JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-09-06
Fra det den 9de Juli paa Anholts Rif strandede, med engelske Steenkul til Stettin bestemte Skib "Regina, Capt. Krahn, havde Capitainen og 3 Mand allerede reddet sig i Storbaaden, da denne blev reven bort fra Skibet, som det siden var umueligt at naae. Storbaaden med sin Besætning kom imidlertid lykkelig i Land paa den svenske Kyst, medens de paa Vraget, tilbageblevne 2 Matroser og Styrmanden ikke faae Andet end Døden for sig, idet hver Styrtesøe reev meere og mere bort af Vraget. J denne Nød surrede de hinanden fast til nogle Planker, hvormed de, befalende sig Gud i Vold, dreve tilsøes. Efter at flere Skibe vare passerede forbi dem, uden at blive dem vaer, vare de saa heldige at blive bemærkede af en engelsk Brig, som, uagtet at Søen gik høi, satte sin Slup ud, og reddede dem. Fra Helsingøer, hvor den engelske Captain satte dem i Land, ere de nu lykkelig komne til Sminemunde. Den engelske Brigs, saavelsom dens menneskekjærlige Capitains Navn er ubekjendt. (HC.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-09-06
Da det er bragt i Erfaring, at den Legemsfeil, der benævnes platfodet, ofte anføres som Aarsag til at det værnepligtige Mandskab er forbigaaet ved Udskrivning til den staaende Hær, hvorfor det maa formodes, at denne Legemsfeil ofte forvexles med den Egenskab hos Foden, der kaldes bredfodet," saa er der ved Circulair-Skrivelse fra det danske Cancellie til samtlige Amtmænd, Lehnsbesiddere og Land= og Søe-Krigscommissairer meddeelt en nærmere Forklaring af de væsentligste Skielnemærker eller Kiendetegn paa Platfodet og Bredfodet.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-09-06
J en Artikel, overskreven Besparelse, gjøres i "Politievennen" opmærksom paa, at, uagtet den i Aaret 1834 foregaaede væsentlige Forandring i Henseende til Administrationsvæsenet for Hertugdømmerne Slesvig og Holsteen, hvorved en stor Deel af de Forretninger, som tilforn besørgedes af Collegierne i Kjøbenhavn, nu ere henlagte til Provindsial=Regjeringen, saa seer man dog endnu alle de Contoirer bestaae, som for denne Forandring vare tilstrækkelige. Der svorges derfor: Hvorledes harmonerer dette med det saa ofte udtalte Ønske om Besparelse? Hvad mon Personalet i disse Contoirer har at bestille meere, end at imodtage og qvittere for Gagen, Kan dette forsvares endog for den simpleste Oeconom. (Rand. Av.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-09-06
Den over hele Danmark ved sit fleersidige Talent almindelig bekjendte O. S. F. Bagge, har udgivet 1ste Hefte af et Skrift, betitlet Livsbilleder, der er helliget Hs. Excellence Finantsministeren Grev Moltke, under en Declamationsreise og koster 3 Mk. J nogle Forord fortæller Forfatteren, at han er Autodidaktos og født i Kjøbenhavn 1786, altsaa 60 Aar gammel, udrustet, efter sine egne Tanker, med sjeldne Naturgaver, brændende Kjerlighed for Sandt, Skjønt, Ret og Godt, enthusiastisk Beundrer af Genie og tildeelt en ivrig Stræben efter Kunst og Videnskab." Hovedindholdet af dette Hefte er en Skildring af de velbekjendte Aftenunderholdninger i Kjøbenhavn, hvorved Hr. Bagge, især hvad den første angaaer, maaskee erhvervede sig mere Hæder end Guld. Dernæst skildrer han sine Fata paa en Declamationsreise i Provindserne, hvor han undertiden blev plaget af Snapsfjog og halvstuderede Røvere." Men med Henrykkelse omtaler han Odense, denne herlige og cultiverede Bye, hvorhan seirede over en farlig Medbeiler, Hr. Rappo, da han opnaaede