JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-01-09
Fædrelandet. Mærkelig er denne Forvinters Vind og Veir : J. Syd og Vest, især i Engelland, have erkanagtige Storme anrettet uberegnelig Skade paa Land og HavEn stor Deel Skibe ere der forulykkede, og mange Mennesker omkomne medens man kun hører om enkelte Søeskaber fra Østersøen og Kattegattet: St. pere som have tilbragt fulde 2 Maaneder paa Søen, fra Petersborg og Riga have vel havt Modbør, men ikke udholdt nogen Storm, end ikke havt Snee eller Jis paa Dækket, medens paa samme Tid, Elben, Eideren og andre seilbare Floder ere islagte, ja endog Pyrenæerdalveiene ere stoppede med Snee, og Pariserne møre sig med Skøiteløben, hvilket forudsætter en Kuldegrad i sydligere Lande som vi langt fra ikke, have følt i Sundet; godt om den gamle Skik, hvorefter Sørfaten paa disse Vande standsedes ved og efter Mortensdag, igien blev mere almindelig : derved ville mange Menneskers Liv, som Assurandeurerne dog ikke kan betale, frelses.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-01-09
Om Christiansfelds Tilblivelse læser man følgende i Dr. Wolffs Journal: "Tyrstrupgaard, som Christian IVde erholdt, 1617, af Statholdet Geert Ranzau, for andet Gods blev af Christian VIIde 1771 overladt til de Mæriske Brødre for 20,000 Rd. med allernaadigst Bevilling at boe, og have fri Religions=Øvelse her, item at de imod dem udgangne Fordringer af 1744 den 20de Novbr., og 1745 den 29de Jan. aldeles skulle være ophævede. De erholdte ti Aars Frihed for Told, og for alt det de, byggede til Procent. De ere ved alle Leiligheder fri tagne for at giøre Eed, frie for at stille Soldater, og i alle deres Brødre-Menigheder i de Danske Kongelige Lande i Grønland, Ostindien, Guinea, staae under i dette Tyrstrupske Establissement; de staae under ingen Ret; men gaae med deres tvivlsomme Sager lige tilKongen. Kort, de have samme Friheder som i Engel J land. Den geistlige Øvrighed der i Egnen har lige ge saa lidet med dem at giøre som den verdslige, de antage selv deres Lærere, som ordineres af Brødemes Biskop. Brødrene begyndte strax at bygge her, anlægge Fabriker, Haandværker, Apothek, og alt hvad Darlighed og Stræbsomhed kan opbitte. Menigheds i Salen blev indviet 1773, og Dagen derpaa blev holdt n tydsk og dansk Præken. Ved de Brødre=Menigheden, r der forundte Friheder opstod om faa Aar en af Hertugdømmets smukkeste og interessanteste Steder som nu kaldes Christiansfeld, hvori Tarvelighed, Flid, Ro. og Redelighed er uadskillig fra Beboernes Tilfredshed, hvorfor der heller ikke sees Politie eller Vagt, heller ikke beskiænkede Folk eller Tiggere, og endnu mindre høres om Tyverier, Spil eller Løsagtighed, eller andensteds giængse Laster. Deres Fabrikater ere solide og smagfulde, naturligen altsaa lidt kostbarere, end hvor man vil nøies med forfusket Arbeide. Giæstgivergaardens Indretninger og Opvartning burde tages til Mynster for et ethvert nyanlæggende Giæstgiverie.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-01-09
I Jversens Avis er indført det Forslag, at en Præstedatter der tilfulde forstod Kniplekonsten, ville i Forening med et andet Fruentimmer anlægge et Knipleinstitut i Odense, paa det de mangfoldige Kniplingshandlere, der nu oversvømme hele Fyen, kunde spare deres Uleilighed og Pengene forblive i Landet. (Da saamange raske Mennesker ogsaa trække gjennem Jylland med disse dyre Vahre, saa kunde man og her ønske det samme - thi af den Mængde der nu gaae med Kniplinger mere end før, maae man troe, at denne Artikel er en vigtig Overdaadigheds, Green - Saaledes seer man efte paa vore Markeder en halvsnees Bøder med Kniplinger istedetfor man i gamle Dage lod sig nøie med 3 a 4). Gid altsaa dette Ønske maatte realiseres; thi at der maae kunne i vindes derved, er der ingen Tvivl om, og denne Beskjæftigelse er desuden gavnlig for de unge Piger, som lære det.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-01-09
