JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1754-03-01
Den 1 Mart. er Proviants=Forvalter Andreas Deichman Allernaadigst beskikket til at være tilligemed Cancellie-Raad. Doctor Theologiæ Johannes Otto Bang er Allernaadigst beskikket til at være Professor Theologiæ ved Kiøbenhavns Universitet; Sogne-Præsten til Budolphi Kirke i Aalborg, Hr. Henrich Bützau, ligesaa at være Sogne-Præst til Frue Kirke, StiftsProvst i Siellands=Stift og Provst i Sochelunds-Herred; Raadmand Ulrich Christian Müller at være tilligemed Vice-Borgmester i Aarhuus Niels Dahl ligesaa at være Vice-Raadmand i Helsingør; Hr. Johan Georg Ernst Bierman at være Hospitals-Præst i Ribe, Niels Jensen, Gun Stats=Tidender for Aar 1754. Gundestrup er Allernaadigst confirmeret at være Sogne-Præst til Almind og Sorslev Meenigheder i Aarhuus=Stift.
Berlingske Tidende, 1754-03-01
Den 2 Mart. er Johan Andreas Crammer Allernaadigst beskikket til at være Tydsk Hof-Prædikant.
Berlingske Tidende, 1754-03-01
Den 5 Mart. haver Hans Kongel. Majestet Allernaadigst beskikket Johan Thymen til at være Hegerider udi Herskabet Pinneberg. Den 6 Mart. er den ved Liv-Regimentet til Hest med Oberst=Lieutenants Caracter hidindtil standne Primier-Major Friderich Wilhelm von Uchterich, efter Ansøgning udi Naade med Oberstes Caracter af Cavalleriet bleven dimitteret, derimod er Premier=Lieutenant Johan Rudolph Græve af Ahlefeldt til Eschelsmarch igien til Ritmester bestilt. Fra det Siællandske National Jnfanterie Regiment, er Capitaine Frederich Kay Ahlefeldt, med Oberst-Lieutenants Caracter af Jnfanteriet udi Naade dimitteret, og Premier Lieutenant Gustav Nehrenz igien til Capitaine bleven bestilt, Capitaine Johan Christopher Laurentz af det Holsteenske Gevorbene Regiment, er til det Oldenborgske Gevorbene Regiment bleven forsat, og derhos med Majors=Caracter af Jnfanteriet benaadet.
Berlingske Tidende, 1754-03-01
Den 7 Mart. blev den Kongel. Høyeste Ræt med sædvanlig Magnificence under Monarkens egen Allerhøyeste Præsidio efter aarlig Skik aabnet.
Berlingske Tidende, 1754-03-01
De høye Herrer Assessorer vare: Ved den høyre Side Ved den venstre Side: af Thronen: 1. Hr. Geheime-Raad von Holstein, 2. Hr. Geheime-Raad von Raben. Græve til Ledreborg. 3. Hr. Geheime Conferentz-Raad og 4. Hr. Geheime Conferentz-Raad von Præsident von Reventlau. Gram. 6. Hr. Geheime-Raad von der Osten. 5. Hr. Geheime-Raad von Plessen. 7. Hr. Geheime Raad Thott. 8. Hr. Stift-Amtmand Scheel. 9. Hr. Stift-Amtmand Nissen. 10. Hr. Kammer-Herre Græve af Ranzau, 1. Hr. Kammer-Herre von Plessen. 12. Hr. Kammer-Herre Græve af Knuth. 13. - - von Stochen. 14. - Baron Wedel. 15. - - Berregaard. 16. Conferentz-Raad de Schouboe, 18. Baron Juel Wind. 17. Conferentz-Raad Basballe. Martii Maaneds 20. Etats-Raad Falsen. 19. Etats-Raad Müller. Torm. 21. - - Bartholin. Rosenkrantz. 23. - Holmsted. Munck. 25. - - Friis. 28. - - Valleur. 27. Klocher. 30. - - Luxdorph. 29. - - Raff. 32. Stampe. 31. - Hielmstierne. 34. Kammer-Junker Schach. 33. Kammer-Junker Finek. 36. Justitz-Raad Konneman. 35. Justitz-Raad Fogh. 38. - - Lassen. von Aspern, 40. = = de Klevenfelt. 39. Morten Munthe, Bredo Munthe. 41. = = de Klauman. 144. Weyse. 43. - Suhm. Koefoed.
