JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-08-21
12 kan faaes til førstkommende Michaeli Til All Flyttetid, et i denne Sommer, i en af Siællands frugtbareste og behageligste Skovegne, nyt opbygget Huus af 10 Fag Bindingsværk, sat i Eegefod, med murede Vægge af brændte Steen, indrettet til Beboelse for en Familie uden for Bondestanden, samt Haugerum, og 6 Tønder Land geometrisk Maal, udmærket god Jord, saa og 2 smaae Udlængder, som i dette Efteraar bliver tilbygget begge Ender af Vaaningshuset, hver paa 4 Fag til Stald, Loe, Lade o. s. v. Jorderne er Skatte- og Tiendefri. Vilkaarene, hvorpaa ovennævnte Huus overlades til Leie, ere fra Dato til Eftersyn hos Dhrr. Biørn i Skindergaden No. 37 i Kiøbenhavn, Brand-Directeur Schou i Callundborg, Kiøbmand Jensen i Holbeck, og P. J. Hansen, paa Rosengaden No. 211 i Slagelse.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-08-21
En Hovedgaard i Siælland, med underliggende 200 Tdr. Agerland, 270 Tdr. Eng, 100 Tdr. Skov, 100 Tønder Hartkorns Tiende og 40 Hoveriegiørende Huusmænd, er heelt eller en Parcel deraf, underhaanden at faae til Kiøbs, og paavises af Hr. Bogtrykker Magnus i Slagelse. Stkr. Ung-Sviin agtes bortsolgt 300 ved ossentlig Auction, som holdes paa Nøragergaard ved Slagelse, Tirsdagen den 31te August d. A., Kl. 10 Formiddag.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-08-21
For 1 eller 2 honette Mands- eller Fruentimmer-Personer, er et Værelse med Vindovn til Gaden, at faae til Leie, til førstkommende Michelsdags Flyttetid, naar man henvender sig i No. 77 paa Slottensgade i Slagelse. Vemeløse Skolehuus og Bygning med Hauge, beliggende i Gimlinge Sogn, Vester Flakkeberg Herred, bliver Tirsdagen den 24de August d. A., Formiddag Kl. 11, ved offentlig Auction derpaa Stedet afhændet til Eie eller Leie, efter de Conditioner, som paa Auctionsstedet kan erfares, bekiendtgiøres herved. En paa Bredegaden i Slagelse beliggende Gaard, med a 8 betrukne og gibsede Værelser, samt en sielden god Frugthauge, er til Kiøbs eller Leie til nu førstkommende Michaeli. Man melder sig hos Hr. Bonander, hvor nærmere Efterretning gives.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-08-21
For en Huusholderske, der med gode Anbefalinger kan godtgiøre sin Duelighed, er til 1ste November en god Tieneste ledig paa en Herregaard i Siælland. Anmeldelser hertil, modtages af Bogtrykker Magnus i Slagelse.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-08-21
En Vindovn ønskes til Leie. Avis Expeditionen anviser.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-08-21
Fortrinlig reen hvid Sæderug, samt Sædehvede, kan bekommes paa Frederikskilde pr. Sorøe. P. N. Nyegaard.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-08-24
Den Vest-Siællandske Avis, eller Ugeblad. Slagelse. den landske Historie uden, og inden. vigtigste Nyeheder. Dagens Redigeret af Pastor og Ridder Bastholm. Trykt og forlagt af Peter Magnus. 15 Aarg.) gen, den 24. Aug. 1819. te 3 Tirsdagen, den 24. August 1819 No. 68.)Med Kongl. allernaadigst Tilladelse, at forsendes med Brevposten til Dannemark og Hertugdømmene.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-08-24
Betragtninger over Naturen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-08-24
