JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-10-06
Jndk. Den 3die Octbr., Terkild Nielsen af Nibe fra Aalborg med Stykgods.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-10-06
Udg. Den 3die Christen Davidsen af og til Aalborg med Ballast. Den 5te. Terkild Nielser af Nibe til Lemvig med Stykgods; Jens Fisch af Qvols til Aalborg med Ballast.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-10-06
AVERTISSEMENTS. Undertegnede har for nylig faaet hjem i Salg et Partie extra godt belgisk Sollelæder, samt tyndere Binsollelæder, som udsælges større og mindre Qvantiteter til muligst billig Priser. Thisted, den 29de September 1835. Brinchmann. Ligeledes faaes hos Undertegnede tilkjøbs flere Slags indenlandske finere og grovere Sorter Klæde af Bruunhaabs Fabrik; ligesom og saa fiint nederlandsk Klæde, og alle SlagManufacturvahre til forskjellige Priser. Thisted, den 29de September 1835. Brinchmann.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-10-06
De Herrer, der endnu ere i Besiddelse i Subskriptionsplaner paa Wilstrups Læsebog, bedes godhedsfuld snarest muligt at remitte Joh. S. Lund. samme.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-10-08
No. 117. Ao. 1835. TIIISTED. Kongelig allernaadigst privilegerede. Amtsavis og Avertissementvildende, eller: Den nordimbrilke Tiltruer. Forsendes med Brevposten overalt i Danmark og Hertugdømmene. Torsdagen den 8de October. Redigeres, trykkes og udgives i Thisted af J. S. Lund.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-10-08
Blandinger. J London havde man Breve fra Oberst Chesney, som commanderer Euphrat-Expeditionen, datteret Port-William ved Euphrat den 21de Juli, disse melde, at de for 4 Dage siden vare ankomne til den øvre Deel af Euphratfloden, de vare meget ivrig beskjæftigede med at bringe deres Fartøier paa Vandet, for i god Tid at kunne naae Bassora, og de tænkte den 30te Septbr. at kunne seile op af Strømmen. Paa Orontesfloden, satte de deres lille Dampbaad sammen, for at vise at de ikke ved Vicekongen af Ægyptens manglende Firman, ville lade sig afholde fra at fuldføre Expeditionen, men Hans Høihed meddeelte dem Tilladelse dertil, og de toge nu Dampbaaden fra hinanden, lagde det Hele paa Kjølsvin og Skibsbygningstræer, satte Hjul under og seilede nu til Jndvaanernes store Forundring hen af Sletterne. Fra Antiochia skibede de omtrent en 14 Mile op af Oronsesfloden, som dog paa denne Aarstid var vanskelig at beseile. Da de vare komne til Enden af Orontesfloden, maatte Expeditionens Sager, skibes en 100 Mile overland gjennem en jevn, Frugtbar, men lidet befolket Egn, til det Sted, som de have givet Navn af Port William ved den øvre Deel af Euphrat.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-10-08
Fra Livorno skrives, at Cholera er nu i mærkelig Aftagende. Sygdommen begyndte i den nordvestlige Deel af Staden, og drog sig i sydostlig Retning til Montenero, en 4 Mile fra Staden beliggende Landsbye. Med den mere kjølige Luft begynder ogsaa Sygdommen, overalt mere og meere at aftage.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-10-08
Fra Berlin skrives under 29de Septbr.,at det ikke er blot et sangvinisk Haab, naar man hører yttre af velunderrettede Mænd, at Congressen i Toplitz, i det den fornyer et Beskyttelses=Forbund mellem de nordiske store Magter, tillige er betænkt paa at bevirke en almindelig Afvæbning, og at man søger at understytte Kong Ludvig Philips Bestræbelser for at undertrykke den revolutionaire Aand. i Frankerig, ved at komme ham venskabelig imøde. Massen af Nationerne og deres Herskere betragte i dette Aarhundrede Krigen som et ødelæggende Onde, og man nærer derfor den Formening, at Congressen i Toplitz, vil blive Forbudet paa en almindelig europæisk Fyrsteforening til en Bortfjernelse af alt hvad derer fiendtligt.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-10-08
