JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-12-22
For at give Kjøbenhavns Borgervæbning et Beviis paa Hs. Maist. Kongens Tillid, har Allerhøistsamme befalet, at de indre Poster i det Palais paa Amalienborg, i hvilket Hs. Majestæt den høisalige Konges Liig hviler paa Paradesengen og senere i castrum doloris, overdrages til Borgervæbningen. Fra Onsdagen den 18de De og paa de Dage, da Adgangen til Sørgegemakket er aaben, skal et Compagni Borgere trække paa Vagt paa Amalienborg og udsætte de Poster, som af Hs. Majestæts General=Adjutant nærmere anvises, samt bidrage til Ordenens Vedligeholdelse paa Amalienborg Plads. - Den 16de De, om Aftenen flyttedes den afdøde Konges Liig over i Riddersalen paa den Forevigedes Palais. Denne Sal, saavelsom den store Trappe, der fører op til den, ere beklædte med sort Klæde. Parade-Udstillingen af den afdøde Konges Liig vil blive aabnet i Midten af denne Uge, og vedvare i 10 a 12 Dage i tvende Formiddags- og tvende Aften-Timer dagligen. De 3 første Klasser i Rangen, Militair=Etaten, samtlige Collegial=Autoriteter, Magistraten og de 32 Mænd ville erholde særskilt Jndbydelse til at see samme udenfor den for Almeenheden fælles Tid. Paraden vil finde Sted i det Palais, hvor Livvagten er placeret. Liget bliver klædt i Solvmoor og bliver at see liggende i den paa en Forhøining satte Tinkiste.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-12-22
Kiøbenhavnsposten, glæder sig ved ogsaa at kunne bringe til Almeenhedens Kundskab, at det uder det nuværende Finantsministerium i formeligt System bragte Grattalvæsen, hvis Uhenstatsmæssighed, Fordærvelighed og Skadelighed for Statskassen, saavel Stænderne som flere af vore Publicister i den sildigere Tid have sat i det klareste Lys, vil kunne ventes hævet, eller idetmindste betydeligt i dskrænket; idet Hs. Maist. Kongen dicideret har yttret sig derimod. (Rd. Av.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-12-22
J sit for givne Svar til Generalcommissariats-Collegiets Contoirchefer har Hs. M. Kongen atter havt Leilighed til at berøre en af Tidens vigtigste Qvæstioner for vort Fedreland. Hs. Majest. har nemlig hentydet paa Drøftelsen af det Sporgsmaal, hvorledes en almindelig Vernepligt heri Landet paa den meest hensigtssvarende Maade kunde være at indføre, og bemærket, at Jværksættelsen af viin nationale Foranstaltning, for hvilken han umiskjendeligen viste sig stemt, ville kræve betydelige Forberedelser, der maatte giøre Krav paa det nulitaire Collegn forøgede Virksomhed.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-12-22
Overhofmesterinde hos Hs. Majestæt Enkedronningen, Fru Geheimeconferentsraadinde L. C. Sehestedt-Juel, født Scheel, er ved Døden afgaaet. Hun var tillige(Ab. Av.) Decanesse ved Walløe Stift.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-12-22
Efter Breve indløbne fra Jtalien skal en sig der opholdende, Danmark nær vedkommende Dame, efter længere Tids Svaghed, være saa stærkt angreben af en meget betænkelig Sygdom, at der er Grund til at frygte for hendes Liv. Vi kunne tilføie, at efter de senest ankomne Breve havde Lægerne allerede opgivet Haab om bemeldte Dames Helbredelse. Fædrel.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-12-22
Fra Kjøbenhavn skrives under 8de December: Det glæder os at kunne meddele vore Læsere den saare vigtige Nyhed, at Hs. Majestæt, vor nuregjerende Konge, i eet af sine Svar paa de fra Autoriteternes Side indbragte Lykønskningsadresser har yttret at Reguleringen, at vort Finantsvæsen skulde være en af de forne og væsentligste Gienstande for hans Regent-Ombu, hvorhos han ogsaa har stadfæstet denne sin ttring ved at meddele Finantsdeputationen Ordre til uopholdeligt at indkomme med Finantsreanskab for 1838. (Kbhsp.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-12-22
