JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-10-14
J Philladelphia og New York var man bereedt paa at modtage Engellænderne. J Baltimore havde man allerede lukket alle Boder og ført Banken længere indi Landet. Øen Nantucket har erklæret sig for neutral. Strax efter Washingtons Ødelæggelse anrettede en frygtelig Orkan stor Skade i samme Egn. - Hiin Stads Ødelæggelse har i Amerika opvakt den største Uvillie. "J to Aar, siger et Newyorker Blad, have vi ført Krig, og vor Hovedstad bliver paa det uforsvarligste overumplet og ødelast. Havde man ikke forlængst kunnet truffen Forholdsregler til at sikre den Hvortil tiene da de mange Tropper som ere blevne opbudne o. s. v. - Der tales allerede om Forandringer i den amerikanske Regiering, og man nævner en Hr. King til Madisons Efterfølger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-10-14
St. Domingo. Man har vel ofte sagt at det ikke vilde være vanskeligt for Frankrige at erholde denne sin forhenværende Kolonie tilbage, og at Høvdingerne af begge de der oprettede Negerriger vare villige til at underkaste sig Ludvig den 18de. Men disse Efterretninger giendrives nu gandske. Engelske Blade indeholder en Skrivelse fra Hs. Negerexellence Greven af Limonade, Minister Statssekretair for Kongeriget Haytis udenlandske Anliggender, til Hr. Peltier i London, hvorefter Kong Christoph paa ingen Maade er findet at underkaste sig Frankrig, men hvis dette fiendtlig ville angribe ham, da vil bruge Magt mod Magt. Ligesaalidt vil Pethien giøre det; I December forventedes Angrebet. Alle Skibe som ikke kunne undkomme skulle da stikkes i Brand og alle Sager transporteres ind i det Jndre af Landet. Pethion og Christoph kunne føre 60,000 Md. i Marken. Den sidste har befalet ikke at give nogen Hvid Pardon. - Der haves nu ogsaa der baade Prindser, Hertuger og Baroner.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-10-14
(Af Lüb. og Hamb. Aviser.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-10-14
Fædrelandet. Under Dato Wien den 24de Septbr. har H. M. Kongen allernaadigst behaget at udnævne Oberstlieutenant d'Aubert til Oberst.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-10-14
En agtet Mand i Kiøbenhavn havde forleden Aften ved store Kongensgade følgende mærkelige Hændelse. Et ungt velklædt Fruentimmer med Guldringe i Ørene paatrængte sig Manden og vilde absolut indlade sig i Samtale med ham, hvilket naturligviis denne afslog I Harmelsen over Fruentimmeret glemte Manden øieblikkeligen at han havde 7000 Rdlr. hos sig i sin Kiølelomme, men ogsaa aldrig saasnart var Fruentimmeret ham af Sigte, førend han mærkede han var bestiaalet. Rask ilede han til, og med Aandsnærværelse greb fat paa hende med de Ord: Du er min Tyv, hvorpaa denne strax leverede Pengene tilbage med Anmodning om at lade hende gaae. Den Vestiaalne havde midlertid lagt Mærke til, at et lidet Mandfolk fulgte bag efter, og i Uvished om der ikke skulde være flere i Bagholdet - lod han hende gaae. Det Franckske Skuespillerselskab har nu ogsaa Helsingøer spillet 2den Deel af Donauweischen med Bifald, for ganske fuldt Huus. Endnu vilde Man spille 2 a 3 Gange, hvorefter dette Selskab opløses.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-10-14
Den Sygdom, som havde yttret sig i og omkring: Elmshorn, og som har bortrevet mange Jndvaanere og ansaaes for smitsom, skal nu til Lykke have ophørt, J disse Dage kom mange Kosakker og russisk Militær, over Eideren fra Ditmarsken. De vare alle vel klædte og opførste sig meget godt og ordentlig. De kiøbte sig, især meget Læder og Klæde og betalte Alt med Guld og Sølv.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-10-14
