JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1792-01-31
Wien, den 18de Januar. De oprøriske Brabanter og Lütticher forsamle sig i de franske Grændsepladser, og skulle allerede være 6000 Mand stærk. Bonkisterne slaae sig ogsaa til dem, og man seer nye Optrin imøde i Nederlandene. - Den 12te i d. M. havde den fra Coblenz hertil ankomne Prinds af Nassan en lang Audience hos Keiseren. Om Aftenen var han i Selskab hos Fyrsten af Kannitz. Han vil ikke opholde sig her længe, men gaae til Berlin og derfra til Petersborg. Det er bekiendt, at han søger at formaae de fornemste Magter i Europa til at understøtte de emigrerte Prindsers og Adelens Sag.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1792-01-31
Stokholm, den 17 Januar. Der siges, at den spanske Gesandt vil, imedens Rigsdagen i Geste varer, giøre en Reise fra Stokholm til Kiøbenhavn.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1792-01-31
Brussel, den 15de Januar. Forskellige Franske Courerer ere gangne her igiennem til Holland. - J Abbediet Tongerley har man fundet en Mængde Krigsgeraad, der var begravet i Jorden - Udvandringerne af vor Land mod de Franske Grændser, vedvarer endnu, og van der Noot skal ogsaa befinde sig der.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1792-01-31
Prag, den 21de Jan. Man forsikrer, at virkelig 12 Batailloner i Bøhmen, have faaet Ordre til at holde sig marschfærdige. Det Hohenzollenske Curasserregiment er allerede indrykket i Brisgau.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1792-01-31
Fra det Hannoverske, den 25de Januari. Det Rygte er her almindelig, at de preusiske Hasarer, fra Eben giøre sig marschfærdige, de preussiske lette Tropper skulle og settes i Bevægelse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1792-01-31
Coblenz, den 16de Januar. Vi vente gode Efterretninger fra Prindsen af Nassau fra Wien og Millioner fra Spanien. De Emigrerte skulle udruste sig til Angreb.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1792-01-31
Paris, den 16de Januar. Der skal have været nogle Complots, hvoraf et skal have været mod Nationalforsamlingen, og eet mod Kongen, for at forskaffe ham ny Flugt. Nationalforsamlingen skulde have været sprengt i Luften ved en Mine af Krud. Kongen skulde have afreist den 9de i d. M., alting var færdig til hans Undvigelse, men nogle Patrioter havde denoncert det for Udsigts=Udskuddet. Men den heele Historie synes liig en Fabel. - Fra Strasborg meldes, at Garnisonen der brænder af Jver efter at angribe Prindsen af Conde i Ettenheim - J Poitou og Bretagne skal man igjen have stukket nogle Slotte i Brand. - Mairen i Lyon, en varm Patriot, har allevegne ladet de Kongelige Vaaben borttage endog i Skuespilhuuset, hvorover mange Jndvaanere ere meget opbragt. - den Efterretning, at 23 Qvarterer i Port anPrence, omtrent den 5te Deel af Staden, ere blevne afbrændt, bekræftes desværre.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1792-01-31
Hr. Barnave befinder sig i en Tid af nogle Uger i London, hvorhen Abbed Sieves, Erkebiskoppen af Autun, Hr. Perigord og den protestantiske Geistlige Ra band fra St. Etienne reise. Disse 4 Herrer siges at have vigtige Commissioner, for at skaffe den ny Constitution en Ven og Allieret i Storbrittannien. Man vil end- og vide de Forslag, som de til den Ende skulle giøre, og som dog vel endnu skulle være en Hemmelighed. -
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1792-01-31
