JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1838-08-20
Fallitter. Kbud. Jens Peter Gron i Drammen. Mægler Joh. Hier. D. Münster i Heide.
Aalborg Stiftstidende, 1838-08-20
Forlangt Jndrykkelse. I Kbhvnspst. Nr. 46 og 61 er skeet Opfordring til at erklære sig om Hr. Assessor Algreen-Ussings Forslag, til de jydske Stænders Forening med Øernes, og yttret, at vel Jngen vil falde paa at bestride Sagen. Var Sagen saa afgjort almeennyttig, og efter Alles Ønske, saa maatte man medrette forundre sig over, at Adskillelsen er skeet, og at Sagen ikke allerede i de forrige Forsamlinger er paatalt. Men det forekommer Indsenderen, at Deductionen, med al sin Fortrinlighed og Klarhed, dog er noget eensidig eller i alt Fald ikke betragtet med tilstrækkeligt Hensyn til Jyllands Tarv. At Enighed er fornøden for at give Statens Borger Mod, Lyst og Kraft til at forsvare sig og bære sine Byrder af ethvert Slags i alle paakommende Tilfælde, er uomtvisteligt; men denne staaer neppe Fare i det egentlige Danmark, i nogen væsentlig Deel derved, at Raadslagning om de indre Anliggender forhandles paa 2 Steder. Indsenderen formoder, at der ere andre Grunde til Adskillelsen, end dem Hr. Algreen=Ussing har bestridt. Da Stænderne ikkun ere raadgivende, saa maadet ogsaa billiges, at Regjeringen ønsker de meest ubefangede og uforbeholdne Raad og Betænkninger, som kunne faaes. Ved en fortrolig Samtale i Borgerens eller Bondens Stue faaer man vist undertiden en anden Mening at høre, end den samme Borger tiltroer sig at forsvare i Stænderforsamlingen. Naar Borgeren eller Bonden discuterer en Mening med Professoren, vil vel som oftest den Sidstes større Veltalenhed seire og bringe hiin til Taushed, om end ikke altid overbevise. Nu vil jeg vel ikke ligne den jydske Stænderforsamling ved en Borger= eller Bondestue og Øernes derimod ved et engelsk Parlament; men at der er meer Intelligents samlet i den sjællandske Forsamling, om end det jydske Folk ikke staaer tilbage i pbysisk Kraft og god Villie, det kan man nu uden Fornærmelse for det Sidste antage; thi laae Hovedstaden i Jylland, vilde Intelligensen der være den overveiende.
Aalborg Stiftstidende, 1838-08-20
J Roeskilde kunne saavel Kjøbenhavnere som de sjællandske Landmænd ansee dem saagodt som hjemme. Det kan Jyden ikke. Har han meget vigtige Ting at bestyre, (som han dog nu og da kan see til eller høre fra i Viborg) maa han blive borte fra Roeskilde; men destomindre ville de jydske Stemmer kunne gjøre sig gjældende, da en stor Deel af de Deputerede, der have meest Tid til at mode, ikke altid kunne være de bedste Patrioter eller de Dygtigste. Saa vist som der kan gives Tilfælde, hvori den Lærde og Ulærde, Professoren og Borgeren, kan have forskjellig Anskuelse af en Sag, saa nomtvisteligt er det ogsaa, i fem af Beskedenhed bør tie, naar han ikke med Grunde foler sig overbeviist Øen jeg mener, at mange Stemmer vilde forstumme i en Forsamling, hvor saa Mange ville glimre ved Lærdom, Talent og Veltalenhed, og at nogle fortrinlig begavede Mænd vilde lettere, end naar Forsamlingerne ere tvende, være istand til at styre de ovrige Medlemmers Beslutning efter deres Hensigt, saaledes som formodentlig vilde skee, om den holsteenske og slesvigske Forsamling blev sammensmeltet, dog der saa meget mere, som desværre mange oplyste Mænd i Slesvig have Ord for at være mere tysk end dansksindede, hvilket Gudskeelov ikke kan befrygtes i Nørre-Jylland. At der er flere Grunde imod de tvende sidstnævnte Forsamlingers Forening indsees.
Aalborg Stiftstidende, 1838-08-20
J Aarhuus Stiftstidenden Nr. 58 har en jydsk Suppleant yttret sin Mening, og foreslaaet: at de 2de danske Forsamlinger foretoges paa een Tid, hver i sin Provinds. A.
