JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1839-11-14
Wien, den 2den Novbr. J Constantinopel hersker en fuldkommen Standsning i de diplomatiske Underhandlinger, og, saalænge Spændingen vedvarer imellem Frankerig og England, ville vi ikke erholde nogen glædelig Efterretning fra det europæiske Tyrkie. Det hedder i en Skrivelse fra Paris af 1ste Novbr. at man kan vente en Udsoning imellem Porten og Mehemed Ali – uden de fremmede Magters Mægling, og at den nye franske Gesandts Jnstructioner netop ere affattede, for at fremme et saadant Forlig. . . . . . For Frankerig indskrænker det orientalske Spørgsmaal sig til Tyrkiet; for England derimod er Tyrkiet kun et Gjennemgangspunct, og Spørgsmaalet udstrækker sig til Ganges's og Jndus's Bredder. . . . . . Frankerig er Tyrkiets og Ægyptens eneste naturlige og negennyttige Allierede, og det er tilvisse den eneste rigtige Politik for Cabinetterne i Constantinopel og Alexandrien at udsone sig med hinanden overeensstemmende med Frankerigs Ønsker og Jnteresser, thi i dette Tilfælde kunne de gjøre Regning paa dette Lands aldeles ubetingede Understøttelse. Porten kunde gjøre Mebemed Ali den Concession, ikke at forlange Flaadens Udlevering, førend Porten havde erkjendt Arveligheden og Uafhængigheden af Egypten og Syrien, og Mehemed Alt skulde, naar dette indrømmedes, ikke længere gjøre Fordring paa Chosrews Bortfjernelse. Disse ere, saa forsikkrer man i vel underrettede Kredse, de Anskuelser, der lede Chosrew Pascha og ReschidPascha i deres Politik og deres nuværende Underhandlinger.
Viborger Samler, 1839-11-14
Frankerig. Paris, den 4de Novbr. Urolighederne i Dol ere bilagte, 25 a 30 af de meest compromitterede Personer ere arresterede efter Generalprocurenrens Befaling, og førte under en stærk Escorte til St. Malo, hvor de holdt deres Jndtog under Afsyngningen af la Marseillaise.
Viborger Samler, 1839-11-14
Commerce har atter Breve fra St. Petersborg, i hvilke der meldes, at Keiseren har besluttet at ledsage til Odessa sin Gemalinde, som Lægerne have anbefalet et sydligere Clima. Man troer, at Keiseren og Keiserinden ville afreise i Begyndelsen af Novbr., og ledsages af hele den keiserlige Familie. Storfyrstinde Olgas Forsovelse med Erkehertug Albrecht vil finde Sted i Januar n. A.; Erkehertugen vil begive sig til Keiseren i Odessa Corvetten Recherche er vendt tilbage fra sin videnskabelige Reise til Færøerne og Spitsbergen. Den videnskabelige Commission forlod Skibet i Hammerfest for at gjøre Tilbagereisen igjennem Lapland. Bevue des deux mondes, i sin Tid inspireret af Ministeriet Mole, og sandsynligviis endnu godt underrettet, siger i sit sidste Rumer: "Det Rygte udbredes, at General Schneider vil forlade Krigsministeriet; Nogle finde ham ikke dulig, Andre derimod ikke føielig nok." Samme Journal synes at tilraade Marschal Soult, at trække sig tilbage fra det udenlandske Ministerium."Men Courr. fr. tvivler om, at dette vil skee; fordi Thiers i dette Tilfælde maatte indtage hans Plads; –men dermed vilde det nuværende Ministerium neppe være tilfreds, Marschallen troer at være sin vigtige Post fuldkommen voxen; Passy kan ikke uden Harme udtale sin forrige Staldbroders Navn; Duchatel kan kun acceptere Thiers under Escorte af Guizot; Billemain skal vise stor Forkjærlighed for Hertugen af Broglio, og endelig mener Courr. fr. – vilde Thiers selv, naar han fik Plads i Cabinettet, begynde med at fjerne Halvdelen af sine Colleger. Lyn, den 29de Octbr. Det spøger hos os i alle Hjørner. Snart fortæller en Vært sine troskyldige Gjester, at Keiseren paa ny visiterer Vagterne om Natten, og hilser dem med Nedladenhed; snart taler man om nye Processer imod Ludvig XVII, der, forsynet med de meest evidente Beviser og sin Ægthed, nu anraaber Domstolene, ikke for at blive Konge, men for at overbevise Frankerig om sin Herkomst. Til alt Dette kommer endnu en Spaadom af en i det 17de Aarhundrede i Staden Belley afdød Ronne, der skal have forudsagt Revolutionen af 1789, Keiserriget, Restaurationen, Juli Revolutionen, og forkyndt for Aaret 1840, at en Prinds fra hiin Side af Canalen" skal bestige Thronen. At et vist Parti, der troer ligesaa lidet paa kirkelige Legender, som paa Aanders Aabenbarelser og Visioner, udbreder slige Rygter, beviser med hvilken Ringeagt det tænker og Menigmand. Det vil forvirre, og haaber at begrunde endnu dybere og overeensstemmende med den transmarinske Prinds's" Jnteresse – den af Quinet for de dannede Classer bearbeidede Mythe om Keiseren.