En ny Commercetraktat, Øernes Bourbons, Francess, Stadens Pondichers Aftrædelse &c., under fordeelagtige Betingelser til England, - og Aftale om et Ægteskab imellem Kongens 13 aarige Datter, Madame, og den tredie engelske Prinds, Hertugen af Clarence. Et lige uvist Rygte havde for kort Tid siden foreslaaet denne Prindsesse for Prindsen af Wallis.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1792-01-31
Det spanske Skib, Gabarit, strandede den 9de i d. M. i Nærværelsen ved Havnen i Olonne. Den hele Besetning, meest Spanier, ventede Døden, svævende paa Skibsvraget, alle de, som stode ved Strandkanten, beklagede de Ulykkelige, men ingen vilde og kunde hielpe formedelst den stormende Søe. Den eneste der værende Loods, Christian, Menneskeredderen kaldet, kastede sig i sin Chalouppe, hentede den hele Besetning fra deres Dødspost, havde den Ulykke, at hans Fartøi kantrede, svømmede til Strandbredden, hentede et nyt Fartøi, og reddede de indtil Halsen i Vand staaende Spanier anden Gang fra Døden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1792-01-31
Endnu igaar Aftes har Nationalforsamlingen faaet ubehagelige Efterretninger fra Martiniqve. De klage over Hr. Behagues Forhold, der er Patrioterne mis gunstig, hvis Mishandling, ja Mord, han lader gaae ustraffet bort. Til de næsten utroelige Grusomheder af denne Beretning hører, at en meget aristocratisk Dame paa Martiniqve har ladet sig ved Slaverne ved sit Natbord bringe Hovederne af 7 myrdede Borgere, og fornøiet sig over det Syn.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1792-01-31
(Jndsendt) An die sammtlichen Mitglieder des Clubbsim Namen der beschenkten Armen. Dank Euch, Edle, das bei Euern Frenden Jhr anch unsers Grams und unsrer Leiden, So wirunsers Elends nicht vergest! Dafar wird auch Gott einst nicht vergessen, Was er sagte: - Euch wird zugemessen Einst mit jenem Maas mit dem Jhr mest. rykker.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1792-01-31
Avertissements. Til behagelig Efterretning for det respective Publicum har jeg, efter mine høie Velynderes Befaling, den Ære at tilkiendegive: at til forestaaende fri Comoedie paa næstkommende Onsdag den 1ste Februari ere 300 Billetter forfærdigede, som Byens Velvise Magistrat, Hr. Politiemesteren og samtlige elegerede Mænd blive anmodede at imodtage til selvbehagelig Uddeeling. Uden Billet bliver altsaa ingen indladt, efterdi der ei er Plads til flere end det ovenanførte Antal. Logerne, Amphitheatret og den første Bænk bag ved Orchestret ere abonnerede, og altsaa de Herrer Abonnentere forbeholdne. C. H. Friebach.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1792-01-31
Paa Adressecomtoiret faaes følgende Sinaaskrivter: Hvorudi bestaaer den borgerlige Frihed, der giør et Folk og en Stat lykkelig, og hvor findes den. - En ung Adelsmands Brev over det Spørgsmaal: Er Adel nyttig eller skadelig i en Stat - Ydmygst Bøn og Begiering til Forfatteren af Skrivtet: Aufforderungtzu einem Zuge gegen die Nationalversamlung in Frankreich. saavelsom til andre den franske Revolutions Venner i Danmark, af J. C. Tode. - Des Köviglich Danischen, Ex Kammerherren nunmehrigen Herzoglich Braunsch. geheimen Statsrathe Reichsgrafen C. F. T. v. Lüttichau vorlausige Bekanntmachung einer weitgetriebenen Vermessenheit des Prefessors C. U. D. von Eggers in Kopenhagen, neue mit vermessenen Anmerkungen versehene Ausgade. Disse 4 Skrivter koste 1 Mk.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1792-01-31
