Norske Intelligenssedler, 1786-10-11
Frederichsberg Slot den 18de August 1786. Vi Christian den Syvende, af Guds Naade Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug til Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmersken og Oldenborg; giøre alle vitterligt: At Vi af landsfaderlig Omsorg for Vort Land Jsland, samt til Vores samtlige Undersaatters Beste, allernaadigst have besluttet at give Handelen paa samme Land aldeles frie i Fremtiden; Thi byde og befale Vi herved: 1.) Den nærværende Handels-Jndretning ville Vi herved allernaadigst have aldeles ophævet fra 1ste Jan. 1788 saaledes: at den af Vor Høisalige Herr Fader udgivne Octroi for den Jslandske Handel, samt Vores Forordning om den Jslandske Taxt og Handel af 30te Maji 1776, og Reglementet om samme Handel af 2den Julii 1781, for saavidt de angaae Jsland, fra bemeldte Dag af skulle være aldeles ophævede, og sadte ud af Kraft. Ligeledes ville Vi herved have ophævet og afskaffet alle Vore eller Vore Høysalige Forfædres Love og Anordninger for Vort Land Jsland, saavidt de have Hensigt til octroieret Handel i og for sig selv. 2.) Da Vi allernaadigst ville tillade, at alle de af Vore Undersaatter, som betimelig melde sig derom, allerede i næste Aar 1787 maae beseile een eller anden Havn i Island; saa ere Vi og allernaadigst til Sinds, allerede at sætte Vor forbemeldte Forordning af 30te Maji 1776, saa vidt samme indeholder Taxt paa de Jslandske Cargaison- og Retourvarer, ud af al Kraft fra 1ste Maji 1787 af, saaledes at ingen fastsat Priis for Jndførsels- eller Udførsels-Varer i Jsland, skal have mere Sted fra den Dag af. Ligesom da Jndbyggerne selv maae forenes om Priserne med de muelig allerede i næste Aar til Landet kommende Handlende fra Vore Riger og Lande, saa skulle de og paa de Stæder, hvor Handelen endnu i samme Aar føres for Vor Regning, ikke meere betale deres Fornødenheder efter Taxten, men efter de af Vor Handels-Administration beregnede billige Priser, ligesom de og ved deres Produkters Salg ikke meere skulle være bundne til Taxtens Priser, men faae samme ligeledes betalte efter nærmere beregnede handelsmæssige Priser. 3.) Ligesom Vi, fra 1788 Aars Begyndelse af, aldeles ikke ville lade føre nogen Handel paa Jsland for Vor Regning, saa skal og denne Handel fra den Tid af være aldeles friegiven, saavel for Jslænderne selv, som for alle Vore øvrige Undersaatter i Europa, uden allene i de Provindser, hvor octroieret Handel endnu finder Sted. Det skal altsaa være allernaadigst tilladt disse Vore Undersaatter, at seile til Jsland, fra hvilket inden eller udenlandsk Sted de ville, og ligeledes fra Jsland, til hvilket inden, eller udenlandsk Sted de finde for godt, allene de holde dem de Regler efterrettelige, der i Almindelighed ere foreskrevne for den til et saadant Sted førende Handel og Skibsfart. 4.) Derimod er det Vor allernaadigste Villie og befaling, at ingen af Vors Undersaatter maae i Jsland handle med nogen Fremmed, som, være sig af hvad Aarsag det vilde, muelig kunde besøge bemelte Land; til hvilken Ende den af Os mod saadan uberettiget Handel udgivne Anordning af 1ste April 1776 fremdeles skal staae ved Magt indtil noget nærmere derom kan blive bestemt i Overeensstemmelse med de under en Friehandel fornødne Forandringer. Det skal og fremdeles være alle Fremmede forbudet at handle paa de Jslandske Kyster og Strømme, og at beseile dem videre, end hidindtil have været fastsat, ligesom og at virke deres Fisk paa Landet selv, hvortil ikke allene ingen af Landets Jndbyggere maae være dem behielpelig, men Øvrigheden meget mere see saadant afværget i Overeensstemmelse med forbemeldte Anordning, 5.) Derimod skal det, fra 1787 Aars Begyndelse af, staae alle Vore forbemeldte Undersaattere frit for at drive Fiskerie under de Jslandske Kyster, saaledes, som de best ville og kunne, samt at virke deres Fangst paa Landet; allene, at det sidste ikke skeer, uden lovligen at have affundet sig med vedkommende Grundeier, samt at Øvrigheden haver Jndseende med, at ingen Misbrug, den Anledning foregaaer. 