JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1676-06-02
Danske och Alliirte Hollanske Flode, saavelsom och til Stade i Bremen, u-anseet Stokholmer Brefve af 7. Junii bekiende at deris Flode hafver maat reterere sig ind ad Skiærene igien, och hafver lid en stoer Ulykke paa ny, i det Cranen er omfalden, och Sværdet forbrændt, som vare de tu største Skibe, hvor med tillige den beste Kierne af det unge Adelskab i Sverig er omkom omkommen. Hvad foruden de erobrede Skibe af den Svenske Flode. och de tu næst ommældte i Slaget, och paa Flucten er omkommen och beskadiget, saa meget mand af Tidinger och Reysende hafver Berætning om, er dette. Norden for Øeland paa den Svenske Søe-Side ere 3. Skibe strandede, u-vist af hvad rang, 1. af de Svenskes største Krigs-Skibe stødt paa en Klippe, ved Westerwig, och siunken, et andet strandet unger Beland och af de Svenske self anstukken. Rigs-Æblet, skudt reedeløs och siunken i Jndløbet ad Dalerne. Tu Orlogs-Skibe, skudte Reedeløse och indslæbte af andre Skibe imellom Skærerne. Floden kom ofver alt 30. Seigle stærk hiem igien, men om nogle Skibe af den vare forstrødde och der efter indkomne hafver mand ingen Underrætning om. Der arbeydis nu flittig paa, at mand endnu en gang i Aar kand faae Floden i Søen. Den anden Svenske Flode, som kom paa Elfven ved samme Tid som den store Suenske Floede kom i Søen, var 4. Krigs-Skibe, paa 40. eller 50. Stycker, 4. Skuder och en Galliot, hvorpaa Proviant, stærk och besat med 2000. Mænd, hafde været paa Reysen fra Gottenburg til Elfven i 6. Uger, be gaff sig aff Elfven af Gottenburg den 8. Junii, udrættede intet, eftersom inger-Skandsen var for deris Ankomst aff de Alliirte indtagen, men hafde self geraadet den Hollandske Admiral Wilhelm Bastianssøn i Hænderne, dersom den hafde tøfvetendnu i tre Dage paa Elfven, miste paa Hiemreysen et Orlogs-Skib, en Skude med Proviant och en Galiot, som strandede under Ribe, aff de øfrige Skibe skulle ey meere end tre være ankomne igien til Gottenburg.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1676-06-02
Tilstanden ellers i Bremen anlangendis befindis det, at de Danske i Zwinger-Skandsens Erobring ey hafve teed ringe Mandighed i det de, foruden den Post de hafde at angribe, ey allerne samme saa vel, som de øfrige Alliirte deris Poster, beængstige, men och derforuden erobrede en sær Affsnit med, som de Suenske paa Stader Dæmning hafde anlagt til at undsætte forberørte Skandse. med. och giøre de Suenske endnu daglig Afbræck, i det de optage heele Vagter for dennem under Stycker ne for Stade, och føre deris Queegbort. Den Suenske Besætning, som var i Zwinger Skandsen maatte gifve sig paa Naade och Unaade. J Pommeren skulle de Suenske i tre Stør Stormer paa Wolgast være affslag ne, huilcken Stæd de paa ny hafve belagt.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1676-06-02
Tydskland. Østerige och Arfvelandene. I Ungeren hafve de Oprørske ødelagt tu Compagnier Kæiserlige Dragoner, men ere igien af de Tydske ofverlede och maatte lade 50. Mænd i Stikken. J et nyt Anslag, som de hafde paa Jatmar, hafve de Poigriske Folk ofverfalden dennem och slaget 200 ihiel. Den Muskovitiske Sendebud hafve, berættet Kæjseren, at Czaren med 50000. Mænd var i virkelig Tog mod Reval och Riga. Den Tartariske Gesandt hafver været til Afskeeds Forhør, saavelsom andre Chur- och Førstelige af Tydskland. Riget. Som den Kæiserlige Hær var kommen op mod Hagenau, forfaldt, først adskillige Frandske Marquetenter och andre Vogne med Meel, Viin