Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-03-10
Den mærkværdige Krigsstorm i Aaret 1659, af hvilken Stormgaden har sit Navn, og paa hvis Udfald Danmarks Skjebne da beroede, gik for sig Natten imellem den 10 og 11 Febr. Natten var mørk og kold, og Sneen dækkede Jorden allevegne. De Svenske havde, for at skuffe ved Sneens Hvidhed, iført sig hvide Skjorter, og signaliseret sig med Enebærqviste og med Grønt i deres Hatte, desuden var meget Brændeviin og andre stærke Drikke uddeelt blandt dem, hvorved de for største Delen vare beskjænkede, og den svenske Konge havde lovet sine Soldater, naar Staden, var bleven indtagen, Nydelser, som Undseelsen undgaaer at nævne. Hovedangrebet skulde gaae forsig mellem Vesterbro og Langebro, og mellem Østerport og Kastellet. Den danske Konge reed selv allevegne omkring, baade for at besørge det nødvendige, og opmuntre Borgerne og de Studeren, de, som med Kraft og Hæder toge Deel i Striden. Enhver var aarvaagen og beredt paa Fjendens Komme. Af Mangel paa Vaaben forsynede man sig med Stene, Træstumper, og sydende Beeg og Tiere, hvormed man overslog Fjenden. Stormen begyndtes nu ved Midnat. Ingensinde, siger Vitus Bering, har Danmark seet en skjønnere Nat, hvis Anvendelse har havt saa heldige Følge for dette Rige. Man kæmpede med Heltemod paa begge Sider. Den sviende Kulde synes selv at opfordre Kræfterne. Vel lykkedes det en og anden Svensk at komme oppaa Volden, men blev strax kastet død tilbage. Efter yderste Anstrængelse maatte Kong Carl lade Stormen ophøre. Ved Østerport begyndte man først Kl. 4 om Morgenen, men ogsaa her vandt de Danske Seier. Denne Storm skal have kostet Kong Carl 3000 Mand, hvorved hans Haab om at faae Kjøbenhavn erobret, blev gandske tilintetgjort, og hans øvrige store Planer bleve aldeles kuldkastede. Han døde det følgende Aar den 12 Februar i Gothenborg af en ondartet Galdefeber. Lighed imellem Alexandrien og Pompeit. Gaderne og Husene i Alexandrien minde ved første Øjekast levende om Pompeji. Hvor forskjellig end Muselmændenes og de Gamles Levemaade er, tilbyder deres huslige Liv do mange Sammenligningspunkter, i Modsætning af Nordboernes Sæder og Liv i nyere Tider i Europa. Disse Sammenligningspunkter vise sig især for Konstneren i Privatbygningernes Indretning og Udvortes. Saaledes seer man her, som i Pompeji uregelmæssige, snevre Gader med Trottoirer, smaa, lave Huse med flade Tage, store, tomme Vægge, lidet gjennembrukne, smaa Vinduer, lukkede med konstige Gitterværker. Gjennem lave Døraabninger kan man ved Vaaningshusene i Allerandrien see Gaardspladsen, Vaaningens Forhalle. Kun den reenlige Brolægning mangler, Væggene ere kalkede og af Malerie er intet Spor. Derimod seer man de skjønneste Costumer, i prægtigste Farveglands, sande levende Malerier. Ogsaa i andre Egne af Ægypten, har Gau, som har meddeelt disse bemærkninger, fundet denne Overeensstemmelse mellem det Nye og det Gamle. J Bygningernes Indretning og Indbyggernes Skikke i Catro findes meget, der minder om de gamle Romeres Privatliv og som kunde opklare mangen Dunkelhed for den lærde Grandsker. Beskrevne Potteskaar. Gau har i Ruinerne i Delke (i Nubien) fundet Skaar af Leerkar, der vidne om at man i det daglige Liv betjente sig af samme som Skrivematerial, og de give os et Billede paa Ostracismens Anvendelse hos de gamle Grækere. Mange af disse Potteskaars Indskrifter ere i det græske, andre i det gammelægyptiske Sprog. Da de høre til Begyndelsen af det tredie Aarhundrede af vor Tidsregning, saa ere de mærkværdige derved, at de gjøre det sandsynligt, at ved Siden af det Koptiske det Gammelægyptiske endnu var i Brug. Den største Deel af de med Græsk beskrevne Skaar, som kunde dechiffreres, ere romerske Soldaters Qvitteringer for modtagne cibaria, Lønning og Rationer, andre ere Regninger og Qvitteringer for Betalinger. Ogsaa Brudstykker af Anviisninger og Breve opdagedes her. Sandsynligviis havde en Colonie romerske Soldater her sit Standqvarteer, og ere disse Skaar Resten af en Militairforvaltnings Archiv. Denne Bygning saavelsom Soldaternes Vaaninger laae formodentligen omkring det derværende Tempel.