Foruden de Ulykker, som Lynild har foraarsaget i denne Sommer, og som ere fortalte i dette Blad, maae endnu anføres en rædsom Begivenhed, som er forefaldet i Chateauncuf i Departementet Nederalperne i Frankerige. Lynilden slog ned i en Kirke, hvori der just blev holdet Gudstieneste. To Personer, hvoriblandt Præsten bleve dræbte og 40 andre bleve saarede. J en Naboekirke bleve ligeledes 4 Børn dræbte, som just ringede med Klokken. Heden har ogsaa været overordentlig i denne Sommer; den bekiendte Meteorolog i München Doctor Gruithuisen har fundet, at Heden, i det mindste der, var stærkest den 8de Juli, da det Reaumurske Thermometer stod Kl. 1 og Eftermiddagen i Solen paa 37 Grader. Denne Hede var virkelig ganske overordentlig og kunde maale sig med den, som finder Sted i det af sit brændende Clima saa berygtede Senegal. – Jfølge Dhrr. Harris og Campbells Observationer i Hamborg, har Forskiellen paa Heeden i Juni og Julii Maaneder i Aarene 1817, 1818 og 1819, været følgende, naar man slaaer alle Varmegraderne, saaledes, som de vise sig paa et Reaumurs Thermometer sammen i een Sum. Juni 1817, 404 1/2 Grader. Juli 1817, 526 1/4 Grader. Denne Sammenstilling udviiser hvor langt større og meere vedholdende Heden har været i denne Sommer, end i de foregaaende.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-08-24
De to Cometer, som have viist sig i Aar paa Himlen, have været en riig Gienstand for Jagttagelser og Betragtninger. Omtalte Hr. Gruithusen, bemærker følgende om den største af dem: at dens Hoved er ikke omgivet med noget Diadem, som Cometens i 1811, men kun med en lys Taage, som danner Straaler, der staae ud fra Halen i Vinkler, hvilke ere meere eller mindre spidse, eftersom de ere mere eller mindre lange. Dens Kierne synes ikke at være nøie begrændset, og det som ved en svagere Forstørrelse af en ochroamatisk Kikkert, synes at være begrændset, er snarere Cometens Lys Athmosphære, hvilken næsten seer ud som Cometens i 1811. Dens betydelige Hale viser sig i en Længde af 26 Grader; den er næsten fuldkommen lige, og har ikke til begge Sider en skarp Grændse, som Cometens i 1811, men ligner mere et Riis, som Cometens i 1807, i det heele saae den smal ud hvoraf man kan slutte sig til, at den har ikke staaet i en stor Afstand fra Solen. Dens Stade paa Himlen har været vanskelig at bestemme, saavel formedelst de lyse Nætter, hvori den viiste sig, som fordi den lod sig see i en Egn af Himlen, som er fattig paa Stierner; den blev i Juli observeret midt omNatten, dybt ved den nordlige Horizont, og hævede Straalerne af sin Hale, ligesom en Jldstribe af ei Nordlys lige i Veiret, den gik ikke need men bevægede sig om Dagen over Jordbeboernes JsseMan anseer denne Comet for at være den af de anseeligste, som nogen Tid har viist sig; og at komme den store Comet nærmest, som lod sig see i Aaret 1680, og som Newton observerede, indtil Begyndelsen af nærværende Aarhundrede have 99 Cometer været astronomisk observerede. Efter den berømte Astronom Obers Jagttagelse var Cometen, Solen og Forden den 20de Juni saa aldeles i samme Bane, at man kunde have seet Cometen paa Solens Skive; den stod ved denne mærkværdige Forbiegang i en Afstand af over 7 Millioner Mile fra Solen og omtrent i en dobbelt saa stor Afstand fra Jorden. Den 2den Julii var Afstanden 15, og den 15de Julii over 24 Millioner Mile. Dette Himmellegeme skyder saaledes en god Fart. Den 28de Juni om Eftermiddagen, siger Doctor Olbers videre, var Cometen Solen nærmest og stod dengang indenfor Mercursbane; dens Bane er meget forskiellig fra de Cometers Bane, som man hidindtil har beregnet, den har en Jnel ination af 80 mod Jordens Bane; han finder, at denne Comet udmærket sig ved sin lyse planetagtige Kierne, hvis Giennemsnit er omtrent halv saa stor som Jordens, hvad Halen angaaer kan den derimod ikke sammenlignes med den pragtfulde Comet i 1811. – Foruden denne anseelige Comet har Hr. Pans i Marseille opdaget endnu en anden, men mindre. J følge Observationer af Prof. Plana i Turin, er den lille, uden Haar, Hale, Taage og tydelig Kierne; dens Con trum er af en smuk hvid Klarhed, dog er den usynlig for det ubevæbnede Øie.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-08-24
