JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1833-03-30
Ved Proclama, som i Dag er læst i den Kongelige 73. 1832 a 33. - Lands Overret samt Hof= og Stadsret heri Staden, ere alle og enhver, som maatte have noget at fordre i afgangne LenFrænkel, fød Levin, Handelsmand Abraham Frænkels Enkes Boe med 12 Ugers Varsel blevne indkaldte til for os i Skifte=Commissionen af anmelde og bevise saadant deres havende Krav, samt til at iagttage deres Tarv under Skiftet; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres, Den Kongelige Lands Over, samt Hof= og Stadsrets Skifte=Commission i Kiøbenhavn, den 25de Marts 1833. Mollerup. Buchmald Hvo, som maatte have Noget at fordre i følgende ved Grevskabet Holstein, borg Skiftejurisdiction, under Behandling værende Stervboer: a) efter afdøde Gaardmand Mathias Bruun paa Glænge i ØrslønSogn, b) efter afdøde Huus- og Hjulmand Christian Clausen i Vensløw, indkaldes ifølge Placaten af 26de October 1792, med 12 Ugers Varsel, at anmelde og beviisliggjøre deres Krav for mig, som Skifteforvalter. Ligeledes indkaldes de ubekiendte Arvinger efter fornævnte Christian Clausen, med anordnet Varsel, at melde sig og derhos at legitimere deres Arveret. Rude, den 21de Marts 1833. Klimer.
Berlingske Tidende, 1833-03-30
Ved Proclama, som er læst i den Kongelige Lands Overret samt Hof= og Stadsret, ere alle og Enhver, som maatte have Noget at fordre efter den heri Staden afdöde, forhenværende Skibscaptain, senest Brygger Daniel Casper Könneman, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til, for den af os valgte curator bonorum, Lands Overret Procurator L. Ring, boende i Löngangstrædet No. 171, at anmeldes og beviisliggjøre deres Fordringer. Ved samme Proclama ere den Afdødes Arvinger med lovlig Varsel, indkaldte for at legitimere og paasee deres Arveret, hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Kiöbenhavn, den 26de Marts, 1833. E. Møller. K. Clementsen. . Justitsraad. Contoirchef i Gen. Major, Brygger samt Eier afFoldk. og Commercecoll. Grynmöllen, ved Langebroe.
Berlingske Tidende, 1833-03-30
Ved Proclama, som bliver læst i den Kongelige Land 5 - 1330 J 31. Overret samt Hof= og Stadsret, ere alle De, som maatte have Noget at fordre i afgangne Bagermester Johan Andreas Bordier og efterlevende Enke Anne Marie Bordier, fød Moeberg, deres fælleds Boe, indkaldte med 12 Ugers Varsel til her i Skifte=Commissionen at anmelde og beviisliggiøre saadant Krav. Ved samme Proclama ere den Afdødes Arvinger med lovligt Varsel indkaldte til at legitimere deres Arveret og iagttage deres Tarv under Boets Behandling; holket derved endvidere bekiendtgiøres. Den Kongelige Lands Overrets samt Hof= og Stadsrets Skifte=Commission i Kiøbenhavn, den 19de Marts 1833. Nourier. Scheel. Freditorerne i Stervboet efter Niels Rasmussens Enke Maren E Rasmusdatter i Horndrup, Taaning Sogn, indkaldes herved til inden 12 Uger, for mig, som Skifteforvalter, at anmelde og beviisliggiøre deres havende Krav. Boer og Nim Herreders=Contoir i Horsens, den 14de Marts 1833. Bernth.
Berlingske Tidende, 1833-03-30
Ved Proclama, som læses inden vedkommende Retter, ere Alle og En Æ hver, som formene sig at have nogen Fordring paa afgangne EnkeGrevinde Sopdie Magdalene Rantzau og forud afdøde Mand, Greve Frederik Siegfred Rantzau til Frederikslund, deres Boe, indkaldte med 12 Ugers Varsel til at melde sig for undertegnede Skifteforvalter; hvilket herved til Vedkommendes Efterretning bekiendtgiøres. Baag Herredscontoir, Assens den 13de Marts 1833. Sundorph.