Bladet Morning-Herald meddeler Efterretning om den i Goa i Ostindien udbrudte Rebellion, hvis Overhoved var marscheret mod Pargim. Boutikerne og Husene sidste Stad bleve plyndrede og flere voldsomme Handlinger udøvede; i Spidsen for denne insurrectionelle Regjering stod Don Manoel(N. 3t.) som Præsident.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-10-08
En besynderlig Proces er i disse Dage forekommet i Paris. En vis Jomard, en desserteret Soldat, havde hos en Vaabensmed laant en Pistol, og derpaa i et Værtshuus, som det synes i drukken Tilstand, yttret til flere Personer, at han vilde skyde Kongen ihiel med en Pistol. Paa Veien til Versailles havde han desuden spurgt Flere, om ikke Kongen snart kom forbi. Men da Kongen ikke kom, gik Jo mard tilbage til Staden, og bragte Vaabensmeden sin Pistol igjen Man tog Sagen alvorligt og stillede Manden for Retten; men i Debatternes Løb indsaae man, at der intet vilde komme ud af at forfølge den, og Anklagen faldt bort. Jomards Advocat, en Hr. Piston, der syntes at ærgre sig over, at han nu intet mere havde at sige for sin Client, opsnappede en, af Hr. Plougoulm udtalt Yttring, at nemlig Frankerigs Vel var afhængigt af Kongens Liv, og vilde holde en Tale, for at bestride denne Thesis. Kun med stor Møie blev Personen, bragt til Taushed, da dette Spørgsmaal jo aldeles ikke angik hans Client, hvilken Sidste blev frikiendt af de Eedsvorne.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-10-08
Forleden Søndag Aften bleve Beboerne i Manchester=Square i London, hvor den franske Gesandt boer, forfærdede ved et stærkt Knald, som fra en svær Kanons Affyring. En gammel Kone, ved Navn Maria Wilson, havde faa Øieblikke for Explossionen skeete, i Forbigaaende, seet Noget glimte paa Fortouget udenfor den franske Gesandts Hotel; men antaget det enten for et Gjenskin eller en bortkastet, endnu brændende Sigar-Stump. Næppe var hun imidlertid kommen et Par Skridt længere frem, for hun hørte et frygteligt Brag bag ved sig, og til samme Tid følte sig truffet i Baghovedet af en Brosteen eller saadant Noget. Den stakkels Kones Saar var meget betydeligt, og Blodet strømmede voldsomt ud deraf. En stor Mængde Mennesker samledes snart i Manchester=Square, og det Rygte udbredte sig nu, at en Helvedesmaskine var afbrændt imod den franske Gesandt. En Constabel undersøgte Stedet, og fandt de endnu ryggende Stumper af en sprungen Granat af svær Caliber. Man har siden erfaret, at to Personer, der efter deres Udseende at dømme vare Fremmede, havde kort for Kl. 10 anholdt en Kone, der var kommen gaaende over Gaden med en Lygte, og havde ved Samme, tændt et lidet Lys, som den Ene af dem havde holdt inden sin Hat. Denne sælsomme Begivenhed har gjort megen Opsigt i London, og Politiet opbyder alt Muligt, for at komme paa Spor efter Gierningsmændene. (Rd. Av.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-10-08
Jndenlandsk. J Følge det i Collegial=Tidenden udkomne Statsbudget, beløb Statsgielden den 1ste Januar 1835 sig til 129,805,000 Rbdlr., hvoraf 72 indenlandsk og 58 Mill. udenlandsk Gjeld, hvilke bleve tilsammen forrentede med 5 Mill., altsaa i Gjennemsnit med 3 3/4 pC. Det aarlige Kapital-Afdrag udgjør 1 Million Activa, der anvendes til Dækning af Gjelden, hvilke dog ikke indbringe meere end 2 pC. i Gjennemsnit.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-10-08
Redacteuren af Kjøbenhavnsposten meddeler en Beretning om adskillige Udehageligheder han har havt fordi han havde bragt det Factum til offentlig Kundskab, at et Budget vilde udkomme, nogle Dage for det virkelig udkom. Sagen bestod i, at Cancelliet havde, ifølge kongelig Reskript, paalagt Politiet, at affordre Redactenten, Hr. Commerce secretair Liunge, hans Hjemmel for hiin Efterretning. J denne Anledning havde en Politiebetjent Onsdagen den 23de Septbr. flere Gange søgt Red., og da han endeligen traf ham og denne svarede, at han skulde see at komme til Cenfor saasnart hans Tid tillod det." betydede Betienten ham, at han maatte møde." Forundret over denne bydende Tone gik Red., efter at have endt sine Forretninger hjemme, om Middagen til Censor, Politiretsassessor