Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-05-01
En Communal-Forfatning maa vistnok ansees for desto mere at nærme sig sit Maal, jo mere den giver Anledning til i Communens Bestyrelse til dennes Tarv at benytte den Masse af Erfaring, Dygtighed og Jntelligents, som findes i den. Dernæst maa den, naar Følgerne af Anvendelsen af hine aandelige Kræfter træde for Dagen, ved dem bringe den tænksomme, men mindre dannede Borger til den Erkjendelse, at Aandsdannelse (Jntelligents) er en af Betingelserne for at kunne anvende de indsamlede Erfaringer til det Heles Tarv og det efter en større Maalestok. Han vil altsaa, naar han ikke selv mere kan tilegne sig den, vist søge at gjøre sine Børn delagtige heri. Altsaa skal en saadan Forfatning benytte Jntelligentsen, hvor den forefindes, og derved fremkalde den i Stænder, hvor den hidindtil sædvanligviis ikke finder Sted. Men denne Jntelligens, denne Samling af Kundskaber, som sætte den ved en nogenlunde videnskabelig Opdragelse Dannede i Stand til uden Ensidighed at oversee og bedømme de almindelige praktiske Tilfælder), den findes naturligviis endnu, saalænge ingen Real-Underviisnings=Anstalter ere komne i Stand, eller kunne have virket synderligt, fortrinligvis hos dem, der have havt en saakaldt lærd eller maaskee ogsaa militær Dannelse, samt hos flere, der, uden egentlig at have nydt denne, drevne ved deres Embedstilling, og understyttede af fortrinlige Anlæg, ved egen Stræben senere have erstattet det ved Opdragelsen Forsømte. Dette er ogsaa almen erkjendt. Og Hr. Gad i Helsingøer klager blandt andre i et af sine Smaaskrifter over, at videnskabelig Dannelse udelukkende var bleven Embedstanden, til Deel, og grunder paa denne Klage tildeels sit Forslag om Realskolers Oprettelse. Og dog var den Stand, hvori man fortrinvis søgte Jntelligentsen, hidindtil næsten ganske udelukket fra Deltagelse i Bestyrelsen af Communens Anliggender, paa de Faa nær, hvis Embedstilling satte dem i Spidsen for den. Denne Udelukkelse medførte naturligvis, at Jnteressen for slige Anliggender hos denne Stand tabte sig i en saapaafaldende Grad, at det gav Anledning til den almindelige Fordom, at "ærd Dannelse som 1) Det er en Selvfølge, at der forudsættes naturlig god Forstand, thi uden den existerer ingen Inteligents; jeg vedbliver at bruge dette fremmede Ord, der sones at være kommet i roer, at det er temmelig almindelig bekjendt 1) Det er en Selvfølge, at der forudsættes naturlig god Forstand, thi uden den existerer ingen Inteligents; jeg vedbliver at bruge dette fremmede Ord, der sones at være kommet i Mode, fordi jeg troer, at det er temmelig almindelig bekjendt og forstaaet. oftest gjorde uskikket til egentlig praktisk Dygtig tighed, og denne deelte de videnskabeligt Dannede, selv med de andre Stænder. Hine hørte man klage over, at "Musernes Tillokkelser forførte dem, fik dem til at glemme det tørre Forretningsliv osv., og naar man hørte sige om en Mand i juridisk eller lignende Embedstilling, "det er en lærd Mand kunde man, især naar det sagdes med et Skuldertræk, være vis paa, at derved forstodes en forsømmelig eller i de løbende Forretninger udulig Mand. At denne Fordom ikke ganske er ophørt, seer man blandt andet af de idelige Klager af Realskolernes, selv de videnskabeligen dannede, Talsmænd, at de lærde Skoler ikke meddele de Kundskaber eller befordre den Aands Udvikling, som passer for det praktiske Liv. Men efterhaanden som denne Fordom taber sig hos Videnskabsmændene selv, som de indsee, at det er i Livet selv, at praktiske Færdigheder skulle erhverves, men at den videnskabelige Ungdoms-Dannelse, naar den forresten har duet noget, gjør dem det meget lettere at erhverve sig de i de forskjellige Stillinger nødvendige specielle Kundskaber osv.