Berlingske Tidende, 1795-03-02
Paris, den 9de Februarii. Da Brødmangel igien har hersket her og der af den Aarsaa har været nogen Giæring, saa har Sikkerheds-Commissionen ladet bekiendtgiøre følgende Addresse til Borgerne "De Bevægelser, som i nogle Dage have yttret sig i Paris, foranledige Bekymringer, og synes at ville forstyrre Borger, ne i Rolighedens Nydelse. Men skulde det i et Øieblik, da det bestyrtsede Europa beundrer vore uovervindelige Krigshærers Fremgang, i et Øieblik, da Frankrig bliver beskyldt for, at det ingen Regiering har, skulde det i dette Øieblik lykkes de indvortes Fiender, at retfærdiggiøre hiin troløse Beskyldning, Der existerer en Complot, som søger at bevæbne den ene imod den anden. Allerede beskylder man eden for, at J vare Opfordrere til en borgerlig Krig. J Følge deres Sammerotteringer har man allerede hørt det insamtUdraab: Plyndring, Ondskabsfulde Mennesker ere færdige til, at tilskrive eder alle de Forbrydelser, som de under Begunstigelse af Urolighederne tænke at udove, Borgere; Vender tilbage til Orden. Sparer Sikkerhedscommissionen for Strengheds Handlinger, som Opfærsighed mod Lo venne vilde giøre nødvendige. Vender eder med eders Ansøgninger til Conventen. Den har svoret, at haandhæve Retfærdighed, og dens Eed skal ikke være forgiæves." - Handelen til Lands fra Belgien af med Holland er i fuld Gang. Kiøbmændene i Brabant, begive sig allerede til Amsterdam for at Kiøbe Kaffe, Sukker &c. - Den 4de aflagde Pileti Conventen en Beretning i Velfærdcommissionens Navn angaaende det forslag i Conventen, at sende Folkerepræsentantere til Ost= og Vestindien. Gouly, Repræsentant for Jsle de France, sagde: Vore Eiendomme i Asien ere blevne et Rov for Engeland. Det har Herredømmet i Middelhavet og i Verdens Hav; vi triumphere til Lands, og have hidtierhvervet os mere Berømmese end Rigdom. Engelænderne have gjort det Modsatte; de have formeret deres Skatte med alle Ostindiens Rigdomme. De Nationer, som havde Overherredømmet i Jndostan, vare bestandig de rigeste i Verden. Engeland maae altsaa blive slaaet i Jndien. Kun der maae Guldflodens Kilde, som flyder til Engeland, blive udtorret. Er det passende for os, at have Eiendomme i Jndien? Net, vist ikke. Men saalænge Engelænderne besidde det vidtløftige Lande, saalænge Handelen i de indiske Vande ikke er, fri og aaben for alle Nationer, saa længe fordrer vor Fordeel, at vi beskytte vore Eiendomme. Jndien er ikke forloret for os, saalænge vi ere i Besiddelse af Jsle de France og Bourbon. Engelænderne vide det meget vel, og derfor anvende de alt, for at bemægtige sig samme; vi maae altsaa ikke forsømme noget, for at beholde disse 2 Nøgler tildette Hav. Paa nærværende Tid er det os mueligt, at sende en tilstrækkelig Søemagt derhen; men vi kunne forstærke Indbyggernes moralske Magt og deres Spændekraft, naar visende Repræsentantere der en. Forliset af Jsle de France trækker Forliset af Madagascar efter sig, og dermed miste vi Kaffe, Sukker, Silkevarer, Bygningstømmer, og Mueligheden, at tilbagterobre nogensinde vore indiske Besiddelser." Man veed, at vor Bresterslaade har hidtil krydset i Canalen, for at opfange de engelske Flaader, som ere bestemte til Ost= og Vestindien; men man frygter for, at denne Flaade er bleven meget beskadiget af Stormen, saasom Linieskibet le Temmeraire paa 74 Kanoner er stærkt beskadiget indløbet til St. Malo.