Blandt de Konger af den Oldenborgske Stamme, der indtil deres Død have fort Regjeringen, opnaaede vor nu hensovede Monark Kong Frederik den Sjette den høieste personlige Alder, nemlig 71 Aar og 10 Maaneder. Ældre end ham var ikkun Christian 11, som fyldte 77 Aar og 6 Maaneder; men hvis Regjering tillige var en af de fortvarigste. Christian IVdøde et Aar yngre end Frederik VI, nemlig i en Alder af 70 Aar og 10 Maaneder. - Af de øvrige Oldenborgske Konger have ikkun To tilbagelagt det 60de Aar, i emig. Frederik, som blev 61 Aar og 7 Maaneder, og Frederik III, som blev 60 Aar og 10 Maaneder. De øvrige, af hvilke Ingen har opnaaet det 60de Aar, følge, med Hensyn til Alderen, saaledes efter hinanden: Christian VII (59 A. 1 M.); Frederik IV (59 A.), Kong Hans (577). Christian 1 (56 Aar); Christian III (55-4); Frederik 11 (539: Christian V (534); Christian VI (469); Frederik V 429). - Den længste Regjering af alle de Oldenborgske Kongers var Christian den Fjerdes; hvad enten Man regner fra Faderens Død (han var nemlig alt iforveien valgt til Tronfølger), da den bliver 59 A. og 10 Maaneder, eller fra hans Myndighed, da han regierede i 51 A. og 6 M. Næst denne Konge var Christian den Syvendes Regjeringstid den længste, 42 Aar og 2 Maaneder. - De øvrige kunne i denne Henseende ordnes paa følgende Maade: Christian 1 (32 A. 8 M.); Hans (319: Frederik VI (318); Frederik IV (312) Christian III (245); Frederik III (21-11); Frederik V (195) Christian VI (15) Christian 11 (10-2; Frederik 1 (9-11). - ikke blot af de Oldenboreste Kongers, men af alle de danske Kongers, var vor forevigede Monarks Ægteskab det varigste, 49 Aar og - Maaneder. Næst Frederik VI levede Kong Hans længst med sin Dronning, nemlig i 34 Aar og 5 Maaneder.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-12-22
Fra Skomagerlauget i Kjerteminde læses i Hr. Av. No. 22 fra Skomagermester M. Dragsted dersteds følgende: "Dette ønskes besvaret af en meere Kyndig, siger Anonymen i samme Blads No. 205, betræffende Kierteminde Skomageres Jagen efter Skindprangere. Da den meere Kyndige Sandsynlig ikke agter din Opfordring, min kjære Anonym, saa stod det Puppehylster, at sen af dine Vingers Farve kan skielne, hvorvidt jeg som mindre Kyndig tør flaare lidt omkring med dig i den Erbære, der nærmest omgiver os, og du skal da under min Veiledning giennem nære og fjerne Landsbyer atter gives Anledning til at spørge, om det er levmedholdeligt, at de Varer, som nærmest vedkommer vor Næringsdrift og som ere uundgaaelig nødvendige for os, af alskens omkjørende Landsbyslagtere, Smorprangere, omstrippende Vagabonder og gamle Kjellinger opkjøbes til Forprang, istedenfor at vedkommende Brugere kunne afkiøbe Bonden, disse Varer i sin Bolig, eller i andet Fald bringe samme til Kiøbstaden, og bortsælge disse Varer paa Byens Areltorv eller til sine Handelsmænd, det være sig Kjøbmænd eller Læderbrugere.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-12-22
Fra Odense skrives under 17de December: Jaaar afreiste Lykønskningsdeputationen fra Stiftets Geistlighed samt en lignende Deputation fra Middelfart, bestaaende af Statsraad Johnsson og Kiøbmand J. D. Petersen, Den sidste Pakkepost fra Hamborg talte over 30 Vogne, der alle saades at være belæssede med Sorgetøi, der skulde til Hovedstaden. - Jgaar Nat væltede en Vogn med en Deel bjemreisende Bryllupsgiæster i Nær deden af Blangstedgaard, omtrent 1/2 Miil herfra, hvorved en Gaardmand (efter Sigende fra Fraugde) døde paa Stedet.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-12-22
