JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-11-13
Jtalien. Meget forskiellige ere de Sensationer, som Freden frembringer i dette Land. Medens f. Ex. de venetianske Demokrater ere fortvivlede over deres Lands Aftrædelse til Keiseren, glæder den største Deel af de Aristokratiskfindede sig over dette uventede Udfald. For nu at afværge, at de Sidstes Glæde ikke skal komme i Kollision med de Førstes Sorg, ere 8,000 Franzoser, under General Serrurier, indrykkede i Venedig, hvor de skulle staae som en Skillerumsvæg mellem begge Partierne, saa længe til de vorde afløste af de Keiserlige. - (J Frankerig mener man, at intet Partie egentlig har Aarsag til at klage, siden det, ifølge Fredsslutningen, staaer dem frit for, at udvandre med deres hele Formue til Frankrig, eller Cisalpinien, naar de ville, og følgelig stedse at blive Republikanere, og der paa den anden Side stedse forestaaer dem som, ville blive, en mildere Lod under keiserlig Regiering, end de have havt under det forrige forhadte Oligarkie. - Franzoserne trække sig nu ganske tilbage fra den østerrigske Grændse til det Majlandske, hvorfra de, som man troer, snart ville vende reent tilbage til Frankrig. Midlertid forgiette de ei, at lade sig betale Omkostningerne for Hiemreisen af deres gamle Venner, Cisalpinerne saavel som Venetianerne, da de i Kontrihutioner, Reqvisitioner a. endnu tage alt det med, som kuns i denne Hast lader sig inddrive Af Brescia (som dog nu er cisalpinsk) skulle de have forlangt 2 Millioner Livres, og ligsaa meget af Mantua. Desuden maatte det cisalpinske Direktorium med 3 Millioner Livres afkiøbe General Buonaparte de Keiserlige Privatgodser i det med den nye Republik forenede Hertugdom Mantna, og lader nu, til denne og andre store Omkostningers Bestridelse, for 5 Millioner Maltheser=Godser udspille i et Lotterie af 35,000 Actier, hver til 100 Livres. Fremdeles " maae de Geistlige rykke ud med deels en Fierdedeel, deels en Femtedeel af deres aarlige Jndkomster, alle Kiøbmænd, Bankerere, Forpagtere a. med 3 Procent af deres Næring og alle Kapitalister med 6 Procent af deres Renter. -
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-11-13
For den hellige Fader kom Freden ogsaa endnu netor til rette Tid, for at hielpe ham ud af den Knibe, som den franske Gesandt i Rom (Buonaparte den Pagre) havde sat ham i, ved at forelægge ham tree Punkter. De første to, som vare stilede paa den apostoliske Pung, maatte Hs. Hellighed, formedelst sammes Slavhed, lade blive ubesvarede; men den tredie, der angik en cisalpinsk Gesandts Antagelse, fandt saa meget mindre Vanskelighed, som den stakkels Pave i sin nærværende Forfatning ikke vilde vægre sig ved at antage en Afsendt fra Beelzebub selv, naar han havde Buonapartes Kreditiv at fremvise. - Nu forsikre Somme paa nye, at Genua skal forenes med den cisalpinske Republik, Andre derimod ville (ikke uden al Sandsynlighed) ligefrem indlemme den i Frankerig selv. Ved den saa nylig fuldendte genuesiske Konstitution ere imidlertid - ligesom i Frankerig ved det nye Dekret - alle Exadelige og Præster udelukte fra de offentlige Embeder paa 9 Aar. Ogsaa den lille Republik Lucca synes at trues med en Revolution. I et af Senatets nyeste Forsamlinger bleve flere af dets Lemmer forsagede fra deres Pladser. Et stærk Partie erklærer den nærværende Regiering for uretmæssig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-11-13
De unge Rigmænd, hvilke i det venetianske skulde eqvipere sig som Kavallerister og følge Buonaparte i Krigen, have nu, da man ikke behøver dem meer, faaet deres Afskeed. J Cicalpinien derimod ordner man dem i Husar=Kompagnier, hvert paa 60 Mand.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-11-13
Jndtægterne i Frankerig komme nu lystig ind. I den sidste Dekade (en Tid af 10 Dage) have de offentlige Jndkomster i Paris allene udgjort 15 Millioner. I Loewen er det ældgamle og - fordum - berømte Universitæt ophævet den 28de October og de fanatiske Professorer skilte ved Haandværket. Flere gienstridige Præster ere paa nye arretteerte, og deporteres nu til Tydskland.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-11-13