Viborger Samler, 1839-11-14
Om den afdøde Deputerede for Paris, Eusebe Sal verte, yttrer (harivarii: "Han var en ubestikkelig, samvittighedsfuld Deputeret, der stedse har tjent den demoeratiske Sag med Troskab og Jver. Han var een af de Faa, der mistvivlede og Resultatet af Juli-Revolutionen, netop fordi de forstode dens Princip. Var han død i August 1830, vilde han have troet at udaande efter Seieren. Nu døer han midt under Kampen."J Anledning af Salvertes Død siger National: "Salverte var 68 Aar gammel. Med modig Jver havde han deeltaget i vor Kamp imod Restaurationen, og hans Navn vil i vor parlementariske Historie staae ved Siden af Navnene Mannel, Foy, Benjamin Constant, Lamarque og de Mænd, der ved deres Taler forberedede Juli-Revolutionen."¬
Viborger Samler, 1839-11-14
J den churhessiske Stænderforsamling tillød en rødhaaret Deputeret Jungk sig at angribe Regjeringen og modtog derfor en Jrettesættelse af Commissarius. Han lang, men en anden Deputeret, den berømte Professor Jordan, reiste sig, tog Jungk i Forsvar og bragte Commissarius til Taushed. Derpaa sagde Jungk: "Over det røde Hav kunde Commissarius nok komme, men over Jordan kommer Jngen."
Viborger Samler, 1839-11-14
Jndenlandske Efterretninger. Under 16de October har Hs. Maj. Kongen allernaadigst resolveret, at den de practiserende Læger i Danmark og Vestindien hjemlede Ret til at holde nexaminerede Amannenser, for Fremtiden skal bortfalde; dog at de allerede anmeldte nexaminerede Amanuenser kunne, uden at tage Exammen, vedblive i denne Stilling i 3 Aar, fra den Tid at regne da de ere antagne.
Viborger Samler, 1839-11-14
J Betragtning af det Resultat, som har viist sig af den Rentenedsættelse, som har fundet Sted af de i den kongl. Kasse modtagne Pengesummer, tilhørende de Tid efter anden oprettede Sparekasser, var det bleven om ventileret, om det ikke, saavel med Hensyn til det Almindeliges som til Finantsernes Tarv, maatte være hensigtsmæssigt, ogsaa at bevirke en Modification i Forrentningen af de Umyndiges og offentlige Jndretningers Midler, der efter den gjældende Lovgivning hidtil ere blevne modtagne i Statsgieldskassen til 4 pCt. aarlig Rente. Cancelliet, hvis Betænkning den kongl. Direction for Statsgielden og den synkende Fond indhentede, fandt det ønskeligt, at Rentenedsættelsen ikke maatte gaae videre endtil 1/2 pCt. aarlig, hvilket blev anseet tilstrækkeligt til Opnaaelsen af Hovedhensigten, at Capitaler ikke anbringes i Statsgjeldskassen undtagen naar og saalænge dermangler Leilighed til at gjøre dem frugtbringende i tilborlige Panter. Hans Majestæt, hvem Sagen allerunderdanigst er bleven foredragen gjennem bemeldte Direction, har ved allerhøieste Resolution af 16de Octbr. d. A. allernaadigst bifaldt, at der af de Umyndiges Midler og offentlige Indretningers Midler, som fra 1ste Jan. 1840 i Danmark og fra 1ste Januar 1841 i Island indbetales i Statsgieldskassen til Forretning, erlægges i aarlig Rente 3 1/2 pCt.