Berlingske Tidende, 1833-03-30
følge Proclama, som er læst ved vedkommende Retter, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel Alle og Enhver, som maatte have noget at fordre i Boet efter den her i Byen afdøde Premiermajor Otto Nordingh de Witt af det Holsteenske Landsener-Regiment, til for undertegnede Skrifte ret at anmelde og beviisliggiøre deres havende Krav. Skifteretten i Colding, den 20de Marts 1833. Ch. Estrup.
Berlingske Tidende, 1833-03-30
Med Proclama, som bliver læst ved vedkommende Over= og Underret, Æ ere alle de, som maatte have Noget at fordre i afgangne Lods Otto Christian Paulsens Boe, indkaldte med tolv Ugers Varsel, til for undertegnede Skifteret at anmelde og beviisliggiøre saadant deres Krav; ligesom og vedkommende Arvinger med befalet Varsel ere indkaldte til at legitimere deres Arveret og iagttage deres Tarv under Boets Behandling; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Helsingøers Skifteret, den 9de Marts 1833. J. A. Steenfeldt. C. B. Rogert. J. Buntzen.
Berlingske Tidende, 1833-03-30
Ved Proclama, som under Dags Dato bliver læst i den Kongelige Lands J Overret samt Hof= og Stadsret, ere Alle og Enhver, som maatte formene at have noget at fordre i afdøde Chirurg Frederik Ernst Hjorte og efterlevende Enke Caroline Fredericke Hjorth, fød Gæde deres fælleds Boe, indkaldte med tolv Ugers Varsel, til med deres Paastand at fremkomme og saadant deres havende Krav, inden Varselstidens Udløb, for undertegnede Skiftecommission at anmelde og beviisliggiøre. Ligeledes ere ved bemeldte Proclama ovennævnte afdøde Mands Arving indkaldte med lovlig Varsel, for at legitimere deres Arveret og iøvrigt iagttage deres Tarv under Boets Behandling; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Den Kongelige Landsoverrets samt Hof= og Stadsrets Skifte=Commission i Kiøbenhavn, den 18de Marts 1833. Mollerup. Buchwald.
Berlingske Tidende, 1833-03-30
Ved Proclama, som bliver læst i den Kongelige Lands 64 - 1832 a 33. Overret samt Hof= og Stadsret, ere alle De, som maatte have Noget at fordre i afgangne Krigs-Cancelliesecretair kole lærer Johan Peter Joseph Persons Stervboe, indkaldt de 1. Ugers Varsel til her i Skifte=Commissionen at anmelde og beviisliggiøre saadant Krav. Ved samme Proclama ere den Afdødes Arvinger med lovlige Varsel indkaldte til at legitimere deres Arveret og iagnaae deres Tarv under Boets Behandling; hvilker herved endvidere bekiendtgiøres, Den Kongelige Lands Overrets samt Hof= og Staderets Skifte=Commission i Kiøbenhavn, den 20de Marts 1833. Møllerup. Buchwald.
Berlingske Tidende, 1833-03-30
Med Proclama af Dags Dato, som snarest mueligt vil have læst inden - vedkommende Retter, ere Alle og Enhver, som maatte have Nogen at fordre i Stervboet efter den der i Byen afdøde Anne Jndithe Christensen, fød Hansen, Enke efter forhen afdøde Slotsforvalter Christensen, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til for undertegnede Skifteret, at anmelde og beviisliggjøre deres havende Fordringer. Skifteretten i Kolding, den 23de Marts 1833. J. Johnsen, const.