och andet Forraad dennem i Hænderne, dernæst hafve de forlagt, sig ud paa Keckersberg mod den Frandske Hær, som stoed ved Sohr, hvor Gen. Major Dunewad gjorde Jndfald paa de Frandske med 1000. Heste den 24. Maji men fordi hand ey fik i Tide Undsætning, maatte reterere sig igien med 200. Mænds Forliissning, u-anseet de Frandske miste i Anfaldet langt fleere. Den 27. Maji, da de Kæiserlige hafde i 48. Timer holdt de Frandske besatte, forlode de Frandske deris Leyr, och vilde gaaet ad Moltzheim och Schletstad, hvor deris Magazin var, men General Major Duncald var dennem der i Veyen och afskaar dennem Passen, hvorfor de maatte gaae ad Creutzfeld ved Babern ofver Lipstein at de der kunde sig under Stykkerne salvere, men i det Avantgarden som den Engelske Gener-Hamilton førte och bestoed af nogle 1000. Engellænder och Skotter och 1000. Frandske Dragoner drog fræm, stødte Gen. Schulz med 4000. Kæjserlige ind paa dennem ved Creutz bach, sloeg Hamilton och 1000. Engellænder ihiel och forstrødde Resten. Due de Luxenburg kom om morgenen tilig til Zabern i største Forvirring med Resten af Hæren, men sandt de Kæjserlige under Græfven af Starenberg for sig, som hafde besat Høyene ved Babern, nemlig Mortelsberg och Ottersweiler Høy med Stykker, med hvilke de beskiøde den Frandske Hær i nogle Dage. J dette Tog miste de Kæjserliserlige 300. och de Frandske 5000. Mænd, 9. Stykker, 17. Vogne, en god Deel Ammunition och Proviant. Som de Kæjserlige nu i nogle Dage hafde holdt den Frandske Hær ligesom indelukt, ere de, efterat Marqvis de Grana och Græfve Capliers ere komne til dennem med andre Ordre, med den gandske Hær igien opbrudte och hafve vendt sig ad Philipsburg, som imidlertid dette Tog varede allene holdtis berendt, men nu med Magt skal angribes, hvor til Fri-Stæderne deris contingent af Stykker, Folk, Ammunition och Proviant skulle levere.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1676-06-02
Chur-Trier døde den 22. Maji. Chur-Saxen och Bæyrn och Hertugen af Hannover hafve gjort et Forbaand med hver andre til deris Landes Forsvar. Chur-Brandenburg brøed op med hans Hær den 15. Junii, som holdis tillige med de Alliirte for at være 30000 Mænd stærk. Samme Dag opførte de Brandenburgiske Commisfarer et Skib med 600. Tønder Salt och Viin, och en Galliot besat med 4. Stykker, en Captein en Leutenant och 30. Mænd, paa hvilken de nu i Aar igien finge Øfverst Wangelin fangen (som er just den samme Dag hand i stor blef fangen paa til Ratenau) och en anden fornæm Person med 4. Tienere.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1676-06-02
Den 18. Junii holdtis en Takkefæst, i de Chur-Førstelige Lande for den Seyr, som Gud i forleden Aar paa den Dag forlænte Hans Chur Førstelige Naade imod de Suenske.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1676-06-02
J Meckelburger Land ere Ny-Brandenburg, Stargard, Neuen-Kalden, Strelitz, Wesenburg i ringere Tid end Maaneds frist affbrændte.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1676-06-02
J Bremen hafve de Mynsterske nogle gange kast Jld paa Stade, men uden nogen synderlig Virkning.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1676-06-02