Aalborg Stiftstidende, 1838-08-20
dette Forslag vilde finde bifald hos mange Jyder fremfor hiint, troer Jndsenderen, uden derfor at nægte, at ogsaa dette har Adskilligt imod sig, foruden det at Bekonningen ikke derved formindstes, men forøges. Skulde Stændernes Forening (uagtet det Anførte og hvad Mere der kan siges derimod, finde Sted, er Indsenderen enig med Hr. Ussing, i, at færre Deputerede fra hver Provinds burde tage Deel deri, saa at de nu indrettede Stændersale i Roeskilde og Viborg kunde rumme dem, og da burde formeentlig for Lighedens Skyld Forsamlingen holdes vexelviis i Roeskild og i Viborg. Oplevede man derimod den lykkelige Tid, at Slesvigeren, uagtet hans fra de danske forskjellige Love, der nok kunde trænge til Forandring, velvillig sluttede sig til os andre Danske, da vilde Odense være et passende Mødested for alle 3 Forsamlinger i een, og en saa glædelig Omstændighed vilde lade alle Danske glemme den Uleilighed, der blev forbunden med en længere Reise og Ophold langt fra Hjemmet, og Slesvigerens Tarv vilde vist ligge enhver velsindet og skjønsom Dansk varmt paa Hjertet. - Skrevet i Mai 1818. Ogsaa en jydsk Suppleant.
Aalborg Stiftstidende, 1838-08-20
Reisende. Ank. (hos Brunes) Papirfabrikant Pitzel f. Godthaab; Kbmd. Thornqvist f. Hamburg og Forv. Sönnichsen f. Nibstrup. (Hos Petersen, Premierlieutenant Flensburg f. Kbhvn.; Propr. Windfeld f. Salling; Møllebygger Poulsen f. Holstebro; Kbd. Leth f. Skive, Fuldm. Splid f. Løgstøer; Prop. Als f. Bløden; Møller Als f. Hals Mølle og Bogholder Juul f. Lindenborg. Ank. m. Skibsleilighed f. Gothenborg: Proc. Møller og Tobaksfabr. Obel. Afreiste m. Daqv. igaar. Til Aarhuus: Cand. theol Wittrup; Sadelmager Møller og Premierl. Flensburg. Til Rand.: Jfr. Lærke; Cand. juris Lichtenberg; Hr. Fr. Olsen. Til Hobro: Md. Arntzen; Handelsfuldm. Levinsohn; der. Tomasello og Werkmester. Afr. med anden Befordring igaar. Til Randers: Kbmd. Previs m. Familie. Døde. Bagerm. Voss's Hustru, Vilh. Catrine, f. Blüthan, 29 A., forhenv. General=Lotto=Administrator H. H. Hellesen; Cand. med. Chr. H. U. Lund; Lene Nyborg, 45 A.; Cantor og Organist ved Domh=Capellet H. Møller, 59 A.; Langsaugskjærer R. Andersen, (dræbt ved Nedstyrtningen af den over ham svævende Bjælke); Balletmester Bournonvilles Søn, Vald. Theod. August ; Silke= og Klædekræmmer J. Unnas Hustru, Sophia, f. Jørgel, 51 A.; Alle i Kbhavn. Anne Margr. Braunbehms f. Petersen, 71 A. og Færgemand Fr. Frederiksen, 55 A., i Helsingør. Propr. Cl. Mortensen, os A., til Gammelgaard i Fyen. Mad. A. S. M. Kelting, f. Schmidt. 50 A., i Altona. J. H. Vogt, 59 A., i Segeberg. Mad. V. Gries, f. Danican, i Itzehoe.
Aalborg Stiftstidende, 1838-08-20
Bekjendtgjørelser. Det mig tilhørende og eiende Sted, beliggende paa Sæby Kjøbstads Vestergade, Matr. Nr. 73, bestaaende af 8 Fag Bindingsværk til Gaden og 6 Fag Do. Halvtag Baghuus, Alt belagt med Tegl, samt Gaards- og Haveplads, til Stedet hører og omtrent 2 Tønder Land, beliggende paa Byens Søndermark, agter jeg underhaanden at bortsælge: billige Vilkaar kunne forventes. Stedet, der er beliggende paa en af Byens reeleste Gader, er særdeles beqvem for en Handlende eller Professionist. De herpaa Reflecterende ville behageligst snarest muligt henvende dem til Posterpediteur Neve i Sæby, der paa mine Vegne paaviser Eiendom. mene og afhandler det Fornødne. Af Kjøbesummen kan en Deel forventes at blive indestaaende i Eiendommene, imod lovbefalet Sikkerhed. Stagsted i Dronninglund Sogn, den 10de Aug. 1838. Peder Christensen.