6.) Ligeledes skal det staae forbemeldte Vore Undersaatter frit for, at beseile een eller anden Havn paa Jsland allerede til Foraaret 1787, naar de derom melde sig inden dette Aars Udgang; da de og kunne vente, saavidt mueligt er, at blive forsynede med alle behøvende Oplysninger om det locale paa det Sted, som de saaledes agte at handle paa, samt at dem, efter Omstændighederne, vorder forundt een eller anden passende Benaadning, i Hensigt til Jndhandlingen af de til den Tid i Landet i Forraad værende og Vores Handel tilhørende Retourladninger. 7.) Dog skulle til denne Handel allene bruges indenlandske Skibe, hvorved de samme Regler skulle iagttages, som ved dem, der seile med algierske Søepasse, saaledes at Rhederne altid skulle forsyne dem med et Jslandsk Pas, hvorfor der dog, saalænge Friheds Aarene vare, ikke skal betales mere end 2 Rdlr. Expeditions-Gebyhr. Videre skulle Rhederne være pligtige til at indsende en nøiagtig Carga over Skibets Ladning, saavel ved Bortseilingen fra et indenlandsk eller fremmed Sted, som ved dets Ankomst til et indenlandsk eller fremmed Sted; det samme skulle Skipperne iagttage ved deres Ankomst til og Bortseiling fra et Jslandsk Sted, ligesom ved deres Ankomst til et indenlandsk eller fremmed Sted. Disse Cargas bør desuden være attesterede af vedkommende Toldbetiente, saasnart Skibet lades eller losses paa et indenlandsk Toldsted. 8.) Alle Skibe fra og til Jsland ville Vi for det første i 20 Aar allernaadigst have befriet for Lastpenge i de Danske, Norske og Hertugdømmenes Havne, og alle de Skibe, som directe fra og til Jsland forbiseile Capo Fimus terræ, skulle i lige Tid være befriede for de denne Fart ellers paaliggende Slave-, Laste, og Ranzons-Penge. 9.) Ligeledes skulle for det første i 20 Aar alle til Jsland indførende Varer, inden og udenlandske, af hvad Slags de end ere, være aldeles frie fra al Told og Consumtion i Jsland, hvad enten de indføres fra indenlandske eller udenlandske Stæder; ligesom og alle Jslandske Varer, maae udføres derfra uden al Told, hvad enten de udføres til indenlandske eller fremmede Stæder. 10.) Alle fra Jsland hiemkommende Jslandske Varer maae ligeledes i 20 Aar nyde Told-Accise og Licent Frihed, overalt ved Toldstæderne i Rigerne og Hertugdømmene, som og, indtil videre, Consumtions-Friehed i de Danske og Norske Stæder, hvorhen de føres; derimod betales deraf, naar de derfra igien udføres til fremmede Stæder, den hidindtil paabudne 1 Procento, i Stedet for udgaaende Told 11.) Alle fra Danmark, Norge eller Hertugdommene til Jsland udgaaende Varer skulle, uden Forskiel fra hvilken Provinds eller fra hvilket Sted de ere, være i bemeldte 20 Aar aldeles frie for udgaaende og Mellemrigs-Told; dog, at der tilveiebringes Attest fra vedkommende Steds Øvrighed i Jsland, hvor de losses, at de der ere indførte til at forblive i Landet. Derhos godtgiøres Consumtionen paa de udgaaende Fødevarer, som sædvanlig, ligesom og de her fabrikeerte Tobakker nyde, naar de bringes til Jsland, den ved Vores allernaadigste Forordning af 12 Apr. 1786 §. 7 bestemte Godtgiørelse, derimod ophører aldeles fra ult. Apr. 1787 den Godtgiørelse, som hidindtil haver fundet Sted paa indenlandsk Brændeviin. 12.) For saa meget mere at opmuntre og befordre denne Handel, og for at den saa meget før fra Jsland skal kunne drives med nogen Eftertryk, ville Vi allernaadigst forunde de sexHandelspladse i Jsland, Reikiavik, Vestmanne, Eskeford, Eia- eller Øefiord, Skutils- eller Jssefiord, og Grundar- eller Grønnefiord, Kiøbsteds-Ret og Frieheder, hvilke Vi ved en derom især nærmere udgivende Anordning allernaadigst ville bekiendtgiøre, og hvorved disse Stæder, blive tillagte saadanne Benaadninger, som Vi agte tilstrækkelige til at kunne formaae saavel nogle af Fremmede, som Vore egne Undersaatter, til der at boesætte sig, for at benytte de Fordele, som Jslandske Produkter kunde tilbyde. 