JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1841-08-13
Efterretningen om, at Mairen og Municipalitets=Adjuncterne i Toulouse skulle være arresterede, har endnu ikke stadfæstet sig; derimod erfarer man, at der er anlagt Sag mod Redacteurerne af Journalerne Utilitaire, hvis UdgiverArzacer, Emancipation, og, spiel og at flere Arrestationer have fundet Sted. Tillige har den overordentlige Regjeringscommissair anordnet Nationalgadens Afvæbnin- og opfordret enhver Borger, der har tjent under Nationalgarden, til, under Straf i Overeensstemmelse med Loven, inden 6 Dage at aflevere sine Vaaben paa Mairiet. Denne sidste Forholdsregel er vistnok lovbegrundet, efterat National. gardens Oplysning er gaaet forud, Regjeringen er fuldkommen beføiet dertil; men en saadan Forholdsregel maa synet upolitisk, fordi den er et Beviis paa den største Mistillid til Nationalgaden og dennes Misfornøielse derved kan tiltage endnu mere. Fuldkommen Rolighed hersker vel, men Gjæringen er ligesaa stor, som Embedsmændenes Frygt. Allerede har et Medlem af det constituerede Municipalitet, Larrigadiere, forlangt sin Afsked, og Rygtet vil vide, at den nye Maire, Baron Lejenne, har fulgt hans Exempel, 2000 Mand med skarpe Patroner besætte daglig Vagten ved Præfecturet. - Arbeiderne paa Flaaden paaskyndes saavel i Toulon, som i Cherbourg med største Virksomhed. - En stor Deel Manufacturister og flere Eiere af Kulminer skulle have indleveret til Handelsministeren en Memorial, i hvilken de kraftiat protestere mod den projecterede Toldforbindelse mellem Frankrig og Belgien.
Aalborg Stiftstidende, 1841-08-13
De spanske Deputeredes Kammer har befuldmægtiget Regjeringen til at afslutte et Laan paa 60 Millioner Realer. Som Garanti for dette Laan ere Salt- og Stempelpapirs=Afgifterne anviste, de første til Beløb 11 Mill., de sidste 4 Mill. Senatets Jndvilligelse synes ikke tvivlsom. - En Felukke af Kystvagten har udenfor de dens Bevogt ning tildeelte Grændser optaget det engelske Skib Ricardosom var ladet med Contrabande, og bragt det til Kysten af Malaga, hvor Mandskabet og Passagererne, ialt 19 Personer, bleve satte i Land og uden Hjælpemidler overladte til deres Skjæbne. Skibet selv, hvis Ladning bestod af Bomuldstøier og Tobak, havde derpaa taget Retningen til Carthagena. Breve fra Malaga af 20de f. M. berette, at det engelske Krigsdampskib Jzard havde viist sig i denne Havn, for at reclamere Skibet Ricardo, og at det paa Svaret, at hiint Skib ikke var indløbet dertil, igjen løb udi østlig Retning. Den 22de indtraf samme Dampskib i Carthagena, for at forlange det opbragte Skibs Udlevering, men Gouverneuren nægtede det, fordi Skibet havde fort Contrebande. "Jzard gik strax igjen til Søes med den Erklæring, at det saavel vilde bemægtige sig Felukken Robinson" som en anden, O'Donnelle, og lade Mandskabet paa begge springe over Klingen. - Det engelske Gesandtskab skal i denne Anledning have indleveret en meget energisk Reclamation, i hvilken det forlanges, at Mandskabet paa Robinson, som havde taget Ricardok, skudle udleveres, for at straffes som Sørøvere og døde for deres Forseelse i Gibraltar.
Aalborg Stiftstidende, 1841-08-13
Den helgiske Udenrigsminister, Grev de Mulengere er udtraadt af Ministeriet. Finantsministeren, Grev deBrien, er bleven Undenrigsminister, Bankdirecteur SmitsFinantsminister og Hr. de Swert ad interim Directeur, for Belgiens Bank.
