JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-08-15
Nyheder fra Udlandet. Krigen i Spanien. Den 28de Juli om Morgenen Kl. 2 forlod Hertugen af Angouleme Madrid. Den 29de var han i Ocanna. Men da han kun vil reise om Natten, saa kommer Hs. K. H. neppe til Pto S. Maria før imellem 20de og 23de August. Blandt de Personer som følge med ham, nævnes Marquise Ceralvo, Dronningen af Spaniens første Æresdamme. - Den 5te August gik der i Paris det Rygte, at Regieringen havde faaet Depescher fra Madrid af 29de Juli, ifølge hvilke der samme, Dag som Prindsen havde forladt Madrid, havde været et blodigt Oprør i Hovedstaden. At der maa være skeet Ting af Vigtighed bestyrkes derved, at alle de franske Ministre, endog de som opholdte sig paa deres Godser, vare strax blevne indkaldte til et geheime Kabinetsraad.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-08-15
Hertugen af Angoulemes Reise fra Madrid anføres af Nogle som et Beviis paa den Tillid han har til Seiren enten med sine Vaaben eller de Underhandlinger som han vil knytte, og at han veed sig, fuldkommen sikker thi var ikke dette, saa vilde han flyttet sit Hovedqvarteer nærmere til Frankrig, ikke være trængt dybere ind i Spanien og ladet Halvøens hele Strækning ligge mellem sig og Fædrelandet. Men et Øiebliks Eftertanke viser, at lige det Modsatte er Tilfældet, og at Puerto Santa Maria, skjøndt 200 Mile fra Grændsen, byder Hetugen et langt sikkrere Opholdsted end den spanske Hovedstad, som kun ligger halvt saa langt derfra. J Madrid, hvor han personligen var udsat for Anfald af det urolige Folk, befandt han sig i en aaben Stad, som hver Dag kundet vente sig Besøg af de omsværmende Gurtiller, og som meget let kunde tvinges til at overgive sig. Men i Sevilla, især i Puerto S. Maria, er han sikker derfor. Skulde endogsaa hele Spanien gribe til Vaaden imod ham, saa behøver han kun at stige i en Baad og begive sig ombord paa den franske Eskadre, som krydser nær derved. Ved Afreisen fra Madrid er hans personlige Sikkerhed betrygget, skjøndt man just ei vi dermed sige, at det var hele Grunden til hans Reise. Hvad de militaire Operationer angaae, da kan ikke hans Nærværelse formere deres Styrke, og trods Alt hvad der hidtil er bleven sagt om Ca dirs forestaaende Bombardement, er det velbekjendt, at dette ei kan lade sig giøre fra Landsiden at. At Hertugen af Angouleme meere begiver sig til Cadixegnen som en Underhandler en som Kriger, er os (Morningpost.) høist sandsynligt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-08-15
J Saragossa gaaer det grueligt til. Den 21 og 22 Juli bleve 1600 Personer, og der blandt det meest Formuende, og alle der besatte Frønskmænd kastede i Fængsel, ja selve Qvinder, som vilde dringe Spise hen til deres Mænd, ere blevne myrdede. Po delen havde saaaar men hidtil forgjeves, noglegange prøvet paa at storme Fortet, som holdes besat af en Bataillon Franskmænd. Mantillas Guerillakorps staaer udenfor.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-08-15
Det franske Armeekorps under Lauriston, hvis Bestemmelse var at beleire de kataloniske Fæstninger, har uventet faaet en gandske anden Plan. Hertugens Marsch til Cadix, og den Modstand man har fundet i Gallicien have foranlediget den Beslutning, at lade Beleiringerne beroe indtil videre, og Armeen, som skulde bruges dertil, marschere videre frem i Spanien. Det synes som det hele Felttog skal afgiøres ved Cadix. Seire de Franske der, som man steler paa da troer man at kunne dittere Spanierne en i fordeelagtig Fred. J modsat Fald er det sandsynligt, at den franske Armee formedelst den ubehagelige Aarstid, som nu forestaaer, vil nærme sig Ebrofloden, og derpaa med mere concentreette Kræfter bemægtige sig alle de Fæstninger dennesides Floden. (Cour. fr.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-08-15