Franckerige. Hæren stoed en Tidlang ved Ninoven i Nederlandene, imidlertid skikkede Majestæten først en Undsætning fra sig ad Elsas, som ej ankom før Slaget var holt, och siden anden som nu gaar did under Printz Conde; gaf befaling ud at mand skulde befæste Qveverain, de Spanske af Valenchien dermed at holde i Tømme, brød op med Hæren och gik ad Audenarden och begaf sig derfra hiem ad. Ved Bordeaux hafver Hagel giort stoer Skade paa Træerne och Viinstokkene. Der skikkes endnu en ny Undsætning af Sicilien, hvor Alting for de Frandske nu teer sig meget vel, thi saa snart Ga leyerleyerne vare ankomne til Sicilien, giorde Vivonne (hvilken mand tilforn sagde at være død, da det var Valbelle) sig reede med 70. Seigle, næmlig 40. store Skibe, 24. Galeyer och 9. Brandere, at opsøge och angribe de Spanske och Hollandske, som laae for Palermo, hvilket saavel lykkedis hannem at hand efterhalfanden Times Fægtning, i hvilken de Spanske skikkede sig efter den Hollandske Admiral Haens Raad, saa de Frandske intet formaatte at giøre dennem, endeligen, der en Spanier, som hidder Jan Rom, hug hans Tou, hvorofver de Spanske først och siden de Hollandske kom i Forvirring, satte Brandere løss paa dennem och forbrændte 3. store Spanske Orlogs-Skibe och 2. Ga leyer, og 3. Hollandske OrlogsSkibe, hvorimod de Frandske ey miste meere end et Skib, som ble skudt i siunk. Tvert imod er det hidindtil gaaet den Frandske Hær i Elsas tvert, och hvis de Kæiserlige hafde blefven ved at forfølge deris Seyr, hafde der blefven en almindelig Op NB. Hvad Rommet ikke tilstæder skal paa Onsdag paa et half Ark meddeelis. stand i Lothringen, saa mand meere der ofver var forskrækket end ofver den Skade Hæren udstoed. Siden hafver Due de Luxenburg paa ny forstærket sig och ladet Guberneuren af Zabern føre fangen ind i Frankerige u-vist af hvad Aarsag. Ellers skulde de Frandske i Elsas hafve Befaling paa at afmeye Kornet, paa det de Kæjserlige, naar de komme igien, skulle intet Foer bekomme til deris Heste.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1676-06-02
Spanien. Fra Hoffet til Neder-Landene er en Vexel paa 200000. Rigsdlr. ankommen, hvoraf Hollænderne for deris Flode 100000. och den Kæiserlige Hær de øfrige 100000. Rigsdlr. skal niude. Guberneuren af Cammerich hafver slaget af Marschal de Humiers Fortroppe under Baron Qvincy 500. Mænd, fanget 220. erobret 12. Standarter och 2. par Hærpouker. Derimod er Guberneuren af Enquien Masiette paa et andet Parti ankommen. Til Antwerpen er en Signekone for hendis paa Køer och anden veegforøfvede Signerie tildømt at knæle foralle Kirkedøre i en hvid med Koe- och andre Qvegerumper overhængt Kiorte,
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1676-06-03
Daumarck.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1676-06-03
Kiøbenhafn. fterat vor allernaadigste Arfve-Konge den 28. Junii var her fra seiglet med det indskibede Krigs-Folk. och den 29. dito med Floden, som var nogle 100. Seigle stærck, kommen ofver under Skaane, satte Hans Majestæt sig med en Part aff Skibene for Lands-Crone, imidler Tid ere de andre gangne af Raa, och efftersom de samme stæds ey saae meere end 6. Ryttere, af huilcke den ene holdte paa en Høy til Hest och de andre neden for ved Siden, loed Admiralen giøre et Skud efter hannem, som holdte paa Høyen, huilcket saa ramte at hand faldt fra Hesten och de øfrige 5. toege Flucten. Som nu vore Folck ingen Fiendtlige fornam, lagde de sig nærmere til Land, imidler Tid kom en Quinde (Num. 54.) løbendis och raabte: kommer ikkun nærmere, her finde J ingen Modstand, den gandske Fiendtlige Magt er gangen af Ydstæd. Mand vilde i Begyndelsen icke troe hende, men skickede nogle i Land med en Boed, som skulde tale med uinden, huilcken saa snart Boeden kom i Land sprang i den och bleff førdt til Majestæten, i huis Nærværelse hun igientoeg