Aalborg Stiftstidende, 1841-08-13
Hollands Finantser komme i bedre Stand ved Ministerens Omhyggelighed og Sparsommelighed. Han vil ikke contrahere noget nyt Laan, naar ikke en absolut Nødvendighed tvinger ham dertil; for Øieblikket vil han ikke engang gjøre Brug af den ham meddeelte Fuldmagt. - Resultatet af Valgene til Generalstaterne er fuldkommen bekjendt; de fleste ere constitutionelle. Saaledes som Thorvaldsen paa sin Reise til Jtalien er bleven hædret i Würtemberg. er vel neppe nogen Kunstner til nogen Tid bleven det. Da han ankom til Stuttgard, kappedes Ovrighederne og Stadens Fornemme med Kunstnerne og Kunstvennerne om at besøge Oldingen og ære ham for sit i vort Aarhundrede aldrig opnaaede Mesterskab i den dannende Kunst. Trende Aftener i Rad holdtes Serenader udenfor Gjæstgivergaarden, hvor han logerede, og Folket ventede med Utaalmodighed efter at see den feirede Mand. Kongen lod anrette et stort Middagsmaaltid til hans Ære i Coursalen foruden andre Fester hver Dag. En stor Subscriptionsfest fandt ogsaa Sted paa Slottet Silberburg, hvor Schillers Jest høitideligholdes hvert Aar, og Oldingen modtoges der af unge Piger, som bekrandsede ham med Blomster. Om Natten ledsagedes han tilbage til Staden med et Fakkeltog.
Aalborg Stiftstidende, 1841-08-13
Den svenske Lieutenant Fahnehjelm har, ved Hjælaf sit Dykkerapparat, ved Calmar paa Havets Bund fundet en Mængde Kanoner, hvis Værdi anslaaes til 50,000 Rigsdaler.
Aalborg Stiftstidende, 1841-08-13
Den ærværdige Lind i Canton Freiburg, der blev plantet strax efter Slaget ved Murten, og som i 365 Aar. har været Vidne til saa mange, snart frydiulde snart alvorlige Begivenheder, er ogsaa bleven et Offer for Uveiret, den 18de Juli, hvorved det gamle Kæmpetræ revnede midt igjennem. Ogsaa den berømte Luthers=Bog (der betegnede det Sted, hvor Dr. Martin Luther den 4de Mai 1521, da han fra Rigsdagen i Worms vilde vende tilbage til Wittenberg, blev anholdt af 5 formummede Ryttere og bragt til Warburg) er omstyrtet af Orcanstormen den 18de Julii Stammen var rigtignok huul, men dens friske Grene bredte sig endnu vidt ud og ydede mangen en træt Vandrer Beskyttelse imod de hede Solstraaler. Den 17de Julii blev dette ærværdige Træ ført til Steinbach, for at opbevares i derværende Kirke; hvilket skeete med en vis religiens Høitide, lighed, hvorved ogsaa Luthers Slægtninge fra Landsbyen, Mohra vare tilstede. Pladsen, hvor Bøgen stod, betegnes nu ved en hensat Bænk, omplantet med unge Træer.
Aalborg Stiftstidende, 1841-08-13
Fædrelandet. Kjøbenhavn, den 9de August. Under 23de Juli. har Hs. Majestæt allern, bifaldet, at en Sum af 300 Rbd. aarlig, som Directionen for det Classenske Fideicommis fra 1ste Januar d. A. indtil videre vil bidrage til at udvide den polvtechniske Læreanstalts Virksomhed, anvendes saaledes at 100 Rbd. henlægges til Læreanstaltens technologiske Samling, og de øvrige 200 Rbd. indtil videre anvendes til at lønne en Repetent i Mathematiken, hvilken antages af Læreanstaltens Bestyrelse paa to Aar af Gangen.
Aalborg Stiftstidende, 1841-08-13
Det engelske Jernbaneselskab, der interesserer sig for Anlæggelsen af en Bane fra Kiel til Glückstadt, skal nu have ifinde at gaae ind paa de stedfindende Vilkaar, saa at den nu er større Udsigt til, at en saadan Bane vil blive iværksat end den projecterede til Altona. For Englands Handel med Landene ved Østersøen og det ostlige Tydskland, vilde den kieler gjuckstadtske Bane vistnok være af stor Jnteresse, da Tolden ved Stade derved blev undgaaet, hvilket imidlertid ogsaa vil kunne bevirkes ved den paatænkte slesKbhvnsp.) vigske Bane.