Parisertidenden Journal des Debats af 5te August indeholder en Artikel fra Madrid af 30te Juli, hvori der blandt andre forekomme følgende mærkværdige Efterretning: "Den overordentlige Gazetta de Madrid melder, at Morillo er bleven slaget ved Vigo af de revolutionaire Tropper.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-08-15
Samme Avis beretter fra Ferrol den 26de Julii at de franske Tropper i Santiago ere blevne kaldte bort derfra, for at støde til Beleiringsskorpset. ved Corunna. - Om Ballastero's Armeekorps havdes i Paris to modsigende Rygter: det ene, at han var retireret til Mallaga, som den eneste Udvei der var ham tilbage, da han var afskaaren fra alle de øvrige Spanioler og paa denne Vei undtagen, om ringet allevegne af Generalerne Valin, Molitor og Frinsac. Latour, ifølge det andet Rygte, som man fæstede meest Lild til, havde Ballasteros været i Træfning med det bourmontske Korps og aldeles ødelagt to franske Regimenter. - En Kutter som forlød Corunna den 22de Juli har bragt den vigtige Efterretning med sig til Engelland, at de Franske vare trukne tilbage indtil Betanzos, 20 engelsk Mile fra Corunna, hvorfra 1200 Md. Rytterie endnu vare i Begreb med at forfølge dem, i den Forventning at de 6000 Mand regulaire Tropper, som vente paa de Franske ved Orense, vil angribe dem paa Rettraden. Wilsen var seilet til Vigo, for selv at store dette Angred.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-08-15
Mina har nu atter overtaget sin Kommando, Den 15de forlod han Barcellona med 3000 Mand godfolk og 600 Ryttere. Den 19de og 20de sloge man dygtig her i Nabolavet. Liøberas og Milan lode som de vilde marschere af Tarragona men gjorde et pludseligt Forsøg paa at forcere en af de Franskes Stillinger, som dog ikke lyktes dem. Alle de spansk Troppekorpset havde nogle Dage efter forenet sig ved Terras. Hele vor Linie - skrives der fra Grændsen - er forberedt paa deres Ankomst. Det franske Hovedqvarteer er forlagt til Mataro. - Forter Montjoul havde nylig givet Løvte om at overgive sig men ligesom de Franske vilde rykke ind for at tage det i Besiddelse, bleve de uventet hilsede med en saadan Salve, at de tilsomst maatte begive sig tilbage Der siges, at de store Fastlandsmagtet ville sætte Cortes en Termin for Kongens Frihed, efter hvilken de skulle erklæres for Landsforrædere og behandles som saadanne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-08-15
Den 18de Juli løb en engelsk Fregat ind til Cadix, saluterede med 21 Skud, og hilsedes med ligesaamange fra Stadens Volde. Som den passerede forbi den franske Flaade, heisede alle Skibene i Havnen deres Flag, til Ære for den engelske Marine.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-08-15
Efterretningen herom blev strax ved Telegrafet sendt til Paris, hvor den ikke allene vakte megen Utilfredshed, men tillige en levende Korrespondente med den engelske Minister. Admiral Hamlin davles fordi han lod Fregatten løbe ind, uden at erfare Hensig, ten af dens Besøg. Den engelske Gesandt i Paris har givet til Svar: at hans Regjering sikkert vil tilfredsstille Frankrige, hvad denne Sag angaaer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-08-15
Grækernes Frihedskamp. Det Held vi ønske vore Troesbrødre, gaaer i Opfyldelse. Attentufinde Tyrker, som vilde trænge sig igjennem Thermopplerne til Morea, ere blevne aldeles slagne. (Den omstændelige Beretning skal følge i næste Avis.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-08-15