Natten imellem Torsdag og Fredag i sidste Uge observedes ved Nyborgkanten en betydelig Jldløs i Sielland, som fortælles at skulle have været i en Bondebye ved Slagelse, hvor en Gaard ganske afbrændte, og formedelst at Jlden greeb saa hastig om sig, havde Beboerne nær indebrændt. Man venter nu at Levnetsmidlerne ville falde i Prisen, da adskillige Skibe ere komne tilbage med fuld Last, fra Norge, og Haabet om bedre Tider, som Man saa længe har drømt om, er derved paa nye oplivet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-10-14
(Uddr. af danske Aviser.) Ved den 925 Trækning i Altona udkom følgende Nummere: Københavns Species-Cours. 3 Den 11te Octbr. 525 - Specier solgtes for 32 1/2 Rbmk. Committeesedler 63 pr. 100.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-10-14
Paa Søndag prædiker i Domkirken til Høimesse Hr. Provst Bechmann, til Aftensang Hr. Professor Larsen; i Frue Kirke til Høimesse Hr. Studsgaard, til Aftensang Hr. Jahnsen, i Hospitalskirken Hr. Jahnsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-10-14
Bekiendtgiørelser. Concerten som i Morgen, Søndagen den 16de, opføres paa Raadstuesasen, bestaaer af følgende Nummere: Første Afdeling. Chor af Athalia. Solo=Aria af Hiemkomsten. Terzet af: der Schøpfung. Simphonie a grand orchestre af Krommer. Tenor Solo af Richard ceur de Lien. - Rechard o mon roil Punivers Fabendon. Duet af Viinhøsten. Chor af Erik Ejegod. Anden Afdeling. Simphonie af Havde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-10-14
Violin Concert af Viotti. Solo-Aria af Erik Eiegod. Terzet af Viinhøsten. Bas-Solo af Hiemkomsten. Duet af Viinstasten. Chor af Hiemkomsten. Concerten begynder Kl. 6 paa Raadhuussalen. Billetter til 1 Rbd. Stk. faaes i min Boepæl ved Klosteret; og ved Indgangen. Rosenkilde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-10-14
En komplet Holsteensk Vogn er at faa tilkjøbs. Adressekontoiret anviser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-10-14
En Dreng af skikkelige Forældre kan blive antagen til at lære Bagerprofessionen i en af Jyllands Kiøb r. Adressekontoiret anviser det Nærmere.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-10-14
Paa Møllerup i Randers Amt kan i denne Vinter modtages paa Forder fra 30 til 40 Stkr. Stude, hvorom akkorderes med C. Rugaard til Qvelstrup pr. Aarhuus. Qvelstrup den 10de Octbr. 1814. Dersom Toldvæsenet heri Staden, kuns et Øieblik vilde have aabnet Øinene for upartisk Undersøgelse :
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-10-14
om min Competene til at beramme Auktionen til den 4de Octbr. sidst, over et Partie Kaffebønner og Uhr glas, vilde det vel strax have kunnet indsee at jeg dertil var berettiget; thi jeg havde allerede den 18de f.M. skrivtlig underrettet Toldvæsenet om den Vildfarelsee det havde gjort sig skyldig i, ved paa egen Haand, og uden foregaaende Overlæg med mig som Auktions direkteur, lige imod Rescriptet af 20de Jan. 1778, at tillade sig at beramme Auktionen til den 3die October, næstefter Formiddagen Kl. 9, som just var den for Fridericia befalede Tingdag. Jeg havde til den Ende gjort Toldvæsenet opmærksom paa ovennævnte Rescript, for Ribe Stift, som fastsætter, at det tilkommer Auktionsdirekteurerne at beramme Dagen til Auktionens Holdelse, og det af den i Reskr. anførte ratis legis for at undgaae Collision af Embedsforretninger, tillige underrettede jeg Toldvæsenet om at Auktionen, formedelst Byeskriverens Hr. Cancellieraad