J Følge af det Kongelige Danske Cancellies PromemoVria under 21de Januari sidst til Directionen for Odense Hospital bliver efter sidstmeldtes Forlangende paa Rauneberg Herredsting her i Odense stillet til offentlig Auction Fredagen den 16de Marti om Formiddagen Klokken 9 Slet førstkommende paa nærmere Kongelig Approbation, efterskrevne Odense Hospitals og Communitets tilhørende Bøndergods, nemlig, udi Paarup Sogn Hartkorn. Willestofte Bye Ager og Eng. Skovskyld. Td. Skp. Fk. Alb. Td. Skp. Fk. Alb. 1) Gaarden No. 1 - 6 3 - som beboes af Fæsteren Søren Johansen. 2) Gaarden No. 2 6 12. som beboes af Peder Johansen. 3) Gaarden No. 3 6 12. som beboes af Jørgen Blæsberg. 4) Gaarden No. 4 6 12. som beboes af Jørgen Andersen. 5) Gaarden No. 5 612 - som beboes af Peder Madsen. 6) Gaarden No. 7 6 12. som beboes af Jørgen Lundsgaard. 7) Gaarden No. 9 612. som beboes af Rasmus Rasmusen. 8) Huset, som Niels Jørgen. sen Tømmermester beboer = 42. 9) Huset, som Hans Pedersen Skræder beboer = 4 2 - 10) Huset, som Lars Mathiasen Smed beboer = 4 2 - 11) Huset, som Zacharias Hansen beboer. 12) Huset, som Christopher Rasmusen beboer - 4 2 - Paarup Bye. 13) Gaarden No. 3 5 42. som beboes af Niels Andersen. 14) Gaarden No. 4 5 - 22 som beboes af Hans Jensen. 15) Huset, som beboes af Hans Hansen Fangel Sogn og Bye. 16) Gaarden No. 24 6 4 3 3/4 som beboes af Niels Nielsen. 17) Gaarden No. 25 64 3 3/4 som beboes af Peder Hansen. 18) Gaarden No. 26 6 43 3/4 som beboes af Rasm. Rasmusen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1792-01-31
Korup Sogn. Hartkorn. Trøstrup Bye. Ager og Eng. Skovskyld. Td. Skp. Fk. Alb. Td. Skp. Fk. Alb. 19) Gaarden No. 6. som beboes af Jørgen Larsen 20) Gaarden No. 7 som beboes af Mads Knudsen. Wigerslev Sogn. 21) En eenlig Gaard Møllegaard, som beboes af Haus Larsen, 22) En eenlig Gaard, Munchehuus 6522 Alt efter de paa Auctionsstedet bekiendtgjorte Conditioner, hvoriblandt findes denne, at Halvdelen af Kiøbesummen stedse bliver staaende med 1ste Prioritets PanteRet i hvert af disse Huse og Gaarde, og da Gaarden alle ere udskiftede af Fælledskabet, saa skal Liebhaberne. blive foreviist ved Auctionen de derover optagne Carte, hvor Stiftelserne ere største Lodseiere i Byerne. Thi vilde de Lysthavende behage bemeldte Dag, Tid og Sted, at indfinde sig J. J. Mylius, Odense de 30. Jan. Landsdommer og Auctions-Directeur. I Kraft af den mig som Skifteforvalter efter ved Døden afgangne Sognepræst udi Middelfart Kiøbstæd, Hr. Søren BygbakBredahl, allernaadigst forundte Kongelig Bevilling af Dato 20de denne Maaned, indkaldes herved med Aar og Dags Varsel subpoena præclusi et verpetui silent, alle og enhver som maatte have noget at fordre hos bemeldte Afdøde at anmelde og beviisliggjøre deres Krav, være sig fra hans havde Embeder paa Møen, og her i Middelfart, eller udi andre Maader. Ligeledes indkaldes den Afdødes Arvinger eller deres Værger i Følge allerhøistbemeldte Bevillings Jndhold inden forbemeldte Tid for at lagt tage deres Ret under Skiftet. Asperup Præstegaard den 26de Januari 1792. BClausen,
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1792-01-31
Provst i Wends Herred i Fyen og Sognepræsk for Asperup og Boerslef Menigheder.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1792-01-31