Aalborg Stiftstidende, 1838-08-20
Min Kal Jens Simonsen Christensen fra Snedsted, i Thy er bortgaaet af sin Tjeneste. Enhver at vares, ikke at huse ham. For Oplysning om hans Opholdsted loves en Douceur Erik Christensen Sigsgaard.
Aalborg Stiftstidende, 1838-08-20
Hos Skipper Lars Andersen af Rakskov kan bekommes Hvedemeel, sigtet Rugmeel, gode, gule Koge=Ærter. Fartøiet er beliggende venen for Snorren.
Aalborg Stiftstidende, 1838-08-20
Til næstkommende förste November önsker en Seminarist, der, foruden de almindelige Skolevidenskaber, underviser i Tydsk og Tegning, sig en Ansættelse som Huuslærer paa en Herregaard. Adressecontoiret anviser.
Aalborg Stiftstidende, 1838-08-20
Ved Auctionen efter afgangne Skipper Jacob Christensen den 23de bliver ved samme bortsolgt en Reisevogn, en Slæde og en Hakkelsekiste med Kniv m. m. Sluppen Nannettel, Skipper L. Johansen, beliggende ved Toldbodbryggen, afgaaer til Kjøbenhavn Tirsdagen den 21de D., og medtager Passagerer og Fragtgods.
Aalborg Stiftstidende, 1838-08-20
Gaardsalg. Undertegnede attraaer at bortsælge underhaanden sin paaboende Gaard Lovisendahl, beliggende 1 1/2 Mii. fra Nibe. Dens Hartkorn er 10 Tdr. 6 Skpr. Hovedgaardstaxt, har et Areal af over 200 Tdr. Land, Ager, Eng og Kjer, den aarlige Udsæd: Rug 24 Tdr., Byg 12 Tdr. og Havre 40 Tdr., foruden Kartofler og Boghvede, Af Ho avles fra 120 til 140 Læs. Af Kjærjorderne, circa 40 Tdr. Land, som egne sig fortrinlig til Opdyrkning, er henved 20 Tdr. Land indgrøftet og heraf er under Ploug omtrent det Halve. Mergel forefindes flere Steder paa Marken og er heraf 15 Tdr. Land bleven bemerglet. Paa Gaardens Eiendomme gives en fortrinlig Tørvemose. Gaarden, hvortil en god Kjøkkenhave, ligger midt for sin Mark, og grændser umiddelbar hertil sammes tilliggende Kjær og Engjorder. Dens Bygninger ere gode og ved vedligeholdte og er Stuehuset af Grundmuur, der afgiver en beqvem og hyggelig Bopæl. Kierulf.
Aalborg Stiftstidende, 1838-08-20
Efter den paa vedkommende Pantecreditorers Paastand, grundede, idag tagne Beslutning i Krigsraad og Proprietair Rasmus Conradsens Dødsbo paa Norlund, bliver dette Boes samtlige faste Eiendomme, nemlig Hovedgaardene Nørlund, Torstedlund og Albek, med Bøndergods, Kirker og Tiender, samt Glasfabriken Conrads minde med mere, alt saaledes som disse Eiendomme ere beskrevne i denne Tidendes Nr. 80, 84 og 92 for dette Aar, stillede til 4de Auction, som afholdes saaledes: 1) over Albek Hovedgaard med Gods og Tiender, Torsdagen den 20de September førstkommende, Formiddag Kl. 11, paa selve Hovedgaarden, 2) over Torstedlund Hovedgaard med Gods, Tiender og Skove, Fredagen den 21de September førstkommende, Formiddag Kl. 10, paa Hovedgaarden. Nørlund, og 3) over Nørlund Hovedgaard med Gods, Tiender, Fabriker og Skove, sidstmeldte Dag den 21de September førstkommende, Formiddag Kl. 10, paa selv Hovedgaarden, hvorhos, efterat saaledes disse 3 Auctioner ere forsøgte særskilte, Opraab agtes prøvet af Torstedlund og Nørluni Forening og dernæst over alle 3 Gaarde med Godser, Tiender, Skove og Fabriker samlet; alt i Overeensstemmelse med de ved de foregaaende Auctioner afbenyttede Conditioner og med bemærkning: at det samlede Opraab af alle Eiendommene skeer strax efter at den særskilte Auction er afholdt. Forestaaende bringes saaledes herved til almindelig Kundskab, som ogsaa, at der den paafølgende Dag, der 22de September førstkommende, Formiddag Kl. 10, afholdes paa Norlund en extraordinair Skiftesamling i Boet, hvorved agtes ventileret om Udfaldet af Auctionerne og hvad dermed staaer i Forbindelse og hvortil alle Boets Vedkommende indbydes at møde, da de Udeblivende ansees af samtykke i hvad Pluraliteten af de Mødende beslutte. Eiendommen forevises af Godsforvalter P. Kjerulff Haverslev, og det Nærmere erfares af de forhen udsendt Jordebøger og Conditioner, som endnu ere henliggende til Eftersyn paa de i vor tidligere Bekjendtgjørelse opgivne Stæder. Dette Avertissement tjener samtlige Boets Creditorer til Efterretning, i Overeensstemmelse med Placaterne af 22de April 1817 og 21de April 1824. Norlund i Skiftecommissionen i bemeldte Bo, den 4de August 1838. C. C. Holm. Wulff. Weinschenck.