Simesens og mine Embedsforretninger, ikke kunde afholdes den 3die Octbr., men derimod var berammet til den følgende Dag. Jkke destomindre har velbemeldte Toldvæsen i dog fordristet sig til offentlig at fortsætte sin begyndte Adfærd, som erfares af dets Bekiendtgiørelse i sidst hertil ankomne Aarhuus Avis No. 115, hvor det vil besmykke sin Adfærd med en Skrivelse fra GeneralToldkammeret, som dog ikke tilstaaer Toldvæsenet andet, end den Ret enhver Eier har til at bestemme Tiden til Auktion over sine Vare, saa at Toldvæsenet ligeledes kan bestemme Tiden til Auctioner over Vare, som af samme ere confiscerede, men ingenlunde kan denne Skrivelse, om hvis Tilværelse jeg desuden hændelsesviis blev underrettet den 19de f. M., med sund Fortolkning, hiemle Toldvæsenet Ret til at bestemme, Dagen og Klokkeslet, naar saadanne Auktioner skal afholdes; sligt vilde stride saavel imod Rescriptets Bogstav som dets Aand; enhver Fornuftig vil og kunne, indsee den Absurditet det vilde være, og den Confussion, det vilde have til følge, om Toldvæseners Princip, egen myndig at beramme Auctionsdagene, blev realiseret, flere Auktioner kunde jo saaledes blive berammede til samme Dag og Klokkeslet. Saavel Sagens Natur som en positiv Lov, kunde altsaa have sagt Toldvæsenet, dets Pligt i nærværende Tilfælde, dersom ikke den almindelige Høflighed som især den ene Embedsmand skylder den anden har kunnet lære Toldvæsenet det samme. Det var derfor i Overeensstemmelse med Ret at Auktionen blev afholdt den 4de d. M. Foranstaaende, hvortil Toldvæsenet har givet Anledning, være alt hvad jeg i de offentlige Tidender agter Udgives 3de Gange ugentlig af A. F. Elmquist. at anmærke til Publikums Efterretning, da jeg derimod finder mig beføiet til, igjennem en anden Vei, at drage bemeldte Toldvæsen til Ansvar, for den Adfærd det i nærværende Sag har tilladt sig. Fridericia, den 11te Octbr. 1814. Lanng, Borgmester og Byefoged.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-10-14
Løverdagen den 22de dennes om Formiddagen Kl. 10 lader Selveiergaardmand Peder Jacobsen i Hammeleff her i Nørre Herred, foretage offentlig Auktion i og over hans iboende Gaard sammesteds, for naar antagelig Bud skeer kan faaes med og uden Besætning. Gaarden bestaaer af 5 Tdr. Ager og Engs Hartkorn, der forhen er udsadt i Patteller, og kan som saadan tillige erholdes. Den aarlige Udsæd er Rug 6 Tdr., Byg 8 Tdr., Havre 4 Tdr., Erter 4 Tdr.; ligesom og den fornødne Tørveskiær findes ved Gaarden; der kan aarlig fodres og græsses 4 Bester, 8 Kiøer og 10 Stkr. Faar. I Gaarden indestaaer 2250 Rbd. S. V. omskrevne efter Forordningen af 5te Jan. 1813, og saaledes først kan opsiges til Udbetaling 2 eller 5 Aar efter Freden. Gaarden kan tiltrædes strax. De Lysthavende indbydes herved til ovenmeldte Tid og Sted, at give Møde. Greenaae, den 4de Octbr. 1814. J. Harboe, const.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-10-14
I Holme Præstegaard er nogle Værelser med Kiøkken tilleie, hvorom faaes Underretning i Hr. Skolelæter Bechs Bopæl. Et næsten nyt Støberar paa 30 til 40 Tdrs. Rum Peder Funder. er at faae tilkiøbs hos
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-10-14
Paa Tammestrup pr. Horsens kan bekommes Foder til 25 a 30 Stude for denne Vinter, naar man desangaaende henvender sig til Sønnichsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-10-14
Et konditioneret Fruentimmer som kan med Troskab og Flid godt forestaae en borgerlig Huusholdning, kan strax eller til Nytaar faae en god Condition heri Byen. Adressekontoiret giver Efterretning derom.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-10-14