Aalborg Stiftstidende, 1841-08-13
- Af Ochlenschlagers Muse kan efter Forlydende snart ventes en stor nye Tragoedie, hvis Helt er CorfitUlfeldt, og hvilket Digterværk, efter deres Dom, som allerede have havt den Fornøielse at høre det forelæse, skal henhøre til denne Digters fortrinligste Arbeider. (Kbhp., Det første større Arbeide, vi kunne vente af Hr. Andersen, bliver uden Tvivl et stort dramatisk Digt, som dog ikke er bestemt til Opførselse, og som i en Coclus af fem Tragordier vil behandle fem af de meest fremtagende Perioder, i den europæiske Menneske=Udviklings Historie. Denne Cyelus, der vil snoe sig om Ahasverus=Mythen, og derfor ogsaa faae Hovedtitelen deraf, vil i den første Tragoedie behandler Jødedommet ved Jerusalems Ødelæggelse; i den anden Hedendommets Undergang; den tredie Tragoedie spiller i Korstogenes Tid; den femte tilhører vor Tidsalder, og har er Forspil fra Ludvig den Fjortendes Dage. Hr. Andersen, der i dette Arbeide vil give et billede af Mennesket og Menneskeheden i dens Vildfarelse og i dens Stræben, og saaledes fuldstændigt aabenbare sin poetiske Verdens=Anskuelse vil i dette Digt Sandsynligviis betegne sin egen Plads i Tiden og i Litteraturen, og give den aandeligt Seende en Forklaring baade over hvad han har virket og vil virke. (Dag.)¬
Aalborg Stiftstidende, 1841-08-13
J Corfaren læses blandt Charrivari=Artikler følgende: Figaro, sukker efter 4de saa velgiørende Maadeholdsforeninger. Men, bedste Figaro, De har jo allerede selv etableret en saadan, der tæller 1500 Medlemmer, som Alle have renonceret paa al mulig Spiritus. - Hvor dog det blotte Navn er et Tegn paa Patriotisme! Jetsmark Sogn i Nørrejylland har til Mindestøtten for Kong Frederik den Sjette givet - 5 Mk., samt rigeligt velsignet de andre Sogne, som have givet Mere. - Jfølge Breve fra Fyen græsk Diagt, hvorved især udmærkede sig en Hue med en stor forgyldt Qvast, der hang ned paa Digterens Skulder. Denne Qvast gjorde en saadan Opsigt paa Øen, at Folk endog stode stille paa Landeveien, naar han kjørte forbi, og sagde: Nei, see bare hans Qvast!
Aalborg Stiftstidende, 1841-08-13
I Aachener Zeit." af 3die Juli har der angaaende Dr. Dampe ifølge Børsenhalle, staaet nogle bemærkninger, hvoraf følgende muligen ville interessere: "Denne lærde, videnskabelig dannede og i flere Sprog bevandrede Theolog og Digter var tidligere Lærer eller Professor i det. Han havde giftet sig af reen Kjærlighed, men var ikke lykkelig i sit Valg. Da han eengang traf sin F i utvetydigt Forhold til hans elskede Hustru, fyldtes hans alt tidligere til Melancholie stemte Gemyt med Gift og Galde. Han forlod sit Embed og kom til Kjøbenhavn; han var en lille uanseelig Mand, skjødesløs i sin Paaklædning, med indfaldne Kinder og dybtliggende Dine. Men naar Dampe prædikede i Hovedstadens største Kirker, vare alle Stole besatte; jal Tilløbet var saa betydeligt, at Politiet maatte opstilles udenfor Kirkerne, for at hindre Uordener. Enhver blev uimodstaaeligen henrevet af hans Tale, og ligesaa udmærkede skulle hans danske og tydske Digte være. Men jo mere poetisk og ophøiet hans Tænkemaade og Følelser, vare, desto heftigere oprørtes han ved enhver formeentlig Uretfærdighed og Tyranni. Jntet Under, at hans huuslige Smerte, som mørkt kogte i hans Jndre, forvandledes til en Verdensmerte. Og ligesaa begribeligt, at en saa overspændt og tillige stortænkende Mand ikke skyede noget Offer, for at afhjælpe sit Fædrelands sande eller indbildte Onder, ligesaa forklarligt er det ogsaa, at han - af Mangel paa en directe politisk Jndflydelse - i sin Frihedssanatisme og Pirrelighed, greb til inddirecte, ja endog til voldsomme Midler. Men saadanne fanatiske og overspændte Personer ere, ligesom de Berusede, ikke kloge eller forsigtige nok. Og saaledes skeete det da, at han skjænkede sin hele Tillid til en Capitain T..., en høi Officeer, der listigen vidste at bemægtige sig hans Fortrolighed, men som almindelig gjaldt for at være en Politispion. Da denne T... havde udforsket Alt, lod han en Dag Politibetjent gribe Dampe paa Gaden, netop i det Øieblik da de begegik til de Sammensvornes Forsamling og Dampe havde Lommerne fulde af oprørske Skrifter. Som Majestætsforbryder kunde han ikke undgaae en Dødsdom, men en til Ven, der aatede hans Hjerte og Talenter, og som ikke havde deeltaget i Sammensværgelsen, havde Jndflydelse nok til at bevæge Kongen til at forandre Dødsstraffen til Statsfængsel for Livstid. Dette skete i Februar 1821.
