JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1836-02-09
Ldsoprykr. Otterstrom mødte for Gaardfæsterne Rasmus Jensen af Winthen samt Peder Pedersen og L. Jensen Smeds Enke, ctr.: Ldsovepkrt. Møller befalet for Stiftsøvrigheden, over Aarhuus Stift paa Hansted Hospitals Vegne. (Angaaer Citanternes formeentlige Forpligtelse til at deeltage i Hegns Opførelse om den under Hansted, Hospital henhørende Skov paa Winthen Mark. Dom: "Herredstingsdommen bør ved Magt at stande; dog saaledes, at Tiden, inden hvilken Hegnet skal være opført, i Mangel af mindelig Forening derom imellem Parterne, bestemmes af vedkommende Landvæsenscommission. J Salarium til de Jndstevntes befalede Sagfører for Overretten, Procurator Møller, betale Citanterne 20 Rbd. Sølv; hvorimod Processens Omkostninger for Overretten iøvrigt ophæves. De idømte Salarier udredes inden 8 Uger efter denne Doms lovlige Forkyndelse under Adfærd efter Loven.
Viborger Samler, 1836-02-09
Ved Voer og Rim Herreders Ret den 5te Jun 1835 er af Justitsraad Herredsfoged Bernth dømt saaledes: "Jndstevnte, Gaardfæstere Rasmus Jensen i Winthen, samt Peder Pedersen og Laurs Smeds Enke i Emmer, bør inden Aar. og Dag efter denne Doms lovlige Forkyndelse, enhver for sit Vedkommende, under de Tvangsmidler, Forordningen af 29de October 1794 hjemler, opføre den dem efter Anordningerne paaliggende Andeel af Hegnet og Winthen Overskov, saaledes at det i alle Henseender befindes forsvarligt og anordningsmæssigt. Processens Omkostninger ophæves. J Salarium til Citantens befalede Sagfører, Overkrigscommissair Holst, betale de Jndstevnte in solidum 15 Rbd. S. som udredes inden 15 Dage efter denne Doms lovlige Forkyndelse, og efterkommes tilligemed det øvrige Jdømte under Adfærd efter Loven. Fra Citantens Side har intet stemplet Papiir været under Sagen at forbruge. Det paalægges Forvalter Holbek inden 4 Uger fra denne Doms Afsigelse paa behørigt stemplet Papiir at afskrive og her til Retten at indlevere det af ham under 13de Febr. sidstafvigte for de Jndstevnte fremlagte paa ustemplet Papiir skrevne Jndlæg.
Viborger Samler, 1836-02-09
(Afsagte den 1ste Februar.)¬
Viborger Samler, 1836-02-09
J Sagen No. 217.
Viborger Samler, 1836-02-09
Ldsovprovepkt. Jespersen mødte for Huusmand contra: og Fisker Anders Jensen, Ldsoppkt. Otterstrom, befalet for Steffen Mortensens Enke, Maren Mikkelsdatter. (Appellanten Anders Jensen paastaaer sig under nærværende Sag kjendt berettiget til at have frie Færsel og Trækning med Creature over nogle Jndstevnte Maren Mikkelsdatter tilhørende Agerender, og Hende derhos tilpligtet under en daglig Mulct at bortskaffe det Hegn, hvorved berørte Færsel er hindret, samt at erlægge Bøder m.v.) Dom: "Herredstingsdommen bør ved Magt at stande; dog saaledes, at det Jndstevntes befalede Sagfører i første Jnstants ved bemeldte Dom tilkjendte Salair udredes af Citanten, og at Processens Omkostninger for Underretten, med Undtagelse af Salarium til de befalede Sagførere, ophæves. J Salarium til Jndstevntes befalede Sagfører ved Overretten, Prok. Otterstrøm, betaler Citanten 16 Rbd. Sølv, hvorimod Processens Omkostninger for Overretten iøvrigt ophæves. Det Jdømte at udredes inden 8te Uger efter denne Doms lovlige Forkyndelse under Adfærd efter Loven."