Preussen. Dette Rige har nu faaet Kongens Samtykke til en stænderisk Forfatning, efter gammel lydsk Indretning, saaledes at Stænderne, der inddeles i Adel, Borger og Bønde, ere lovmæssige Organer for hver Provindses Jndvaanere, og ere berettigede til raadslaae om Love og Skattepaalæg, samt hvad der ellers angaae enhver Provinds især. Hver Stad og Provinds vælger sine Repræsentanter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-08-15
Fædrelandet. Torsdagen den 7de August blev efter Bestemmelsen foretaget Trækning af 100 Hoved Nummere af Nationalbankens Laan af Februar 1820, hvilke ifølge heraf ere forfaldne til Udbetaling til næste Decbr. Termin.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-08-15
Ved Kiøbenhavns Universitet har Hr. Candidat Flemmer underkastet sig den store philologiske Skotembeds Examen, og erholdt Karakteren Landabilis. Aalborg. En destoværre altfor troværdig Efterretning, har i Dag (den 9de August) bragt det sørgelige Budskab, at Thisted Kiøbstæd har mistet en brav Konstner, i den unge Knackergaard, der var uddannet i vor talentfulde Meyers Værksted. Han er idede nemlig med Uhrskivernes Opsætte s. paa Thisted Kirkes Taarn, og, som han opheisede den tredie Skive gled Stilladset, der var anbragt under ham, saaledes at han, tilligemed Uhrskiven, nedstyrtede til Jorden, hvilket pludselige og ulykkelige Fald havde, uagtet alle anvendte Redningsmidler, Konstnerens Død til Følge. Han var kun 25 Aar gammel. Af en Skrivelse fra Veilekanten. Løverdagen den 9de August rasede et skrækkeligt Uveir i Egnen mellem Horsens og Veile, især var det frygligst i Hedensted og Dalby Sogne, og selv de ældste Mennesker der i Egnen kunne ikke erindre sig noget Lignende. Det begyndte om Morgenen Kl. omtrent 16, og vedblev til Middag. En næsten uafbrudt frygtelig Torden og Lynild, ledsaget af øsende Regne og stærke Hagelbygger, derholdt med saare ubetydelige Jntervaller og vendte 4 Gange tilbage. Hagelen faldt i saadan Mængde, at Jorden var gandske hvid og paa de fleste Steder bedækket dermed et Qvarteer, dybt. Den laae endnu Søndag Eftermiddag, efter 28 Timers Forløb, usmeltet i Dynger, og paa sine Steder endog til Mandag Aften. Regn og Haget styrtede ned i strømmeviis, bortrev Broer, sprængte en Dæmning ved Møllen i Hedensted Sogn, satte en Deel af Bygningen under Vand, saa at man maatte udslaae Væggene for at skaffe Vandet Luft, forvandlede Haven til en Sandhob, og bortskyllede gamle store Frugttræer med Roden. Landeveien ved Heden, sted med omgivende Marker lignede paa flere Steder, en Søe, hvori Hostakkene seilede omkring. Baromettet stod hele Tiden uforanderligt, men Reaumurs Thermometer sank i Hagelbygerne til omtrent 58 overFrysepunktet. Flere Landmænd, især i Hedensted og Dalby Sogne, have lidt betydeligt. Kornet paa Marken er paa flere Steder nedslaaet eller afpidsket af Hagelen, og det af Boghveden, som blev tilbage, falmede gandske. Bondens glade Haab om en riig Høst er saaledes her i Egnen for en stor Deel tilintet gjort. Jmidlertid takke vi Gud, som skaanede Huus og Hjem, og lod Uveiret trække bort over vore Hoveder, uden dog at foraarsage saamegen Skade, som vi i Øieblikket havde Grund til at befrygte. Horsens slog Lynilden ned og sprængte en Skorsteen, men gik ud igjennem et Fag Vinduer, uden at gjøre vidste Skade.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-08-15
Galeasen Forsigtigheden, Capt. Schmidt af Aarhuus, er af den spanske Kaper Temesario bleven indbragt til Tineriffa. Capt. Møller, som var taget af den samme Kaper, men ved sin Aandsnærværelse freiste baade Skib og Mandskab, og bragte Spaniolerne til Khvn., er nu underveis til Aarhuus, hvori Skibet hører hjemme.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-08-15
