Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-02-08
Nyeste Post-Efterretninger. Den 28de Januar - den Dag da hele det danske Folk glædede sig ved den Lykke at have Frederik Vi til Konge – blev det engelske Parlament aabnet. Prins=Regenten begav sig Kl. 1 fra sit Palais Carltonhouse til Palaiet St. James; derfra kiørte han i Statsvognen, forspændt af 8 delige graae Skimler, og i høitideligt Optog til Vestminster Halle, hvor Parlamentet samles. Da han kiørte igiennem St. James Park mærkede han allerede Tegn hos Folket, som i stor Mængde havde forsamlet sig. paa Misfornøielse, da vel nogle applanderede ham, men andre peebe ham ud under mangehaande Forhaanelser. Da Prinsen kom til Overhuset vare over 50,000 Mennesker derudenfor forsamlede; men da han tog derfra, var Folket forsamlet, i en endnu langt større Mængde, i alle Gader; og da Processionen kom i Pall Mall (en meget bred Gade, som gaaer imellem Carltonhouse, Prinsens Palais, og St. James Pladsen) saa begyndte Almuen at udbryde i de græsseligste Skieldsord og i den ryggesløseste Voldsomhed; den kastede Skarn, Sand og Stene paa den kongelige Vogn og Militairen; Livgarderne, de herlige Krigsfolk fra Waterlod, bleve paa den groveste Maade forhaanede; men de tappre Folk udviste megen Sindighed; ikke heller fik de Ordre til at hugge ind. Paa engang bleve to Kugler skudte mod Prinsens Vogn; de knuste Vinduesglasset, men traf ham til Lykke ikke; Resten af Glasset blev knust med Stene, og de øvrige Deele af Statsvognen bleve overøste med Skarn og beskadigede paa mange Maader. Man troer, at Skuddet skeedte med en Vindbøsse, og fra et af Træerne i Gaden, som vare opfyldte med Mennesker. "Ned med dem, Ned med dem!" lød det græsselige Skrig, gientaget fra flere Kanter, imod Livgarderne. Hs. kongel. Høihed udviste derved megen Fatning og Aandsnærværelse. – Saasnart Prinsen efter denne skandaløse Tour var kommen til Palaiet i St. James, sendte han strax Hertugen af Montrose til Viscount Sidmouth, Ministeren for det Jndre, for at melde ham hvad der var forefaldet og give ham Ordre til at arrestere de Skyldige. En Skrivelse blev strax udfærdiget til Lord-Majoren for at paalægge ham at vaage over Hovedstadens Rolighed. Nogle Personer har man faaet fat paa, saaledes en vis Scot, som skiældte frygteligt paa Prins-Regenten, og stødte en Livgarder med en Parapluie; ligeledes en ved Navn Staine, som tilraabte Prinsen et Pereat og havde kastet Stene efter General Bourton. Forresten forblev det roeligt i London; man havde ogsaa fordobblet alle militaire Poster og givet LordMajoren Fuldmagt til at reqvirere Krigsfolket. Ordrer bleve sendte til alle Øvrigheder i Riget om at være paa deres Post. Man bemærker forresten, at en saadan Tumult er ikke uhørt, og at i 1795. bleve lignende Voldsomheder begaaede mod Kongen af England, da han kiørte til Parlamentet. Jmedens disse Uordener passerede ved St. James Park, droge 20 Personer, som Hr. Hunt havde afsendt, til Parlamentet og bare et halvt Dusin Bønskrifter i Procession derhen, paa Skuldrene, ligesom Musketer. En af Processionen har et Knippe af Piile til Tegn paa Eendrægtighed og Styrke. Efterat Hr. Hunt havde haranqueret Folket, traadte (den halvgale) Lord Cochrane frem- og erklærede, at han nu begav sig til Underhuset. for at vaage over Folkets Rettigheder, og lovede Almuen at han skulde komme tilbage og fortælle hvad der passerede. Nogle Matroser bare ham paa en Stoel i Triumph til Westminster Halle; dog blev han nødt til at stige ned af sin Throne da han vilde gaae ind i Underhuset, hvor han overbragde Bønskrifterne, og kom derpaa snart tilbage og fortalte Almuen, at Prins-Regentens Tale var saadan som han havde ventet den, og at Folket blev ganske bedraget i sine Forhaabninger. Denne Tale, hvorved Prinsen aabnede Parlamentet, bestod væsentligen i følgende: Prinsen tiltalte først Overhusets Medlemmer, og meldte dem mod Kummer, at der ikke var foregaaet nogen Forandring med Hs. Faders sørgelige Sygdom. At de udenlandske Magter blot udviste venskabelige Forhold og Lyst til Fred. Han skildrede derpaa det hæderfulde Tog, som var foretaget mod Algier, og hvorledes Regieringen i Nepaul i Ostindien var bleven tvungen til at overholde den afsluttede Fredstractat. Han henvendte sig derefter til Deputationen fra Underhuset, meldte den, at Regningerne for det foregaaende Aar skulde blive dem forelagte, forsikkrede, at enhver Besparelse var indført, som kunde bestaae med Rigets Sikkerhed og en fornuftig Politik, men beklagede, at der var et Deficit i Jndtægterne; men han haabede, at det blot kom af forbiegaaende Aarsager, og at Parlamentet vilde blive istand til at dække det, uden at paalægge Folket nye Byrder eller at svække Landets offentlige Credit. Han glædede sig derimod over, at Foranstaltningen til at sætte en nye Sølvmynt i Omløb var udført med en Hurtighed uden Exempel. Han sluttede derpaa sin Tale med at omtale Tidernes Besværlighed, som var bevirket ved den langvarige Krig og formeret ved det uheldige Veirlig; men han følte sig overbeviist om, at Rigets indvortes Velfærd ikke havde lidt noget, og han haabede med Vished, at alle Vanskeligheder skulle snart overvindes. Sin Uvillie gav han derimod tilkiende over de Forsøg som bleve gjorte paa at betiene sig af Landets Nød for at opvække Oprørsaanden og befordre Voldsomheder. Han erklærede at ville anvende alle fornødne Midler for at holde den offentlige Rolighed vedlige, og han stolede heri paa Parlamentets Bistand. – Kl. 6 forlod Prinsen Overhuset. Da man vilde votere om Tak Addressen, reiste sig Lord Sidmouth og sagde: at han havde en Sag af største Vigtighed at foredrage Huset, og forlangte nu, at alle Tilhørere, skulde gaae ud; han meddeelte derpaa Efterretningen om det Angreb som var foretaget paa Prins Regentens Person. Huset forhørte nu Hertugen af Montrose og Lord James Murray, som havde været i Prinsens Vogn; det meldte derpaa Sagen for Underhuuset. Begge Huse voterede eenstemmig en Lykønsknings Addresse til Prinsens Frelse, og begge Huse begave sig den 29de om Eftermiddagen til Cartonhouse; mange Mennesker vare forsamlede ved den kongel. Residence; men der forefaldt ikke den mindste Uorden. Debatterne om den sædvanlige Tak=Addresse i Anledning at Prins Regentens Tale bleve udsatte formedelst denne Begivenhed; men Talen selv bliver stærkt critiseret i flere engelske Blade. - Hertuginden af Cumberland er bleven forløst med en dødfød Søn. – Den brittiske Krigsloop Fay, som havde 2 Millioner Dollars ombord, er forulykket ved Campeach i Amerika.