Berlingske Tidende, 1754-03-01
Den 8 Mart. er Baron Gottfried Andreas von Adriani Allernaadigst beskikket til at være Conference-Raad. Provst Hr. Finnur Jonsen at være Biskop over Skalholt Stift. Jørgen Winstrup er Allernaadigst confirmeret at være Hospitals-Forstanderen i Weyle adjungeret og hannem at succedere.
Berlingske Tidende, 1754-03-01
Den 11 Mart. er Candidatus Juris, Johan Christopher Gramberg, Allernaadigst bestilt til at være Consistorial=Assessor og Advocatus Piarum Cansarum udi Grævskaberne Oldenborg og Delmenhorst. Den 12 Mart. har det Allernaadigst behaget Hans Kongel. Majestet at udgive en Placat angaaende Forbud Syndenfields i Norge paa smaae Last, derfra til fremmede Steder at udføre; Thi som Hans Majestet er kommen i Erfaring, hvorledes Skovene i Norge, paa sine Steder meget medtages og misbruges, ved at hugge til smaae Last saadanne unge og friske Træer, som til andet nyttigere Brug staae i Fremvext, til ikke liden Skade for Posteriteten samt Undersaatternes af Skov-Bruget dependerende Velfært og Beste; Saa haver Hans Majestæt, for saadan i sig selv ulovlig Hugst desto bedre at hemme, Allernaadigst for godt befunden, for det første og indtil videre Allernaadigste Anordning, Syndenfields udi bemeldte Rige, Norge at forbyde smaae Lasters Udførsel til fremmede Stæder; ligesom og Allernaadigst hermed bydes og befales, at fra denne Placats Publication maae ingen, hverken Kongel. Undersaatter eller andre sig understaae nogen Slags Stats=Tidender for Aar 1754. Slags smaae Last, være sig Jufferter, hugne Lægter, Aarer og de saakaldede Hjul=Træer, Haandspiger, Steeg eller Stik, Spærrer samt Copper=Spærrer, Kulter, Vinde=Bomme, Granspirer under 12 Palmer og de deraf saa kaldede Eeger, Rafter eller Skottebielker, de saa kaldede 6 til 12 Allinger, Pompe= og Rende=Træer, eller andet dets lige af hvad Navn nævnes kand, som under smaae Last er at forstaae, fra noget Sted Syndenfields til fremmede eller uden Riigs Stæder at udføre. Hvor som betrædes herimod at handle, enten med saadan Last at udsnige, eller og at angive sig dermed til Kongens Riger og Lande, men dog ikke behørigen bevise, samme der at være losset, haver ikke alleene bemelte Last, eller, naar den ikke var at anholde, dens Verdi forbrudt, hvilken deeles imellem Angiveren og andre Vedkommende, efter Placaten af 1ste Septembr. 1738. men betaler endog deraf dobbelt Told og Tiende, foruden hvad videre Straf, som efter Told-Ordningen forbrydes af dem, der maatte befindes paa ulovlige Stæder noget at udskibe. Samme Dag er Etats-Raad Seier Mahling Allernaadigst beskikket til at være Stemplet Papiers Forvalter i Danmark og Norge.
Berlingske Tidende, 1754-03-01
Den 14 Mart. haver Hans Kongel. Majestet Allernaadigst beskikket, Doctor Juris Frederich Christian Sevel til at være Søe=Krigs=Procureur. Den 22 Mart. er Mag. Søren Seerup Monrad Allernaadigst beskikket til at være Conrector Scholæ i Christiania. Nathangel Sunde at være residerende Capellan til Sunds Præstegield i Bergens Stift Frederich Astrup ligesaa at være Præst ved Kirken i Viborg Tugt- og Manufactur=Huus. Procurator Matthias Abel er Allernaadigst beskikket til at være Byefoged i Christiansand. Christian Humfred Brugman ligesaa at være Notarius, Publicus i Bergen.
