JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-09-29
Badene og Sundhedsbrøndene ere dog ikke ganske og allene for de Reisende, som kjøre i beqvemme og stadselige Vogne. Saaledes er der i Carlsbad af en russisk Greve og Keiser Frantz oprettet et Fremmed hospital, en Anstalt for Fattige fra alle Lande og af enhver Troesbekjendelse, som ved Carlsbads Kilder søge Lindring og Befrielse fra deres Lidelser. J Aaret 1812 blev den første Syge optagen der, nu blive aarligen 130 til 150 fattige Badegjæster der pleiede. – Greven, der engang som Yngling havde betalt den første Sum, for hvilken den velgjørende Anstalt indrettedes, har nu, som Olding, endnu engang været der og glædet sig over den Sæd, som han udstrøede i sin Ungdom.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-09-29
Angaaende de meget omtalte Bayaderer er man nu i Paris kommen ud af Vildfarelsen. Jtzehoes Ugeblad fortæller nemlig: De ere ikke Pagodens, Braminernes Tjenerinder, som man lod udbasune, for at gjøre Effect. Aldrig vilde indiske Præster have tilladt en Reise til Europa. De parisiske Bayaderer ere indiske Dandserinder, som man kan see dem paa Calcuttas Gader, hvor de ofte have dandset for engelske Officerer og Soldater. De ere offentlige Dandserinder fra Ostindien og intet videre.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-09-29
Den 15de f. M. feirede 50 endnu levende Invalider Keiser Napoleons Fødselsdag; paa Brystet barede Æreslegionens Kors, men deres Been vare af - Træ. Jkke uden Rørelse saae man paa Bordet i en Urtepotte lidt Jord fra St. Helena og deri en Sørgepil.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-09-29
J Størens Præstegield i Guldalen har nylig en Huusmandskone, Guru Bersvendsdatter, om Morgenen dræbt alle sine fire Børn, Piger, den ældste i en Alder af 9 til 10 Aar, den yngste noget over 1 Aar, og derefter druknet sig selv. Hun havde Kl. 4. om Morgenen anmodet sin Mand om at begive sig paa Arbeide og formodentlig kort efter begaaet Ugierningen; thi da en Pige kom til fra Nabolaget Kl., om Morgenen laae alle Børnene døde paa Gulvet, blodige og uden Livstegn, ligesom der fandtes en blodig bile og en Tællekniv. Konen selv savnedes, men man har senere gjenfundet hendes Liig paa Bred, derne af en Øe i Gulen Elven. Konen havde stedse levet forligelig med sin overlevende Mand og været ombyggelig mod Børnene, men hun havde yttret Fryg for Mangel paa Udkomme, da Aaret tegnede sig slet, ligesom hun havde beklaget sig over sine Børns tunge, Nemme. J den sidste Tid havde hun ogsaa lidt at en i Bygden herskende Feber, ligesom et Vidne har forklaret, at hun ikke altid var rigtig i Hovedet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-09-29
Kongsbergs Sølvværk skulde efter gjentagne Storthings Beslutninger have været solgt, men da Værket i Aarene 1831 og 1832 havde givet et rigeligere Udbytte, forebyggede Kongen Salget, og det har senere stadfæstet sig, at denne Bestemmelse var til Norges Bedste. Fra Aaret 1827, da Sølv først begyndte at vise sig i Kongens Grube, og til Udgangen af Aaret 1836, blev produceret saameget, at Værket ikke, blot kunde betale den Gield, hvori det var kommen fra 1816 til 1827, men ogsaa aflevere til Statskassen en Fordeel af meer end 1 Million Daler. J Aaret 1833 er fra een af Grubberne leveret til Smeltehytterne mere Sølv end i Fortiden noget Aar fra alle Gruber tilsammen, ja selv meer end i 1762, der i Henseende til Sølvproductionen havde været det heldigste, man kjendte. Ogsaa er det mærkeligt, at netop den samme Grube, Christian den 4des eller Kongens Grube, hvori først Sølv fandtes i Norge, og som