JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1800-02-14
I Vien maae nu hverken pibes eller klappes i Skuespilhusene. Jkke heller har Publikum nu Ret til at kalde nogen Acteur mere frem, end første Gang han spiller Den Engelske Oberst, Lord Bentink, har paa sin Hiemreise tabt sin Portesenille, hvori blant andet var en kostbar Dagbog over alle Krigs=Operationer i Jtalien i forrige Aars mærkværdige Feldttog.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1800-02-14
Den Kal. danske Gesandt ved den Schwabiske Kreds, v. Wachter er rappelleret, og hans ældste Søn skal (efter en Skrivelse fra Stuttgard) være forviist de Würtembergske Lande. Man vil hos en af de Statsfanger, som sidde hæftede paa Asberg, have fundet et Brev fra ham, som indeholdt nogle frie Udladelser om en vis Hofhistorie. Jtalien. Engellænderne skulle atter have taget en fransk Fregat, som kom fra Egypten og havde 60 Officerer ombord.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1800-02-14
Et Jtaliensk Blad fortæller, at 2000 franske Soldater have løbet Storm mod Staden Loano, og plyndret det franske Magasin sammesteds.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1800-02-14
Den Engelske Admiral Keith holder nu Genua saa strængt blokeret, at ethvert Skib, som nærmer sig Havnen bliver konfiskeret. Ex=Ministeren for det Indre i den nu ophævede Rommerske Republik har meget høitidelig forbandet det Øieblik af sit Liv, da hans Tunge aflagde den ugudelige Borger Eed, igien tilsvoren den hellige Fader Huldskab og Troeskab, og bekiendt, at Fyrsternes Vælde nedstammer fra Himlen, at de ere Herrens Salvede a.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1800-02-14
J Bologna har en Frøken paa 21 Aar med stor Berømmelse disputeret for Doktorgraden i Medicin og Kirurgien. - Hvor vilde ikke gjerne være Patient under hendes Hænder,
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1800-02-14
Rygtet siger, at Rom med det første bliver besat af Keiserlige Tropper.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1800-02-14
Ludvig den 18 har, som Konge af Frankerig og Navarra, sendt sine kiære Cousiner, biskopperne i KardinalsKollegiet, en meget forbindtlig Skrivelse, hvori han yttrer sin Glæde over at have hørt, at hans Undersaatter Franzoserne) have viist den afdøde Pave al tilbørlig Agtelse, erklærer sig fornøiet med Conklavets Valg, og lover, naar han kommer paa Tronen, at fortiene sin Titel, som den allerkristeligste Konge, og Kirkens første fødte Søn.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1800-02-14
Rusland Man har nu endelig faaet et fast tydsk, Theater i Petersborg, som blev aabnet i Februar 1799.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1800-02-14
Helvetisk Republik. Planen til den nye Konstitution er nu bekiendtgjort. Helvetien faaer et Lovgivnings=Kammer af 221, et Folkeraad af 90, et Statsraad af 9 og en National=Jury af 215 Lemmer; men ingen Overkonsul. - Erdirektorerne Laharpe, Sekretan og Oberlin, maae ikke forlade deres nærværende Opholdsteder. Deres Forsvars=Skrivt maae dog indeholde noget Got, siden det en bleven forbudt at udgive dem i Trykken. En af Laharpe Forbrydelser bestaaer deri, at han ikke var enig i at den Zur cher Jnterims=Regiering, som havde opfordret til Vaaben. imod Republiken, baade blev frikiendt og fik Lovtaler og ven i Kiøbet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1800-02-14
Preussen. Det nye Skuespilhuus i Berlin, som ligger ved Siden af det gamle, bliver en meget anseelig Bygning, af 240 Fods Længde og 115 Fods Bredde.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1800-02-14