Berlingske Tidende, 1754-03-01
Den 26 Mart. haver Hans Kongel. Majestæt Allernaadigst beskikket efterskrevne til at være virkelige Cammer=Raader, saasom: Cammer-Assessor og Renteskriver Johannes Ambders, Renteskriverne Jens Ebbesen; Andreas Christensen; Jens Bang; Hans Hansen; Peder Morup; Claus Olrog og Valentin Nicolaus Klagenberg. Den Martii Maaneds Den 31 Martii var Monarchens, vor Allerdyrebareste Konges Allerhøyeste Fødsels Dag, paa hvilken Hans Majestæt, til sine Rigers og Landes Velfærd og Glæde, udi all Høy-Kongel. Velgaaende fyldte sit Gloricuse Levnets 31 Aar. Hvorledes denne høye Fæst er bleven helligholdt ved Hoffet og Academiet, samt de derved skeete Avancemens, kand sees af de Danske Post-Tidender. Men de utallige Ønsker og Bønner, som Hans Majestæts troe Undersaatter for saa dyrebar en Konges uskatteerlige Liv og Velgaaende har sendt til Himmelen, ere ubeskrivelige. En Poctisk Ven har exprimeret sit Hiertes Tanker udi følgende allerunderdanigste Linier: Store Konge, Lad mig siunge Paa din Store Fødsels-Dag, Havde jeg Demostnes Tunge, Var den frie og u-forsagt. Fred og Fryd er i vort Riige, Vand-Mand fisker, Bonden saaet, Strids-Mand hviler, Lærde stride, Viisdom plantes alle Vraaer; Kiøb-Mand trygt sin Handel fører, Handværk nærer Borgerstand, Søe-Mand Skibet sikker styrer, Arbeyd føder flittig Mand; Dyd og Kunst ey Ophold feyle Udi Ære, Lære=Brød, Børn forsørges, Manddom beyle, Fædre seer paa Tarv i Nød. Der ey glemmes den Fortrængte, Der uskyldig haver mist, Arven Faderen ham tiltænkte, Og har anden Uret frist. En Stats=Tidender for Aar 1754. Enker, Faderløs, Forlatte, Den i Sorrig, Armods Baand, Skrøblig, Svage, Eftersatte Af en grum og listig Haand. Gud han frygtes, Ordet høres, Sværdet ei forgiæves er, Loven sværges, Zeptret fores, Thronen æres af enhver, Kronen ønsker Kongen leve For Sin Viisdom mange Aar, Udi Riigdom, Ære svæve, Høyhed, Lykke, Vælde stor. Dronninger De elskes, ziires, Princerne, Princesser med, Gid! Dit Huus saa evig spiires, Udi Fryd og Himlens Fred. Store Konge, Lod mig siunge! Paa vor Nordens Fryde-Dag, Da for os er fød en Konge, Alle Stænder til Behag.
Berlingske Tidende, 1754-03-01
Tydskland. Udtog af et Brev som en døbt Rabbiner, navnlig Leopold Jacob de Dors, fra Osnabrück, har skrevet til Hr. von Loen, hvoraf man vil slutte en nær forestaaende Jødernes Omvendelse. Forsynen bragte mig den 4 August. 1752 til et Redskab paa det Concilio, som den adspredede Jødiske Kirke holdte om Troen til Roda i Pohlen, og som bestod af 548 Rabbiner. Fra disse afsondrede sig 53, med et Tilhæng af 15000 Personer, og afsændte en lærd Jodisk Christen fra Pohlen over Danzig og Amsterdam til mig med en uskrømter Fuldmagt om deres 5 Troes 24 Martii Maaneds Stats=Tidender for Aar 1754. Troes Sætninger: 1) At den eene sande Guddom bestoed udi 3 Gestalter; 2) At Messias var en sand Emanuel; 3) At saadan en var sandelig J sus af Bethlehem; 4) At det gamle Testament var et Speyl paa det nye; 5.) At det hellige Evangelium var det sande Guds Ord. Den Diversitæt og de mange Tvistigheder i den Christne Kirke gjorde dem Tvivlraadige; og de forlangede af mig at undervises om den sande, og at faae de Christelige Bøger i det Ebraiske Sprog Oversadt, saa vare de færdige, at drage med all deres Eiendomme til Christne Lande til at tiene Herren. Jeg har lært meget got af min Herres Bog om den eneste Religion, og beder, at de vil tiene mig og de Jodiske Christne med deres Bistand til at faae samme Skrift i det Ebraiske Sprog oversadt udi Staden Lingen, hvorpaa jeg venter med det første deres Svar.