Ved den 1031 Trækning i Wandsbeck ere før gende Nummere udkomne: 30, 42. 19. 24. 51.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-08-15
Dødsfald. Capitainsagtmester v. Hals, Commandeurrap tain Plum, Cancelliebud Knud Broe, Joh. rens, J. C. Reisenstun, alle i Khvn. Provisor C. B. Stads gaard (Søn af Hs. H. Stiftsprovsten i Aarhuus) paa det gode Haabs Forbierg; Kjøbmand og Forligelsesk. J. Gjeding i Middelfart.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-08-15
Kyns Kours, den 12te August. 250. Specier 15 Rbmk. Obligationer 78 1/2 a 79. Norske Sedler 151.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-08-15
Paa Søndag prædiker i Domkirken til Høimesse : He H. Hr. Stiftsprovst Studsgaard; til Aftensang Hr. Pastor Brygmann. J Fruekirke til Høimesse : Hs. H. Hr. Pastor Hald til Aftensang Hr. Pastor Jahnsen; i HospitalsLirken Hr. Pastor Jahnsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-08-15
Bekiendtgiørelser. At Oldingen, den agtværdige og almeenes skede Lars Pedersen Heldvad, som i 42 Aar har opholdt sig her paa Gaarden, i Dag har omskiftet Tiden med Evigheden, det bekjendtgjör jeg herved, med et rört Hjerte, for hans fraværende Familie og Venner. Uden foregaaende Sygdom, overfaldt ham den 1ste d. M., et apoplectiskt Tilfælde, som voldte hans Död, der var stille og rolig, liig hans 7saarige Vandel herneden. Hans mange Venner sörge. med mig over hans Bortgang, og önske Fred med den Hedenfarne! Corsøegaard, den 8de August 1823. M. C. Kruuse. Den forhen publicerede, men igjen tilbagekaldte Auction over den Jens Jensen i Laasbye, Søren Frandsen i Flensted og Rasmus Nielsen. i Rohde, tilhørende Gaard i Laasbye, Overgaarden, kaldet, bliver herved, efter Eiernes Begjering, bestemt til at afholdes i selve Gaarden, Løverdagen den 23de August næstk. Kl. 10 Formiddag. Skanderborg, den 11te August 1823. Blichfeldt, Auctionsdirecteur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-08-15
Mandagen den 18de d. om Formiddagen Kl. 10. bliver i Gaarden No. 17 paa Søndergade i Horsens foretaget Auction over de afgangne Kjøbmand Hammers Stervboe tilhørende Løsøre, bestaaende af Meuber Sengeklæder, Linned, Portellain Kobber Messing Jern og Træe Kjøkkentøy, Avlsredskaber, Vogne, Heste, Køer, nogle Handelsvare, med mere. Thi indbydes de Lysthavende. Holsens den 12te August 1823. N. C. Schmidt, const. Auctionsdirecteur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-08-15
Mandagen den 25de August, om Formiddagen 10, bliver paa Horsens Raadhuus Licitation over 144 Tde Havre 19710 Pd. Høe og 340 Pd. Halm, til Hendes Høihed Prindsesse Charlotte Frederi. kes Stald, Etat heri Byen. Horsens den 14de August 1823. N. Schmidt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-08-15
Ifølge de under Skiftet efter afdøde Selveiergaardnand Jens Mortensen i Hornsyld tagne Bestemmelser, bliver ved en eneste Auction som afholdes : Onsdagen den 7de August 1823. Eftermid. Kl. 2, fornævnte Jens Mortensens Stervboes Gaard i Hornsyld Bye, Nedsøger Sogn, Bjerre Herred opbuden til Bortsælgelse, og om antagelig Bud skeer, bortsolgt, tillige med den paa Marken staaende Korn Afgrøde, samt det indbjergede Høe og Tørv Gaardens Bygninger som bestaaer af 4re Længder ere gode og vel vedligeholdte. Hartkornet er 8 Tdr. 2 Skpr. 1 Ab. Udsæden er aarlig 7 a 8 Tdr. Rug, 12 Tdr. Byg, 24 Tor Havre, foruden Ærte o. Bikker, de avles aarig mellem 60 og 70 Læs Enghøe, forres og græsses 6 Heste, 30 Færkreaturer og 16 a 18 Faar, til Gaarden er en indhegnet Skovskifte, og ove flødig, Tørveskiær, Konge Korntienden og Kirke. Korn- og Qvægtienden af Gaardens Hartkorn følger i Kjøbet saavelsom og 2de Jordløse Huuse i Hornyld Bye, hvis Beboere forrette Arbeide til Gaarden. Auctionen atholdes den nævne Dag og Tid paa Gaarden selv. hvilket herved til Lysthavendes Efterretning bekjendtgjøres, og ere Conditionerne forinden til Eftersyn herpaa Comonnet. Bjere Hatting Herreders Contoir i Hørnsyld. den 12te August 1823. Brorson.