Viborger Samler, 1839-11-14
J disse Dage foretages i Høiesteret en Sag, hvis Udfald vil være af særdeles stor Vigtighed med Hensyn til Borgernes Formuesforhold, nemlig: Hofbager Piper mod Directionen for Theatrets Enkekasse, der angaaer Spørgsmaalet, om en Obligation, der er noteret at lyde paa Jhændehaveren, kan, selv om den forhen har været noteret paa Navn, vindiceres. (Kbhp.)
Viborger Samler, 1839-11-14
Af Acterne i Sagen mod forhenv. Hofkasserer Justitsraad Duncan erfares, at han i Aarene 1832 til 1835. havde indsat i Tallotteriet 163,467 Rbd. J samme Tid havde han vundet 140,467 Rbd. (Deraf paa eengang, ved Nytaarstid 1835. 48,000 Rbd.) Altsaa havt et Tab af 23,000 Rbd. J 1832 havde hans høieste Jndsats været 2,268 Rbd., den mindste 270 Rbd. J 1833 hans høieste Jndsats 2,232 Rbd., den mindste 36 Rbd. 1834 den høieste 2,925 Rbd., den mindste 117 Rbd. 1835 den høieste Jndsats 3,780 Rbd., den mindste 9 Rbd. Collecteuren modtog Jndskuddene og udbetalte Gevinsterne paa Tiltaltes Bopæl, noget, der efter bemeldte Collecteurs Udsagn er Tilfældet med flere Spillere i hans Collection, der ikke ønske at være saadant bekjendt." Af samme Acter erfares ogsaa at Duncan havde kjøbt sit Kassererembede af sin Forgjænger, der igjen havde erholdt samme ved at dække sin Formands Kassemangel. Tillige erfares, at hans Kassebeholdninger aldrig havde været efterseete af hans Foresatte. Hans Kassemangel var nu tilsidst 52,526 Rbd. (Jurid. Ugeskr.
Viborger Samler, 1839-11-14
Den Guldsmedlærling i Kbhavn, som i April Maaned paa Flyttedags Aften, som almindelig bekjendt, paa bedragersk Maade fravendte sin Mester, Guldsmed Witzel, en betydelig Deel Sølvtøi, er nu bleven dømt til 1 Aars Forbedringshuus=Arbeide. Hans Forfører og Medhielper, Hagested, har vel, af Mangel paa hans egen Tilstaaelse, undgaaet Straf for Deelagtighed i Bedrageriet; men da han under Sagen er bleven overbeviist om et Tyveri, er han for 2den Gang begaaet Tyveri idømt 3 Aars Forbedringshuusarbeide. (Søndagen.)
Viborger Samler, 1839-11-14
Ved Hof= og Stadsretten er, ifølge Berl. Tidendes Referat, paadømt en Sag imellem 2de Snedkersvende af hvilken den Ene havde yttret om den Anden at han, efter hvad en ustævnt Trediemand havde sagt, ikke var gift, men levede paa Polsk, hvilken Udladelse af Retten blev kjendt død og magtesløs at være og ikke at burde komme Hr. Snedkersvenden til Forkleinelse paa Ære, gode Navn og Rygte i nogen Maade, hvorimod Jndstævnte slap for den Mulct hans Vederpart for den brugte Calumnie vilde have ham dømt.
Viborger Samler, 1839-11-14
Den 7de Dennes hændtes Følgende i Kjøbenhavn: en Tjenestepige, som havde skiftet Condition, indfandt sig med et Par Karle hos sit gamle Herskab for at afhente sit Tøi. Da en Commode og en Kiste var baaret ned paa Gaden og sat paa Bærebøren, gik man op for at hente et lille Skab. J denne Mellemtid kom et Par andre Karle gaaende, toge Bærebøren og gik bort med den og Tøiet. Sagen er anmeldt for Politiet. (Sjællp.)
Viborger Samler, 1839-11-14
Den bekjendte Kjøbmand Nathansen fra Randers er undløben fra Bidstrup Hospital, hvori han som bekjendt var indsat, og skal have indfundet sig i Kongens Forgemak, for selv at plaidere sin Sag for Hs. Majestæt. (Ah. Av.)
