Berlingske Tidende, 1789-08-28
Paris, den 14de August. Efterat alt, hvad Nationalforsamlingen i den mærkværdige Nat mellem den 4de og 5te hujus havde besluttet, var i Sessionen den 11te bleven ratificeret, havde NationalforsamUngens Deputerte i Gaar en høitidelig Audience hos Hs. Majestæt, og overleverede Ham ei allene alle disse Beslutninger, men og et Deeret til den offentlige Roligheds Opretselse og en Arrete til et Laan af 30 Millioner Livres. ForsamUngens Præsident holdt ved denne Leilighed følgende Tale til Kongen : "Sire i Nationalforsamlingen bringer Deres Maastæt et Offer, der vil være Deres Hierte kiært. Det er et Monument, som alle Borgeres Ædelmodighed og Pasiotisme har oprettet. Provindsernes, Stædernes og Communiteternes Privilegier og særskildte Rettigheder ere Fedlagte for Nationens Fødder, og hele Frankrige har nu kun billeds Regieringsgrundsætninger og en fælleds Jnteresse af hersvare. Alle have nedlagt deres gamle Vedtægter med mere Tilfredshed, end den personlige Jnteresse har følet Drivt tilJereclammere dem. De seer, Sire, kun Franskmænd for lem, der ere underkastede eens Love, besielede af en Jver fordet offentlige Vel og igiennemtrængte af en og den selvsamme inds Beskaffenhed. Alle Jndvaanere i dette vidtløftige Monarchie ere beredte til at opofre deres Liv for Nationens og Pres Konges Vel. Besiælede af dette smigrende Haab, som Rigets forestaaende Ophielp har frembragt, vente de giærlig efter Frugterne af denne Forsamling, der har Dem takke for sin Oprindelse. Og hvorledes skulde dette ædle Haab ikke endnu mere blive opliver ved de forskjællige ædelmod har Handlinger, hvorpaa Deres Majestæt ved hin udviste og indskrænkede Tillid til Deres Undersaattere har givet Exem i, og seet, at de Franske fortiente den. - Jblandt de nu den offentlige Jnteresse er anfortroet, har De udvalgt a til hvilke hin Magt er betroet, som De udøver i Deres til. De vil derved paa en vis Maade forene National Berling. forsamlingen med Deres Arbeider, og lade den tage Deel i Æren for de store Opoffrelser, som Deres Majestæt har gjort til Beste for den Nation, som De behærsker. Modtag derfore, Sire, vor underdanige Taknemmelighed og vor Kiærligheds Offer. Modtag den Titel, som just denne Kiærlighed for den beste Konge har tillagt Dem, nemlig den Franske Friheds Ophielper. Kongen svarede herpaa at han med Fornøielse antog denne Titel, og at hans Hierte vilde være ligesaa Glad ved at kaldes den offentlige Freds og Sikkerheds Befordrer. Herpaa begav Hs. Majestæt sig i Følge med samtlige Deputerte til det Kongel. Capell, hvor man istemmede Te leum. Dronningen, Prindserne og Prindsesserne vare ogsaa nærværende, og denne festlige Ceremonie blev accompagneret af Kongel. Musici, samt ethvert Vers ledsaget med et : længe leve Kongen. Da denne høitidelige Act var til Ende, blev Hs. Majestæt under en bestandig Jgientagelse af Fryderaab ledsaget tilbage af den hele Nationalforsamling. Det foranmeldte Deeret fra Nationalforsamlingen, for igien at oprette den offentlige Rolighed, lyder saaledes :"Da Nationalforsamlingen er bleven vidende om, at Nationens Fiender, haabeløse om at kunne ved Despotismens Magt hindre den offentlige Opreisning af Rigets Frihed, nu søge at standse samme ved Anarchie og Uorden, og til den Ende at udsprede falske Rygter og Røveres Jndfald i Provindserne og derved at give Anledning til store Udsvævelser, ja have enog udspredt falske Ordrer og Edicter fra Kongen selv, hvorved en Deel af Nationen har grebet til Vaaben imod den anden; og da bemeldte Nationalforsamling end videre har erfaret, at Folkets hellige Eiendom, ja end ikke Kornet paa Marken er bleven skaanet; saa har samme fastsat, at alle Rigets Municipaliteter, saavel i Stæderne som paa Landet, skulle vaage over Vedligeholdelsen af den offentlige Rolighed, og at National=Milleen samt Marechaussee skulle efter deres Reqvisition af Tropperne nyde Bistand til at hefte og overlevere disse Forstyrrere af den offentlige Rolighed i Justitiens Hænder, der skal anlægge Sag mod dem. Dog skulle Acterne til sendes Nationalforsamlingen, paa det at samme kan opdage Kilden til disse Uroligheder og bestemme den fortiente Straf for Ophavsmændene. Alle oprørske Sammenløb saavel i Stæderne som paa Landet skulle strax efter Municirechaussee og Tropperne. Der skal forfattes en Liste over det paliteternes Reqvisition hemmes af National Milien, Ma Ubekiendte, der sværme omkring, de selv giøres paabenløse, og Vedkommende nøie give Agt paa deres Opførsel. Alle Nationale Soldatre skulle til deres Anførere aflægge Troe imod Forstyrrerne af den offentlige Rolighed. Alle Trop skabs Eed, at de nemlig ville tiene til Borgernes Forsvar og per, saavel Officerer af enhver Rang, som Soldatre, skulle Chef for samme, Troeskab. - J Overværelse af det hele Re med største Høitidelighed tilsværge Nationen og Kongen, som at forlade deres Fahner, men at blive Nationen, Kongiment, skulle Soldaterne med Eed bekræfte, aldrig de med Krigstugtens Forskrivter. Officererne skulle i gen og Lovene troe, og at opføre sig overeenstemmen, Spidsen for deres Tropper aflægge denne Eed i Overværelse af de borgerlige og Municipal-Officererne, samt end videre med Eed bekræfte, at de aldrig ville bruge de under deres Commando staaende Tropper imod Borgerne, med mindre det tion, hvilket stedse skal oplæses for Tropperne, naar de ere samt skeer efter de borgerlige eller Municipal Officerernes Reqvistlede. Dette Decret skulle Præsterne oplæse paa Prædikestolen, ligesom det og skal opslaaes paa alle offentlige Stæder, og Hs. Majestæt ansøges om at udfærdige de fornødne Befalinger til sammes Efterlevelse."