Sverrig. Gustavs=Jnstitutet for Fattige, som endnu kunne arbeide har af Kongen faaet 10000 Rd.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1800-02-14
Jndenlandske Efterretninger. Skibet Fortuna, som den franske Konsul i Mallaga have de priisdømt, er bleven frikiendt ved Civiltribunalet i Marseille Endskiønt man endnu ikke har faaet officiel Bekræftelse om den ulykkelige Skiebne, som Orlog=Skibet Oldenborg, ført af Kommandeur=Kapitain Fischer, har havt, ved at strande nær ved Kap, saa efterlade de fra Engelland og ved private Breve indløbne Efterretninger desværre ingen Tvivderom. Tabet vurderes til omtrent 300,000 Rdlr.; dog haaber man endnu at en Deel af dette Skib kan være bierget. Hele Mandskabet er frelst, lykke igviis afgik nogle Dage i Forveien en dansk Fregat fra Kap med endeel Skibe under sin Konvoy, og undgik derved den skrækkelige Orkan, som øde lagde Skibet Oldenborg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1800-02-14
J Fredags Aftes den 7de Febr. Kl. 11 om Aftenen reiste Translateur Heiberg fra Kiøbenhavn, ifølge den over ham af sagde Dom. Uagtet Reifen gik for sig paa et Klokkesler, hvor Gaderne allerede ere tomme, saa havde dog en Deel Mennesker forsamlet sig ved hans Boepæl, som formerede sig anseelig underveis, og ledsagede ham til Vesterport med et høi Vivat. Hr. Heiberg skal adskillige Gange have advaret dem, at forholde sig roelig, og at vende hiem hver til Sit.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1800-02-14
Skibet Kongen af Danmark, Kapt. Winther, ventes med det første tilbage fra China. Formedelst den indfaldne Frost er det bleven nødt til at løbe ind i Falmouth, hvor den endnu ligger. Mange unge Piger, som have deres Kiæreste ombord paa dette Skib, ønske vist dets hastige Ankomst, da de nok frygte for, at endeel af den Stads, som de maaske have gjort Regning paa, nu gaaer bort til de Engelske Skiønheder.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1800-02-14
Da Kapitain v. Dockum, der kommanderer Fregatten Havfruen, vilde løbe ind i Gibraltar, mødte han et Par engelske Krigsfarteier af Lord Keiths Eskadre, som vilde visitere Skibene under hans Konvøi. Dette nægtede han paa Grund af sine Jnstruktioner, men tilbød sig at indestaae for, at bemeldte Koffardieskibe ikke havde nogen Contrebande ombord. Da de engelske Søeofficerer ei vilde ansee denne Erklæring for fyldest giørende, men tvertimod afsendte et Par Chalupper for at iværksætte Undersøgelsen, lod Kapt. v. Dokum skyde skarp paa dem, hvorved et Par Mand bleve saarede. – Endnu er man ikke underrettet om, hvad Følger denne Begivenhed har havt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1800-02-14
Beltpassage. Fra Nyborg. Fra den 2 til 9 Febr. Student Brandt, Kiøbmændene, Møller, Brir, Hansen, Meyer og Schackert, Kornet Franch Kadet Klenau, Landinspekteur Wessenberg, Svensk Koureer v. Scheele og Svensk Generaladjutant Riiss. Fra Korsøer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1800-02-14
Fra den 2 til 10 Febr. Kornet Kofod og Handlende MoriSchackert til Odense; Kand. Theol. K. Bidsted til Jydland, Styrmand H. H. Vock og Kapit. P. Legant til Flensborg; Kunst drejer Lundstrøm til Middelfart.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1800-02-14
Ved Tallotteriets 670 Trækning i Altona udkom: No. 84, 14, 30, 20, 13. L. S. T., Oro
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1800-02-14
