Aalborg Stiftstidende, 1839-05-24
1/3 Hr. Stænderdeputeret Wulff har i Fædrelandet leveret en Afhandling om den ny Matricul. Forfatteren udtaler deri følgende Anskuelser: Efter den endnu gjældende Matricul ere Byrderne paa Landeiendomme saa ulige fordeelte, at man finder Eiendomme, hvoraf den ene kan græsse og fodre 50 til 100 Qvæghøveder og den anden kun 6 til 8, ansatte til ligemeget Hartkorn. Man kan derfor ikke fortænke de høit Beskattede i, at de ønske en Forandring, hvilken ogsaa snart vil indtræde, da det for 30 Aar siden paabegyndte Arbeide for at indføre en ny Matricul nu er fuldført paa nogle Ubetydeligheder nær. Man har Grund til at antage, at betydelige Misforhold have indsneget sig ved den nye Matricul, for det Første, fordi man neppe har taget i tilbørlig Betragtning, hvor indgribende en ny Skyldsætning maa ansees for at være i Eiendomsretten. Jdet den forhøier eller nedsætter Eiendommens Værdi kommer den alene den nuværende Eier til Gode eller til Skade, uden at han gjør nogen Opoffrelse for Gevinsten eller faaer noget Vederlag for Tabet. Den er en aldeles ligegyldig Sag for den tilkommende Kjøber, som bestemmer Kjøbesummen efter de paahvilende Byrder. (J denne Anke kan der imidlertid neppe gives Hr. Wulff Medhold, fordi den omtalte Ulempe er uadskillelig forbunden med enhver beskatning af faste Eiendomme, som dog ikke i det Hele kan antages for forkastelig). Endvidere beklager Forfatteren, at der ei er taget saa meget Hensyn til Jordernes eiendommelige Productionskraft, som til Culturgraden af Samme. Jordbunden er i og for sig uforanderlig; enhver Forbedring er meer eller mindre temporair, og altsaa er den paafaldende Forskjel, der ved Taxationen paa dyrkelige raae Jorder og opdyrkede Grunde har fundet Sted, nogenlunde skikket til at fordeele Byrderne lige. Naar en Mand har forbedret sin Eiendom, saa beskattes hans Flid. Den Efterladne derimod, som har ladet sine Jorder forringes, faaer Afslag, ligesom ogsaa den kloge Mand, der lod Matriculerings-Taxationerne gaae over sine Marker, inden han begyndte paa Forbedringen. Paa nogle Steder nedsættes Hartkornet paa andre forøges det. For hele Landet bliver det forøget med noget over 10,000 Tdr. eller omtrent 3 Procent. For Østifterne forøges det 1, Procent, for Nørrejylland 51, for de 8 nordligste Amter 1 for Ribeamt 214, Veileamt 29, Malt-Herred i Ride Amt med 69 1/2 Procent, og Thuusbølle By i det nævnte Herred, som nu har 9 Tdr. 7 Skpr. Hartkorn, faaer herefter 37 Tdr. 3 Skpr., altsaa et Tillæg af 270 Procent. Man maa imidlertid ikke glemme den Skaansel, Kongen har viist det nye paalagte Hartkorn, saasom ikkun 1 Rbdlr. 48 s. af Landskatten bliver at udrede af Samme; og, saalænge Eftergivelse i bemeldte Skat vedbliver, er Byrden jo ikkun en Ubetydelighed af 44 s. pr. Tønde aarlig. Derimod vil den nye Skyldsætning have betydelig Jndflydelse paa Afgifterne til Communen og Amtsrepartitionsfondet. Forfatteren tilraader Enhver, som har Grund til at troe sig for høit skyldsat, at forlange de ved Lovudkastet tilladte Undersøgelser. Det maa imidlertid bemærkes, at Enhver, der attraaer en saadan Undersøgelse, maa fra det kongelige Rentekammer tilveiebringe Kort over Eiendommen med paategnede Matriculs-Taxter, som betales med 1 3/4 s. pr. Tønde Land. J disse Dage er en Ansøgning med 740 Underskrifter indleveret til Kongen fra Beboerne af Ribe- og Veile Amter.