Viborger Samler, 1839-11-14
Den Student, der forleden skjød sig paa en Restauration i Kbhavn, skal være af en agtet Familie sammesteds. Man antager at Grunden hertil har været Examenssorger, da han samme Dag havde været oppe og været uheldig. (Ah. Av.)
Viborger Samler, 1839-11-14
Ved Classelotteriets sidste Trækning vandt Lotteriet selv over 37,600 Rbd., altsaa omtrent 2/3 af alle Gevinsternes Beløb. (Ah. Av.)
Viborger Samler, 1839-11-14
Siden 15de Juli sidstleden hensidder i Helsingørs Arrest en Dreiersvend Christian Alstrup, der med Føie kan siges at være et Pragtexemplar af en Landløber. Han er født i Kjøbenhavn, oplært ved Holmen i sin Profession og nu 53 Aar gl. Efter Hovedstadens Bombardement deserterede han til den engelske Krigsmagt, i hvis Tjeneste han deeltog i Slaget ved Waterlod, og af den engelske Regjering erholder han endnu en aarlig Pension udbetalt, der andrager 80 Rbd. Omtrent i Aaret 1826 kom han tilbage til Danmark. De sidste 8 Aar har han hendrevet i Lediggang og imidlertid været 7 Gange tiltalt og straffet, deels for ikke at have holdt sig Forskrifterne for reisende Haandværksvende efterrettelig, deels for Radering og Forfalskning af sin Vandrebog. Ved Anholdelsen i afvigte Juli Maaned i Helsingøer var der moralsk Beviis for, at han havde gjort sig skyldig i sidstnævnte Forbrydelse, men imod hans Benægtelse kunde han ikke derfor fældes. Jmidlertid fandt Underdommeren, at hans Afvigelse fra den foreskrevne Reiseroute m. m. maatte, da han alt tilforn var derfor anseet med 30 Dages Fængsel paa Vand og Brød, paadrage ham offentligt Arbeide i mildeste Gad. Denne Anskuelse gav Overretten forsaavidt ikke Medhold, som den har nedsat Straffen til 20 Dages Fængsel paa Vand og Brød. Naar denne Straf er udholdt, vil Alstrup blive transporteret til sit Fødested. (Hels. Av.) Slagelse. Den store Hollandske Mølle ved Korsøer, almindeligen kaldet "Buchs Mølle, afbrændte Mandagen den 11te De, om Aftenen imellem Kl. 9 og 10. Det var kun med megen Anstrengelse, at det lykkedes Brandfolket at redde det ved Møllen liggende Magazin. Jlden angreb ogsaa Møllegaarden, men blev heldigviis slukket. Endeel Sæd paa Møllen brændte, og to Bagere skulle have lidt et ikke ubetydeligt Tab herved. Eieren Hr. Rørby fik endeel Jndbo ruineret, som efter Sigende ikke var assureret. (Sl. Av.)¬
Viborger Samler, 1839-11-14
De i Sjælland udenfor Kjøbenhavn udkommende Blade (Helsingørs Avis, Roeskilde Avis, Sjællandsposten, Frederiksborg Amtstidende, Vestsjællandske Avis) have disse Dage erholdt en ny Collega, som kalder sig den Syd=Sjællandske Avis og redigeres, udgives og forlægges af Procurator og Stænderdeputeret B. C. Nye i Nestved. Det første Nr. af 5te Novbr. indeholder: "Til Abonnenterne, "Om Communernes Formaal og Anliggender, to Artikler af den Berl. Avis samt nogle Bekjendtgjørelser. Bladet skal udkomme een Gang om Ugen og koster for et Qvartal 1 Rbd. 1 Mk. 8 s. Sølv.
Viborger Samler, 1839-11-14
Slesvig. Jtzh. Wbl. melder, at der siden nogen Tid ere flere falske Femskillingsstykker ( 1/2 Spec.) i Omløb, som dog ere let at kjende paa deres ujevne Grund, som hidrører fra Støbningen.
Viborger Samler, 1839-11-14
Ved en Bekjendtgjørelse fra Overpræsidiet i Altona af 1ste dennes er et kongeligt Rescript der blevet kundgjort, hvorefter Arrestationer i Gjeldsager for Fremtiden i intet Tilfælde vil kunne skee paa Privatpersoners Forlangende ved det vagthavende Militair, men kun med Undtagelse af Vexelsager, i Henseende til hvilke det har sit Forblivende ved den hidtil befalede Fremgangsmaade – være at foranstalte af Overpræsidiet, paa Vedkommendes derom indgivende Jmploration.
