Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-06-10
Denne høiere Temperatur foranledigede nu en saadan Udvidelse af Gasset, at vi, uagtet Ventilen var fuldkommen aaben, endnu vedbleve at stige, og i de sytten Minutter, siden vi forlode Jorden, havde naaet en Høide af næsten tog engelske Mile. Barometret, som ved vor Opstigen stod paa 29, var nu faldet til 21. Fra denne Høide forekom de Skyer, igjennem hvilke vi vare komne, os som en stor sneedækket Landstrækning. J de Skyer, som stode lige imod Solen, saae vi, omgiven af to Ringe, som paa det livagtigste spillede i alle Regnbuens Farver, en yderst skjøn og gandske fuldkommen Afbildning af vor Ballon med Tilbehør. Den nærmeste Ring var omtrent 100 Pards, den anden endnu engang saa langt borte fra Ballonens Billede, og den Første havde en skjønnere Glands. Skyerne, i hvilke denne besynderlige Jllusion. viste sig, syntes omtrent at være 3000 Fod borte fra os. Dette Særsyn er aldeles ikke usædvanligt, dog mindes jeg ikke, at have bemærket det, naar Solen stod over 50 og under 40 Grader over Horizonten, heller ikke saae jeg det ofte med saa livlige Farver som dennegang, Den hele Tid, vi vare paa denne Høide, havde vi det i Sigte, og ved at følge Ballonens Bevægelser gav det os et Middel ihænde til at komme paa det Reene, angaaende vor Cours. Man har sagt, at Fugle, som man lader flyve i saadan en Høide, røbe Frygt, og snart blive matte formedelst den fortyndede Luft, men det er ikke saa, hvilket jeg har erfaret, saavel ved tidligere Forsøg som ved dette. Tre Fugle lode vi flyve, og i alle Retninger omkrydsede de Ballonen, saa længe vi kunde see dem, uden at dale. Først om Aftenen indtraf de igjen paa det Sted, hvorfra de vare fløine ud, og det uden at vise noget Tegn til Mathed. Da vi selv begyndte at dale, kom vi, omtrent efter et Qvarteers Forløb Jorden saa nær, at vi kunde skjelne, vi befandt os over et Landstrøg i det Kentske; men da vi endnu havde nedladt os omtrent 100 Fod mere, kom vor Ballon i et frisk Luftdrag, som førte os tværs over Strømmen til Grevskabet Esser, hvor vi da, efter nogle Minutter lykkeligen iværksatte vor Landgang. For at berolige vore Venner afsloge vide derboende Landmænds venskabelige Indbydelse, at opholde os hos dem, og ilede paa en Vogn til London, hvor vi ankom om Aftenen Kl. 10 tilligemed Ballonen." Den Ventil, som er anbragt ved Hr. Greens Ballon, for at udtømme Gasset, er af en ny og saaledes forbedret Indretning, at benævnte Udtømmelse derved kan iværksættes til Gange hurtigere end før. - Som en almindelig bemærkning anfører Hr. Green, at Jorden i en Afstand af 3000 Fod, synes fuldkommen flad, samt at Husene og Træerne derpaa vise sig som lige saamange Pletter. Dette Blendværk er saa stort, at Hr. Green jun., paa sin første Luftreise virkelig antog en liden Skov for en Ærteager. Floder og Søer ere altid gode at skjelne, og have, naar Solen skinner paa dem, et Udseende som klartpoleret Metal, saa Hr. Green pleier at sammenligne Førstnævnte med en Sølvtraad, som løber hen af Jordens Overflade. Beskinnes derimod disse Gjenstande ikke af Solen, saa ere de mørke og matte. Over al Beskrivelse stort og pragtfuldt, siger Hr. Green, er Synet af en Søe i Soelskin, fordi den, saavidt Øiet naaer, tager sig ud som en stor, blank sleben Staalplade. (N. M.) Sammel Foste. Han var, som bekjendt, en af Engellændernes udmærkede yndede Skuespillere, der i det Lavkomiske og i theatralske Karrikaturer især ansaaes uforlignelig. Han var fød 1720, døde 21 Oct. 1777 i Dover af et Slagflod, og blev der begraven, erholdt senere et Monument i Westminster. Han var og Lystspildigter. (Blandt hans Lystspil ansees "Den Umyndige for et af hans beste Stykker. Det er stilet mod overdreven Andægtighed og Methodisternes Sekt.) Man har mange Anecdoter om ham. Blandt dem optage vi følgende: En af Fodres Bekjendtere roste i en Samtale med ham en Dames Yndigheder, skjøndt hun just ikke udmærkede sig synderligt fra denne Side. Hvorfor gjør De da ikke Deres Fordringer paa denne fuldkomne Skjønhed gieldende," spurgte Fodte ham. "Med hvad Ret kunde jeg det, yttrede den Anden forundret. Ganske ustridigen efter Folkeretten, svarede Fødte, som den første Opdager.