Auktion. Tirsdagen den 18de October førstkommende om Eftermiddagen Kl. 2 slet, bliver foretaget og holdt offentlig Auktion over afg. Skoemager Amond Jversens Stervboehuus paa Fiskerggade under No. 199, bestaaende af 2 Fag med dertilhørende Haugeplads, strax efter bliver afholdt Auktion over Stervboets Løsøre. Thi ville de Lysthavende behage at møde bemeldte te Tid og Sted. Auktionsdirektionen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-10-14
80 Stude kan fra førstkommende 1ste Novbr. til 1ste Mai 1815 faaes i Foder paa Rodsteenseje naar derom behagelig snarest mueligt akkorderes med Eieren.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-10-15
Aar 1814. Aarhuus Stifts. No. 123.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-10-15
Kongelig allen privilegerede. de Adresse=Contoirs Tidende. som forsendes: med Brevposterne. Løverdagen den 15de October.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-10-15
Blandinger. Et iblandt de utallige Exempler paa, hvorledes Napoleon hyldedes i sin Magts Dage, finder man i Roms Avis, hvor det ved en i Anledning af Kongen af Roms Fødsel forfattet Sonnet, ved at nær ne Napoleon, staaer følgende Anmærkning: "det af : Gud sendte Menneske, saaledes kaldte ham den nu regierende Pave Pius den syvende i offentligt Konsistorium; saaledes bebuder ham med beundringsværdig poetisk Aand den berømte Bar holl. Holzhauser 1658 i sin latinske Kommentar til Jo mes Aabenbaring med de Ord: Da dersom vi see største Elendigheder allevegne herske, da Alt hærges i Krig o. s. v., da Kirken og dens Tienere giøres aldige, Fyrstendommer omstyrtes, Monarker dræ des og Alle forvinde sig til Fristaters Stiftning, vil dog med den almægtige Guds Haand en underlig Forandring skee, som Jngen menneskeligviis kan forestille sig. vi hin stærke Monark, som skal komme sendt fra Gud, skal fra Grunden af nedbryde Fristaterne, underkaste sig Alt og nidkier beskytte Christi sande Kirke o. s. v. Syndbrydes skal Tyrkernes Vælde og han skal beherske i Østen og Vesten, og der skal være Fred over hele Jordn. - J det den 1ste August 1811 høitidelig indsatteisralitiske Konsistorilum i Rom holdt Overabineren, efter, med fine Regionsbrødre paa Løvnes Tavler, at have svoret Trorabs= og Lydighedenked, for de tilstedeværende offentde Autoriteter en Lale, hvori han iblandt andet sag ste Følgende: "Den Største iblandt Profeterne, Jesaasie, spaaede engang Jsraels Folk en Cyrus, som Gud vilde anbetroe det Frihed. Chrus fremtraadte, og Visdoms, Gids Flammesværd, gjorde ham til fin Tids første Monark, ved ham fik det udvalgte Folk sin Frihed. Jvere Dage har den Almægtige i Gjænket Jorden en ny Cyrus. Han erMonarkenes Monark, der Mægtige, den s. lovervindelige, den Udvalgte, TempletsGienreiser o. s. v. Nu hedder det gandske anderledes:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-10-15
J en tydsk Brochme, betitlet: "Federstreiche, oder i Lebenslauf des Exkeisen der Franzosen, findes ikke mindre end fem og halve indstyve saakaldte Epigrammer over Napoleon. en Prøve ville vi afskrive f følgende: Napoler Storhed. Bortødslet har han sationer, Bragt Krigen over Boner, Foragtet alle Nation Tiltvungen sig Contr afver, Berøvet Konger dere. Bortskiænkt til Mange svage Kroner, Skabt mange høie Standspersoner, Selv Fyrster, Grever og Baroner, Forstyrret Handelen ved sine Toldres Skarer, Og opbrændt Flidens skiønne Varer, For hvert Europas Folk lagt lumske Snarer, Forvandlet Franskmænd til Barbarer, Og røvet, plyndret som