J Følge den os som beskikkede Opbuds-Commissairer udi Borger og Kiøbmand Hr. Salloman Ballin af den jødiske Nation i Middelfart her i Fyen, allernaadige meddeelte Kongelig Bevilling af Dato 20de denne Maaned, indkaldes herved sub poena præclusi et perpetui silentii med Aar og Dags Varsel for os udi Opbudsboet at fremkomme alle og enhver, som noget hos bemeldte Hr. Sallomon Ballin maatte have at fordre, og deres Fordringer at legitimere da enhver efter Boets Forfatning skal nyde hvad Ret er efter Loven. Obudscommissions=Stedet i Middelfart den 26de Januari 1792. Jens Brandt. Hans Jørgen Hansen, Postmester i Middelfart. Ober= og Underrets Procurator.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1792-01-31
Paa Hjørnet af Vestergade og Klaregaden er den 29de Januari om Morgenen af en aldrende Mand fundet et Bundt Nøgler til Hængelaase, i alt 4 smaae, som er indleveret paa Adressecomtoiret, hvor Eieren, imod en liden Findelen og dette Avertissements Bekostning, strax kan faae samme.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1792-01-31
En Borgermand her i Byen ønsker en Condition for sin Datter som Stuepige hos et Herskab eller andre honette Folk, til førstkommende Paaske, og om forlanges kunde Conditionen, strax modtages. Nærmere Efterretning gives her paa Adresse-Comtioret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1792-02-03
Odense, den 3die Febr. Under Dato Christiansborg Slot den 13de Januari. 1792 har Hans Kongelige Majestet allernaadigst udgivet en Forordning af følgende Jndhold: "Da det allerunderdanigst er blevet Os forestillet, at naar Domhavere, paa Grund af D. L. 16 23 og N. L. 11621, begiere Jndførsel hos deres Skyldnere, i Følge Domme som af disse sidste ere paaankende til Høyeste Ret eller Over-Hofretten, befinde vedkommende Fogder og Rettens Middel sig ofte i den vanskelige Stilling, at være udsatte for Tiltale og Ansvar, hvad enten de forrette, eller negte at foretage den paastaaede Exekution, efterdi de fornævnte Lovsteder, ved disse Udtrykke: Hvis nogen, som uvederheftig, befindes, i en rede og klar Sag, stevner til Kongens Over-Hof=Ret eller HøiesteRet nogen Overdommers Dom, ved hvilken han, efter rigtig Haandskrivt, er tildømt noget at betale, da bør han sætte Vissen eller nøiagtig Borgen m. v." aabne Vei til spidsfindige Jndsigelser fra de dømte, som deraf tage Anledning til at paastaae, at Rettens Middel, førend Jndførsel kan finde Sted, skal bedømme deres Vederhæftighed, Sagens Klarhed og Haandskrivtens Rigtighed; ligesom det og kunde synes tvivlsomt, om den foreskrevne Regel bør strække sig til enhver Dom, der hører umiddelbar under Høieste Rets og Over=Hof=Rettens Paakiendelse (saasom Commissariers, Rytter Distrikternes Birketings Domme o. s. v.) eller blot til dem, der ere afsagte ved de egentligen saa kaldte Over=Retter; Saa have Vi, paa det at al Tvivl kunde hæves og Rettens Middel sættes i Stand til at handle med fuldkommen Sikkerhed i det ovenanførte Tilfælde, fundet for godt, herved at give de fornævnte Artikler i danske og norske Lov følgende nøiere Bestemmelse: Dersom nogen, paa Grund af sin umodsagte Forskrivelse, er tilpligtet at betale noget, ved Over-Rets eller anden Rets Dom, der hører umiddelbar under Høieste Rets eller Over Hof=Rettens Paakiendelse, da bør saadan Doms Jndstevning fra Skyldnerens Side ikke være Domhaveren hinderlig i, ved Rettens Middel, at erholde Exekution hos sin Vederpart, med mindre denne kan stille nøiagtig Sikkerhed saavel for det idømte, som de Bekostninger, Sagens videre Forfølgelse kunde med føre; men dersom der, under Sagførelsen, er bleven gjort Jndsigelse imod Haandskrivtens Gyldighed, eller Fordringens Rigtighed, da bør Domhaveren, til sin Sikkerhed, allene nyde Afsætning i den dømtes Gods, paa den i D. L. 1224722 og N. L. 12224 Art. foreskrevne Maade, og det udlagte da ikke betroes i hans Værge, undtagen han kan stille tilstrækkelig Borgen derfor, i Tilfælde af at det Heele, eller noget af det Omtvistede, ved endelig Dom, maatte kunne blive ham frakiendt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1792-02-03