Berlingske Tidende, 1754-03-01
Frankrige. Da Chateletet ikke har rettet sig efter Kongens Befaling i Henseende til de af Sogne-Præsten til St. Nicolai Kirke gjorte Sacrammenternes Negtelse, men samme uagtet forfulgt Sagen, saa er nu en Forordning af Kongens Conseil bleven udstædet, hvorved alle Chatteletets Procedurer og Slutninger gjøres til intet. J Henseende til Parlementet fornemmes endnu intet Nyt, undtagen dette, at Sagen ventelig vil gaae i Langdrag, med mindre Parlamentet vil giøre et Trin, hvorved de kunde drage Kongens Bevaagenhed til sig igien. Thi det er vanskelig at troe, at Kongen vil lade sig foreskrive Love af dem som have deres heele Myndighed af Hans Souveraine Magt. Men som Hans Majestæts Meening ikke heller er, at visse uforsigtige Geistlig ved nærværende Omstændigheder skal stræbe at forlænge det Schisma der er i den Franske Kirke, saa er Hans Majestæt med sit Conseil occuperet med at hitte paa de Midler, hvorved der kunde raades Boed paa dette Onde, og man har Aarsag til at forvente et lykkeligt Udfald, og at haabe, at alle de smaa Passager, der have givet Anledning til saa mange Uroeligheder og Tvistigheder, der ere meget skadelige for Reigionen, skal i fremtiden cessere.
Berlingske Tidende, 1754-03-01
Deutsche, Topenhagener, enangen. Bereed No. 17. Anno 1754.
Berlingske Tidende, 1754-03-01
Freytags, den 1 Martii.
Berlingske Tidende, 1754-03-01
Warschau, den 9 Februar. Der am Russisch-Kayserl. Hofe gestandene Romisch-Kayserl. Gesandte, Herr General Graf von Pretlack, hat wegen einer Krankheit in Grannen ligen bleiben mussen, seine meiste Eqvipage aber ist schon hier angelangt.
Berlingske Tidende, 1754-03-01
Auszug eines Schreibens aus Livorno, vom 18 Januar. Oft folgt auf eine Begebenheit, deren Fol gen man befürchtet hat, eine andere, die som gleich zu andern Gedanken Anlas giebt. Au die Nachricht von den Anstalten, so man amKayserlichen Hofe genommen, um die Handlung dieses Staats zu vermehren, indem man dieselbe aufs genaueste mit der Handlung verbinden mol len, die in Jstrien angeleget worden, har man verschiedene Entwürse gemacht, deren Ausfuhrung eden so leicht, als vortheilhaft zu seyn schien. Man fing schon an, die Fruchte derselben zu schmecken, als die Anlegung eines Havens zu Massa, und einer grossen Landstratze, so von diesem Haven nach Moden gieng, und endlich die Anlandung einigen fremden Fahrzeuge, som berets dahin gekommen waren, den Handelslenten dieser Stadt und des ubrigen Toschanischen Staats so viele Unrube verursachten, das sie sich verbunden hielten, ihre Vorstellungen hieruber nach Wien gelangen zu lassen. Man erwartete eden den Ersolg dieser Vorstellungen, als man von dem Tractat Nachricht bekam, der zwischen dem Kayserl. und Modenesischen Hofe geschlossen worden, und als man Befehl erhielte, die Unterthanen des Herzogs von Moden in allen Desterreichischen Staaten eden soanzusehen, als Jhro Kayserl. Majestat Unterthanen. Eine so unerwartete Verande rung har verursacht, das die Furcht so gleich verschwunden ist, in der man wegen der Folge der Anstalten stand, so der Modenesische Hof zur Vermebrung der Handlung seiner Landergenommen. Sie har zugleich die Hoffnunveranlast, das die Toscanische Handlung immer mehr und mehr durch die nenen Vortheile, werde vermehret werden, die man gus der genauen Enigket dieser beyden Staaten und ihrer Nachbarschaft ziehen kann. Hiermit beschaftigen sich ihund die Kaufleute eden so sehr, als die Regierung selbst.