Viborger Samler, 1839-11-14
Den danske Slup "Concordia", Capt. Bastians, med Hvede til Amsterdam, er strandet paa Texelen. Capitaitainen druknede, men den øvrige Besætning frelstes. –
Viborger Samler, 1839-11-14
Fra Wainfleet meldes, at Skibet "Catharina, Capitain Jpsen, fra Sønderhoe paa Fahn, er paa Reisen til Hull total forliist ved Hogsthorpe, hvorved Capitainen og Styrmanden druknede.
Viborger Samler, 1839-11-14
Den sidste hidkomne Jyllandspost meddeler et høist mærkeligt Prøvermæssigt Overfald, i det fredelige Danmark. En Mand, der underskriver sig K. A. J., og som i forrige Maaned i Handelsaffairer reiste paa Vestkysten af Jylland, bedede paa Veien fra Varde til Ribe i en Kro, som enten kaldes Postgaarden eller Posthuset. Da han vilde kjøre videre, underrettede Værten ham om, at naar han kom lidt udenfor Kroen, begyndte Chausseen til Ribe, hvor han nu, da det alt var Aften og Veiopsynsmanden var gaaet hjem, gjerne kunde kjøre uden at resikere den lovbestemte Rigsbankdaler i Mulkt. Den Reisende skyndte nu paa sin Kudsk og naaede det Sted, hvor Veien dreier op paa Chausseen. Men neppe havde han kjørt et lidet Stykke hen af den, for han bag Vognen hørte et frygteligt Brøl; Læseren mener vel af Veibetjenten, nei, af den nysomtalte Vært, som bandende udtornede: 4 Rbd. J. eller J skal skee. Den Reisende udbrød, men min Gud er det Dem kjender Deos da ikke, Det var jo os, som De raadede at følge denne Vei." Men han forbandede sig paa aldrig at have seet dem for og fordrede truende 4 Rbd. J. opholdt ham imidlertid saalænge med Udflugter til Vognen var vendt og bod nu sin Karl jage afsted. Til at Lykke slap han ud af hans Vold og skjælvende over hele Legemet og han til Ribe, hvor han næste Morgen anmeldte det Passerede i Stiftamthuset. Men da Stisamtmanden, Hr. Kammerherre Sponneck, for Øieblikket var i Varde, ilede han derhen, og der blev strax optaget et Politiforhør, hvor Kudsken stadfæstede hvad den Reisende, forklarede. Noget Lignende skal være tilstødt Andre, hvoriblandt en Snedker, som saaledes fornylig var bleven sat Fingeren paa Struben, at han nær var bleven qvalt." Forholder denne Historie sig som anført, saa tør man haabe, at denne calabresiske Kromand herefter faaer en Kro anviist, hvorfra han ikke tiere kan forlokke og overfalde de Veifarende.
Viborger Samler, 1839-11-14
Skrædersvend C. H. Anker beklager sig i Horsens Avis over, at man i Kjøge, hvortil han kom med 2 Rbd. og forlangte at komme til Storeheddinge og Kjøbenhavn til sin Familie, i det Sted og ham tilbage til Hjørring, hvor han havde arbeidet sidst, men dog intet Hjem havde, blot fordi han havde været et Par Dage længere paa Reisen end han maatte, og det formedelst Svagelighed. Som Beviis paa Toldvæsenets Aarvaagenhed i Thisted anføres i Byens Avis, at forgangen Dag maatte et Almisselem, der paa Landet havde sammentigget 3. Potter Øl, deraf efter Portbetjentens Forlangende erlægge 1 s. i Consumtion.