Berlingske Tidende, 1833-03-30
Ved Proclama, som bliver læst i den Kongelige Lands 107 - 1832 8 33. Overret samt Hof= og Stadsret, ere alle De, som maatte have Noget at fordre i afgangne Volenteur i General-Toldkammeret, Anders Christensens Stervboe, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til der i Skifte=Commissionen at armelde og beviisliggiøre saadant Krav. Ved samme Proclama ere den Afdødes Arringer med lovligt Varsel indkaldte til at legitimere deres Arveret og iagttage deres Tarv under Boets Behandling, hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Den Kongelige Landsover, samt Hof= og Stadsrets Skiftecommission i Kiøbenhavn, den 19de Marts 1833. Buchwald. Nollerup. følge Kongelig allernaadigst Bevilling af Dags Dato, som bliver læst vedden Kongelige Lands Overret i Viborg og ved Lundbæk Birketingsret, indkaldes herved med Aar og Dags Varsel, sub poena præclusi 4 perpetui tilentii Alle og Enhver, som maatte formene sig at have Noget at fordre i Stervboet efter afdøde Forvalter Peder Holm paa Lundvæk i Hornum Herred, Aalborg Amt, til for mig, som committeret Skifteforvalter paa Lundbæk Gaard og Gods, inden bemeldte Tids Forløb, at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Tillige indkaldes bemeldte Afdødes Arvinger, med lovligt Varsel, til at anmelde og legitimere deres Arveret, samt til at lagt tage deres Tarv under Boets Behandling. Hvilsom, Restrup pr. Aalborg, den 14de Marts 1833. Forvalter.
Berlingske Tidende, 1833-03-30
Creditorerne og Arvingerne i Stervboerne efter, 1) Attægts-Enke Ane Mikkelsdatter af N. Kirkebye, 2) Huusmand Jacob Mortensen af Waalse, 3) Aftægts Enke Karen Andersdatter af Gunslow og 4) Tienestekarl Peder Madsen af Alstrup, indkaldes herved med anordnet Varsel til at melde sig for undertegnede Skilteforvalter, der har foranførte Stervboe under Behandling. Falsters Birk, den 20de Marts 1833. C. v. Ktuger. directionen for det Danske asiatiske Compagnie bekiendtgiør fore I løbigen herved, at en Auction er besluttet at afholdes i Compagniets Huus i Slutningen af April Maaned d. A., over chinesiske Varet Christianshavn, den 5te Marts 1855.
Berlingske Tidende, 1833-04-01
Udenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1833-04-01
Wien, den 22de Marts. Jbrahim Pascha har besat Smyrna og fængslet den derværende Tyrkiske Gouverneur. Der er lagt Beslag paa al Tyrkisk Eiendom ombord paa de i Havnen værende Skibe. Det faldet vanskeligt at begribe, hvorledes denne Fremfærd kan stemme overeens med Mehemed Alis foregivne fredelige Sindelag, som ved Underhandlingerne i Alexandrien kun taler om sin Hengiven, hed for Sultanen, og skal have udstedt befaling til Jbrahim, ufortøvet at standse med Fjendtlighederne. Ved at sammenligne Datum, viser det sig tydeligt, at Jbrahim Pascha allerede den 14de Februar maa have havt Underretning om Mehemed Alis Villie, og dog har han efter den Tid anordnet denne Armee bevægelse, som ikkun kan retfærdiggjøres ved een eneste Grund, nemlig den Hensigt, at føre Armeen over Smyrna og derfra paa Skibe til Ægypten, for at undgaae den besværlige Land marsch. Det er unægteligt, at de nuværende overordentlige Begivenheder i Orienten og de dermed forbundne diplomatiske Forhandlinger ere indhyllede i et hemmelighedsfuldt Slør, som først Fremtiden vil tillade os at gjennemskue. Sultanen skal imidlertid være meget roelig, og leve i det Haab, i Fremtiden at kunne forvinde det lidte Tab. Armeens Reorganisation paa skyndes med megen Virksomhed, men efter tildeels forandrede Grundsætninger.
Berlingske Tidende, 1833-04-01
Adskillige af de Skibe, som høre til den tyrkiske Flaade, der ligger ved Dardanellerne, ere, som trængende til Reparation, at Capudan Tahir Pascha sendte til Arsenalet, hvor de ufortøvet skulle istandsættes, for ved Foraarets Begyndelse at kunne gaa i Søen. Et Linieskib, tre Fregatter, sex Corvetter, tre Brigger og een Goelette, i Alt 14 Skibe ere under Reparation.