Som et mærkeligt Beviis paa, at de danske Fabrikater kunne naae en Fuldkommenhed, som ikke giver Udlændernes noget efter, maae Hr. MattatsHandskefabrik i Randers tiene - Man læste nylig derom Noget i fyenske Aviser - Vahrene røse, sig selv, og derfor gik baade i nuværende og den første Eiers Kellermanns Tid, store Partier af disse kolørte Handsker til Udlandet - Men, man maae og kiende, for desbedre at vurdere det, de Vanskeligheder saadanne Anlæg i det Store have i Følge med sig, og, af dem Anmelderen kiender, efter andres Sigende, har denne Mattatske Fabrik især havt Vanskelighed ved at faae Syersker nok, saa at Fabrikøren, endog skal have ladet mange Handsker sye paa Christiansfeldt - Det kunne altsaa være et Vink for vore unge Piger, som for Betaling ønskede Arbeide, at lægge sig efter dette pene Arbeide, og, at Fabrikøren, hellere ønskede dem syet i Nærheden, er der vel ikke nogen Tvivl om.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-01-09
Ligesom man allerede for et Par Aar siden i Sun bye og Aalborg har anlagt Ølbryggerier, hvorfra forædlet dansk Øl og Porter kan faaes, saaledes har nu Hr. Raupach i Randers anlagt et Ølbryggeri, saa at det i Oldtiden berømte Randerske Øll, der nu ikke meere var berømt, ventelig kan gienvinde sin Hæder, ligerviis som de fordums der forarbeidede Bark. læders Handsker, nu ikke omtales mere, til hvis Undskyldning man dog bør tilføie, at denne Sort Hans sker ere komne af Møde - og, det er i denne Verden kundbart nok, hvad det betyder. Blandt de Mænd her i Landet som fortrinligen have lidt ved Tidernes Tryk, og dog endnu stedse vise dristig Virkelyst, fortiener Hr. Jsr. C. Wulff, Randers at nævnes. Blandt denne Mands forskellige Fabrikanlæg udmærkede sig det betydelige og smukke Klædefabrik som han 1812 anlagte paa en 3de Byggeplads i Randers, med overmaade stor Bekostning. Tidsomstændighederne og, som man siger, hans Godtroenhed, standsede det herlige Anlæg i sin bedste Flor, og gjorde ham selv til en uformuende Mand. Men atter nylig har han med stor Anstrængelse faaet en Deel af Fabriken sat i Gang paany, skjøndt hans Evne langtfra ei tillader ham at høste den Fordeel deraf, som han under gunstigere Omstændigbeder kunde have. Det var at ønske man ved Actier, eller anden Understøttelse vilde medvirke til at faae dette velindrettede og vistnok fordeelagtige Fabrik i sin gamle gode Drivt igien, til egen Fordeel saavelsom og for Byen og Staten.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-01-09
Randers Byes Folkemængde er forgangen Aar bleven forøget med 153 Siæle.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-01-09
J Randers og Aalborg blev der samme Aar født akkurat ligemange uægte Børn, nemlig hvert Sted 33.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-01-09
