JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-09-25
Uagtet Kbhvns. Toldbod fra om Aftenen er spærret, fandtes dog forleden Nat en Mand staaende paa den saakaldte Hønsebro, hvorfra han gjorde Signaler, der bleve besvarede fra Rheden. Da den vedLandingsbroen posterede Skildvagt opdagede dette, anraabte han Fyren, som foregav at han fiskede. Ved nøiere Undersøgelse befandtes det imidlertid, at han kun havde en Snor i Haanden, hvori der var bunden en Krog. Han blev strax arresteret, og et forehavende Smugleri saaledes forstyrret. (Vib. Av.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-09-25
En Dame havde forleden vidst at snige sig med Dampskibet fra Kiel til Kjøbenhavn uden Pas, men befinder sig nu under Politiets godhedsfulde Om(S. Bl.) sorg. Kunsten stiger! Loppedresseuren Hr. Leidesdorf bekjendtgjør nu i Aalb. Avis, at han foreviser et vel arrangeret Væddeløb af forskjellige Sorter Lopper, saasom Kjøbenhavnere, Odenseere, Nyborgere, Horsenianere, Flensborgere og Augustenborgere - Sidste formodentlig Fuldblods. (Hemp. Av.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-09-25
Den Dame, der, som vi i et foregaaende No have omtalt, er bortgaaet fra et Huus i Nærheden af Dyrehaven, er en ung veldannet Pige, som De i lang Tid har lidt af Anfald af Sindssvaghed. Hun var endnu ikke den 17de dennes vendt tilbagetil sit Hjem, men man har fundet hendes Hat, Shawl og Parasol i Nærheden af Huset, og en Bonde vil have bemærket en qvindelig Figur siddende paa Grenene af et Træ i Skoven, men hvilken den Enfoldige antog for et Spøgelse og derfor af Frygt løb sin Vei. Den Ulykkeliges bekymrede Familie lader nu anstille de ivrigste Efterforskninger om hende. (Aalb. Av.) (Hun er nu lykkelig funden.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-09-25
Om Høsten hedder det i Jyllandsp." Det er en Glæde at erfare, hvor alle Landmænd iaar, efter den i flere Maader vedvarende Regn, paaskjønne det herlige Veirlig, som indfandt sig med Høstens Begyndelse, hvorved det nu blev gjort disse muligt at erholde al deres Sæd aldeles tjenlig under Tag, hvilket saaledes unægtelig særdeles meget har erstattet den Skade, som Sæden under Regnperioden leed og som ogsaa kun for endeel lod sig oprette.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-09-25
Ligeledes har dette indtrufne herlige Efteraarsveir havt den meest velgjørende Virkning paa Behandlingen af Brakmarkerne, som hidindtil paa alle de sidere Jorder henlaae aldeles ude af Stand til at kunne modtage nogensomhest Bearbeidning. Man saae derfor adskillige Brakmarker i den Grad overgroede med Ukrudtarter, at man skulde have betvivlet disses Besaaning i dette Efteraar, hvilket dog nu nok lader sig gjøre, om ogsaa Behandlingen kun er bleven maadelig, da Brakkens Hensigt at udrydde Qvæk- og Senegræs paa frugtbare Marker, aldeles ikke har kunne lade sig udføre. Af Rapsmarker seer man flere aldeles ubesaaede, som umulig i rette Tid kunde behandles, og atter andre, som ved altfor sildig at være blevne saaede, kun love lidet Held, saa Rapsavlen i Danmark næste Aar vil finde en Jndskrænkning, som neppe i mange Aar vil have været sporet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-09-25