Berlingske Tidende, 1833-04-01
Belgien. Brussel, den 19de Marts. - Siden Belgien er bleven selvstændigt, og Brussel, som en Følge deraf, et Kongeriges eneste Hovedstad, har Handelen vel ikke hævet sig i Almindelighed, men vel en Green, eller rettere sagt, en Aflægger at den, nemlig Handelen med Statspapirer. J forrige Tider af gjordes her vel ogsaa Fondsforretninger, men de indskrænkede sig sædvanligt til en liden Kreds af Personer, som for største Deelen udførte deres Operationer paa Børserne i Amsterdam og Paris saaledes, at den lavere Handelstand og Privatpersoner ikke lettelig fandt Leilighed til at anvende deres Tid og Formue til de skuffende Børspeculationer. Nu, da det er vor Pligt at sørge for vor uafhængige Credit, eller for vor uafhængige Gjeld har dette meget forandret sig, og der speculeres i Brussel maaskee forholdsmæssigt lige saa stærkt i Fonds, som enten i Paris eller i Amsterdam. Man har opfordret Alt, for at bringe de nye Belgiske Statspapirer til at stige, og dette er ogsaa lykket over al Forventning, under Beskyttelse af den store financielle Magt, som anseer Brussel for vigtig nok, til der at accreditere en Agent, og som, i Forbigaaende sagt, stedse er bedre underrettet end vort Ministerium. Under vore Finantsers bekjendte Tilstand, vor endnu stedse betænkelige politiske Stilling, kunde dette gielde for et Under, dersom man forresten kunde antage som mueligt, at Fondshandlere, efter de sidste 16 Aars Erfaring, undrede sig over noget.
Berlingske Tidende, 1833-04-01
Det i Gent udkommende Blad Messager de Gand indeholder Folgende: "England giver os i dette Øjeblik et glimrende Beviis paa sin Loyalitet og Føjelighed mod sine Venner, blandt hvilke vi have tilregnet os den Ære, at eje en af de fornemste Pladser. - Det er bekjendt, at adskillige fra Ostindien kommende Hollandske Coffardieskibe ere tagne og bragte til Engelske Havne, paa disse Skibe findes betydelige Partier Kaffee, som tilhøre Kjøbmænd her i Gent. Vor Magistrat har i denne Anledning stilet Reclamationer til den Belgiske Regiering, og denne givet vor Gesandt i London, Hr. van de Weyer, befaling til, at fordre Frigivelse af de Varer, som beviisligen ere Belgisk Eiendom, og om Tilladelse til at seende dem til Belgien, enten paa Engelske eller neutrale Skibe. Skuld man troe, at dette Forlangende er blevet aldeles afslaaet, at vor Kaffee maa blive ombord paa Skibene, hvor den maa fordærves, og at Staden Gent, som allerede har lidt saa meget, maa lide dette Tab, blot fordi de Herrer Englændere, siden vor berømmelige Revolution, have Privilegium paa at forsyne og med Colonialvarer, og fordi directe Jndførsel af Kaffee fra Batavia betydeligen vilde formindske deres Afsætning:
Berlingske Tidende, 1833-04-01
Paris, den 23de Marts. Assiseretten har dømt Bladet Charivaris Udgiver, for at have givet falsk Beretning og Retsforhandlingerne angaaende Pistol skuddet, til een Maaneds Fængselstraf og en Mulkt af 5000 Fr. (Maximum af Pengebøder) med Forbud, i eet Aar, at optage Retsforhandlinger i Bladet. Udgiveren af National er af samme Grund ogsaa dømt til een Maaneds Fængsel og en Mulkt af 5000 Fr., med ovennævnte Forbud udstrakt til 2 Aar. Begge skulle desuden betale Omkostningerne o. s. v. - Adskillige af vore Blade erklære denne Dom for et farligt Jndgreb i Trykkefriheden. Forresten er det kun en Contumatsdom. National vil appellere.
Berlingske Tidende, 1833-04-01
Man har Efterretninger om, at Admiral Sartorius's Eskadre den 4de d. M. igjen havde forladt Vigo og var seilet mod Sønder.
