JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-06-08
J Gaarden N 618 paa Vestergade kan den Leilighed som S. T. Frue Overkrigscommissairinde Secher beboer, erholdes tilleie Michaeli Flyttetid d. A. M. H. Ring. Øverste Etage i det mig tilhørende Sted 3 197 paa Volden, bestaaende af 3 Værelser med Kjøkken, Spisekammer, Pigekammer, og Plads til Jldebrændsel, kan strax eller til Michaeli=Flyttetid dette Aar erholdes tilLeie. Man behager herom at henvende sig enten til Undertegnede eller min Svigersøn Skomagermester Stougaard. Aarhuus, den 19de Mai 1841. J. Overlade. Paquetten de tvende Søstre, Skipper J. K. Hansen, afseiler til Kjøbenhavn snarest muligt, medtagende Passagerer og Fragtgods.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-06-08
Et Huus i Lemming Bye, med tilhørende Haugeplads, kan erholdes tilkjøbs af Eieren, Niels Christian.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-06-08
Paa Veien mellem Egaabroe og Følle=Mølle er den 27de Mai tabt en blaa Reisekappe fodret med Skind, som Finderen, imod en brillant Douceur, vil behage at aflevere enten paa Adressecontoiret i Aarhuus eller hos Vognmand P. Bonde i Grenaae.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-06-09
1841 No. 97. Onsdagen. den 9 Junii. Den til Forsendelse. med Brevposterne Kongelig allernaadigst alene privilegerede Aarhuus Stiftbeidende Redigeres og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-06-09
Fædrelandet. Den store Militaircommissions langvarige Forhandlinger have endnu ikke ført til noget Resultat. J Fædrel." læstes nylig desangaaende: "Armeen har Grund til at vente, at der gjøres en Ende paa den nuværende for dem alle saa høist piinlige Stilling: det allerede i Forveien mere end langsomme Avancement er næsten reent hørt op, de Gamle eller Svagelige, der ellers i Gierningen vilde erkjende Nødvendigheden af at trække sig tilbage, mene, at de skylde sig selv at oppebie den store saa længe bebudede Forandring, og blive derfor staaende, ligesom Regimenterne synes at raisonnere paa samme Maade med Hensyn til dem, de ellers kunde finde Anledning til at indstille til Afskeed. Det behøver ikke at bevises, at denne Omstændighed i Forening med den Uvished, der hviler saagodtsom over enhver Officeers Skjæbne, idet Spørgsmaalet gjelder hans hele militaire Existence, indvirker nedslaaende og forstemmende paa Armeen, der i intet Land efter mere end en 25aarig Fred har en misundelsesværdig Stilling. Hele Folket har Ret til i sin Sikkerheds, i sin NationalbevidsthedsNavn, at fordre af sin dyrtbetalte Bestyrelse, at den foretager de fornødne Skridt til at sætte Landet i en forsvarlig Tilstand; og en eensidig Militaircommission med en Redactionscomitee, der efter Aar og Dags Forløb intet Resultat er kommet til, skjøndt der er kongelig befaling for, at de skulde have tilendebragt deres Forhandlinger for 11 Maaneder siden, maa antages at have aflagt tilstrækkelige Beviser for, at dette Skridt ikke har ført til Maalet."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-06-09