En Nat i denne Uge indtraf det Ulykkestilfælde ved Randers Veirmølle, at en Karl, som skulde gaae fra Møllen over i Vaaningshuset for at vække Folkene til Afløsning paa Værket, kom ved Uforsigtighed Vingen, for nær og fik derved Hovedet knust. Slaget havde ramt ham næsten lige i Tindingen, saa at Døden upaatvivlelig øieblikkelig maa være paafulgt; men Ulykken blev først opdaget en halv Times Tid efter at den var skeet. (Hamburg Cours var den 17de Decbr. paa London 13 a 3 1/2 s. pr. L. Sterl. og paa Kiøbenhavn for 300 1 Bco. 196 Rdr. Hamb. Courant 22 1/2 p. C. dansk aror Courant 22 1/2 og Schillinge 22 1/4 a 23 1/4 proCent. slettere end Banco.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-12-22
Kiøbenhavns Børs den 15de December 1839. Lænes. Hamborg 2 Mk. - a vista 196 1/2 Speciel 200; (Specier solgtes til – R. - s.) B. Disconto 5 pCt., norske Speciessedler pr. 100 Spener 172 a H i Sedler, sv. Sedl. pr. 2 Rigsgjæld, a Ros Teen; 4 pCt. kgl. Obligationer (uden Renter) 94 1/2 a 95 - Sedl., Nationalb-Obligationer (af Laanet 4de Februar 1820) – a 101 1/2 – r. S.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-12-22
AVERIISSEMEN IS.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-12-22
Auction. Mandagen den 23de Dennes Formiddag Kl. 9 bliver efter Begjæring af Skibscaptain Martin Grof, og dennes Commissionair Hr. Consul Lutzhøft afholdt offentlig Auction i Skipper Jens P. Christensens og Strandfoged Christen Diges Pakhuse i Virøe, over det Bjergede af Ladningen af det paa Virøe Strand Natten imellem den 10de og 11te Dennes indstrandede Barkskib "Activ" af Pillau, bestaaende af circa 350 Tønder mere og mindre havarerede Ærter, Bønner, Byg og Vikker, hvoraf dog circa 150 Tønder Ærter ere saa godt som tørre, samt 4 Baller Fyld. Ligeledes bortsælges samme Dag hvad mere der af Ladningen indtil den Tid maatte bjerges. Det bemærkes, at Kornet er løst, og at Liebhavere saaledes maae forsyne sig med Sække, da det Kjøbte strax modtages. Conditionerne bekjendtgjøres paa Auctionsstedet, hvortil de Lysthavende indbydes. Herredscontoiret i Thisted den 16de Decbr. Nellemann.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-12-22
J Anledning af den almindelige Mangel heri Egnen paa Sæde=Ærter, har jeg forskrevet og daglig forventer et Partie bedste gule Ærter, hvorpaa Bestillinger helst ønskes saa betid, at de kunne modtages fra Farteiet herved Byen. Thisted den 20de December 1839. H. D. Lutzheft.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-12-22
En Dame har mellem Værtshuusmand Jens Thomsens og Kjøbmand Nordentofts tabt en nye Brunelskoe, som mod en passende Douceur bedes afleveret paa Bogtrykkeriet.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-12-22
Den fyenske Bondemand, Peter Larsen i Skræppenborg, har i Odense udgivet et Skrift, under Titel: "Et Par Ord i Anledning af vores hellige Daabsragt, allerunderdanigst dediceret til Hans Majestæt Kongen." Det er 3 1/2 Ark stort, koster 12 s., og faaes hos Dhrr. Boghandlere Kreiberg i Thisted og Tyhr i Nykjøbing.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-12-24
No. 154. Ao. 1839. Fyrsten Kongelig allernaadigst privilegerede. Avertissementstidende, Amtvaviv og Aller: Den nordcimbriske Tilskner. Forsendes med Brevposten overalt i Danmark og Hertugdømmerne. Tirsdagen den 21de December. Redigeres, trykkes og udgives i Thisted af Joh. S. Lund.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-12-24