*), – saa vil den ogsaa tabe sig hos Mængden. Og hvorledes kan der holde sig, naar vi f. Ex. betragte den øiensynlige Overvægt, de videnskabelig dannede Medlemmer af Stænderforsamlingen havde i Behandling af næsten alle der omhandlede Gjenstande. At selv de, hvis daglige Syssel er reen videnskabelig med udmærket Dulighed kunne bevæge sig i en, som det synes, heel forskjellig Kreds, kan ingen drage i Tvivl, efter at vi have 1) Som oftest trykkede Lærdommen vel ikke synderlig slige Folk, eller havde i det mindste ingen Deel i Forsømmelsen. Men stundom traf man dog vistnok dem, der glemte deres Embeds 1) Som oftest trykkede Lærdommen vel ikke synderlig slige Folk, eller havde i det mindste ingen Deel i Forsømmelsen. Men stundom traf man dog vistnok dem, der glemte deres Embedspligter over videnskabelige Sysler. Men de have da drevet disse som udelukkende Liebhaberier, og vare vistnok næppe saa talrige, som de, der have glemt Embedet over uvidenskabelige Liebhaberier, f. Ex. Jagt, Musik, Dramatik, Kortspil og andre selskabelige Forlystelser. 2) Om Dannelsen er baseret paa gamle Sprog, Naturvidenskaber, Mathematik osv. er ligegyldigt, naar den kun er dreven videnskabelig. 1) Det undrer mig, at ingen i Stænderne foreslog, at Præsterne og andre, der have Embedsboliger, bleve i denne Henseende ansete lige med Grundeiere, da de jo svare Skatter og Byrder af deres Bopæle. seet f. Ex. en Botaniker som Præsident for begge Stænderforsamlinger, og i en for ikke længe siden afdød Filolog beklagede Tabet af Danmark første Publicist. Til ogsaa Communal-Bestyrelsen at aabne denne Klasse af Borgere en Virkekreds, at Staten ogsaa der muligt kunde høste Nytte af dens den ofte kostbare Dannelse har nu, som sagt, Anordningens 4de § givet nogen Leilighed. Stænderne ere endnu gaaet videre i Følelsen af Vigtigheden af at interessere denne Klasse for Communal-Væsenet. De have derfor foreslaaet at udvide denne § betingelsesviis ogsaa til dem, som ikke ere Grundeiere, og altsaa ikke have synderlig personlig Jnteresse for Communens økonomiske Anliggender, men have opholdt sig 3 Aar i Byen; og for at gjøre Forholdsreglen. mere virksom, foresloge de videre at gjøre den i § 4 nævnte Tilladelse til en Forpligtelse; men intet af disse Forslag er optaget i Anordningen. Efter hvad vi ovenfor have vist, maa vi altsaa ansee det for et betydeligt Savn, at oftomtalte videnskabelige Element mangler i Byens Representant=Forsamling, saameget mere som dennes Exempel, som den første efter Jndførelsen af den nye Forfatning, muligen ikke vil være uden Jndflydelse paa de følgende. Det var derfor efter vor Mening at beklage, at den Klasse, som § 4 aabner Adgang til Valgbarhed, og i hvilken dette Element muligen kunde findes, ikke benyttede denne; derved betoges ogsaa Communen Leilighed til at drage Rytte af adskillige Mænds Erfarenhed og Forretnings Dulighed. Bevæggrunden kan vel muligt hos En eller Anden have været Ulyst til at paatage sig unødvendige Besværligheder og indvikle sig i Bryderier, man kunde være fri for, ligeledes hos en Anden Frygt for ikke samvittighedsfuld og med Det henbrax mig, at indan Standar og, at Præsterne og andre, der have Embedsbolger, bleve i denne Henseende, ansete lige med Grundeiere, da de jo svare Skatter og Byrder af deres Bopæle. Jver at kunne tage sig af Sager, som hidtil vare ham fremmede, uden paa sit Embeds eller sin Næringsveis Bekostning. Men Hoved Aarsagen maa vi søge i en meget skjøn Dyd, som vi Danske fortrinvis tillægge os selv, Beskeden. hed. De Fleste have nemlig ladet sig afholde af Frygt for at tabe i deres Medborgeres Agtelse, ved at synes at tillægge sig selv for meget Betydenhed, eller for at give sig blot for Satire ved, som det i det daglige Liv hedder, at gjøre sig vigtige. sin Næringsveis Bekostning. Men Hoved Aarsagen maa vi søge i en meget skjøn Dyd, som vi Danske fortrinvis tillægge os selv, Beskeden. hed. De Fleste have nemlig ladet sig afholde af Frygt for at tabe i deres Medborgeres Agtelse, ved at synes at tillægge sig selv for meget Betydenhed, eller for at give sig blot for Satire ved, som det i det daglige Liv hedder, at gjøre sig vigtige.