det samme, hun tilforn hafde sag. och fick en god Foræring tilbage med sig i Land. Her paa finge vore an at lande, førte Folcket i en hast aff Skibene, och fattede i saa Maade Stand uden noget Menniskis Forliissning. Allerhøyst-bemældte Kongelige Majestæt gick och selff i Land med, och var alting i faae Timer saa viit forrættet och fuldkommet. Som Hans Majestæt nu igien begaff sig om Borde, løssnede huert aff de store Skibe 9. Stycker, och bleff strax et Skib aff Floden skicket ofver ad Helsingør, huilcket, saa snart det ankrede, satte en Kongelig Laqueye i Land med Boeden, Gog. Boeden, huilcken overlefverede vor Allernaadigste Dronning, som er paa Croneborrig Slot, en Skrifvelse fra Majestæten, och berættede mundtlig at vore Folck hafde landet och til en Bevissning der paa førdte hand hende en hvid Falck fra Majestæten. Gud den Allerhøyeste være lof vet och tacket, for sin Naade hid indtil, hand lade sin Velsignelse fræmdeelis være ofver os. Jmod Aftenen som Commendanten i Helsingborig Øfverst Lieutenant Peter Hæstkod fornam at vore Folck hafde landet, retererede hand sig strax med sine Soldater op paa Slottet, och fratoeg Borgerne i Byen Salt, Meel, Øl, och anden Fætalie, saa velsom och lefvendis Queeg, huilcket hand loed føre paa Slottet. Men Borgmesteren Bent Pile Crone er efter Borgernis Tilskyndelse, Faaet imod Majestæte och hafver tilbudde hannem Byen, som strax med Danske Folck blef besat, men Slottet vil forsuare sig, dog troer mand icke andet end det jo och saar at gifve sig, naar vore komme til at bruge nogen ret Magt for det.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1676-06-03
Hvorledis vore Folck hafve Landet ved stæd i Skaane, hafver mand at see i efterfølgende Relation, skreven af Floden den 27. Junii. J aftes, som var den 26 Jun sendte Hans Excell. H. Gen. Adm. Tromp en Trompeter i Land met en Sluppe af Floden til den Stad Ydstæd, och loed den, efter Krigs Maneer, opfordre, hvilcken Guberneuren Her von Verssen suarede, at Staden var hannem paa samme Maade, som Floden Her Admiral Tromp, tilfortroet. Huor paa Herr Tromp strax fire Fregatter och tre Galliotter udcommenderede, at de Staden och Skandsen med Stycker skulde beskiude, men eftersom det var stille Veyr, kunde samme intet virckeligen, førend om anden Dagen tilig, som er i Dag, i MorgenStunden, udrætte, da de paa et Musquete-Skud nær Stæden ankrede, och blefve uden Ophold ved at beskiude Stæden indtil Hans Excellentz Herr Tromp om Eftermiddagen med endnu 4. Fregatter sammestæds ankom, och med stort Arbeyde sig til Byen lod indbuxere, hvorpaa hand endnu med stærckere Skiuden loed fortfare och det saa heftig, at ingen sig paa Volden torde lade see. Herpaa bleff nogle Slupper och Boede, med 2. eller 3000 Mænd, Soldater och Matroser besatte, udcommenderede, huilcke deelede sig i tu Hobe, at de baade paa den Østre och Westre Side kunde lande, huilcket Fienden med al Magt, søgte at hindre och gick løss paa vore med 700. til Hæst och 150. til Foeds; Men der vore vare komne til Strandbrædden, oc mand, saa vel aff Stykkerne paa Slup perne, som Fregatterne, gaf lystig Damp paa hannem, den stund Folcker kom i Land, maatte Fienden, hvor god Modværn hand och gjorde, tage Flucten, och lade 150. Mænd døde och saarede i Sticken, hvor iblant tu fornæmme Officerer, som Jndvaanerne hafve siden berættet os. J saa Maade sægtende kom vore Folck først mod Øste ochsaa side mod Weste i Land. Om Aftenen ved 6 Slæt gaff Hans Excellenz Ordre, dre, at mand Skandsen paa begge