Reiersen som paa afæsket Forklaring, forsikkrede, at Betientens bydende Udtryk maatte beroe paa en Misforstaaelse, da han (Assessoren) fuldtvel var vidende om, at han som Confor ikke havde Ret til at lade Nogen befale at give Mød Assessoren forelæste derpaa Cancelliskrivelsen, som han nægtede Red, at tage Afskrift af men for langte Svar derpaa inden en Time Red, svarede i Form af en Gientagelse af sin Begjering om Afskrift af Skrivelsen. Samme Eftermiddag forlangte to Politiebetjente i Red's Bopæl hans Paategning paa Cancellieskrivelsen, at den var ham foreviist og hans Svar inden næste Dags Middag Kl. 2. Da Betientene, ei maatte tillade ham, at tage Afskrift deraf, maatte han, for at kunne P. besvare den, indprente den i sin Hukommelse ved lev at gjennemlæse den nogle Gange. Det kongelige Restript gik især ud paa, at affordre Red Erklæring om, hvorfra han havde erholdt Meddelelse om Budgettet. Næste Formiddag (Torsdag, sende til re han sit Svar, hvori han protesterede imod den om viste Tilsidesættelse af alle Former." og gjorde røvrigt opmærksom paa, at der ikke existerer nogen Lov, som gjør det til Pligt for en Forfatter, de at opgive Hjemmel for enhver Efterretning," og, be idet han iøvrigt henviste til Loyaliteten i den ommeldte Artikel, erklærede, at det i nærværende, som af i alle andre Tilfælde af lignende Natur, var ham og allene, der maae staae til Ansvar for sine Handlineger. - Til næste Dag (Fredag) stævnedes nu Red. . for Politi Retten, hvor han, efter en nye Cancellieskrivelse, da hans Svar var fundet ufyldestgjørende, underkastedes af Hr. Politiretsassessor v. Osten et formeligt Politieforhør, hvori han henholdt sig til sin skriftlige Erklæring forklarede, at han ikke kunde opgive, eller fandt sig forpligtet til at opgive nogen egentlig Hjemmelsmand men da Efterretningen om Budgettet i Hovedstaden var bekjendt som et notorisk Factum, troede han sig forpligtet og til, ikke at unddrage det hele Publicum en saa glædelig Meddelelse, som det desuden laae ham som Journalist Magt paa saa hurtigt som muligt at bringe til offentlig Kundskab." – Sandsynligviis i indsendtes Udskrift af Forhøret samme Eftermiddag i til Cancelliet, og næste Morgen stod Budgettet i (H. Av.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-10-08
Collegialtidenden. I Aarhuus Avis No. 158 læses under Forlangt Jndrykkelse, følgende: Den i de offentlige Blade i den senere Tid ofte omtalte Kjøbmand. M.A. Cohn fra Ringkjøbing har nu saggivet en betydelig Deel Bønder i det vestlige Jylland for ved Dom at tvinge dem til at forstrække sig med Laan, som de have tegnet sig for men nu nægte at præstere, paa Grund af at de Beviser Cohn udstæder for bemeldte Laan, ikke ere overeensstemmende med hans Løvte. - Skulde denne Paastand ikke kunne bevises, vilde det i at Fald ikke være unteressant at undersøge om Cohn har noget retligt Krav paa disse Laan. Spørgsmaalets Besvarelse vil fornemmeligen beroe paa om hans Jndsamling af Laan, henhører under Begrebet om Betlerie. – Den 62de § i Reglementet for Fattigvæsenet paa Landet bestemmer Begrebet saaledes: "at Betlere ere alle de som paa Veie eller Gader, i Huse eller Gaarde, ved Ord eller Gebærder anholde om Almisse elle modtage samme." – Nu har Cohn vel ikke forlangt Penge som Gave men som Laan. Men dette re leverer intet, og neppe vilde nogen Domstoel frifinde en almindelig Betler for Straf, om han bruger Udtrykket: "Laan mig en Skilling!"istedetfor Giv mig en Skilling!" Ei heller gjør det noget til Sagen om Betteren kjører omkring eller gaaer omkring, om han forlanger smaae eller store Summer; Brøden synes endog i sidste Tilfælde at være mere qvalificeret. Det som constitueret Begrebet, et nemlig Omdriven fra Sted til Sted for at besvære Medborgere med Anmodninger om Understøttelse. Er det altsaa vist at Cohns Jndsamling af Penge er Betlerie, kan han ingen Tvangsret have erholdt over sine uheldige Subskribentere, eftersom en ulovlig Handling ingen Rettigheder kan begrunde.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-10-08
