JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1803-05-16
Ja nogle Pladser i det Sorøiske Jnstitut ere ledige, tilkiendegives dette herved for Forældre, som maatte ønske at faae deres Børn indsatte i samme. Her læres først, foruden Skrivning og Regning, de academiske Videnskaber, hvorved det at Directeurerne nøye paasees, at Eleverne bibringes rigtige og grundige Kundskaber i de ældre Sprog, og ikke blodt et videnskabeligt Anstrøg, hvormed man saa ofte nøyes i vore Tider; dernæst undervises i Tydsk, Fransk, Naturhistorie, Tegning Endelig gives her og den beste Leilighed til gymnastiske Øvelsen under en duelig og forsigtig Læreres Opsigt. Directeurerne have gjort sig det til hellig Pligt, ved alle Leiligheder at vaage over Elevernes moralske Dannelse, at disse ikke blot med Forstands Cultur og Kundskaber, men og med ubesmittede Sæder og Mennesket værdige Grundsætninger engang kunde vende tilbage. Den ene af Directeurerne, Sognepræsten Magister Sommer, foredrager selv Religion og Moral for de Unge paa bestemte Timer de sidste Dage om Ugen, og de 3 første Dage een Time daglig veileder han dem til en udstrakt Kundskab i Lædnelandets Historie. Ligeledes tager ogsaa den anden DirecteuProfessor Nissen, naar Tiden ham det tillader, Deel i Undviisningen. Examen holdes tvende Gange om Aaret, hu Directeurerne selv paa det strængeste undersøger Elevernes Fre gang. For enhver Eleves Underviisning erlægges aarlig: Jnstitutets Kasse 30 Rdlr., hvilke ene anvendes til de antage Læreres Lønning, Kost, Værelse for Jnstituttet, samt de til Udderviisningens Fremme fornødne Apparater, uden at Direktererne have eller vil have dreaf det allerringeste. De øvrige Opkostninger til Logie, Kost, Reenlighed a., kan for enhver, et ter Formodning, beløbe sig til 100 Rdlr. Forældre, eller ander, som have unge Mennesker hos sig, og ønske at faae den indlemmede i denne Læreanstalt, ville derom henvende sig skriflig directe til Undertegne selv, som Directeurer for Jnstitutet. Nissen, Prof. juris, Magnus Sommer, boende i Sorøe. Mag og Sognepræst i Sorøe. J Anledning af, at der i de for indeværende Aar udgivne Af2 manakker findes en Forskiellighed i Henseende til de Data paa hvilke Markederne her i Byen skulle holdes, har det Kongelige danske Cancellie under 7de d. M. behaget at resolvere, at bemeldte Markeder holdes her i Byen den 3die Junii og 11 November indeværende Aar; hvilket herved bekiendtgiøres 3de Gange i de Kiøbenhavnske Berlingske og Jversens fynske Av ser, til de Market=Søgendes Efterretning. Callundborg det 12 Mai 1803. J. P. Rommedahl, Borgermester.
Berlingske Tidende, 1803-05-16
Ved Gaabense Færgergaard paa Falster er den 8de denne Ma Ø ned funden et lidet Gulduhr med Klæde og en Berloqved som formodentlig er tabt af en Reisende, samme Uhr, som enten ved Overkiørsel af en Vogn eller ved ved Hestetraad er beskadiget, kan Eieren, som dertil legitimerer sig, imod denne Bekiendtgiørelses Bekostning, og en billig Findeløn, bekomme : bemeldte Gaabense Færgegaard. Fölge den under 29 Septbr. 1786 i Aviserne skeedte Bekiendtgjörelse af Curatorerne for de Getreuerske Stiftelser, holdes den 2den af de aarlige bestemte Samlinger Onsdagen den 1ste Junii, om Formiddagen Kl. 10, i Helliggeistes Sognepræstes Boelig i Hyskenstrædet Nr. 36. Til hvilken Tid og Sted, de, som ved Stiftelsen maatte have noget at andrage, i Fölge den allernaadigst confirmerede Fundatses 9 Art 7 §. vilde behage at indfinde sig. Kiöbenhavn den 16de Mai 1803. Anthoni Riward, en Jtaliener af Fødsel, kom i min Tieneste den 10de Febr. d. A., og reiste til Nyekiøbing i Ods Herred, paafølgende 17de April, i mit Ærende, med endeel Vare, som han der skulle aflevere, men som ikke er skeedt, og han er ei heller kommet tilbage. Da hans Opholdsted er mig ubekiendt, anmoder jeg alle og enhver, hvem han maatte forekomme, derom at underrette mig. Han er omtrent 20 Aar af Alder, af middelmaadig Høide, rank, har sorte krøllede Haar, store sortebrune Øine, rundt og rødladent Ansigt. Kallundborg pr. Slagelse den 10de Maji 1803. Levin Ballin, Kiøbmand. At Kiørende og Ridende nu igien kan transporteres over JæEl gerspriis Færgeløb. Det har jeg herved den Ære at bekiendtgiøre. Kiøbenhavn den 16de Maji 1803. H. C. Knudsen, Færgemand.