Aalborg Stiftstidende, 1841-08-13
J Torsdags gave de kgl. Skuespillere deres sidste Forestilling i Odense.
Aalborg Stiftstidende, 1841-08-13
Af et Brev fra Altona meddeler Aarb. Avis følgende Uddrag: Da jeg veed det kan interessere Dem og Flere Jylland at høre noget om det Müllerske Selskab, vil je i Dag fortælle Dem hvilken brillant Slutning det gjorde paa Altonaer Stadtheater. Søndagen den 25de f. M. sluttede Selskabet med Capritiosal. Efter tredie Act fremkaldtes Hr. Prinzlau, og efter Stykkets Slutning, først hele Personalet, og dernæst Directeuren Hr. Müller, som blev modtaget med et almindeligt Udraab: Bliv her, Om Fredagen afreiste Selskabet til Sønderborg, men Damerne Andersen og Sichlau samt Hr. Printlau og Blod bleve tilbage og gave en Forestilling om Søndagen den 1ste ds. Huset var næsten aldeles fuldt. Selv fra Hamborvar en Mængde Mennesker strømmet dertil. Forestillinger bestod af: "Skildvagten, fremsagt af Jfr. Andersen, Derefter, 4de lykkelige Skinsyge, nyt Lystspil i 1 Act, derpaa Grethe i Sorgenfrik, samt Scener af Kean" og Emilies Hjertebanken, de to sidste efter Opfordring. Ogsaa denne Forestilling gjorde megen Lykke. Efter Lystspillet fremkaldtes Jfr. Andersen og Hr. Prinzlau, efter Kean" Hr. Prinzlau; og efter Emilies Hjertebanken, Jfr. Sich lau. Til Slutningen bleve begge Damerne og Hr. Prinz lau atter fremkaldte og modtagne med formelig Jubel samt tilkastede Blomster og Krandse. Efter Forlydende blev det samme Aften gjort denne lille Kunstnerforening flere Anmodninger om at give nogle Forestillinger paa det Hamborger Stadtheater i Forening med dettes Personale, men Jfr. Andersen kunde ikke blive saalænge. Ogsaa hedder det, at Hr. Prinzlau, opmuntret af flere Kunstyndere fra Hamborg og Altona, har besluttet sig til, naar hans nuværende Engagement er udløbet, at begive sig til Tydskland, for der fremtidigen at forsøge sin Lykke paa de tydske Theatre.
Aalborg Stiftstidende, 1841-08-13
Væddeløbene ved Augustenborg ville iaar finde Sted, den 22de og 24de September.
Aalborg Stiftstidende, 1841-08-13
Ribe By har nu faaet en Rettighed bekræftet, som flere Byer maaskee ville misunde den; paa indkommen Forespørge sel har nemlig Generalpostdirectionen under 20de Juli bifaldet Amtets Jndstilling, at Ribe Byes Jndvaanere beholde Ret til at leie Befordring udenfor Vognmandslauget sam(Hemp. Av.) mesteds.
Aalborg Stiftstidende, 1841-08-13
De offentlige Blade fortalte forleden, at en Mand i Haderslev havde hængt sig, fordi han ved sin Kones Overtalelse var bleven hindret i at besætte nogle Lotteri=Nummere, paa hvilke han i længere Tid havde spillet, og som strax efter kom ud. J Dannevirke læses nu et Avertissement, underskrevet C. F. G. S., hvori hiin Beretning kaldes enlognagtig beskyldning. Avertissementet sluttet med det Ønske: at Mandens Støv maa hvile i Fred og Konen leve ubesmittet.