at give sin Forestilling førend denne. Efter at flere Hindringer lykkelig vare ryddede af Veien, kom den vigtige Aften. Knælende bad Hr. Bagge den Almægtige om Hielp i Nødens Stund, og ilede derpaa til Skuespilhuset, hvor en dybtfolende Fyenbo, hialp ham med Paaklædningen. Symphonien begyndte, Hr. Bagge digtede en Prolog, og Tæppet gik op. Declamatoren gjorde sin Compliment, traadte tilbage paa høire Fod i fjerde Position, og pauserede, i det hans Blik rullede over Loger og Parterre. Det var et herligt Skue, I den overste Halvcirkel var Prindselogen, Perleraden og Cirklen prydet med de fornemste og skjønneste Damer - Bag disse stode Kammerherrer, Riddere, Professorer, Grever, Baroner og Militaire." Forestillingen bestod af 5 Afdelinger, som alle applanderedes meget af de oplyste og ædle Fynboer, der formodentlig toge hans høie Alder i Betragtning, ved Bedømmelsen af en Dands i elegant Soemandsdragt. Da Tæppet sidste Gang faldt, troede Hr. Bagge rigtignok at høre en Pibe, men fattede sig snart, og gik ind i Andrups Viinkielder, forat restaurere sig en Smule." Der hørte han, at Piberknægten havde havt begge Lommerne fulde af raae Kartofler, som han dog ikke vovede at bruge, formedelst Publicums eenstemmige bifald." Med det Ønske, endnu engang at kunne giensee denne kjære Bye, drog Hr. Bagge til Jylland, og skrev fra Fredericia endnu et omt Level til Odense Publicum. (Hp. Av.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-09-06
Provindsialstænderne i Wiborg: J Sagen angaaende Lauriz Borbergs Forslag, betræffende Klitarbeidet besluttede Forsamlingen i det Væsentlige at indstille til H. M., at det hvad Hjørring, Thisted, Ringkjøbing og Ribe Amter angaaer, maatte foranstaltes: At der blandt de Landmænd, som præstere Arbeide ved Sandflugtens Dæmpning til Hielp for de Sogne, hvori Sandflugt findes, maae, efter Forslag fra de to største Godseiere i hvert af disse Sogne, af Amtmanden udnævnes tvende upartiske og sagkyndige Mænd, som, uden andet Vederlag end 1 Rbd. Sølv daglig i Dietpenge og fri Befordring, have i Forening med Sandflugtscommissairen at giøre Forslag til det Arbeide, som hvert Aar skal præsteres til Sandflugtens Dæmpning; disse Mænd maae vedblive denne Function i 5 Aar, og da afgaae, med mindre de paa Nye blive valgte, og de modtage det paa dem faldne Valg. At disse udnævnte Mænd maae kunne, naar de dertil fandt Anledning, paasee at Arbeidet udføres forsvarligt. At Amtmanden og tvende Landvæsenscommissairer, samt vedkommende Herredsfoged og Sandflugtscommissair maatte i hvert Amt beordres at sammentræde og udarbeide et Regulativ for Omfanget af det Arbeide, som ethvert Sogn har at præstere til Sand flugtens Dæmpning, og at Regulativet indsendes til det kongl. Rentekammer til Approbation. At der foranstaltes udarbeidet en Jnstrux for Klitfogderne. At der maatte ansættes flere Sandflugtscommissairer, saaledes at Enhvers District kun faaer en Udstrækning af omtrent 6 Mile, samt at der til denne Bestilling vælges Landmænd, som enten ere bosatte i Klitsognene, eller i et nærliggende Sogn. At de nuværende Sandflugtscommissairer erholde den nuhavende Løn, men at de herefter ansættende Sandflugtscommissairer ikke nyde nogen Løn, men kun de anordnede Diætpenge og fri Befordring paa deres Embedsreiser. At Sandflugtscommissairen i Stedet for fri Befordring in natura tilstaaes en passende Godtgjørelse, som ved hans Ansættelse bestemmes, og at sagkyndige og upartiske Mænd maae udnævnes til at undersøge den Tilstand, hvori de flere i