Berlingske Tidende, 1803-05-16
Den Handel, som vi underskrevne hidtil have brugt i Kompagnie under Navn af Wulf, Kausmann & Kompagnie, et ophævet, for saavidt Jnteressentskabet angaaer, da enhver af os herefter fortsætter Handelen hos sig selv i sin Boelig og Boti- og for egen Regning. Stubbekiøbing den 12te Maji 1803. Wulf Moses. Kausmann. Jsaac Leser, H. Baagøe, Bogholder ved Universitetet, Redacteur
Berlingske Tidende, 1803-05-20
Skrivelse fra Maylland, den 1ste Maji. Jtalien har igien pludselig faaet et krigersk Udseende. Samtlige her staaende franske, pohlske og italienske Tropper, ere efter at være mynstrede af Overgeneral Murat, brudte op herfra til det pavelige Gebeets Grændser, hvor de tage Stilling saaledes, at de efter Omstændighederne kunne agere paa første Vink. Det er Kierntropper af de franske og italienske Divisioner. General Verdier, som kommanderer de ulig stærkere franske Tropper tager sit Hovedqvarteer i Faenza og General Leechi, Chef for de italienske Tropper, i RiminiDivisionsgeneralen Flørella skal kommandere i Moden og Brigadegeneralen Julien i Bologna. General Millosewitz; er udnævnt til Kommandant i Mayland. Blot italienske Tropper, kommandeerte af General Pino, rykke ind her Vicepræsidenten Melzi har udstedt en alvorlig Skrivelse til Præfecterne, for at paaskynde de Conscribertes Udtagelse. han siger der: Uden Armee, uden Borgerarmee giver der intet Fædreneland, ingen Nation. Republikens Fiender have udspredt, at den nuværende Reqvisition er bestemt til Tieneste uden for Republikens Gebeet. Tilintetgiør denne Vildfarelse og bevidne tvertimod, at de Conscriberte blot ere bestemte til, at giøre Republikens staaende Armee fuldtallig, en Armee, som skal tiene til Republikens Forsvar, skaffe Agtelse udenlands og Rolighed indenlands. For Livorno have nylig viist sig endeel engelske Krigskibe og alle derværende engelske Koffardieskibe have igien lagt udfra Havnen til Rheden. Overordentlige Kornforraad ere ankomne dertil J Toulon bygges 6 ny Linieskibe.
Berlingske Tidende, 1803-05-20
Skrivelse fra Bern den 7de Maji. Den berømte Reding har aflagt følgende Beretning til Regieringen i Schweitz; Den første Consuls Adjutant Borgeren Rapp, har bevidnet ham Bonapartes Bevaagenhed forde smaae Canoner med det Tillæg, at dersom den første Consul skulle være nødt til Tvangsmidler mod de øvrige Cantoner i Tilfælde af Mæglingsactens Fornærmelse, skulle saadanne ødrene Tvangsmidler aldrig blive anvendt mod de smaae Canroner, hvis Frihed og Uafhængighed stedse skulde blive respecteret Fra Freyburg meldes: at den første Consul forlanger Oprettelsen af nogle Schweitzer-Regimenter og at Borgeren Maillardoz Sendelse til Paris skal have Hensyn til denne Sag.