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-08-15
Ved Franssement i Aarhuus Stiftstidende vare samtlige Creditorer i Stervboet efter afgangne Cancelligaad Schumacher og Hustrue, anmodede om at give Møde under en Skiftesamling, som blev afholdt, den 21de Juni sidst, for at faae adskilligt af Vigtig hed afgier; men da de desuagtet for største Deeler, Udebleve, saa anmodes de herved paa nye om at møde eller møde lade ved en Skiftesamling i bemeldte Boe, som holdes paa Byens Raadhuus Onsdagen den 20de denne Maaned, Formiddag Kl. 10, thi i andet Faldnødlages jeg at slutte Skiftet i den Stand det nu befindes, og maa Creditorerne da tilskrive sig selv hvad Tab de derved maatte lide. Horsens, den 12te August 1823. N. F. Schmidt, const. Skifteforvalter. Vi Frederik den Sjette, af Guds Naade Konge til Danmark, de Venders og Gothers, Hertug, til Slesvig, Holsteen, Stormarn, Ditmarsken, Lauenborg og Oldenborg, gjøre vitterligt, at Vi, efter Handelshuset Philipp Hartvig Ree & Comp af Vor Kjøbstæd Aarhuus i Vort Land Nørrejylland, dets herom allerunderdanigst gjorte Ansøgning og Begjering allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at det ved Proclama sub poena præclusi et perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, maae udi danske Statstidende, Aarhuus Stiftsavis, og den Altonaiske Mercur 3de Gange efter hinanden indkalde alle dem, som formene sig at have noget at fordre hos bemeldte Huus, hvad enten deres Fordringer reise sig af Handel med of nævnte Huus i Aarhuus eller Randers, af dets Sukkerraffinaderie i Aarhuus eller af dets Foranstaltninger i Almindelighed, dermed at fremkomme og deres havende Krav inden foreskrevne Tidsforløb for oftnævnte Handelshuus i Aarhuus at anmelde og beviisliggjøre, dog Umyndiges Tiltale i Fremtiden efter Forordningen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-08-15
Udgives 3de Gange nyentlig at A. F. Elmonist, i 20de Febr. 1717 forbeholder, og skal saadan Indkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven, dog skal denne Vor allernaadigste Bevillig Ord til anden ind tykkes i ovennævnte offentlige Tidender, samt læses for vedkommende Værneting. Hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare Givet i Vor Kongelige Residentsstad Kjøbenhavn den 20de Decbr. 1832. Under Vort Kongelige Segl. (L. S.) Efter Hans Kongelige Majestæts allernaadigste Befaling. Kaas. Cold. Monrad. Ørsted. Løvenskjold. Fischer. Hansen. Wilse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-08-15
Bevilling for Handelshuset Philipp Hartvig Ree& Comp. i Aarhuus til ved Proclama i Aviserne at indkalde alle dem, som formene sig at have noget at fordre hos bemeldte Huus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-08-15
Jfølge forestaaende Kongelig allernaadigste Bevilling, som er læst for vedkommende Værneting, indkaldes herved alle De, der maatte formene sig at have Noget at fordre hos undertegnede Handelshuus Philipp Hartvig Ree & Comp., hvad enten saadant Krav, reiser sig af Handel med Huset i Randers eller Aarhuus, af dets Sukkerraffinaderie i Aarhuus, eller af dets Foranstaltninger i Almindelighed til sub poena præclusi et perpetui silentii, inden Aar og Dags Forløb for os her i Aarhuus at anmelde og beviisliggjøre disse deres Fordringer. Aarhuus, den 7de August 1823. Ph. H. Ree & Comp.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-08-15
