JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-01-22
(Fortsættelse.) Naar man har gjort sig bekiendt med denne Statsforfatningens Beskaffenhed i Menneskesamfundet, saa bliver Frankerigs Tilstand og Konge Ludvig Philips Stilling os forklarlig. - Den første Franske Revolution udsprang af en tredobbelt Aarsag, først: af Ludvig den 14des langvarige, ødsle og trykkende Regiering og af Ludvig d. 15des ikke mindre langvarige, ødsle og endnu slettere Statsbestyrelse, af Financernes totale Forfald og af Hoffets og Adelens moralske Fordærvelse, for det andet, af de frie Begreber, som Voltaire, Roussenu og hine Dages berømte Skribenter bragte i Omløb; og for det tredie, af de republikanske Jdeer, som bleve udbredte i Landet ved det at Frankerige med en Armee og en Flaade understøttede de Nordamerikanske Colonier i deres Oprør mod Storbrittannien. Det første Revolutionen udbrød havde alle fornuftige Patrioter ikke isinde at gaae videre end at indføre en Statsforfatning, som havde Lighed med den Engelske; men de bleve snart overfløiede af det republikanske eller demokratiske Partie, og nu blev Frankerige nedstyrtet i alle Jacobinismens og Tetrorismens Rædsler. Det havde den sædvanlige Følge at Despotiet traadte i den tøileløse republikanske Frieheds Sted, og at Magten kom i den enkelte Mands Hænder, som besad Forstand og Kraft nok til at tiltage sig den. Magtens og Storhedens Glands bemægtigede sig nu det Franske Folks Phantasie i Frieheds-Jdolets Sted, og saalænge Napoleon blev ved at kjøre fremad paa Seierens og Glandsens Bane forblev Landet roeligt. Men Lykken vendte sig; og den vendte sig især fra det Øieblik da han havde gjort sig skyldig i en aabenbar uretfærdig Handling, den at giøre hele den Spanske Kongefamile til Fange, for selv at blive til Herre over Spanien. Af og til sendte Lykken ham er falskt Smiil, for at bringe ham videre ind i sin Fordærvelse, indtil han aldeles blev styrtet nedfra sin collosalske Høide. Da Lykken blev ham utroe, saa forlod det Franske Folk, som var bleven trættet af at lade sine Børn uophørlig slagte formedelst hans herskesyge Planer, ham ogsaa, og Paris aabnede sine Tilgange for de Russiske, Østerrigske og Preussiske Armeer. Under denne store Crifis havde de Velsindede af alle Partier nærmet sig til hinanden og henvendet deres Haab til Jndførelsen af en constitutionel Statsforfatning, efter den Engelske Statsforfatnings Form, som den eneste Frelse for Landet. Den kloge Taleyrand greb med sit overveiende Talent ind i dette vigtige Øieblik, vidste at stemme Folket til at yttre Ønskat om en saadan Statsforfatning og Monarkerne til at give dens Jndførelse deres Biefald under den Betingelse, at det Bourbonske Huus skulde bestige Thronen; Greven af Provence gav fit Samtykke dertil, og gav som Ludvig den 18de Frankerige sit første Charte den 4de Juni 1814.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-01-22
Frankerige var nu blevet til et constitutionelt Monarkie; men sammensat af de meest contrasterende Elementer; af et gammelt Adelspartie, som afskyede Constitutionen og kun attraaede at see Ludvig den 14des og 15des gode Tider at komme tilbage; af et herskesygt Eleresie, som ønskede at faae sit Herredømme over Gemytterne igien; af Napoleons talrige Tilhængere, som enten havde floreret under hans Lykke, eller som vare blendede af den Glands, som han havde udbredet over Nationen; og af Demokratiets gamle Venner, som holdt Republiken meere for en mislykket end for en i sig selv urigtig Jdee, saaledes som den ædle Carnot. Adelspartiet begyndte strax paa at tilvende sig sin gamle Jndflydelse, hvorved Napoleons Tilbagekomst og Bourbonnernes Forjagelse i 1815 blev befordret. Hans nye Vanheld og Fald bragte Ludvig den 18de tilbage paa Thronen; men han regierede nu med større Forsigtighed, holdt en Balance imellem Partierne, og det oprørte Hav undgik, saalænge han levede, at komme i en stormende Bevægelse, hvorved Statskibet kunde blive udsat forat kuldseile. Ludvig den 18de døde den 16de Septbr. 