Berlingske Tidende, 1803-05-20
Skrivelse fra Paris den 9de Maji. Haabet, at den truende Krigsfare igien vil bortfjørne sig ved nye Underhandlere, har igien reist sig. Man tilskriver det især Fredsstifteren Joseph Bonapartes Mellemkomst, at Lord Whitworth endnu er her. Denne bevægede Ambassadeuren til at sende Ministeren Talleyrands skrivtlige Svar paa det engelske Ultimat og vor Regierings ny Forslag til London, og i det mindste at opsætte sin Reise saalænge, til det engelske Ministeriens Svar indløb, og hertil vil medgaae omtrent 6 Dage. At Lord Whitworth gav efter for dette Forslag synes at bevise, at hans Regierings Ordre til Afreise ligeledes var betinget og at ogsaa fra vor Regierings Side er bleven viis, Fredslyst og Eftergivenhed i det afgiørende Øieblik. J Gaar bar Lord Whitworth havt en lang Conference med Ministeren. Talleyrand og strax efter sendt en ny Coureer til London. Man forsikkrer, at vor Regiering allerede har ladet trykke alle Actstykker af de hidtil med Engelland drevne Underhandlinger, og at de i Tilfælde af Krigens Udbrud skulle have været offentlig bekiendtgjorte.
Berlingske Tidende, 1803-05-20
De herfra sendte Courerer ventes overmorgen tilbage med det engelske Ministeriums Svar og da vil rimeligvils Krig eller Fred være afgjort. Hertugen af Bedford, Hertuginden af Gordon og hendes Datter spiste endnu i Gaar tilligemed endeel fornemme Engellændere hos Ministeren Talleprand.
Berlingske Tidende, 1803-05-20
Anstalterne til den første Consuls Reise til Belgien vedvare. endnu. Han har skrevet til Præsecten i Bryssel, at han vilde tiltræde Reisen, saasnart det lovgivende Korps havde endt dets Forsamling. General Mortier er afreist herfra til BrysselLaurision var ikke reist til London men til Kysterne. Paris, den 10 Maji. (Over Holland.) Endnu svæve vil den samme Uvshed i Henseende til Krig og Fred. Lord Whitworth bivaanede den 7de endnu et stort Diner, som Krigsministeren Berthier gav. Det lovgivende Korps haadjourneret til den 16de denne Maaned.
Berlingske Tidende, 1803-05-20
Skrivelse fra London den 10de Maji. Strax efter Coureren Sylvesters Ankomst hertil fra Paris med de nye franske Forslag og Efterretning om Lord Whitworths opsatte Afreise blev en Expres afsendt til Windsor til Kongen, som ogsaa strax ankom hertil den 7de om Morgenen, Kl. 11 blev et Cabinetsraad holdt, og strax efter blev Sylvester igien sendt tilbage til Paris. Man forsikkrer, at de franske Forslag ikke ere blevne antagne. Efter Sylvesters Ankomst ere Udrustningerne blevne forLoblede Matrospresningen er nu almindelig over hele Kongeriget. Siden den 7de har man ikke respecteret nogen Friseddel; man presser endog Udlændinger. Den 8de bleve alle Skibene paa Themsen anholdte og Søefolkene borttagne med Magt. 60 Matroser, som havde forskandset sig, forsvarede sig længe, men maatte tilsidst give efter for Overmagten Der er givet Ordre at udruste endnu flere Linieskibe, og Ministeren Addington har personlig været i Admiralitetet hos Grev St. Vincent, for at drive paa Udrustningerne. Lord Nelson er afreist til Charam, for at lade sit Flag vale paa Linieskibet Victori paa 112 Kanoner. Admiral Cornwallier bleven udnævnt til Chef for Cana flaaden. 6 af det ostindiske Compagnies Skibe, som vare udløbne fra Portsmout- og havde passeret Øen Wight, fik med en Expres Ordre af vende tilbage til Havnen. Dette anseer man som det starkeste Beviis paa Sandsynligheden af et nær forestaaende Fredsbrud, J Portsmonther en Challuppe paa 18 Kanoner, bleven forsynet med Proviant til en lang Reise. Jngen af Folkene maae gaae i Land fra dette Skib, og man formoder, at det skal gaae under Seil saasnart Coureren er kommet tilbage fra Paris med det afgiørende Svar, da det skal bringe nye Forholdsordres til en Station uden for Europa Man bestyrkes daglig mere i den Mening, at Lord Whitworths opsatte Afreise ikke vil bidrage til Uenighedernes Bilæggelse. Man forsikkrer, at Lord Waitworty har faaet bestemt Ordre, at forlade Paris uden Ophold, saasnart hans Ultimatum ikke bliver antaget paa den utvetydigste Maade, Der siges endog, at de kongel. Ministre ønske, Lord Whitborth slet ikke havde ladet sig overtale til at opsætte sin Reise.
