Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-01-11
Fædrelandet af 29. Decbr. fremsætter, til Løsningen af de slesvigske Forviklinger, endeel Forslag, hvoraf følgende ere Hovedindholdet: Det holsteenske tydske Forbunds-Contingent bør afsondres fra den danske Hær og selvstændigt organiseres af lutter Holstenere (en Forholdsregel, som Regjeringen jo nu allerede har anordnet). For at denne Organisation kunde blive fuldstændig, maatte oprettes en Klasse for Officeerelever i Kiel. Da Rendsborg er en dansk Fæstning (Kieler-Correspondsbl. sætter et Spørgsmaalstegn herved, saa burde den Deel af Garnisonen, som hører til den holsteenske Armee, henlægges til holsteenske Stæder; men den slesvigske Deel af Garnisonen som hørende til den danske Armee, blive tilbage, forstærket med de fornødne Batailloner fra Nørre-Jylland. Hertugdømmet Slesvig, Rendsborg iberegnet, bør henlægges under den fyenske General-Commando, og samtlige Tropper i Slesvig samles under en Brigadechef, hvis Ophold bestemmes af Generalcommanden. Amtmandskabet og Amtstuen i Rendsborg Amt burde forlægges fra Rendsborg ind i selve Amtet, og de Norden for Eideren liggende ubetydelige Strækninger indlægges under Naboamtet. Den i Gottorp etablerede Regjering maatte selvfølgelig opløses og i dens Sted indsættes tvende Regjeringer, een i Kiel for Holsteen og een i Sledvigfor dette Hertugdømme. Den i Holsteen organiserede Regjering burde efterhaanden fuldstændiggjøres saaledes, at den blev istand til at besørge alle Regjeringsforretninger, og at kun en refererende Minister og maaskee et Par Stats= eller Regjeringsraader for de holsteenske Sager behøvede at blive tilbage i Kbhavn, saaledes som Tilfældet er med Hensyn tilden norske Regjering i Stockholm. J Gottorp burde etableres en Provindsialpræsident med det behørige Regjeringspersonale, udøvende omtrent de samme Functioner, som en Overpræsident nu i de preussiske Rhinlande, en Præfect i Frankrig, Regjeringen i Bøhmen, eller det danske Gouvernement i Vestindien. Dens Selvstændighed kunde langtfra ikke udvikles i samme Grad som den holsteenske, men dog tilstrækkeligt for at sørge for, at Hertugdømmets eiendommelige Rettigheder varetoges. Foreløbigt burde et slesvigsk Cancelli vedblive at bestaae i Kjøbenhavn, ligesom de øvrige Forvaltningsgrene burde vedblive paa den nærværende Fod med Hensyn til Slesvig, saa længe som der i det Hele taget ikke foretages nogen væsentlig Reform med Regjeringscollegierne. Censuren burde afskaffes i Slesvig og i dens Sted indføres en Presse lovgivning passende til Forholdene, noget mere bestemt og noget friere end den danske, for at de Klager, som Forandringerne medføre, kunde komme for Lyset og udtømme sig Discussionen. Foruden den Virksomhed, der er givet de andre Provindsialstænder, burde de slesvigske Stænder hellere gives Anledning til, med Provindsregjeringen at forhandle og beskytte Provindsens indre "Anliggender, med Forbehold af Centralregjeringens Samtykke. Embedseramen, for at faae Candidater til Besættelsen af slesvigske Embeder, burde som hidtil afholdes i Slesvig af en dertil beskikket ExammenscomSkjøndt begge Sprog vel ikke kunne optræde med lige Ret ved denne Eramen, og det Tydske maaskee burde betragtes som Hovedsprog, i det mindste i visse Discipliner, saa burde dog Kundskaber i begge Sprog gjøres til Betingelse, og Undersøgelse heraf til Exammensgjenstand efter 2 Aars Forløb For at lette unge Slesvigere Adgang til Armeens Officiers pladser burde tages særdeles Forholdsregler. De Tydsktalende burde ogsaa her gives Lettelse med Hensyn til Sproget ved Eraminationen; dog burde Armeens Forretningsprog vedblive at være dansk i hele den danske Armee. Overappellationsretten burde organiseres særskilt for hvert Hertugdømme. Det burde forsøges, om man i Slesvig ikke kunde indføre offentlig og mundtlig Rettergang, maaskee endog Jury og Cassationsret, saasom den slesvigske Befolkning i det Hele er den meest udviklede i hele Staten. Vi troe ikke, at een en ste af disse Forholdsregler er krænkende, van kelig at udføre eller kostbar. De fleste ere aldeles ikke meere indgribende, end mange af de Omsætninger og Forflytninger, som alt have fundet Sted under denne Regjering. J en saa udviklet Provinds, som Slesvig, hvor det democratiske Eiement i det Hele er forherskende, og hvor Communevæsenet aldrig reent er uddøet, der vil dette snart kunne bringes til kraftigt Liv, Meget kunne overlades til Selvregjering og Bestyrelsen betydelig simplificeres. Vi forudsee vel, at man vil føre store Klager over Besværlighederne ved Finantsadskillelsen; men vi maae bemærke, at der nu allerede ingen virkelig Eenhed bestaaer. Financiel Eenhed bestaaer næmlig ikke deri, at Finantsforvalterne boe under Tag sammen, eller have en fælles Foresat; men deri, at Beskatningsmaalestokken er eensartet; og dette er aldeles ikke Tilfældet i det Amalgam, som nu kaldes det danske Monarchi, hvis ydre Grændse Jngen kjender, og hvor de indre Begrændsninger vist ere ligesaa uklare. Creditvæsnet er det eneste, som er centraliseret; at tilveiebringe en Deeling af Gjæld og Tilgodehavende med Holsteen, er vel ikke let; men det er ingenlunde umuligt, især saalænge Regenten er fælles for begge Stater.