Almuevennen, 1844-08-01
Efter Comiteens Jndstilling blev det vedtaget at henlægge Sagen, indtil den havde været underkastet nøiere Drøftelse. 2) Sagen i Anledning af en Skrivelse fra Politimesteren, i Horns Herred, Justitsraad Hertz, foranlediget ved den offentliggjorte Comiteebetænkning over Sagen: om Retsbetjenterne kunne tilkomme Godtgjørelse for Licitationer over Arbeide tilde mindre Landeveies Grundforbedring og Vedligeholdelse; og ved Udførelsen af Veiarbeidet paa Frederikssunds mindre Landevei, forsaavidt den sorterer under bemeldte Retsbetjents Jurisdiction. Den oplæste Comiteebetænkning billigedes eenstemmig af Raadet, som iøvrigt vedtog, at den i Nr. 111 Litr. a ommeldte Communications Skrivelse til Amtets Politimestere, ved at udfærdiges til Justitsraad Hert, gives det Tillæg, at den tillige tjener til Svar paa Justitsraadens ovennævnte Skrivelse af 13de Septbr. d. A. 3) Sagen i Anledning af en Cancelli-Circulaire af 21de September f. A., hvori Amtsraadets Betænkning forlanges over et Forslag om Emanationen af et positivt Lovbud, hvorved det gjøres de Grundeiere, som have ubebygget til Landsby Kirkegaarde stødende Jord henliggende, til Pligt at afgive samme mod fuldt Vederlag, efter lovlig Taxation, til Kirke gaardenes Udvidelse. Comiteebetænkningen, – hvori Comiteen, der erkjender det Besværlige i at erholde Jord til det ovennævnte Øiemed, og derhos gjør opmærksom paa Landalmuens Misnøie i Almindelighed med Assistentskirkegaardes Anlæg, tilraader et saadant Lovbuds Emanation – oplæstes og vedtoges, hvorefter Svarskrivelse bliver at udfærdige. 4) Sagen angaaende Revision af Helligdags-Anordningerne. Comiteebetænkningen oplæstes efterat Referenten i Anledning af den fremkomne Erindrings=Skrivelse havde bemærket, at Sagen først var kommen Committeen til Hænde 8 Dage før Raadets sidste Møde, og at den saaledes ikke for i Dag kunde være expederet. Betænkningen gaaer ud paa at vise det Ønskelige i en Revision af Helligdags-Anordningerne, hvis forældede Bestemmelser ei længere passe for Nutiden, ligesom og ved Revisionen vilde bevirkes, at alle de denne Materie vedrørende Bestemmelser vilde blive samlede under Eet, og i det Comiteen erkjendes det Umulige i ved Løvbestemmelser at frembringe sand Religiøsitet, og det Utilraadelige i at gjøre Kirkegangen for den myndige Christen til en Tvangspligt, maatte den tilraade Emanationen af en Anordning, liig den for Hertugdømmene under 10de Marts 1840 emanerede, lempet efter Forholdene i Kongeriget, som indeholdt overholdelige Strafbestemmelser. Derimod sinder Comiteen ingen Anledning til at andrage paa nogen Formindskelse i de existerende Helligdages Antal, men kun skulde den ansee Store Bededags Forlæggelse til en Søndag i Fasten for at være ønskelig, da den nu falder i Landmandens travleste Tid. Efter alt foranførte indstillede Comiteen: 1) At et Udkast til en Helligdags=Anordning for Kongeriget Danmark, liig den under 10de Marts 1840 for Hertugdømmerne emanerede og med de Modificationer, som de locale Forhold udkræve, maatte blive forelagt Provindsialstænderne. 2) At Store Bededag henlægges til en Søndag i Fasten eller hen paa Efteraaret. Raadet billigede eenstemmig denne Betænkning. 5) I Anledning af en med Stiftamtets Skrivelse af 24de October f. A. fremsendt Erindrings Skrivelse fra det kongelige danske Cancelli af 19de f. M., hvorved er begiert uopholdelig indsendt Betænkning fra Roeskilde Amtsraad over, hvorvidt det maatte være fornødent, at træffe nogen Foranstaltning, der kunde give Landpolitiet den fornødne Kraft og Virksomhed, oplæstes et Udkast til Svarskrivelse, hvori gjøres opmærksom paa, at Cancelli-Circulairet af 3die Mai 1842, hvori Betænkningen er begiert, af Comiteens Formand først er modtaget pr. Post den 2den Juli 1843 og Betænkning i Sagen fra Herredsfogden i Leire Herred først den 14de August 1843.