for 40 Aar siden forlodes som udtømt, har ydet den store Velsignelse og giver fremdeles lovende Udsigter. Foruden den pecuntaire Fordeel for Norge, som dette har medført, er det ogsaa et afgjørende Beviis for, at Ertserne i de Kongsbergske Gruber ikke ophøre i de større Dybder, og at de for ikke mange Aar siden ringeagtende Meninger og Værkets Vigtighed vare urigtige. – J Aaret 1837 havde Staten, et Retto Udbytte af Værket paa c. 168,800 Spd. Forlangte Jndrykkelser. Ved at læse en Afhandling, om den bør kaldes saaledes, i Dannevirkes No. 3 og 13, falder der mig en Anecdette ind, der vistnok fortjener at bringes til offentlig Kundskab, for at vise, hvilket Pedanterie det er, at ville omstøbe ældgamle Navne, og det saaledes, at de, for de Fleste, maae vorde uforstaaelige. Altsaa til Sagen. Den levede engang en Præst i Jylland, hvilken ikke kunde taale, et eneste fremmed Ord i det danske Sprog. Engang havde han noget at afgjøre med en Oberst, der til al Ulykke hedte Speckhahn. Hvad skulde Staklen nu gjøre, At skrive saaledes stred aldeles imod Nationalfølelsen og ægte Patriotisme, altsaa maatte det forhadte Navn overføres paa dansk Grund. Og, hvad formaaer ikke en fast Villie, Han skrev derfor saaledes: Høiædle og Velbaarne Hr. Oberst Fleskkok.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-09-29
En ypperlig Lecture har Dannevirke saaledes ydet og ved at oversætte og fordreie de mange Bynavne her i det Slesvigske, kun Skade, hvis Foretagendet ikke skulde vorde fortsat, saa at vi endnu længe maae savne en saa moderne og tillige fuldstændig Geographie over vor Provinds. Naar vi nu da og faa Aar, af en Fremmed vorde adspurgt: Hvor er du fra, eller, hvor gaaer Veien til den og den By, da staae vi der, som faldne fra Høgen, og maae nødvendig i vor Forbauselse svare: Jeg veed det ikke Tilforn var dens Navn saaledes; men hvad den hedder, kan jeg isandhed ikke huske. Den æree Forfatter vilde Publicum derfor være meget tak skyldig, dersom et fuldstændigt Værk, indrettet efter den udkomne Prøve, snart vilde komme for Lyset. Paa Afsætning skal der vist ikke fattes; thi, hvo ønsker ikke at kjende det Land hvori han boer, Han har engang kjendt det, siger han, men Herre Gud, nu er jo Alt forandret, der maa læres forfra. Lad os da, Høistærede, snart faae den omtalte Bog, min gamle Bedstefader længes meget efter at vide, hvad den By, hvor han er født og opdragen, skal kaldes efter hans Død.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-09-29
Svar paa den anonyme Jndrykkelse i Aarhuus Stiftstidende med Overskrift: Og dertil tie Præsterne."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-09-29
Den, der er saaledes bekjendt med det almindelige Forhold imellem Præst og Bonde, at han kan have en grundig Mening om sammes Beskaffenhed, henviser jeg rolig til den af mig, dette Forhold betræffende, i Trykken givne Fremstilling; han vil sikkert ikke, saaledes som Jndsenderen i benævnte Tidende, der finde bittre ubeføiede Angreb, men alene den nogne Sandhed uden Sky fremsat, og det paa en Maade, der passer for Øiemedet. At Præstestanden ikke har hævet sin Stemme imod min Fremstilling af det berørte Forhold, berettiger til at antage, at den troer sig bedst tjent ved ikke at søge gjendrevet, hvad den muligen forudseer der ikke vil lykkes den. Iøvrigt røber det Jndsenderens Blottelse for Kjendskab til Præsteskabet i Almindelighed, eftersom han lægger saa stor Vægt paa dets Taushed imod Modstandere af dets Attraaer, naar Talen er og at erhverve en Rettighed, en Indflydelse: det skal nok ligefuldt, af anden for dets Hensigter meere passende Vei, vedholdende søge at naae Maalet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-09-29