Nakskov den 13de September. J Overværelse af en stor Mængde Tilskuere holdt Stiftamtmanden, Kammerherre v. Jessen i Eftermiddag Revne over Byens vel organiserede, smukt uniformerede, af Stadshauptmand, Ridder Clausen i en Række af Aar med særdeles Jnteresse anførte Borgervæbning. – Efterat Stiftamtmanden havde tilkjendegivet Corpset sin Tilfredshed med samme, og dette havde yttret sin Hengivenhed for ham, udbragte han et Længe Leve for Hs. Maj. Kongen, hvilket besvaredes med almindelig Jubel. Senere bleve de herværende Brandanstalter foreviste af Brandinspecteuren, Kjøbmand Aarestrup, og Stiftamtmanden tilkjendegav ligeledes dette Corps sin Tilfredshed med den Orden, hvori Brandredskaberne befandtes, og den Færdighed, hvormed de (Berl. Tid.) betjentes.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-09-25
Nakskov den 23de September. Hs. Majestæt Kongens Fødselsdag festligholdtes her ved et Bal i Lystskoven Svingelen Søndagen den 19de September. Salen var smagfuldt decoreret, passende til Høitideligheden, og ved Bordet udbragtes Skaaler under almindelig Jubel for Hs. Majestæt Kongen ved den hæderværdige Borger Hr. Viinhandler Lønborg og for Fædrelandet ved Hr. Capitain og Postmester Lind. (Meddeelt.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-09-25
Udenlandske Efterretninger. Urolighederne i Clermont og andre af Frankrigs Provindstæder synes aldeles dæmpede, kun i Paris vedblive de, men tabe sig dog lidt efter lidt, da særdeles mange Fængslinger ere forefaldne, og kun den laveste Pøbel tager Deel deri.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-09-25
J Clermont har Tumulten været af langt alvorligere Beskaffenhed end man efter de officielle Beretninger skulde troe, og trdsindstyve Mennesker ere dræbte. Den fængslede Forbryder hed der ikke Papard men Qvessinet (efter et andet Blad Qveniset). Han har fra 1832 til 35 tjent som Frivillig i Armeen, blev dømt til 3 Aars offentligt Straffearbeide for Trudsler og Fornærmelser mod sine Foresatte og for Rebellion, men løb bort efter et Aars Forløb, uden at Krigsdepartementet siden har hørt noget til ham. For Øvrigt har han 3 Gange været straffet med Fængsel for Tyveri og een Gang for Brugen af et falsk Pas. 20 Personer ere fængslede som mistænkte for Deeltagelse i dette Mordforsøg, men endnu veed man ikke, om det har havt nogen politisk Hensigt eller Forbindelse med noget Parti. Rygtet om Hertugen af Bourdeaux's Død har ikke bekræftet sig, og maa altsaa ansees for usandt. Han skal dog være farlig syg. – Den med Længsel imodesete Sammenkomst af det engelske Parlament den 16de har nu fundet Sted uden at bringe noget Vigtigt, da Robert Peel erklærede, at han for det første ikke vilde indlade sig paa de mange forestaaende vigtige Spørgsmaal, eller aabenbare, hvad Vei det nye Parlament agter at slaae ind paa. Lord John Russel fremtraadte som Hoved for Oppositionen og paastod, at det var Ministrenes Pligt, allerede nu at komme frem med de Forholdsregler, de agte at følge. En stor Mængde Petitioner ere indkomne om at Parlamentet ikke maa blive adskilt for Kornlovene ere blevne drøftede.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-09-25
Ved Tallotteriets 1346 Trækning i Wandsbeck udkom: Gudstjeneste. Imorgen begynder Gudstjenesten i Nykjøbing Kirke Kl. 10.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-09-25
AVERTISSEMENTS. Lollands-Falsters Stiftstidende.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-09-25
(October Qvartal 1841.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-09-25
Subskription paa dette Blad, der meddeler ugentlige Correspondence-Artikler fra Hovedstaden, og som i Reglen udgaaer med et Halvark 3de Gange ugentlig, men hvoraf dog Extra- eller Dobbeltumere udgives saa ofte større Artikler gjøre det ønskeligt, modtages paa alle kongelige Postcontoirer og hos Udgiveren. Betalingen er paa Udgivelsestedet 72 s. og, forsendt med Brevposten, i Stiftet 90 s. og udenfor Stiftet 94 1/2 s. qvartaliter.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-09-25