Viborger Samler, 1836-02-09
Ved Norvang Torrild Herreders Ret er den 6te Marts 1835 af Justitsraad By- og Herredsfoged Hersleb dømt saaledes: "Jndstevnte Steffen Mortensens Enke bør for Citantens Tiltale i denne Sag frie at være. J Salarium tilkjendes Parternes befalede Sagførere, Krigsr. Deigaard og Prok. Anchersen, hver 10 Rbd. Sølv, som udredes af det Offentlige."J Sagen No. 215.
Viborger Samler, 1836-02-09
Ldsoppkt. Møller mødte for Gaardmand Peder Rasmussen af Bjerggrøn, contraLdsovykt Otterstrom befalet for Skolelærer Anders Jensen af Vodskou. (Angaaer en Hedelod, som Appellanten med sin GaardBjerggrøn er i Besiddelse af, men som Jndstevnte, det har anlagt Sagen i første Jnstants, formener er henhørende under det Hartkorn som paa hviler hans eiende Parcel No. 6 af Østberggaarden No. 2. og desaarsag paastaaer sig dens Hedelod enten tilkjendt som Eiendom, eller Appell. tilpligtet, paa egen Bekostning at lade samme fraskille Parcellens øvrige Jorder og overtage det derefter paa Hede lodden faldende Hartkorn, samt i begge Tilfælde godtgjøre Jndstevnte de af meermeldte Hedelod betalte Statter og Afgifter m.v.)
Viborger Samler, 1836-02-09
Dom: "Hovedcitanten, Gaardm. P. Rasmussen, bør for Contracitanten, Skolelærer A. Jensens Tiltale i denne Sag frie at være. Processens Omkostninger for begge Retter ophæves. Det Contracitantens befalede Sagfører for Underretten ved Herredstingsdommen tillagte Salarium, udredes af det Offentlige."
Viborger Samler, 1836-02-09
Ved Kjær og Hvetboe Herreders Ret er den 12te Juni 1835 af Overauditeur Herredsfoged Lange dømt saaledes: "P. Rasmussen af Bjerggrøn bør inden 12 Uger efter denne Doms lovlige Forkyndelse under daglig Mulct af 1 Rbd. Sv. til Aalb. Amts Fattigkasse paa egen Bekostning lade den i hans Besiddelse værende Hedelod, som henhører til Parcellen No. 6 af Østberggaarden No. 2, lovligen fraskille Parcellens øvrige Jorder, og paa bemeldte Hedelod overtage det Hartkorn samme i Følge saadan lovlig Udstykning kan tilkomme. Han bør derhos erstatte Skolelærer A. Jensen i Vodskou de Skatter og offentlige Afgifter, som A. Jensen af det Hartkorn Hedelodden faaer har erlagt og maae erlægge indtil Udstykningen har fundet Sted. P. Rasmussen i Bjerggrøn bør derhos tilsvare Rettens Gebyhr, Skriversalarium og Godtgjørelse for stemplet Papiir, som om Sagen ikke havde været beneficeret for Citanten, samt i Salair til den befalede Sagfører, Kammerraad Prok. Juul, 10 Rbd. Sv. Udstykningen foranstaltes inden den bestemte Tid, og det Øvrige efterkommes inden 15 Dage efter denne Doms lovlige Forkyndelse under Adfærd efter Loven."¬
Viborger Samler, 1836-02-09
J Sagen No. 230.
Viborger Samler, 1836-02-09
Ldsovptr. Møller mødte for Proprietair Jensen. contra til Henneberggaard, Ldsopptr. Nyboe, befalet for Stiftamtmand, Hoppe paa det Offentliges Vegne.
Viborger Samler, 1836-02-09
(Spørgsmaalet i nærværende Sag er, om Appellanten Proprietair Jensen, som Eier af Hovedparcellen af Henneberggaard ufrie Hovedgaardstaxt, er pligtig til deraf at forrette Kongereiser og andre offentlige Ægter.)
Viborger Samler, 1836-02-09
Dom: "Herredstingsdommen bør ved Magt at stande; dog saaledes, at det Procurator Jørgensen tilkjendte Salair udredes af Citanten. Salarium til Kammeradvocatens Fuldmægtig for Overretten, Procurator Nyboe, betaler Citanten 20 Rbd. Sølv, men iøvrigt hæves Processens Omkostninger for Overretten. Kongens Kasses Ret forbeholdes med Hensyn til at den for Underretten den 4de Febr. f. A. fremlagte Fuldmagt dat. 3 f. M. fra Jens Jaunsen, Anders Rasmussen mel, ikke er skrevet paa stemplet Papiir. Det Jdømte udredes inden 8te Uger efter denne Doms lovlige Forkyndelse under Adfærd efter Loven."