Den bekiendte Physiker Gimbernat har i den rygende Dal Solfatara nær ved Neapel, som antages at være en indstyrtet Vulcan, og hvorfra Spoveldampe idelig stige i Veiret, undertiden ved stille Veir i Støtter af 50 til 60 Fods Høide, indrettet et Dampbad, som skal vise sig virksomt i forskiellige Sygdomme og besøges stærkt.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-08-24
Fra Professor og Ridder Schumacher, der nu opholder sig i Lauenburg, er til Kiøbenhavn ankommen et Brev af 27de f. M., hvori der meddeles følgende Efterretning om Cometen:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-08-24
De hidtil gjorte Observationer, for saa vidt de ere bekiendte, tillade kuns at gjøre et Udkast af Cometens Bane, som siden vil blive nøiere bestemt. Man udleder deraf et Stykke af en Parabel, som har Lighed med det Stykke af Banen, man allerede har seet; men det er at formode, at Jagttagelserne ved Hielp af Kikkerter længe nok vil være muelige, for at man kan bestemme den egentlige Bane og Omløbstiden. Foreløbig vide vi, at dens Bevægelse er retløbende, og at den den 20de Juni omtrent Kl. 4 om Eftermiddagen var i Nærheden af Solen. Dens Afstand fra Solen var da omtrent 1/2 af Jordens Middelstand fra Solen. Længden af Solafstanden er omtrent 9 Himmeltegn og 19 Grader, og af det Punkt, i hvilket den giennemskiærer Jordbanens Flade, 9 Himmellegemer og 4 Grader. Dens Banes Bøining er 80 1/2 Grad. Af disse Elementer følger det, at Cometen den 26de Juni var at see paa selve Solens Skive, og at Jorden da stod i samme Retning som dens Hale, om hvilken vi ikke kan vide, hvor langt den strækker sig, da de lyse Nætter ikke tillade os at see mere end en meget liden Deel af samme. Dog var som allerede bemærket – dette kuns Tilfældet, dersom de foreløbige Bestemmelser ved senere Jagttagelser blive stadfæstede. Dens Lys Styrke aftager meget hurtig. Den er den 30te Juli 3 af det den var den anden i samme Maaned, og den 19de August vil den kuns være 35.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-08-24
(Man hører fra Spanien, at Kongen vil afsende Hertugen af Jnfantado for at modtage Prindsessen og for at føre hende til Madrid. – Dresden med dens fortryllende Omegn vrimler af Fremmede i denne Sommer, som fra alle Egne af det nordlige Tydskland, og fra Rusland komme dertil, og reise fra og til de nærliggende Bøhmiske Bade.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-08-24
Jblandt disse har ogsaa været Prinds Christian af Dannemark, som ved sine gientagne Besøg i de rige Kunstmuseer, og i de berømteste Kunstneres Værksteder, som Hartmann v. Kugelgens, Mathæis, Landskabsmalerne Klengels og Frideriks, Billedhuggeren Kühns o. s. v., udviiste megen reen Jnterresse for de dannede Kunster, han bivaanede ogsaa en archæologisk Forelæsning, som Hofraad Böttiger holder offentlig 2 Gange om Ugen, i Forsalen til det Kongelige Antike-Gallerie. Hs. Kongelige Høihed Prinds Regenten af England har den 5te August Klokken 2 i Brighton indskibet sig paa den Kongelige Jagt Royal George, som blev ledsaget af Liffen, og endnu en Fregat 2 Brigger og Zolkutteren Hounden. Marqvien af Angleseas Jagter og andre Fartøier havde siden tidlig om Morgenen befat Sydenden af Steynefloden og hele Kystpromenaden for at see Hs. Kongelige Høihed; han har en hvid Hat, en blaae Overkiole, hvide Pantalons og Støvler. Flotillen tog Coursen imod Sydost og ankom til Portsmouth, og derfra den 8de August til Rheden af Coves. Prinds=Regenten vil opholde sig der i 8 Dage og har spiist hos Marqvien af Anglesea.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-08-24