En Dreng af honnet Familie og med gode Skolekundskaber, kan strax blive antaget i Lære. hos en Kjöbmand. Billetter Mk. "Nakskov, bedes indlagt paa Adressecontoiret.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-09-25
Tilkjøbs.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-09-25
Hos Undertegnede bekommes nu igjen diverse Sorter Blomster-Løg, saasom: Hyacinther til at drive, som ogsaa at plante i fri Land, Tulipaner, tillige og sildige Muskathyacinther m.fl., til bekjendte billige Priser; ogsaa faaes indtil videre ægte Gravensteen=Æbler, Guldrenetter, Pippings, flere Sorter Calviller, med flere fine Slags Æbler, alle plukkede, for 2 Mk. Skjeppen, ringere Sorter til 20 a 24 s. pr. Skjeppe, ægte gode Graa=Pærer (Beure bonne grise) for 1 Rbd. Skjeppen; Asie=Agurker fra 3 til 8 s. pr. Stk. Nykjøbing den 23de Septbr. 1841. I. C. Frisenette, Handelsgartner.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-09-25
At Hovedgaarden Christiansholm, under Grevskabet Christiansholm, ved kongelig Bevilling af 27de Juli sidst er tilladt at føre Navnet Aalholm, det bliver herved almindelig bekjendtgjort. Aalholm den 17de September 1841. J. C. Lund.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-09-25
At Hr. Proprietair Dall til Sæddingegaard igjen har overtaget Functionerne som Herredscommissair for Fuglse Herred i det Lollands-Falsterske Brandforsikkringsselskab for Løsøre og Effecter, bekjendtgjøres herved. Ourebygaard den 23de September 1841. Rosenørn Lehn, Formand.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-09-25
Saafremt nogen her paa Landet, imod Forventning, maatte have Fordringer paa mig, anmodes de Paagjældende, at henvende sig til Forvalter Ferrall paa Ourupgaard, der paa mine Vegne fyldestgjør ethvert retmæssigt Krav. Kringelborg paa Falster den 16de Septbr. 18441. C. Ladehoff.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-09-25
Tirsdagen den 28de dennes kan fra mit Brænderi bekommes nybrændt Faxøe Steenkalk, J. Sidenius.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-09-25
Auctioner. Torsdagen den 30te September d. A. om Formiddagen Kl. 10, lader Hr. Kammerraad Ladehoff paa Kringelborg, formedelst Fraflyttelse, ved offentlig Auction bortsælge endeel Meubler og Effecter, hvoriblandt Divaner, Borde, Stole, Commoder, Speile, Skriverpulcte, 1 Stueuhr, 1 Rulle, Sengesteder og Sengeklæder, noget Linned, Porcellain, Messing- og Kobber=Tøi, Jernfang og Trævare m.v. samt en Eenspænder=Kane med Jernstænger og videre Tilbehør, noget Ridetøi m.m. Ligeledes sælges en brunblisset Hingst, 2 1/2 Aar gammel, 10 Qvt, 2 Tommer høi, falden efter Fuldblodshingsten Cigar; – hvortil de Lysthavende herved indbydes. Falsters Birk, Nykjøbing den 18de Septbr. 1841. Pontoppidan.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-09-25
Løverdagen den 9de October førstkommende Kl. 11 Formiddag bortsælges ved offentlig Auction paa Hovedgaarden Pederstrup endeel meget forædlede Disbley-Vædere og Gimmerlam samt Beder; hvilket herved bekjendtgjøres. Pederstrup den 23de September 1841. P. C. Lützen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-09-25
I Anledning af et i No 115 af "Lollands posten til Hr. Larsen rettet Spørgsmaal, undlader jeg ikke at bemærke, at de Oplysninger, som Jndsenderen af hiint Jnserat har fundet for godt at tilbageholde, skulle, tilligemed hvad jeg yderligere i denne Sag maatte have at anføre, blive meddeelte i næste N af Stiftstidenden. W. Laub. Adressecontoirets Commissionairer ere: Dhrr. Boghdlr. Thierry og Kjøbmd. Roepstorff i Nakskov, Kammer Suhr i Rødby, Boghdlr. Giegengack i Maribo, Apotheker Grundtvig i Saxkjøbing, Postmester v. Staffeld i Nysted, Kjøbmd. Wulff i Stubbekjøbing, Færgeforpagterne Arnkiel i Gaabense og Dyrehauge i Vordingborg