Ved Cancellieraad Schumachers Grav, den 16de December 1822. Hist jeg seer en Sørgeskare nærme, sig til Fredens tause Hvilested. Huult Liigklokken toner i det Fjerne, at det stille Leie er beredt. Hvo er det som stedes skal til hvile Er det Olding med sneehvide Haar, Er en Yngling ramt af Dødens Pile i sin faure Ungdoms Vaar, Nei, en Mand i Livets kraftfuld Alder, ædel, blid og god, som Faa paa Jord; Ham Guds Engle fra de blege Kinder, nu bortaande Kummers dyde Spor. Og hvad var da vel Din tunge Brøde? Hvorfor knuste Modgangs Storme Dig, For Du Venskabs Røst lidt svag adløde, for Dit Hjerte kjendte ingen Svig. Derfor let paa Dig skal Jorden hvile, skiøndt syv Børn saa smaae nu væde den. Thi i Ædles Hjerter Blomster spire, til Kiærmindekrands at snde om dem. Sødt Du høiler nu i Gravens lune Skjød, Jngen Uro ængster der Din Slummer. Der, og der, sig endet jordisk Nød. Ar, kuns der er Hjertet fri for Kummer. Horsens, den 25de December 1822.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-01-09
Bekiendtgiørelser. Næsten 43 Aar gammel hensen min inderlig elskede. Mand, Ludvig Carl Bergmann, Sognepræst til Carlbye og Voldbye, ved en rolig og blid Død sidstafvigte 29 Decbr., efter et Aars tiltagende Brystsvaghed, og 8te Dages Sygeleie Kort var min Forening med ham her i Livet; yderst smertelig Afskeden. Haabet om Gjenforening hisset, og at vores fælleds Venner og Familie ville skiænke mig deres vennehulde Deeltagelse, er den eneste Trøst for hans dybesaarede og sørgende Carlbye, den 31te Decbr. 1822. Enke. K. Bergmann. født Broch.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-01-09
J Følge Dom og derefter passeret Udlæg, bliver den Erich Madsen tilhørende Gaard i Nørhoved Bye, Nørresnede Sogn, med paastaaende Bygninger og tilliggende Eiendomme af Hartkorn Ager og Eng 2 Tdr. 2 Skpr. 3 Fkr. stillet til offentlig Auction Tirsdagen den 21de Jan. næstk Kl. 10 Formiddag og hvis nogenlunde antagelig Bud skeer abselut bortsolgt efter saadanne Conditioner som bekiendtgiøres ved Auctionen, der afholdes i Nørhoved Bye. Tørsting Wrads Herreders Contoir i Brædstrup den Frich. 2den Jan. 1823. 2de Tirsdagen, den 7de Jan. 1823. Formiddagen Kl. 11 slet, dito. den 21de Jan., Formiddagen Kl. 11 slet, og Fredagen, den 7de Febr., Formiddagen Kl. 10 slet, bliver den Jens Kristiansen i Remmerslund Bye, Hedensted Sogn, Hatting Herred, eiende og iboende Gaard, med tilliggende Jorder af Hartkorn, Ager og Eng 1 Td. 1 Skp. 3 Fdkr. opbuden til Bortsælgelse. Eiendommen indeholder et Areal af circa 24 Tdr. Land, hvortil er god Hørbiergning og Tørveskiær. De tvende første Auctioner afholdes paa Herredscontoiret i Hornsyld, sidste derimod i Gaarden selv. Conditionerne erfares paa Auctionsstederne, hvortil Lysthavende indbydes. Bierre Hatting Herredets Contoir i Hornsyld den Brorson. 20de Decbr. 1822.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-01-09
20de Decbr. Tirsdagen, den 7de Jan. 1823. Formiddagen. Kl. 10 1/2 slet, dito, den 21de Jan., Formiddagen Kl. 10 1/2 slet, og Fredagen, den 7de Febr., Middag Kl. 12, bliver afholdt offentlig Auction over Konge, og KirkeKorn- samt Kirke Qvægtiende af 10 Tdr. 4 Skpr. 1 Fdkr. 1 7/8 Alb Hartkorn i Hedensted Bye, samt over et Stk. umatriculeret Jord paa Hedensted Mark om trent 3 til 4 Tdr. Land, alt tilhørende Anders Hansen Winthers Opbudsboe i Hedensted. De tvende første Auctioner afholdes paa Herredscontoiret i Hornfyld men sidste Auction, hvorved tillige bortsælges Oprudsmandens Ind=Udboe og Creature, paa den nes Boepæl i Hedensted Bye og Sogn, Hatting Herred. Lysthavende indbydes og tjener denne Bekjendtgjørelse, tillige Pante-Creditorerne til Efterretning, overensstemmende med Plakaten af 22de April Bierre Hatting Herreders Contoir i Hornfold den Brorson. 20de Decbr. 1822.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-01-09