Sider med Storm skulde angribe, naar hand gaff dennem et aftalt Tegn, dog Bloeds Udgiudelse at forekomme, skickede hand endnu en Sluppe i Land med en Trompeter och loed Fæstningen paa ny opfordre, huor paa Jndbyggerne, Mænd og Quinder, kom i Hobetal ud aff Byen och berættede, at Fienden var alt undflyet och hafde icke toert fortøfve Stormen, hafde vel underminet Skandsen, men dog icke haft Tid at tænde Minen an, saa hastig begaff hand sig paa Flucten, huor paa vore Folck droge ind besatte Staden och singe strænge Ordre, at de ingen Borger maatte molestere, huilcket och vel blifver taget i agt. Nu ere vi i Arbeyde med Skufler, Spader och Hiulbaarer os bedre at befæste och føre Stycker, Ammunition, och huad os fornøden er, i Land. Borgerne bevise os all Velvillighed, och ere glade at de ere komne under den Kongelige Danske Jurisdiction, och ynske, at Gud fræmdeles Hans Majestæts rætfærdige Vaaben vil velsigne. Aff Fyen hafver mand, at sammestæds hafver den 29. Junii været en stærck Torden, som samme Tid sloeg need paa Ri Gaard, 2. Mile fra Nyborig, och lagde et Øyeblick tu Lader i Aske, som och en stor Hob Høe och tu Kalfve blefve tillige opbrændte. Dette Veyrlig skal och andre Stæder der i Landet hafve gjort meere Skade.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1676-06-03
Engelland. Aff Vaade-Jld ere til Londen 600 Vaaninger lagde i Aske. Freden, som nyligen var sluttet imellom de Engelske och dennem aff Tripoli, hafve de af Tripoli brudt igien. Kongen hafver ladet en Forordning udgaae, 1. At alle de Personer, som kræncke Freden i Hans Majestæts Hafne eller øfve nogen Fiendtlighed i dennem, skulle hafve forbrudt deris, være sig Krigs eller Kauffardi Skibe och Capteinerne eller Skipperne, som dennem føre, skulle staae til rætte for det Kongelige Admiralitæt. 2. Dersom tu stridende Partiers Skibe ligge paa en Tid i nogen aff de Kongelige Hafne, da skal det suageste Skib udgaae tu Dage førend det, som stærkere er. 3. Dersom nogen aff Hans Majestæts Underdaner begifver sig i fremmede stridende Partiers Tieniste och findes enten paa Orlogs- eller paa Kauffardie-Skibe, da skal samme, naar hand der udi befunden vorder, som en SøeRøfvere medhandlis. Ellers hafver Majestæten forbudden alle Silcke-Kræ mere, at de intet fræmmed Silcketøy maa maa indkiøbe, och ladet de Kongelige Tienere advare, at de ingen, som hafver fræmmed Tøy i Klæder, maae i Staats-Cammeret indlade.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1676-06-03
Holland. Admiral Rytter døde til Syracusa den 9. Maji, huor paa Admiral Haen fick den Hollandske Flode i Sicilien at føre, men faldt i det næste Slag der efter imod de Frandske. Nu hafver mand besluttet at skicke Admiral Allemond did, och tre Skibe. Skibe med Master och Touer och huad meere Floden behøver. Gelderland och Ofver-Yssel formaae intet meere at contribuere, begiære derfor at Holland vil giøre dennem Forstrækning. Prindsen aff Oranien staar endnu med Hæren ved Alst. Til hvad Ende en Hær ved Ruer munde forsamlis, faar mand med Tiden at vide. De Frandske Fuldmæctige ere til Nimwegen ankomne, och tuiles icke paa, at de Alliirtes Ambassadeurer skulle jo med det første indstille sig. Commandeur Jacob Bincks skal hafve indtagen den Colonie Cujana.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1676-06-03
Polen. Dronningen er meget siug, saa der tui les paa at hun skal lefve. Tartarerne hafve gjort et Jndfald och røfvet meget Folck och ueeg bort. Huordant det vil gaae aff med Freden, som skal være Polentilbudden dff den Tyrckiske Sultan, staar med Tiden til at fornæmme.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1676-06-03