Det er saa langt fra - hedder det i Aalb. Avis -at den Mand der leiede Dampskibet "Malm, for at bringe de nyligt udtrukne Lotterinummere til Hamborg, derved har intenderet noget "Bedrageri, som han af "Dagen" først sigtedes for og som man i det første Øieblik vel ogsaa maatte have ham mistænkt for, at han endog meget mere kan siges ved sin Handling at have lagt en meget ædel Tænkemaade for Dagen. Sammenhængen, der fra authentisk Kilde er os meddeelt, er nemlig denne: J Hamborg bestaae de saakaldte forbudte "Wettcomptoire", der colligere paa de Nummere, som udkomme i det danske Tallotteries Trækninger. En af disse Establissementers Eiere havde forlænget Colligeringen hos sig til Onsdag Aften, hvorved han meget skadede den anden eller de andre af hans Collegar, der kun havde Colligering, til Tirsdag Aften. En Søn af en af de andre Entrepreneurer, der saae, hvormeget hans Fader leed herved i sin Ræring, gjorde denne skadende Concurrent opmærksom herpaa og bemærkede tillige for ham, hvilken Risico han udsatte sig for, idet det let kunde tænkes, at Nummerne om Onsdagen kunde ved Reisende blive bekjendte i Hamborg. Den Anden vilde imidlertid ikke laane Øre hertil, og da Sønnen af den omtalte Concurrent saae, at alle Anstrængelser vare forgiæves, reiste han hertil, leiede, som bekjendt, "Malm og naaede saa tidligt Hamborg, at han i den omhandlede Collection endnu kunde faae alle udtrukne 5 Rummere besatte, hvilke han imidlertid dog ikke lod besætte anderledes, end at han kunde have sin Udgift med "Malm og Reisens øvrige Omkostninger dækkede, hvorpaa han begav sig hen til sin haardnakkede Concurrent og viste ham, at det havde staaet i hans Magt, totalt at ødelægge ham, at han imidlertid kun havde villet give ham en Lære for Fremtiden og haabede, at han nu holdt op at trodse Faderens Velfærd. Neppe kunde nogen Søn i en saadan Stilling have handlet mere honnet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-06-09
Helsingørerne feirede 28de Maisfesten paa tog Steder, nemlig inde i selve Byen og ude i Skoven.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-06-09
Blandt Deeltagerne i førstnævnte befandt sig ogsaa Hr. Lehmann, for hvem en Taast blev udbragt af Kbm. Thune. Derefter udbragtes af Kjøbmand Bay en Skaal for Helsingørs selvstændige Borgere. Etatsraad Stenfeldt erklærede, at han ei istemte Bays Jndledning. Denne fandt sig derved foranlediget til at yttre sig skarpt mod Stenfeldt, men proponerede dog hans Skaal, og skjøndt dette skete i Ord, der ei fandt almindelig Gienklang, optoges Skaalen med gjentagne Yttringer af Velvillie. Da Stenfeldt, derpaa udbragte en Skaal for Byens Suppleant Kammerraad Schmidt, tilkjendegav han Selskabet, at den valgte Stænderdeputerede Skibsklarerer Kirck, der ligesom Suppleanten vare inviterede, havde undskyldt sig paa Grund af at han allerede forud havde tegnet sig til Landboernes Fest, hvorhos Taleren yttrede, at Kirck nu maatte selv bedømme, om hans Udeblivelse kunde stemme med den Opmærksomhed han skyldte Selskabet, der bestod af en heel Deel af hans Vælgere. Orla Lehmann tog til Gjenmæle, mod den Maade, hvorpaa en fraværende Meddeputeret var bleven angrebet af sin beseirede Valgconcurrent. Han holdt sig forvisset om, at Kirck ikke havde gjort noget der kunde nedsætte ham i hans Medborgeres Agtelse og Hengivenhed, og at han i Tiden ved sin stænderske Færd vil retfærdiggjøre den Tillid som den anseete By havde viist ham, og i sin Overbeviisning herom udbragte han Kircks Skaal. (Uddr. af Dan.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-06-09