Ifølge vedkommende Udlægshavers Begjæring bliver afholdt offentlig Auction. Torsdagen den 30te Januarii 1823, Eftermiddag Kl. 2 slet paa Herredscontoiret i Hornsyld. Torsdagen den 13de Febr. 1823. Eftermiddag Kl. 2. slet, sammesteds, og Løverdagen den 1ste Martii 1823. Eftermiddag Kl. 3. slet, hos Laurs Christensen i Nebagerskouover een bemeldte Laurs Christensen tilhørende og i Nebager Sogn, Bjerre Herred beliggende Parcel, der staaer for Hartkorn Hovedgaardstaxt Ager og Eng 4 Skpr. 1 Fdkr. 1 ½ Alb., Skovskyld 1 Fdkr. 1 1 1/2 Alb. samt over Konge- Korntiende af Laurs Christensens ifæstehavende Gaards Jorder hvis Hartkorn er 6 Tdr. 1 Fdkr. 2 1/3 Alb. Ved 3die Auction bliver tillige bortsolgt noget Løsøre samt 4re Faar. Conditionerne erfares paa Auctionsstederne. Homsyld, den 31te December 1822. Brorson.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-01-09
Over det afdøde Landinspecteur Hørgs Boe tilhørende Sted No. 481 i Vestergade her i Byen med Gaards og Haugeplads, samt en Jern Vindovn, afholdes 3de Auctioner saaledes : 1ste Auction, Fredagen den 31te Jan. 1823. 2den dito, dito den 14de Febr. 3die dito dito den 28de dito, De 2de første Auctioner afholdes paa Byens Raadstue og den 3die i Stedet selv. Dette kundgiøres tillige til Efterretning for Pantecreditorerne, i Følge Placaten 22de April 1817. Randers, den 28de Decbr. 1822. Reckelmann.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-01-09
J Følge Dom og Udlæg samt Vedkommendes Reqvisition bliver Hammelev Sogns Kirke med tilhørende Korn- og Qvægtiende samt Ornamenter, matriuleret for 18 Tdr. 6 Skpr. og har 169 Tdr. 1 Skp., tiendeydende Hartkorn, beliggende i Nørre Herred, Randers Amt, stillet til 3de Auctioner, som holdes paa Greenaae Raadstue, til absolut Bortsalg, om nogenlunde antagelig Bud skeer, nemlig: Mandagen den 3die og 17de Febr. samt 3die Marts 1823, hver Dags Formiddag Kl. 10, efter de paa Auctionsstedet bekiendtgiørende Conditioner; hvilket herved, i Overeens. stemmelse med Placaten af 22de April 1817, kundgiøres til Liebhavernes og andre Vedkommendes Ef Greenaae, den 19de Decbr. 1822. terretning. P. Olsen const. Auctionsdirecteur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-01-09
Hovedgaarden Gylling næss med Tilliggende, i Hads Herred, bliver efter Reqvisition fra Hr. Kammeraad Willesen i Horsens som Mandatarius for Dhree. Parisch og Schrøder i Hamborg, som Executores Tostamenti efter forrige Eier af Gyllingnær, afgangne John Smith, stillet til 3de offentlige Auctioner, ifølge Auctions Conditionerne, hvorefter Hr. Georg Smith i Hamborg lod sig ti slaae bemeldte Eiendomme den 30te Januari 1817, det saaledes sælges for Kiøberens Regning og Tilsvar til Fyldestgjørelse for det som endnu resterer af forrige Kiøbesum. Eiendommens Dele ere: 1. Gyllingnæss med dens Bygninger og Jordeiendom, me, samt derpaa værende Skov, i alt af Hartkorn, Ager og Eng 14 Tdr. 1 Skp. 2 Fdkr. 1 1/2 Alb, Skovskyld 3 Tdr. 2 Alb., 2. Trende Engstykker i Kalsøemade og Vringsmade. 3. Gylling Kirke, med Korn- og Qvægtiende sam Gylling Sogns Konge-Korn, og Qvægtiende af tiendeydende Hartk, i alt 185 Tdr. 4 Skpr. 3 Fdkr. Første Auction holdes paa Hads Ning Herreders Ting, sted paa Aarhuus Raadstue Løverdagen den 8de Febr. Eftermiddag Kl. 4, 2den Auction Løverdagen den 22de næstefter paa samme Sted og Tid; 3die Auction Mandagen den 10de Martii paa samme Sted, Formiddagen Kl., 11, alt efter de Conditioner, som ved Auctionerne skal blive bekjendtgjorte. Hads Ning Herreders Contoir i Aarhuus, den 6te Januari 1823. Lanng.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-01-09