13.) For endnu videre at udbrede Handelen omkring alle Landets Kyster, samt for at skaffe Jndbyggerne i Jsland jo før jo heller Leilighed til activ Handel, maae ogsaa nu saa mange af disse Kiøbsteds-Borgere, som ville, have Friehed, som Udliggere at giøre mindre Handels Anlæg i det til hver Kiøbsted hørende Distrikt, naar de have vundet Borgerskab paa Handelen i samme Kiøbsted, samt bevise for Stedets Øvrighed, at være forsynede med de behøvende Forraad af de til Jndbyggernes Livsophold og Næringernes Drift fornødne Varer. Saadanne Handlende eller Udliggere skulle for det første i 20 Aar have Friehed til, ey allene at handle med hvilket Udliggersted og Kiøbsted de finde for godt, men og directe at forskrive Ladninger, fra hvilket Sted i Vore Riger og Lande de selv ville, samt igien at expedere Ladninger, hvorhen de finde tienligst; allene, at de iagttage de samme Regler, som i Almindelighed ere bestemte for alle andre Handlende der i Landet. 14.) Ligesom nu Kiøbmændene i Kiøbstæderne i Jsland, samt Udliggerne uden for samme, eene og allene skulle være berettigede til at drive Handel i Landet med Jndførselsvarer; saa bliver det derimod, ligesom hidindtil, enhver Jndbygger uformeent, at drive paa Landet hvad anden lovlig Næring, Haandtering eller Haandværk han selv vil. Det skal og staae enhver af Jndbyggerne frit for, at handle, ikke allene til hvilket Udliggersted, men og til hvilken Kiøbsted han selv vil, uden at nogen Jndskrænkning eller Hæftelse til noget vist Distrikt derved skal finde Sted. 15.) Omendskiønt det fra 1788 Aars Begyndelse af er allernaadigst tilladt enhver af Vore i den 3die Post benævnte Undersaatter at drive Handel paa Landet, uden Forskiel om nogen af de i Landet boesatte Handlende maatte have forskrevet en saadan Ladning eller ikke, saa ville Vidog, for saa meget mere at befordre saadanne Speculationer, at de saaledes allene paa Speculation fra bemeldte Tid af udgaaende Skibe først skulle anløbe en af Kiøbstæderne i Jsland, for der at aflevere deres Carga til Stedets Øvrighed. Dog skulle de ingenlunde være pligtige til der at losse, lade eller betale nogen Slags Omkostning, men de kunde meget mere, saavidt de ikke selv finde fornøielig Afsætning af deres Varer, strax efter at have afleveret deres Carga, gaae til hvilken Havn de ville, og der ligge udi 4 Uger, i hvilken Tid enhver af Jndbyggerne uden Forskiel kan kiøbe af dem, til egen Fornødenhed, Føde, og andre til Næringernes Drift nødvendige Varer, samt til dem sælge sine Producter. 16.) For saa meget mere at ophielpe Næringsveiene, ville Vi og paa vedkommende Collegii nærmere Forestilling forunde dem, der ville entreprenere og forlægge Fiskerierne eller nogen anden for Jsland nyttig Næring i det Store, saavelsom de for Landet nødvendigst og nyttigste Haandværksfolk, der vilde nedsætte sig i Kiøbstæderne sammesteds, saadanne Beenaadninger og Fordeele, som Omstændighederne maatte giøre fornødne. 17.) For at see Landet forsynet med den til Handelen fornødne Mængde af Courantmynt, ville Vi og allernaadigst være betænkte paa at formindske de i Jsland circulerende Bancosedler, efter nærmere derom fra Vores Finance-Collegium til Os giørende Forestilling. 18.) For at befordre saavel den indenlandske Transport og Handel til Søes, som Fiskeriernes Drift i Almindelighed, ville Vi allernaadigst lade fortsætte den i 1774 begyndte, men i 1778 standsede, Opmaaling af de Jslandske Kyster og Farvande, efter en nærmere bestemmende Plan, ligesom Vi og allernaadigst ville forunde passende Opmuntringer til at bygge store Baade og andre til Transport og Hav-Fiskerie beqvemme Fartøier. Resten følger.