Tydskland. Til Muskou hafver været Jld løss, som i tre gandske Uger hafver brændt och lagt nogle 1000. Vaaninger i Aske. Caren hafver udnæfnt 10. Commissarier, som Militien skulle beskke och ere Regimenterne tilsagde at holde sig færdige under de tu Generaler Knees Joan Borisowict Trojacouroff och Knees Feudor Jarowict Sagossky. Foed-Folcket ere 8800. Mænd stærckt, Rytteriet 9000. Adelskabet aff Novigrod 30000. foruden Knecte, men ingen Herremand er saa fattig, at hand jo fører en velberusted Knect med sig i Marcken, och de som formuende ere, tu eller tre, saa Hæren blifver i det allerringeste 77800. Mænd stærck, med huilcken Magt hand vil søge at niude hans Prætensioner paa Suerig.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1676-06-04
Allerunderdanigste RELATION ongl. Oajest. han Danmarck og Norge. aff etc. Paa huad Maade, Høystbemeldte Hans Kongl. Majestæts Stadtholder, oc General ofver Armeen i Norge.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1676-07-01
Danmarck.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1676-07-01
J midlertid Majestæten hafver ligge for denne Fæstning ere aff de Danske adskillige lyckelige Partier udgjørde, som General Major Duncam hafver under Malmøe fratagen den Suenske Besætning sammestæds den største Part aff deris Heste. Och den 27. Julii, hafver et Partie af Hans Majestæts Dragoner ved Marckerød opsnappet 14. Suenske Standarter, Majestætens aff Suerig Sølff-Taffel, Tiælt, Kappe och andet, desslige, sampt 60000. Rigsdaler i Penge, huilcket altsammen paa 19. Vogne er ført til den Kongelige Danske Leyr, och ere Gyngerne, som gafve de Danske Kundskab om dette, aff Majestæten rige ligen belønnede. Hvad som ellers atskillige Tider paa Kundskab er forefalden, er for viitløftig her at indføre, merckeligt er det at 200 Suenske Ryttere aff Malmøe hafve taget Flucten for Major Schwaneweide selff sictte och rømt Marcken, huor om viitløftig i de Danske Aviser Num. 25.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1676-07-01
Den 28. Julii slog Torden ind i Lands-Crone Kircke, och en Mand ihiel i Kircken, ramte samme Tid Gangvercket, men Vercket uden nogen Skade, dog blefve der paa synderligen forandrede nogle Tal: Næmeligen det Tal III. bleff til IIIII. i det tu Tal i lige Form och Linie och ligesom de andre forgyldte blefve satte til de tre forrige. Det Tal VII. bleff til tre VVV. alle i lige Form och forgyldte. Aff det Tal IX. bleff 1. borte, huilcket mand holder der for et got Vare-Tegn for Hans Majestæt vor allernaadigste Arfve-Konge och Herre CHRISTIANO V. Sammeledis vil mand og holde det for et got Tegn, at mand saae paa Borringholm før Majestæten satte ofver til Skaane med Hæren, en lius Stierne ofven i Maanen i den røde mindste Deel, som var blaa, tre Croner, huilcken blaa Deel efter Haanden saa tog aff, at de to Croner kom omsider i den røde Deel hos Stiernen at staae. Den tredie Søe-Fæstning ved Øresund er Elbogen eller Malmøe, der, som den nu ligger, bygget af Kong Erich Menved 1319. och først befæst med Volde Kong Christians den Andens Tid. Holdis nu berendt af de Danske under Græfve Christian Christopher von Holk.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1676-07-01
