JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1822-02-08
Dito Dato. No. 31. Jngen. - Forpagtet P. D. Faber, contra Treschow. - Generalkrigscommissair, Kammerherre Baron de Selbye. J den af Citanten under 9de September 1820 udtagne Høiesterets Ster ning, paaanke til Underkiendelse, Tilsidesættelse og Forandring, en inden Lands Over= samt Hof= og Stadsretten under 31te Juli sidstleden afsagt Dom, udi en Sag, betreffende Jndstevntes Paastand om hos Førstnævnte at erholde udbetalt 874 Rbd. 31 s. Sedler og Tegn, samt en for denne Summa foretagen Arrestforretning stadfæstet. Derom er ved bemeldte Dom saaledes kjendt for Ret: Birketingsdommen, bør ved Magt at stande, dog forsaavidt Arrestforretningen angaaer med den Modification, som efter denne Rets Dom af 17de August 1818 finder Sted, Processens Omkostninger her for Retten betaler Citanten P. D. Faber til Jndstevnte General=Krigs-Commissair, Kammerherre, Baron Selbye med 20 Rbd. Sølv.
Berlingske Tidende, 1822-02-08
Ved den inden Falsterlands Birketingsret, den 6te Mai 1819, afsagte Dom, er kiendt for Ret: 1) Jndstevnte Hr. P. D. Faber bet til Citanter, Hr. Kammerherre og General=Krigs-Commissair Baron de Selbye betale de paastevnte 874 Rbd. 31 s. Sedler og Tegn med lovlige Renter fra 9de Januar, 1818 og til Betaling skeer, dog reserveres Jndstevntes Ret til at decourtere d foranførte 874 Rbd. 31 s., i sin Tid i hvad han i Forening med Worm tilpligtes at udrede ved endelig Dom i Anledning Onrupgaards Forpagtning. 2) Bør den under 9de Januar 1818 effectuerede Arrestforretning ved Magt kiendes, som lovlig foretaget og forfulgt saavel med Hensyn til formalig som realia. 3) J Sags Omkostninger bør Jndstevnte betale 70 Rbd. Sølv. Dom Citanten, som hverken selv møder eller ved Fuldmægtig lader møde til bestemt Tid for Høiesteret, bør betale 80 Lod Sølv til Vor Frelsers Kirke, førende det tillades ham med denne Sag at gaae i Rette, og saafremt han ikke inden 3 Uger melder sig med Qvittering, at bemeldte 80 Lod Sølv ere betalte, bør han have tabt Sagen og ham ei tillades videre derpaa at tale, saa bør han og da betale til Justitskassen for nødig Trette 200 Rbd., og endvidere til samme Kasse 5 Rbd.. J Kost og Tæring betaler han til den Jndstevnte, som ved Fuldmægtig har ladet møde, 100 Rbd., alt Sølv.
Berlingske Tidende, 1822-02-08
Dito Dato, No. 43. Dagen. - Consul og Kiøbmand Willam Clars, contra Sporon. - Afgangne Major Michael Liebmans Enke, med Laugværge. Ved udtagen Høiesterets Stevning af 6te December 1820 paaanter S. 8, tanten, enten til at kiendes uefterrettelig at være, og til Hagens Afviisning er til undersendelse, Tindesættelse og Forandring, en inden Lands Over samt Hof= og Stadsretten, under 2den October 1820 afsagt Dom, i en Sag, betreffende hvorvidt Citanten er forpligtet til, som Med Arving efter afdøde Kiøbmand Ferdinand Anthon Mulff af Helsingøer, og som Bruger af det givne Pant, at indfrie en af denne afdøde til afgangne Major og Kiøbmand Michael, kiøbman under 19de Marts 1803 udstædt Obligation, stor til Rest efter Omskrivning 10,200 Rbd. Sølv, hvorved er givet Panteret i Teglværket Bergmandsdahl m.v. Derom er ved fornævnte Dom saaledes kjendt for Ret : Byetingsdommen der ved Magt at stande. Processens Omkostninger for Overretten betalet Citanten Consul og Kiøbmand William Clara til Jndstevnte afgangne Major og Kiøbmand Liebmans Enke med 25 Rbd. Sølv. Ved den inden Helsingøers Byetingsret, under 27de Marts 1820 afsaatte