AVERTISSEMENTS. At Vinterposttouren tager sin Begyndelse herfra Contoiret Onsdagen den 14de De, bliver herved efter høie Ordre bekjendtgjort. Herefter vil Posten ankomme: Onsdag og Løverdag Morgen, og afgaae Onsdag Aften Kl. 6 og Søndag Formiddag Kl. 10.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-10-08
Den af den høie Kongelige Generalpostdirection bestemte Jndleveringstid er: For løse Breve, Onsdag Eftermiddag fra Kl. 12 til 4, Løverdag Aften fra Kl. 6 til 9, samt Søndag Morgen fra Kl. 7 til 8; og For Pakkepostsager: som kunde forsendes med Brevposten, hver Løverdag Eftermiddag fra Kl. 3 til 5, undtagen den første Løverdag efter at den maanedlige Pakkepost er afgaaet.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-10-08
da ingen Pakkepostsager af sendes med Brevposten.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-10-08
Den maanedlige Pakkepost afgaaer under at samme Tid den 2den Onsdag i hver Maaned en Jndlevering dertil er bestemt: Tirsdagen føren den 2den Onsdag i hver Maaned fra Klokke Formiddag til Klokken 4 Eftermiddag. Thisted Postcontoir, den 8de Octbr. 1835. Otto Carstensen.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-10-10
No. 118. Ao. 1835. TIIISTED. Kongelig allernaadigst privilegerede. Amtsavis og Avertissementstidende, eller: Den nordimbrilke Tiltruer. Forsendes med Brevposten overalt i Danmark og Hertugdømmene. Løverdagen den 10 October. Redigeres, trykkes og udgives i Thisted af J. S. Lund.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-10-10
Provindsialstanderne. J Følge Tidenden for Forhandlingerne ved Provindsialstænderne for Sjællands, Fyens og Lollands Falsters Stift, samt Jsland og Færøerne", hvoraf de 2de første No. i Dag er Redacteuren ihændekomne, aabnedes Provindsialstændernes Forsamling den 1ste October med en Tale af den kongel. Commissarius Conferentsraad Generalprocureur Ørsted, af Forsamlingens 70 Medlemmer, var Etatsraad Tveschow paa Grund af en Bortreise, hindret at møde, og ligeledes manglede en af Sædegaardseiernes Valgklasse, da det først ved Forsamlingens Kiendelse vil blive at afgjøre, om Suppleanten for Sjællands, eller Lollands Falsters Stift skal indtræde i Forsamlingen. Efter at den kongel. Commissarius havde holdt Talen, hvorpaa fulgte et eenstemmig Leve Kongen!" opfordrede denne, de af Forsamlingens Medlemmer, der havde noget at erindre modde af vedkommende Valgbestyrelse antagne Valg, til at fremkomme med deres Jndsigelse desangaaende, men da ingen havde noget at bemærke, tilkjendegav Commissairen, at det i Følge Embedstilling paalagde ham at gjøre Jndsigelse mod det Valg, der var falden paa Kammerherre Baron Rosenørn-Lehn til Guldborgland, der var med Hensyn til denne Deputerede 2 Jndsigelser at fremsætte, om nemlig Kammerherre Rosenørn-Lehn var valgberettiget og valgbar, paa Grund af han ikke besidder Baroniet Guldborgland paa egne Vegne, men paa Grund af sit Ægteskab med Baronesse Lehn. Efter at den kongel. Commissarius udførligen havde fremstillet de Grunde, der formeentes at tale imod at tillægge Kammerherre Rosenørn den omhandlede Rettighed, blev Spørgsmaalet stillet under Forsamlingens Overveielse. Commissarius udnævnte derhos Justitsraad Povelsen til at føre Protocol over de forefaldende Forhandlinger. Af Forsamlingens Medlemmer erklærede flere sig for den Mening, at Kammerherre Rosenørn maatte ansees forvalgberettiget og valgbar, hvilket ogsaa ved Afstemning af 60 mod 7 Stemmer antoges. Kammerherren, som under Voteringen havde forladt Forsamlingen, indtraadte nu atter i samme. Den anden Qvæstion stilledes nu under Forsamlingens Overveielse, om nemlig Kammerherren, der først var valgt til Suppleant for Sædegaardseierne i Lollands Stift, uden at have frasagt sig dette Valg, og senere var valgt, til Deputeret for Sædegaardseierne i Sjællands Stift, skulde ansees bunden ved det første Valg, som Suppleant, eller om han, uanseet at han - ikke havde frasagt sig dette, kunde modtage det senere Valg, som Deputeret; efter at den kgl. Commissarius havde udviklet Grundene derimod, blev Qvæstionen stillet under Forsamlingens Overveielse, og med 43 mod 23 Stemmer blev sa antaget, at Kammerherre Rosenørn-Lehnike, havde været berettiget til at modtage det senere paa ham trufne Valg, som Deputeret i Sædegaardseiernes Valgklasse, og Suppleanten Justitsraad Friis til Gedsøergaard, bliver at indkalde som Deputeret i Sædegaardseiernes Valg klasse for Lollands Falsters Stift.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-10-10