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-09-27
Lollands Falsters ge. ste 2 Tidende. Redigeret, trykt og udgivet af W. F. Laub i Nykjøbing. No 119.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-09-27
Mandagen den 27 September.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-09-27
Jndenlandske Efterretninger. Den Comitee, bestaaende af Dhrr. Capt. Stæger, Secretair Pritzel og Bogholder Schram, som og den som Bygningskyndig tilkaldte Muurmester Blom jun., der, paa de kjøbenhavnske Actionairers Regning og befuldmægtiget af dem, var tagen til Bornholm, for i Mindelighed at udjævne de Misligheder, der vare opstaaede imellem Limensgade-Actieselskabets Directeur og de paa Bornholm værende Repræsentanter, er i forrige Uge vendt tilbage til Kjøbenhavn, efterat have fuldført det dem overdragne Hværv til de forskjellige Parters Til(Rand. Av.) fredshed.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-09-27
Den nylig i Dobberan i det Mecklenborgske afholdte Forsamling af Landmænd har givet de faa Danske, der mødte ved Sammenkomsterne, en Jdee om, med hvilken Varme og Jnteresse saadanne Foretagender drives i Tydskland. For vore Læsere vil det være tilstrækkeligt at erfare, at omtrent 1100, skriver elleve Hundrede Landmænd, udgjorde denne Forsamling, der ved gjensidige Meddelelser og Foredrag, uden Frygt for Concurrence eller Brødnid, meddeelte de practiske Erfaringer, der vare Udfaldet af gjentagne og selv ledede For(S. Bl.) søg.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-09-27
Prof. David er afreist med Dampskibet Christian den Ottende til Kiel, for derfra at gaae til England, for at undersøge de derværende Fængslers Tilstand. (Aalb. Av.)Med Boringen af den artesiske Brond paa Nyholm gaaer det kun meget langsomt frem. Efterat Arbeidet ved samme havde hvilet siden Mai Maaned forrige Aar, paa Grund af, at endeel aff den øverste Udgravning var styrtet sammen, paabegyndtes det atter for nogle Maaneder siden, men har igjen maatte standse for nogle Dage ved den Omstændighed, at en af Borets Afdelinger brækkedes under Boringen. Ved denne Langsomhed og fordi man maa bore igjennem store Flintesteenslag er man kun kommet 405 Fod 3 Tommer under dag lig Vande (Havets Middelhøide) og endnu har man ikke mærket noget til Grønsandet, som skal bebude det søde Vands Nærhed. Paa dette Arbeide er der allerede anvendt en betydelig Sum Penge og det vil endnu koste mange flere, men det kunde endda være det samme, naar kun de anvendte Bestræbelser ville føre til et bedre Resultat end det, som har viist sig ved den saameget omtalte Brønd i Slagterhuset i Grenelle i Frankrig. Mulot, som for sin Brøndboring allerede har erholdt en betydelig Pension af Staden, har vel ved at være kommen 1500 Fod under Jorden faaet Vand, men det smudsigste man kan tænke, og trods alle hans Forventninger og Løfter, bliver dette Vand uklart og skident og holder desuden en Varmegrad af 16 Reaumur. Dette er meget slette Auspicier for vor Brønd boring paa Nyholm, og det var beklageligt, hvis den ved samme anvendte store Sum Penge skulde være bekostede til liden eller ingen Nytte. (S. Bl.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-09-27