dom, er kiendt for Ret: udstevnte Kiøbmand William Clarck bør at indfri den forstevnte af afgangne Kiøbmand Wilsk under 19de Marts 1803 til ligeledes : afgangne Major og Kiøbmand Liebman udstedte, og den 21de i MtinglæstePante Obligation og til Citantinden Frue Majorinde Liebmann betale samme Pløb til Rest 10,200 Rbd. S. V., med 10,200 Rbd. rede Sølv, samt lovlige Renter 4de deraf fra 11te Marts 1818 til Betaling skeer, ligeledes i rede Sølv. Sagens Omkostninger ophæves : Dom: Eltanten, som hverten selv møder eller ved Fuldmægtig lade møde til bestemt Tid for Høiesteret, bør betale 30 Lod Sølv til Vor Frelsers Kirke, førend det tillades ham med denne Sag at gaae i Rette; og saafrem han ikke inden 3 Uger melder sig med Qvittering, at bemeldte 80 Lod Sølv ere betalte, bør han have tabt Sagen, og ham en tillades videre derpaa af tale, saa har han og da betale til Justitslassen for nødig Trette 200 Rbd. og endvidere til samme kasse 5 Rbd. Kost og Tæring betaler han til den Jndstevnte, som ved Fuldmægtig har ladet møde, 100 Rbd., alt Sølv Dito Dato No. 60. Jngen. - Jeppe Jørgen Koefoed, contra Vilsted. - Lieutenant Ole Koefoed Rømer og Jørgen Koeford, samt KrigsAssessor og Procurator Jpsen.
Berlingske Tidende, 1822-02-08
Dito Dato, No. 36. Jngen. - Rasmus Nielsen, Søren Frandsen og Jens Jensen, contra Jngen. - Landinspecteur Sørensen.
Berlingske Tidende, 1822-02-08
Ved udtagen Høiesterets Stevning af 3de Februar 1820, paaanket Cir terne til Undertiendelse, Tilsidesættelse og Forandring, en inden Wiborg Land Overret, under 6te December 1819 afsagt Dom, i en Sag, betreffende Jastevntes formeentligen ugrundede Paastand om Udbetaling af den til be efter Obligation af 25de Juni 1816 skyldige Capital 6000 Rbd. Sedler med Renter for 11 Aar til 13de Juni 1818, beregnede til 450 Rbd. Sedler sam Renter af det hele fra udstmeldte Dato af Derom er ved endte Dom saaledes kjendt for Ret : Indstevnte Fe mus Nielsen, Søren Frantzen og Jens Jensen bør indfrie deres til Appel ten Landinspecteur Sørensen under 23de Juni 1818 udstædte Pante=Obligatio- og een for alle og alle for een betale ham den paa samme resterende Sn6000 Rbd. Sedler med de til 13de Juni 1818 for 1 1/2 Aar tilbagestaaende Ra ter 450 Rbd. Sedler, samt af disse og Capitalen lovlige Renter fra fornævnt 13de Juni til Betaling skeer. Saa betaler og de Jndstevnte til Appelland, Processens Omkostninger for Herredaget med 30 Rbd. Sølv. Processer, Omkostninger for Lands Overretten ophæves. Ved den inden Hielmslew Gjern Herreders Ret den 24de Juni 1819. sagte Dom, er saaledes kiendt for Ret: Rasmus Nielsen i Røde, Sal Frandsen i Flendsted og Jens Jensen i Aars og Laasse bør til Hr. Can slugt, og Tiende Commissai Landinspectent Sørensen til Lauenhovgaarfølge Paategningen paa deres Panteforskrivning, dateret 23de April 180 betale de dermed betingede 300 Rbd. N. V. af 2 Aars resterende Renter i 11te December 1818 med Renter af disse fra 23de Juli f. A. indtil 17de Entember, da de i Retten bleve deponerede, men i øvrigt for dennes Tilkeefter dette Sogsmaal frie at være Processens Onikostninger ophæves. Dom: Citanterne som hverken selv møde eller ved Fuldmægtig lade medde til bestemt Tid for Høiesteret, bør betale 30 Lod Sølv til Vor Frelsers Kiøførend det tillades dem med denne Sag at gaae i Rette, og saafremt de u inden 3 Uger melde sig med Qvittering at bemeldte 30 Lod Sølv ere betal vor de have tabt Sagen, og dem er tillades videre derpaa at tale.