En meget høitidelig Gudstjeneste fandt Steiden 1ste October for Stænderforsamlingen. Der kongel. Commissarius og de Deputerede begav sig varviis i Procession fra Palatet over Gaden, igjennem den skjønne Domkirkes Hovedportal ind i Kirken, og indtoge deres Pladser ligeover for Prædikestolen. Gudstjenesten aabnedes med følgende Bøn, som fremsagdes i Chordøren af Præsten Roeskilde Hr. C. Gad. Herre vi ere indkomne dette det hellige Huus, paa denne høitidelige Da at høre dit Ords Formaning. Dit Ord skal være en Lygte for vor Fod, og et Lys paa vor Stie, saa være det ogsaa et Lys over deres Vei som nu skulle samles at raadslaae til Kongens og Folkets Bedste, Lad Ordet vække alle til from og letsindig Nidkierhed; Lad alt hvad der hører Mør let til, flygte for dets Straaler, Egennytte, Svig Hovmod og Tvedragt, – Lad derimod Din Frygt, ad Sandhed og Retfærdighed, Enighed og Broserkjerlighed, fremkaldes og tage varigt Sæde, at vad der nu begynder, maae vorde Dig til Ær Konge og Folk til sand Velsignelse. Af de til denne Høitidelighed af Dr. Provst Schmidt forfattede 3de Psalmer, der udmærke sig ved bibelsk Høihed. Simpelhed og Kraft, løb efter at Jndgangssalmen var afsjungen, den skjønne Høimesse Psalme. Siellands Biskop Hr. Dr. Mynster besteg derpaa Talestolen og holdt en salvelsefuld Tale over Ephef 41 – 7 Vers, der især handlede om at bevare Aandens Enighed, Fredens Baand" dobbelt vigtigt i en saa bevæget Tid. Med den ham egne, indtrængende Veltalenhed, viste denne høiærværdige Taler, hvorledes denne Enighed kunde bestaae, selv uagtet den uundgaaelige Forskjellighed i Meninger, som sikkeet ville optræde skarpt mod hinanden. Men Natio gens Valgte burde, med deres vigtige Kald for Øie, i Alt stræbe at virke til det elskede Fædrelands Gavn, sætte sine egne Fordomme og Egenkjerlighed til Side, og ved at beflitte sig paa Eng hed og Trofasthed, vise sig værdige til deres store Kald, som Folkets Udvalgte, bidrage til dets Hæder og Held og derved prise Giverne den elskede Landsfader, som efter 50 Aars vise Enebestyrelse, selv havde sat Kronen paa sit velgjørende Regiment, ved at tage Folket paa Raad med Talen gjorde et undsigeligt dybt Jndtryk paa ForsamlinKl. 11, begav Processionen sig tilbage 11 Palaiet fra Kirken, for at aabne Stændernes Forsamling.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-10-10
Politiske Nyheder. Spanien. Af de senest herfra indløbne Efterretninger, erfares at Liberalismen overalt gjør Fremskridt, og at Ministeren Hr. Mendizabal kun vil være i Stand til ved flere Concessioner til Folket, at holde sig ved Roeret. De sydlige Juntaer have afsendt 15,000 Md. mod mod Madrid, under General Las Navas, en af de meest udmærkede Oppositions=Medlemmer blandt de Procuradores, og 3000 Md. christiniske Tropper under General Latre, have imod deres Anførers Villie, forenet sig med ham. Et Troppecorps fra Estramadraunder General Carasco stod kun 30 Mile for Madrid; men begge Corps havde gjort Holdt, da Hr. Mendizabal havde afsendt GeneralQuiroga og en anden Fortrolig til deres Hovedqvarteer, og man havde givet dem Lofte om at det hidtilværende Procuradoreskammer strax skulle blive sammenkaldt, for at udarbeide en paa en mere liberal Basis grundet Valglov, og derpaa igjen opløses, for at kunne vælge en National-Repræsentation med meere udstrakt Fuldmagt. Madrider Revista indeholder allerede en Række Artikler, som have til Gjenstand, Sammenkaldelsen af de Cortes og en Reformering af det kongelige Statut. J Madrider Gazeta findes et Dekret som befaler Oprettelsen af Provindsialstænder. Regjeringen har udnævnt følgende liberalsinde Mænd til Generalcaptainer, General Mina i Catalonien, Quiroga i Granada, Odal i Carthagena, Espinosa i Andalusien, og Palafor i Arragonien. Det synes at gaae slet med Carlisternes Foretagender, den meest indflydelsesrige af alle Carlistchefer Eraso, er død d. 22de Septbr.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-10-10
