Berlingske Tidende, 1836-02-03
Jveboer Stænder-Tidende No. 31 indeholder Beretningen om de holsteenske ProvindsialStænders tre og tredivte Møde, den 6te Januar. Der vare indkomne: 1) En Petition fra Vævernes Oldermænd i Rendsborg om at stille Væverne paa Landet lige med de øvrige Landhaandværkere; 2) en Petition fra to og fyrretyve Jndsiddere, i Thielenhemmer Koeg angaaende Meenvarklænderiernes Befrielse i dette Koeg fra alle Afgivter og en oventuel Foretagelse af en anden Taxation af dem. Den første af disse Petitioner henvistes til Committeen herover, og den sidste skal behandles overJndkommet. eensstemmende med Sagernes Gang. var desuden: Committeens Beretning over Forslaget angaaende Lotteriets Afskaffelse. Til Dagsordenen, hørte den formelige Beraadslaaning over Hr. Overretsadvocat Locks indgivne Proposition om Ophævelsen af Beregningen efter Rigsbankspenge. Hr. Etatsraad Donner tog det af ham ved den foreløbige Beraadslaaning fremsatte Amendement tilbage, hvilket han erklærede at have foreslaaet for den lettere Udførelses Skyld. Efter et Par andre bemærkninger blev Propositionen antaget af Forsamlingen med stor Stemmefleerhed, og efter Præsidiets Andragende fik Committeen det Hverv at forfatte Betænkningen til Hs. Majestæt Kongen. Derpaa fulgte den formelige Forhandling over Propositionen om Revisionen af Jndretningerne ved Brandforsikkringsanstalterne. Angaaende det Spørgsmaal, om man skulde petitionere eller ikke, bemærkedes fra flere Sider, at da Committeens Beretning ikke tilstrækkeligt angav Forslag om, hvorledes de anførte Mangler kunde afhielpes, vilde en i almindelige Udtryk af fattet Petition Jntet nytte. Petitionsretten maatte nødvendig tabe i Værd, naar man ikke petitionerede meer bestemt. Paa den anden Side bemærkedes, at de anførte Mangler kunde henføres under tvende Synspunkter: Mangel paa tilbørlige Statuter og Mangel paa Opsyn, og ved nærmere at angive disse Mangler, vilde man tilstrækkelig begrunde Petitionen. Proponenten bemærkede, at han ved den foredragne, Proposition havde fornemlig havt til Hensigt at forebygge det store Antal af forsætlige Jldspaasættelser. Hovedaarsagen dertil forekom ham at ligge i de højeAssurancer. Den i Altona for nylig begyndte Brandforsikkringsanstalt fortjente Opmærksomhed. Efter hans Anskuelse kunde en Revision af Lovgivningen for Brandforsikkringsvæsenet kun virke gavnligt. J Henseende til den foreslaaede Omtaration blev bemærket, at samme maatte forkastes i den Udstrækning, som Committeen havde foreslaaet, da den i ethvert Tilfælde var unødvendig i Stæderne, og derfor kun vilde foraarsage Omkostninger. J denne Aand udtalde sig fornemlig ogsaa Hr. Etatsraad Wiese og fremførte desuden det Andragende, at i de Landdistricter, hvor den maatte ansees for at være uundgaaelig nødvendig, skulde denne Taxation kun foretages af Mænd fra Nabodistricterne. Med Hensyn til de forskjellige Brandforsikkrigsanstalter bemærkedes, at det var ikke saa særdeles meget de smaa Assurance Compagnier, som meget meer det almindelige Brandassurance-Compagni i Kjøbenhavn, der gave Anledning til Misbrug. De første anvendte kun et rigtigt Princip falskt, men de sidste udøvede paa mangfoldig Maade en ikke tilstrækkelig Control. Ved Afstemningen blev Committeeberetningens Slutnings andragende antaget med stor Stemmefleerhed af Forsamlingen. Paa Præsidiets derpaa opkastede Spørgsmaal: Om den i Committeens Beretning foreslaaede Omtaration skulde i den foreslaaede Almindelighed gjøres til Gjenstand for Petitionen, erklærede Forsamlingens Fleerhed sig benægtende, hvorimod Hr. Etatsraad Wieses Forslag blev antaget med stor Majoritet. Efter Præsidentens Andragende blev Petitionens Affattelse overdraget til Committeen. J Følge Dagsordenen fulgte herefter den foreløbige Beraadslaaning over Repartitionen af de ved Stænderforsamlingen foraarsagede Omkostninger. J den af Hr. Kammerherre Grev v. Reventlow til Farve forelæste Beretning af Committeen blev først gjort opmærksom paa Spørgsmaalets Vanskelighed. Committeen