AVERTISSEMENTS. At det har behaget Forsyne, den 13de Febr. indeværende Aar efter 3de Ugers haard Sygdom, her paa Ulrichsholm at bortkalde fra dette Timelige til det bedre, den værdige Fru General=Adjutatinde Lasson fød Heinen i hendes Alders 65 Aar, bekiendtgiøres herved for fraværende Slægt og Venner, om hvis Deeltagelse i min alt for billige Sorg, jeg holder mig saameget meere forvisset, som jeg er overbeviist om, at ingen der har kjendt denne sieldne Kone kan, uden selv at føle Bedrøvelse, erfare at hun har forladt en Verden, i hvilken hun stiftede saamegen Gavn. Rosenørn.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1800-02-14
Da det Kongelige Rentekammer har ved Skrivelse af 8 d. M. tilstillet mig et Exemplar af een dette Collegium fra Directionen for det Classenske Fideicommis tilhændekomme, Prospectus, angaaende Elevernes Valg og Bestemmelse af hvad de skulle undervises i ved det Classenske Agerdyrknings Seminarium, som indeholder følgende Punkter, l. Eleverne bringes i Forslag af Amtmændene og antages af det Classenske Fideicommisses Direction. Da det er nødvendigt at have sunde, raske, opvakte og moralske skikke lige Menneskeer, saa kunne de Subjecter, som af Læreren, ved Seminarium befindes at være usædelige, eller formedelst Mangel paa Helbred, Legems Kræfter, Nemme eller Friid, efter Directionens Beslutning sendes tilbage fra Stiftelsen, 2. Jnden en Eleve antages, maae han have været til Confirmation, færdigen kunne læse, samt nogenledes skrive og regne - Ellers skal og ved Seminariet gives Eleverne Anviisning til videre Fremgang i Regning og Skrivning. 3. Nugre end 15 og ældre end 21 Aar antages ingen, som Eleve ved Seminariet. 4. Eleverne forblive ved Seminariet i 3 til 4 Aar. denne Tid nyde de frie Kost, Logis, Vadmel til Klæder og Underviisning. 5. Da Seminariets Formaal er at danne duelige og oplyste Agerbrugere i Bøndestanden, saa vil alt hvad Eleverne undervises i og Maaden hvorpaa de undervises, være aldeles indrettet efter Hensyn til denne Classe, dens Tarv Stilling og Hielpemidler. Man vil derfor ikke spilde deres Tid med at biebringe dem andre Kundskaber og Færdighede end saadanne, som engang i Tiden kunde vorde dem nyttige til deres egne Bøndergaarders Drivt, eller som Avlingsbestyrere af større Jordbrug. 6. Af Jorddyrkningens Hielpevidenskaber, Chemie, Physik, og Naturhistorie, bliver det fatteligste og anvendeligste forklaret i Forelæsninger. Af Chemie og Physik fremsættes Legemernes almindelige Egenskaber og deres indbyrdes Virkninger fornemmeligen med Hensyn til at bibringe Eleverne rigtige Begreber og de sædvanlige Naturbeqvemmeligheder og om de i det daglige Liv forefaldende Operationer. Under Naturhistorien vises af Mineralogien det anvende ligste angaaende Jordarter og deres Blanding.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1800-02-14
Af Botaniken læres foruden almindelig systematisk Kundskab og Vertriget, at kiende de vigtigste indenlandske Planter, samt de Fremmede som dyrkes hos os; ligeledes forklares Plantephysiologien.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1800-02-14
Af Dyrhistorien foretages foruden almindelig Physiologiisær Husdyrenes Naturhistorie, der anstilles annatomiske Demonstrationer, og de udvortes Kiendetegn forklares. 7. Jorddyrkningens Theorie, eller Resultatet af alt, hvad Chemie, Physik af Naturhistorie lærer om de bekonimiske Planters beste Produktions Maade, fremsættes. S. Ligesaa udvikles Grundsætningerne for et vel indrettet Jordbrug i det Hele, nemlig Markens Jnddeeling og de forskiellige Brugsmaader, som locale Beskaffenheder udfordre, 9. Eleverne ere at ansee som Seminariets Tienestefolk, og forretter alt forefaldende Arbeide efter Reglementer, der bestemme saavel Arbeidstimerne, som Elevernes Fordeling og Omskiftning ved de forskiellige Arbeider. 