Aalborg Stiftstidende, 1841-08-13
En Bonde fra Stepping, ved Navn Hans Vadum, indgik nylig det overmodige Væddemaal med en Borger i Haderslev: at han vilde ride paa sin Hest til Flensborg og tilbage (ialt 16 Miil ) i 8 Timer. Hans Vadum red fra Haderslev Kl. 9 om Aftenen og skal Kl. 1 alt have været 2 Miil paa Tilbageveien, da hans Hest blev syg og han saaledes maatte opgive sit Forsæt. Væddemaalet gjaldt (Dv.) 100 Spe.
Aalborg Stiftstidende, 1841-08-13
Aalborg, den 13de August. Fra den herværende Cathedralskole agtes iaar til Universitetet dimitteret følgende 4 Disciple: Jens Koefoed, Søn af Justitsr., Bye og Herredsfoged K. i Hjørring; Adam Christopher Fabricius, Søn af Pastor F. til Sjørring i Thv; Emil Fred. Vennebuld Rybsahm, Søn af Klubvært R. her i Byen, og Gottfr. Hagerup, Søn af afg. Forvalter H. paa NysoSjælland. Skolens Rector, Hr. Professor, Ridder Tauber, bar, som Program til den forestaaende Exammen, udgivet 2det Hefte af: Samling af biographiske Notitser om nogle af de fra Aalborg Cathedralskole til Universitetet dimitterede Disciple, der, ligesom det ifjor udkomne 1ste Hefte, indeholder mange interessante Blik i Personalhistorien. Af de vedføiede Skoleefterretninger for afvigte Aar skulle vi senere levere et Uddrag.
Aalborg Stiftstidende, 1841-08-13
Ved Generalforsamlingen igaar i Damp, og SobadeAnstalten bleve Priserne saa billigt fastsatte, at der ved denne i alle Henseender priseligt udstyrede Indretning vistnok tor regnes paa en talrig Freqvents, hverved ogsaa de nærværende Priser alene ville kunne ventes soutinerede. Committee=Medlemmerne, der saa tilfredsstillende have udført deres Hverv, bleve samtlige valgte til Anstaltens fremtidige Bestyrere.
Aalborg Stiftstidende, 1841-08-13
Copulerede. J Aarhuus den 9de August. Hr. Kammerjunker, Pr. Lieuten. Ferdinand v. Bauditz og ComtesseSiegfriede Holstein.
Aalborg Stiftstidende, 1841-08-13
Handels- og Skibsefterretninger. Dampskibet. Unionen, som gjorde sin første Tour fra Fredericia til til Aarhuus i Tirsdags tilbagelagde denne Vei (c. 12 Miil) (Eft. Aarh. Av.) i 14 Timer!
Aalborg Stiftstidende, 1841-08-13
Den 2den Aug. vare 478 Stkr. stort Hornqvæg paa Mar fedet i Altona, hvoraf 293 solgtes og 185 forbleve usolgte. Handelen gik ligesom i forrige Uge - træven. Fra for(Dannev.) rige Uge vare 80 tilovers.
Aalborg Stiftstidende, 1841-08-13
Jfølge Efterretninger fra Callon, Havnen for Lima, Perus Hovedstad, var Fregatten Bellona, ankommen sammesteds den 2de April efter en lykkelig Seilads af 8 Dage fra den Tid, Skibet forlod Chili. tilt vel inden Borde. Paa Rheden ved Callao laae 8 fremmede Krigskibe, nemlig af Fregatter en amerikansk, Constitution, en fransk, Thetis, og en engelsk Actæan. af Corvetter en amerikansk, Tarktaun, og en fransk, Relief. samt nogle amerikanske og franske Skonnerter. Et Oprør havde nylig hiemsøgt Peru idet en ung talentfuld Mand, Oberst Bisoucu. 1 Spidsen for nogle hundrede Mand, havde angrebet Præsidenten Gamarra, hvem det imidlertid netop i de samme Dage var lykkedes ganske at overvinde Oprøreren ved Js(Dag.) lai, Areqvipas Havn.