Festen var bleven aabnet ved nogle Mindeord til Frederik den Sjettes Jhukommelse, fremsagte af Statsraad Stenfeldt. Efter en Sang: 17de Mai 28de Mai udbragtes et Længe leve for Hs. M. Kongen!" Skaalen for Fædrelandet lød saaledes: Vort Selskab bestaar af Aristokrater og Demokrater, Liberale og Royalister, men et ere vi Alle: vi ere Danske med Liv og Sjæl!" – Skovfesten bivaantes af 5 til 6000 Mennesker. Midtpunctet for Festligheden var en Dandsesalon, 60 Al. lang og 18 Alen bred, smagfuld decoreret og oplyst, med Gallerier paa Siderne og i den øverste Ende en høi Terasse, paa hvilken var anbragt Frederik den Sjettes Büste. Over Indgangen til Salonen var et Transparent med Hs. M. Kong Christian den Ottendes Navnetræk. Foruden denne Salon vare endnu to andre aabne Dandsesaloner arrangerede i Skoven, som var oplyst med couleurte Lamper. Flere Taler bleve holdte og Sange afsjungne, og til Slutning, om Natten Kl. 12, afbrændt et smukt Fyrværkerie. (Hls. Av.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-06-09
Sorøe Amts landoeconomiske Selskab afholdt en Generalforsamling den 25de Mai. Ved denne blev der af flere Medlemmer meddeelt Beretning om Forsøg anstillede med Havre, ved hvilke det har bekræftet. sig eller er i det mindste bragt til en høi Grad af Sandsynlighed, Hvad der tidligere havde været meget omtvistet, at nemlig Heire, som af Nogle afskjæres i det Aar, i hvilket den udsaaes, saaledes at den ikke kommer til at sætte Stilke, i næste Foraar enten frembærer en Vippe af Rugens Beskaffenhed, eller sindes forvandlet til Havre, forsaavidt den udholder Vinteren, i hvilken dog mange af Forsøgplanterne ere døde. Nye Forsøg anstilles i indeværende Aar paa flere Steder med den muligste Forsigtighed i Henseende til Planternes Jdentitet, og nærmere Resultat kan ventes i næste Foraar. (Dan.)¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-06-09
J Corsaren" læses Følgende: "Det er dog næsten bedrøveligt, sagde forleden en Bonde fra Bjernede til sig selv, nu er det over 5 Maaneder siden der første Gang blev lyst fra Prædikestolen for mig og Maren, og endnu ere vi ikke blevne gifte, ja, hvad endnu er bedrøveligere, der er ikke engang lyst anden Gang for os. Præsten siger, at han ikke behøver at holde Gudstjeneste, uden der i det mindste er tre Mennesker i Kirke foruden ham og Degnen; og der har nu i de sidste 23 Søndage, foruden de andre Helligdage, ikke været det fuldstændige Antal, skjøndt Pigen og jeg gaaer der hver evige Gang. Jeg er en fattig Mand og har ikke Raad til at give Kongen 25 1 for et Kongebrev, og bliver altsaa formodentlig aldrig gift, med mindre enten Gud eller Kongen skulde forbarme sig over mig og forflytte Præsten. (Da Bjernede virkelig er en sjællandsk Sogne by, der ligger en Miilsvei fra Sorø, vil vedkommende Præst ventelig drage "Corsaren" til Ansvar for denne Anecdote, der dog saa gandske savner Sandsynlighedens Præg.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-06-09
Paa Stubbekjøbings Rhed indtraf forrige Onsdag en Begivenhed, der nær havde faaet en meget sørgelig Ende. En Skipper Sørensen, hvis Skib ligger langt ude paa Rheden, vilde nemlig seile hen til en Bekjendt, hvis Skib laae mere østlig; men da det var en haard Kulling, og Strøm og Vind imod, vilde han, efter at have gjort nogle forgiæves Slagbouge, igjen lægge ombord i sit eget Fartøi. Ved denne Leilighed kom Baaden, som havde tvende Smaaseil, til at hænge med det agterste Vant paa Skibets Ankerflig, hvorved den stærke Strøm og Vind Baaden, tvers foraarsagede at den fyldtes og kantrede. Skipperen, som har et Træbeen, fik imidlertid fat i Rystet paa Skibet, og en Matros, som han havde med sig, greb igjen fat i ham, og entrede paa Skipperens Opmuntring op over ham og kom ombord i Skibet. Nu skulde denne tilligemed de to andre paa Skibet værende Matroser hale Skipperen ombord; men da de efter flere Forsøg ikke kunde hive ham op (hvilket sandsynligviis maa tilskrives deres Forskrækkelse, da det ellers ikke godt kan forklares, at de Trende ei kunde hæve den ene Mand op,) raabte denne, at