Berlingske Tidende, 1822-02-08
Dito Dato. No. 91. Jngen. - Kammerjunker og Major Christian Gersdorf, contra Jngen. - Proprietair hersen.
Berlingske Tidende, 1822-02-08
Estanten har ved udtagen høiesterets Stevning af 18de Marts og paaanker til at vorde kiendt uefterrettelig at være, samt til Underkiende Tilsidesættelse og Forandring, en inden Wiborg Lands Overret, under 1 December 1819 afsagt Dom, i en Sag, betreffende 1112 Rbd. 2 Mk. Sedler, som Jndstevnte formener at have tilgode hos Cilanten, og for hvil Sum Judnevnte paa en formeentlig lovlig Maade har gjort Jndførsel 1 tantens Boe m.v. derom er ved fornævnte Dom saaledes kjendt for Ret. Den paaaneUdlægsforretning der ved Magt at stande. Processens Omkostning i Lands Overretten ophæves Og Fogden den 5te Februar 1819 har eragtet : "Den begiærte Udlægs retning nyder Fremmer; hvorefter Jndstevnte blev givet Udlæg i adstinspecificerede Effecter. Dom Citanten, som hverken selv møder eller ved Fuldmægtig lader me til bestemt Tid for Høiesteret, bør betale 30 Lod Sølv til Vor Frelsers Kir førend det tillades ham med denne Sag at gaae i Rette; og saafremt deikke, inden 3 Uger melder sig med Qvittering, at bemeldte 30 Lod Sølv i betalte, bør han have tabt Sagen og ham er tillades videre derpaa at tale
Berlingske Tidende, 1822-02-11
Udenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1822-02-11
London, den 1ste Februar. J Tirsdags blev der holdt et talrigt Conseil i Departementet for de udenlandske Sager. Strax derpaa blev en Courer afsendt til Jtalien.
Berlingske Tidende, 1822-02-11
J Forgaars og igaar var der ligeledes igien Capinetsraad i De Parlementet for de udenlandske Sager, som blev bivaanet af alle Cabinetsministerne, allene med Undtagelse af Hertugen af Welling, ten, der er i Brighton. Jgaar Morges vare næsten alle Ministre og andre af Stadens høie Embedsmænd forsamlede hos Greven af Liverpool.
Berlingske Tidende, 1822-02-11
Et eneste herværende Bankørhuus skal i den sidste Maaned ugentlig have sendt 50,000 Sovereigus til Jrland. Paa Malta blev der i Januar Maaned taget endnu strengere Forholdsregler end hidtil for at opretholde Neutraliteten med Tyrkerne og Grækerne. Blandt andet blev det aldeles forbuden at udføre Kanonkrudt, hvoraf der skal være henved 300 Fade paa Øen.
Berlingske Tidende, 1822-02-11
Man melder fra Morea, at der var opkommet Uenigheder imellem Grækerne. Et Parti vilde udraabe Demetrios Ypsilant til Konge af Pelopones ; et andet, for hvilket den berømte Robeling stod Spidsen, vilde have en Republik. Man frygtede for ubehagelige Optrin.
Berlingske Tidende, 1822-02-11
Man har Efterretninger fra Capstaden indtil den 14de November, hvilke lyde meget ufordeelagtige for de Engelske Colonier i Algaabaien, afferne havde under deres Anfører Gaika brudt Tractaten og fornyet Fiendtlighederne. Han organiserede sin Magt til et Angre paa den nye Colonie under det Foregivende, at Englænderne tvertimod Tractaten havde anlagt en Colonie paa hiin Side af den store Flod. Egentlige Fiendtligheder vare endnu ikke begyndte, og man haabede endnu at kunne forekomme dem.
Berlingske Tidende, 1822-02-11
Pario, den 30te Januar. Fra Fransk Side er Passagen til Spanien nu tilladt over Oleron, St. Jean=Pied det Port og Apihog uden nogen Forhindring, hvori imod alle fra Spanien kommende Reisende kuns blive indladte over Behobie, og maae holde Qvarantaine.
Berlingske Tidende, 1822-02-11
Den 12te dennes havde man i Barcelona efter Regnveir faaet Kulde, og der var ingen Syge af den gule Feber.
Berlingske Tidende, 1822-02-11
Journal de Paris melder fra Constantinopel, at det uagtet alle Divanets Løfter og Lord Strangfords Umage ikke var lykkedes, at forskaffe de Russiske, Østerrigske, Jtalienske og andre Kiøbmænd, Betaling for de Kornladninger, som Porten havde bemægtiget sig.