Hvorlunde Hs. H. Biskop Faber ved mit Skrift personligen skulde være opfordret til Gjenmæle, kan jeg ikke indsee; thi jeg (Lægmand) har jo ifølge mine eenfoldige Begreber kun henvist til et af ham udgivet Skrift: dettes Jndhold vil vist tilstrækkeligen, uden videre Forklaring, sætte Læseren istand til at bedømme, om jeg ved at henvise til Samme har argumenteret rigtigt eller ikke. Jøvrigt vil Hs. H. Biskop Faber nok fremstaae, den Mand, der kjender ham ret, vil vistnok ikke finde det nødvendigt at anspore ham til Vedholdenhed i Gjennemførelsen af den Plan, at oprette en geistlig Stænderforsamling, og at erhverve geistlig Jndflydelse. Jeg og Mange med mig havde ventet Beviis herfor i Petitioner fra ham til den Viborgske Stænderforsamling, dette maa imidlertid ikke have conveneret, men fra den Roeskildske ville de sikkert ikke udeblive.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-09-29
Den anonyme Indsender i Aarhuus Stiftstidende synes iøvrigt ikke, ved Anmeldelsen af den Durchlaucht. Stænderdeputerede Prindsen af Augustenborgs Foredrag, Præstestanden betræffende, at frygte saa meget som han vil synes (ved Anmeldelsen af min Fremstilling af Forholdet imellem Præst og Bonde) for at fornærme den hele agtværdige Præstestand, hans Jnserat vil sikkert ikke behage Præsterne, han har bidraget til at sætte Standen i et forhadt Lys hos et vidtudstrakt Publicum, og har oprippet i hvad Standen muligen helst havde ønsket hvile; han har villet klappe Standen paa Kinden, men har maaskee tillige givet samme, hvad der i den gamle danske Bibeloversættelse kaldes en Kindhest." – Jeg har uden Sky redelig fremført min Overbeviisning efter Opfordring. fra Standen selv (see min i Aarhuus Stiftstidende omtalte, Piese). Jndsenderen i bemeldte Tidende er kommen kaldet med sine bittre Draaber, der i andre Tilfælde vilde kunne være gode for Maven, men saaledes som her anvendte, neppe findes tjenlige som Lægedom. Kragsberggaard, den 22de September 1838. C. H. Hansen. Svar til Og dertil tie Præsterne vide Aarhuus Tidende No. 151.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-09-29
En Person, der ofte studsende lægger sine Hænder sammen, og kalder sig, vi Lægfolk, har fundet sig beføiet til, med Christendommen paa Læberne, at blæse Allarm i de offentlige Blade. Efterat han, neppe i Medhold af Lovene, har kaldet Jøderne Gudsfornægtere, yttrer han: "Hr. S. paastaaer, at der gives christelige Familier, som have overgivet deres Børn til Jødepræsters Veiledning, det staaer der, vedbliver han, og det kan dog umuligt være sandt, og det maa være saare let, at bevise, at det ikke er sandt." o sancta simplicitas! Ja, min navnløse Herre, det er rigtignok saare let at bevise; thi, naar man veed, at Jøderne i hele Danmark kun have en eneste Præst, er hele den rædsomme Paastand gjendreven, uden at man dertil behøver at uleilige Landets samtlige Præster. Men den ofte studsende Herre skulde have lukket sine Øine op, istedetfor at lægge sine Hænder sammen, da vilde han, istedetfor at sigte mig foret rædsomt Udsagn, have friet sig for et usandfærdigt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-09-29
