Viborger Samler, 1837-05-07
Udenlandske Efterretninger. Frankrig. Det er ikke usandsynligt, at det gode Jndtryk, som Meuniers Benaadning har gjort, har bidraget det Væsentligste til Bevilgningen af den belgiske Medgivt. Debatterne aabnedes af Jntendanten for Civillisten, Hr. de Montalivet, paa følgende Maade: "J et af de sidste Møder har man (Hr. Odillon-Barrot) forlangt af os Forelæggelsen af de Documenter, der vise, at Kronens Jndtægter ere utilstrækkelige til at udstyre Belgiernes Dronning. Vi vægrede os ved denne Fremlæggelse, fordi den maatte indbefatte Documenter og Regninger, der i og for sig hverken ere bestemte eller skikkede til offentligen at fremlægges. Derimod ville vi lade det være os magtpaaliggende at give de Meddelelser, der kunne opfylde Kammerets ligesaa naturlige som patriotiske Ønske, at indhente Kundskab om den Materie, som det er kaldet til at stemme over. Jeg bemærker derfor, at Jndkomsterne af den kongl. Privatformue er 2 1/2 Mill., Jndkomsterne af Civillisten, med Tilbehør af Skove, Landeiendomme, o. s. v. 18 1/2 Mill., Kronens samtlige Jndkomster altsaa 21 Millioner. Derimod hviler en Byrde af næsten 1 1/2 Mill. paa Privatdomainerne og paa Civillistens Besiddelser i offentlige Afgivter og Renter for overtagen moderlig Gjæld 9 Mill., saa at Kronen beholder kun en reen Jndtægt af 10 Millioner. Nu optalte Taleren alle de Udgivter, som Kongen afholdt med disse 10 Mill. foruden de ordentlige Fornødenheder for hans Huusholdning og Familie. Efterat have fremsat en heel Mængde Dato imellem hverandre, uden mindste Beviis for deres Rigtighed, endte Ministeren med den Erklæring, at han nu haabede, at have beroliget de Deputeredes Samvittighed. Dhrr. LHerbette og Salverte forlangte Beviser for Rigtigheden af Ministerens Angivelser. Hr. Las=Cases, Medlem af Committeen, erklærede, at Ministeren havde for denne produceret Actstykker, der beviiste hans Regningers Rigtighed. Da herpaa Dhrr. Lara bit, General Thiard og Charamaule talte mod Forslaget, forsøgte Centra at overdøve dem ved Privatsamtaler. Jmidlertid troede Hr. Montalivet at burde berigtige nogle Angivelser af General Thiard over de kongelige Skoves Tilstand, og da dette foranledigede Hr. Cormenin til, fra sin Plads at gjøre Ministeren Jndvendinger, saa op loftede Centra et høit Triumphskrig og forlangte, at Forfatteren til de meget omtalte Breve til Hertugen af Remours skulde bestige Talestolen og vise om han vovede for Kammeret at gjentage de for Publicum opstillede Paastande. Præsidenten gav Centra i Masse en Jrettesættelse for denne Opførsel. Hr. Cormenin besteeg Talestolen og erklærede, at naar Jndenrigsministeren ansaae den Angivelse, at Kongen besad 184,000 Hectarer Skov, for Bagtalelse, da fandtes denne Angivelse ikke i hans Brochure, men i et mod denne under Ministrenes og Politiets Auspicier udgivet Skrivt under Titel af: la liste civile devoilee, Udtrykket Bagtalelse maa jeg altsaa vise tilbage. til den, hvem det tilkommer." (Bravo paa venstre Side, lange Ansigter i Centrum.) Da Ministrene ingen Beviser vilde fremlægge, erklærede han det barnagtigt at stride om Tal, men bemærkede kun, at den kongl. Privatformue i det Mindste udgjør 74 Millioner. Ministrene have i deres Beregning fortiet 10 Mill. Emigrantgodtgjørelse og Skoven ved Breteuil, for hvilken derer budt Kongen 14 Mill. Herpaa opfordrede Taleren de Deputerede til at erklære paa deres Samvittighed, om man kunde sige om en Familiefader, der eiede 74 Mill., at han ei var istand til at udstyre sin Datter. (Latter paa Venstre; Taushed i Centrum.) Afstemningens Udfald er bekjendt. Endeligen bør den Tolperagtighed bemærkes, som Hr. Montalivet udviste i sit Svar til Hr. Cormenin; han kaldte ham nemlig simpelthen: den forrige Taler" (le preopinant), endskjøndt det er vedtaget ved Forhandlingerne at bruge Udtrykket den ærede forrige Taler" (Phonorable proopinant). Da Knurren fra alle Sider gjorde ham opmærksom paa den almindelige Uvillie, erklærede han med Frækhed, at ingen Lov bød ham at bruge Udtrykket honorable, og han gjentog derpaa flere Gange, øiensynligen med Forsæt, Udtrykket le preopinant. Hr. Cormenin nøiedes med at trække medlidende paa Skuldrene; men den næste Dag have alle Journaler, selv den ministerielle La Fair, revset hans uopdragne Opførsel. Meuniers uventede Benaadning, en fuldkommen Anomalie i Ludvig Philips Regjeringshistorie, har vakt Haab om en mere omfattende Udøvelse af den kongelige Benaadningsret til den forestaaende Navnedag, den 1ste Mai. Dette er i det mindste en Fordeel, som Guizots Bortfjernelse af Cabinettet har havt. Han vilde neppe have samtykket i en saadan Mildheds- og Klogskabshandling, ligesom ogsaa et af hans Organer La Pair, har bemærket, at den ei kan rose denne Handling. Medens imidlertid Meunier er bleven benaadet, see de tvende Frikiendte, Lavaur og Lacaze, der altsaa maa staae som Uskyldige i Regjeringens Øine, sig inddirecte behandlede som Medskyldige. Generalprocureurens Hentydning kunde kuns gjælde dem, da han den 28de f. M. sagde til Pairsretten, at Mennier havde fortjent sin Benaadning ved sin Anger og den Afsky, han havde lagt for Dagen mod den skjændige Jndflydelse, der havde forledet ham til Forbrydelsen. Publicum skadesløsholder imidlertid Begge ved sin Deeltagelse. Lavaur's Huus staaer intet Øieblik tomt for Besøgende, hvis Navne rigtignok antegnes af udenfor opstillede Politibetjente. Hallens Damer bragte MadameLavaur Blomsterkrandse, som Skik og Brug er til Nyformælede.