Aalborg Stiftstidende, 1841-08-13
J Berl. Tid, læses følgende Uddrag af et Brev, dat. Liverpool, den 7de Juli 1831, til Capt. Frederik Møller fra hans Søn). Jeg tog Hyre i London som Overkommer mand paa et Skib for at gjøre en Verdensomseiling og blev 2den Styrmand, efterat vi vare komne til det gode Haabs Forbjerg. Derfra gik vi til Ny-Holland, besøgte forskjellige Havne der og gik rundt om denne store Part af den nye Verden gjennem Torrestræde. Dette Stræde, som adskiller Ny-Holland fra Ny-Guinea, er fuldt af Skjær, Klipper og Øer, hvis Jndbyggere ere Menneskeadere. Paa Halvveien i Strædet fik vi stille Veir om Natten, Skibet. maatte ankre, og om Morgenen ved Daggry vare vi omringede af Vilde i deres Cancer; de toge Commanden af vort Skib og kappede vore Ankertouge, og vi dreve med Strømmen iland paa en af Derne. Her plundrede de vort Skib og tvang os til at brække Skibet op og give dem alt Jern og Kobber, der var i Skroget. Da de fik alt vort Værktøi i Land, nødtes vi til at bygge dem Huse, hjælpe dem med at gjøre Strids-Jnstrumenter og plante vore Kanoner paa et Vatteri, vi havde kastet op for dem. Vi vare der i 11 Maaneder, levede som Vilde imellem et vildt Folkeslag og udstode alt det Tyranni, man kan tænke sig. De gjorde et Baal og offrede to nyfødte Børn i Flammerne, imedens de dandsede om Jlden, derefter toge de tre af de bedste imellem os, slagtede og aad dem, og Touren var nu til os. Vi besluttede da at befrie os selv eller døe. Vi toge den samme Aften i store Krigscanoer, fyldte lidt Vand ombord, toge noget Provision og skjøde at fra Land om Aftenen i Mørke. Vi spredte vore Matter som Seil, og Strømmen hialp os; men vi kjendte ikke Veien mellem Øerne, havde intet Compas eller andet Navigationssinstrument ombord og dreve saaledes i Land paa et Coralrev i Strædet, hvor vi laae til næste Morgen, da vi fik vore Canoer i dybt Vand; men vi havde kun været en Time under Seil, da vi saae tvende Cander forfølge os. Vor Anstrængelse var svær, da vi ikke vare ovede i at pagaie. Vore Fiender forfulgte os omtrent i 2 Timer og vare i Miil agter ud, da Vinden stillede af og vi gik til Luvart, og de gik i Læ af en O. De stode tæt til Revet og kom paa Grund, medens vi holdt ud i aaben Vande; vi vandt saaledes 3 Mile og da det blæste rask og vore Cander vare de bedste iblandt dem, de Vilde havde, kom vi flar fra dem. 17 Dage vare vi i Søen og havde i de to sidste Dage intet andet at spise end raae Fisk og ikke andet at drikke end vort eget Blod; vi vare udsatte for brændende Hede om Dagen og Kulde om Natten, da de Vilde havde taget alle vore Klæder. Efter 17 Dages Seilads saae vi et Skib, der sin rede mod os; det var John Richard, fra Manilla til Liverpool; man tog os ombord, gav os Klæder, Spise og Drikke, lægede de Saar, vi havde skaaret i vore Legemer for at drikke vort Blod, og bragte os til Liverpool.
Aalborg Stiftstidende, 1841-08-13
Hamborg Borscours, den 10de August. Bordeaur191. Petersborg 31. London k. S. 13 Mk. 53. Madrid, 11 1/2. Lissabon 47. Amsterd. k. S. 36. 10. Spec. 1 1/2 Agio. Louis & Frederiksdorer 10 Mk. 14 s. i Bco.
Aalborg Stiftstidende, 1841-08-13
Hals Skibsliste. Jndk. D. 10de Aug. C. C. Eysen. f. Newc. m. Steenkul og Stykg. K. Nielsen f. Dokkedal m. Muursteen. D. 11te: P. R. Møller f. Kjøge m. Klude. L. C. Sørensen f. Veile og J. Clausen f. Melholt; Begge m. Brænde. H. Jessen f. Gothenb. m. Jern og Træl. J. H. Ginge f. Altona m. Stykg. D. 12te: H. Christensen f. Riga m. Hør og Hamp. L. Johansen f. Kbh. m. Stykg. - UdigD. 10de: A. Andreasen t. Christians. og M. Jensen t. Maria ger; Begge ball. N. Andersen m. Kalk og N. Jørgensen m. Muursteen; Begge t. Aarh. M. Alstrup m. Korn- og Fedev. og N. J. Thornøe m. Stykg.: Begge t. Kbhvn. D. 12te: J. Lisborg t. Frohavn, ball. (P Christensen af Østerr. og Kl. Rasmussen af Kragers, ligge her for Udg. til deres resp. Hjem steder.) - Vinden d. 12te: S. O., stiv Kuling, blandet Luft.