1824; han var almindelig erkiendt for en ædel Mand, og selv Revolutionens Tilhængere havde intet at dadle paa hans foregaaende Vandel. Anderledes forholdt det sig med hans Efterfølger, Greven af Artois, som under Navn af Carl den 10. besteeg Thronen; paa ham hvilte betydelige Anklager fra Revolutionens første Tider og fra Perioden før samme; han fandt ikke engang Vendernes fuldkomne Biefald, da han ved den bekiendte Landgang paa Qviberon skulde sætte sig i Spidsen for dem. Som Konge kastede han sig i det gamle roialistiske Parties Arme. Ved to Midler søgte han at forskaffe dette Partie Herredømmet, ved at indvirke paa Valgene ved alle muelige Midler, og ved at giøre sig Geistligheden forbunden og bestræbe sig for at fængsle Nationen ved den catholske Religions forældede Overtroe; men det første blev erkiendt for en Uret, og hvad det sidste angaaer, saa er det en sikker historisk Erfaring, at naar en vis Beskuelse af Religionen har engang tabt sin Kraft og Tillid, saa tiene kun alle Konstgreb eller Voldsomheder for at retablere den igien, til at styrte den dybere. Hvad der engang har været, kommer aldrig saaledes igien tilbage, som det fordum var.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-01-22
Et betydeligt politisk Feilgreb bragte den offentlige Misfornøielse til Udbrud. Julirevolutionen af 1830 udbrød og den yngre Bourbonske Linie afløste den ældre i Regieringen. Ludvig Philip, Hertug af Orleans besteeg Frankerigs Throne og Carl den 10de maatte forlade Landet. J hvilken Tilstand forefandt nu den nye KongeRiget? Han fandt de 32 Millioner, som han nu skulde beherske, opløste i fire med hinanden fiendtlige Elementer: Adelens og Geistlighedens Partie rasende forbittret over at see alle deres Forhaabninger paa engang kuldkastede; en Mængde af Napoleons Tilhængere, som da deres Heros nu ikke levede længere, henvendte alle deres Forhaabninger til hans Søn, en siden Revolutionstiden tilvoxen talrig Ungdom, som af egen Erfaring var ubekiendt med dens Ulykker og var sværmende for Jdealet af en exalteret Frieheds-Tilstand, og som let kunde drage Almuen i Stæder paa sin Side, og endelig en anseelig og formuende Middelstand af Mændene i deres modne Alder, som Erfaring og Eftertanke havde gjort til et constitutionelt Monarkies oprigtige Venner. Hertil kom en yderst vanskelig Stilling med Hensyn til de øvrige Europæiske Magter.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-01-22
Nyeste Post-Efterretninger. Man skriver fra London, at ifald visse Dispositioner lykkes (maaskee Orientalske), saa skal Greve Pozzo di Borg forblive som Ambassadeur i London, Fyrsten af Liewen vende tilbage til Rusland og Hr. v. Matuscewie blive Russisk Gesandt i Paris. - Man har faaet i Paris meget vigtige Efterretninger fra Madrid: De Apostoliske have i Toledo og selv i Madrid giort Forsøg paa Oprør; men som er blevet dæmpet af Linietropperne; man troer nu at de Cortes ville blive sammenkaldede. Efterretninger fra Madrid af 3die Januar indeholde: at den 31te December, da den forhen omtalte Holtidelighed forefaldt, søgte 1500 Tumultuantere at trænge indi Toledo og