Viborger Samler, 1836-02-09
Ved Elboe Brusch Herreders Ret er den 13de Mai 1835 af Justitsraad Herredsfoged Boeck, dømt: "Citanten Proprietair Jensen til Hennebergladegaard bør være pligtig at forrette Kongereiser og offentlige Ægter. Det den befalede Sagfører Procurator Jørgensen tilkommende Salarium 16 Rbd. Sølv udredes af det Offentlige. At efterkommes under Adfærd efter Loven.
Viborger Samler, 1836-02-09
J Sagen No. 269.
Viborger Samler, 1836-02-09
Actor Ldsovpkr. Otterstrøm, contraLdsovpktr. Nyboe, Defensor for Jacob Pedersen Pleth. (Der tiltales for anden Gang begaaet Tyverie.) Dom: "Byetingsdommen bør ved Magt at stande. J Salarium til Actor for Overretten, Procurator Otterstrøm, betaler Arrestanten 5 Rbd. Sølv. At efterkommes under Adfærd efter Loven."
Viborger Samler, 1836-02-09
Ved Hjørring Kjøbsteds Extraret den 20de November 1835 er, af Justitsraad Bye- og Herredsfoged Koefoed dømt saaledes: "Arrestanten Jacob Pedersen Pleth bør, som Forbedringshuusfange, hensættes til Arbeide i Viborg Tugt- og Forbedringshuus i 2 Aar og udrede alle af denne Action lovlig flydende Omkostninger, derunder indbefattet Salarier til Actor Prkt. Westerbye 3 og til Defensor Prkt. Juel 2 Rbd. Sølv. Under Adfærd efter Loven.
Viborger Samler, 1836-02-11
1836. No. 19. 64de Aargang. alene privilegerede Kongelig allernaadigst Samler. Viborger. Forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdommene. Torsdagen den 11te Februar. Redigeret af E. Nerenst, trykt og forlagt af N. P. Dons.
Viborger Samler, 1836-02-11
Udenlandske Efterretninger. Frankrig. Allerede tidligt om Morgenen den 30te Jan. trængte en Masse Nysgierrige sig sammen ved Luxembourg-Palladsets Porte, der imidlertid først bleve aabnede Kl. 11. En Afdeling af Nationalgarden forrettede Tjenesten i Fælledskab med en Veteran-Bataillon. Henved Kl. 12 vare alle Tribuner besatte med Tilhørere. Helvedsmaskinen, Kufferten, Rebet o. s. v., Alt dette var opstillet i Salen. Kl. 12 1/2 indførtes de Anklagede. Først kommer Fieschi. Han er en Mand af Middelstørrelse, sort klædt, bærer et sort Halstørklæde, skjødesløst ombundet, Panden fri, paa den venstre Tinding et vældigt Saar; han bærer Skjæg under Hagen, men har en tynd Bakkenbart; hans Øine ligge dybt; hans Udseende er gammelt og mangler det Udtryk, som man pleier at bemærke ved de italienske Phystognomier. Han seer dog ganske munter ud, og synes at forberede sig til at spille en Rolle. Han lader Blikket vandre fra den ene Tribunne til den Anden og tilsmiller sin Landsmand Patorni. Efter ham kommer Morey, en fiirskaaren Olding med et udtryksfuldt og skjønt Phystognomie, hvis oprindeligen kraftige Skikkelse er meget skjæmmet ved lange Lidelser. Han bærer en graa Kjole og en sort Silkehue. Derpaa følger Pepin, en Mand af høi Væxt, langt magert Ansigt og lang spids Næse, sorte Haar og Bakkenbart; han seer meget nedslagen ud. Boireau er en ung Mand af behageligt Udvortes; han seer ud som en velhavende Haandværker, og er meget godt klædt. Bescher er en liden Mand, ikke uden Udtryk i Ansigtet, ligeledes meget anstændigt klædt. De to Sidste see ligegyldige ud. Fieschi snakkede ganske fortroligt med sin Defensor, da Rettens Ankomst meldtes. De tilstedeværende Parers Antal udgjorde 175. Under Løbet af Forhøret erklærede Fieschi, at han i Explosionens Øieblik havde været alene i Værelset. Han forsikkrede ogsaa at have med Villie henlagt det hos ham forefundne Portrait af Hertugen af Bordeaux, for at vække Jdee om, at han var en Legitimist. For Resten paastod han, ikke at have været Medlem af republicanske Selskaber, men erklærede sig med Hensyn til sine politiske Anskuelser for at være en Bonapartiist. J Modet den 31te Jan. var Fyrst Talleyrand, der havde indfundet sig i den første Dags Mode, fraværende. For Processens Begyndelse havde Fieschi den Frækhed, at skrive til Hertug Decates, for hos ham at udbede sig Entreebilletter til Damer. J sit Brev yder han Hertugen de største Lovtaler og forsikkrer, at Historien vil tale om ham.