Skipper J. P. Engholm førende Evetten. Maria Magdalena, agter bestemt førstk. Løverdagsaften at afseile til Randers og medtager Fragtgods dertil.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-08-15
En Stue med Kammer og Kjøkken er til næste Flyttetid at faae tilleie paa Rosensgade No. 134.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-08-15
Natten imellem den 6te og 7de denne Maaned, er af undertegnedes Gaards Mark bortkommet, en 10 Aars sort Hest med liden Stjerne og Snup, og graaskimlede Bagkoder, af Høide 9 Qvarteer og 4 Tommer, veldannet og i god Stand. Den som til mig meddeler Oplysning om hvor Hesten er, loves en passende Douceur. Stenderup i Hatting Herred ved Horsens, den 11te August 1823. Peder Jørgensen Bech.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-08-16
No. 117. Aar 1823. den 16de August. Løverdagen. med Brevposterne Den til Forsendelse. privilegerede Kongelig allernaadigst. iftstidende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-08-16
Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-08-16
Grækernes Frihedskamp. Da Capudan Paska (Tyrkeflaadens Storadmiral) havde udført sin Expedition mod Negroponte, (de Gamles Eubsca, næst Candia den største Øe i det græske Archipelag.) tilmeldte han Seraskieren i Larissa, at en Afdeling af hans Flaade var seilet til Patra, og at han ufortøvet havde at begive sig, paa Marschen, for, paa samme Tid som Flaadens landsatte Tropper fra Patra og Karysto begyndte deres Operationer, at trænge igjennem Thermopylerne. Mehmed Paska begik nu den samme Feil, der havde i været hans Forgængere saa fordærvelig, at trænge, over Zeitun frem imod Thermopplæ, uden først at oppebie Efterretningen om de øvrige Tyrkers Fremskridt. Odysseus, denne berømte Grækerbelt, var betroet Thermopplæpassets Bevogtning. Mehm di Paska nærmede sig det med en Hær af 3000 Mk. europæisk Infanterie, 7000 Md. Asiater og 3000 Ryttere. En talrig Hær med Grækernes lille Hob, thi neppe havde Opsseus i samme Øieblik 2000 Mand at disponere over, hvisaarsag hans underordnede Capitainer vilde formaae ham til at trække sig tilbage, men han erklærede med Fasthed, hollere at ville under gaae end flygte, opfordrende sine Krigere til at udholde den ulige Kamp ikkun i fire Timer, indtil det Forstærkninger han ventede, og som beløb sig til 9000 Mand, vilde være indtrufne paa de bestemte Steder. Soldaterne adløde deres tappre Høvding, hvis Beregning rigtig indtraf. Efter en blodig Kamp i bemeldte 4 Timer, hvori der faldt 700 Grækere, ankom de øvrige Tropper, og - Tyrkerne sloges. Endeel af dem kastede sig ind i Zeitun, der indtages med Storm, en anden Afdeling kapitulerede i De magt. - Medens denne vigtige Begivenhed sloges Tyrkerne ligeledes ved Karysto, saa at endnu kun Paskaen af Skutaris Tropper ere tilbage at bekæmpe. Sandsynligviis vil altsaa denne Portens fjerde Expedition mod Grækerne ende ligesaa frugtesløs som alle de foregaaende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-08-16