Corfarer, Af Klostre, Kirker, Kunstaltarer, Samt trodset Guderne i Farer, Og frygtet meget for Tartarer, Bragt Sansculetten paa sin Baare, Ei agtet Qvindens bittre Taare, Naar hun saae Spydet Manden saare, Ærgierrigheden var hans Spore Stolt lod han sig til Keiser kaare, For sig med Myrderie at more; Han var Europals største Daare, Kald ham nu længenok den Store, "Hvem er dog Herren hist i Generalsuniformen: spurgte En sin Naboe ved en Souper, som en keiserlig Statsbetient gav i Paris. Erindrer De ikke Deres Broders Laquai Frial svarte denne. Jo; men min Broder havde etablert ham som Friseur. Det er den samme. Han har fægtet meget tappert, nu er han General ved Dragonerne og en Yndling af Napoleon.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-10-15
Under Aftensmaaltidet opmuntrede den gavmilde i Vert Giæsterne til at drikke, og Flasken gik flittig omkring; jo mere de drak, desto muntrere og heftigere i bleve ogsaa deres politiske Descussioner.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-10-15
General Libeau, en forhenværende Trommeslager, der ogsaa var tilstæde, talte for de republikanske og revolutionaire Fatholdsregler, Confiskationer og Guillotinen, medens Friat stemmede for En Enestes regelmæssige og organiserte Despotisme, for hemmelige Forhør, i og endnu mere for hemmelige Henrettelser, og forsvarte vilkaarlige Arrester, Forviisninger og Transportationer. Dette mishagede Madame Libeau, som udraabte: eftersom General Frial er saa forliebt i en keiserlige Regiering, saa kan han heller ikke undslaae sig for at blive en tro Undersaat, naar ven Mand engang bliver Anton den Første, de Franske Keiser. Frial loe foragteligt. De synes at finde det usandsynligt, sagde Libeau. Jeg, Anton Libeau, har man Udsigt til at vorde Keiser, end Napoleon Buona, at havde for 10 Aar siden, da han kun var Oberst og søn Terrorist blev kastet i Fængsel; og er jeg ikke en anskmand, Er han derimod ikke en Fremmed Fra staae til, saasnart jeg er Keiser, saa forladt de og at De skal blive Marskalk og Storofficeer af Steegionen. Ak, min Engel, afbrød Madame Libeau, hvor lykkelig vil ikke da Frankrig blive, Du holder saa meget af Freden; Contributionerne vilde ophøre og alle engelske Mylords kunde at er komme hid og udgive deres Penge, uden at nogen spørger hvor og hvorledes. Vil du ikke, min Hierte, giøre alle tilstædeværende Herrer til dine Kammerherrer, og tillade mig, at antage alle Damer i dette Selskab til mine Hofdamer, "Sagte, Sagte!" udraabte Frial, som nu begyndt te at blive beruset og skinsyg paa Generalen, naar Napoleon døer har jeg større Rettighed til Tronen, end de. Jeg staaer nu virkelig i Timesten og havde ikke det samme været Tilfældet med Napoleon, kunde han endnu staae i halv Sold og leve i Mørkhed og Foragt. Vare ikke de fleste Marskaller og Generaler, som nu ere under ham, for, 10 Aar siden over ham, Kan ikke ogsaa jeg efter 10 Aars Forløb, at sige hvis jeg finder mig tilfreds med Dem General Libeau, giøre Dem til en Marskalk eller Krigsminister, - og ansætte Dem, Madam Lebeau, saasnart jeg er gift, i min Gemalindes Garderobe, - Ogsaa jeg har mine Hensigter og Planer, og maaskee vil De engang i Tidens Længde erindre dem denne Samtale, og glæde Dem ved mit Bekiendtskab. Hvorledes, de, en yngere General end jeg, skulde blive Reiser før jeg, der saalænge har været General hylte Libeau, der ikke længere formaaede at tale, fir skulde jeg med denne Flaske knuse Deres Hierneskaend indrømme Dem en saadan Forrang; og min Kone skulde giøre Opvartning i Deres Garderobe, hur, som fra sin