Wien, den 19de Januar. Tre Regimenter i Over=Østerrige have befaling, ufortøvet at holde sig marschfærdige, og foruden de 50000 Mand i Nederlandene og Tropperne i For=Østerrige, skal det til Beskyttelse for de tydske Grændser bestemte Korps bringes til 12000 Mand. Preussen holder, som man siger, i samme Øiemerke, ligesaa mange Tropper i Beredskab, og man forsikrer, at Keiseren lader ved andre Hoffer forespørge om deres Magt var færdig til at agere, for at kunne combinere Operationerne. - Hertugen af Poligna skal i Hast være afreist fra Wien i Følge af et høiere Vink, anlediget ved nogle alt for frie Taler af ham.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1792-02-03
Rom, den 7de Januar. Pavens Helbred er kuns maadelig, og han har allerede gjort sit Testamente.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1792-02-03
Leipzig, den 25de Januar. Dompræsten Wolfii Braunsweig, har holdt en Præken over Nødvendigheden i at oprette Liighuse, for at afværge, at ingen skal blive levende begravet; Hertugen og Folket har strax bevilget de nødvendige Omkostninger dertil.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1792-02-03
Frankfurt, den 20de Januar. En vis Fyrste skal nylig saaledes have udtrykt sig i Hensigt til de franske Emigranter: "Disse Folk ligne Jøderne, som ikke blive kiede af at vente Messias." -Man maa merke, at denne Fyrste, i Følge sine Forbindelser, vel kunde vidt, at Emigranterne have ingen Hielp at vente, og at hans Tanker derved just ere meget passende.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1792-02-03
Churfyrsten har af Vicariatet i Maynz forlangt Forslag til at hemme de daglig tiltagende Udvandringer af Geistlige til Frankrige. Vicariatet har svaret ham, at de Udvandredes Frihed kunde ved ingen Lov indskrænkes.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1792-02-03
Paris, den 20de Januar. Den 18de steeg Sukkeret her, et Pund til 3 Livres. Man saae at meget Sukker og Caffe blev bragt ind i den ny Urtekræmmers d'Andres Magazin. Folket rottede sig sammen, og vilde stikke Jld i hans Huus, men blev lykkelig forhindret deri. - Paa Abbe Gregoires Hoved har man i Blois sat en Priis af 4000 Livres. Nationalgarden har vegret sig ved at beskytte ham, og dette skeer nu af nogle Vovehalse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1792-02-03
Marschal Luckner har indberettet det militaire og diplommatiske Udskud: "At han nesten ikke meere er i Stand til at holde de ved de elsassiske Grændser værende Nationalgarders Jver tilbage, at han hver Morgen maa frygte for et Jndfald af dem i Churfyrstendømmet Trier, og at han umuelig kan være ansvarlig for det gale Puds, som de af en saa rask Hidsighed begeistrede unge Krigsfolk kunne spille. Hr. Fayette har i Metz Aarsag til at anstille et andet Slags Klagemaal. Endeel af Armeen og Folket nægte ham ligefrem deres Fortrolighed, ligesom hans Ganeraladjutanter Menoult og la Tour=Manburg, Vicecommandanten Metz Bellemont, en ældre Officier, af mange Aar i Tienesten, der nu maa tiene under ham, giør ham og mange Fortrædeligheder. J denne omstændighed har Hr. Fayette beordret den i Bapaume staaende 3000 Mandstærke Pariser Volontairarmee, hvis Anførere, Chaureau Thierry og Mauban, ere ham meget hengivne, til sig til Metz. - Den 16de blev Kongens ældre Broder, Monsieur, erklæret af Nationalforsamlingen at have mistet sin Rettighed til Kronen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1792-02-03