Da det ved 3die Auction over Gaardmand Peder Sørensens Gaard i Ølsted Bye og Sogn, der staaer for Hartkorn Ager og Eng 3 Tdr. 6 Skpr. 2 3/4 Alb.,med dertil hørende Konge Kirke Korn og Qvægtiende, den 8te Novbr. f. A., skeet høieste Bud, ej er bleven antaget, saa bliver bemeldte Eiendomme, efter Vedkommendes Forlangende, stillet til 4de Auction Mandagen den 3die Febr. førstkommende om Formiddagen Kl. 10 slet. Auctionen afholdes i selve Gaarden; og bli rer, saasnart denne er tilendebrog, ligeledes efter Vedkommendes Forlangende, sammesteds foretaget Auction over bemeldte Peder Sørensens Besætning, Ind- og Udboe. Dette bekiendtgjøres til alle Vedkommendes Efterretning. Hasle a. Herredscontoir, den 7de Jan. 1833. Seidelin. Faurgaard i Odder Sogn, er underhaanden, at faae til Kiøbs. Dens Areal er omtrent 70 Tønde, Plougeland geometrisk Maal. Af Skov og Tørv er mere end til Fornødenhed. Bygningerne ere nye ligge midt paa Lodden og indrettede til en Familie udenfor Bendestanden. Den gode Drivt Marken er i og dens øvrige Herligheder, vil bede erfares ved at besee Eiendommen, der forevises af Avlskarlen paa Gaarden, Liebhaverne ville behage at henvende dem til S. T. Hr. Kammerjunker v. Voss til Rodsteenseie, som slutter Handel om Eiendommen, Endver som maatte have nogen Fordring være sig af hvilket somhelst Slags paa Stervboet efter Cancel. lieraad Schumachers afdøde Hustrue Ane Kirstine Borchsenius i Horsens, indkaldes herved paa Grund af Plakaten af 2 Juni 1819 med 12 Ugers Varsel, regnet fra den Tid at dette Proclama lovlig er publiceret at melde sig med Beviisligheder og Paastande i saa Henseende til Skifteforvalteren for Hør sens Kiøbstæd, under det Tab som er bestemt ved Placat af 26de Marti 1790. Horsens den 9 Decbr. 1822. N. C. Schmidt, const Skifteforvalter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-01-09
Da Gaardmand Jørgen Jensen Oves Enke Sidse Larsdatter af Hvornum, har opgivet sit Boe til Skifterettens Behandling, saa indkaldes hendes Creditorer herved med 12 Ugers Varsel, at anmelde og beviisliggjøre deres Krav for mig, som Skifteforvalter i Boet. Mariager, den 17de Decbr. 1822. Schiøt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-01-09
J Følge Hs. Kongelige Majestæts allernaadigste Bevilling af 6te d. M., som er læst ved Randers Bye, tingsret den 9de, og ved den Kongelige Landsoverret i Viborg den 16de næstefter, indkaldes herved med Aars og Dags Varsel, sub poena præclusi et perpetui silentii, alle de, som formene sig at have noget at fordre efter min afdøde Søn, Handelsmand Hans Christian Hielmerop af Aarhuus Kiøbstæd, hvorfra samme end maatte hidrøre, med deres paa stand at fremkomme og saadan deres havende Krav inden forbenævnte Tids Forløb for mig at anmelde og beviisliggjøre, da Enhver skal skee Fyldest efter Loven. Randers, den 21de Decbr. 1822. Niss Hielmdrop. Tobaksfabriker. Hatte, extra fine ægte franske og brabandske gebørstede heele og halvfine Harcha 18 forskiellige Slags Kammelhaars, fine moderne Uldhatte, Mands- og Børnekasketter, samt moderne Damehatte, sælges til meget nedsatte Priser; endver Hat af mit Fabrik er betegnet med en Seddel som udviser hvad Slags denne er af og for hvis Godhed jeg indestaaer. J. Hirsch, Kgl. privileg. Hattefabriker.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-01-09
Mit Udsalg af Kammerraad Drewsens Papirer er nu atter completteret med følgende Sorter: Propatria No. 1, 2, 3 Biekube No. 1, 2. Post, Velin, Voxlyspapiir, Concept, 8 & punds Cardus- og Maculatur Papir. Priserne ere i den senere Tid formedelst Værkets bedre Drivt med Dampmaskine, betydelig nedsatte ligesom Papirernes Qualitet er forbedret i den Grad, at de kunne coneurere med de bedste Hollandske. Marcus G. Bech, i forrige Snills Gaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-01-09
