Københavns Adresseavis, 1769-11-29
Professor Basedows Udkast til Tegningerne til den første Halvpart af Elementar=Bogen. (Bekiendtgjort af ham selv for Velyndere, Venner og Tegnere.) Dette Udkast er gandske og aldeles af mig selv. Det er vel ikkun det første Forsøg i en gandske nye Art af Arbeyde for mig. Men dog beder jeg mine Venner, af det te Udkast i Nærheden at bedømme det, som skal være den første Deel af Elementar=Bogen, Kobber=Samlingen, og Raad til Lærerne, og følgelig hvad det gandske skal være. Et med Tiden forbederligt Udkast til den første Halvpart af Kobberstykkerne. 1 = 4. Næringsmidler, Sæder ved Bordet, Klæder og Værelser. Disse Plader ere allerede tegnede og stukne, som den trykte Begyndelse af Arbeydet viser; men behøver dog sterk Correctur, og skal da stikkes paa nye. 7. Børns og voxne Personers Forlystelser. Ere ligeledes allerede tegnede til Prøve, og bliver omarbeydede. 8 = 10. Geometrie, Mechanik og almindelig CorperLære for Børn, i sær om Vandet, Luften, Jlden og Lyset. Disse Kobbere ere endnu ikke nok udkastede af mig. 11. Det Menneskelige Legeme. a) To Fingre (for de yderlige Deeles Skyld) Beenraden og Aarerne. Madgangen, for at forklare Legemets Ernærelse. Luft Røret, Lungen og Hiertet, for Aandedrættets Skyld - Hiertet med sine Forkammere og Aabninger, for at vise Blodets Omløb. - en Figur med Muskler. Noget om Nerne Systriet. c) En Syg, Læge, Venner, Medicinen paa Bordet, Et Barn, som tager villig Medicin. d) Aareladning - Saar=Forbindelse paa et Barn. Chirurgiske Sager, saasom Sønder, Knive, Saxer, Tænger, Save, Plastere. 12. Forstandens Begyndelse; Sandserne og Comerksomheden. Et Menneske seer efter Skyerne. En anden hører efter en Klokke, som ringes med ved Siden af ham. Et Barn staaer i Røg af opbrænde Halm, og holder for Næsen. En anden spiser en Kringle, og kildrer sin Kammerat, som føler det. En anden giver ikkun Agt paa en flyvende Sommer=Fugl, som han vil fange. b) Hukommelsen. En gammel Mand beseer Tapetzerierne i en Stue, hvor han selv er afmalet som et Barn, i Husar=Klæder, som en ung Dreng i Reyse=Klæder, og som en Mand. Ligheden maae være meget øyensynlig. c) Erfarenhed. En Bonde seer efter Veyret, om det vil regne, og viser sin halv voxne Søn det. En liden Dreng vil snige sig til at fange en Fugl. En stor Dreng leer derad. Jndfald og Forsøg. To Børn blæser i Sæbevand. Det ere kaster Blærer. Et vender et Glas Vand om, som er fuldt. Formedelst at Halsen er snæver, løber intet derudaf. Et slaaer heedt Vand i et Glas, som des holder i den anden Haand. Det maae lade det falde. 13. De første Tilbøyeligheder. Sandselighed. En Have. Et Barn plukker et Æble; Et andet lugter til en hængende Citron; En Jæger, blæser paa et Valdthorn, og Børn staaer rundt omkring ham; Et Barn river sin Haand paa Torne; Et seer paa og peger paa Solen. 1) Nyngierrighed. En Liniehandser ved Bredden af en Flod. En Hansvurst paa hvis Skuldre sidder en Abe Tilskuer. En Dreng har gjort en Baad løs, vil seyle, løfter Hænderne mod Himmelen og raaber. c) Efterabelse. En Dreng staaer paa en Stoel, ligesom han docerede fra et Catheder. Andre Tøin sidder paa smaa Stole og Skamler, ligesom at de hørte paa ham seer i Hænderne, ligesom det var Bøger, eller lader som de skriver. ) Drivt til Livet. Et Menneske klavrer op paa en Muur, for at undgaae en Tyr, som vil Slange. Et Menneske i Vand som søger at holde sig paa en Tønde. En skyder efter Bergene paa et sterkt galt Menneste, som slaaer paa ham med en Pleyel. 14. = 15. Egne. a) Bierge, Dale og Sletter, med Agre, Enge og Skove Dyr og Mennesker. b) Bekke, som flyder ud i Strømme, og Strømme, som flyder ud i en seylbar Flod. Dyr og Mennesker. c) En Øe i Søen. Ved Øen hænger en liden Halve, formedelst en Landstrimmel. Hele Øen selv ligger ved en Side ikke langt fra det faste Land. J Sundet rager Klipper frem. Paa den anden Side af Øen er et Havsvælg.