Berlingske Tidende, 1803-05-20
Ministerialpartiet siger: Lord Whittworth har, ifald Underhandlingerne dog nu skalle afbrydes, ved sin Reises Opsættelse giort en senere Underhandling umulig; videre har han ved sin Reises Opsættelse sat Ministrene i Forlegenhed formedelst deres Løste til Parlamentet, samt tilstaaet den franske Regiering hvad den egentlig ønskede, nemlig Tid.
Berlingske Tidende, 1803-05-20
General Andreossy har taget Afsked med sine Venner. Hanhar talet med Bevægelse om et nær forestaaende Fredsbrud imellem begge Lande.
Berlingske Tidende, 1803-05-20
Da Underhuset i Gaar forsamledes, vare over 500 Medlemmer tilstede og Gallerierne vare opfyldte med Tilhørere. Ministeren Addingtontraadde ind, da man just var syssels med en Debatte. Han sagde: "Jeg haaber, man tilgiv mig, at jeg afbryder Parlamentets Forretninger nogle J. nuter. Jeg sagde i Fredags, jeg haabede at kunne i De være istand til at give Parlamentet Underretning om Udfald af Underhandlingerne med den franske Republik. Uforuseete og uventede Omstændigheder ere siden indtrufne i have hindret Lord Whitworths Afreise fra Paris, paa en Tida man havde al Aarsag til at troe, at han var afreist. J er forvisset om, at Parlamentet ikke venter, at jeg nu sk aabenbare disse Omstændigheder. Men jeg har stør Aarsag til at troe, at de Gienstande, hvorom der nu undshandles, inden kort Tid ere bragte til et afgiørende Results Dette kan allerede følge den 10de eller 11te. Hvordan S. gen end falder ud, er jeg dog fuldkommen forvisset om, at om faa Dage vil blive istand til at give Parlamentet en bester Underretning derom
Berlingske Tidende, 1803-05-20
Lord Pelham gjorde samme Erklæring i Overhuset som M. nisteren Addington i Underhuset. Han tilføiede, at i franske Regierings Forslag ikke gjorde nogen Forandring i de Underretning, som skulde meddeles Parlamentet.
Berlingske Tidende, 1803-05-20
En af vore Tidender angiver Lord Whitworths Ultimatil og den franske Regierings Forslag derpaa at være følgende: Lord Whitworths Ultimatum. 1) At de franske Tropper skulde rømme Holland. 2) Schweiz skulde gives en fri Regieringsform. 2) At Malt paa visse Aar skulde forblive i Engellands Hænder, og sit efter saa længe, indtil der kunde treffes en ny Jndretning samme, hvorved dens Uafhængighed kunde sættes i fuldke men Sikkerhed. De sidste franske Forslag. ad 1) Der skulle treffes Foranstaltninger, for at trække franske Tropper tilbage fra Holland ad 2) Der skal aabste en Underhandling om denne Gienstand; og det er den før Consuls Hensigt, at sætte Schweizerne istand til at indrettet sei Regieringsform. ad 3) Jmod den lange Termin, i hvi ken Engelland vil beholde Maltha, giøres Jndvendinger, en kortere Termin foreslaaes. Men den franske Regierie tilbyder sig, at anvende sin Jndflydelse hos Kongen af Sk. lien til at forskaffe Engelland den lille Øe Lampedusa (Calypmed fuldkommen Souverainitet Samme Øe beherske Søefatten in ellem Africa og Sicilien, er ubefæstet og har Havn, som kan rumme 6 eller 7 Linieskibe.