Fødsel af havde en Keiserindes Aand i Ne min Herre, aldrig skal jeg hylde Dem, ei heller tillide, at nogen Anden giør det. Da skal jeg straffe Dem som en Redel svar, Frial; og lige saa vist som de staaer her for mig, skal de blive skudt. Derpaa reiste sig Libeau, for at drage sin Kaardmen Selskabet lagde sig derimellem, og Disputen omForretten til Frankrigs Trone mellem den forhenværende Trommeslager og den forhenværende Laquai, blev afgjort. Den franske Armees Marsch gemem Wilna ble overalt, ligesom efter Aftale, kaldet Maskerade og virkeligen kunde Man ikke have funden nogen mere passende Benævnelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-10-15
Et Fruentimmer lod sig i hiin Tid melde i et viis Huus i Wilna, Fruen i Huset kom hende imode i forgemakket og troede at see en Marketenderske for sig. De hun spurgte efter hendes Forlangende, fandt det sig, at den fremmede Dame var en fransk Oberst, der før havde lagt i Qvarteer der i Huset, og nu paa det høi ligste bad om Huusty. Ved Magazinets Dørre i Smolensk leveerte de hungrige Franskmænd blodige Fægtninger. En Officeer, havde gjort en Schveizerost til Bytte og tilte med den fornøiet hen over Gaden, hiemad. Nogle Soldaten bleve dette vaer, standsede ham, og vilde tage Osten fra ham. Officeren vægrede sig; der blev Allarm, flere Soldater tilte til, og kastede Officeren til Jorden: alligevel holdt han sit Bytte fast med Hænder og Tænder. Soldaterne droge dens Sabler; han holdt endnu fast, da trancherte de Osten paa Officerens Bryst. Enhver løb med sin Portion, Officeren beholdt Skorpen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-10-15
Passerede fra Aarhuus til Callundborg. Landinspecetur, M. Skibsted, Blytækker C. F. Lykke. Kiøbm. Faartoft, N. Paulsen, Livring Riøn, Cand. med. Nyholm, Pastor Bloch, Landmaaler F. Schmidt, Meubel handler S. Sivertsen, Overkrigsk. Ibsen, Proprietair C. Tønder, Jfr. M. M. C. Meyer, Lieuten. v. Hindeburg, Frue Kierulff og Frøken J. Kiæriff. Fra Kallundborg til Aarhujus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-10-15
Handelsm. F. Graf, Meubelhandler S. Sivertsen, Sognepræst I. Kofoed, Frue Amtsprovstinde Leth, Mad. Jørgensen, Forvalter Qvist, Mad. Wilstrup, Handelsbet. S. Svendsen og L. B. Bloch, Kiøbm. J. Winther.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-10-15
Bekiendtgiørelser. Concerten som i Morgen, Søndagen den 16de, opføres paa Raadstuesalen, bestaaer af følgende Nummere: Første Afdeling. Simphonie a grand orchestre af Krommer. Char af Athalining Sold=Aria af Hiemkomsten. Terzet af der Schøpfung. Tener Sold af Richard ecur de Lion : e Richard o mon röil Funivers Fabandenne, Duet af Viinhøsten. Chor af Erik Ejegod. Anden Afdeling. Simphonie af Havde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-10-15
Violin-Concert af Vistii. Sold-Aria af Erik Eiegod. Tertet af Viinhøsten. Bas-Sold af Hiemkomsten. Duet af Viinstøsten. Chor af Hiemkomsten. Concerten begynder Kl. 6. Billetter til 1 Rbd. Stk. faaes i min Boepæl ved Klosteret og ved Indgangen, Rosenkilde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-10-15
Capt. Peder Mippel førende Stueren Christians Mette agter med allerførste at afgaae til Khavn, medtager Fragtgods og Passagerer. Man henvender sig desangaaende til Kiøbmand Thomsen eller ved Skibet selv.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-10-15