han igjen vilde gribe fat i Baaden, som var bleven hængende ved Skibet, og at de skulde sætte Nødslag til, for at Nogen kunde komme dem til Hjelp. Derpaa slap han Rystet, som han havde holdt sig i, og greb fat Baaden, der ved denne Bevægelse løsnede sig fra Skibet og drev med Strøm og Vind. Heldigviis bemærkedes Signalet, hvorpaa Lods Hans Hansen, Baadfører Ole Bagge og Sognefoged Jørgen Stub fra Bogøe og en Mand fra Byen gik i Førstnævntes Baad og seilede til Skibet, hvor de bleve underrettede om Ulykken, hvorpaa de igjen seilede for at lede efter Skipperen, hvis Baad imidlertid havde fjernet sig betydeligt. Denne fandt de ogsaa i Sortsø tab, hvor de vare saa heldige at bjerge baade Mand og Baad. Da de kom til denne raske Sømand havde Baaden, allerede gaaet 3 Gange rundt med ham, og ligesom de vilde gribe ham kantrede den fjerde Gang, saa at de troede Manden forloren; men lidt efter kom han op paa den anden Side, idet han udbrød: "Her har J mig igjen!" Han havde dengang ligget halvtredie Time i Vandet. (Loll. F. St. T.)Med den Flensborger-Husumer Jernbane er det nu endelig kommet saavidt, at derover er udkommet et Prospectus, og at Actielegningen begynder den 10de Junii. Til Banens Anlæg behøves der 6500 Actier a 100 Species. Fra Flensborg til Husum bliver Jernbanen 5 1/2 Mile lang. Efter Beregningen vil Anlægscapitalen (650,000 Species) kunne indbringe, alle Udgifter fradragne, et aarligt Overskud af c. 9 1/2 PC.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-06-09
J Flensborg tog nylig en Snedker Livet af sig paa en egen Maade. Da han Pintsedag havde spiist til Aften med sin Familie gik han ind i sit Værksted, og stroede Krudt paa sin Høvlebænk, som han ved et Rør tænkte at ville sprænge sig i Hjernen. Men Skuddet feilede og rev ham kun bort den ene Kind. Under store Smerter døde han først nogle Dage efter. Hidtilv. Directeur for den næringsdrivende Læseforening i Rendsborg, den nu til Toldforvalter i Neustadt kaldte Capt. v. Conring, modtog ved sin Afreise dertil, som Anerkjendelse af hans Fortjenester, af Foreningen og hans øvrige uegennyttige Virken for det Offentlige, navnlig for den projecterede Kolding-Altonaer Chaussee, en Sølv Ærespokal, samt Diplom som Læseforeningens Æresmedlem. (Jzh. Av.)J Vedtoft Præstegaard ved Haderslev er gjort Jndbrud og bortstiaaalet bl. M. en Guld Brystnaal med emailleret Jndskrift: "Elsk Dyden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-06-09
J Løverdags afbrændte den for ikke længe siden opbyggede Veirmølle ved Landsbyen Høien, 3/4 Miil fra Veile. Foranledningen til Branden skal have været en Mangel ved Stopperen, der i det haarde Veir ikke var istand til at standse Møllevingerne, og saaledes foraarsagede en Selvantændelse. (Veile Av.,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-06-09
Af Præsten i Haslund læses følgende bemærkning i Randers Avis: "Det er vitterligt, at sidste Fredsslutning mellem Kongen af Danmark og Kongen af Preussen blev, paa Kongen af Danmarks Vegne, truffen og sluttet af Geheimeconferentsraad, Greve af Hardenberg-Reventlov paa saadanne Vilkaar, at derved nogle Millioner idetmindste vel torde ansees sparede for Danmark, saasom Preussen med ikke let forkastelige Grunde kunde have paastaaet Erstatning for de Tilberedelser, som vare blevne en Følge af Danmark foregaaende Krigserklæring. Og dog kaldes ovenmeldte Greve – i Fædrelandet Nr. 520: en Mand, der aldrig paa nogen Maade har gjort sig fortjent af Landet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-06-09