Ved at gjendrive en Fredsforstyrrers odense Beskyldninger har jeg, ikke som Selvroes men som Nødværge, bl. A. tilladt mig at yttre, at ligesom jødiske Børn freqventere christne Skoler, saaledes ere der ogsaa christne Forældre, der ere fordomsfrie nok, til ikke at forsmaa Underviisning af jødiske Lærere for deres Børn. At der i begge Tilfælde blot kunne forstaaes Gjenstande, der ikke staae i umiddelbar Berørelse med Religionen, er vist, som en naturlig Selvfølge, antaget af alle, der ikke ligne den navnløse Indsender; men at de have overgivet deres Børn til Jødepræsters Veiledning, det staaer der ikke, det kan umuligt være sandt, og det er saare let at bevise, at det ikke er sandt. Randers, den 26de September 1838. A. Syskind.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-09-29
Bekjendtgjørelser. For sidste Gang. Mandagen den 1ste October opføres: Galingen, eller: Ved List seirer Kjærlighed. Lystspil i 3 Acter, Efter Kotzebue, ved Bruun. Ehlers junior, Skuespildirecteur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-09-29
At den til den 2den October førstkommende tillaverterede Auction over Kjøbmand B. J. Berendsens Fallitboes Varelager, er udsat til Torsdagen den 18de October dernæst, Eftermiddag Kl. 2, og følgende Dage, bliver herved bekjendtgjort. Aarhuus, den 28de September 1838. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-09-29
Jfølge vedtagen Bestemmelse i Boet efter afg. Frue v. Voss og forhen afdøde Mand Kammerjunker og Major v. Voss bliver Gaarden No. 58 paa Middelgade her i Byen stillet til 4de Auction til absolut Bortsalg Fredagen den 12te October førstkommende, om Formiddagen Kl. 11 i selve Gaarden. Conditionerne kunne forinden erfares hos Skifteretten. Hvilket herved bekjendtgjøres. - Aarhuus, den 28de September 1838. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-09-29
Efter Begjæring af Politiassistent Procurator Nielsen, paa Kammeradvocatens Vegne, bliver noget, afgangne Greve v. Dornath forhen tilhørende, nu den Kongelige Statsgjælddirection udlagt Gods, bestaaende af endeel Fæstehuse, beliggende i Falling og Gylling Sogne. i Hads Herred, stillet til Auction paa Hads & Ring Herreders Tingstue paa Aarhuus Raadhuus 1ste Gang Løverdagen den 13de October, Formiddag 2den -- 20de – Kl. 11. 27de 3die Conditionerne og Jordebogen ere forinden til Eftersyn hos Reqvirenten. Hads & Ning Herreds=Contoir, den 24de Septbr. 1838. Laung.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-09-29
Tirsdagen den 9de October førstk. om Formiddagen Kl. 10 bliver i Woldbyegaarden, Woldbye Sogn, NørreHerred afholdt offentlig Auction over forskjellige, Stervboet efter Godsforvalter Laurberg tilhørende, Effecter, saasom: endeel gode Meubler, Sengeklæder, Kakkelovne, Kjøkken og Bryggeredskaber, Gaards= og Avlsredskaber, 2 Kjøreheste, endeel Køer, Faar og Sviin m. m. hvilket herved bekjendtgjøres til Lysthavendes Efterretning. Nørre Herreds Contoir, den 18de September 1838. Aagaard. Jacob Daniel Wesenberg, Krigsraad, Herredsfoged i Nørhald, Støvring og Galthen Herreder. Gjør vitterligt: at efter Begjæring af Huusmand Peder Christensen Madsen af Hald Sogn og Bye, Randers Amt, og i Kraft af den ham under 11te d. M. allernaadigst meddeelte Bevilling, indstævnes herved den eller dem, som maatte være i Besiddelse af en til Pigen Karen Christensdatter (til hvem Citanten nu er Ægteviet) fra Jens Jonassen i Hvedsteen By den 15de Juni 1811 udstædt og den 20de Juli 1820 tinglæst Panteobligation stor 3000 Rd. D. Cour. omskreven til 105 Rigsbankdaler S. V., hvorved er givet første Prioritets Panteret i den Debitor tilhørende Andeel i Gassum Kirke med dens Tiende og Herlighed efter hans Gaards Hartkorn 4 Tdr. 6 Skpr. 3 Fdkr. 2 1/2 Alb., ligesom der og, for det Tilfælde at denne Sikkerhed ei skulde være tilstrækkelig er givet Pant i den Debitor tilhørende Gaard Hvedsteen By, Gassum Sogn, Randers Amt, med Bygning, Besætning, Ager og Eng - til at møde for Nørhald, Støvring og Galthen Herreders Ret, som holdes paa Tingstedet her i Byen den sidste ordinaire Retsdag Aaret 1839, nemlig Torsdagen den 19de December, om Formiddagen Kl. 10, for der at fremkomme med forbemeldte Obligation og deres lovlige Adkomst dertil at beviisliggjøre, da Citanten i modsat Fald, overeensstemmende med den paaberaabte Bevilling, vil paastaae og forvente meerbemeldte Obligation ved Dom mortificeret. Langdag og Forelæggelse er hævet ved Forordningen 3die Juni 1796. - Til Bekræftelse under mit Navn og Segl. Randers, den 28de August 1838. Wesenberg. (L. S.)¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-09-29
At jeg har organiseret et Institut for Drenge tillader jeg mig herved at gjøre bekjendt. For en maanedlig Betaling af 1 Rbd., 1 Rbd. 3 Mk. til 2 Rbd. gives, foruden i de almindelige Læregjenstande, Underviisning i Engelsk, Tydsk, Mathematik, Tegning samt Gymnastik. Aarhuus, den 1ste Octbr. 1838. Ludvig Lindhard. Dandse-Jnformation i Horsens.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-09-29
J Løbet af indkommende October Maaned agter jeg, efter min her i Byen tilendebragte Dandse-Coursusat indfinde mig i Horsens for at give Information i Dands; hvilket foreløbig bekjendtgjøres til Underretning for de ærede Familier, som have lovet at betroe mig Deres Børns Veiledning. Aarhuus, den 28de Septbr. 1838. S. Bay, Dandselærer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-09-29
Skivestydning ved Spørring. afholdes Mandagen den førstkommende 8de October over 8 a 9 Gevinster af nyt forfærdiget Sølvarbeide, af Værdi 70 a 80 Rbd. Ethvert Lod betales med 1 Rbd. Distanen bliver for Riffel 130 og Glatbosse 80 Alen. Lysthavende ville behage at møde Kl. 8 om Formiddagen. Randers, d. 27de Septbr. 1838. N. Mørup.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-09-29
Chocolade udarbeidet til den fuldkomneste Fiinhed i P. Chr. Deichmanns Fabrications=Handels=Damp=Chocolade=Fabrik Elisabethsminde ved Kjøbenhavn, erholdes til Fabrikpriser hos Hr. Chr. L. Schmidts Enke, 1 L. P. Schmidt, - A. W. Stigaard, i Aarhuus. - S. Lind. N. Malling, og - Chr. Christensen. - H. Jespersen i Skanderborg, - C. W. Høyer i Horsens, - J. C. Boesen i Veile, - H. Levin i Fredericia, - C. F. Müller i Colding, - L. Frandsen i Ribe, - F. C. Bruun, Adr. Hr. C. Hoffmann i Varde, 1/2 P. F. Nyboe i Ringkjøbing, - Colding i Ebeltoft, - J. S. Philipson i Callundborg, J. Bruun i Nykjøbing i Sielland.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-09-29
Det bemærkes, at Chocoladen fabrikeres ved Paavirkningen af en Dampmaskine til 6 Hestes Kraft, i dobbelt tillukkede og ved Damp opvarmede Pander, i et dertil indrettet Værelse der er afsondret fra Dampmaskinens Locale, at der paa det omhyggeligste sørges for at Jngredientserne ere af bedste Sort og staae i et passende Forhold til hverandre, samt at Fabricatet i enhver Henseende er smagfuld udstyret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-09-29
Trykt i Aarhuus Stiftsbogtrykkerie. Fra 1ste October boer Branddirecteuren for Aar, huus og Skanderborg Amter i sin gamle Bolig paa Skolegaden No. 35. Hos P. Jensen i Ebeltoft. er nylig arriveret poleret Jagtkrudt, Patent=Hagel i alle Rummere samt Knaldperler, som Alt udsælges til de billigste Priser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-09-29
Sammesteds kjøbes Faar- og Lamme-Uld til de høie ste Priser muligt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-09-29