Indenlandsk. Jdet Høiesteret den 11te de paany aabnedes, holdt de tvende Advocater, der mødte i den Sag, der skulde foretages, Dhrr. Justitsraad Blechingberg og Schäffer, hver for sig en Jndledningstale. Vi meddele det efter de kbhvnske Blade Justitsraad Blechingbergs Tale, der er saalydende: "Stormægtigste, allernaadigste Arveherre og Kongel Et ringe Tale af Dage er hensvundet, siden denne Retfærdighedens Helligdom sidst var aabent og dog - hvor skjæbnesvangre Dage. - En ædel Fyrste, som i mange Aar har Kronens tunge Vægt, hvis Tanke og hvis Ønske kun var Landets Lykke, som utrættelig til sidste Stund røgtede sit høie Kald, han er ikke meere blandt sit Folk, hans varme Hjerte slaaer ei længere, og, medens Folket trindtom sørger, er dette Tempel klædt i Sorgens Dragt Jkkun naar Retfærdigheden værner om de Tavler, paa hvilke Lovens Ord er indprentede, kan Borger lykke blomstre; dette erkjendte og falte Kong Frederik saa klart, at hans hele Liv derom har Vidne; han var isandhed en retfærdig Hersker og vel maa derfor hans Bortgang bringe Kummer og Bemod i denne Hal. - Dog - allernaadigste Konge! - den Aand, der besjællede den Hedengangne, er ikke vegen bort, men svæver end om Thronens Høisæde. Deres Majestæt vil ogsaa giøre Kong Christian Vs Ord til Deres: at "Gudfrygt og Retfærdighed ere de tvende fornemste Støtter og Hovedpiller, med hvilke Lande og Riger, udi deres bestandige Flor og Velstand befæstes og opholdes." – Og et taknemmeligt Folk vil da sige, at der er godt at bygge i det Land, hvor Folket af sin Konge lærer at frygte Gud og agte Loven. - Dertil give den Almægtige sin Velsignelse.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-12-24
J Berl. Tid, læses følgende: "Et herligt Digt, som sympathetisk griber en veemodig Streng i et taknemligt Folks Bryst, – dette underlagt en Melodie, som alt er hellig ved Folkets Tradition og fører dets kjære Minder fra Slægt til Slægt: dette Hele er noget saa nationalt og smukt, at enhver Bestræbelse for at lette dets Overgang fra Tigteren til Folket maa paaskjønnes. Et Foretagende af denne Art har allerede i dette Blad været anmeldt, Mindesangen af Jngemann over vor afdøde Konge, som særskilt er aftrykt af et Almue blad og faaes, ledsaget af den Melodie, hvortil det er skrevet, hos Hr. C. A. Reizel for 2 s. Men - vilde det ikke have været bedre derved at undgaae ethvert Ord, som i det mindste hos Nogle kunde forstyrre det første Jndtryk, naar Sangen tages i Haanden, Kunde det ikke være undgaaet paa Titelbladet at nævne hiint Blads Navn, som maaskee dog ikke af Alle kjendes, og ialtfald, om det end kun er et Navn, paa dette Sted er stødende, Dernæst er den anden Linie af 1ste Vers, som er aftrykt under Noderne, urigtigt citeret ved en Forbytning af Ordene, hvorved denne Strophe i Rytmen slet ikke passer for Melodien og næsten carikeres ved denne. Endelig er Overskriften: "Dronning Dagmars Død", vildledende og burde som i Digtet have hedet: Melødie: "Dronning Dagmar &c." Vi yttre dette især fordi hine Aftryk ere for Folket, bestemte til at bevare og forplante dets Sørgeqvad, dets Minder; og vi vilde ikke finde det overflødigt, hvis det her Paapegede ved en Omtrykning rettedes.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-12-24