Aalborg Stiftstidende, 1838-08-20
Hovedgaarden Lundergaard og dens underliggende Mølle, Bøndergods og Kirker, beliggende i Hvetbo Herred, i Hjørring Amt, 3 1/2 Miil fra Aalborg, agtes af Eierinden bortsolgt ved Auction, som afholdes paa selve Hovedgaarden Mandagen den 8de October dette Aar, Formiddagen Klokken 10. Hovedgaarden staaer for 21 Tdr. 2 Skpr. 2 Fdkr. 2 Alb. Hartkorn fri Hovedsgaardstaxt, Molleskylds=Hartkornet er 1 Td. 4 Skpr. 3 Fdkr., Bøndergodsets Hartkorn 204 Tdr. 7 Skpr. 1 1/2 Alb. og det umatriculerede Tiende hartkorn 490 Tdr. 4 Skpr. 3 Fdkr. 2/5 Alb. Arealet, som ligger til og drives under Hovedgaarden, udgjør omtrent 2331 Tdr. Land geometrisk Maal, hvoraf er circa 342 Tdr. Agerland, 410 Tdr. Eng; 500 Tdr. bruges til Fædrivt: 238 Tdr. er Hede og 811 Tdr. Mose og Søer. Paa Gaarden holdes omtrent 20 Heste, 80 Stude og 70 Køer, samt 100 Faar, men, da der ikke hidtil har været anvendt den fornødne Kraft paa Jordens Drift, saa henligger meget deraf uden at være behørigen benyttet, hvoraf atter følger at et langt større Antal Kreaturer kan holdes paa Gaarden, naar den bliver sat i den tilbørlige Stand. Gaardens Vaaningshuus, der, saavelsom Udhusene, er vel bygget og godt vedligeholdt, afgiver en rummelig og smuk Boræl; Haven er stor og smuk. Forøvrigt er Hovedgaarden bortforpagtet til 1ste Mai 1839. Af Jordebogen findes en Gjenpart hos Landsover= samt Hof= og Stadsrets=Procurator Dahl paa Vestergade Nr. 43 i Kjøbenhavn, som ogsaa vil meddele det videre Fornødne med Hensyn til Kjøbesummen o. s. v. - Ligeledes findes Afskriften af Jordebogen hos Forpagter L. Hastrup paa selve Gaarden og hos Gjæstgiverne Brünes i Aalborg og Fulling i Aarhuus. Eiendommen forevises af Forpagter L. Hastrup paa Lundergaard; det Nærmere kan afhandles med Eierinden Enkemadame Hastrup paa Sønder=Elkjær pr. Aalborg, hvor ogsaa en Afskrift af Jordebogen findes til Eftersyn. Samme Dag Auctionen er afholdt vil Auctionsbuddet blive approberet eller forkastet. Kjær og Hvetbo Herreders Contoir i Nørre-Sundby, den 27de Juli 1838. Lange. Rettelse. J Avisens f. Nr., Spalte 5, Linie 6, læs, Redsaltning af Sild paa Sjællands Nordkyst
Aalborg Stiftstidende, 1838-08-21
Fædrelandet. Kjøbenhavn, 18de August. Som et slaaende Exempel paa et for talrigt Bestyrelsespersonale nævner, Kbhvnsposten Admiralitetet, der for Freden og Norges Adskillelse talte 4 Deputerede, og nu har 5, og hvis Revisions og Contraberegningscontoir med Hensyn til Personalet er tiltaget med 50 pCt. Jstedetfor man derfor havde ventet, at disse Embedsmænds Antal vilde blive indskrænket, hvortil der ogsaa for flere Aar siden vare gjorte foreløbige Skridt, er fornylig efter Contoirchefen, Etatsr. Gedels Jndstilling, Personalet bleven yderligere forøget, idet Etatsraadens Søn er bleven ansat som 6te Copiist. Ansaaes det for nødvendigt endnu at lønne een Embedsmand i dette Contoir, da havde, siger, Kbhvnspst. Billighed vist talt for, at der var bleven valgt en af de Mange, der have taget latinsk-juridisk Exammen, istedetfor et Menneske, der slet intet offentligt Beviis har aflagt paa sin Duelighed; thi Etatsr. Gedels Søn er hverken latinsk eller dansk Jurist.