Tydskland. Jntermediair=(Revolutions=) Kommissionen i Bouvorder ophævet og Alting bragt tilbage paa den gamle Fod. Ligeledes er i Zweybrücken den 29de October, den hidtil værende franske Bestyrelse afskaffet og Hertugens Regiering igien indsat. Heraf tage Mange Anledning til at paastaae, at den venstre Rhinbredde, vil blive ved Tydskland; hvorimod dog Andre høit og dyrt forsikre, at den skal indlemmes Frankerig. Tiden og Rigsfredskongressen vil ogsaa løse denne Knude; imidlertid seer det nu i dette Land næsten ligesaa underligt og uforklarligt ud, som førend den 17de October i Jtalien.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-11-13
Besynderligt er det, at Østerrigerne endnu fortsætte Fæstningsarbeidet ved Ulm med den største Virksomhed, og at virkelig Keiserlige Tropper fra den italienske Armee skulle være paa Marschen til Rhinarmeens Forstærkning. Lige saa besynderligt er det fornyede Rygte om en stor Forandring, som skal foregaae med Bayern, om Gotgiørelser, som skulle gives derfor paa den venstre Rhinbredde, a. a. - Saa meget er altid vist, at der endnu forestaaer Riget mangen Forandring, førend det ved Freden som skal sluttes i Rastadt faaer den saa længe savnede Rolighed.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-11-13
I Vien udregner man, at Fredsratisikationen kunde være der den 6te eller 7de d. fra Paris, ifald Direktoriet, hvorpaa man ikke tvivler - og som virkelig skeete - strax er skredet dertil. General=Feldttøimesteren, Fyrst de Ligne, skal være bestemt til Keiserlig Gesandt i Paris. - Grev Lehrbach skal ledsage Grev Metternich til Rastadt. Ungarerne have forlangt det venetianske DalmationsJndlemmelse med deres Land, men Keiseren afslog det, forikke at torde giøre Dalmatterne deelagtige udi alle de Ret- tigheder, som hine nyde. i Holland. Her skal hverken sværges Statholderskabet Had eller høitideligholdes republikanske Feste, fordi det første er til ingen Nytte, det sidste meere passer sig til Franzosernes fyrige Karakteer end til det hollandske Flegma. - Der indkomme paa nye mange Bønskrivter om alvorlig Ophævelse af udenlandske (især engelske) Produkters Jndførsel, og med det første skal raadslaaes derover.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-11-13
Sverrig. Den 31te f. M. om Aftenen blev Hs. svenske Majestæt, Formæling høitideligholdt med al murlig Pomp. Den 1ste d., som Kongens Fødselsdag, antog Deres Majestæter alle Stænders Lykønskninger. Den 2den var Stokholm illumineret. Blandede Efterretninger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-11-13
Den døde Folkerepræsentant Legendre skrev i disse Dage selv til Oldingraadet, at han nu befinder sig bedre. Han var - kuns i Aviserne død!
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-11-13
Borgerinden Lepellerier, en Datter af den den 20de Januarii 1793 af Livgardisten Paris myrdede Repræsentant af dette Navn, ægter nu den unge Hollænder de Witt, som nedstammer fra den af det Statholderske Partie i forrige Aarhundrede myrdede hollandske Patriot og Raadspensignair (Statsminister) de Witt. Da hun efter at Lepelletievar myrdet blev adopteret af Konventen som Datter, saa har hun nu anholdt hos 500 Raadet, som Republikens Datter, om et Udstyr, hvilket ogsaa skal gives hende.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-11-13
Den nylig meldte store Jldebrand i Venedig skal, som det nu hedder, være kommen ved en Tobaksrygers Uforsigtighed, og nu bleven dæmpet saa nogenledes uden alt for stor Skade.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-11-13
I Kønigsberg kom den 27de October, om Eftermiddagen Kl. 3, Jld løs i Skuespilhuset ved et ganske ubekiendt Tilfælde, hvorved det, med endnu 3 andre Huse, blev lagt i Aske. Skuespillerne have nu ladet trykke en Bøn til Publikum, hvori de gotgiøre deres grundede Krav paa det virksomme Understøttelse. Da Fredsbudskabet kom i 500 Raader, var samme just sysselsat med en ubehagelig Sag. En Rentenerer forlangte at anthoriseres til, at betale sine Kreditorer med de samme Obligationer, som han selv skulde antage istedenfor Betaling af Republiken. Saa billig denne Begjæring, var i Hensigt til hans Forhold, saa fandt man dog, at derved atter vilde opkomme en Papirpenge med tvungen Kours. Man stred nu med hinanden over Tab for Staten og Uretfærdighed imod Privatversoner, da pludselig Jubelraabet. Fred, gienlød, og Striden strax tog en Ende.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-11-13