Jagten St. Jörgend, Capt. S. M. Sørensen, bliver og 8 a 10 Dage færdig til at afseile fra Altona hertil med Stykgods. Aarhuus, d. 29de Septbr. 1838. A. Thomsen, Mægler. Paquetten Maren Cathrine, Skipper N. Falslew, bliver seilfærdig til Kjøbenhavn Onsdagen den 3die October, og medtager Fragtgods og Passagerer. Leievagningerne No. 301 ved Agen og No. 755 & 75. i Grønnegade kan til førstkommende Flyttetid erholdes tilleie, naar derom afhandles med Eieren.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-09-29
Fra Undertegnedes Marker, er Natten mellem den 24de og 25de dennes, borttaget: En sort Hoppe med nogle faa hvide Haar paa Selestedet, 5 Aar gammel, 9 Qvarteer 4 Tommer høi, tilhørende mig Søren Miller, og en lyserød Hest, lidet strigelblisset, 6 Aar gammel, omtrent 9 Qvarteer 3 Tom. høi, tilhørende mig Peder Busch. For Opdagelsen af disse Bæster loves en passende Douceur. Skindberg pr. Greenaae, den 26de Septbr. 1838. Søren Miller, Peder Busch, Gaardmænd.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-09-29
Subskription paa den roeskildske Stændertidende modtages af Jessens Boghandling.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-09-29
Skudsmaalsbøger. At de befalede, med trykte Paginger forsynede Skudsmaalsbøger, der ifølge Overdragelse af det kongl. dansk Cancellie ere trykte paa Undertegnedes Forlag, ere at erholde i complet Stand for den anordnede Betaling i Aarhuus i Jessens Boghandel, i Horsens hos Hr. Boghdlr. Rosing, i Randers hos Hr. Stempelpapirforh. Evaldsen, i Greenaae hos Hr. Stempelpapirforh. Schmidt, i Ebeltoft hos Hr. Procurator og Stempelpapirforh. Seidelin i Skaanderborg hos Hr. Apotheker og Stempelpapir forh. Seidelin, i Ribe hos Hr. Bogh. Termansen, i Varde hos Hr. Bogh. Bager, i Kolding hos Hr. Bogh. Meldrup i Ringkjøbing hos Hr. Stempelpapir forh. Munksgaard, i Holstebro hos Hr. Bogh. Aalkiær, i Lemvig hos Kjøbm. Winkels Enke, i Veile hos Hr. Stempelpapirforh. Gylding, bekjendtgjøres herved. Kjøbenhavn, den 21de Septbr. 1838. F. V. Soldenfeldt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-09-29
Danmarks store og udødelige Geni. B. Thorvaldsen, Levnet, samt Beskrivelse over Høitidelighederne ved hans Ankomst i Sundet paa Kjøbenhavns Rhed, samt hans Indtog i Hovedstaden. 8 s. Puritanerne. Opera i 3 Acter, 3 Mk. Baumgartner, Haandbog i den specielle Sygdoms= og Helbredelseslære. 1ste Hefte. 6 Mk. ere at faae hos S. Warberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-10-01
No 160. Mandagen den 1ste October. St.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-10-01
Den til Forsendelse med Brevposterne Kongelig allernaadigst allene privilegerede Stits-Tidende. Aarhuus Redigeres og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-10-01
Fra Paris meldes under 22de Septbr. De diplomatiske Forhold imellem Frankrig og Neapel ville snart atter knyttes. Til Gesandt ved det herværende Hof er Hr. Ludolph bestemt, til vor ved det neapelitanske Hof er Baron Mortier bestemt; man skal imidlertid have overladt Kongen Valget mellem denne Sidste og Hr. v. Rumigny. - General Bugeand skal, paa en Vens Raad, som han traf i Limoges, maaskee ogsaa efter en Adjutants Raad, som han Reisende med Dampskibet Dania. Fra Kallundborg til Aarhuus: Kammerraad Poulsen, Studios. theol. Hagen, Fru Bagger, Krigsraad Lumholdt, Adjunct Kemp, Kjøbmand, Hartvigsen, Mad. Wulff berg, Kjøbmand Sørensen, Fuldmægtig Berg, Hestehandler Petersen, Slagter Strauch, Underofficeer Svendsen. - Til Samsøe, Proprietair Malling. Fra Aarhuus til Kallundborg: Justitsraad Herredsfoged Fischer med Frue, Enkefrue Lützhøft, M. Lützhøft, Kjøbmand Joh. Agerup, Pastor Hansen, Seminaristerne Giebenhausen og Andersen, Candidatus theolog. Bruun, Enkefrue Meyer med Datter, Cand. jur. E. v. Rosenørn, Jfr. S. Krøyer, Generalinde v. Christensen