Berlingske Tidende, 1754-03-01
Rom, den 25 Januar. Aus Neapolis wird berichtet, dass, nachdem der Herzog Lanti Sr. Sicilianischen Majestat verschiedene alte Anspruche seiner Familie andie Krone beyder Sicilien vorgeseiget, der König demselden zwey betrachtliche Lehengter indessen Staaten, so auf 100000 Thaler geschatzet werden, zur Schadloshaltung angewiesen habe. Es sind auch Se. Sicilianische Majestat mit Sr. Pabstlichen Heiligket so weit ubereingekommen, das der Herr Sersale neuerwählter Erzbischof von Neapolis, ehestens zum Kardinal solte ernennet werden, welcher auch der seiner Einweihung zugleich den Kardinalshuth erhalten wird.
Berlingske Tidende, 1754-03-01
Neapolis, den 18 Januar. Die Mishelligteten zwischen unserm Hof und den Grosmeister zu Maltha nehmen taglich zu. Dann, nachdem bereits Se. Maje stat, unser Kønig, alle Handlung mit der Jn sel Maltha verboten, soisteres nun auch geschehen, das die Einkunste, welche der Maltheser Orden aus den Commanderen ziebet, sori den Staaten des Konigs beyder Sicilien ligen, sind segestriret worden.
Berlingske Tidende, 1754-03-01
Barcellona, den 16 Janua. Nach dem unsere drey Kriegschiffe, derichtetermasen, das Glück gehabt, von den 9 Algierischen Zebecken 5 derselben zu Grunde zu rich ten, und die ubrigen in die Flugtzu jagen, wel che aber von unsern Kanonen in diesom Gefechtso beschadiget worden, das 2 derselden von unsern Schiffen endlich eingeholet, und erobert worden, so haben unsere Leute auf diesem 2 Algierichen Schiffen 60 metallene Kanonen erobert, und 107 Personen, worunter sich auch ein Algierischer Capitain befindet, zu Selaven gemacht. Ein anderer Capitain aber, von dem man glaubet das er en Renegatigewesen, har sich ans Verzweislung in die Segestürget, und ist ersoffen.
Berlingske Tidende, 1754-03-01
London, den 8 Febr. Die Conferenz, so der Preussische Minster, Herr Micheel, mit dem Herzoge von Newcastle gehab har, som die Jurückhaltung der Jnteressen betreffen, so die Preussischen Unterchanen, von den Fonds der Sudsee=Compagnie zu for dern haben. Man sagt, da der Graf von Gizors, ein Sohn des Marschalls von Belleigle, der hier vor einiger Zeit angekommen ist, einige Commissionen vom Franzosischen Hofe hier auszurichten habe. Wegen der Vestungswerke von Dunkirchen, und wegen der Americanischen Sachen soll der Graf von Albemarke aufBesehl des Hofes, Borstellung bey dem Franzsischen Ministerio thun. Zufølge eines Konigt Befehl har der Herzog von Dørset das Jordlandische Daarlement bis auf den 2 April prorogiet, woruber die Glieder desselben, sonderlich diesenigen, so sich den Maatsregeln des Hofes widersett haben, sehr missvergnugt sind; und man giebt sogar vor, das der Herzog von Dørset Willens sey, seine Würde als Vicekonig niederzulegen, obgleich seine 3 Jahre noch nicht verslossen sind. Die Englander haben für gut befunden, den Schweden zu følgen, und auf ihren Schiffen keine kupserne Gefatte und Kessel mehr zu gebranchen, sondern an deren Staatt eiserne und blecherne zu nehmen. Es werden daher viele von diesen Gescherren gegenwartig allhier verfertigt, und das Parlement har den Hr. William Johnson uder diese Fabrique eine Acte zugestanden.