Fra Kbhvn, skrives under 17de Dr. Riddersalen paa Amalienborg, hvor den høisalige Konges, Frederik den tes Liig skal ligge paa Parade, er prydet med 16 SølvSueridoner med derpaa placerede Sølvarmstager, samt stre forbetrukne Gueridoner. Paa Væggene hænge Sorgelampetter, ligesom ogsaa det kongelige Vaaben er anbragt der. Ved Hovedet af Kisten ligge Regalerne. Den Hoesaliges Liig bliver først iaften flyttet til Riddersalen, og er ikke som det ved en Misforstaaelse igaar hed, allerede flyttet igaar Aftes.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-12-24
Efter Parolbefaling af 16de De, skal Commandant skabet i Citadellet Frederikshavn med hvad dertil hører fremdeles forbliver henhørende under Kongens immediate Commando. - Endelig skulle alle hertil ankommende og afreisende Officerer, ved Ankomsten og Afreisen, melde sig ikke alene hos Hs. Maj. Kongen, men ogsaa hos den commanderende General paa Siælland samt hos Gouverneuren over Kiøbenhavns Fæstning eller i hans Fraværelse, hos Commandanten. Skjøndt vi ikke med Bestemthed tør sige det, er der dog al Sandsynlighed for, at den afdøde Konges Liigbrængelse vil finde Sted den 15de og Bisættelsen den 16de Januar. Til Landradetcorpsets Bestyrere og Lærere yttrede Hs. Maj. blandt Andet: at deres Hverv havde to Hovedafdelinger, da de skulde sørge for Elevernes aandige og physiske Udvikling, af hvilke den første ikke burde fremmes paa den andens Bekostning, men dog bringes saa vidt som Omstændighederne tillade det. Jfærdeleshed lagde Hs. Maj. dem paa Hjerte, at stræbe efter at indpræge Eleverne den rette militaire Esprit ubetinget Lydighed og Orden, der var Sielen i det Militaire, og som kun kunde erhverves ved militair Opdragelse, Hs. Maj. erindrede dem derbos ogsaa om Vigtigheden af Religionsunderviisningen, da det var igjennem den, at Eleverne skulde gjøres bekiendte med deres Pligter, ikke blot mod Gud og deres Medmennesker, men ogsaa mod Konge og Fædreland. - Efter en Yttring af Landeadetcorpsets Chef om, at enhver af Skolens Officerer og Lærere stedse havde bestræbt sig for, efter Evne at opfylde det dem paaliggende Kald, tilføiede Hs. Maj. i de naadigste Udtrykt at naar Han havde yttret sig med Varme om denne Gjenstand, var det ene paa Grund af Sagens Vigtighed og Øieblikkes Betydning, og at Han havde al Anledning til at være tilfreds saavel med Bestyrelsen som med Lærerne, Han tilsikkrede hver især sin kgl. Naade, og lovede at besøge Landeadetacademiet saasnart det var (Rdl.) ham muligt.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-12-24
Det svenske Hof har anlagt i Maaneds Hofsorg i Anledning Kong af Frederik den Sjettes Død. Hele det underordnede Personale i Generalitetet har ansøgt om Gratiale til at anskaffe Sørgedragter. Vi haabe - hedder det i Fædrelandet for 18de ds. at man om nogle Dage vil paa Generalitetets Trapper kunne møde endeel blaae og brune Frakker samt lange Ansigter, som Vidner om, at Gratialetiggeriets Actier (Ab. Av.) begynde at falde.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-12-24
Man vil have bemærket, at Conferentsraad Hrsted, og Bankdirecteur Bang have i de sidste Dage været ofte og længe hos Kongen, dog vidste man ikke (heder det i Alt. Mere) om man kunde tillægge denne Efterretning nogen sikker Grund, eller om den kun var udsprungen af den almindelige Tillid, som disse udmærkede Mænd nyde. (Ad. Av.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-12-24