Klitterne stedfindende Anlæg til Skov opelskning, som vedligeholdes i Jyllands vestlige Amter, for nærværende Tid befinde sig, for derefter at give Betænkning, hvorvidt det maatte findes tilraadeligt, at vedblive eller opgive Vedligeholdelsen af disse Skovanlæg. Med Hensyn til Amtsprovst Schmidts Forslag om Realskolers Oprettelse, besluttede Forsamlingen at andrage paa, at der her i Provindsen etableres i det mindste en aldeles fuldstændig og string videnskabelig Realskole, og at der befales Realclasser satte i Forbindelse med saamange som mueligt af de lærde Skoler, fornemmelig med saadanne Kjøbstæders, hvor Trangen maatte befindes meest følelig, og at det maatte tages under allerh. Overveielse, hvorvidt de dertil udfordre de Omkostninger kunne dækkes ved en Formindskelse af Antallet af de for Tiden værende lærde Sko(Stænd. Td.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-09-06
Kjøbenhavns Havnepriser den 27de August 1836. Hvede Holsteensk, 5 R. 3 M. - s. a 6 R. - M. - s. Rug, f. Provins. 3 R. 5 M. 8 s. a 4 R. 1 M. - s. Byg (toradet,) 3 R. 2 M. 8 s. a 3 R. 3 M. - s. Dito (sexradet,) 2 R. 5 M. 8 s. a 3 R. 1 M. - s. Havre. . . . 2 R. 2 M. 8 s. a 2 R. 3 M. 8 s. Ærter . . . . . . R. - M. - s. a - R. - M. - s. Smør Jydsk Fr. 11 R. - M. - s. a 1 R. 3 M. - s.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-09-06
Klarerede ved Thisted Toldsted.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-09-06
Jndk. Den 5te Septbr., J. C. Westergaard af Løgstøer fra Aalborg med Stykgods. Den 6te, Mads Neergaard fra Ditto med Ditto.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-09-06
Udg. Den 5te, S. Pedersen af og fra Klitmøller til Christians. med Creatuler Ærter og Smør.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-09-06
AVERTISSEMENTS. En Dreng, af god Opdragelse; som skriver og regner godt, kan faae Emploi hos en Handlende i en af Provinds=Kjøbstæderne; de herpaa Reflecterende, ville behage at aflægge, Billetter paa dette Blads Contoir mk. Emploi J Følge forandrede Omstændigheder aflyses den til 7de Dennes berammede Auction hos N. Schønau.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-09-08
No. 100. Ao. 1836. TIIISTED. Kongelig allernaadigst privilegerede. Amtsavlv og Avertissementvivende, eller: Den nordeimbrilke Tiltkuer. Forsendes med Brevposten overalt i Danmark og Hertugdømmene. Torsdagen den 8de September. Redigeres, trykkes og udgives i Thisted af J. S. Lund.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-09-08
Politiske Nyheder. Amerika. Jfølge Beretning fra Ny-York af 2den August, ventede man der daglig Efterretning om en afgjørende Træfning mellem Mexicanerne og Tericanerne. Deres Avantgarder, stode kun 21 tydske Mile fra hinanden. Teri canernes Forbittrelse mod General Sta Anna steeg hver Dag, nogle Soldater havde allerede gjort Forsøg paa at skyde ham, og det var kun med Møie lykkedes Vagten at bringe dem fra deres Forehavende; Aarsagen til Forbittrelsen, er Mexicanernes nye Jnvasion. Disse ere under General Urrea 7000 Md. stærk gaaet over Floden Nueces og ventede paa Forstærkninger. Texicanerne vare kun 3000 Md., men haabede ved Recruttering i de forenede Stater, at see deres Armee formeret til 6000 Md. De havde 400 Mexicanere med sig som Fangne, hvilke skulle myrdes, det første Mexicanerne foretoge et Angreb. Høist mærkelig er den Omstændighed, at den nordamerikanske General Gaines, som stod paa de forenede Staters sydvestlige Grændse er gaaet over Sabinafloden og trængt ind i Teras, efter den terikanske General Anmodning. General Gaines havde sendt Ordre til Staterne Missisippi, Kentucky, Tenessee og Louisiana om hver at sende ham et Regiment, og angivet Grunden til sin Fremrykken, at Jndianerne havde begaaet flere Mord paa den merikanske Grændse. Den sande Grund er vel, for at kunde være i Nærheden af Terikanerne i Tilfælde at de skulle blive overvældet af Mexikanerne, for da at kunne yde dem Understyttelse.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-09-08