Berlingske Tidende, 1803-05-20
En anden af vore Tidender gjør den Anmærkning, at de sidste franske Forslag, ifald de nemlig ere ægte, stiltiende er kiende den enge sk. Regierings Rettighed til at blande sig i de faste Lands Anliggender.
Berlingske Tidende, 1803-05-20
J Følge de Beretninger, som vor ostindiske Regiering til Januar fra det brittiske Factori i Canton, var Roligheden, China ingenlunde tilveiebragt Rebellerne truede Cantor hvor Europæerne og de Jndfødte satte sig i Forsvarstand. Corps af Oprørerne havde mistet 3000 Mand i en Fægtninmed Chineserne.
Berlingske Tidende, 1803-05-20
Skrivelse fra Haag den 14de Maji. Overgeneral Montrichard har henlagt sit Hovedquarteer fra Breda til Nymmegen. Jmellem Nymmegen og Breda skal slaae en fransk Leit af 20000 Mand. De fleste Garnisoner fra den venstre Rhindred have faaet Ordre at marschere dertil.
Berlingske Tidende, 1803-05-20
J Følge den første Consuls Ordre er Expeditionen til Louisiana bleven opsat. Tropperne som høre til samme, blive udskibede og gaae til Breda.
Berlingske Tidende, 1803-05-20
Følgende Ordre fra Søeministeren er ankommet til Anteerpen fra Paris : Fra den 10de d. M. maae intet for Regieringens Regning fragtet Skib afseile til Colonierne. Handelen, maae overhovedet anvende al mulig Forsigtighed formedelst den kritiske Forfatning med Engelland, og fordi det er muligt, at Engelland kan begynde Fiendtlighederne, førend det udsteder en Krigterklæring.
Berlingske Tidende, 1803-05-20
Blandede Efterretninger. Frankerig. J Lyon bliver opreist en Taknemligheds Støtte for Generalen Claude Martin, fordi han, da han for3 Aar siden døde i Lucknow i det engelsk ostindiske Compagnies Tieneste, har som en indfødt Lyonner testamenteret sin Fødebye 250000 Rupler til en Skoles Oprettelse og desuden 4000 Rupier aarlig til Gieldsfangers Befrielse.
Berlingske Tidende, 1803-05-20
Nylig aflagde Borgeren Kern, Præsident for det lutherske General=Consistorium i Øvre= og Nedre=Rhindepartementet, sin Eed i Thuilleriernes Palais. De tre Consuler sad i Lænestole ved et Bord, paa hvilket Bibelen laae. Præsidenten maatte nedknæle paa en Fløielspude for Consulerne, lægge det høire Haand paa Bibelen og saaledes opsige Eedsformularen. Efter endt Ceremonie talte den første Consul en Tidlang med ham. Statsraad Portalis, Statssecretair Maret og Tribunen Koch, Prasidentens Svoger, bivaanede denne Ceremonie.
Berlingske Tidende, 1803-05-20
Man forsikkret, at den første Consul vil ved sin Reise til Belgien personlig handle med et Selskab Speculantere om den vigtige Entreprise, at forene Kanalen fra Charleroy til Bryssel med Sambre og Scheldefloderne. Man taler ogsaa paa ny om, at Bonaparte paa denne Reise skal have en Sammenkomst med Kongen af Preussen og Churfyrsten af Bayern. Det hedder, at General Lapopre skal være bestemt til at afløse General Rochambeau i Overkommanden paa St.
Berlingske Tidende, 1803-05-20
Domingo.
Berlingske Tidende, 1803-05-20
Man har nu opfundet et nyt Slags Telegrapher, som man kalder hemmelige Telegrapher, og adskille sig fra de øvrige derved, at sammes Operationer blot ere synlige for Bestyrerne og dem, som modtage Transmissionerne. Borgeren Montgolfier lod nylig oversende følgende Ord: Hans Hierte vil spar os for Krig og hans Genie laden os ikke befrygte den J Abeville nedstyrtede nylig begge Fløiene paa Raadhusets store Porte, hvorved 6 Mennesker bleve dræbte og 4 saarede: blandt de sidste var Politiecommissairen Beauvarlet, som just var i Begreb med at oplæse en Dom. Han har faaet 1200 Frankers Pension. Veibygningen over Biergene Cenis, Simplon og Genevre, bliver fortsat med største Jver. Snart vil man i denne Henseende kunne sige: Der findes ingen Alver mere.