Berlingske Tidende, 1822-02-11
Den 2den Februar. De Deputeredes Kammer har bestandig i de sidste Dage været beskieftiget med Udrastet til Presseloven, og Debatterne desangaaende ophørte ikke at være levende og endogsaa forbundne med Uordener formedelst Partiernes Heftighed, uden at Oppositionen dog har formaaet at sætte det Ringeste igiennem, hvor stærke og udbredte Yttringer der endog have været fremførte af samme. Jndtil Enden af Mødet i Forgaars vare alle Artiklerne indtil den 3de antagne. De gaae især ud paa at bestemme Straffen for de Fornærmelser, der ved Pressens Brug tilføies Domstolene, constituerede Corporationer, Autoriteter og offentlige Administrationer, Medlemmer af Kamrene, offentlige Embedsmænd og Religionens Tienere, for feilagtige Beretninger i Tidenderne om Kamrenes Forhandlinger, og om, hvad der foregaaer i Retterne; for oprotiske Udraab, for Borttagelsen eller Tilintetgjørelsen af offentlige Tegn paa den Kongelige Høihed; for at bære utilladte Forenings tegn, for offentlig at udstille oprøreriske Sindbilleder og for Bestrædelse efter at forstyrre den offentlige Rolighed ved at opvækkePad og Foragt mod een eller forskiellige Classer af Personer. Jgaar Foreslog Hr. Mestadier som Tillæg til Presseløven, at ethvert Tidsskrift skulde tilholdes, tre Dage efterat nogen som helst Person paa een eller anden Maade i samme var bleven fornærmet eller beskyldt, at optage et skrivtlig Svar fra den angrebne Person i uden Betaling, om det endsaa maatte være dobbelt saa langt som det imod ham indrykkede Stykke. J Vægrings Fald skulde Redactenren straffes med en Mulct af 500 til 5000 Fr. og Omkostningerne. Denne billige Bestemmelse blev antaget. General Normann og hans Staldbrødre afgaae fra Marseille med en Reapolitansk Brig. Det var i Begyndelsen faldet dem vanskeligt, at sammenskrabe den betingede Fragt, men tilsidst slog Skipperen 10,000 Fr. af.
Berlingske Tidende, 1822-02-11
Den 25de var Santos Ladron afreist fra Bayonne til Bordeaux. Præsten Quesada eller Guezala, Anfører for den Biscatiske Opstand, har reddet sig til Behobie, hvor han er under Quarantaine.
Berlingske Tidende, 1822-02-11
J Anledning af, at Søministeren, D. Franc Escudero, havde forlangt sin Afsked, er D. Frane Osorio i hans Sted udnævnt til at beklæde denne Post.
Berlingske Tidende, 1822-02-11
Ved Coria i Estramadura har der dannet sig en Jnsurgenthande, mod hvilken hele Provindsialmilizen er opbuden.
Berlingske Tidende, 1822-02-11
J Lissabon har man illumineret af Glæde over, at Brugen af Edsvorne skal indføres ved alle Sager, saavel civile som criminelle.
Berlingske Tidende, 1822-02-11
Lissabon, den 12te Januar. J den sidste Tid syntes Congressen kuns at agte lidet paa Begivenhederne i Brasilien; den git frem i saa Henseende, som om det Portugisiske Overherredømme endnu stod lige saa fast, som i 1815. Nu har Hr. Percira do Carmo gjort et Forslag, der blev understyttet af alle Deputerede fra Brasilien: at Lissabons Havn maatte blive erklæret for Frihavn for alle Brasiliens Frembringelser, og at alle Baand paa Handelen mellem Portugal og det Portugisiske Amerika fra Toldvæsents Side maatte blive ophævede. Paa denne Maade vilde Portugal blive et almindelig Oplagsted for vore Colonier.
Berlingske Tidende, 1822-02-11
Den midlertidige Krigsminister, Hr. Xavier, er difinitivt udnævnt til denne Post. Han tiente i den Franske Armee fra Aaret 1818 til 1821, og har i Paris været Medredacteur af videnskabelige Analer.