Skibs=Efterretninger. J Fredags Aftes faaes et Skib for Steenberg Strand udenfor Revlen, og Mandskabet reddede sig med Møie i Land med Baaden; man erfarer af Folkene, at det var Galeasen, Louise", Capitain Michaelis, der efter Sigende har været nødsaget til at forlade sit Skib, som var meget læk, i synkefærdig Tilstand med en kostbar Ladning Stykgods, bestaaende af Kobber, Blye, Viin, Caffe, Olie m.m. Fartøiet, der kom fra London og var bestemt til Hjemstedet Stettin, drev strax efter at Mandskabet havde forladt samme, ud efter, og man veed ikke om det senere er sunken, eller er drevet nogetsteds ind paa Kysten. (Th. Av.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-06-09
Copulerede. J Randers den 5te Juni, Dirigerende Stabsofficeer for Veitjenesten i Danmark, Jngenieur Major Otto Emil v. Schlegel, R. af D. og Dannebrogsmand, og Frøken Sophie Lorenz. - J Løgsted, Kirke den 4de Juni, Kjøbmand M. Bjørn og Jfr. Sophie Sand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-06-09
Aarhuus. Aldrig saasnart havde man her i Dag morges erfaret at Auditeur Roulund, den hæderligt bekjendte Stænderdeputerede, var kommen hertil i Gaaraftes, for man fra alle Kanter kom hverandre imode med Onsket om at give denne Folkets Mand et offentligt Beviis paa den Høiagtelse man almindeligt nærer for ham her i Provindsen, men desværre var han allerede bortreist igjen førend det blev udført.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-06-09
Dampskibet var endnu ikke kommet hertil ved Avisens Slutning, Aften Kl. 8. Med Paquetten A. S. Ørsted fra Kjøbenhavn: Commandeur og Ridder af Dannebrogen T. J. Lütken med Familie og Domestikker, Madame Brynning m. Datter, Jomfruerne Røse og Rehoff, Studenterne Sehestedt og P. Mazanti, H. Hansen, Particulair Nathansen, J. Grestrup, Madame Jensen, S. Elling, C. Christensen og F. Larsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-06-09
Bekjendtgjørelser. De Ærede, saavel budne som uindbudne, der ledsagede vor afdøde Fader og Svigerfader Kjøbmand M.B. Giern til hans Hvilested, modtage herved den hjerteligste Takaf den Afdødes Sønner. og Svigersønner.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-06-09
Førstkommende 24de Juni, om Formiddagen Kl. 11, afholdes atter en Forsamling til Hesteavlens Fremme for Beboerne i Ribe, Haderslev og Weile Amter hos Gjæstgiver Madsen i Colding. Forsamlingen ønskes saa talrig som muligt, hvor tillige nogle Hingste vilde blive præsenterede Committeen til Hesteavlens Fremme. Spreckler. Thomsen. Schulz. Hansen. Nathansen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-06-09
J Overeensstemmelse med Forordningen 27de Septbr. 1799820, bringes herved til offentlig Kundskab, at i en mod forhenværende Redacteur af Bladet Kjøbenhavnsposten, Candidatus juris Jens Finsteen Gjødvad, for Overtrædelse af Anordningerne om Trykkefriheden anlagt Justitssag, i hvilken inden den Kongelige LandsOver- samt Hof= og Stads=Ret under 30te Novbr. 1839. saaledes er kjendt for Ret: Tiltalte, Candidatus juris Jens Finsteen Gjødvad, bør til Kjøbenhavns Fattigvæsens Hovedkasse bøde 500 20 Sølv, samt efter udløbet af den Tid, i hvilken han ifølge Høiesteretsdom af 12te April d. A. er underkastet Censur, fremdeles være Censur undergiven i 3 Aar. Saa betaler han og alle af Actionen flydende Omkostninger, og deriblandt i Salair til Actor, Cancelliraad og Procurator Payngk, 15 2 Sølv. Den idømte Mulct udredes inden 10 Dage efter denne Doms lovlige Forkyndelse, og iøvrigt at efterkommes under Adfærd efter Loven; er Torsdagen den 3die Juni afsagt følgende Dom i Høiesteret: "Candidatus juris Jens Finsteen Gjødvad bør bøde 500 2 Sølv til Kjøbenhavns Fattigvæsens Hovedkasse, samt være den i Forordningen af 27de September 179920 fastsatte Censur undergiven i 3 Aar. I Henseende til Actionens Omkostninger bør Lands-Over= samt Hof= og Stads=Rettens Dom ved Magt at stande.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-06-09