De nordamerikanske Tidender tale om en Correspondence, som skal have fundet Sted mellem General St. Anna og Præsidenten Jackson, og hvorved Første søgte at erholde de forenede Staters Garantie for det af ham med Texicanerne indgaaede Forliig, men Jacksons Svar skal aldeles ikke have været venskabeligt. Forliget eller Tractaten fandt hverken Jacksons, eller Merikanernes bifald, men blev af Sidste erklæret for ugyldig, og General Filasola, der efter befaling havde rømt Texas Gebet, skal stilles for en Krigsret. Med Hensyn til Jndianerkrigen i de nordamerikanske Stater, da er den endnu ikke til Ende, de Vilde vedblive at udbrede Skræk og Død overalt; General Scot, som af Præsidenten er kaldet tilbage fra Commanden, skal stilles for en Undersøgelsescommission, og retfærdiggjøre sig for at have udtrukket Krigen i Længden.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-09-08
Tyrkiet. J Constantinopel er for nylig opdaget en Sammensværgelse, fremkaldet ved flere Aarsager, hvoriblandt ogsaa den, at Sultanen, viste Malerkunsten for megen Protection, og havde ladet sig male og bortgivet sit Portrait til Flere, hvilket skal være stridende mod Coranens Bud. i Som en Følge af ovennævnte Sammensværgelse ere en 1000 Jndividner blevne strangulerede og halshuggede; man kan deraf forklare sig nogle høie Militaires, saasom Generalers Obersters og nogle Embedsmænds og Ulemas pludselige Forsvinden, og man har ogsaa funden flere Liig, som sammenbundne ved Fødderne to og to vare drevne i Land ved Bosperus. Sultanen skal være meget stødt, fordi at Frankerig hindrede den tyrkiske Expedition til Tunis, og frygter for at dette skal deele Algiers Skjæbne. Jmidlertid er det forunderligt, at Sultanen kan være fornærmet derover, da han dog skal have givet den franske Gesandt Admiral Roussin den Forsikkring, at den tyrkiske Flaade ikke var bestemt til Tunis. Den franske Gesandts Gemalinde har for nylig aflagt et Besøg hos Sultanens ældste Søster Esmed Sultang. Det Jndre af Palladset var gandske indrettet paa enropæisk, men slet ikke brillant. Det der gjorde meget Jndtryk paa Madame Roussin, var Sultanindens 60 Tienerinders udmærkede Skjønhed, og især Sekretairindens Frøken Peri Shef Hamini, hvilken tillige i Constantinopel er bekjendt som Digterinde. Reis Effendi har gjort en Undskyldning for den østerrigske Jnternuntius for det Jndfald og de Uordener, som i forrige Maaned fandt Sted paa østerrigsk Gebet af Bosnierne, hvilke bleve jagede tilbage, og lede et totalt Nederlag ved de østerrigske Tropper. Porten har ved Veziren ladet de bosniske Captainer tilkjendegive, at Østerrig paa det alvorligste vil straffe ethvert Forsøg af denne Art.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-09-08