Aalborg Stiftstidende, 1838-08-21
Hs. M. Kongen har udnævnt forhenv. Trompeter ved fyenske Reg. lette Dragoner, Jac. Chr. Nagel, og Sprøitemmester ved Kjøbenhavns Brandcorps, Th. Thomasen, til Dannebrogsmænd. (Coll. T.)
Aalborg Stiftstidende, 1838-08-21
Etatsr. Falck i Kiel og Pastor Hensler i Barkau allern, entledigede som Medlemmer af den holsteenske Stænderforsamling og Prof. Buchardi i Kiel og Pastor Mau i Schønberg beordrede til at indtræde i deres Sted. (S. Bl.)J Anledning af det omtalte ulykkelige Tilfælde, som indtraf ved det borgerl. Artilleries Excercits, nedsattes et Krigs forhør, som er sluttet den 15de. Det er ved Samme bleven oplyst, at Jntet kan lægges den Officeer til Last, som commanderede de Kanoner, af hvilke den Saarede betjente den ene; thi han har vel commanderet fyrk, førend Ladningen var tilendebragt; men om dette var skeet eller ei, kunde han i nærværende Tilfælde ikke see formedelst Kruddamp, og overalt paaligger den Pligt, at bemærke, naar Ladningen er færdig, ikke Officererne, men Artilleristen Nr. 4 ved hver Kanon, hvis Forretning det er at tænde paa. Det er ligeledes oplyst, at Nr. 4 gjorde en Bevægelse med Lunten, men trak den tilbage igjen, medens Ansætteren, Schmuck, endnu var beskjeftiget med Ladningen, og forskrækket herved traadte denne tilside, førend han havde faaet Kardusen sat til Bunds. Nu opstod der Vildfarelse hos begge Nr. 4 troede, at Ladningen var fuldkommen færdig, eftersom Ansætteren var traadt til Side, og denne meente, at han uden Fare kunde træde hen for Mundingen igjen, eftersom hiin havde bemærket, at han ikke var færdig; Nr. 4 brændte paa, og Schmuck begyndte Ladningen paany i samme Øieblik, og paa denne Maade var Ulykken uundgaaelig. J Slutningen af Septbr. bliver ved Auction bortsolgt afd. Statsraad og Stabschirurg Prof. Wendtes fortrinlige Bogsamling paa henved 10,000 Bind, ikke blot i alle Lægevidenskabens Grene, men og en betydelig Deel Værker i andre Videnskaber, hvoriblandt mangfoldige danske Skriftet af største Sieldenhed.