Viborger Samler, 1839-11-14
Aalborg. Som Berigtigelse med Hensyn til hvad i et tidligere Nr. af dette Blad har været anført om Diligencens Befordring imellem Aalborg og Hobro, maa bemærkes, at denne ikke er bortaccorderet til Hr. Baggesen, men til Hr. Cancellieraad og Postmester Sørensen, der igjen har overdraget den i Forening med den øvrige Brevpost befordring, i Forventning af Generalpostdirectionens Approbation af den ved Hr. Thayssen sluttede Accord, til Opsynsmanden ved Befordringsvæsenet, Hr. Kæmner Wulff, fra 1ste April næste Aar. (Ab. A.) Døde. Kjøbenhavn: J. V. Gudenrath, f. Christiansen, 34 Aar; Jfr. Rose Bendix; Hartvig Wichberg, 63 Aar; Anne Sophie Saaby, f. Brygmann, 92 Aar; Malersvend Hans Olsen, født paa Ringerige i Norge, 29 Aar; Dorthea S. Randrup, f. Schwartzkopff, 167 Aar; Jørgine Petersen. Horsens, Frøken Elisabeth Schumacher. – Nørre-Sundby. Kirstine Lyche Nielsen. – Accra paa Vestkysten af Africa: Capitain Georg Fred. Møller fra Altona.
Viborger Samler, 1839-11-14
AVERTISSEMENTS. Fra 1ste Januar 180 ophører Forligelses-Commissionen for Fiends Herred, og fra samme Tid forbindes Dommerbye, Høislev, Lundøe, Orslevkloster, Orum, Vridsted og Flye Sogne, i Henseende til Forligelsesvæsenet, med Salling, Herreder, hvilke Herreders Forligelsescommission har Modested i Skive. – Den øvrige Deel af Fiends Herred, nemlig Taarup, Qvols, Borris, Daugberg, Mønsted, Smollerup, Kobberup, Fellingberg, Gammelstrup, Vrone og Resen Sogne, samt den under Fiends Herred hørende Deel af Frederiks Sogn henlægges derimod fra 1ste Januar 1810, forsaavidt Forligelsesvæsenet angaaer, til Nørlyng Herred, i hvilket saaledes forenede District jeg da selv forestaaer Mæglingen. Dette bekjendtgjøres herved med den bemærkning, at Forligelsescommissionen for det sidstnævnte District holdes heri Stiftamthuset hver Onsdag Formiddag Kl. 10. Viborg Stiftamthuus, den 11te November 1839. Ahlefeldt-Laurvig.
Viborger Samler, 1839-11-14
J min Bekjendtgjørelse af 9de Dennes staaer anført, Onsdag istedetfor Mandag, for Breve til Skive, Nyekjøbing og Thisted; hvilket herved rettes. Viborgs Postcontoir, den 13de November 1839. Hansen. 495 Rbd. rede Sølv, den Thaarupgaardske Stiftelse tilhørende, kunne, mod lovmæssigt Pant, bekommes tillaans, til førstkommende 11te December Termin, hos Stiftelsens Directeur Baron Juel Rysensteen i Kjøbenhavn, Frederiksberggade Nr. 28. 255,000 Rbd. rede Sølv. af Umyndiges Midler ere til Udlaan fra Salling Herreders Overformynderie i anstundende Juni Termin 1846, samlede eller særskilte i Landeiendomme mod rescriptmæssig Sikkerhed, naar Vedkommende portofrit henvende sig til Bestyreren af Overformynderiet. Salling Herreds Contoir i Skive, den 6te Novbr. 1839. Olgaard, const. Tabt Uhr.
Viborger Samler, 1839-11-14
Paa Veien fra Viborg til Hobroe er i Mandags Formiddag tabt et tokasset Lommeuhr; det bemærkes, at den indre Kasse var af Sølv, den ydre af Tombak, samt at Uhret havde en Sølvskive. – Finderen heraf bedes at henvende sig til Adresse-Contoiret i Viborg, som for dets Tilstedebringelse betaler en passende Douceur.
Viborger Samler, 1839-11-16
Kongelig allern, privilegeret. No. 164. 67 Aarg. Stifts-Tidende. TivorForsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdommerne. Løverdagen den 16de November 1839. Denne Tidende, redigeret af Adjunct Reiss og H. Wissing, udgives 4 Gange ugentlig fra det Donsiske Officin.
Viborger Samler, 1839-11-16
Udenlandske Efterretninger. Storbritannien og Jrland. Admiral Sir Henry Trollope, der har udmærket sig i den sidste Søkrig, isærdeleshed ved sin hæderlige Deeltagelse i Slaget ved Camperdown, er død i en Alder af 81 Aar.