Schweitz. Her er man meget forbittret, mod Frankerig, over 4000 Mennesker havde forsamlet sig ved Zürich den 21de Aug, hvor tusinde Læber raabte at man ikke ville taale den franske Gesandt Hertugen af Montebellos Overmod, der har truet med Krig, hvis man ikke bortfjerner de fremmede Flygtninge. Det store Raad i Lucern har næsten eensstemmig tiltraadt Stændernes Beslutning af 11te Aug. og erklæret at ville indlevere en skarp Note til Hr. Montebello, denne har klaget til Regjeringen over en indrykket Artikkel betitlet: hvorledes man behandler os, hvori de Franskes Konge kaldes: en Overløber. J Bern skal være opdaget en Sammensværgelse som gik ud paa intet mindre, end at myrde DHr. Montebello og Bombelles. Tydskland. Der skrives nu fra Mai under 22de Aug. med Bestemthed, at de hollandsk belgiske Anliggender ere definitiv ordnede og sammes Offentliggjørelse vil inden kort Tid finde Sted. En anden Nyhed meldes fra München, at Kong Otto af Grækenland skal ægte i en oldenborgsk Prindsesse. Brylluppet skal finde Sted i October. Professor for det juridiske Fakutet i Bonn, Dr. Pugge er den 6te August funden død i sin omhyggelig tillukkede Studeer stue, hængende paa en Stige, og med en Dol i Brystet; Selvmordet skal være begaaet i et Anfald af Vanvid. Den 25de Aug. er den bekjendte Statsraad og Livlæge Dr. Huseland død i Berlin. Fra Baden tales der og Afsendelse af Tropper til Schweitsergrændsen, foranledigede af de stedfindende Forviklinger. 3 Batailloner, Jnfanterie og nogle Eskadroner Ryttere med 8 Kanoner skulle være bestemte til dette Øiemeed. Cholera er i Aar temmelig slem i Tydskland, og Jtalien. J Wien hvor den har raset meget hæftig, begynder den igjen at aftage, men ifølge Efterretninger fra Bøhmen af 24de An gust hersker denne Sygdom meget stærk i Prag, og er i Tiltagende, der døe daglig en 25 a 30 Mennesker deraf, skjøndt Lægerne have streng Ordre til ikke at nævne Navnet Cholera. Den er ogsaa udbrudt i i Tyrol i Markflekken Mals, og første Dag døde 26 Mennesker deraf, man vil ogsaa have mærket Spor til Epidemien i Berlin. Fra Verona meldes under 19de August, at efterat Cholera har raset der i 70 Dage, var den noget aftaget, det var en Tid at man daglig regnede 30 a 40 Dødsfald; og af 60,000 Jndvaanere, ere 2000 Døde. Sygdommen angreb som sædvanlig den fattigere Deel af Stadens Befolkning, svage Jndividuer og Mennesker af uordentlig Levemaade; men paa Landet var dette ikke Tilfældet, den bortrev heren ottende Deel af Befolkningen, endskjøndt Sygdommen neppe opholdt sig 12 a 15 Dage der.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-09-08
J Modena er den ogsaa udbrudt. J den schweitserske Stad Chiavinna, hvor denne Plage ogsaa viste sig, blev de frige Læger af Gensdarmer trukket til Patienterne; ligeledes har den naaet Dalmatien og truer Staden Zara. J Ungarn udbreder den sig meere og meere og bortriver paa flere Steder den 5te Deel af Befolkningen; i Pesth derimod var af 85,000 Jndvaanere. kun døde 4 a 500.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-09-08
Blandinger. J Frankfurth er for nogle Dage siden arresteret et Tyve-Complot, hvis Spitsbuberier gik ud paa at stiæle Sølvtøiet ved Table d'höte og paa Restaurationer og lægge fuldkommen lignende af uægte Metal, istædet derfor. Siden den uheldige Expedition, som Frankerig foretog i Aaret 1830 mod Madagascar for igjen at hævde sine gamle Besiddelser paa Østkysten af Den, har det gjort forskjellige Forsøg paa at komme i fredelig besiddelse af en Havn derpaa, som kunne erstatte det Mauritius Tab, thi da Bourbon og Pondischery ingen Havn have, er det af stor Vigtighed for det at faae et Tilflugtsted i Krigs-Tilfælde for dets Krigs- og Handelskibe; men Qvas energiske Erklæringer give intet Haab om et fredeligt Establissement paa Madagascar. Dronning