troede med Hensyn til den føreliggende Repartition at maatte erklære sig for den Maalestok, som anvendtes ved Bestemmelsen af Valgberettigelse i hele Kongeriget, hvorefter de omhandlede Omkostninger maatte reparteres paa hele Hertugdømmet, Slutnings-Andraget. gik derfor ud paa, at bede Hs. Majestæt Kongen i foreliggende Fald allernaadigst at ville tage som Maalestok: "Brandkasseværdien og Skatteværdien af Stædernes Jorder i Stæderne, derimod paa det flade Land og i Flækkerne Jordernes Skatteværdi, saavelsom med Hensyn til de Huse og Bygninger, der begningernes Brand tale Afgivter i de Districter, hvor Bo forsikkring er lovmæssig paabudt, Brandcasseværdien, men i andre Districter det Taxatum, som i Overeensstemmelse med §§ 15 og 18 af Forordningen af 15de December 1802 er blevet bestemt ved Bygningernes Ansættelse til Huusskat." Hermed var den Tilforordnede Hr. Jargsdorf dog ikke enig; han foreslog derfor i Beretningen følgende Maalestok: a) For Stæderne Brandforsikkringsværdien af alle By ninger, og Skatteværdien af Stædernes Jorder; b) For Landdistricterne Skatteværdien af alle Jorderne. Derefter vilde Stæderne komme til at bære omtrent 1/2 Deel og Landdistricterne og Flækkerne 1/3 Deele af alle Omkostningerne, og Subrepartikonen kunde skee omtrent saaledes: i Stæderne efter Bygningernes Brandforsikkringsværdi og Jordernes Skatte værdi, men i Landdistricterne og Flækkerne efter Skatternes Tønder Land og Brandforsikkringen af de By ninger, der i Flækkerne og paa Landet vare ansatte til at betale Huusskat, saa at 75 Rdlr. Cour. regnedes lige med en Skatte-Tønde. Hr. Grev v. Baudissin foreslog derpaa følgende Amendement: "at Repartitionen af alle den holsteenske Stæderforsamlings Omkostninger skulde skee efter Stædernes, Amternes, Landskabernes, Klostrenes og Godsernes Jndvaaner Antal; men Subrepartitionen skulde overlades til Landets enkelte Deele. Den Tilforordnede Hr. Lorenzen drog Hensigtsmæssigheden saavel af denne Repartitionsnorm, som ogsaa af Valgbarheden i Tvivl. Han vilde derfor i Almindelighed erklære sig for et Provisorium. Som en Følge heraf lød hans Amendement saaledes: "at den Beslutning, man for Øjeblikket maatte fatte, kun skulde gielde provisorisk og at den yderligere Afgjørelse skulde forbeholdes den Beraadslagning og Beslutningstagelse, der skulde skee i næste Session." Hr. Kammerjunker d'Anbort fremførte følgende Amendement: "at Repartitionsnormen, som Stænderforsamlingen vilde antage, kun skulde gjelde provisorisk, indtil hins Omkostninger kunde udredes ved en mulig indirecte Afgivt. Hr. Kammerjunker Reergaard foreslog derimod følgende Amendement: at Forsamlingen i sit Skjøn udtalde den Anskuelse, at Omkostningerne for Stænderforsamlingen i Fremtiden, maatte betales af den almindelige Statskasse, og at den foreslaaede Repartitions Maalestok kun maatte betragtes som gjeldende for denne Session." Flere Medlemmer yttrede sig derpaa om det var raadeligt at henvise de her omtalte Omkostninger til Finantserne. Flere Medlemmer erklærede sig for Committeens Majoritet med det Tilføjende, at Skatteforordningen af 1802 havde erkjendt Ufuldkommenheden, af Plougenes Antal. Hermed blev den foreløbige Beraadslaaning over denne Gjenstand sluttet. Præsidiet anmeldte derpaa, at Committeens Beretning var indkommet over Propositionen om Udstedelsen af en almindelig Sporteltaxt. Den valgte Committee over Jndførelsen af en almindelig Fastsættelse for Næringsdrivten havde foreslaaet at optage som Committeens Medlemmer de tvende Stædernes Tilforordnede Hr. Lorenzen og Hr. Paap, hvilket Forsamlingen bifaldt. Med Bestemmelsen for Dagsordenen i det næste Møde sluttedes dette Den 21de Januar er ved Tversted, Hjørring, Tolddistrict, indstrandet, uden levende Folks Medfølge, et kantret, kravelbygget Vrag, tilsyneladende af en Slup paa omtrent 20 Commerce-Læster, Jndtil den 24de var ikke opdaget noget, der kunde give nærmere Oplysning, da Vraget laa langt ude, og svær Søgang havde gjort det umuligt at faae hugget Huul i Bunden.