Nyeste Post-Efterretninger. Hs. Kongelige Høihed Storfyrstinde Alexandra, den Russiske Storfyrste Nicolaus Gemalinde, er den 3die August bleven forløst med en Prindcesse, som har erholdet Navnet Marie. Samme Aften forlod Hs. Majestæt Keiseren Lystslottet, Zarskoiesel for at begive sig paa Reisen til Archangel. – Kronprindsen af Preussen og Prinds Frederik af Oranien bereise for nærværende Tid Schweits. Kongen og Dronningen af Baiern, ere komne tilbage til München. - Prinds Regenten af England, som fyldte sit 58de Aar den 13de August, fortsætter sin Søereise; han omseilerØen Wight for at nyde dens smukke Udsigter, og begiver sig derfra tilbage til Brighton; man troer, at han vil derfra igien foretage sig en Seillads Nord og Skottland. – Jmedens Hs. Kongelige Høihed omskiber Englands Kyster, forventes i Landet selv dagligen Prindsessen af Wallis Tilbagekomst; man har leiet til Hende en anstændig Boelig paa Blakheath, bag ved Grenwich, da Hertugen af Kent beboer Palaiet Kensington; Bestyrtelsen skal have været meget stor hos Palaiets nuværende Beboere, da Hr. Sicard, Prindsessens Huushofmester, bragde Efterretningen dertil om, at Prindsessen vilde indtræffe om en føie Tid og at Palsiet skulde sættes i Stand til hendes Modtagelse; man formoder, at Aarsagen til hendes Komme er den Sag, som er anlagt imod Greverne Liverpool og Münster, angaaende Gyldigheden af de bevidste Brunsvigske Dokumenter, hvorved hendes personlige Vidnesbyrd udkræves.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-08-24
Hr. Canning maae nu opsætte den Lystreise med sin Familie, som han havde forefat sig. – Den Engelske Regiering har i denne Tid meget at giøre med at indrette Boeliger for fyrstelige Personer, da den Kongelige Familie ved de mange Giftermaal formere sig saa anseeligt; Hertugen af Clarence med Gemahlinde forventes ogsaa tilbage til England; den har nu ogsaa at sørge for Hoffet paa St. Helena; og Gouverneuren der, Sir Hudson Lowe, lader i Longwood bygge et nyt Huus for Napoleon; det skal indfattes med JernPallifader, 500 Mand arbeide derpaa; Bevogtelses Systemmet skal være meget strengt der paa Øen Afrika tilbyder forresten ikke meget politisk Nyt; i Nordafrika søger Keiseren af Marocco at hævne sig over sit lidte Tab; hans ældste og elskede Søn er død i Fez af sine Saar, Keiserens Agtelse har lidt ved hans Nederlag, og Uordenerne have taget til i Landet. – J Middelafrika føre Englænderne en vedvarende Krig med Slavehandlerne; alle Spanske Slaveskibe, som vise sig Nord for Linien blive tagne; den mægtige Nation Asiantis paa Guldkysten i Guinea har begyndt Krig med Englænderne; deres Konge skal have sværget paa, at han ikke vil nedlægge Vaabnene førend man har bragt ham den Brittiske Gouverneur paa Fortet, Capecoost, Hr. Smiths Kiævebeen. – J det sydlige Afrika tænker man kun paa Krigen med Cafferne og den Engelske Regierings nye Colonisations-Planer. J det østlige Afrika paa Øen Madagaskar, synes Culturen at opvaagne; to unge Prindser derfra ere komne til