Ranavalora, Enke efter Radama, Stifter af Ovas Rige, er bleven den samme Politik troe; hun har bestandig erklæret sig villig til at oprette en Handelstractat med Frankerig, saasnart den renoncerer paa Opretholdelsen af en Colonie paa Kysten; og hun har ogsaa i afvigte Aar erklæret, at hun var villig til at modtage en fransk Agent i sin Hovedstad Tananarivo. Frankerig eier for Tiden intet andet end Øen Sainte Marie, som kun er skilt fra Madagasear ved en snæver Kanal 12 Mile lang og 2 a 3 Mile bred, med en Befolkning af 12,000 Mennesker. Den har ingen slet Havn, men er høist usund, formedelst dens mange Moradser, hvorfor at Frankerig har indskrænket Garnisonen derpaa til 37 Europæere og 1 Compagnie Joloscher, som man har skikket fra Senegal derhen. Det franske Ministerium har imidlertid besluttet at beholde Øen, men at indskrænke Udgifterne til 60,000 Franks. Under alle Omstændigheder er Frankerigs Fordringer paa Østkysten af Madagasear de facto opgivet, og det er maaskee det første Exempel paa at en africansk Nation har med Held modsat (Neue Zeit.) sig et europæisk Angreb.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-09-08
Jndenlandst. Som Exempel paa, at den slette Aand blandt de danskvestindiske Tropper endnu ei er udryddet, anfører Hamb. Correspondent, følgende Begivenhed, der nylig skal have tildraget sig paa St. Thomas: Tre Soldater bleve straffede for Disciplin=Forseelser. En Fjerde, som var tilstede derved, fandt at Underofficeren slog for haardt paa hans Cammerater. Han gik derfor roligt hen i Vagtstuen, laante her en Kniv, og passede dermed Underofficeren op. Da denne strax efter gik forbi, stødte han ham Kniven i Brystet, og udraabte ganske fornøiet: Den sidder godt "Naturligviis blev han strax stillet for en Krigsret, og nogle Dage derefter skudt. Underofficeren skal ikke være død.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-09-08
Paa Forespørgsel fra Skrædderlauget i en Kjøbstad, har Cancelliet i Skrivelse af 28de Juni svaret, at Analogie med Cancellie-Skrivelse af 12te Juni 1823 til Kjøbenhavns Magistrat kunne de, der gjøre Prove stykke for at blive Frimestere, ikke fritages for de Bekostninger, som det paaligger den, der vil gjøre Prove, for at blive Laugsmester, at udrede.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-09-08
Den 23de August er Kongelig svensk norsk Gesandt, v. Hochschild, udnævnt til Storkors af Dannebrogen.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-09-08
Fredagen den 26de August holdt Bibelselskabet for Horsens Bye og Omegn sit 12te og høitidelige Aars møde i Vor Frelsers Kirke." Festen havde denne Gang en forhøiet Betydning, idet den hæderværdige residerende Cappellan, Hr. Pastor Horn derved tillige feirede sit Jubilæum som halvbundredaarig Embedsmand, i Menigheden. Om Aftenen var i Foreningen foranstaltet et Festmaaltid for Jubeloldingen og Familie.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-09-08
En af Bataillonschirurg Mønster skreven Sang blev derved afsjungen, og en smagfuld forarbeidet Sølvpocal, som et Hædersminde fra Horsens Menighed, overrakt Jubellæreren ved Generalmajor v. Flindt.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-09-08