Aalborg Stiftstidende, 1838-08-21
Provindsialberetninger. I en Meddelelse til Rand. Av. hedder det: Stutterie Commissionen der, som ve Jngen vil nægte, bestod af Mænd, som nok kjende og kunne bedømme denne vigtige Sag) har hverken i Rold, Hjørring, Thisted eller Nykjøbing fundet nogen Hingst af jydsk Race duelig til at æske Præmie, og ei engang værdig til at indbrændes som stutteridygtig. J Rold blev vel Præmien 100 Rbd. uddeelt, men, vel at mærke, til en Hingst, som er falden efter den engelske Blackwood. Naar man nu har saadanne haandgribelige Beviser for sig, hvoraf enhver Landmand letteligen vil kunne overbevise sig om, at vi høiligen trænge til gode Beskelere, hvad vil da den projecterede ingversen dalgasske Sag nytte i Landet, Tiderne ere nu saaledes, at Skraalen i Aviserne Jntet udrette; man vil have Syn for Sagen. Jylland har gode Folhopper, men daarlige Hingste; hvilket enhver upartisk Sagkyndig bedst selv veed. Der kan vel spor ges, hvorfra komme da de fortrinlige Folhopper, men hertil svares: I Jylland har for endeel Aar været stationeret gode kongelige Beskelere, og vel ogsaa enkelte gode jydske Hingste fandtes der, men disse ere nu for gamle og ville herefter ei mere kunne bruges til Bedækning. Som Exempel herpaa kan anføres, at Sognefoged Jens Kieldsen i Tjerby, der tidligere har holdt en god jydsk Hingst, nu har anskaffet en stor og stærk, bruun Halvblodshingst, og at Sognefogden i Hornbek, Jens Pedersen Melgaard, som vel endnu er i Besiddelse af en nydsk Hingst, der flere Gange har faaet første Præmie, ligeledes til næste Aar anskafser sig en Halvblodshingst, til Racens Forbedring i deres Egne. Disse brave Mænd have visseligen antaget Hs. Durchl. Prindsen af Augustenborg rigtige Princip. "Det er den største Patriotisme at gjøre det til dansk, som er godt. A.
Aalborg Stiftstidende, 1838-08-21
Efter Forlydende kan den geniale Digter, Hr. Dandselæter O. G. F. Bagge, som nu i lang Tid har opholdt sig i Hovedstaden, med det Første ventes til Fastlandet (Jylland). Det vil være saare glædeligt, om Hr. Bagge vilde unde det dannede og læselystne Publicum en Nydelse, ved nemlig at lade udkomme Fortsættelsen af hans interessante: Livsbilleder, hvoraf første Hæfte saae Lyset i 1836 og som Digteren sluttede med det Løvte, at ville i 2det Hæfte underrette Publicum om: hvorledes det gik ham i Aalborg, Thisted og flere jydske Byer, og efter hvilken Underretning det nu i 2de Aar med Længsel har ventet. Skagen, 19de Aug. J Retning af O. til N. fra Kirken og Fyrtaarnet er under 16de Dennes udlagt en Vager paa i Favne Vands Dybde udenfor Skagens Rev, til Veiledning for Søfarende.
Aalborg Stiftstidende, 1838-08-21
Copulerede i Aarhuus: Hr. Chr. Theilgaard og Jfr. T. Lihme.
Aalborg Stiftstidende, 1838-08-21
Indsendt.) Til den gamle Landsbypræst. Høistærede Hr. collegal. Si vales, bene est; ego valeo.
Aalborg Stiftstidende, 1838-08-21
Allerede for nogen Tid siden hørte jeg fortælle i vor Egn, at velærværdige Hr. confrater, paa sin sædvanlige lunefulde Maade havde udtalt sig i Aarhuusavisen, Mosaiter, nes Valgbarhed anbelangendel; men, da jeg ikke læser denne Avis, er det først senere gjennem Kjøbenhavnsposten, jeg er bleven bekjendt med collegæ Mening" om disse Mosaiterl. Tog jeg siger Mening; skjøndt det, saaSkam, er det, jeg vanskeligst kan hitte ud af de circa 4 Spalter, hvad der egentlig er college Mening; thi, naar man først troer at have grebet denne, da smutter den ligerviis som en Aal bort mellem Fingrene, saa at jeg ofte havde ondt ved at tænke mig, at det var en Herrens Tjener, og tilmed en af de gamle, der førte saadan Tale. Høistætede collega siger vel, at give sin Consens til at denne Nation para Deputati et Suppleanti indlemmes udi det danske Stænderselskab; men, om