opfordrede Commandanten til at overgive Staden; men han giorde Modstand og afsendte en Stafet til Regieringen, som derpaa lod Tropper rykke til Undsætning for Staden, hvorpaa Jnsurgenterne toge Flugten til Biergene; man mener at Geistligheden skal have foranlediget denne Opstand. - Den 2den Januar Kl. 11 1/2 om Aftenen stimlede en Deel Mennesker sammen paa Michaels Pladsen ved den hellige Ludvigs Kloster og raabte: leve Carl V. De Negros døe! Ned med Qvinderegimentet og deslige! Oprørerne skiøde paa Vagten, en Skildvagt blev saaret; men Vagten greb til Vaaben, angreb flere Gange Folkestimlen, som i Uorden tog Flugten; 56 Personer af Vigtighed bleve arresterede og Undersøgelser ere anstillede. Garderne ere arresterede og Regieringen sætter allene sin Tillid til Linietropperne. J en Parolbefaling af 3die Januar opfordres Soldaterne at understøtte den nye Regiering og byde Carlistpartiet Spidsen. Strenge Ordrer ere i denne Henseende udstædte til Rigets General Capitainer. 6000 Liberale skulle have tilbudt Regieringen deres Biestand. - England og Frankerige skulle anvende alt for at tilveiebringe en Udsoning imellem Spanien og de Sydamerikanske Regieringer, saa at hiint skal erkiende disse med en aarlig Contribution. - Kongen af Spanien skal nu være temmelig helbredet. Nytaarsdag kjørte han med sin Gemalindr igiennem Madrids Gader, og blev modtaget med en lydelig Jubel. De to Ministre, Hr. Zea Bermudez og Greven af Ofalia skulle være iversyge paa hinanden; men det skal være lykkedes Dronningen at udsone dem. Man taler i Paris om en nye Convention imellem Cabinetterne i St. James og Tuillerierne for at hæve Differeneerne imellem Don Miguel og Don Pedro og at de ville erklære sig for Donna Maria. J de nyeste Efterretninger fra denne Stad omtales, og en Erklæring i Moniteuren stemmer overeens dermed, at Franske Krigskibe udrustes i Anledning af en Erstatning, som den Franske Regiering har forlangt af Don Miguel, fordi hans Batterier have skudt paa det Franske Skib Alcyon. Ogsaa hedder det at Udlændinger nes Legion skal forøges til 8 Batailloner og sendes til Hielp for Don Pedro. 700 Skotter skulle nyelig været stødte til hans Armee.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-01-22
- Den bekiendte Gen. Guilleminot, forhen Ambassadeur i Constantinopel, er udnævnet til General-Directeur for Krigsdepottet i General Pelets Sted. - Hertugen af Montebello, der er udnævnet til Gesandt i Kiøbenhavn, skal være en ung Mand af en udmærket Aandsdannelse og store Sprog kundskaber; hans Gemalinde er en Englænderinde, en Datter af Hr. Jenkinson, en Brodersøn af Greven af Liverpool.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-01-22
Om hvorledes det for Øieblikket forholder sig med Underhandlingerne om det belgisk Hollandske Anliggende er man ikke underrettet, og man har kun Rygter derom. Man havde den 11te Januar endnu ikke faaet i London Kongen af Hollands Svar paa de nyeste Engelske og Franske Propositioner. Det hedder dog at Dampskibet Lightning, som skulde overbrige Svaret, er ankommet til Woolwich. Dampskibet Lee blev sendt bag efter Lightning med Depescher, men maatte ikke komme i Forbindelse ved de Hollandske Kyster. Chefen, Lieutenant Oven, blev bragt ombord paa det Hollandske Admiralskib og hans Depescher afsendte til Haag, endnu opbringes bestandigt Hollandske Skibe til England. J Dünerne ligger en anseelig Engelsk Escadre og Admiral Villeneuve med tre Franske Fregatter. - Fra Haag berettes under 15de Januar, at Kongen af Holland skal i sine nye Propositioner have ladet Schelde-Toldens Størrelse staae i Blanco ligesom de forrige Gange.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-01-22
