Københavns Adresseavis, 1767-08-19
Det heder og, at en vis Herre, som er hiemkommen fra Ostindien, har, førend hans Afreyse derfra, formedelst anselige Summers Anvendelse vidst at komme efter adskillige Hemmeligheder, de Ostindiske Manufa turer angaaende, i sær efter Porcellainets rette Composition, og den egentlige Maade at emaillere samme i alle Slags Farver. Paderborn den 1 Augusti. I den Høyfyrstelige Have i Neuhaus blomstrede om Natten for den 23 passato en derpentaria, hvoraf faa endnu ikkun ere seete i Tydskland. Blomsteret var 10 Tommer stort i Giennemsuit, begyndte om Aftenen Klokken 6, at aabne sig, stød om Natten Klokken 11. i fuld Blomster, og lukte sig igien om Morgenen Klokken 6, hvorpaa det visnede. Det havde en sterk balsamisk LugtSavanna i Georgien Her distilleres nu et Slags Arrak af Riis, der mangler intet undtagen Alderen, for fuldkommen at ligne det i Godhed, som distilleres i Ostindien. Oen hvide Spurre. Den hvide Spurre forandrer Couleur ligesom den hvide Agerhønne. Den har sit Opholdsted i Biergene i Lapland, hvilke ere bedækkede med Snee. Denne Fugl sover næsten aldrig; men hele Natten igiennem hopper og flagrer. Aarsagen, hvorfor Soldater findes døde paa en Valplads, uden at man seer Blessurer. Paa dent Det er ikke sælsømt at finde en Champ de Bataille med døde Mennesker, som man slet intet Kiendetegn kand see paa hvor de ere saarede eller slagne. Man har derfor tilskrevet denne Virkning Luftens Jmpression, hvilken sættes i Bevægelse ved Kanon=Kuglen, som har passeret forbi. Man har holdt for at Luften som blev trykket, gjort tyk, og dreven meget hastig af Kuglen, som gaaer saa meget stærkt, agere de paa Legemet med større Styrke, og foraarsagede en meget stærkere Contusion end noget andet knusende Corpus endog af de allertungeste, kunde giøre. Denne Mening er antagen af alle de Skribentere som har skrevet om Saar af Sk. de Gevær. Men det forholder sig langt anderledes. Den Kugle, som i frie Luft passerer et langt Rum, hvor stort el ler lidet det er, kand ikke paa nogen Maade comprimere en Deel af denne Luft, saaledes, at den skulde blive i Stand til at giøre mindste Stød paa os. En Kanon=Kugle, naar den gaaer igiennem et Rum som er ægval dens Diammeter, kand ikke deplacere eller bevæge uden saadan en Portion Luft som er æqval dens Volumen. Colonnen, som maae vige og give det Corpus Plads, som er sat i Bevægelse, inddeeles altid i 4re Dele, oven og neden, paa høyre og paa venstre Side. Nu er der af alle den inddeelte Colonnes Sider ikkun den, som vender til det Lem der bliver blesseret, som kunde giøre Skade, man kand da uden Frygt for nogen dette Beviis præjudicerlig Vildfarelse forsikkre, at det Jndbegreb, af Luft som man setter at kunde blessere, er 4re gange min dre end Kuglen. Den Hurtighed som denne Portion Luft, slaaer med er læt at bestemme, den kand ikke være større end Kuglen selv har hurtig Fart til. Et haardt Corpus, som deler et flydende, kand aldrig sette dette flydende i hastigere Bevægelse, end den er, som det haarde Corpus har selv. Det kommer altsaa, i at bestemme Anfaldets Jntensitet i Relation med det som skede af Kuglen, an paa at allene see paa disse 2 Corpora deres respective Tykkelse. Kuglen, som er sammensat af Jern=Atomer er i det mindste 1200 gange saa tyk som Luften: Altsaa skulde Luft Massen, i Følge Stodenes uforanderlige Lov falde an med en Styrke som var 4800 gange mindre end den som Kuglen skulde falde an med. Hvorledes skulde det da være mueligt at et saa lille Stød kunde producere saa stoer Uorden som den man observerer i dybe Confusioner, uden noget udvortes Kiendetegn paa Jmpressionen af det knusende Corpus, Ney det er ikke mueligt at Luften som er sat i Bevægelse af Kanonen kand ene have denne Styrke, men det er Kuglens umiddelbare Action selv som foraarsager Contusionen, naar den ikke falder an, efter en obliqve Direction, uden med en Trediedeel eller en Fierdedeel af dens Tykkelse; Virkningen er da af den Natur, at den ikke giør noget Jndtryk paa Huden, hvilken giver efter, og hvilken desuden ved Klæderne er i Sikkerhed. Benet ene giør Modstand og de musculeuse Masser, som ligger imellem, har taget imod Slaget. De ere blevne knusede, qvæstede og sønderslidte, og de Vasa som ere i deres Sammen vævning ere ligeledes knusede og masede. Deraf kommer disse store Stykker styrknet Blod= og Kiød=Strimler som findes under Huden, som ikke desmindre er i sin naturlige Stand, saa der intet kand sees derpaa Hvilke ere saadanne Blessurer, som man hidindtil har tilskrevet Luftens Anfald, som dog er aldeles ikke i Stand til at produeere slig en Uorden. Man kan deraf, at man har fundet mange Blesseerte, som strax ere døde af en Kanon Kugle, og hvis Lever man har fundet ligesom malet, vel slutte, at de udvortes Deele ikke har været berørte, Der er vel intet udvortes Tegn til noget Stød; men deraf kand man dog ikke strax dømme, at Kuglen har slet intet reelt Stød gjort udvortes. De