Salarium til Advocat Buntzen for Høiesteret betaler Tiltalte 30 2 Sølv. Høiesterets Justitscontoir, den 3die Juni 1841. Hammerich.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-06-09
I Sagen Js sig, Kjøbmand Ring af Skive Veirmølle, contra: Krigsraad Districtschirurg Lumholdt i Skive, blev i Skive Bytingsret, Fredagen den 28de Mai 1841, afsagt Dom, hvoraf Slutningen lyder saaledes: Thi kjendes for Ret: Jndstævnte, Districtschirurg Krigsraad Lumholdt af Skive, bør til Skive Kjøbstads Fattigkasse erlægge en Mulct af 100 21 Sølv, samt være den i Forordningen af 27de Septbr. 1799, 20 paabudne Censur undergiven i eet Aar. Følgende Passus af et under Overskrivt: Jndsendt, i Viborg Stiftsavis for 1840 Ms 131 indrykket anonymt Jnserat: "Hvorvidt Møller Ring har hele Brød i Posen eller ikke vil bedst kunne opdages, naar en Consumtionsbetjent fik fast Post paa Skive Veirmølle. J flere Aar har man med Længsel imodeseet en saadan offentlig Foranstaltning, og forunderligt nok at samme ikke er truffet – eftersom Statens Jndtægter neppe vilde forringes derved!" samt Jndstævntes Yttring i hans Skrivelse til Skive Kjøbstads Forligelsescommission af 6te October 1840 saalydende: "jeg anseer det for at være under min Værdighed at indlade mig paa nogen Forligsprøve med Møller Ring, mortificeres, og bør ikke komme Citanten Kjøbmand Ring af Skive Mølle til Forkleinelse paa nogen Maade. Jndstævnte bør til Justitskassen erlægge en Mulct af 4 2 Sølv. Saa bør han og til Citanten betale Sagens Omkostninger med 20 3. At efterkommes inden 15 Dage efter denne Doms lovlige Forkyndelse under Adfærd efter Loven." Horn. Dette bekjendtgjøres herved ifølge Forordningen af 27de September 1799 § 20. Skive Byskriver-Contoir, den 1ste Juni 1841. M. Hansen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-06-09
Ifølge Bestemmelse under Skiftet efter afdøde Gaardmand Søren Nielsen Rug, bliver den Boet efter bemeldte Afdøde tilhørende Gaard i Ulstrup, Ørum Sogn, Randers Amt, stillet til Bortsalg ved 3de Auctioner, der afholdes de 2 første paa Grenaae Raadstue og den 3die i selve Gaarden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-06-09
Onsdagen den 30te d. M. 14de Juli d. A. ) Formiddag Kl. 10. 28de Juli d. A.) Gaarden staaer for Hartkorn, Ager og Eng 5 Tdr. 4 Skpr. 3 Fdkr. 2 1/4 Alb., Skovskyld 1 Skp. 2 Fdkr. Den har et Tilliggende af 80 a 90 Tdr. Land, for Størstedelen gode Jorder, god Høeavl og overflødigt Tørveskjær. Ved Gaarden kan holdes en Besætning af 6 a i Heste, 8 a 10 Køer, 10 Unghøveder, 30 a 40 Faar. Bygningerne ere i god Stand, og Jorderne i ordentlig Gjødningsstand og Drivt. Afgrøden paa Marken følger med i Kjøbet. Endvidere bortsælges ved bemeldte Auctioner 3 Torve- og Hedelodder i Ramten Hede og Mose og Boets Rettighed til en fjerde Lod sammesteds. Naar 3die Auction over de faste Eiendomme er afholdt, begynder Auctionen over Boets Besætning af Heste, Køer, Unghoveder, Faar, samt Gaards- og Avlsredskaber, Ind= og Udboe, hvilken Auction fortsættes den 29de Juli d. A. Hvilket herved bekjendtgjøres til Efterretning for Lysthavende og Boets Vedkommende. Nørre-Herreds Contoir i Grenaae, den 7de Juni 1841. Aagaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-06-09