Frankerige for at opdrages; og deres Opdrager Chevalier Rour har forestillet dem for Kongen; den ene hedder Man dito Sahara, den anden Boborg; deres Legemsdannelse er saa forskiellig, at man kan see at de høre til forskiellige Menneskeracer, forresten ere de af et livfuldt og klogt Udseende og ere meget nysgierrige. Pariserne have nok at tale om i denne Tid, om disse Prindser, om en afsindig Mad. Durand, som med Magt har villet trænge ind i Thuillerierne, men er bleven arresteret; om Mønstringen af Eleverne i Militairskolen i St. Cor den 8de August for Kongen, og hvorved han sagde: at enhver af dem havde deres Chef Ondinets Maskalstav i sin Patrontaske, og at de nu skulde bestræbe sig for at den kunde komme ud deraf; endelig om de nye Valg som forestaae. Pairernes Kammer bestaaer af 262 Medlemmer, hvoraf der antages at være 115 Ultras, 59 Ministerielle og 79 liberale Pairs
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-08-24
J Frankfurt er det blevet roeligt igien; man lader Jøderne være i Fred; mange vende tilbage til Staden, andre flytte andensteds hen. – Hr. Christian von Buri i Giessen, har meddeelt offentlig Efterretning om et litterærisk Arbeide, som ved Huusundersøgelse er fundet hos ham; og som er nævnet i den Berliner Statstidende, under den Titel, Fuldstændig flere Gange giennemtænkt Udkast til en republikansk Forfatning for det Tydske Fædreneland; og som han udgiver for et blot Jdeal, men aldrig har tænkt paa at realisere. – Jahn, sidder fast i Custrin, og er bragt fra et Taarn ind i et Blokhuus, fordi der forsamlede sig dagligen et stort Antal Folk udenfor hiint, for at see ham. -De Tydske Uroesseener, ville udentvivl snart tabe sig; men alvorligere ere de indvortes Uroeligheder i Spanien og England; ifølge Efterretninger fra Gibraltar, skulle Guerillerne formere sig i et frygteligt Antal. – J England er de oprøriske Bevægelser stedse meget betydelige i Manufactur Egnene, især i Manchester, paa Væggene af Husene sees hyppigen tegnet med Kul Figuren af de Jern pigge-Spidser, som Reformisterne ønske at Folket skal lade sig forfærdige, de ere af en farlig og vel overlagt Skikkelse, de søge ogsaa at forføre Militairen til Troeløshed, og uddeele Proclamationer blandt den. – En udyre Mængde Afskrifter af Jndbydelse til en Reformist-Forsamling i South work den 23de August, er uddeelt imellem Almuen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-08-24
J Skotland have en Deel formuende Personer besluttet at contribuere til at forhøie de fattige Fabrikanteres Arbeidsløn, for at dæmpe Misnøien. -J Sicilien er man utilfreds med den nye Conskriptions Forordning; mange gifte sig for at unddrage sig fra den.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-08-24
Blandinger. Det nye Toldhuus i London, er en Bygning, som er 489 Fod lang, og 107 Fod bred. Fagaden, som man seer der, og som vender mod Themsfloden, er ligesom Udbygningerne mod Østen og Vesten, bygget af prægtige portlandske Qvaderstene. Midten af Fagaden, som ikke indeholder andet end den store Sahl, er af den største Simpelhed. Attiken allene, er ziret med to lange Basreliefs af 5 Fod i Høiden. Den Deel af Fagaden, som dreier sig mod Østen, er prydet med allegoriske Figurer, og den mod Vesten, forestiller Dragterne og de carakteristiske Former af de forskiellige Nationer, med hvilke England staaer i Handelsforbindelse. De Personers Navne, som have ladet denne Bygning opføre, og Aaret i hvilket det er skeet, ere skrevne paa Midten med Bogstaver af Bronze. Paa det øverste af