som man holder for at have været qvalte ved det at Kanonen har passeret forbi Munden af dem, ere virkeligen blevne slagne for Brystet deraf, men saasom der ingen udvortes Symptomatahar ladet sig see, saa har man ikke forestillet sig, at der kunde være nogen Uorden indvendigen. Kuglen gaaer nemlig forbi med saa stoer en Hastighed, at man ikke kand tilskrive en saa kortvarende Respirationens Hemmelse Døden; men naar man setter at den Blesseerte levede noget derefter, saa at man skulde have ham under Cure, og der ingen udvortes Kiendetegn var til nogen Contusion, saa at man tilskrev Luften allene denne Virkning, saa har Chirurgien ingen anden Hielp at tage sin Tilflugt til end den som den i Almindelighed anbringer imod alle slige Tilfælde. Men denne Hielp skaffer ikke det Blod bort, som er løbet ud i Brystet, i Underlivet eller i mindre Deele. Men naar en Chirurgus har en anden og bedre Theorie, saa styrer han sine Absigter overeensstemmigen med en Udstydelse af Blodet eller en Contusion, som man har al Anledning til at vente, og som Naturen af Symptomata røber, naar falske Begreb om Aarsagen til Sygdommen ikke blinder hans Øyne, saa kunde man haabe at den Blesseerte kunde faae sin Sundhed igien ved det man gav ham tienlige Raad og afpassede Medicamenter. Tanker om Dissonener i Musiten. Det Ord: Dissonance passer sig meget lidt paa Begrebet, da det her er slet ikke modsat det Ord Consonnance. Dissonnancer ere langt fra ikke ubehagelige i Øret, men bruges i Musiquen med stor Hæld; hvilket beviser, at de have Harmonie og Angenemhed; eftersom man seer af Actordten at ma og 6ta ere combinerede med 5ta. Heele Forstiællen mellem Con= og Dissonanterne er, at de sidste som haver meere enkelte Proportioner indstille sig saarere for Gehøret end de første, som haver meere indvillede Forhold Man maae altsaa giøre Forskiæl paa Dissonnancer og andre Toner, hvilke, saasom de ingen fattelig Overeenstemmelse have med hinanden, giøre en forvildet Allarm som er gandste utaalelig i Musiken. Man paastaaer i Almindelighed at man ikke betiener sig i Musiken af de Proportioner som bestaaer af 2, 3, og 5, Og den store Leivnitz har anmærket, at man ikke endnu har lært at tælle over 5 i Musiteen; hvilket er ogsaa virkeligen sandt i henseende til de Jnstrumenter, som ere stemte efter Harmoniens Grunde. Men Hr. Enler paastaaer at man i Compositonen allerede tæller til 7, og at Øret er vant dertil. Dette er et nyt Slags Musit som de Gamle ikke have kiendt. I dette Slags er Accordten, 4, 5, 6, 7, den fuldkomneste Harmonie, da den indeholder de Tal 2, 3, 5, og 7; Men den er og meere sammen at og indviklet end den fuldkomne Accord i det almindelige Slags som indeholder kun 2, 3, og 5. Dersom dette er en Fuldkommenhed i Compositionen; saa var det at ønske at man vilde bringe Jnstrumenterne til samme Grad. Om et for alle Bibliotheker forderveligt Bog Mol. (Et Brev fra Archiater og Ridd. Hr. C. v. Linne, til Ridder Hr. Margentiin. Min Herre, Jeg takker for Eders lille Bogbindere. Han kaldes Coramby, Fur. Faun. Sec. N. 651, og den oversendte var en Han. Jeg har maattet flytte den til en særskilt Genus, og kalde den Prinus Fur, udi Systema Naturæ, som nu trykkes, p. 566. Jeg kiender denne Mand gandske vel, og har betalt ham dyr Skat. Det er just ham, som forderver vore Fugle=Samlinger udi Museis; og det er ey mueligt at kunde bevare dem; thi han siger, at alt det, som er dødt, bør forstyrres og annihileres, indtil Maden selv, ja tørt Brød, som den confisquerer. Jeg har søgt paa alle Maader at formaae hannem til at være gunstig, i det mindste at skaane mine Jnsekter og Hervarier, men han er ubevegelig. Vi bruger at sette en Pilulaaf blaschus hos Jnsekterne i hver Lade, hvorved alle andre Jnskeer forderves; men denne fixerede mig derfor for et par Aar siden, og lagde sig Æg eller Unge, (d. i gjorde Boelig, midt ind i Moschus=Kuglen, for at vise, hvor lidet han agtede den. For flere Aar tilbage sendte Hr. Præsidenten Carleson mig en Blik=Daase med det allersterkeste Snuustobak, som han havde faaet fra Tyrkiet; hvilken hele Daase var fuld af disse, efterat Tobakken var opædt. Alle andre Jnselter pleyer at have Respekt for præpareret Tobak, og døe deraf, men denne kan intet tvinge. Hr. Kræmer, som har skrevet Florem Austricaal, og søgt paa alle Maader at bevare udstoppede Fugle for ham, har ikke fundet noget Middel bedre, end Alumen ustum og Arsenicum sammenblandede og stroede paa Fugle=Skindet, saasnart det trerkes af Fuglen. Altsaa har M. H. sat en Nød for mig, som er alt for haard at knekke. At røge, med Svovl forde giøre noget; men at røge med Arsemovar bedre; dog maatte da ingen være i Værelset Jeg skulde ellers troe, at det var det sikkerste at røge med Colocyntuus, samt at lade Vinduerne staae oppe, og lade Lufter trekke vel igiennem om Sommeren, naar det er varmest. Jeg forbliver a. Carl v. Linne. Hammerby, den 24 Sept. 1766. Hr. Archiaterns Landgaard ved Upsala.