Berlingske Tidende, 1754-03-01
Haag, den 14 Febr. Der Vergleich, wodurch Se. Preussische Majestat die Domainen, so Hochstieselben aus der Erbschaft des Konigs Wilhelm 111, in den vereinigten Provinzen besitzen, an das Haus Oranien verkausen, ist bereits unterzeichnet, und die Auswechselung der Ratification und die Einranmung der gedachten Domainen wird nachstens geschehen. Der Tractat wird alsdann vermuthlich bald bekamt gemacht werden. Die stipulirte Summe wird zu Amsterdam ausgezahlet werden. Seit der Errichtung der nenen Portugiesischen Handlung nach Ostindien sind die Kauflente hier mit nicht, als Ausrechnungen und Speculationen beschaftigt, ob diese Handlung der Unsrigen auch nachtheilig seyn wird; und weil sich die Kaufleute in ihren Untersuchungen ofter forenig sind, als die Gelehrten in den ihrigen, so glauben einige, das diese Handlung der unstigen grosen Abbruchthun werde, andere aber geben vor, das wir im geringsten nichts darunter leiden werden. Dannenberg, den 14 Febr. Jn der Nacht vom 10ten auf den 11ten dieses ist eine ans 1 Unterofficier und 4 Gemeinen bestehende Einquartirung, so von Hochfürstl. Mecklenburgischer Seite auf das Vorwerk Kaltenhoff, eine Meile von hier, nahe an der Elbe, am 22 Januar, d. J. geleget worden, von dem Lieutenant hiesiger Garnison und 12 Gemeinen aufgehoben, und auf das hiesige Fürstl. Amt in Verhaft gebracht worden. Sie sind aber am 13ten dieses nach abgenommenem Gewehr wieder in Freyheit gyset, und haben sich nach der Vestung Domitz zurückbegeben.
Berlingske Tidende, 1754-03-01
Hannover, den 15 Februar. Die hohe Kongliche Landesregierung har unter dem 25sten vorigen Monats nachsolgende Verordnung wegen des Cattuns und Sitzes bekannt machen lassen: Wir, Georg der andere, von Gottes Gaden, König &c. &c. Fugen hiermit zu wissen: Demnach Wir, Unserer auf das Wahl der Unterthaven und Beforderung ihrer Nahrung bestandig absielenden Vorsorge gemas, allergnadigst gerne sehen, das den in Unsern dentschen Landen befindlichen Manufacturen moglichst aufgeholden, und dadurch sowol die Fabricanten selbst, als diesenigen, so bey den Manufacturen ihren Unterhalt finden, in bessere Umstande gesettwerden magen; und dann diese Unsere Landesvaterliche gnadigste Absicht zum Theil dadurch an füglichsten ins Werk zu richten stebet, menn Unsere Unterthanen zu ihrer benothigten Kleidung sich, so weit es geschehen kann, solcher Zeuge bedienen, die in Unsern dentschenlanden versertiget sind, so haben Wix, mit Zuziehung Unserer getrenen Landschaften der Fürstenthumer, Calenberg, Gottingen und Grubenhagen, in Gaden beschlossen, setzen ordnen, und wollen auch hiermit: 1) Dass, von Zeit der Publication, gegenwartiger Verorbung an zu rechnen, nemanden, wes Stan des oder Condition er sey, in den Fürstenthamer Calenberg, Gottingen und Grubenhagen erlauget seyn solle, einige Kleibungsstücke von Cattun der Sitz sich von nenem anzukaufen. 2) Damit jedoch Unsern getrenen Unthernen eine hinlanliche Zeit zur Abnutzung dersenigen cattunenen und sitzene Kleidungsstukke, som ste itzo wirklich angeschaffet haben, gelassen mit hin selbige desto weniger beschweret werden; so setzen Wir dazu hierdurch einen Termin von 5 Jahren dergestalt vest, das alle catunene und sitzene Kleidungsstücke, som 1sten Jan 1759 und nachhero, von jemanden getragen werden, zum Besten des Denuncianten conficert seyn, unduberdem der Contravenient in 12 bis 24 Gr. Denuncianten gebuhr verugtheilet werden solle. das ubrige følget
Berlingske Tidende, 1754-03-01
Die Wohn timmer bey der Brauer Wittwe in der Schinderstrasse Madame Jens Jensen, so vorhin von dem Hr. Etatz Rath Stampe bewohnet gemesen, sind zur Umziehe=Zeit annechstkunstigen Ostern zur miethe zu bekommen. Ueber dem ist auch ein Zimmer so gleich zur miethe zu haben. Montags den 4 Martii Vormittags um 8 Uhr, wird ein Theil Güter und Hansgerath, fodem verstorhenen Hr Etatz Rath Helts zugehöret hat, besteend ans Juvelen, Medaillen, Gold, Silder, Zinn, Kupser, Messing, EisenBlechseng, Porcelain und Glas, Leinenzeng, Kleider undBettzeng, holzern Hausrath, Schildereden und BüchernSee und Land=Karten, Pierde und Pfordseng, mit mehre, ren auf offentlich Auction verkauft werden in dem von dem seel. Hr. Etatz=Rath Helts Hofe auf dem Neuenmarckt. Die Besahlung wird erlegt auf der Auctions=Stelle oder an Henrich Hallesen, wohnhaftig in der Müntzenstrasse, allwoldie Catalogi sowoll als auf der Auctions=Stelle sind zu bø kommen. Auf der Ecke von der grossen Strandstraffe in der Porcelains Bude in Sr. Balles Hofe sind noch zu bekommen extra gute Petersburger Talg Lichter mit Baummollene Tachten und in Kasten pr. lispid 2 Rthlr.