Mandagen den 17de October førstkomme de Eftermiddag Kl. 2, bliver paa Broberggaden No. 294 Litr. A. i Aarhuus ved offentlig Auktion bortsolgt, Stole, Borde, Skabe et Sengested med Omhæng, en Commode, Speile m.m., efter de paa Auktionsstedet bekiendtgiørende Conditioner. Sidst i October Maaned bliver foretaget Qvartal Auction, hvortil kan indleveres saavel Kiøbmandsvarer, som andre Ting, naar man behager derom, jofør jo kierere, at melde sig hos Exam. Juris Them, logerende paa Broberg hos Hr. Kiøbmand Bierring. Auctionsdagen skal nærmere vorde bekiendtgjort. Paa Graven No. 8 bekommes al Slags Damepynt, Tyltes Hovedtøier og Pynte=Hatte, Kraver og alleslags Blomster, moderne Straahatte med videre, for billig Priis.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-10-15
Et særdeles godt Fortopiano i indlagt Mahognie Basse, med Fløite-Stemme, Claveer, Stemme til at forandre med Luth, Harpe og Forto, anviser Avis-Expeditionen tilkjöbs.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-10-15
Fortegnelse. over de uindløste Breve, beliggende paa Aarhuus Postkontoir i Juli Qvartal 1814. Rbsk. 1. Ahlefeldt Kammerjunker i Frangdegaard, fra Rendsborg. 2. Andersen S. Musketeer i Aarh., f. Fladstrand, 3. Assærrig P. Soldat i dito, fra Korsøer, 4. Dito i dito, fra Helsingøer . .H. Autin C. Soldat i dito, fra Korsøer, 6. Adler M. i dito, fra Odense . 7. Aulum Provstinde a Frysendal, fra Kiøge S. Balle P. R. i Aarhuus, fra Holbech, 9. Berg P. i Randler, fra Wiborg. . 10. Broberg S. N. Jæger i Aarhuus, fra dito K. T. 11. Bracholdt C. T. Soldat i dito, fra Fladstrand, 12. Boye P. Kiøbmand i Aarhuus, fra Kbhvn. 13. Dito i dito, fra dito . . 14. Berg J Capitain i dito, fra Fladstrand, 15. Bohl J. H. Soldat i dito, fra Haderslev 16. Christen Rytter a Fruenshave, fra Ribe 17. Christensen J. i Aarhuus, fra Odense 18. Eskerved K. N. Dragon i Aarh., fra Kbhvn. 19, Elevsen J. P. i dito, fra Helsingøer. 20. Fløystrup F. F. Rytter, i Fløistrup, f. Kolding. 21. Flensted N. P., i Flensted, fra Fridericia, 22. Dito, i dito, fra dito . . . . . 23. Holm. N. i Aarhuus, fra Apenrade, 24. Hammershalmb Lieutenant i dito, f. Ringsted, 25. Henrichsdattter Kiersten, i Aarh., f. Frideriksb. 26. Jensen S., i Gamdrup, fra Fladstrand, fo 27. Jørgensen G. Jfr. i Aarh., f. Kiøbenhavn, 28. Jensen Mad., a Meilebyegaard, fra dito, 29. Jensen R., i Aarhuus, fra dito . . . 30. Jensen M. J., i dito, fra dito . . 31. Jørgen Seilmager, i dito, fra Svendborg. 32. Kammann J., i dito, fra Wiborg . . 33. Kollerup L. L., Soldat i dito, fra Ringsted, 34. Kiær N. C., Soldat i dito, fra Nyeborg, 25. Kolbroe P. Foureer, i dito, fra Apenrade 36. Langban, i Aarhuus, fra Helsingøer, 37. Lystrup J. C., i dito, fra Kiøbenhavn. 38. Laursen S., i Jevngyde, fra dito 39. Laasbye H. S. Soldat, i Aarhuus, f. Kolding 12 Udgives 3de Gange ugentlig af A. F. Elmquist. 400. Mose P. N. Soldat, i dito, fra Weile. 41. Michelsen, Dragon, i Gommerup, f. Sorøe 6 42. Morell Præst, i Aarhuus, fra Kjøbenhavn . 43. Nuft I., a Anholt, fra Fladstrand. 44. Nielsen P. Styrmand, i Aarh., fra Apenrade 1 45. Odersted H. C. Soldat a Samsøe, f. Fridericia 1 46. Otesen Frue, a dito, fra Kiøbenhavn, 47. Suchou Premierlieutenant, i Aarh, fra Weile, 48. Suilleg S. B. Kiøbmand, i dito, f. Odense 1 49. Struedahl C. H. i Strue Bye, f. Kiøbenhavn 2 50. Sindborglund G. I. Jæger, i Aarh., f. Weile 1, 51. Sthielert Chr. Bogtrykkersvend i dito, f. Khvn. 2 52. True R. Soldat, i Aarhuus, fra Helsingøer 25 53. Tægtmeyer Chirurg, i dito, fra Kiel . . 1 54. Thorn L., i dito, fra Randers . . 55. Woer J. J. Soldat, i dito, fra dito . . 56. Wæsteravsel C. S. Soldat, i dito, f. Fladstrand 6. 57. Wæsterhuus O. Skipper, i Aarb., f. Aalborg 12 Aarhuus Postkontoir, den 12te Octbr. 1814. Lund.