Den 19de de, blev den unge Pige, som i et Anfald af Sindssvaghed, var gaaet bort fra sine Paarørende i Nærheden af Dyrehaven, funden af nogle udsendte Husarer paa Lundtofte Mark i en meget forkommet Tilstand og næsten nøgen. (S. Bl.)¬
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-09-27
- Aarh. Av. fortæller, at hun i længere Tid havde været meget melancholsk, og saae endelig paa en Spadseretour, hun foretog med Moder og Søster, Leilighed til at bortfjerne sig.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-09-27
Fru Møller, Enke efter Consul Møller, der længe har beskjæftiget sig med Silkeavlen i Kjøbenhavn, og bærer Prisen for at være den, som har aabnet Publicum Adgang til at gjøre sig bekjendt med denne Jndustrigreen, har erholdt kgl. Tilladelse til at bortlodde Fabricater, hvortil den af hende fabrikerede Silke er anvendt, ved hvilken Udlodning hun formener at kunde vinde Midler til at fremme sin Jndustri. Udlodningen vil skee i 6 Classer efter det 203 Hamburger Lotteri, hvis Trækning skeer den 17de November og 15de Decbr. 1841, den 12te Januar, 2den Februar, 23 Febr. og 21 Marts 1842. En Seddel til alle Classerne koster 5 Rbd. (Aalb. Av.) 3 Mk.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-09-27
Corresp.) Kjøbenhavn den 25de Septbr. "Politievennen fortæller, at en bekjendt Redacteur fornylig er falden og paa Gaden og er død. Ved Undersøgelsen befandtes det, at en stor Loppe havde bidt den store Pulsaare i Halsen over paa Manden. Jndsenderen tilføier, at han ellers pleier at sende slige Nyheder til en Provincialavis, men denne offererer han til Adresseavisens Redacteur, Hr. Jetsmark. (Formodentlig er det en Pille, fordi J. har optaget Historien om Barnet, der blev bidt af en Snegl i Halsen).
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-09-27
Atter beskjæftiges Domstolene her med en Sag for Barnefødsel i Dølgsmaal og Fostermord. Pigen Kirstine Olsdatter af Tingerup, Holbek Amt, har dræbt sit levende fødte Foster ved at stikke en Sax i dets Hals og dermed overklippe Barnets Strube. Hun blev besvangret forrige Sommer af en Vognmands Karl i Roeskilde, hvor hun tjente, og da denne ikke vilde vedkjende sig Paterniteten, besluttede hun at dølge sit Svangerskab og befrie sig for Barnets Underholdning, da hun, der allerede iforveien havde et uægte Barn, ikke saae nogen Udvei dertil. Endskjøndt hendes Madmoder og Medtjenere havde nogen Formodning om hendes Tilstand, lykkedes det hende dog ved Hjelp af Snørliv at dølge denne, indtil Fødselen paakom hende, Løverdag Morgen den 10de April d. A. Da hun mærkede Fødselens Nærmelse, fik hun, under Foregivende af Halspine, sin Medtjenerinde, der deelte Seng med hende, til at besørge Malkningen for hende. Efter dennes Bortgang stod hun op, og begav sig indi Karlekammeret, der var ledigt, for at føde i Karlenes Seng, men inden hun naaede denne, kom Fødselen over hende, og hun maatte kaste sit Forklæde paa Steengulvet i Kammeret, hvorpaa hun da bragte et levende Drengebarn til Verden. J samme Øieblik seer den Ulykkelige en hende selv tilhørende Sax, som var bleven liggende i Karlekammerets Vindue; i Fortvivlelsens Bedøvelse griber hun den, støder den i Barnets Hals og overskjærer dermed dets Strube; hun svøber derpaa det uskyldige Offer for hendes Brøde ind i Forklædet, og putter det ind under den anden Seng i Kammeret. Nu kommer den anden Pige til, fatter Mistanke, og beretter Sagen til deres Madmoder; denne kommer, men kan Jntet faae ud af Kirstine Olsdatter, ligesaa lidet som Jordemoderen, som kort derefter hentes, først efterat denne af Sengens Tilstand, har overbeviist hende om, at hun maa have født, tilstaaer hun