Der behøves intet større Beviis paa Carlisternes lændige Tilstand, end at de selv under Tingenes nærværende forvirrede Tilstand intet have kunne udrette. I Nærheden af Onateer atter den 20de forefaldet en Fægtning, hvor Carlisterne ere blevne slagne, og have tabt 1200 Md. De have heller ikke kundet forhindre Generalerne Cordovas og Espeletas Forening, hvilken har funden Sted ved Orosco efter en morderisk Fægtning. (Neue 3.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-10-10
AVERTISSEMENTS. 1835, Octbr. 15de, Kl. 9, afholdes Auction ved Wangsaae Strand over det brækkede Vrag samt Spiger og Bolte m.v. af Kuffen Jndustrie. Lutzhøft
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-10-10
Bekjendtgjørelse. Jfølge den høie Kongelige General-Postdirections Skrivelse af 3die d. M., tager Vinterposttouren sin Begyndelse herfra Contoiret.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-10-10
næstkommende Onsdag den 14de Dennes, hvilket herved bekjendtgjøres, ligesom ogsaa, at Jndleveringstiden af Breve og Pakkepostsager, i den Tid er bestemt saaledes: A. For Posten til Thisted, Tirsdag og Fredag Eftermiddag fra Kl. 2. til 5. B. For Posten sønder paa.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-10-10
Onsdag Aften fra Kl. 6 til 9, og Søndag fra Kl. 11 Formiddag til Kl. 2 Eftermiddag. Pakkepostsager, indtil et Pund, som kan forsendes med Brevposten, i de Uger den maa nedlige Pakkepost ikke afgaaer, indleveres om Søndagen, fra Kl. 8 til 11 Formiddag.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-10-10
Til den maanedlige Pakkepost, er Jndleveringen bestemt til Onsdagen, førend den 2den Torsdag i hver Maaned, om Eftermiddagen faa Kl. 7 til 9 og næste Dags Formiddag fra Kl. 8 til 10.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-10-10
Nyekjøbing i Jylland Postcontoir, den 9de Octbr. 1835. Gylding.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-10-10
At jeg Undertegnede nylig er bleven forsynet med flere Slags fine og grovere indenlandske Klæder af Brunnshaabs Fabrik, savelsom og superfiine fra Udlandet hjemkomne Klæder og flere smukke Manufacturvahre som sælges til meget billige Priser, bekjendtgjøres herved Thisted, den 3die October 1835. Werner.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-10-10
Ligeledes er mit Oplag af alle Sorter Bundtmagerarbeide nylig bleven sorteret med smukke Werner.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-10-10
Vinter=Vahre. J disse Dage har forladt Pressen,
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-10-10
Nyeste Nyrlagebog, fornemmelig med Hensyn til Hestens Sygdomme, som og Særkjender og Behandling af for rekommende Sygdomme hos Oxen, Faaret og Svinet. Udarbeidet efter de nyere, theoretiske og practiske Grundsætninger af J. Dahl, examineret Dyrlæge. Udgivet af Boghandler And K. Kjeldsen i Randers. Denne for Landmanden saa almeennyttige Bog faaes hos Kjøkmand Werner i Thisted og i de fleste dansk Boghandlinger.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-10-10
Ved Tallotteriets 12000. Trætn. i Altona udkom: 9, 5, 37, 75, 14 Da Dagsavisen ikke kan rumme de indene og udenlaske Nyheder, udkommer paa Mandag en Extra-Avis,
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-10-12
No. 119. Ao. 1835. TIIISTED. Kongelig allernaadigst privilegerede. Amtsavis og Avertissementstidende, eller: Den nordimbrike Tiltkuer. Forsendes med Brevposten overalt i Danmark og Hertugdømmene. Mandagen den 12. October. Redigeres, trykkes og udgives i Thisted af J. S. Lund.