m. Datter, Forstrandidat Klumer, Frøken Schrippain, Jfr. Sjørsleff, Skolelærer L. Olsen, Provstinde Begtrup, Jfr. A. Sodberg, Cand. theolog, Høegh=Guldberg, Sømand J. P. Alrøe. Forlangte Jndrykkelser. De faaer alligevel en Øresigen, Hr. D., kanskee to Det var ikke Johannes, men Peder, der gav det i Deres Jnserat først citerede Svar. (Der har De nu een paa det høire Øre.) Det var heller ikke Herodes, men Pilatus, som modtog det andet citerede Svar. (Der har De een paa det venstre.) Og hvis De ei kan tilfredsstillende opløse en Knude som denne: "En selbst und der Zufall ist Herr seines Schiksals, og dernæst, bringe denne Sætning i Harmoni med Gott ist die Liebe" og die all gutige Versehung (Vorsicht); saa faaer de kanskee een eller flere til. Hvormange heraf Deres Afskriver kan have fortjent, er De vel saa god at afgjøre med ham. Gammel Skolemester. Motto: Naar Dig Nogen Karper byder, Og Du faaer kun tørre Jyder, Bliver Du lidt flan derved; Men har Du en sulten Mave, Og ei anden Mad kan have, Gaaer den tørre Jyde ned." Wessel. Naar De, Hr. Procurator Anchersen, i Kraft af Deres, Dem selv ikke ubekjendte, juridiske Dygtighed, og med den Dem egne ikke ubetydelige Dristighed tør fremstaae for Publicums Domstol med en Fortælling, Opfordring, o. s. v., som den De har behaget at opvarte hed i dette Blads No. 142, da maa De ikke slaae om Den med saa intetsigende Udflugter, som de Deres Velædelled har opstillet i No. 156; thi De maa som Procurator holde Dem til Sagen, og ikke af Krogveie snige Dem ud fra Behandlingen af den Opgave, De – maaskee af Forledelse – udkrammede til Opløsning paa Offentlighedens Vei. Følg De derfor kuns min Opfordring, og fortæl efter virkelige Data de yderligere factiske Omstændigheder ved den Logn eller Sandhed, som De i Deres Udbrud har paahængt Peder Laursen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-10-01
Dersom De ellers en anden Gang i Deres Embeds iver har Noget at sige imod tredie Mand, saasom: om ulovlig Udlaan af Protocoller, om nredelig Udtælling af Testespenge o. s. v., da navngiv De kuns Manden, som De stikler paa, han vil da sagtens med aabent Visir, umage sig for at give Dem et Svar, som Den ved Deres Jver for Publiciteten virkeligen fortjener.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-10-01
Trykt i Aarhuus Stiftsbogtrykkerie. Jndsendt Spørgsmaal. Er Enhver som er Testes ved Skifter og Auctioner med flere Forretninger, hvor Testesgebyhr beregnes, berettiget til, enten i det Hele eller for en Deel, at fordre sig samme udbetalt, hvad enten de som Testes brugte Mænd staae i Tiendeforhold til vedkommende Embedsmand eller ikke, Dette Spørgsmaal ønskes besvaret af Hr. Procurator Anchersen i Veile, der, som det synes Spørgeren, interesserer sig for denne Sag.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-10-01
Bekjendtgjørelser. Thorvaldsens Museum.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-10-01
J det man herved kundgjør dem, som have tegnet sig for et treaarigt Bidrag til Museets Oprettelse, at Bidraget for det andet Aar nu vorder opkrævet, tilføies, at De, som hidtil ikke have meldt sig som Deeltagende, men nu ønske at medvirke til denne Sags Fremme, kunne anmelde Deres Bidrag enten paa det nærmeste Postcontoir eller den nærmeste Amtstue, da de Herrer, Amtsforvaltere og Postmestere antages velvilligen at modtage og hertil indsende deslige Anmeldelser, som ogsaa directe, i ufrankerede Breve kunne indsendes til undertegnede Committee.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-10-01
Committeen for Oprettelsen af Thorvaldsens Museum, den 29de September 1838.