Aalborg Stiftstidende, 1841-08-13
Reisende. Ank. m. Daqv. igaar. Fra Aarhuus: Mad. Bastrup; Fru Brøchner; Jfr. Kaarsberg. Beck og Lund, Kunstdreier Brøchner; dhrr. Leuenroth og Hartvig. Fra Randers: Madame Meyer; Handelsfuldmægtig Hartvigion; de Hr. Henius, Fuchs og Martin Jacobi.
Aalborg Stiftstidende, 1841-08-13
Død. Ane Louise Møller, i Odense.
Aalborg Stiftstidende, 1841-08-13
Ved Tallotteriets 134de Trækning i Wandsbeck udkom: Nr. 3. 42. 83. 81. 59.
Aalborg Stiftstidende, 1841-08-13
Bekjendtgjørelser. At jeg har overtaget mig, for en billig Betaling, at foranstalte Bankhæftelser indfriede og tilveiebringe de i saa Henseende fornødne Beviisligheder, for Enhver, som derom behagelig ville henvende sig til mig, det undladet jeg ikke at offentliggjøre med Tilføiende, at jeg anseer det i alle Vedkommendes Jnteresse at træffe Foranstaltning hertil, forsaavidt saadant kan skee, og ikke at afhænde deres Rettighed til nogen Anden, saasom derved bespares 2 pCt. Rente aarlig af denne Capital og Actierne ellers i Handel og Vandel staae langt over pari og for nærværende Tid ere noterede til 114 ½ pro Cent. Ligesaa anseer jeg det fordeelagtigt, at Enhver afbenytter den Ret, der er ham givet, at kunne supplere sin Hæftelses Beløtil fulde Hundrede Rigsbankdaler, hvilken Rettighed, med Hensyn til den Opsigelse, Banken kan fordre, ophører med den 11te Marts 1812. Nærmere detailleret Oplysning kan erholdes, naar Vedkommende vil henvende sig til mig. Hobro, den 7de August 1811. C. C. Holm.
Aalborg Stiftstidende, 1841-08-13
At Bade=Anstalten staaer aaben for Enhver, der ønsker at tage samme i Øiesyn, Søndagen den 15de, Mandagen den 10de og Tirsdagen den 17de dennes fra om Formiddagen Kl. 10 til om Eftermiddagen Kl. 6, bekjendtgjøres herved, med Tilføiende: at senere staaer Adgangen ikkun aaben for de Badende. I Directionen for Bade=Anstalten, den 12te August 1811. At Fornyelsestiden til Klasse=Lotteriets 5te Klasse ud lober den 18de August bringes herved i behagelig Erindring. Nye Lodsedler a 18 Rbd. saavel hele som mindre Deele i Forhold kan til anførte Tid faaes hos Aalborg, den 12te August 1811. Grønnerup.
Aalborg Stiftstidende, 1841-08-13
En brugt Kalesche til en Vogn ønskes tilkjøbs. Adressecomptoiret anviser.
Aalborg Stiftstidende, 1841-08-13
Høker N. Hansen i Slotsgaden udsælger røgede Skinker, do. Gaasebryster og =Laar, lybske Pølser, røgede og saltede Medister=Pølse, saltede Oxebryster og Tunger, saltet islandsk Torsk a 5 sk. pr. Pd., gode Huusholdnings=Oste, fine, mellem og grove Boghvedegryn 7 a 8 s. pr. Pot, fine, mellem og grove Byggryn 5 s. pr. Pot og 9 s. Ot. tingkarret, Hvedemeel 6 1/2 s. pr. Pd., udmærket gode Perlegryn 10 sk. pr. Pd., nykjernet Herregaardssmør 24 sk. pr. Pd., Bøndersmør sælges til samme Priis som de fra Sundby sælge det her paa Torvet, nemlig til 18 sk. pr. Pd. Ligeledes faaes Mølle=Knage og Stokker af Avnbog, Hjul fæller, m. m. henhørende til Avlsredskaber, Alt til de vil ligste Priser.
Aalborg Stiftstidende, 1841-08-13
Hos Sergeant Brøndum er en Vindovn og Bilægger tilkjøbs.