Nogle tusinde Jpfarioter have gjort Landgang paa den asiatiske Kost, i Havbugten mellem Adramit og Sandarly plyndret sidstnævnte Stad, myrdet størstedelen af dens Indbyggere, og ført Resten bort med sig til Slaverie, blandt disse den store Christenfjende Cara-Osman Oglus hele Harem, bestaaende af flere hundrede Skjønheder fra alle Verdensdele. Belæssede med uhyre Bytte indskibede Grækerne ste derfra igjen. Men de uskyldige Christne som borde i Landet maatte haardt undgielde deres Troesbrødres Overfald, thi strax efter man erfoer det i Nabostaden Pagame, faldt Tyrkerne over de fristne Jndvaanere, mishandlede dem, og myrdede dem alle tilsammen, over 1000 Personer. Man siger at Storsultagen skal have svoret, at ville tage en frygtelig Havn over ØenJpsara.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-08-16
Grækenlands store Kongres afholdtes i Staden, Aftros paa Morea, og dens Resultater ere af største Vigtighed for Grækernes Fremtid. Denne Kongres var sammensat af Nationens første Mænd, der i et Tidsrum af 20 Dage have bragt Statsforfatningen samt Alt hvad som hører til Landets og Folkets Tarv i en fastere og bedre Orden. De forskellige Smaaregieringer ere blevne hævede, saa alle de græske Der og Provindser nu herefter staae under en almindelig Eentralregiering, til hvis Præsident man har udvalgt den bekjendte Mainotterhøvding Pietro Mauro. Michali.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-08-16
Passerede fra Aarhuus til Kallundborg. Conferentsraad Brink Seidelin med Familie, Madam Giceerup, Jfr. Gieding, Cand. theol. Haar, J. Petersen, Svang og Brøchner, Capt. Gorm. Cand. pharm. Gorm Fuldmægtig Callesen, F. Banditz, Madame Braae, Hatte magerne Hirsch og Haslauer, Studenterne Schæffer, Jngerslev, Bech, Muus, Lund, B. og H. Bruun, Jfr. E. Møller, Landmand La Cour, Jfr. Saurbrey og M. Geertsen, Commerceraad Kopp, Frøken Dormeier, Frue Kammerherreinde Ropstorff og Frøken Datter, Jfr. Nolthe, L. Hesselberg og Omøe, Frøken Grodtschilling, Cancellie, raad og Herredsfoged Reiersen med Familie, Tobaksfabrekor Siegumeldt, Niels Malling, Mad. Olsen med Søn og Datter, Adjunct Christensen med Familie, Mad. Didrichsen, Handelsmændene C. Møller og Schlesinger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-08-16
Bekiendtgiørelser. Aarhuus Stiftsbibliothek. er fremdeles bleven foröget med Böger, skjænkede af: Hr. Pastor Hald i Aarhuus. Vormsler i Vibye. Plesner i Glud. Regimentsqvarteerm. Flindt. Capellan Petersen i Hasle. Tobaksf Kopperholt i Aarhuus. Kasserer Röhr ibidem. For hvilke Gaver skyldigst takkes af Bibliothekets Bestyrere.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-08-16
I Stervboet efter afdøde Kjøbmand P. J Jordan afholdes en Skiftesamling paa Aarhuus Raadstue, Mandagen den 18de August næste, Kl. 4 Et termiddag, hvor da Udfaldet af de afholdte Auctioner over Stervboegaarden, og Beretning om de samme paa hvilende Hæftelser vil blive forelagt, til videre tagende Bestemmelse. Creditorerne anmodes at give Møde bemeldte Tid og Sted, med Tilkjendegivende, at de Udeblivende ansees at samtykke i hvad de Ma dende beslutter. Aarhuus den 8de August 1823. Fleischer. Olsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-08-16
Efter passeret Udlæg bliver den Søren Offersen tilhørende og paa Holme Mark beliggende Jordlod, som staaer for Hartkorn, Ager og Eng 4 Skpr. 2 3der 2 Alb, med sammes Afgrøde, stillet til 3de offentlige Auctioner, af hvilke den 1ste afholdes Torsdagen den 14de, og 2den, Mandagen den 18de d. M., begge her paa Contoiret, Formiddagen Kl. 10. Tredie Auction holdes i Eierens Boepæl, Torsdagen den 21de næstefter, om Eftermiddagen Kl. 3. Naar Jordlodden er solgt forauctioneres tillige endeel udlagte Løsøre, bestaaende af Heste, Køer, Faar, Vogne Avlsredskaber, Sengeklæder, Skabe, Kister, en Kakkelovn en stor Kobberkjedel m.v. Lysthavende indbydes at møde fornævnte Tid og Sted, hvor Conditionerne blive bekjendtgjorte. Hads & Ning Herreders Contoir i Aarhuus, den 7de August 1823. Lanng.