Hannover, den 27de Jan. Vor Churfyrstendømme har nu i de 4000 Mand tilreden Cavallerie, og med Artilleriet og Landregimenterne over 18000 Mand Jndfanterie paa Benene.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1792-02-03
Strasborg, den 21de Jan. Man taler om en Skrivelse fra Churfyrsten af Trier, hvoraf Følgen har været, at begge Kongens Brødre have sendt en Coureer til Berlin, med Begiering, at Hans Kongelige Majestet af Preussen ville tillade dem, at trække ind paa Slottet i Anspach, men dette vil neppe skee.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1792-02-03
London, den 17de Januar De Jrlandske Patrioters Bevægelser og Sammenkomster kunne naturligviis ikke være vor Ministerio behagelige. Dissenternes og de Romersk Katholskes Fordringer i dette Rige ere store, og synes at blive stærkt understyttede af Mængden. Man forlanger i Almindelighed en bedre og meere ligedannet Repræsentation af Folket i Parlementet, og vil, at Riget skal inddeles i 15 Districter, hvoraf ethvert skal sende 2 Repræsentantere til Parlementet, som saaledes skulde udvælges, at enhver har een Stemme ved Valget, der betaler den Afgivt paa Skorstene, der er indført i Jrland.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1792-02-03
J Løverdags afbrændte den prægtige Bygning af Pantheon ned til Grunden, de yderste Mure undtagne. Tabet regnes for 76000 Pd. Sterl., hvoraf kun 15000 er forsikkret. - J Gaar gik det Rygte paa Børsen, at der i Søndags var ankommen en Expresser med den Efterretning, at de Hvide paa St. Domingo vare hugne ned for Fode, og alle Plantager og Huse vare ødelagte af de Sorte.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1792-02-03
Haag, den 21de Januar. Efterretningen om at den i Göttingen fødte Danske Legations Præst Møller skulle have antaget den Catolske Religion, i Lisabon erklæres for falsk; dog er det sandt, at han paa en fordeelagtig Maade er traadt i Portugisisk Tieneste Frankfurt am Mayn, den 21de Jan. J Offenbach trække de derværende Polakker næsten daglig som til en Pillegrimsreise, til Kirkegaarden til Baron Franks Grav. Endog ved den store Kulde gaae de tilig derhen knæle, ned for hans Grav, legge sig paa den, kysse Jorden og bede.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1792-02-03
Kiøbenhavn, den 30te Januari. Den 24de Junii 1791 er Raadmand Gregers Heiberg Frederichshald benaadet med Cancellieraads Caracteer. Den 2den December er Studiosus Sivert Sivertsen beskikket at være Sognepræst for Thise Menighed i Riber Stift; Candidatus Juris Christopher Friman Omsen, forundt Bevilling at være Ober=Hof=Rets Procurator. Den 7de ejusdem er Studiosus Johannes Thomsen allernaadigst udnævnt til Fuldmægtig og Bogholder ved Creditcassens Expeditions Comtoir. Den 16de ejusdem er Sognepræst, Hr. Christopher Nyrup, confirmeret at være Sognepræst for Glostrup Meenighed i Sielland; Mathias Hansen forundt Bevilling at være Under=Rets Procurator i Danmark. Den 23de ejusdem residerende Capellan Hr. Jacob Andreas Hersleb, beskikket at være Sognepræst til Selboe Præstegield i Tronhiems Stift.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1792-02-03