Berlingske Tidende, 1833-04-01
Bladet Messager melder, at Hertugen af Rovigo er kaldet tilbage fra Algier, og General Voirol (som for kort Tid siden naturaliseredes i Belgien og skulde træde i Kong Leopolds Tjeneste) er udnævnt til hans Efterfølger. - En sildigere Efterretning forsikkrer, at General Dalton, og ikke General Boirol, er udnævnt i Hertugen af Rovigos Sted. Accoucheuren Deneux er i Gaar afreist til Blaye. Den 20de d. M. holdt de Parisiske Forfattere en Generalforsamling i Tivoli degiver, hvori Theateranliggenderne og fore melig Censuren, som forsvaredes i Kammeret af Ministerest Grev d'Argont, discuteredes. Man besluttede eenstemmig, at udelukke de af Gouvernementet salarerede Dramatikere fra Committeen.
Berlingske Tidende, 1833-04-01
Messager beretter, fra en paalidelig Kilde at vide, at Under handlingerne angaaende de Hollandsk Belgiske Anliggender igjen skulde begynde den 22de. Aguados Exempel finder Efterlignere. Adskillige Handelshuse have besluttet, at gjøre store Opoffrelser for Lasitte. Moniteuren indeholder i Dag en af Conseilpræsidenten, Marskalk Soult, contrasigneret Kongl. Forordning, ifølge hvilken Grev Horace Sebastiani, som engang forhen har været Minister for de udenlandske Anliggender, udnævnes til Minister med Indtrædelse i Conseilet; med andre Ord: til Statsminister uden Portefenille, med Rettighed til, regelmæssigt at bivaane Conseilets Conferentser. - General Gr. Sebastianis Udnævnelse var hele Dagen en Hemmelighed for Ministeriet; først om Aftenen fik det Underretning derom, da den sendtes til Conseilpræsidenten. Den ny Minister modtog i Dag Besøg af Grev Pozzo di Borgo Baron Werther og den Romerske Chargs d'Affaires. Man forsikkrer, at Ministeriet er nærved ganske at opløses. Dhr. Dupin og Odillon Barrot bleve indbudne til Grev Sebastiani, som skal have erklæret sig for den Lafsiteske Subskription. Man troer, at han har erholdt det Hverv, at danne det ny Ministerium. - Den Beslutning, igjen at optage Gen. Sebastians i Conseilet, synes at være udgaaet fra Kongen selv, som forresten i den sidste Tid har modtaget flere Besøg af Grev Montalivet, end dennes Embedsstilling synes at fordre. For Marskal Soult synes den ny Ministers Udnævnelse at være en Seir over hans Colleger, og Sikkerhed for at beholde Præsidentskabet, med mindre den Skjebne, der forestaaer hans Budger i Kammeret, skulde gjøre ham en Streg i Regningen. Gazette de France er udkommet med sort Rand, efter Foregivende paa Grund af Hertuginden af Berrys Tilstand, der synes at true hende med Døden.
Berlingske Tidende, 1833-04-01
Den forenede Eskadres Tilbagekomst til Dinerne gjør saameget mere Opsigt, da den skeete, ifølge en bestemt Ordre, der overbragtes af et lille Krigskib Scout, som vendte tilbage med Eskadren.
Berlingske Tidende, 1833-04-01
Paa Børsen gik det Rygte, at Jnfanten Don Carlos var forviist fra Spanien og at det ny Ministerium vedblev med andre Forviisning befalinger. Et af vore første Banquierhuse har erholdt en omstændelig Beretning, som bekræfter Jndkaldelsen af Cortes. - Madrid var illumineret i Anledning af Don Can los's og den Portugisiske Deel af den Kongl. Families Forviisning.
Berlingske Tidende, 1833-04-01
London, den 22de Marts. Paa Lloyds har man faaet Efterretning om, at det har været Søerøvere, der, med Usurpation af det Hollandske Flag, som foregivne Krydsere fra St. Enstace, have anholdt og plyndret eller opbragt Skibe i Vestindien.
Berlingske Tidende, 1833-04-01
Lord Althorp, som har anmeldt sit Foredrag angaaende Negerslaveriet i vore Colonier til den 23de April, vil derefter, saasnart som mueligt, forelægge Underhuset Finantsoverslaget, ved hvilken Leilighed Huus- og Vinduesskatten nødvendigviis vil blive omhandlet og Beslutninger taget i den Anledning. Det er neppe tvivlsomt, at denne Skat vil vorde, om ikke ophævet, saa dog modificeret. Paa Grund deraf have de Committeer, som dannede sig i den Anledning, besluttet at opsætte alle videre Forhandlinger til den Tid.