10. I det Praktiske faae Eleverne Leilighed at lære Dyrkeningsmaaden af alle bekonomiske Planter, saavel Kornarteer, Græsarteer, Foderplanter, og Haveverter, som Frugt og Skovtræer, ligesaa Behandlingsmaaden af forskiellige Jordarter paa Agerjord, Eng, Skov og Strand De vil tillige see Huusdyrenes beste Behandlingsmaade og blive bekiendte med de nyttigste Redskaber, lære at forfærdige de simpleste deraf og reparere dem. 11. Alle ved en Gaard forefaldende Arbeider, saasom Vand afledning, Groftegravning, Steengierders Sætning, Oprydning o. m. foretages aarlig, for at vise Eleverne den rigtige Fremgangsmaade. Paa det at Eleverne kunde lære at behandle deres Heste vel nuder Arbeidet, undervises de i at ride og kiøre. 12. Endskiønt Huusholdet er egentlig en Syssel for Qvindekiønnet vil man dog ved Seminariet ikke forsømme at giøre Eleverne bekiendt med de beste Methoder i adskillige dertil hørende Forretninger, saasom Brygning, Bagning, Malt giøren, Smør og Ostes Tillavning, Produkternes Opbevaring m.v. 13. Paa det at Eleverne, der egentlig oplæres til at blive duelige Bønder, kunde praktisk overbevises om alt, hvad de under deres Ophold ved Seminariet lære, vil være anvendelig for dem selv i Driften af deres tilkommende Bøndergaarde, adskilles et Stykke af Seminariets Mark af Størrelse som en almindelig Bondegaards Lod, og drives som en Bondegaard uden nogen Sammenhæng med Seminariets øvrige Operationer saaledes, som en oplyst Bonde kunne drive sin Gaard. 14. For at undersøge Elevernes Fremgang holdes aarlig en Exammen. Naar en Eleve forlader Seminariet, maae han underkaste sig en Dimissions=Exammen. Han erholder derved en Karakteer af meget duelig eller duelig, som meddeles ham i et Testimonium udstædt, af Læreren ved Seminariet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1800-02-14
Ved disse Exammer skrives Spørgsmaale paa Biletter, som den Examinerende udtrækker selv. 15. Eleverne skulle være Læreren hørige og lydige og han have samme Magt over dem, som en Hosbonde efter Lover tilkommer over sine Tienestetiende. og derhos anmodet mig til fornævnte Direction for det Classenske Fideicommis at indkomme med Forslag paa en Eleve, som efer det afg. Generalmajor Classens Testammente i denne Henseende tilfalder, af de mig anfortroede Amter i dette Seminarium kan blive indtaget, saa bliver saadant hermed offentlig bekiendtgjort, paa det at de Lysthavende og dertil qvalificerede Personer, kunne melde sig hos mig snarest muelig og inden den 1ste Mai førstkommende, og jeg derefter vær i Stand til at afgive det mig paalagte Forslag, paa den som jeg blant de Anmeldende maatte finde dueligst. Fyens Stifts= og Odense Amts=Contoir den 13 Febr. 1800. Gersdorff.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1800-02-14
Tiirsdagen den 18de Febr. førstkommende om Formiddagen Kl. 11, bliver udi afg. Thomas Sørensens Stervboes Gaard i Nørregade foretaget 2den og sidste Auction over den Stervboet. tilhørende en Ottendeel Part udi Galiasen Anna Johanne Kirstine kaldet, drægtig 19 Commercelæster, beliggende i Srige Fiord og føres af Skipper Andreas Peter Schmidt, alt paa de ved Auctionen nærmere bekiendtgiørende Conditioner. Odense den 11 Febr. 1800. L. M. Bendz.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1800-02-14