Den Hollandske Marine bestaaer nu af 72 Krigsskibe foruden mange Kanonbaade og mange Skibe, som ere tilbudte af private Personer; den Hollandske Armee forlader sin concentrerede Stilling, og forlægges tilbage i vidtløftige Cantoneringsqvartere; de Hollandske Fanger ankomme til St. Omer. Belgierne staae med stor Magt opstillede paa de Hollandske Grændser og ville istandsætte Castellet ved Antwerpen. Man taler om at Conferencen vil forlægge sine Møder til Frankfort.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-01-22
General Jackson er paa nye valgt til Præsident for de forenede Stater paa andre fire Aar, og hans Ven, Hr. Martin van Buren, til Vicepræsident. Præsidenten har under 10de December udstædet en udførlig Proclamation, i et forsigtigt, men kraftfuldt Sprog, hvori han erklærer de i Conventet i Sydcaroling fattede Beslutninger for at kuldkaste flere Kongresacter, for lovstridige, og at ville føre til en Tilintetgiørelse af Forbundsforsamlingen; han skildrer det Constitutionsstridige i dette Foretagende og formaner Statens Jndvaanere til at afstaae derfra. Man troer imidlertid at denne Proclamation vil forblive frugtesløs, og at en Rebellion vil udbryde i Sydcaroling. Uagtet Repræsentanternes Huus i Staten Georgia har indbudet de sydlige Stater til et almindeligt Convent for at tage Tariffsagen i Overveielse, saa har det dog med 102 mod 51 Stemmer erklæret de af Staten Sydcarolina fattede Resolutioner for at være uconstitutionelle og fordærvelige. Den gamle Lafavette, som forgiæves har bestræbt sig for at faae Frankerige omdannet til en Noramerikansk Republik, har endnu faaet den Kummer inden han forlader dette Passionernes Land, at erfare, at denne republikanske Statsform staaer paa svage Fødder i Amerika selv; han har i en Skrivelse, som er bleven aftrykt i de Nordamerikanske Blade, advaret mod denne Uenighed, som kun vil tiene til at nedsætte de republikanske Jnstitutioners Værd i Europæernes Øine. Og dersom en Opløsning af Unionen ikke kan undgaaes, saa var det dog i det mindste retfærdigt og barmhiertigt, siger han, at tøve dermed indtil den Tidspunkt opnaaes, som ikke længe kan udeblive, at enhver af dem, som have blødet for Amerikas Friehed, er hengangen til sine Medkiæmpere (dybere kan den skuffede politiske Phantasies Kummer ikke udtale sig Extrapost.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-01-22
Fra Wien berettes under 11te Januar: at der ere ankomne Efterretninger over Odessa, som melde, at Jbrahim, istedet for at marschere mod Kiutahia og Brissa, har vendt sig mod Trapezunt, for at sætte sig i Forbindelse med Beboerne af de Tyrkiske Provinser, som ligge nærmere ved de Persiske Grændser og som ere bekiendte for deres oproriske Sindelag. - Den Franske Regiering skal have faaet Efterretninger fra Madrid af 5te Januar, ifølge hvilke, Oprøret i Toledo skal have været meget betydeligt. - De Franskes Konge ankom den 12te til Lille; de to Kongefamilier ere nu forsamlede i denne Stad. Konge Leopold har været lidt upasselig; men er kommet sig; hans Sammenkomst med Konge Ludvig Phillipp skal have et politisk Formaal; Kongen af Belgien skal giøre Paastand paa den fuldkomne Opfyldelse af Tractaten af 15de November. Mange Befordringer og Uddeelinger af Ærestegn have fundet Sted ved den Franske Nordarmee. - General Lafayette er fuldkommen helbredet. - Hr. Mauguin har aldeles forladt de Ultraliberales Partie og har erklæret sig for Ministeriets. – Jndvaanerne i Staden Freiburg havde udvalgt den afskedigede Hofraad og Prolessor Rotteck til Stadens Borgemester under megen Jublen; men den Badenske Regiering har ikke sanctioneret Valget. – Staden Nicolost i Sicilien er den 24de November bleven næsten ødelagt af et Jordskielv.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-01-22