det, og afgiver ovenanførte Forklaring, som hun siden har gjentaget under Forhørene. - Hun er født den 20de Mai 1819 af fattige Forældre, som begge døde tidligt; siden blev hun opdraget hos sin Familie og har tjent forskjellige Steder, fra hvilke alle hun har et godt Skudsmaal, ligesom og Præsten, der har confirmeret hende, har givet hende et godt Vidnesbyrd. Hun har et Barn iforveien med en gift Gaardmand, hvilket endnu lever. Ved Roeskilde Bytings Extraret er hun dømt til at miste sin Hals og hendes Hoved at sættes paa en Stage.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-09-27
Onsdagen den 22de September fandt det berømte Vauxhall Sted, og vi troe ikke at sige for meget, naar vi mene, at det er den skjønneste Nydelse af den Art, hvortil det maa henregnes, der i mange Aar er budt Kjøbenhavnerne. Man troede sig virkelig hensat ligesom i en Feeverden ved at bevæge sig i denne brogede, magiske Belysning af 5000 Lamper, oplivet af utallige Mennesker, mindst 6000, og af den herligste Musik, Taskenspillere, og rige Buffets. Hvad der især tog sig smukt ud, var de to store Alleer, Cavalleer- og Dame Gangen, der vare oplyste med Lysekroner af blaae, gule, grønne og røde Lamper. Det Eneste, hvad man klagede over, og det med fuld Grund, var, at der kun var aabnet een Jndgang til Haven. Herved foranledigedes en Trængsel, som var umaadelig, men Jngen skal være kommen til Skade. J det Hele skal der være uddeelt 6000 billetter, men da Abonnenternes Antal i Kjøbenhavn skal være 1500, og disse, som bekjendt, havde Fribillet, kan den egentlige Afsætning vel kun ansættes til omtrent 4500. Udgivten skal have været 1600 Rbd.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-09-27
Af en Skrivelse fra det Slesvigske erfare vi, at Advocat Beseler, som bekjendt en af Hovedmændene for det slesvig-holsteenske Parti, har været i Tønder, til hvis Repræsentant ved Stænderforsamlingen han er valgt, og hvor man har givet ham en stor Fete. Det har ikke manglet paa enragerede Skaaler, men vi maae beklage, at man ikke nøiere har detailleret os dem.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-09-27
Nykjøbing. Angaaende det af Dagen" som et mærkeligt Phænomen i Hoveriets Historie berettede Factum, at Bønderne under det Classenske Fideicommis skulle have afslaaet at modtage den dem paa yderst moderate Vilkaar tilbudte Hoverifrihed. har en med Forholdene nøie bekjendt Mand lovet os Oplysninger og nødvendige Berigtigelser. Jndtil vi erholde disse, maae vi foreløbig berette, at en Deel af Bønderne, navnlig Horbeløv Sogns Beboere have erklæret sig villige til at indgaae paa de opstillede Vilkaar, nemlig at betale 2 1/2 Td. Byg pr. Td. Hartkorn foruden 5 Spanddage af hver Gaard; men Andre have afslaaet det, navnlig Bønderne under Carlsfeldts Gods, fordi det af dem Forlangte, 2 Td. Byg pr. Td. Hartkorn og 3 Spanddage, maatte ansees for mindre billigt i Forhold til det Naturalhoveri, som paahviler dem. Det er desuden naturligt, at Bønderne have følt sig tilbagestødte ved den peremptoriske Maade, hvorpaa Tilbudet er gjort dem, da de aldeles ikke maatte underhandle og Modificationer eller Forandringer, ikke kunde, selv mod en forholdsviis høiere Godtgjørelse, blive befriede for det hele Hoveri, men alene havde inden en fastsat Dag at sige Ja eller Nei, hvorfor det, saa vidt vides endnu er uafgjort, om de, der have erklæret sig villige at modtage Tilbudet, kunne opnaae den ønskede Hoverifrihed, da de ikke Alle uden Undtagelse have underkastet sig Directionens Villie.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-09-27