Berlingske Tidende, 1822-02-11
Madrid, den 21de Januar. Den 17de aflagde den udnævnte Special-Commission dens Beretning angaaende General Jauregul's Adresse. Fleerheden af Commissionen var af den Mening, at der ingen Grund var til at forandre Nationalforsamlingens ældre Beslutning i denne Sag, og at man maatte lade Regieringen handle.
Berlingske Tidende, 1822-02-11
Den 19de var her en meget levende Discussion angaaende denne Beretning, og tillige angaaende Jaureguis sidste Skrivelse at Stænderne af 1ste dennes. Commissionens Forslag blev forkastet, hvorimod det med 70 Stemmer mod 48 blev besluttet, at der var Grund til at anlægge criminel Sag mod Brigadier Jauregni, og at han skal sættes under Tiltale.
Berlingske Tidende, 1822-02-11
En i Forgaars ankommen Coureer fra Sevilla, som den forlod den 16de, medbringer den Efterretning, at der den 15de om Aftenen var udbrudt nye Uroligheder. Strax efter en RegieringscourerreAnkomst indfandt der sig en Mængde Mennesker foran den nye Generalcapitains, D. Salv Sebastians, Huus, og bade ham, at meddele Folket Jndholdet af de erholdte Depescher, hvilket han bestemt vægrede sig ved. Derpaa udbredte sig det Rygte, at han havde meddeelt befaling til at skyde paa Folket. Stadsraadet kom sammen, og Generalen blev ved Commissarier fra Folket og Regimenterne opfordret til at overgive Commanden til Mariscal de Campo D. Carios Gonzales Barcena. Denne udstædte den 16de en Proclamation, for at takke Soldaterne, fordi de understøttede Folkets Begiæring, og havde viist det samme Sindelag. - Efter andre Beretninger maatte General Sebastian efter lang Modstand meddeels Folket de erholdte Depescher, og indvillige i Brigadier Barcenals Udnævnelse. Ved Courerens Afgang var Alting roligt.
Berlingske Tidende, 1822-02-11
Den nye Generalcapitain i Cadix, Hr. Romarate, forlanger et endnu stadigen af Congressen, at der skal foregaae en heel Forandring, i ved det gamle Ministerium.
Berlingske Tidende, 1822-02-11
J Cadix var det den 16de, gandske roligt. Man udbredte den og i hele Andalusien i Ond Hensigt det Rygte, at det var i Giære, at oprette et Overhuus og tilveiebringe andre Modificationer i Forfatningen.
Berlingske Tidende, 1822-02-11
Nationalforsamlingen holder nu hemmelige Møder, som man troer angaaende vore Amerikanske Provindsers Anliggender, hvilken Henseende Stadsraadet har stemt for, at man skulde søger en stor Magts Mægling.
Berlingske Tidende, 1822-02-11
Den 15de Februar skal den nye Nationalforsamling holde sit først Møde. Erkrigsministeren, Salvador, har igien tiltraadt sin Fuuction som Chef for Armeens Generalstad. Finantzministeren, Vallejo kommer som Landshøvding til Catalonien.
Berlingske Tidende, 1822-02-11
Hamborg, den 1ste Februar. Amerikanske Blade melde, at Orden og Rolighed endnu i Begyndelsen af November Maaned ikke var tilveiebragt i Bahia; men dette synes at være uden Grund, ifølge de directe over Lissabon indløbne Breve derfra. J disse bliver det nemlig fortalt, at Gorditho's og hans Staldbrødres Fængsling og Jndskibning vel havde fundet nogen Modstand, men i en saa ubetydelig Grad, at man derfor ikke i mindste Maade behøver at frygte for Uroligheder.
Berlingske Tidende, 1822-02-11
Engelske Blade meddele følgende Navne paa de fleste af de 52 Provindser, i hvilke Congressen har inddeelt Halvøen og de hosliggende Øer: Madrid, Barcelona, Corunna, Valencia, Cadix, Sevilla, Saragossa, Granada, Alicante, Malaga, Oviedo, Burgos, Valladolid, Almeria, Balcarras, Canaris, Caceres, Leon, Pampelona, Salamanca, Santander, Tarragona, CordovaOrense, Vigo, Badajoz, Lugo, Cindadreal, Murcia, Toledo, Jean, Avila, Castellon, Calatayud, Sansebastian, Segovia, Seria, Ternel, Villafranca, Bilbao, Zamora, Vittoria, Chinchilla, Cuenca og Guadalaxara.