Udgives 3de Gange ugentlig af A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-01-10
No. 5. Aar 1823. den 10de Januar. Fredagen. med Brevposterne. Den til Forsendelse privilegerede. Kongelig allernaadigst, 4
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-01-10
Jtstidende. Aarhav¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-01-10
Nyheder fra Udlandet. Engelland. De nyeste Efterretninger fra Jrland lyde høist foruroligende. Man har villet myrde Vicekongen, som dog ved et lykkeligt Tilfælde undgik sine Fienders Anslag. Sex Personer bleve nedsmænd af. arresterede, og endeel mistænkelige En satte. - Røgtet siger, at Lord Strangfords Brende, til Porten er, at forlange Grækernes Uafhængighed, som det eneste Middel til at store Rusland. - Wed lington har efter sin Hjemkomst til London havt lange Samtaler med Canning og de øvrige Ministre. En Ven af ham, Lord Sommerset, er sendt til Madrid. Det engelske Kabinet har givet de andre Magter den Erklæring, at det ei finder det fornødent at blande sig i Krigen, hvis den bliver mellem Frankrig og Spanien, allene; men dersom nogen anden Fastlandsmagt yder Frankrig mindste Bistand, vil det holde sig forpligtet til, at beskytte sine Allierede paa Halvøen. Herom yttre Ministerialbladene sig i tvetodige Udtryk, som lade skimte, at Storbrittanniens Neutralitætsystemdog har lin Grændse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-01-10
Tyrkiet. Adskillige Paskaer ere ved Firmaner, fra Storherren, som nu ikke er stort andet end Janie skarernes Fuldmægtig, beordrede at møde i Constantinopel, men istedetfor at blyde, have de fleste af dem plantet Oprørsfanen. Hele Epirus er saalunde i en anarkisk Tilstand, thi Acrocetaurierne, der hidtil havde holdt sig rolige, have nu ligeledes erklæret sig uafhængige og selv valgt sig en Regiering af deres egne Folk. - Fra Constantinopel haves dennegang slet intet Budskab.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-01-10
Grækenland. Jfølge de nyeste Efterretninger, var Tilstanden der saalunde: Ved Korinth stod den 19de Novbr. et tyrkisk Korps, blokeret af et talrigt græsk under Kolokothrons Kommando. Hiint Korps er Resten af den Armee, som gjorde Toget til Morea; fleregange har det gjort mislykkede Forsøg, et slaae sig igjennem til Livadien. Paaska Omet Veie. ni, der havde faaet talrige Forstærkninger fra Maberdonien, var sidst i October trængt frem igjennem Akarnanien til Livadien for at hjelpe fine Landsmænd, men tilføiedes af Grækerne saa store Nederlag, at han maatte trække sig tilbage til Epitus. Den sidste Seier vandt Grækerne ved det saakaldte hellige Bjerg, hvor Tyrkerne saa pludseligt overfaldtes, at de med uhyre Brøl tøge Flugten, efterladende sig over 900 Døde og 1200 Saarede, samt en betydelig Mængde Levnetsmidler. - Sytten græske Skibe med 3000 Mand Landtropper vare afseilede fra Messolongi, for ved første gunstige Vind at passere Dardanellerne forbi Lepanto, og fra Søesiden af beleire Fæstningen Korinth. Paa Veien havde Eskadren erobret tre Korvetter, som vare Marodeurer af den ulykkelige Tyrkeslaade. - Paa Øen Candia vare flere Fæstninger faldne i Grækernes Hænder, og man ventede, at Resten vilde blive nødt til at kapitulere i denne Vinters Løb. - Man læser en Skrivelse fra Hydra, fuld af Glædesfølelse over Grækernes Seire. "Den Storm, hedder det deri, som truede Grækenland med Undergang, er, Gud og vore Krigeres Heltemed vær lovet, lykkelig gaaet over. Vore Seiervindinger til Lands og Vands have bragt Grækernes Begeistring, til den høieste Spidse. Nu frygte vi ei mere, thi vi see, at Gud er med os, Spanien. En engelsk Koureer som