Emigranterne blive nu atter dosinviis ihielskudte i Frankerig og Jtalien, og i Tydskland, Schweiz a. forjagede fra Sted til Sted, og ingenvegne taalt. Hvor skulle de Ulykkelige nu hen? – Til Rusland og Nordamerika, hvor man trænger til Kolonister, og vist vilde optage dem med aabne Arme. Dog rigtig nok maatte de ikke komme til at sulte ihiel paa den lange Vei derhen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-11-13
Hs. Preussiske Majestæt truer i et Publikandum de Pohlakker, som maatte ville udvandre af hans Stater med deres Formues Konfiskation uden Skaansel, og efter Omstændighederne med Livs= og Legemstraf.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-11-13
Borger Poultier nævner i sin Avis fortrinlig 2 tydske Lande, som torde komme til at betale Gildet ved Rigsfreden. Det vil snart vise sig, om han var en god eller falsk Profet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-11-13
Den bekiendte Luftskipper Blanchard er kommen til bage fra Nordamerika til Frankerig, og roser sig af at have i 45 Luftreiser opfunden Hemmeligheden af Ballonens Direktion.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-11-13
Den Faldskierm, hvormed Borger Garnerin gjorte det første Forsøg til at nedlade sig fra en Høide af 200 Favne (see No. 89) er udtænkt af ham i sit 3aarige Krigsfangen, skab i Ungarn. Den er dannet som en Paraplye, anbragt mellem Ballonen og Baaden, og udbreder sig i det Øieblik, da Fysikeren skiærer Baaden løs fra Ballonen. Man bemærker nu i Paris, at Buonaparte i sin hele Kommando ikke har lidt et eneste Nederlag; fremdeles, at den unge Helt, som man kan see af Underskrivten, har ved Fredsunderhandlingerne staaet allene imod 4.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-11-13
J Temersvar i Ungarn har man Natten til den 20de Oktober sporet et stærk Jordskiælv, hvilket rystede Bygningerne saaledes, at Vinduerne sprang op Man er endnu i Bekymring for den i sidste Søeslag saarede Kontreadmiral Bloys de Treslongs Liv.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-11-13
De tydske Aviser give nu Off= og Defensiv=Allianztraktaten mellem Frankerig og Kongen af Sardinien i sin hele vidtløftige Udstrækning. Den blev undertegnet, da strax derpaa Fredspræliminarierne undertegnedes i Leoben, og blev altsaa uden Fuldbyrdelse og uden Hensigt. Og nu blev den tilsidst ratificeret af Oldingraadet den 25 Oktober, og den 26de indtraf Fredsefterretningen. Lykkeligviis bliver den altsaa nu igien uden Hensigt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-11-13
Jkke langt fra Hermannstadt i Siebenbargen har en Hyrdedreng fundet en Skat, som er saa betydelig, at naar den deles i de tree Dele, som tilfalde Finderen, Grundeieren og Landsøvrigheden, faaer hver Deel 38,000 Gylden (omtrent 27,000 Rdlr.)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-11-13
Freden mellem Portugal og Frankerig skal nu, efter Alles Formening, være sluttet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-11-13
Tripolis har brudt Freden med Sverrig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-11-13
Jndenlandske Efterretninger. En engelsk Orlogs=Fregat har atter konvoyeret 100 Skibe, fra Sundet ved Helsingøer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-11-13
Ifølge en Skrivelse fra Bergen er den 14de f. M. en lille engelsk Eskadre gaaet derfra i Søen. Den samme Dag ankom den franske Fregat, la Republicaine paa 38 Kanoner, ført af Kapit. Boseqve, dertil med 4 engelske Priser, som allerede ere i Havnen; 6 Priser af samme Fregat blev endnu ventet og 3 vare sunkne. Alle disse Priser har den gjort i en Tid af 7 Dage. -
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-11-13