Viborger Samler, 1836-02-11
Den algierske Moniteur af 13de Jan. indeholder en Forordning fra Marschal Clauzel af 8de, hvorved Provindsen Oran inddeeles i 3 Beiliks og et District, og flere Beis udnævnes. Om Expeditionen til Tre meen meldes endnu Intet. Derimod erfarer man, at Abdel Kader havde forbudt Araberne at betrædeMaskara for 24 Timer efter Franskmændenes Afmarsch, fordi denne Frist udfordredes til at rense den af de Vantroe besmittede Stad.
Viborger Samler, 1836-02-11
Spanien. Ved en Lever, som Grev Almodovar tilligemed Generalerne Evans og Cordova holdt i Vittoria den 27de Decbr., aflagde den Førstnævnte i det franske Sprog de britiske Officierer en Taksigelse for deres Hengivenhed for Dronningens Sag og forsikkrede dem, at kun det ugunstige Veir havde afholdt de tvende Dronninger fra at besøge Operationsarmeen; men saasnart Veiret tillod det, vilde deres Majestæter begive sig til deres tro Hærs Hovedqvarteer. Officiererne besvarede denne Meddelelse med et tre Gange gientaget Hurra.
Viborger Samler, 1836-02-11
Man melder fra Saragossa under 16de Januar: Saasnart man i denne Stad havde erholdt Underretning om Tildragelserne i Barcelona, frygtede man for Gjentagelsen af saadanne Excesser her. Men Autoriteterne nedsatte en Krigsret, for at berolige Gemytterne. Denne dømte en Oberstlieutenant og en Ritmester, begge Carlister, til at qvæles med et Jern halsbaand, hvilken Dom ogsaa strax blev exequeret. Flere andre Carlister bleve ligeledes dømte til Døden; dog gav man dem fem Dages Frist, for at appellere Dommen.
Viborger Samler, 1836-02-11
Blandet. De engelske Blade levere en i forrige Oct. Maaned mellem biskoppen af Leon og Lord Palmersion stedfunden Brevvexel. Den Første beder i sit Brev, at den ædle Lord maa anvende sin mægtige Jndflydelse til, at de 27 unge Mænd, der i Begyndelsen, af forrige Aar bleve gjorte til Fanger ombord paa det engelske Skib Jsabella Anna, bragte til Casteller S. Antonio i Bugten ved Corunna, og endnu stedse der holdte fangne – maatte erholde deres Frihed, og under britisk Flag blive bragte til England. Lord Palmersion svarede: "Jeg kan ikke Andet, end erklære Dem min høieste Forbauselse over Deres Brev. Jeg havde virkeligen ikke ventet, at Agenten for den Prinds, der har udstædt Proclamationen af 20de Juni, der befaler, ikke at give britiske Undersaatter, Pardon, og med sin egen Mund har bekræftet denne befaling, kunde opfordre den britiske Regjering til, at indblande sig til Fordeel for Don Carlos's Tilhængere. Jeg havde ikke ventet at høre Humanitetens Grundsætninger og Religionens Forskrivter paaberaabte af Repræsentanten for og Raadgiveren hos en Prinds, der har foreskrevet sine Officierer og Soldater Snigmord paa Fanger som en militair Pligt, og hvis Generaler allerede have gjort sig skyldige i Mord paa flere britiske Undersaatter. Jeg havde ikke ventet at høre Begjeringen om Tillid til en spansk Carlists Æresord af en Mand, der træder op for den, der uden at rødme, har erklæret sin Hensigt, at overtræde skrivtlige Forpligtelser, der med hans eget Minde ere indgaaede. Jmidlertid, da jeg skriver dette Brev til en Kirkens Prælat, der er bekjendt som en af D. Carlos's indflydelsesrigeste Raadgivere, saa tillade De mig at erklære, at D. Eminence bedre vilde være berettiget til at anraabe den britiske Regjerings Humanitet og religieuse Følelser, naar De i Forveien havde formaaet Don Carlos til, om ikke at give Satisfaction for, saa dog i det Mindste offentligen at gjenkalde en befaling, der er en Skjændsel for ham som christelig Prinds og dannet Mand."