Efter at Tyverier og lignende Forbrydelser i
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-09-27
den senere Tid have tiltaget her paa Landet i en foruroligende Grad, er det nu lykkedes Politiet i kort Tid at faae fat paa en Deel Tyve, saa vidt vides, en halv Snees i Tallet, som allerede have bekjendt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-09-27
Ligesom man oftere har erfaret, at slige Forbryde ser som en Smitte udbrede sig, naar i længere Tid ingen bliver opdaget, saaledes haabe vi, at denne heldige Paagribelse kraftig skal bidrage til at gjenoprette almindelig Eiendomssikkerhed, da deels de værste Forbrydere, og forhaabentlig de Fleste, som gjorde en Profession af Tyveriet, ere i sikker Forvaring, og deels en Skræk vil være indjaget alle Ligesindede, som endnu ikke ere opdagede.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-09-27
Udenlandske Efterretninger. Bladene ere atter meget magre paa interessante politiske Nyheder. Den truende Spænding mellem England og Frankrig formedelst de tunesiske Anliggender synes lykkelig afvendt, da den tyrkiske Regjering af Mangel paa Penge og bevæget ved de andre Magters Forestillinger, har opgivet den paatænkte Expedition mod Tunis. De fredsforstyrrende Forsamlinger af Pøbel paa Parises offentlige Pladser og Gader vedblive, men have ikke længer nogen foruroligende Characteer og synes at være uden nogen bestemt politisk Hensigt. Tællingen, som rundt om i Frankrigs Provindser har givet Anledning til saa megen Modstand, har hidtil i Hovedstaden indskrænket sig til Personer, men skal nu ogsaa udstrækkes til Huse og Vinduer, som man hidtil ikke synes at have turdet medtage. For at kunne bekæmpe enhver Modstand, som i den Anledning maatte vise sig, synes den fuldstændige Hær, som ligger i og omkring Paris, ikke Ministrene tilstrækkelig, og flere Regimenter fra andre Egne af Landet ere beordrede til Hovedstaden, hvorimod adskillige andre, hos hvilke en mindre god Aand har viist sig, skulle drage bort derfra. Jmidlertid skride Arbeiderne paa Parises befæstning frem med utrolig Hurtighed, og der arbeides paa een Gang paa Fuldførelsen af 15 saakaldte detascherede Forter; derimod forsømmes den fortløbende Ringmuur aldeles. Man synes nemlig at frygte, at Kamrene, som snart skulle indkaldes, ville misbillige befæstningen, eller at den offentlige Mening alt for stærk skal yttre sig imod den, og stræber derfor at faae den saa vidt fremmet, at den ikke igjen kan opgives. Det saalænge omtalte Statslaan skal nu endelig afsluttes paa 150 Millioner Fres. (omtr. 60 Mill. Rbd.) og 3 pCt. Rente. Man siger at Rotschild har tilbudt at overtage det til 78 pCt. (d. c. at Regjeringen for et Beviis paa 100 faaer 78). - De engelske Parlamentsforhandlinger indeholde endnu aldeles intet Mærkeligt. De Parlamentsmedlemmer, som ved Ministerforandringen have erholdt høie Embeder, have efter Lovene maattet underkaste sig nyt Valg, hvorved de Fleste ere blevne gjenvalgte, men nogle ogsaa faldne igjennem. Saaledes fik den Liberale Lord Hovick, ved det nye Valg i Sunderland 200 Stemmer mere end den først Valgte, Attwolod, som er indtraadt i Ministeriet. Da Hovick kjørte bort fra Valghandlingen, affyrede en Kromand Liddle et Gevær paa ham, men uden at træffe, og et andet Gevær slog Klik. Han blev strax arresteret.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-09-27
De conservative Blade gjøre sig nu al Umage for at fremstille denne Begivenhed som ubetydelig, men den har dog vakt overordentlig megen Opsigt, og viser, til hvilket Raseri Partistriden kan gaae.