Berlingske Tidende, 1833-04-01
De directe Skatter indbragte i det Finantsaar, som sluttedes med Januar 1832, en Sum af 4 Mill. 56,000 Pd. St., hvoraf Huusskatten udgjorde 1 Mill. 3570 og Vindues skatten i Mill. 178,000. Oppebørsels=Omkostningerne ansloges til 5 Procent.
Berlingske Tidende, 1833-04-01
Bladet athe Scotsman indeholder i disse Dage følgende Artikel om OConnell: "Parlaments Medlemmet for hele Jrland, gjør rask Fremgang i den Kongelige Stiil. Agitatorens Hale eller hemmelige Raad i London sammenkaldes ved Circulairskrivelser, udstedte af Vor, Søn Morits, og underskrevne: Efter Ordre, Maurice O Commell.
Berlingske Tidende, 1833-04-01
Charleston, den 26de Januar. Cholera har endnu ikke naaet os, endskjøndt den har hjemsøgt de fleste Kystegne og fordret mange Offere. Folk paa Landet have liden eller ingen Frygt for den. Sandsynligviis forestaae andre Ulykker vor Stat, thi Udbrudet af et Oprør mod alle de forenede Staters Regjering kan maaskee mod Forventning skee snarere, end man hidtil formodede. Da vilde den sørgeligste og skrækkeligste af alle Krige, Borgerkrigen, opstaae i Hjertet af denne Stat; thi Sydcarolinas Jndvaanere ere endnu ikke selv enige. Af Statens 42,000 stemmeberettigede Mænd have 25,000 erklæret sig for Nullificationspartiet, og 17,000 for Unionen. Det sidste, Unions= eller Statsretspartiet, har fast besluttet at forblive Unionen tro og hengivent, og giør sikker Regning paa Centralregjeringens Understyttelse. De meest anseete Mænd af dette Partie ikke blot ruste sig, men opsætte endog deres Testament, og oppebie med kjækt Mod deres hidtilværende Brødres Angreb. - Egentlig er Tarisen, den bekjendte Aarsag til Opsætsigheden, ingenlunde saa trykkende, som den skildres af Nullificatorerne. Det vilde derfor være saa meget mere beklageligt, om en gruelig Krig skulde opstaae over en saa ringe Sag.
Berlingske Tidende, 1833-04-01
Man finder stedse flere Guldgruber i Nord= og Sydcaroling. Dog er den Mening almindeligen antagen, at de ikkun med Fordeel kunne bearbeides indtil man naaer Vandet. Til Guldvaskningen derimod behøves ingen store Konstnere. Bjergværkscompagniet i Nordcarolina, som under Chev. de Rivasinolis Veiledning vovede at anlægge Gruber i de faste Klippemasser, har tabt betydeligt, og nyelig gjort en betydelig Bankerot. Man paastaaer imidlertid ogsaa, at Forstanderen for Bjergværksarbeidet ikke har den fornødne Kyndighed i sit Fag.
Berlingske Tidende, 1833-04-01
Triest, den 14de Marts. Nyere troværdige Efterretninger stadfæste, at Orden og Tillid er vendt tilbage i Grækenland. Præsterne formane deres Hjorder, at forlade Hulerne, i hvilke de og deres skjulte sig for de sønderrivende Ulve. - En Mængde Bonskrifter ere overleverede til Kongen; de indeholde for det meeste Klager over de Undertrykkelser, som Militærcheferne have tilladt sig. Hine Breve berette ogsaa om Kongens og Regentskabets Boeliger. Allerede i Grev Capodistrias's Tid var et Regjerings=Pallads opbygget; det bestod af tre Etager, hver paa tretten Værelser. Den nederste Etage stod, ved den store Indgangsdør, i Forbindelse med en stor Hauge, bag hvilken var en offentlig, meget besøgt Spadseregang. De Kongl. Bayerske Commissarier, der før Kongens Ankomst vare komne til Nauplion, forvandlede hine tretten Værelser til tre store, prægtigen udsmykkede Sale. Den anden Etage, som Kongen beboer, er meubleret med smagfuld Pragt.