Fra London haves under 31te October den Beretning, at Kapit. Anders Birck, førende Skibet Freden, Rehdere de Herr. Duntzfeldt & Komp. i Kiøbenhavn, er kommen i Land med 6 Mand fra sit Skib, der kom fra Vestindien med en Ladning Sukker og Rum og der var ved Øen forliist.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-11-13
Til Petersborg er i Sommer ankommen 10 danske Skibe, og udgaaet 94.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-11-13
Skibet Bellona, ført af Kapitain Hellesen, er for partikulair Regning afgaaet til Ostindien.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-11-13
Det ostindiske Kompagnies=Skib, som føres af Kapitain Winther, skal disse Dage afgaae til China; ligeledes det som føres af Kapitain Tranberg til Ostindien.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-11-13
Et i Havnen ved Fæstningen Christiansøe beliggende svenske Skib som var ladet med ulæsket Kalk, kom sammesteds i Brand og satte Fæstningen nogle Timer i den yderste Fare for, ligeledes at blive et Rov for Luerne; hvilken Ulykke dog til rette Tid endnu blev afvendt ved at sænke Skibet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-11-13
Fregatten Thetis er i Søen bleven saa læk, at den har maattet tye ind til Flekkerøe i Norge; der tales om, at et andet Skib strax skal udrustes, paa det at Deyens af Algier aarlige Presenteer, kunne komme til den bestemte Tid.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-11-13
Fregatten Naaden, som var indløben til Livorno, har kun opholdt sig der nogle Dage, og er derpaa afseilet til Maltha- Fra dens Ophold ved Carthagena beretter man følgende Omstændighed: "Da den ankom sammesteds befandtes, at en Deel danske Skibe laae der i Havnen, som af franske Korsarer vare opbragte uden skiellig Aarsag, og at det franske Flag varede over det danske paa disse. Kapit. Steen bille begiærede strax Fyldestgiørelse af den spanske Gouverneur, men bekom et utilfredsstillende Svar. Da han derpaa udlod sig med, at han ikke taalede at see det danske Flag vaje under det franske, fornam han paa en der liggende spansk Fregat en usædvanlig Giæring; han tog ombord paa samme og fandt alting saa nær færdig til Slag, at endog Lunterne laae i fuld Brand paa Raperterne, nu spurgte han hvad det skulde betyde, at man saa ødslede med Lunterne og fik til Svar, at saaledes pleiede man at gjøre Folk deres Tobakspibers Antændning beqvem." -
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-11-13
Da en Sluse i den Slesvig=Holsteenske Kanal skal under Reparation, saa ophører Skibsfarten igiennem samme fra den 12 December førstkommende indtil Foraarets Begyndelse. Postagten, som skulde gaae til Jsland, er kommen ind til Mandal, uden at kunne opnaae sin Bestemmelse. Generalfiskal en skal i Dag begynde at tiltale M. C. Bruun, saavel for den aristokratiske Katekismus, som for Tria junctain und Proprietair Beck har solgt Fiellebroe Gods med tilhørende mindre Gaarde, Skovsgaarde og Nybøllegaard, til Kammerherre Baron Hardenberg=Reventlov for 210,000 Rd.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-11-13
Tvende Engelsmænd reed i forrige Uge Veddeløb, paa Kiøbenhavns Fælled om en Kapital - efter Rygtet - paa 2000 Rd. Skuespiller Bech ved Kiøbenhavns Theater er pludselig døde Auditeur Bøeck, Udgiveren af politisk og fysisk Magasin, er for Tiltalen frigiven, under det Foregivende, at Albertsen, som druknede i Foraaret, var Forfatteren.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-11-13
Viborg Bogtrykkeries Bestyrelse er nu overdraget Hr. A. S. Just, bekiendt ved fine udgivne Poesier. Han har strax for andret Samleren til et politisk Blad, agter ogsaa fra Nygaar af at udgive et Qvartalskrivt under Navn af Frugtkurven.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-11-13
Mandagen den 8de de endtes Klasselotteriets 5te Trækning. Hendes Keiserlige Majestæt, den nu værende Keiserinde af Rusland, har ladet Hr. Justitsraad Høyer, som opholder sig i Petersborg, tilstille en meget prægtig Diamant=Ring.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-11-13