dette er saa oprigtige meent, som det er sagt, flyder ikke klarligen udaf den øvrige contextus, og man er derfor, hvad Sagens Realitet angaaer, til Slutningen in dubio, om man kan tage college Ord for reelle Varer, eller om det kanskee bare skal være Løier det Hele. Som Saadant kan det jo upaatvivleligen ogsaa være godt til at ryste Lungerne, og kan vistnok, selv ved den bedste Aandsbespiisning, afgive en meget behagelige Dessert, naar man først har taget solidere Kost til sig. Dog, fra den anden Side betragtet, maa Hr. collega undskylde, at jeg finder disse Løier eller dette Commersmageri med offentlige Gienstande, især saadanne, som ikke blot udgjøre en politisk Qvæstion, men endog sortere under Religionens forum, mindre at sømme sig for vor Stand, hvis denne, som jeg vil haabe endnu er Skik og Brug, skal føre Oprigtighed i sit Skjold og ikke skjule Hykleri under en Narrehætte, som vi vistnok gjøre bedre i at overlade til enhver Anden, der har Lyst til at agere Bajads for Publicum. Der er nufEx. den Sats om, Kalvedyrkelsen, som sincere dictum synes mig meer at falde i det Kalvemæssige end i det Pastorale, og den som det gamle Sølv Utilstrækkelighed hvilke jeg finder pr. collega rectius kunde have uddeeladt; thi, om man end ikke mener Sligt saa ligefremt, saa bordet dog altid at ihukommes, at litera scripta manet, det vil sige: hvad som eengang skrevet er, staaer ikke til at rokke. Jeg skulde derfor maaskee ikke feillagtigt formene at collega vist bedre kunde have benyttet den ledige Tid for Hobjergningen, ved f. Ex. at have regaleret Publicum med den belovede Afhandling om Jordlopper, eller, naar det partont skulde være om offentlige Materier, da, istedet, for at skrive blot til Lyst, havde yttret sig paa en Maade, saa at den respective Almeenhed bedre kunde have erfaret doctissimi auctoris Mening."
Aalborg Stiftstidende, 1838-08-21
For Morsomheds Skyld fortjene vistnok college joviale Krydderier at serveres paa det lækkersyge Publicum Taffel, og jeg maa oprigtigt tilstaae, at ogsaa jeg med Fornøielse har langet til Stylens attiske Saltmadsfad men til en sundere Fordøielse af den omhandlede Gjenstand, troer jeg med Føie at burde anbefale collegn in specie og Publicum ialmindelighed den Opsats i Fædrelandet: Nr. 2 hujus anni, hvori Prof. David, Oldermanden for det kjøbenhavnske Friskyttelag, paa en anden Viis og uden Maske udtaler sig Mosaiternes Valgbarhed anbelangende, og hermed, veneratissime collega! vale, faveqve!
Aalborg Stiftstidende, 1838-08-21
- . - den 18de hujus AucOgsaa en Præst. Reisende. Ank. (hos Petersen). Overaudit., By= og Herredsfoged Lassen f. Frederikshavn, Komdene. Sonne f. Hamburg og Renck f. Neumünster, Forv. Schibye f. Aastrup og Propr. Nysom f. Tidemandsholm. (Hos Brunes); Capit. Bruun f. GudumEndp. ank. med Dag. igaar. Fra Aarh.: Premierlieutn. v. Munnich; Mad. Galthen; Kbd. Galthen. Fra Randers, Provst Schjønning; Kbd. Jacoby. Fra Hobro: Mad. Arntzen; Jfr. Berg. Afg. m. Capt. L. Johannsen t. Kbh.: Dyrlæge, Staun og Brygger Bernhardt.
Aalborg Stiftstidende, 1838-08-21
Frederikshavns Skibsliste. Udg. D. 17de Aug. H. Schmütsch f. Neustadt, N. R. Mogensen f. Königsb., A. C. se Klomann f. Stettin, P. Clausen f. Kold. og P. H. Rehhoff f. Danzig; Alle t. Norge, P. Hansen og C. C. Bang t. Altona. - De i Skibslisten af 16de Ds. anførte til Ankers paa Rheden liggende 3 Skibe, Skpr. Gjesing, C. Thomsen og J. Hansen, lettede og gik under Seil d. 17de, Formiddag. Samme Dag og Tid afseilede fra Rheden Skpr. L. Nisted og C. Cortsen af Aalb. - Til Ankers paa Rheden eller under Høilandet ved Bangsbostrand d. 20de August: Skpr. Lange og Molsen af Flensb. og P. Mathiesen af Sønderb.
Aalborg Stiftstidende, 1838-08-21
Ved Skibslistens Slutning var Vinden VV. stiv Kuling.