Berlingske Tidende, 1803-05-20
Pariserne strømme nu til Gartneren Tripets Have bag ved de eliseiske Marker, for at see hans udsøgte Tulipan= og Hacintsamling. Frankerig har aldrig frembragt dens Lige og den af sine Tulspaner stolte Hollænder betragter deres Skiønhed med Beundring. De blive sikkrede for Soelstraalerne ved tynde Skierme.
Berlingske Tidende, 1803-05-20
De fornemste Skuespillere paa det franske Theater resse nu til Belgien nogle Dage for den første Consul, for ved hans Nærværelse i Bryssel at spille paa det derværende Theater. Jsabens fortreffelige Malerie af den første Consol, hvorved man seer ham spadserende i Malmalsons Have, er bleven stukket i Kobber af Konstnerne Linger og Godefrøy og tilegnet Madame Bonaparte. Aftryk kan sælges baade til 36 og 72 Franker.
Berlingske Tidende, 1803-05-20
Nylig er skeet et betydeligt Tyverie i Notredamekirken, hvorved alle hellige Fade ere blevne plyndrede især fra Jomfrue Maria Kapel. Dette Aars Viinhøst tegner til at blive meget velsignet.
Berlingske Tidende, 1803-05-20
J det forrige Bourgogne og Champagne saavelsom i hele Egnen omkring Bordeaux har Viinranken ikke lidt nogen Skade ved sidste Nattesrost.
Berlingske Tidende, 1803-05-20
De fleste Engellændere ere afreiste fra Paris. Tidenden Argus giendriver i øvrigt med Rette den Frygt som de herværende Engelske troe at kunne have for deres Personer i Tilfælde af Krigens Udbrud.
Berlingske Tidende, 1803-05-20
Engelland. Den Lampedusa, som den franske Regiering har tilbudet Engelland, har 20 engelske Mile i Omkreds og ligger imellem Maltha og Africa. Den er ubeboet, dog har en malthesisk Præst en Eremithytte der og et Capel, som er Jomfrue Maria helliget; han holder ogsaa Kroe for Matroser og Pillegrime, dyrker Korn og Havefrugter og holdes Qvæg. Dens Kyster vrimle af Fiske; Øen selv er nesten skiult af vilde Oliventræer og er mærkværdig ved, at en af Carl 5 Flaader led Skibbrud paa dens Kyster i Aaret 1552. Dens Beliggenhed er ligesaa gunstig som Malthas til at stationere en Flaade i Middelhavet; den er ogsaa meget beqventil Handelens Beskyttelse, da den ligger imellem Strædet af Gibraltar og de levantiske Kyster, hvorimod det dyre Livorne, er for meget a sides. Paa denne Øe kan man ogsaa anlægge Magasiner af Skibsmunitioner fra det sorte Hav, istedet for at kløbe dem for en høi Priis i Jtalien.
Berlingske Tidende, 1803-05-20
Den tyrkiske Keiser har fra Constantinopel sendt Hertuger af York en prægtig Sabel, der vurderes for 1500 Pd. Sterl.
Berlingske Tidende, 1803-05-20
Vore Tidender sige, at den franske Regiering skal have gjort et nordisk Hof Forslag til en Of= og Defensiv Alliance, men som ikke skal være bleven indgaaet.
Berlingske Tidende, 1803-05-20
Jtalien. Det berømte Handelshuus Martin Torlonia Rom, har standset med Betaling.
Berlingske Tidende, 1803-05-20
Tydskland. Høitidelighederne ved Antagelsen af Chur værdigheden for det fyrstlige Hessenkasselske Huus ere bekiendtgjorte ved Trykken. Om Morgenen den 13de Maji. efter en Salve af 100 Kanoner, skeer Oplæsningen af Manifestet angaaende Ophøielsen til Churværdigheden ved en Herold paa alle offentlige Pladser, herpaa er høitidelig Lykønsknings Audience hos Churfyrsten, derefter den store Procession til St. Martinskirken, som Churfyrsten, Churfyrstinden, Churprindsen og Churprincessen bivaane. Siden er Autience hos Churfyrstinden og stort Taffel, den 16de bliver holdOrdenskapitel og den 17de et stort Bal en Masqve. Chur fyrstens ny Titel er : Wilhelm den 1ste, det hellige romerske Riges Churfyrste, Landgreve til Hessen, Fyrste til Hersfeld. Hanau og Fritzlar, Greve til Katenenbogen Nidda og Schaumburg.