Viborger Samler, 1836-02-11
Fra 1ste April af skal den preussiske Post kun modtage Abonnement paa 6 franske Tidender, nemlig: Moniteur. J. des Debats, J. de Paris, Ga nette de France, Qvotidienne og Cour. Jrring. Det sidste Blad er bleven tilladt, fordi det dog forekom betænkeligt at udelukke alle Oppositionens Organer, og dette aldrig har indeholdt Beretninger fra Berlin. De øvrige franske Blade kunne som hidtil indføres men mod den sædvanlige Brevporto, saa at en Tidende omtrent vilde komme til at koste 500 Rthlr. pr. Cour.
Viborger Samler, 1836-02-11
Den 13de Jan. tildrog sig Følgende i Düttlenheim i det franske Departement Nedre-Rhin. Der holdtes sammesteds et Bryllup. Efter Vielsen i Kirken, forføiede de forskjellige Gjæster sig til Brudeparrets Bopæl. J det Øieblik, da man vilde sætte sig tilbord, meldte man den unge Ægtemand, at fem Heste og en Kalv, der vare blevne vandede ved Husets Brønd, pludseligen vare creperede. Man fattede Mistanke, og satte en Ret af de paa Bordet værende Spiser, til hvis Tilberedelse hiint Vand var brugt, for en Kat, der, efter at have nydt deraf, ligeledes strax døde. Mistanken om den afskyelige Forgiftelse af Brønden faldt paa Brudens fraværende Oncle, der levede i Fjendskab med sin Broder, og især var imod dette Giftermaal. Ogsaa skulde han Morgenen for Brylluppet have yttret til en Person: "Nu ere de lystige; men i Aften er den Lystighed fordi." Han blev arresteret, men tilstod i Førstningen Intet. Men da han blev bragt til Fængslet i Molsheim, lod han en Præst komme og bekjendte for denne og i Gensdarmernes Nærværelse sin rædsomme Daad. Den følgende Morgen fandt man ham død i Fængslet. Han havde dræbt sig med Gift, som han havde skjult hos sig i en Snuustobaksdaase.
Viborger Samler, 1836-02-11
Natten mellem 1ste og 2den Januar kjørte et engelsk Herskab fra Augsburg til München; Midtveis, hvor der blev taget frisk Forspænd, stege de Reisende ud af Vognen, og da man ogsaa vilde løfte Kammerjomfruen ned, der sad paa Bukken, var hun frossen ihiel.
Viborger Samler, 1836-02-11
Jndenlandske Efterretninger. Den roeskildske Stændertidende No. 5556 indeholder Slutningen af Sagen angaaende Oprettelsen af høiere Realskoler, samt Begyndelsen af Sagen angaaende Major Rømers og Lieutenant Raschs Andragende om Jndførelse af nyt Maal paa Bornholm m.m. - J Mødet den 20de Jan. afgjordes. Sagen angaaende Rigets Finantsvæsen.