Jndenlandske Efterretninger. Efter Kancellie=Skrivelse af 11te Decbr. sidstl. maae Leiekontrakter paa en Landeiendom, lydende paa Mandens og Konens Livstid, i Henseende til Værnepligten være af samme Virkning som Fæstebreve, naar de iøvrigt have de for Fæste befalede Egenskaber, hvoraf følger, at Navnet "Leiekontrakt ei kan forhindre, at den Paagieldende nyder godt af de med Gaardfæste, i Henseende til Fritagelse for Krigstienesten, forbundne Rettigheder, hvorimod en Leiekontrakt paa en Bondegaard der ikke er i foranførte Tilfælde og som heller ikke kan henføres til de i Forordningen 15 Juni 1792 § 11 og Kancellie-Plakat 5te April 1814 omhandlede lange Forpagtninger, ikke kan hiemle hine Rettigheder; men forsaavidt ikke en særlig Bevilling til slig Disposition over Gaarden maatte være erhvervet, indeholder den endog en Overtrædelse af Anordningerne.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-01-22
J Nørager, 2 Miil Norvest for Hobro, har i disse Dage tildraget sig en høist sørgelig Begivenhed. Tvende Børn skred paa Jis paa Gadekiæret og slap igennem; Moderen styrtede ud, for at redde dem, men deelte deres Skjebne; en ældre Søn og Faderen, der vilde frelse hende og dem, kom ogsaa i Livsfare, men lykkeligviis biergede. Moderen og de to Smaae druknede.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-01-22
Aarhuus, den 15de Januar. "To Par Forældre her i Byen havde i Søndags Eftermiddag den store Sorg, at miste hver en Søn ved uheldig Skøiteløbning. Den Ene af disse, Niels Fr. Strøm, Discipel i den lærde Skoles næstøverste Klasse, var en særdeles haabefuld Yngling, elsket af sine Lærere og Meddisciple, og yndet af Enhver, som kiendte ham. Han druknede paa Mølledammen i flere hundrede Menneskers Paasyn. Den Anden, Søn af Rebslager Holm, sank i noget længere ude, i Aamundingen. Samme Eftermiddag druknede ogsaa en Bondekarl nær herved paa den saakaldte Brabrand Søe."
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-01-22
Jfølge "Ditmarser-Zeitung, grasserer i Sognet Nordhastedt en contagieus Halsinflammation, hvoraf 72 Børn ere blevne syge. Skolen i Nordhastedt er indtil videre lukket, og alle hensigtsmæssige Forholdsregler mod Sygdommens Udbredelse ere føiede. – J Anledning af Koppe-Epidemien i Marne ere der endnu otte Huse og i den nærmeste Omegn fire Huse spærrede.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-01-22
Jfølge den officielle Liste over Laugenes Jnteressenter og Mestere samt Svende og Drenge i Kiøbenhavn vare for Aaret 1832 i Hovedstadens 3 forskiellige Laug 3,968 Jnteressenter og Mestere, 5078 Svende og 2,655 Drenge, tilsammen 11,701 Jndividuer. Hertil kommer endnu aparte Arbeidere og faste Folk, som ere angivne til 1,273. samt de Karle, som bruges ved de her i Drift værende 46 Bryggerier, nemlig 250, altsaa i Alt 13,224 Jndividuer.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-01-22