Fredagen den 21de Februar førstkommende om Eftermiddagen Kl. 2 Slet bliver foretaget offentlig Auction over og udi afg. Thomas Sørensens Stervboes Huus, beliggende i Vestergade under No. 229, der bestaaer af 6 Fag 2 Etager Muur og Bindingsværk til Gaden, med en Tilbygning til Gaarden af 4 Fag een Etage med Qvist, saaog et Baghuus i Gaarden paa 4 Fag Halvtag 2 Etager af Muur og Bindingsværk, samt et lidet Gaardsrum. Dette Huus, der er beliggende i en af Byens reelle Gader, er for faa Aar siden meget smukt istandsat og indrettet samt med nye Vinduer forsynet, og kan tiltrædes til Beboelse næstkommende Mikkelsdag. Odense den 13de Februar L. M. Bendz.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1800-02-14
Tilrsdagen den 25 Febr. førstkommende om Formiddagen Kl. 9 Slet bliver udi afg. Thomas Sørensens Stervboes Gaard i Nørregade under No. 453 ved offentlig Auction bortsolgt 150 Tdr. Malt, omtrent 300 Lpd. Høe, 50 til 60 Traver Rug= og Havrefoder og 20 Favne tør Bøgebrænde, nogle Tylter lange tørre Fielle, en gl. Arbeidsvogn og 2 Karethiul, samt endeel gl. Materialier af Fielle, Tømmer og Træstykker. Odense den 14 Febr. 1800. L. M. Bendz.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1800-02-14
Ved Understørrelse af Sal. Hr. Etatsraad Rejersens Rente fond, er her i Staden anlagt en Fabrike, hvori alle Slags Væverblade og Rether til alle Slags Fabrikata forfærdiges af Spanskrør, lige saa gode og for billigere Priis end samme kan faaes udenlands for. - Om nogen Fabrikantere eller andre skulle behøve af disse Redskaber, ville de behage portofrie at melde det til Matthias Køhlert, Oldermand for Væverlauget boende i St. Peders Stræde No. 151, eller Caspar Køhlert, boende i Dronningens Gade paa Christianshavn Nr. 210, og skulde noget forlanges som ei haves, kan samme og faa Dage blive færdig. Kiøbenhavn d. 11 Febr. 1800. M. Køhlert,
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1800-02-14
Et Fruemtimmer paa 23 Aar af honet Familie, som forstaaer adskillige Fruentimmer=Netheder, ønsker sig en Condition enten til 1ste Mai eller 1ste Novbr. d. A. hos et Herskab, helst her i Fyen, som Opvarter eller Barnepige ved sammes Børn, eller og som Syepige. Nærmere Anviisning gives fra Adressecomtoiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1800-02-14
Hvor got Hollandsk Kløverfrøe kan faaes tilkiøbs, erfares paa Adressecomtoiret, hvor Prøve deraf ligger til Eftersyn Hvem som dehøver got rødt Hollandsk Kløverfrøe og hvidt dito kan bekomme samme hos mig undertegnede i store og smaa Qvantiteter, enten i mit Logis i Odense hos Lars Nielsen Kroemand. ved Frue Kirke, eller og hos mig i Faaborg. Faaborg den 13de Februar 1800. Friderich Hansen, Post.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1800-02-14
Hvor en god Kiøbstæd=Veirmølle med en vel bygget Gaard og saa meget Jord, at der aarlig kan faaes 10 a 12 Tønder Korn, græsses og foeres 2 Heste og 4 Køer, kan faaes tilkiøbs, og om forlanges til Brug og Beboelse til førstkommende Mai, anvises Vissenberg Sogn af Falenkam.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1800-02-17
Frankerig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1800-02-17
Fra de Vestlige Departementer følger den ene ofsicielle Seiersdepesche paa den anden, hvori meldes at Chougnernes Hovedcheser Frotte Georges og Charles ere saa got som reent overvundne. Den hidsigste Fægtning stod den 25de Jan ved Grandchamp, og begyndte dermed at 1500 Chouanere borttoge en Korntransport, som blev eskorteret af 100 Republikanere. Af denne Eskorte undkom ikke meere end 30 Md., hvilke flygtede ind i et Slot og under Skriget: vi ville døe; men det skal koste me ger forsvarede sig i 5 Timer imod den talrige Fiende, og sik Jlden, som Chouanerne satte paa Slottet, hver Gang lykkelig