Bygningen er en massiv Uhrskive, som har 9 Fod i Gjennemsnit, og som støtter sig paa to colossalske Figurer, som forestille Jndustrien og Overflødigheden. Disse to Figurer ere siddende. Paa den nederste Deel er en Forbygning, paa hvilken man har sat det Kongelige Vaaben, som understøttes af Oceanets og Storbrittanniens Attributer. Det som er mærk værdigst ved den indvendige Bygning er den store Sahl, som er 190 Fod lang og 66 Fod dyb. Denne Deel af Bygningen er Hovedsstedet hvor der forhandles om de Sager, som angaae Jnd- og Udførselens Rettigheder, og det hele frembringer et imposant Syn. Alle bedækkede Gange og alle Buegange ere af Steen og med Hvælvinger. Man finder i det indvendige af Bygningen en Mængde Jndretninger som ere tienlige til at forhindre Jldløs og til at slukke den. - Omkostningerne paa dette beundringsværdige Monument af den moderne Architectur beløbe sig til 170000 Pd. Sterling; den første Steen dertil blev lagt i Aaret 1813. paa en tredobbelt Rad af Pæle, som tiener til Grundvold for Bygningen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-08-24
Det hedder i en Skrivelse fra Petersborg under 27de Juli, Jgaar havde vi her et frygtelig smukt Skuespil paa Neva. Henimod Kl. 5 om Eftermiddagen antændtes nemlig i nogle Øieblik 3 med Tælle belagte Barker, som indeholdt circa 1000 Fade, og førend man kunde komme til Besindelse vare ogsaa nogle i Nærheden liggende Fartøier i Brand. Nu vilde man redde det store Tælle Magazin fra den truende Fare, og begyndte paa at løsskiære de brændende Barker og Skibe, hvorved endnu 5 Fartøier, som laae paa Veien til Katharinenhol, ligesom ogsaa 2 store Skibs-Cammeeler bleve antændte. Skrækken blev derved udbredet til langt ud paa Natten. Skaden beløber sig til fleere tusinde Rubler.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-08-24
Da Kongen af Nederlandene den 23de Juli passerede igiennem Furnes blev en Møller fra Egnen der, ved Navn Deschot, 60 Aar gammel, forestillet ham, som formedelst en Beskadigelse har i 9 Aar hverken spiist eller drukket ligesom andre Mennesker, men faaer blot sin Næring ved et Rør, som man stikker ham igiennem Munden ned i Maven; han befinder sig forresten ganske vel, og er Fader til 9 Børn, hvoraf et Par Tvillinger er født for 3 Uger siden. (Saaledes fortælles i de Brüsselske Aviser).
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-08-24
Det hedder i en Skrivelse fra London under 30te Juli, Dette Aars Hamsteadt Marked eller det saakaldte Weat-End-Fair, som blev holdt forrige Mandag har været en Skueplads for de skammeligste Udsvævelser og Tyverier, liderligt Pak, i Bander af 200 i Tallet, overfaldt Fodgiængerne og de Ridende saavel paa Markedet selv, som i den omliggende Egn; kastede dem ned og røvede alt hvad de kunde finde. Flere Personer ere udplyndrede lige til Skiorten og jammerlig tilredte.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-08-24
Skikkelige Fruentimmere har man berøvet alle Klæderne, ikke allene om Aftenen, men ogsaa ved høi lys Dag ere Mennesker blevne anfaldte paa denne Maade. Tyvene bevæbnede med Knortekieppe og skarpe Jnstrumenter, stødte alt ned hvad der satte sig imod dem, og flere Politiebetientere, som vilde gribe disse Spitsbuber, ere komne til Skade, 30 af dem har man faaet fat paa, og de vente nu paa deres Straf.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-08-24