Avertissements. Sorsdagen den 16 Novbr. gives det første Bal i Klubben i L. Olsens Gaard.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-11-13
Da der formedelst voldsomt Tyverie afvigte Onsdag Aften den 25 Octbr. imellem 7 og 8 er bortstiaalet et fladt fransk Sølv=Lomme=Uhr, hvorpaa findes Uhrmagerens Navn saavel paa Skiven som paa Værket, nemlig: Berthoud a Paris, saa ombedes alle og enhver, hvo som dette Uhr maatte forekomme. samme at anholde, og mig derom give Efterretning, da det er er mig saa meget og Skaden at giøre, som om at opdage denne Erichsen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-11-13
En meget smuk og for en honet Familie vel indrettet Gaard nederdrægtige Tyv. Faaborg den 11 Novbr. 1797. med Lyst= og Kiøkkenhauge samt anseelige Over= og Underskov og hvortil er circa 1000 Tdr. Pløielland og aarlig Høeavl af omtrent 180 Læs m.v. Herligheder som er af importance, kan underhaanden faaes tilkjøbs hos Kammerraad Holm i Odense, som har i Commission at sælge denne Gaard, der ikkuns er beliggende en og en halv Miil fra Odense i en behagelig Egn.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-11-13
En Jern=Underplade til en Kølle=Kakkelovn er afvigte TorsEn paa tabt paa Veien imellem Odense og Fraugde. Finderen vilde imod en billig Douceur henvende sig til Eieren Hr. Ibsen, i Fraugde.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-11-13
Tidst afvigte 3 Novbr. er fra sin Arrest her i Stadens RaadShuus undvigt, en der for Tyverie indsat Arrestant, navne lig Peder Andersen, af Roeslev al 16 Aar. Han var ved Undvigelsen iklædt en brunagtig Trøye med blaa uldne Ærmer, lange Lærredsbuxer, Støvler og en graae Hue med blaat Flos. Hvem som maatte antreffe denne undvigte, ombedes at anholde ham og mig derom underrette, da han strax skal blive afhentet og de paa har foraarsagede Omkostninger erstattet. Faaborg den 10 Novbr. 1797. Deblau.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-11-13
Tormedelst Forandring af Boepæl, agter Præste=Enken Ma 2 dame Jensenius udi hendes iboende Gaard Nr. 447 paa Norregade i Odense. Onsdagen den 15 d. M. ved offentlig Auction at bortsælge en Deel Meubler, bestaaende af Sengeklæder, et Canope, Stole, Borde, Speile, et Stueuhr, nogle Vinduersgardiner og en Deel Kiøkken=Tøi m. m. De Lysthavende vilde behage fornævnte Dag at møde udi bemeldte Gaard om Formiddagen Kl. 9 Slet, hvor Auctions=Conditioner skal blive dem bekiendtgjorte. Odense den 9 Novbr. 1797. L. Ancher. Til 1ste Maidag næstkommende anvises en Gartner=Plads for en ugift Person, som forstaaer hvad han bør, naar Vedkommende henvende sig til Scheelenborg, Jnsdagen den 15de November bliver paa det danske National=Theater i Odense opført: Jægerne, Skuespil i 5 Acter af Jffland, og tilfalder Jndkomsterne for denne Forestilling Skuespilleren Hr. Olsen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-11-13
Enhver af mine Velyndere, som ved denne Forestilling vil bære mig med Deres Nærværelse, vilde behageligst lade billetterne afhente i mit Logis hos Hr. Kantor Hrimeran Forestillingsdagen fra Kl. 9 Formiddag til 4 om Eftermiddagen, og derefter ved Indgangen, som aabnes Kl. 5. Forestillingen begynder Kl. 6 præcise. Niels Olsen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-11-13
Rettelser: J nogle Aftryk af Avisen Nr. 89, 7 Spalte, 38 Linistaaer, Schlühlmester, isteden for Schichtmester.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-11-15
Kronologisk Tabe, over de vigtigste Begivenheder, som have Hensyn paa den 6, aarige franske Krig. (No. 28. Fortsættelse.) Julii 1794. H. Frankernes (Sambre= og Maast=Armeen, Hoved General Jourdan) Angreb paa den allieerte Hoved Armees hele Stilling fra Namür til hen imod Brussel, denne bliver overalt trængt tilbage og trækker sig 9. gjennem og omkring Løwen tilbage til Tirlemont. - Den fransk Nord=Armees hele Forening med Sambre= og Maas=Armeen i Ath, og deres samtidige Jndrykkelse i Brussel, hvor betydelige Magasiner, og Munition giøres til Bytte. - Frankernes Kiempe Plan, at afskiære de af Østerrigerne erobrede fire Fæstninger Conds, Valenciennes, Quesnoi og Landrecies, er nu udført. 