Berlingske Tidende, 1833-04-01
J Nauplion gik Rygtet, at en regelmæssig Forbindelse meget snart skulde finde Sted imellem Nauplion og Triest.
Berlingske Tidende, 1833-04-01
Stokholm, den 18de Marts. Af Qvarantaine=Commissionens nyelig udgivne Beretning om de medgaaede Udgifter ved Quarantaine Anstalterne i Aaret 1831, erfares, at disse Udgifter, efter Fradrag af de indkomne Qvarantaine=Afgifter, have beløbet sig til 264,326 Rdlr. 30 Sk. Banco.
Berlingske Tidende, 1833-04-01
Christiania, den 24de Marts. Ved Kongeligt Commissorium af 12te d. M. ere Generaladjutant Roll, Jngenieur-Oberstlieutenant Wetlesen, Professor Holmboe, Lector Stang og forhenværende Lærer ved Krigskolen, Studiosus Colban, tillagt befaling til at sammentræde i en Commission, for at tage under Overveielse, og derefter afgive motiveret Betænkning og detailleret Forslag: a) om og hvorvidt det maatte ansees for tilraadeligt og hensigtsmæssigt, aldeles at ophæve den nuværende Norske Krigsskole, og i saa Fald, fra hvad Tid, samt under hvilke betingelser Saadant lader sig udføre; b) om og hvorvidt der, for det Tilfælde, at Krigskolen, antages at burde vedblive, - bør foregaae nogen, og da hvilken Forandring i dens nuhavende Organisation og Form; c) om hvorvidt der - i det ovennævnte Tilfælde - bør foregaae nogen Forandring med Hensyn til den ved Krigskolen indførte Læremethode.
Berlingske Tidende, 1833-04-01
J Christiania er Repræsentant paa Storthinget for Christians sands Bye, Andreas Corneliusen, Kjøbmand sammesteds, død.
Berlingske Tidende, 1833-04-01
Det 3die Hefte af Jernværksejer, Jacob Aals, en af Norges Hædersmænd, Skrift, Nutid og Fortid, er udkommet.
Berlingske Tidende, 1833-04-01
Efterretninger af blandet Jndhold. Den Colliske Tidende melder, at det er urigtigt, at den berømte Engelske Historieskriver Dr. John Lingard er omkommen i Dover ved en frivillig Hungersdød; han har den 8de Marts tilskrevet en af Redacteurerne af det i Collu udkommende Tidsskrift for Philosophie og catholsk Theologier, at han befinder sig vel, og vedbliver at beskjeftige sig med historiske Arbeider.
Berlingske Tidende, 1833-04-01
Udenlandske Efterretninger. Natten imellem 10de og 11te Marts var en sørgelig Nat for Sognebyen Landkirchen paa Fehmern. Kl. 1 lød Stormklokken, Præsten, Hr. R., tilte ud, og fandt sin Lade, der laae afsondret fra Vaaningshuset, i fuld Flamme, saa det hverken var muligt at redde Kreature eller nogetsomhelst andet. J samme Øjeblik udbrød der ogsaa Jld i en anden Lade og to nærvedliggende Huse. Ogsaa her blev næsten intet reddet. Og som alle disse Bygninger stode i fuld Brand, stod ogsaa i den anden Ende af Byen Skolen, Organistbolig, og Gjestgiverg. Tverhuus i lys Lue Af alle disse Bygninger blev saa godt som intet reddet, Beboerne søgte kun at frelse Livet; saaledes blev i et Qvarteerstid 9 forskjellige Bygninger lagte i Aske. J den nærmestliggende Landsbye Mummendorff fandtes paa samme Tid Jld anlagt i en Lade, mellem en Bunke Rapshalm, men som ved et særdeles lykkeligt Tilfælde blev opdaget saa betids, at den sluktes inden ogsaa muligt denne Bye var bleven Jldens Rov. Man sandt i bemeldte Lade en Pakke med Svovl, Beeg og Kul. Jldspaa sættelsen er altsaa her noksom beviist.