Kiøbenhavns Børs, den 18. Januar 1833. Cours. Hamborg 2 M. - vista 214. - Species 211 (d. 18. Januar 1832 211). Disconto 4 PC. - Specier solgtes til 2 Rbd. - Mk. 10 1/2 s. i Fior 12 Mk. 10 1/2 s.) Kongel. Obligationer uden Renter i Bemk. 85 a 86 Rbdlr. Dito uden Renter i Sdl. 91 a 92. (i Fior 88 3/4 a 89 Rbd.) Nationalbanks Obligationer (af Laanet den 2den Februar 1820) i rede Sølv 102 Rbdlr. - - Dito i Sedl. 107 1/2 Rbdlr. 4 Procent Rigsbanksobligationer Renten pr. 6te Jan. 100 1/2 a 101 Rbd. r. S. Norske Laan til 6 PC. 102. Dito dio til 4 Procent. 98 1/2 a 99. Nye Dito Dito i r. S. til 4 pC. 98 1/2 a 99. - 4 PC. uopsigelige norske Statsobligationer, lydende paa Norske Species - 3 PC. Eng, Laan ved Wilson & Compagnie 68. NB. 1 Pund Sterling beregnet til 14 Bemk. Norske Speciesd 150 1/2. (Jfior 151 a 151 1/2). Svenske Sedl. 43 1/4 a 43 1/2 s. pr. 1 Rdlr. Rigsg.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-01-22
Kiøbenhavns Torvepriser, d. 18 Januar. Rug, Tdn. 3 Rbd. 3 Mk. - s. a 4 Rbd. - M. 8 s. Hvede Tdn., 4 Rbd. 3 Mk. - s. a 5 Rbd. 3 Mk. 8 s. Byg 221., Tdn. 2 Rbd. 1 Mk. - s. a 2 Rbd. 2 Mk. - s. Bygger. Tdn. 2 Rbd. - Mk. 8 s. a 2 Rbd. 1 Mk. 12 s. Havre, Tdn. 1 Rbd. 4 Mk. 8 s. a 2 Rbd. - Mk. 8 s. Ærter, Tdn. 4 Rbd. - Mk. - s. a 5 Rbd. - Mk. - s. Røget Flesk Lpd. 2 Rbd. 1 Mk. 4 s. a 2 Rbd. 2 Mk. 8 s. Grøns. Flesk, Lpd. 1 Rbd. 4 Mk. 8 s. a 2 Rbd. Mk. 4 s. Smør, Pd. 1 Mk. 4 s. a 1 Mk. 6 s. Æg, Snesen 1 Mk. 9 s. a 1 Mk. 10 s. Giær, Pd. - Rbd. 1 Mk. 10 s. a 2 Rbd. 1 Mk. 12 s. Siællandsk Smør pr. Td. a 2 Rbd.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-01-22
Befordring. Under Directionen for Universitetet og de lærde Skoler: Den 5te Jan. er Cand. Theol. J. Aggerup beskikket til Adjunkt ved Roeskilde Cathedralskole.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-01-22
Døde: Kammer-Assessor Steenbeck, den 11te Jan., i Kbh. - Judithe Petrine Toft, født Estrup, 45 Aar, den 8de Jan, i Thisted. – Stadshauptmand Just, 62 Aar, i Nakskov. - Frue Anna Brammer, født Plum, 90 Aar, den 8de Jan, i Frederiksborg. - Apotheker Hansen, i Bogense.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-01-22
Beltpassage. Fra den 11te til den 20de Januar: Til Fyen. Skipper Boss, Styrm. Boss, Fuldm. Nellemann, Exam. jur. Toldb. Pauelsen; Ritm.v. Qualen; Kammerh. Fabritius Tengnagel; Hr. Kornerup og Søster; Hr. Alf Mansell, Frue Stabel og Datter; Khmd. Wandell; Comp. Chir. Jantzen; Silke= og Klædeh. Munk, Stud. Cronberg; Proprietair Muus; Dhrr. Rafn, Marchussen, Clodius, Døscher, J. H. og J N. Glosemeier; Kiøbm. Low; Reg. Qvarteermester, Overkrigscommissair Albech; Skibscapit. Kier, Kiøbm. Uticke, Heilmann og Søn. Til Sielland. Styrm. Büsom; Fuldm. Lehmann, Søecadet Albeck; Stud. Grev Sponneck, Katechet Storm; Betient Eskildsen; Krigsr. Toldinsp. Lemvig; Bomuldspindemester Glist; Toldbet. Møller; Justitsr. Vindesboll, Kontorist Skandorff, Hr. Hæger; Pastor Hvalsøe; Grev Peterdorff, Forv. Bülow; Jfr. Rasmussen, Kiøbm, Winkler, Weiser, Bordier, Brunssvig og Berg; Handelscom. Møller; Kniplingsb. Smidt, og Feddersen; Over-Auditeur Manthey; Avisforv. Jochumsen; Fransk Leg. Seer. Murat; Cand. Theol. Theisen; Fuldm. Nellemann, Avlsforv. Gramkow; Hr. Kornerup; Advocat Kier; Discipel Knorr, Baron Wedel
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-01-22
AVERTISSEMENTS. Efter mange haarde Lidelser, endte ved en roelig Død den 9de Januar, Oldingen Otto Keblet, sin jordiske Bane. Hisset, hvor alle gode Siele samles, modtager ham tvende elskede Koner og en Datter, hvis Moder nu begræder Tabet af sin kiærlige Ægtefælle. Gienforeningens Vished kan ene trøste hans efterlevende Enke og Børn. Faardrup Mølle den 12te Januar 1833. Karen sal. Kehlet, M. Keblet. født Ibsen. J. Kehlet.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-01-22