Viborger Samler, 1836-02-11
og Statsgjæld. – Den 22de Jan. foretoges første Gang Sagen betræffende de af Agent Bruun og Capitainlieutenant Sandholt til Forsamlingen, indgivne Andragender om Oprettelsen af adskillige nye Fyr og flere Foranstaltninger til Sikkerhed for Søfarten langs med Østkysten af Jylland og igjennem Belterne, og den endelige Behandling udsattes til en følgende Tid. Dernæst afgjordes Sagen angaaende Professor Bangs Andragende betræffende Kjøbenhavns Communalvæsen, og den foreløbige Behandling af Provst Birchs Andragende om Forbedring i Landsbyskolelærernes Løn begyndte og fortsattes i næste Dags Møde. - J Modet den 25de Jan. foretoges den foreløbige Behandling af Kammerraad Drewsens Forslag om Frireiseres Ophævelse. – J de tvende Moder, der afholdtes den 26de Jan. foretoges den foreløbige Behandling af Udkastet til en Forordning indeholdende adskillige nærmere Bestemmelser angaaende Retsforholdet mellem Jorddrotter og Fæstere i Danmark. – J Mødet den 27de Jan. underrettede den Kgl. Commissarius Forsamlingen om, at der var ham tilhændekommet et allerhøieste Rescript af 26de f. M., hvorved Provindsialstændernes Forsamling bestemtes at skulle opløses den 20de Februar i dette Aar. Den foreløbige Behandling af Sagen om Lovndkastet angaaende Retsforholdet mellem Jorddrotter og Fæstere blev fortsat og sluttet, og den endelige Forhandling udsat til en følgende Tid. –J Modet den 28de Januar aabnede Præsidenten Mødet med at anmode den Kongelige Commissarius om, med sædvanlig Velvillie, at overbringe Hans Majestæt Kongen Forsamlingens Lykønskning i Anledning af denne Dag, der er en Glædesdag for hele Landet. Commissarius yttrede, at det vilde være ham en kjær Pligt at opfylde Forsamlingens Ønske, at tolke for Hans Majestæt Forsamlingens Følelser, hvilket vist vilde glæde Hans Landsfaderlige Hjerte, hvorpaa udbragtes et tre Gange gjentaget: "Længe leve Kongen!" Sagen angaaende Oprettelsen af adskillige nye Fyr blev sidste Gang foretagen og endeligen afgjort.
Viborger Samler, 1836-02-11
Etatsraad Steenfeldt forelæste det af ham forfattede Udkast til en allerunderdanigst Petition om Ophævelse af Fdn. af 19de Marts 1817.
Viborger Samler, 1836-02-11
om Logbøger og Skibsjournaler; Profesfor Bang det af ham forfattede Udkast til Forsamlingens Betænkning om Ligningen af de med Stænderinstitutionen forbundne Omkostninger, og Stiftamtmand Krieger det af ham forfattede Udkast til Forsamlingens Betænkning angaaende Udkast til en Anordning angaaende Criminalvæsenet paa Jsland. Samtlige disse Udkast bleve af Forsamlingen billigede.
Viborger Samler, 1836-02-11
Kjøbenhavn. Der er neppe nogen Fornødenhed, for hvilken den almindelige Stemme i den senere Tid har erklæret sig med større Eftertryk, end Organisationen af et fuldstændigt Real-Underviisningsvæsen. Man kan betragte Vigtigheden af dette Anliggende fra forskjellige Sider, eftersom man vurderer Kundskab og Dannelse for dens egen Skyld, dens umiddelbare Jndflydelse paa det aandelige Liv, eller som det nødvendige Middel til at lede og fremme Vindskibeligheden i dens forskjellige Retninger, oparbeide den offentlige og den private Velstand. Men i alle Tilfælde hører den Varme, hvormed denne Sag fra saa mange forskjellige Sider er bleven understøttet, til de bedste Vidnesbyrd for en Bevidsthed om det rette Fornødne, som ogsaa i denne Henseende er vaagnet i vor Tid, og det vilde røbe Miskjendelse af de vigtigste Jnteresser, dersom en saa ædel Bevægelse ikke fandt Bistand hos Enhver, som ved Raad eller Daad kunde komme til Hjelp." Disse ere Professor Clausens Ord i en Afhandling i "Danske Ugeskrift der har til Overskrift "Jubelaaret 1836, og hvori han foreslaaer flere Forandringer i kirkelig og skolelig Henseende, hvorved Jubelaaret paa en værdig Maade kunde høitideligholdes, og den seneste Tid har i fuldeste Maade