Efter vedkommende Udlægshavers Begjæring bliver foretaget offentlig Auction over den imellem Muurmestrene Gassum og Semberlunds Steder paa Frederiks pladsen heri Byen beliggende Byggeplads, tilhørende Kjøbmand M. Jsaacsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-06-09
Mandagen den 5te Juli, 19de dito, og 2den Aug. førstkommende. Første og 2den Auction afholdes paa Raadstuen heri Byen, og 3die paa selve Pladsen, hver Dags Eftermiddag Kl. 2 slet. Randers, den 1ste Juni 1841. G. A. Koefoed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-06-09
Creditorerne i Dødsboerne efter: 1) Røgter Peder Christensen Rude i Vester=Mølle, Fruering Sogn, Hjelmslev Herred; 2) Ungkarl Peder Jensen i Toustrup, Dallerup Sogn, 3) Dagleier Niels Jensen Horndrup i Skanderborg; Gjern Herred, og indkaldes herved, overeensstemmende med Placaten af 26de October 1792, med 12 Ugers Varsel, til inden denne Tids Forløb under Tabet af deres Fordringer at anmelde og beviisliggjøre samme for undertegnede Skifteforvalter. Skanderborg, den 21de Mai 1841. Blichfelde. Gjæstgiverie i Horsens.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-06-09
At jeg har afkjøbt Enkemadame Petersen, den hende tilhørende og paa Nørregade her i Byen beliggende Gjæstgivergaard, og at jeg med Kongelig Bevilling af 10de April dette Aar fortsætter det Gjæstgiverie som i en lang Række af Aar har været fört af Enkemadame Petersen, saadant har jeg den Ære at bekjendtgjøre, idet jeg herved tillader mig at anbefale mit Gjæstgiverie. Horsens, den 25de Mai 1841. P. I. Brøchner.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-06-09
Med en i disse Dage hertil arriveret Hamborgerfarer er endvidere indgaaet et Partie nye og priisværdige Varer, henhørende til min Handel. Disse, saavelsom endeel landvært ankomne Varer, anbefales herved. F. C. Döcker.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-06-09
Pakkasser og Foustager i alle Størrelser faaes yderst billige hos F. C. Döcker. Uld kjøbes i Partier af J. H. Agerup, ved Aaen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-06-09
God Rug. kan faaes i Tønde- og Skjeppeviis hos N. H. Becks Enke. Graveurarbeide. Saavel adelige som borgerlige Segl, Vignetter i Kobber, og ophøiede i Messing, og skjaarne i Træe, m.m., forfærdiges til Fuldkommenhed, og billig af N. Lauritzen, hos Hr. Gjortlermester J. Fugl paa Badstuegade. Graaegaard, i Thorning Sogn, Lysgaard Herred, af Hartkorn 3 Tdr. 7 Skpr. 3 Fdkr. 1 1/2 Alb., med tilhørende Kirke-, Korn- og Qvægtiende, er underhaanden at faae tilkjøbs, og kan tiltrædes saasnart ønskes. Bygningerne, der ligge midt paa Eiendommen, ere gode og vel vedligeholdte, og afgive Beboelse for en Familie udenfor Bondestanden. Agerjorden er af fortrinlig dyb Muld med Leerunderlag, og den udlagte Jord er besaaet med Kløver og Fløielsgræs. Heden, der staaer i Forbindelse med Jndmarken, er af betydelig Omfang, og afgiver god Græsning til Ungqvæg og Faar, den er af god leermuldet Beskaffenhed, og i det Hele skikket til at opdyrkes. Mergel findes flere Steder paa Eiendommen, og er tildeels afbenyttet. God og overflødig Tørveskiær haves paa Eiendommen, og Anlægget af et Teglbrænderie vilde vist svare god Regning. J en tilgrændsende Søe haves lidt Fiskerie. Af Besætning kan holdes 2 a 3 Heste, 20 a 25 Fækreature, og 40 a 50 Faar. At denne betydelig kan udvides ved fortsat Mergling og Opdyrkning af Heden er udenfor al Tvivl. Af Kjøbesummen kan en Deel blive indestaaende. Graaegaard pr. Viborg, den 2den Juni 1841. V. Lassen. Srdsalg.