Berlingske Tidende, 1754-03-04
PomAd at Sar er Danske Kiøbenhavnske Silinter. Mandagen, den 4 Martii.
Berlingske Tidende, 1754-03-04
Wien, den 16 Febr. Med Hans Excellence, Hr. General Feldt-Tøymester, Græv Ferdinand Ludvig von der Schulenburg, hans Sygdom er det bleven saa slet, at høybemeldte Herre er i Dag aarle Klokken 3 Slet, virkelig ved Døden afgangen.
Berlingske Tidende, 1754-03-04
Den 3 Mart. skal den Pavelige Bulle, angaaende, hvorledes med Helligdagen skal forholdes, offentlig publiceres, og paa alle Kirke Dørre her i Staden opslaaes.
Berlingske Tidende, 1754-03-04
Venedig, den 6 Febr. Den Tidende, at vores Regiering, til Sikkerhed forSeyladsen i det Adriatiske Hav, vilde slutte en Tractat, med de Africanske Søerøvere, har været fuldkommelig grundet, omendskiønt man har villet foregive, at der var intet om. Denne Sag blev virkelig udi Senatet forhandlet; og det forsikres, at man er endelig bleven enig om, at slutte saadan Tractat med Republiqverne Algier, Tunis og Tripolis.
Berlingske Tidende, 1754-03-04
Kiøbenhavn, den 4 Mart. Den 26 passato, som var sidst afvigte Tirsdag, behagede det Hendes Majestæt, vor Allernaadigste Dronning, at besøge Hendes Høy-Fyrstelige Durchlauchtighed, Fyrstinden af Ost=Friesland, paa det Kongelige Palais, hvilket er den første Visitte, hvormed Hendes Majestet har beæret Hendes Durchlauchtighed.
Berlingske Tidende, 1754-03-04
J gaar holdt Begge Deres Majesteter, Kongen og Dronningen, deres Andagt, som sidstleden blev meldet, og annammede den hellige Nadvere af Hans Høyærværdighed, Hr. Hof=Prædikant Qvistes Hænder, hvilken Monarchen alt forud havde declareret i Fremtiden at skrifte hos, og fornemmes nu intet om nogen anden Confessionarii Udnævnelse. Hendes Majestæt, den Kongelige Frue Moder, har ikke heller endnu udnævnt sig nogen SkrifteFader udi afg. Hr. Past. Bluhmes Sted. Allerhøystbemeldte Hendes Majestæt, har i Dag gjordt en Promenade udi Rosenborg Hauge, da Veyerliget (skiønt med nogen Kulde) er nu saa deyligt, som det paa denne Aarets Tiid kand ønskes.
Berlingske Tidende, 1754-03-04
J gaar blev den Kongel. Høyeste Rets Aabning, under Paukers og Trompeters Lyd, med sædvanlige Ceremonier, af de Kongelige Herolder paa de fornemmeste offentlige Pladse her i Staden udraabt og publiceret, som skal skee paa Torsdag den 7 hujus.
Berlingske Tidende, 1754-03-04
Hr. Cammer-Herre og Amtmand von Klingenberg er i disse Dage fra Husum her til Stadan ankommen. Da Aarets Tiid nu ikke meere lader formode, at Søen paa nye skulde tillegges med Jis, og Skibsfarten standse, saa blive de Kongel. Vagt-Skibe tiltaklede, til at tage deres sædvanlige Poster her paa Rheden, udi Øresundet, og i Beltet.