Berlingske Tidende, 1822-02-11
Livorno, den 15de Januar. Samierne havde udrustet nogle Skibe, og sendt dem til Chios for at opfordre Chierne til at afryste Aaget, og tage Deel i den felleds Helleniske Sag.
Berlingske Tidende, 1822-02-11
Man skriver fra Argos under 15de (277) December, at alt var der i Liv og Bevægelse. Alle Grækenlands Deputerede vare den samlede, fra Morea, Thessalien, Epiros og fra alle Øer, som have afkastet Aaget. Hver Stad eller Provinds har sendt tre, og med Forundring saae man deriblandt tre Mahomedanere, nemlig Alis Gesandtere; da denne forlanger Deel i Forbundet lige saa ved som Grækerne; men da der endnu vil forløbe lang Tid, førend man kan blive enig om en almindelig Forfatning, er der oprettet en foreløbig Regiering, og Fyrst Dem. Ypstlanti udraabt som Præsident for samme. Til Termopylernes tapre Erobrer, Odysseus, som hvergang paa ny havde slaget Tyrkerne tilbage, naar de stræbte at trænge frem igjennem Landtungen ind i Peloponnes, er nu Gen. Kolotothror med 6000 Spartanere dragen, just til hine Termopyler, den evig Erindring om deres store Forfædre.
Berlingske Tidende, 1822-02-11
Jtalien, den 26de Januar. Lord Guilford er reist fra Genua til Livorno, hvor han vil indskibe sig til Corfu. Man siger han har det Ærinde, at stifte et Universitet paa Jthaka.
Berlingske Tidende, 1822-02-11
De fra Neapel tilbagegaaende Østerrigske Tropper vende tilbage til deres Standqvarterer.
Berlingske Tidende, 1822-02-11
Da Grækerne ville sprænge de samtlige endnu af Tyrkerne besatte Casteller i Luften, saa kiøbe de Krudtet for enhver Priis, og trække i Særdeleshed duelige Minerere til sig. En saadan blev for ganske kort siden forstrakt med 300 Zechiner til hans Eqviperring.
Berlingske Tidende, 1822-02-11
Triest, den 21de Januar. Jfølge Efterretninger fra Corfu skal Ali Pascha, efterat Chorschib Pascha var bleven truet af Grækerne, være brudt ud af sin ubetvingelige Fæstning i Janina, og rykket frem til Kusani, fem Miil fra Janina. Den i mange Aar saa vedholdende nære Tilintetgiørelse at denne frygtelige Mand, synes derfor kun at have hiemme i Fabel, Verdenen.
Berlingske Tidende, 1822-02-11
Moldau, den 15de Januar. Siden den 7de d. befinder Grev Witgensteins Hovedqvarteer sig i Kischenew.
Berlingske Tidende, 1822-02-11
Jfølge sikre Efterretninger er den Tyrkiske Commandant i Moldau Salig Paschals Hovedqvarteer nu virkelig lagt tilbage fra Jasse til Fockschani. Tyrkerne trække deres Hovedmagt til Donau. De flygtede Bojarer vende, ifølge det dem tilkomne Firman, som under Straf af deres Formues Confiscation kalder dem hiem, tildeels til bage; men de giøre dette Skridt med bankende Hierter, da de dog ret vel vide, hvor megen Fare de udsætte dem for Widdin, den 8de Januar.
Berlingske Tidende, 1822-02-11
Fra den 3die dennes ankomme daglig Tropper hertil, som komme fra Moldau og Wallachiet, hvoriblandt den 32te og 35te Orta af Janitscharerne, men begge meget ufuldstændige. De sælge for en ringe Priis stiaalent Sølv og Guld, Klædningsstykker o. s. v., hvorfor de ogsaa blive forfulgte af Handelsmænd af alle Nationer. Denne Handel gav Anledning til uroelige Optrin; og Paschaen i befalede derfor de Handlende at begive sig ud af Staden. Et Firman fra Porten fordrer af Paschaen, at alle tienstryge, undværlige Tropper skulle begive sig i Jilmarscher over Macedoni- og Thessalien til Morea, for at tilintetgiøre de derværende Jnsugentere. For at efterfølge denne befaling har Paschaen strax ordret et Corps af 5000 Mand at berede sig til Afmarsch. Fra Servien høres intet mere om foruroligende Bevægelser.