slukket, indtil de endelig fik Suceurs. Chouanerne mistede denne Dag 400 Md. og 1000 Flinte, deres Anfører Georges er selv iblant de Saarede. Den Republikanske General Hatry, hvis Korps var 2200 Md. stærk, fik en Kugle igiennem Hatten, og hans Adjutants Uniforn var reent giennemboret. Brune melder at hans Tropper have tvunget et Engelsk Skib, som vilde sætte Tropper i Land i Quiberons Bugten, til at vende tilbage, endskiønt det havde været klogere, at lade det først lande. Alt dette uagtet holder man det dog for et vanskeligt Værk, at faae denne Chouankrig ganske tilende. bragt, hvorfor Buonaparte ogsaa har blottet Paris saa ledes for Tropper, at der kuns skal være en eneste Linie bataillon, noget Kavallerie og Konsulernes Garde tilbage i denne store Stad. Fra adskillige andre Departementer høres ogsaa om uroelige Bevægelser, som størstedelen tilskrives den Katholske Geistlighed, der ikke er fornøiet med at være selv tolereret, men ogsaa forlanger Re til, ikke at tolerere Andre. I de Pariser Fængsler sidde alt endeel fangne Chouanere, og vente deres Dødsdom.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1800-02-17
De to sidste Klasser Konskriberede i Belgien regner man, vil allene beløbe sig til mellem 15 og 18000 Md. Dersom Freden ikke kommer i Rigtighed bebudes dette Aars Feldttog fra alle Kanter som det blodigste i denne blodrige Krig. Rhinarmeen under Morean hedder det bliver 140,000 Md. J Schweiz skal Hvermand fra 18 til 50, Aar gribe til Vaaben, og (hvad endnu det vigtigste er) i Begyndelsen af Marts Maaned troer man, at den første Konsul Buonaparte, ledsaget af Krigsministeren Ber thi er og Generalerne Murat og Marmont, vil forlade Paris, og stille sig i Spidsen for Rhinarmeen, for personlig at modsætte sig E. H. Karls og Fyrst Jtalskons Angrebsplaner. Man bestemmer allerede Basel som det Sted, hvor han enten vil tage sit Hovedqvarteer, eller aabne Fredsunderhandlingerne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1800-02-17
Fra Konstantinopel haves baade over Vien og Paris Efterretning om at Storvizirens Plan til at falde ind i Egypten er reent strandet, hele Palæsting rømmet og den tyrkiske Armee saa got som ganske opløst. - Efter en anden Privat=Skrivelse fra Vien ventede man den med Længsel paa den tyrkiske Post, for at faae Stadfæstelse paa en Efterretning om en Seier over Franzoserne i Egypten, som den Tyrkiske Ambassadeur for vist siges at have faaet ved en Koureer fra Porten. Men i saa Fald behøvedes jo ingen Stadfæstelse. -
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1800-02-17
Blandede Efterretninger. Frankerig. Mellem de udverlede Fanger, som komme hiem fra Engelland, ere mange af hine Galei=Slaver, som i Aaret 1797 bleve brugte ved Hoches LandgangsForsøg. Da disse Stakler igien maae begynde deres gamle Slavelevnet, saa kan Friheden ikke være dem synderlig kierkommen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1800-02-17
Den vilde Dreng, som er fundet i Departementet Aaveyron, skal nu giøres tam i Paris.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1800-02-17
Borger Gronvelle lever nu i Paris for Videnskaberne. Erdirektorerne Barthelemp og Carnot have begge nydt en meget god Modtagelse af den første Konsul.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1800-02-17
Buonapartes Yttring om den 21de Januarii, med saa mange andre Jndfald erklæres af Poultier for Bede søster=Snak, som de Pariser Blade lægge ham i Munden. Værelserne i Thuillerierne vare ikke nær færdige, den 21de Jan.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1800-02-17