Der gives nu i England ogsaa Tyve og Stratenrøvere, som endog holde Equipager og Tienere og udplyndre Fodgiængerne ved List paa offentlige Landeveie. En Mand, som gik i sine Forretninger fra en Naboebye til London, blev indhentet af en Kareth, forspændt med 4 Heste og med 2 Tienere paa Bukken. Der sad ingen i Vognen; Kudsken holdt stille, og spurgte ham, hvor længe han havde gaaet, om han ikke var træt, og om han ikke vilde tage Plads i Vognen, Fodgiængeren modtog dette Tilbud og Tienerne satte sig hos ham. Da man havde kjørt et Stykke og kom i en ensom Egn, hvor ingen Huuse stode, gave de forklædte Spitsbuber den Fremmede at forstaae at de maatte have hans Penge. Han holdt det i Begyndelsen, for Spøg, men de vandt ham, tømmede hans Lommer, kastede ham ud af Vognen og kjørte deres Vei.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-08-24
Der skrives fra Nye=Bork under 24de Juni Her er begaaet et uhørt Mord. En Mand som havde levet med sin Kone i 17 Aar i Roe og Enighed og havde avlet 4 Børn med hende, forfaldt til Spil og Drukkenskab; en Aften da han var fuld, blev han rasende og dræbte sin Kone og Børn tilligemed 4 andre af Huusets Jndvaanere; hvorpaa han antændte Jld i Kiøkkenet og opbrændte de døde Legemer. Efterat han var kommen til Befindelse har han offentligen tilstaaet alt, og skriftlig bekiendtgjort, til Advarsel for sine Medmennesker, hvorledes han var forfaldet til at begaae denne skrækkelige Forbrydelse.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-08-24
Den 28de Juli tildrog sig i Würzborg en rædsom Ulykke i det saakaldte Hjorte Apothek. Apothekerens Kone vilde hente en Lædskedrik frisk Øl af Kielderen til hendes Mand ved den stærke Hede om Eftermiddagen. Hun vendte just tilbage derfra med Lyset i den ene og Krukken i den anden Haand, da Apothekersvenden kom hende imøde med en Flaske Vitriolspiritus. Begge stødte af Uforsigtighed imod hinanden med hvad de havde i Hænderne; Flasken med Vitriolspiritussen sprang; Lyset antændte Spiritussen, og pludselig tog Jlden fat i deres Klæder. Begge de Ulykkelige saae ud som Jldstøtter, og løb skrigende ud paa Gaden, og raabte om Hielp. Men inden de kom derhen, vare deres Legemer allerede jammerlig forbrændte. Apothekerens Hustrue, en ung vakker Kone, kastede sig i den ureenlige Rendesteen, og da man øste Vand paa hende faldt med Resten af de forbrændte Klæder tillige hele Stykker Kiød udaf hendes elendigt tilredte Legeme. De derved opkomne falske Brandraab forvoldte, at de sædvanlige Sluknings=Anstalter kom i Beredskab, hvorved alle Byens Jndvaanere bleve betagne af Skræk Efter 36 Timers undsigelige Lidelser døde Apothekerens Kone paa den græsseligste Maade, og Apothekersvenden kort efter, som fandsynlig ved sin Uforsigtighed var Skyld i denne Ulykke.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-08-24
Beltpassage. Fra den 18de til den 22de August ere Udreiste. Til Sielland, Kiøbmand J. Kentel. Kammerraad Schougaard. Krigsassessor v. Scheel. Jnterims Piqueur A. Møller. Demoiselle A. Juhl. Jnspecteur W. Nagel. Mad. M. C. Willis. Kiøbmand J. Willms. Pastor Holm med Frue og 2 Døttre. Mad. Hansen med 3 Børn og Pige. Borgercapitain og Urtekræmmer Larsen. Proprietair Raulund. Student N. W. Hielmdrup. Kiøbmand M. M. Meyer. Mad. Svendsen. Til Fyen, Kiøbmand Lühdorff. Kammerjunker v. Kaas og Frøken v. Kaas. Baronesse Kaas Lehn med Jfr. Lindestrøm. Bedemand Kri ler. Lieut. v. Falbe. Ridejunker v. Ropstorff. Jnspecteur Nygaard med Karl. Student Kield skou. Ex. jur. Clod og Stager. Justitsraad Hornemann. Orgelbygger Oppenhagen. Studiosus Marcher. Frue Schouboe. Frøken Schouboe. Frue Guldberg. Capt. v. Stochfleth. Mad. Martine.