20. Vest Pyrenæer=Armeen, under General Monceperabrer Emigrant=Leiren ved Berdariz, i de saa kalde te Aldudes. 22. Rhin=Armeen (Michand, Hoved=General ) angriber den venstre Fløi og Middelpunkten af den østerrigske preussiske og Rigs=Armeen ved Rhinen, ved Edighofen, Tripstadt og Neustadt. Fægtningerne vedvare den. 13 Frankerne erobre Posterne ved Freibach, Freimers 14 helm og Biergene Platsberg og Saukopf, tage 15. Defilkerne ved Hochspeier bort og trække ind i Speier og Neustadt. De Allieerte tabe 2400 Md. i Dræbte, lige saa mange i Fanger og 15 Kanoner. 15 Frankernes Nord=Armee slaaer Hollænderne tilbage og trækker ind i Mecheln, hvorhen Pichegru forlægger sit Hovedqvarteer fra Brussel, medens Sambre= og Maas=Armeen (Divisions=General Kleber), efter en Fægtning imod Østerrigerne, besætter Loven.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-11-15
16. Østerrigernes ved Overrhinen Tilbagevigelse over paa denne Strøms høire Bredde og Preussernes henimod Maynz. Frankerne besætte igien Kaserslautern og giøre sammesteds en betydelig Forraad Munition til Bytte. Namürs Jndtagelse (ved Sambre= og MaasArmeen, Jourdan Hoved General, Hatry Kommandant), Frankerne erobre 51 Kanoner og giøre 400 Fanger. 17. Landrecies overgiver sig til Franzoserne (Sambre og Maas=Armeen, Divisions=General Scherer) med 1500 Md. Besætning og 117 Kanoner, 6 Dage efter Løbegravenes Aaabning, og førend der endnu var skeet eet Kanonskud paa den. Garnisonen bliver gjort til Krigsfanger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-11-15
- Den østerrigske Hoved=Armee under Koburg ophæver sin Leir ved Tirlemont og trækker sig til Sletten ved Nerminde. Hovedqvarteer: Landen. 18. Nieuport, med 2000 Mr. Besætning og 60 Kanoner, overgiver sig efter 5 Dages Bombardement med Kapitulation til Frankerne (Nord=Armeen). Garnisonen bliver Krigsfanger. (Fortsættelsen følger.)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-11-15
Adskilligt. I Udtog af de engelske Oppositionsblade Nr. 16, læses følgende Tildragelse: Iblant de mange overordentlige Exempler man har paa et alt bestyrende Forsyns Virkning til Menneskets Redning, naar ethvert Glimt af Haab synes udslukt, hører ogsaa følgende Beretning om Kapt. Noddings Skiebne, som førte Skibet Providence, der i forrige Maaned blev saaledes beskadiget i en stærk Storm, at hele Mandskabet, Kapitainen og en Mand undtagen, forlod Skibet i deres store Baad, og kom ombord paa Skibet Milness. I den Forvirring hvori de alle hastede fra Skibet, havde de glemt deres Kammerat ombord, som af Træthed og Udmattelse var falden i Søvn. Hvad Kapitainen angik, da afslog han reent ud at forlade Skibet. Da Søen løb meget høi, torde de ikke vove sig tilbage for at hente deres Kammerat, men saae sig nødt til at overlade ham og Kapitainen til deres slette Skiebne, Efterat disse tvende Menneskeer havde udstaaet næsten utrolige Besværligheder, bleve de endeligen seete af en fransk Fiskerbaad, som heller ikke torde vove sig ombord, da Søen gik meget høi, men dog kom saa nær Skibet, at de kunde kaste et Toug ombord, som de fik fat paa. Kapitain Noddingspaastod, at Matrosen skulde først kaste sig ud. Dette skeete, og efterat have bundet Touget og sit Liv, blev han lykkelig draget igiennem Bølgerne ombord i Baaden, uden at faae den mindste Skade. Nu blev Touget igien kastet ud for Kapit. Noddings, men ulykkeligviis havde han ikke gjort Knuden stærk nok, den gik op, og han sank. Da han ikke kom op igien, bad Matrosen de franske Fiskere, at de vilde søge med Baadshagen, og da denne lykkeligviis fik fat i hans Klæder, fik man han slæbt i Jollen. Men da intet Livstegn fandtes hos ham og han kom i Baaden, vilde Franskmændene kaste ham overbord, men den ærlige Matros bad veemodigen, at man dog først vilde sætte nogle Forsøg paa at bringe ham til Liv. Efterat de havde gjort adskillige Forsøg til ingen Nytte, vilde de igien kaste ham i Søen; men den troe Matroses ivrige Bønner formaaede saa meget, at Fiskerne tillade Legemet at blive liggende i Baaden paa en Kiste til næste Dags Morgen, og dersom der da intet Livstegn fandtes, vilde han samtykke i at kaste ham overbord.