Da Høiesterets Advocatur havde Audients faade Etatsraad Treschow bl. A. til Hs. Majestæt. Det kjærligste Hjerte i Danmark har ophørt at slaae. Dog, madigste Herre! Vor Kongelige Fader er ikke død, han sover kun, for snart at opvaagne til et nyt, til et herligere Liv, hvor han vil finde den fortjente Løn for sit lange, møisommelige Dagværk, og vor Sorg er derfor heller ikke som deres, der ei kjendt Trost. J Danmark der Kongen aldrig, Majestæten lever, og idet vi, Lovens Tienere, bringe Dem, allernaadigste Konge, vor Hylding, og Lykønskning, skeer det med levende Erkiendelse af, at ogsaa T. M. vil vorde en Fader for Deres Folk. Hs. Maist. Kongen har i disse Dage allerede gjort det første Skride til Jværksættelsen af Gratialle-Systemets Afskaffelse. Ved Ansættelsen af nogle Contoir-Embedsmænd under Generalcommandoen for Sjælland, Moen, Falster og Lolland, samt under Marinens Generaladjutant, er nemlig disse Embedsmænds faste Gagering bestemt saaledes, at derved ogsaa er taget Hensyn til de aarlige Gratialer, de have nydt i deres forrige Embedsstilling, hvorfor det er betydet dem, at de ikke længere kunne vente nogen saadan irregulair Forøgelse af deres Embeds-Jndkomster. - Hs. Majestæts Svar til Directionen for den almindelige Pensions- og Enkekasse skal, efter Forlydende, ogsaa tyde paa en fortøstaaende Reform af Pensionsvæsenet, hvorved den uforholdsmæssige store Byrde, dette paafører Statskassen, gradeviis og efter en store Maalestok, end hidtil paatænkt, vil kunne ventes lettet. Den allerede af den afdøde Konge besluttede partielle Collegial-Reform, der først var bestemt at skulle søges iværksat fra Begyndelsen af næste Aar; men siden, ved de mange Hindringer og Hensyn, fornemmelig af personel Art, som efterhaanden frembøde sig, udsattes til at realiseres i Midten af næste Aar, kan, efter de flere i Collegierne og navnligen til Rentekammeret af Hs. Majestæt Kongen meddeelte Svar, nu ventes fremmet paa en mere indgribende Maade, hvorhos Hs. Majestæt har givet Embedsmændene det Tilsagn, at enhver Enkelts Jnteresse derved saavidt mueligt skal blive vart tagen saaledes, at Reformen ikke bliver ham til nogen følelig Skade i Henseende til hans regulaire faste Embeds=Jndkomster.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-12-24
Under 9de de, har det behaget Hs. Majestæt allere naadigst at udgive en Parelbefaling, hvoraf følgende er et Udtog: 1) Ved den Troskabs-Eed, Vor Krigsmagt, til Vands og Lands har aflagt til Os som deres Enevolds Arveberre og Konge, ere de Forpligtelser, der handt samme til Vor forevigede Forgiænger Hans Majestæt Kong Frederik den Sjette, hollovlig Jhukommelse, overøgaaede paa Os, og Vi dvæle gjerne ved den Tanke, at Troskaben, der binder Søe og Landkrigeren til Kongen, stedse er uforandret den samme. Alle ville stræbe at udmærke sig ved Kjærlighed til Kongen, ved Lydighed mod hans Bud, ved streng Distiplin, ved alle Krigerbyder, og Kongen vil paaskiønne saadant Sindelag og lonne Sin Krigsmagt til Vands og Lands med faderlig Ombu og med den Kjærlighed, der omfatter alle Hans troe og kjære Undersaattet. 2) Forestaaende bekjendtgjøres Underofficerer og Mandskab af begge Vore Militair Etater, Batterier, Esquadrons- og Compagnieviis, (Brig. Av.) under Gevær.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-12-24
Det vil glæde Publikum at erfare, at Hs. Maj. EnkeDronningen, der i de første Dage efter hendes kongl. Gemals dødelige Bortgang, havde følt sig stærkt angreben, og som en Følge deraf været saa upassena, at hun ikke kunde forlade sine Gemakker, nu er i betydelig Bedring.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-12-24
Collegial=Tidenden giver en Oversigt over de betydelige Capitaler (268,800 Rbd.,) som afdøde Etatsraadinde Kofved har skiænket til offentligt Brug, tildeels til Den Bornholm.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-12-24