De øfrige Kiøbstæder i Skaane ere aabne Stæder uden Udstæd ved ØsterSøen, som var med tu Skandser af den Svenske Guberneur Versen forsiunet, der den af den Kongl. Danske Gen. Admiral Tromp blef erobret (See Num. 54. p. 410) och siden den Tid er af de Danske bedre befæstet; och Christianstad, som er en stærk och fast Landstad bygget i Willandsherrid af Høilofligst Jhukommelse Kong Christian IV. er nu aff noget Kongl. Dansk Krigs-Folck berendt. Men Lund hafver i gammel Tid været besæJii i befæst med Volde, och er bygt for Christ Fødsel. Der er den Biskopelige Residenz i Skaane och hafver der siddet af de Catholiske to Biskoper och 31. ErkeBiskoper, af de Evangeliske er denne, som endnu sidder, den ottende. J denne By er af denne nu i Sverrig regierende Konge, Kong Carl den Xl. et Academie, funderit Aar 1668. och en deel det Kongl. Communitæt her i Byen och Soer Skole tilhørendis, men i Skaane liggendis Gods der til lagt. J Blæking er den eniste Fæstning Christianopel, bygt af Christiano IV. høyloftigst Jhukommelse Aar 1603. J Halland ere Halmstæd och Wardbierg : Lauholm er af de Svenske self needbrudt. Disse tu Provincier (saavelsom Børringholm) høre och til Skaane Biskops Stift och blifver da Summen paa alle Herridderne 36, paa Kir kene 505.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1676-07-01
J Leyeren hafver Majestæten ladet ruende Placater udgaae, ihuilcke tilsigis en huer, som de Suenske Betienteris Middeler och Gods kundne tilkiende gifve eller nogenstæds beslaae, at de aff Majestæten derfor belønnis skulle, men huilcken Militair-Person, som sig i Majestætens Tieniste begifve vil, om hand er en Officerer, den Charge hand forstaar, om hand er en Gemeen, fem Rigsdaler paa Haanden, om hand vil andensteds forsøge hans Lycke, en Reyse-Penge och fri Pass, huilcket den Suenske Hær ey liden Affbræck foraarsager.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1676-07-01
General Admiral Tromp er gaaet med Floden fra Ydstæd, efterat den var besæstet, ad Rygen, hafver skicket nogle Skibe ad Rostock efter Folck, med huilcke hand paa bemældte Rygen agter at giøre Landgang. Admiral Rodsteen er gangen af Bester-Søen med en Squadron Skibe, och skal forhindre at Gottenburg ey faar nogen Undsætning til Vands. Der gaar endnu dagligen meere Folck ofver ad Skaane, saa vel til Hest som Foeds, saa Hæren sammestæds blifver utroligen stærck. For Lands-Crone-Slot hafver mand hiid indtil ofver alt mist 74. Mænd, och ere 180. blefne saarede.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1676-07-01
Den 6. Julii kom det Ost-Jndiske Retour Skib kaldet Haabet eller Spe See Num. 14. p. 1s.) lykkeligen hiem hafde til Lading: 173600 Pund Peber. 152300. Pund Puder Sucker. 7500. Pund Candis Sucker. 4200. Pund Galangaa. 350. Pund Rabarber. 138. Pund Wierack. 37000 Pund Salpeter. 15000. Pund Jndigo. 960. Pund Elffenbeens Tenner. 700. Pund Tin. 300 Pund lack. 30000 St. Spansk Ofver-leer af Manilles. 140. St. blaa Gingang. 15. St. Alcativer. 3. St. Zapons Skermbreder. 53. St. atskillig slags Silketøi. 1912. St. Ginces Lerret. 799. St. Salampouris. 160 St. 160. St. Dongry200. St. Betilies. 50. St. Suckerdon.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1676-07-01
430. St. adskillige skildret och hvit Cattun. 2040. St. Halsklude. 4. Packer Cattun Garn. 1. Kiste med Benzoin. 3. Kister och 3 Sekker med Mirra. 6. Kister med Cavee. 1. Kiste med Jedoar. 1. Kiste med Aloe. 1. Kiste med gemeen Cancel. 8. Kister med adskillige Postelein. 268. St. Jbenholt.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1676-07-01
Den 21. Julii ere til Academiet aff Skolerne i Danmarck och Norge i dette Aar komme Studenter.