bekræftet Sandheden af hans Ord med Hensyn til den Varme, hvormed Sagen angaaende Realunderviisningsvæsenet er bleven understøttet fra forskjellige Sider; vi ville blot nævne Stændernes Petition, foranlediget af Secretair Algreen-Ussings og Etatsraad Steenfeldts Forslag desangaaende, og Pastor Gads nyndkomne Skrift om den forberedende og høiere Realunderviisning. Dette Sidste har foranlediget "Fædrelandets Redacteur til at henlede Publicums Opmærksomhed paa de af Pastor Gad behandlede Gjenstande. Realskolers Oprettelse, den polytechniske og militaire Høiskole og disse tvende Anstalters Forening; Dagsnummeret af Fædrelandet omhandler specielt den militaire Høiskole, om denne siges: "Naar vi dadle den militaire Høiskole, saa dadle vi derfor ikke dens Oprettelse, heller ikke selve Underviisningen; det er den uvidenskabelige Aand, som gaaer igjennem hele Planen, det er dens Adskillelse fra de andre høiere Underviisningsanstalter, vi finde urigtig. Planen er uvidenskabelig, sige vi Som Beviser for denne Paastand anføre vi den store Masse af Gjenstande, der skulle læres, den ringe Leilighed, der er levnet Eleverne til Selvstudium, den Stilling, hvori Lærerne befinde sig til Stiftelsen, den strenge Forpligtelse for Eleverne at møde ved Forelæsningerne, og endelig det altfor pedantiske Tilsnit, som den hele Anstalt har faaet." Beviser for disse Paastande har Forfatteren paa den mest fyldestgiørende Maade leveret ved Citater af Planen og Regnlativet for Høiskolen, og den afgangne Underviisningsdirecteur staaer med intet mindre end Palmer i Hænderne.
Viborger Samler, 1836-02-11
Universitetets Guldmedaille vandtes i Aar af Studios. med. M. Hassing for Besvarelsen af den medicinske Opgave; Accessit tilkjendtes Cand. Theol. Chr. Jacobsen, Studios. med. Jens Blicher, og Studios. Theol. Andr. F. Schjødte, den Første for en theologisk, den Anden for en medicinsk, og den Tredie for en philosophisk Priisafhandling.
Viborger Samler, 1836-02-11
Under Overskrivt: "Bissekræmmerhandelen, paa Langeland læses i den hempelske Avis: At standse, eller dog i det mindste bidrage til at hindre denne, der nu snart er alt for trykkende, er, og har ofte været, Gjenstanden for de Handlendes Ønsker her i Byen; men endnu har intet hensigtsmæssigt Middel ladet sig udfinde. Den almindelige Mening, at udsætte en Pengebelønning for Opbringelsen af hver Landstryger, der driver denne Handel, kunde maaskee være god, men for dog at vide om der gives berettigede Bissekræmmere, tillader dettes Jndsender sig følgende Spørgsmaal: Er Dhrr. Schalburg & Bech, som Kjøbmænd i Nyborg, hvor de formodentlig have erhvervet sig saa slet en Renomee, at de ei kunne ernære sig, uden paa de Handlendes Bekostning hersteds, berettigede til at lade deres Betient gjennemløbe Landet, fra Dør til Dør, og i Detail, efter Prøver, udsælge Vare, f. Ex. Klæde til en Vest, et Par Beenklæder, 4 a 6 Flasker Viin &c., deringen af Delene ere billigere eller bedre end de Handlende her udsælge, eller kunde man, naar nævnte Agent igjen, liig de saameget udskregne Probenrettere, gjentager sin Vistte, tage ham ved Vingebenet, Jngen Brødnid har foranlediget mig til denne Jndrykkelse, heller ikke vil jeg, som det eneste, stemple nævnte Firma, thi ogsaa et andet: "Lange Michael fra Fyen," gjør jævnlig Geschafte her paa Landet, men denne enhver reel Handlende lige saa uværdige som formeentlig uberettigede Maade at tilvende sig Handel, har bevæget mig til, gjennem Avisen at henlede Opmærksomheden paa denne Misbrug. – Rudkjøbing i Januar 1836. C. R. Andreasen. Lemvig. Vor elskede Landsfaders Fødselsdag blev her den 28de Januar høitideligholdt ved et talrigt Aftenselskab og Bal paa Byens Raadhuus, hvorden ædleste og bedste Konges Skaal under Maaltidet udbragtes til een af Byefogden, Cancellieraad Gundelach, i Anledning af Dagens Høitid forfattet Sang.