J Beil. Tid af 16d De læses følgende skjønne Linier: "O Fædreland, hvad har Du tabt. Den gamle Kong. sovert Et rastløs Liv til Arbeid skabt, Henskylled Tidens Vover. Men Danmark, Du staaer ei forladt Ved Siette Frederiks Baare.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-12-24
Mens Du betroer den dunkle Nat Din stille Vemodstaare, Omt rækker Christian Dig sin Haand, Du skal ei Ankret miste Han knytter der et helligt Baand, Og det skal aldrig briste. Paa Himlen staaer Din Stjerne tændt, Hvad frer Du ei imode Dit taarefulde Blik er vendt Mod Haabets Morgenrøde, From Meller.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-12-24
Man mener, at den Dom, der er overgaaet Farver Holmblad – som er dømt til 1 Aars Censur, uagret Citantens (Catechet Olgaard) Fremgangsmaade ved den omhandlede Leilighed ikke findes at kunne billiges ikke kan være ham til synderlig Gene, da han ikke ligefrem er offentlig Skribent. Men, betænker man, at Hr. H. formodentligen lader sine Farvesedler trykke, og at disse altsaa nu ville komme til at gaae ud med Stemplet: "Maa trykkes - Reiersen," – saa kan dog dette give Anledning til adskillige Ubehageligheder og Confusio ner. Folk, som ikke kjende Censurvæsenet, kunne jo komme til at staae i den Formening, at deres Tøi bliver trykt, naar de have forlangt det farvet. (Fred.)¬
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-12-24
J Berl. Tid No. 299 læses følgende: Ved en Erklæring af Hr. Professor Viborg i dette Blads No. 282, seer jeg mig foranlediget til, som Medlem af den for i Aar i Nyekjøbing paa Morsøe under 10de August forsamlede Stutteriecommission, over den af Hr. Kammerherre von Düring, efter den kongel. Direction for Stutterievæsene og Beterinairskolens Foranstaltning, til Forbedring af den jydske Hesterace indkjøbte, og senere af en af den Høie Directions Medlemmer Hr. Major von Flindt til et Actieselskab paa Morsøe solgte høitforædlede Halvblodshingst Bellund, især med Hensyn til hvad der i sin Tid denne Sag vedkommende har været indrykket i offentlige Blade, og for saa meget mulig at skaffe denne sjældne og næsten i enhver Henseende udmærkede Hingst den velfortjente Anerkjendelse, for mit Vedkommende at afgive min Erklæring derhen: At jeg aldeles maa bifalde de Herrer Actiehaveres Paastand, at de paa Hingsten Belluno udsatte Feil deels ikke ere tilstede, deels ere uvæsentlige og i megerringe Grad, samt tilføie, at de ere aldeles uskadelige og at de langt overveies af dens regelmæssige, elegante og ædle Form, saavelsom af dens udmærket kraftfulde og fuldkommen regelmæssige Bevægelse, der noksom bekræfter forestaaende Paastands Rigtighed; fremdeles: At den er langt bedre end alle de i Aar som stutterie dygtig indbrændte unge Hingste, undtagen den under samme Vilkaar som Belluno indkjøbte, nu Hr. Regimentsqvarteermester Brandt i Aalborg tilhørende Halvdlodsdingst Benjowsky, som jeg holder for lige saa god; og endelig: At Jylland i det Hele, de ældre Hingste med iberegnede, ikke eier Een Hingst, nogle Fuldblodshingste undtagen, der er bedre end den. - Kjøbenhavn, den 13de December 1839. Christiansen, Ridtmester.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-12-24
J rendsborger Ugeblad meldes, at samme Dag som Efterretningen indløb om Frederik den Sjettes Den og hans Efterfølger proclameredes, feiredes i Rendsborg det 500-aarige Jubilæum for de Byen af Grev Geert (Ger bard der Grosse) forundte Privilegier, Rettigheder og Donationer.