J Randers Avis No. 136 læses under Jndsendte med Overskrift: Fortrinlige Veie i Medelsom Herred, blandt andet følgende: Vi leve i en urolig Tid: Alt skal omtalfatres, Alt skal være nyt. Det er derfor trøsteligt, naar man en sjelden Gang seer det conservative Princip sætte sig mod Omvæltningens Strøm, og holde det gode Gamle vedlige. Denne Trost blev os for ikke længe siden til Deel, da vi passerede Veien imellem Fladbro og Windelsbek (en Strækning af circa 3 1/2 Miil.) Vi have kjendt denne Vei i over 51, Aar; men den er med ubetydelig Forandring den Samme, og rimeligviis i samme Tilstand, som den var for 1000 Aar siden. Det er skjønt, det er glædeligt, at gjenfinde en gammel Ven, der kjækt og standhaftigt har modstaaet Tidens og Modens Virkninger; medens andre Veie Aar for Aar forandres og vorde ganske ukjendelige. Man maa herfor være desmere taknemmelig, eftersom Jordbundens Beskaffenhed – let Jordsmon Nærhed af godt Gruus, Mangel paa Leer – let kunde friste til en saadan Forandring, som man nuomstunder behager at kalde Forbedring. Men denne mageløse Veis mange og store Fortrin fortjene nærmere at udvikles. 1ste Fortrin er den store Afvexling Samme frembyder. De saakaldte gode Veie, de lige og jevne, ere dog forbandet kiedsommelige. Denne derimod er saare riig paa Afvexlinger, sjelden lige (undtagen over Ulstrup Mark og noget af Godset;) men idelig ud og ind i yndige Slangebugter, snart er den snæver som Dydens Vei – med et eneste Spor snart er den viid, videre end Kongeveien i Sjælland; thi den er uden Grændser, snart kjører man i dybt Sand- og mindes derved om Africas romantiske Ørkener; – snart hælder den til den ene Side, snart til den anden, hvilket frembringer en hæftig Bevægelse liig Skibets over Bølgerne; snart vugges man, hvilket naar man sidder i Doctorstolen, kan være søvndyssende, snart humper man over Stene og Knolde, hvilket giver god Appetit. Saa kjører man paa en steil Banke, saa paa Skrænter, hvor man har kun et Par Haandsbred til Kanten, og stedse maae belave, sig paa det interessante Tilfælde at vælte - ikke een, men to Gange rundt - hvilken Farlighed giver Reisen noget Piqvant, noget Eventyrligt, som ikke findes paa de væmmelige gode Veie o. s. v.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-09-08
Skibsbygger Jes Thielsen fra Flensborg foreviser i denne Tid paa Rosenlund en af ham, ved flere Aars Flid, forfærdiget Model til en Kutterbrig efter dansk Bygningsmaade, i fuldstændig seilbar Stand, og førende 22 Metalkanoner. Jndtil den mindste Ting er Alt hvad der hører til et complet udrustet Krigskib her nøiagtig gjengivet i formindsket Maalestok; men Skroget har alligevel en Længde af 19 Fod, og med Takkelagen en Høide af 17. - Paa Kjøbenhavns Vesterbro forevises en americansk Væder med 5 Horn, hvoraf det ene, en halv Alen langt, staaer midt i (Kbhvs. Adrav.) Panden.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-09-08
Befordringer og Afgang. Under det danske Cancellie: Den 20de August er Cand. theol. og constitueret Lærer ved den lærde Skole i Nyborg, H. N. Langballe, beskikket til Sognepræst, for Vorbasse og Heinsvig Menigheder i Ribe Stift; den 23de, Cand. theol. og Lærer ved Vaisenhuset i Kjøbenhavn, J. P. O. Balle, til residerende Capellan for Besser og Onsberg Menigheder paa Samsøe.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-09-08
Under General-Toldkammer- og Commerce-Collegiet: Den 13de August er Cand. juris H. L. Arnesen, og E. A. Heilbuth beskikkede til Fuldmægtige hos de Kongelige Embedsmænd i Vestindien; Cand. juris C.A. Møller til Fuldmægtig ved Gouvernementet i Tranquebar; Exam. jur. W. J. Wulff og A. C. W. Herbst, til surnummeraire Assistenter ved Gouvernementet overEstablissementerne paa Kysten Guinea og constitueret Compagnie-Chirurg F. Sannom til Chirurg ved bemeldte Besiddelser.