De af Slagelse Kiøbstads Jndvaanere, som ikke have betalt Kongelige Skatter og Afgivter for sidste Halvaar 1832, advares herved, i Overeensstemmelse med Forordningen af 2den Juni 1830, om inden 8 Dage fra Dato at betale deres Restance, da disse ellers ved Udpantning ville blive inddrevne. Slagelse den 21de Januar 1833. Sylow.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-01-22
Løverdagen den 26de Januar d. A., Formiddag Kl. 10, bliver i den Farver Ebbesen tilhørende Gaard paa Slagelse Kjøbstads Nyetorv, bortsolgt en betydelig Deel Jndboe, hvoriblandt 2de Stueuhre, Borde, Stole, Seng, klæder, Kobber= og Messingtøi m. m., Alt tilhørende Meelhandler Poul Madsens Enke. Hvilket herved til de Lysthavendes Efterretning bekiendtgiøres. Slagelse den 18de Januar 1833. Sylow.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-01-22
Bortforpagtning. Hovedgaards Avling og HolRønnebeksholms lænderie samlet, og sidstnævnte særskilt, opbydes ved Auction, som Auctionsdirecteuren har bestemt afholdt paa Restved Raadhuus, Fredagen d. 15de Februar førstkommende, om Formiddagen Kl. 11, til Bortforpagtning fra 1ste Mai dette Aar. Jordarealet er circa 500 Tdr. Land, som for størstedelen drives ved Hoverie. Fuld Besætning og Jnventarium af alle Slags modtager Forpagteren; dog kun af Koer 135, Faar 85 og Sviin 30 Stkr. Beliggenheden, kun 1/4 Miil fra Nestved Kiøbstæd, er fordeelagtig. Conditionerne kunne om 14 Dage erfares paa Post- og Herbergeergaardene ved Hovedlande veiene fra Kiøbenhavn til Middelfart, Aarhuus og Nyekiøbing paa Falster, nogle af de andre betydeligste Giæstgiversteder og Kroer i Sielland, og i Giæstgivergaarden. Gardergaarden i Kiøbenhavn. Yderligere Oplysninger kunne erholdes hos Godsforvalteren, Hr. Lieutenant og Procurator Clausen i Nestved, paa Rønnebeksholms Skriverstue, hos Student Grüner i Læderstrædet No. 21, 2den Sal, i Kiøbenhavn, og hos Undertegnede, hvor Conditionerne strax kunne erfares. Ringsted den 13de Januar 1833. T. L. Gruner.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-01-22
Alle Sorter godt Urtefrøe kan bekommes hos Gartner Limkilde paa Kattrup pr. Slagelse. i store og mindre Partier, kiøKreatur=Been, des og betales med den høist gieldende Priis af Consul Hatting i Restved.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-01-22
Chocoladeri alle Sorter af 72, 80, 88 s., samt 6, 7 og 8 Mk. pr. Pd. af Undertegnedes nye anlagte Fabrik, udarMibeidet ved Dampkraft i lukkede Maskiner til fuldkomneste Fiinhed, sælges til Fabrikpriser: i Præstoe, hos S. T. Hr. Kbmd. Consul Grønvold O. C. Boserup. i Kiøge L. Hesselberg. i Kallundborg. Møller. i Hirchholm. C. F. Thorsen, i Hillerød C. P. Ludvigsen, i Nestved O. R. Strande. i Slagelse. Tronier. i Sorøe. S. H. Hoffmeyer, i Storeheddinge - - - -N. P. Stausholm, i Holbek. C. F. Eckardt, i Helsingøer - - - - Otto Vallentin i Skielskjor - - - - Otto Grum. i Faxoe Ved denne Leilighed anbefale vi os til paa det prom teste at besørge de Ordrer udførte, der maatte indløbe paa Sortementer fra Kiøbmænd i de Byer, hvor hidtil ikke findes fuldstændig Sortement af vor Chocolade. Kiøbenhavn 1832. P. Chr. Deichmann & Comp.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-01-22
Paa en Herregaard i Siælland er en Plads ledig til førstkommende 1ste Mai for en duelig Huusjomfrue, som forstaaer Madlavning og kan paatage sig Bestyrelsen, af en Landsbyehuusholdning. De som attraae denne Plads, bedes at opgive Navn og Boelig samt hvor de hidindtil have tjent, i en Billet Mkt. B. C., som afleveres hos Bogtrykker Magnus i Slagelse. Uden gode Anbefalinger for udviist Duelighed og Troeskab nytter det ikke at melde sig.