Den 30te i samme Maaned er Provst Hr. Huge Friderich Hjorthøi beskikket at være Sognepræst til Sunds Præstegield i Bergens Stift; Sognepræst Hr. Philip Fleischer beskikket ligesaa at være Sognepræst for Nyekirkens Menighed i Bergen; Capellan Hr. Hening Christopher Plesneer, confirmeret at være Capellan pro Persona for Kippinge og Brørup Menigheder paa Falster; Johan Georg Wilhelm Bøving forundt Bevilling at maa nedsette sig som Apoteker i Faaborg. Under 6te Januarii er Kammerherre og Commandeur Conrad Georg Greve af Reventlow efter Ansøgning i Naade entlediget fra sit hidtil havde Sæde som Assessor cum voto delibrativo i Admiralitets- og Commissariats=Collegio. Samme Dag er Studiosus Hans Frederich Allan beskikket at være Sognepræst til Andenæs Kald i Nordlandene; Studiosus Peter Frederich Walset ligesaa at være residerende Capellan til Brønøens Præstegield i Tronhiems Stift; residerende Capellan Hr. Andreas Hofgaard at være Sognepræst til Næsoddens Præstegield i Aggershuus Stift; residerende Capellan Hr. Arnold Meyer at være Sognepræst til Lindaas Præstegield i Bergens Stift; Studiosus Liv Borch Fietzenz beskikket at være residerende Capellan til Slidre Præstegield i Aggershuus Stift; Fuldmægtig Ole Christian Borch beskikket at være Bogholder ved Hof= og Stadsrettens Skiftecommission; Svend Bøndrop at være Fuldmægtig ved bemeldte Skiftecommission. Under samme Dato er Cancellieraaderne Michael Georg Scharffenberg og Hans Christian Knudsen, Kammerraaderne Christian Mathias, Jocob Johansen, Jens Wadum og Niels Tønder Lund, samt Kammersecretair Peter Vorndran benaadet med Caracteer af Justitsraad. Den 13de Ejusdem er Studiosus Christian Fogh beskikket at være Sognepræst for Nyelarskiær Menighed paa Bornholm; Hof= og Stadsrets Procurator Christian Klingberg, forundt Bevilling at være Høiesterets=Procurator, Peter Nielsen Systagger forundt Bevilling at maa nedsette sig som Apotheker i Aarhuus.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1792-02-03
Vacance. Det residerende Capellanie i Ebbeltoft og Draabye i Aarhuus Stift, af visse Jndkomster omtrent 200 Rdlr., hvoraf i Vare og Penge skal svares 35 Rd. 2 Mk. til Skoleholderen i Ebbeltoft og Draabye.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1792-02-03
Capitelstaxten i Sielland, Rugen 17 Mark Tønden, Bygget 10 Mk. og Havren 7 Mk.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1792-02-03
Døbte: Odense. J St. Knuds Kirke, den 2den Febr. havde Saddelmager Hr. David Klugh en Datter, navnlig Anne Margrethe, til sin Daabs Confirmation. Fadderne vare: Frue Regimentsfeldskierinde Jørgensen; Jomfrue Petersen; Hr. Ritmester Lassen; Hr. Ritmester Müllertz. Hr. Lieutenant Kappel; Hr. Krogstrup. - Den 3die havde Tobaksfabrikør Hr. Ørnstrup ligeledes en Søn, navnl. Andreas, til sin Daabs Confirmation. Fadderne vare Frue Kammerraadinde Holm; Mad. Bang; Hr. Kammerraad Holm; Hr. Kiøbmand Bang: Hr. Kragh, Eier af Munke Mølle. Samme Dag lod Kleinsmed Sr. Rasmus Nielsen døbe en Datter, som blev kaldet Marie Elisabeth. Fadderne vare Frue Kammerraadinde Holm; Jomfrue Holmer; Her Kiøbmand Riissing; Hr. Kiøbmand Faaborg; Hr. Kiøbmand Jversen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1792-02-03
Ved Tallotteriets 652 Trækning i Kiøbenhavn udkom No. 30, 81, 71, 37, 44.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1792-02-03
Ved Tallatteriets 472 Trækning i Wandsb. udkom No. 35, 74, 19, 24, 38.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1792-02-03
Avertissements. Førstkommende Paaske kan faaes til Leie en smuk Sahl og et Sovekammer paa anden Etage i en Gaard i en reel Gade der i Byen. Paa Adressecomtoiret gives Anviisning.