tilsomt passerede giennem Baconne, har bragt den Efterreti ning, at Handelstraktaten mellem Engelland og Spanien nu tar bestaltid afsluttet. Mod Engelland te om Hjelp har Spanien bevilget engelske Varets Jndførsel med en ubetydelig Afgift. Som Følge deraf lede alt de spanske Havne af engelske Skibe med alstens Børe, ogsaa Paketbaade vare alt indrettede imellem Engelland og Spanien. - Den megen Snee som er falden langs med Pyrenæerne har giort en Standsning i Posternes Gang hvisaarsag man den negang slet ingen nye Efterretninger har fra Spanien. Der skrives fra Perpignan, en By ved Grændsen, at eromkring var ikke falden Sner i syrten Aar, før nu.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-01-10
Frankrig. Kongen har udnævnt Chateaudeland til Udenlandsministet, men Denne har ud dert sig en vis Betænkningstid, for han vil modtage denne vanskelige Hæderspost. J midlertid sige do nyere Efterretninger, at han havde modtaget den og allerede aflagt sin Troskabs-Eed til Kongen. 6de traubriand har været Minister før, men sidst Ambasladeur i London. - Saasnart den russiske Gesandt i Paris Pozzo di Borge, fik Underretning om det Manifest som den franske Regiering lod sende til den spanske affærdigede han strax en Koureer med den befaling, at aflevere sine Depescher til Keiseren af Rusland, der ellerførste Sted han traf ham.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-01-10
Jtalien. Den neapolitanske Regiering har sendt tet Regimenter til Abruzze, hvor endeel Oprørers strækkeligt husere. Man havde fanget nogle af dem, hvoraf 15 Stykker bleve strax henrettede. - Brev fra Alessandtig melde, at Bormida, Tanaro, Serina og Pofloden paa een og samme Tid ere traadte over deres Bredder og voldt store Ødelæggelser. Mang Broer vare sønderslagne, endeel Skibe vare gaaede til grunde, og adskillige Mennester blevne et Offer for det rasende Element.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-01-10
Blandinger. Den 18de Decbr. bivaante Kriser Alexander den pragtfulde St. Nicolausfest i den græske St. Georgskirke i Venedig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-01-10
Kongen af Sardinien har benaadet den preussiske Statsminister, Grev Bernstorff, med Annunciataerdenen. Keiseren af Ruslands to Generaladjutanter, Førsterne Menzikoff og Wolkonsk, have faaet ovenmeldte Orden og tillige Moritz og St. Lazarus, ordenen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-01-10
En engelsk Orlogskapitain har af Beundring, over den græske Skibskapitain Migulis forvovne Hel i færd, at opgange Tyrkernes Admiratskib i Luften, foræret ham sin egen Kaarde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-01-10
Engelland havde ved det næstsidste Aars Slutning 25030 Koffardiskibe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-01-10
Over 60 Skibe ere i dette Efteraar forliste i det sorte Hav.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-01-10
En Lieutenant Hans v. Jargow har i den Berliner-Avis anmeldt for Venner og Detiendt, Fatkelige Tilbagekomst fra Mørca, hvor kun den største Utak og skammeligste Behandling ventet dem som ville komme til Hielp." - Herpaa har General GrevLauenzien i et følgende Nummer givet sig den Ære at bekiendtgiøre for Hr. Lieutenantens Venne og Bekiendte, at han strax efter hans Hiemkomst har ladet ham arrestere.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-01-10
Et Stid fra Stockholm forliste i November afdeles paa Øregrund. Rhederen, en Kjøbmand Nord quist, er nu bleven arresteret, da man har opdaget, at Skibet var ladet med Stene og Sand, istedetfor de Varer, som vare assuretede.