udsæden er 5 Tdr. Rug, 1 1/2 Td. Byg, 4 Tdr. Havre, 1/2 Td. Boghvede og 2 Tdr. Kartofler. – Der avles 6 Læs Enghøe. Nærmere Underretning meddeles af Cand. juris Neckelmann i Viborg.