Viborger Samler, 1839-11-16
London, den 5te Octbr. (Detaillerede Beretninger om Oprøret i Newport.) Kjærnen af Chartisterne, hvis Antal anføres til 7 a 8000 Mand, synes at have bestaaet af Arbeidere fra Kulgruberne og andre Bjergværker i Nærheden af Tredgax. At de havde besluttet et Angreb paa Newport, var allerede bekjendt den 3die Novbr., og man havde derfor taget de fornødne Forholdsregler. Den 4de, Kl. 9 om Morgenen, brøde de, bevæbnede med Flinter, Pistoler, Knipler og Landser, indi Staden, omringede Westgate-Hotel, hvor Magistraten var forsamlet, og begyndte at brække Dørene op og slaae Vinduesruderne ind. Da et allerede i Forveien opstillet Detachement af det 45de Regiment viste sig, modtoges det med Flinteskud, og nødtes derfor til at give Jld ni Chartister bleve paa Pladsen, og flere saaredes. Hvorlænge Kampen har vedvaret, kan man ei see af Beretningerne, det lykkedes imidlertid Soldaterne, som det synes ved et Angreb med Bajonnetten, at drive Chartisterne paa Flugten; flere hundrede Chartister bortkastede deres Vaaben. Af Soldaterne er kun en Underofficier, let saaret, derimod have flere Jndbyggere, der vare tagne i Ed som Speciel-Constabler, erholdt betydelige Saar, Byens Major har faaet et Skud igjennem Laaret og et andet igjennem Armen. Efter Rygtet vilde Chartisterne ogsaa storme Fængslet i Monmouth, hvor en af deres tidligere Anførere, Vincent, sidder i Forvaring.
Viborger Samler, 1839-11-16
Da de fra Manchester til Hamborg ankomne Breve af 4de Octbr. ikke omtale med et eneste Ord enten de flere Handelshuses eller den derværende Banks Opbud, saa tor man vel antage med Bestemthed, at de fra Hollandanførste Efterretninger ere aldeles ugrundede.
Viborger Samler, 1839-11-16
Schlesien, den 2den Novbr. Efter Forlydende skulle de i det preussiske Monarkie hidtil gieldende Lovbestemmelser angaaende de blandede Ægteskaber modificeres saaledes, at alle i slige Ægteskaber avlede Børn skulle for Fremtiden døbes og opdrages i den evangeliske Tro, samt at Kongen selv forbeholder sig Dispensations-Retten, hvorom der kun kan ansøges i enkelte Tilfælde, hvor vigtige Grunde maatte finde Sted. Ved en saadan Statsrepressalie turde Hierarkiet for sildig komme til Kundskab om, at Den, der spænder sine Fordringer altfor høit, ikke opnaaer noget.
Viborger Samler, 1839-11-16
Darmstadt, den 1ste Novbr. Nedenstaaende Tildragelse udgjør her det almindelige Conversationsthema: Prindsesse Marie af Hessen, en Datter af vor Storhertug, er i den senere Tid bleven afmalet flere Gange.
Viborger Samler, 1839-11-16
Et af disse Malerier er udkommet i Kobberstik i en Konst handel i Mannheim, og Kobberstikket har været udstillet i den herværende Konsthandler Sanzios Boutik. Under Stikket var Prindsessens Navn anført i det russiske, tydske og franske Sprog. Billedet fandt Beskuere og Kjøbere, indtil det efter høiere befaling maatte unddrages den offentlige Beskuelse; desuden paalagdes det Kjøberne at afstaae det kjøbte Billede. Denne Bestemmelse grunder sig vel paa den Omstændighed, at endnu intet Officielt er bekjendtgjort om den Forbindelse, som hiin russiske Underskrift syntes at hentyde paa.
Viborger Samler, 1839-11-16
China. (Bombay, den 12te Septbr.) Fra Macao lyde Efterretningerne sørgelige; de gaae kun til den 27de Junii. Den engelske Resident, Capitain Elliot, havde forladt Canton med 10 Kjøbmænd, der for stedse ere forviste fra det chinesiske Rige, og begivet sig til Macad.
Viborger Samler, 1839-11-16
J Canton var der kun tilbage een engelsk Kjøbmand, der havde været Øienvidne til Ødelæggelsen af en stor Deel af de afleverede 20,000 Kister Opium; den keiserlige Commissair lod det knuse, blande sammen med Liim og Salt, og kaste i Floden; daglig ødelagdes 300 Kister.