Berlingske Tidende, 1803-05-20
Den Kongelige danske Feldttmarskal og Statholder i Hertugdømmene, Hs. Durchl. Prinds Carl af Hessenkassel er den 14de tilligemed Svite ankommen til Altona og fortsatte om Eftermiddagen i forønsket Velgaaende Reisen videre til Kassel Churhessen og Chur=Wurtemburg stride nu om Forrangen i Churværdigheden. Det første anførte paa sidste Rigsdags Forsamling: at det fyrstelige Huus Hessens Forfædre vare allerede Hertuger i Brabant siden Aar 1106, da det Hertugelig Huus Wurtemburg endnu til Aaret 1495 havde ført Grevetitelen.
Berlingske Tidende, 1803-05-20
J Salburg har den ny Churfyrste, Storhertug Ferdinands Ankomst opvakt stor Glæde. Staden var overalillumineret og de velhavende Jndvaanere bespiste de Fattig ved deres egne Borde, uddeelte Penge til de Trængende og glædede endogsaa Arrestantere med bedre Kost paa denne Dag Østerrig. Da Hs. Majestæt Keiseren er paa nogen Tid bleven meget mager, saa har Lægerne raadet ham at brugEselsmelk i denne Foraarstid.
Berlingske Tidende, 1803-05-20
Et meget smuke og velopdraget Fruentimmer styrtede sig nye lig fra Donaubroen i den rivende Strøm og blev i Øieblikke borte. Man veed slet ingen Aarsag til denne skrækkelig Handling.
Berlingske Tidende, 1803-05-20
Preussen. Doctor Carl Schmidt i Lilienthal ved Breslau anmelder, at han har været saa heldig at opdage det Stoff som foraarsager Electriciteten. Han troer derved med god Grund at kunne concurrere til den Præmie paa 60000 Franker, som Bonaparte har udsat for den, der giør et Skridt til Kundskab om Electrielteten, lige det, som Franklin allerede har gjort i denne Videnskab. Da Dr. Schmidt ikke veed paa nogen sikkrere Maade at faae sit Manuscript oversendt til National-Jnstitutet i Paris, saa vil han meddele det nærmere om sin Opdagelse i et Skrivt, som udkommer til St. Hansdag mod Subscription 1 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1803-05-20
Spanien. Til Efterretning for de Handlende fortiener det at bekiendtgiøres: at Handels=Administrationen i Barcellona ikke tillader Jndførelsen af nogen Slags Vare, end ikke af Korn, endskiøndt deraf ikke betales kongelige Afgivter, med mindre et Certificat fremlægges, som beviser, hvorfra Varene komme og hvor de ere producerede. Certificatet maa være attesteret af den spanske Consul, og der hvor ingen er, at Stedets Magistrat.
Berlingske Tidende, 1803-05-20
Tyrkiet. Nylig indskibede 40 tyrkiske Pillegrime sig til Mecca paa et repholonisk Skib. Da de kom i aaben Søe, overfaldt Skibsmandskabet Lisse Ulykkelige ved Nattetid og ombragte dem alle. Skibet løb siden ind til Corsu. Forbrydelsen blev imidlertid ikke ustraffet. En Skibsdreng, som med Gysen havde seet Mordet, forraadede dette afskyelige Mord og Gierningsmændene vente nu deres fortiente Straf.
Berlingske Tidende, 1803-05-20
Sverrig. Ved en Kongelig Forordning er Afgivten af Korn, som indføres fra fremmede Lande til Sverrig, bestemt saaledes: For en Tønde Hvede 24 Skilling, for en Tønde Rug 12 Skilling 4 Rundstykker, for Tønden af Byg og Erter 12 Skilling og for en Tønde Havre 5 Skilling, 8 Rundstykker.