Man har ogsaa her grundet Frygt for, at et Skib, som alt i Septbr. afgik fra Egypten med General Duma- og mange franske Officerer er faldet i Engellændernes Hænder. Den over Jtalien sidstyttrede Formodning (S. 75) faaer derved saa meget mere Vighed.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1800-02-17
Dersom Statstyvene under Direktorial=Regieringen, blot bleve tvungne til at give Halvdelen af de stiaalne Penge tilbage, regner man, at der vilde indkomme 200 Millioner Livres.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1800-02-17
Uagtet man i Frankerig giver betydelige Skatte til Landeveienes Vedligeholdelse, forfalde disse dog Aar for Aar J Paris er i denne Tid skeet saa megen Ulykke ved gale Hunde, at det Lovgivende Korps har givet sin Garde befaling at nedskyde alle Hunde og Katte, som nærme sig dets Palads.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1800-02-17
En af Chougnernes Anførere har været Friseur i Rouen. Det hedder at Buonaparte vil give Brabandterne deres Kirker tilbage, for det unge Mandskab, han lader udskrive.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1800-02-17
Man paastaaer at Buonaparte har beqvemmet sig til, at giøre Engelland Fredstilbud den tredie Gang, og vil dertil betiene sig af Borger Ott, som nu er i London, - Denne fredelige Stemning har givet Anledning til følgende bemærkning i de politiske militaire Efterretninger, som udkomme i C. H. Karls Hovedqvarteer: "Dette sleedske Kompliment=Sprog er alt for tvungent, til at det ikke skulde være indgivet af Frygt, og vilde igien forsvinde tilligemed samme.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1800-02-17
J en Cirkulaire af Ministeren for det Jndre til de Departementer, der grændse til Vendeen, kalder han den nødtvungne Chouankrig en Krig, hvori man endog maae grue for Seiren.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1800-02-17
Paa Vandeville=Theatret i Paris har man i denne Tid opført et nyt Stykke Vilhelm eller den ubekiendte Reisende kaldet, som sigter til den ulykkelige Malesherbes, der i Rædselstiden maatte døe under Guillotinen, fordi han havde forsvaret Ludvig Til for Retten. Stykket forestiller en Seene af hans Privatliv da han sine yngre Aar gjorte smaae Reiser omkring i Provindser. ne, under Jnkognito af sit blotte Døbenavn Vilhelm; Saavel Valget, som det bifald Stykket har fundet kan i øvrigt tiene til Beviis for den nærværende Stemning i Paris.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1800-02-17
Da en Borger nylig yttrede en anden sin Forundring over, at en vis Mand heller vilde sidde i Statsraadet end i Senatet, siden et Sengtor=Embede dog varer paa Livstid, fik han følgende naive Svar; De mener altsaa ikke Konstitutionens men Mandens Livstid
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1800-02-17
I det Lovgivende Korps er forestaaet at hædre Wahingtons Minde med en Sørgetale af Præsidenten, men det blev opsat, indtil Regieringen har faaet officiel Efterretning om hans Død. Taleren (Felig Faulcon) hen. viste til de Følelser, denne store Mand havde indprentet alle de Franzoser, som i den Amerikanske Krig kiemvedunder ham, og den sieldne Ugennyttighed, han gav Prøver paa, ved frivillig at nedlægge den øverste Magt a.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1800-02-17
General Maadonald er ansat som Jnspektor over Jnfanteriet ved den Jtalienske Armee Leverandeuren Onvrard (S. 75) har nu fremstillet sig godvillig som Fange; men vælter Skylden for sin Uredelighed paa Andre. En af de første Soelieutenanter skal derved især være komprommitteret.