Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-09-19
London, d. 8 Septbr. Den 4 d. ere atter 200 Mand med 300 Artillerieheste afseilede fra Ramsgate til Ostende for at støde til Hertugen af Willingtons Armee. - Jgaar holdtes en stor Forsamling angaaende Subscriptionen for de i Slaget ved Waterloo Saarede og de Faldnes Enker. Hertugen af York var Præsident. Ved Siden af ham sad Ærkebispen af Canterbury. Hr. Rovecrofft tilkjendegav, at Subscriptionssummen allerede beløber sig til 300,000 Pund Sterling, og han havde Grund til at troe, at den, saasnart Subscriptionerne fra Asien og andre Rigets Dele indkomme, vil komme til at udgjøre 400000 Pund Sterling. Derpaa forelagdes det Spørgsmaal, hvor stor en Deel Preusserne skulde have af denne Sum. Svaret var, at de Subscriptionspenge, som vare blevne tegnede i London, ganske maatte være bestemte for de engelske Soldater. J Sognene paa Landet var siden bleven indledt en Subscription, og ifølge et Kongel. Rescript deri bleven udtrykkelig fastsat, at det Jndkomne var bestemt til de engelske og preussiske Soldater. Kun paa disse Bidrag kunde Preusserne gjøre Fordring. Jøvrigt maatte man endnu erindre, at de preussiske Saarede kunde vente store Understøttelser i deres Fædreneland, medens de engelske Saarede og Enker alene maatte holde sig til disse Fonds. - Endelig har man igjen hørt Noget fra BonapartDen 19 August stødte det sicilianske Skib Salvador paa Høiden af Lissabon paa et engelsk Skib, af hvilket Capitainen erfarede, at det Linieskib, de saae, ver Northumberland, med Bonaparte ombord. Den nysgjerrige Capitain styrede nu henimod Skibet, og da han kom nærmere blev han Bonaparte vaer, der tilfældigviis gik op og nedad Dækket. Vinden var meget gunstig for Reisen til St. Helen. Capitainen blev meget forundret over denne Tingenes Forandring, da han, kommende fra Middelhavet, neppe havde hørt tale om Bonapartes Landing, men aldeles intet vidste om Slaget ved Waterloo og dets Følger. - Man vil vide, at Hirtugen af Bourbons Reise har til Hensigt at udvirke Frankrig bedre Fredsbetingelser, end de allierede Magter ville tilstaae det. Den Bemærkning, at Ludvig den 18de vil resignere, hvis Fredsbetingelserne skulde blive for haarde, skal ikke have gjort synderlige Jndtryk. Vor hjem seilende Jamaicaflaades Reise har været meget uheldig. Af 90 Skibe ere først 18 ankomne til vore Havne. De andre have ved en frygtelig Orkan den 9de August for Størstedelen mistet deres Master, og ere i en meget beskadiget Tilstand blevne adspredte til alle Sider. 6 ere ganske gaaede til Grunde. Man anslaaer vore Assurandeurers Tab til 300,000 Pund Sterling. – J Aaret 1806 reddede en Matros ved Øen St. Helena den nuværende Hertug af Wellingtons Liv. Matrosen boer nu i Notherhithe i Engelland, og har siden den Tid faaet rigelige Foræringer af Wellington, Paris, d. 7 Septbr. Jgaar er Hs. Majestæt Keiser Alexander i Følge med sin Stormarschal afreist herfra til Chalons sur Marne. - Ogsaa den russiske Generalstab er igaar afgaaes fra Gros bois, for at begive sig til Leiren ved Vertus -Man skriver fra Commercy i Meurthedepartementet, at en stor Mængde russiske Tropper marschere gjennem denne Stad til Leiren ved Vertus. Den russiske Artilleriepark, som stod nogle Mile fra Metz, har ligeledes sat sig i Bevægelse derhen, Den skal gaae igjennem Verdun. - Man forsikkrer, at den russiske Armee vil forlade Frankrig i Begyndelsen af October. - Angaaende Hs. Majestæt Kongen af Prrussens Afreise til sine Stater synes endnu Jntet at være bestemt. - Det lader ikke til, at de engelske Tropper saasnart ville forlade Frankrig, da endnu for ganske nylig det 8 Jnfanterierregiment er ankommen fra Belgien til Pe rønne. - Hs. Majestæt Kong Ludvig den 18de har nu ved en formelig befaling fastsat begge Kamrenes Forsamling til 25de September. - Man forsikkrer, at Resultaterne af Fredsunderhandlingerne ikke skulle kundgjøres førend de ere forelagte begge Kamre, hvilket skal skee i deres første Møder. – Jfølge et andet Decret skulle de af Kongen udnævnte Gouverneurer først begive sig til deres Gouvernementer, naar & dertil faae udtrykkelig Ordre. Deres Løn er nedsat til 20,000 Franker. - Hs. Majestæt har udnævnt en egen Commission til at sørge for Kongerigets Fornødenheder. .