JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1811-06-27
Hs. Maj har allernaadigst befalet: 1) at, saalænge Krigen varer, skal det være enhver Huusfaders Pligt, i hvis Tjeneste eller Familie en søefarende Søelimit opholder sig, inden 24 Timers Forløb, for vedkommende Lægdsmand at anmælde, naar en saadan Søtlimit kommer fra Koffardiefarten til Hjemstedet. Lægdsmanden bør ligeledes inden 24 Timers Forløb anmælde Søelimittens Hjemkomst for vedkommende Lægdsforstander, paa det at denne, det snareste mueligt, derom kan gjøre behørig Anmældelse for Land Søe=Krigscommissairen, hvilken sidste da uden Henstand, efter Omstændighederne, foranstalter Søelimitten udskreven til den kgl. Tjeneste, 2) Undlader vedkommende Huusfader eller Læges mand at gjøre denne anordnede Anmældelse, da straffes den Forsømmelige med en Mulkt af 10 Rd. for hver Mand, som fra Farten er hjemkommen, uden strax at være anmældt og, begaaer Lægdsforstanderen saadan Forsømmelse da straffes han med en Mulkt af 50 Rd. for enhver nanmældt hjemkommen Limit, hvilke Mulkter tilfalde Søeqvæsthuset. 3) Alle de Søelimitter, som beviislig ere i Farten paa den Tid Sessionerne afholdes, bør i Søe- og Lægdsroullen gives Vedtegningen: "Er commanderet Limit, saasnart han kommer fra Farten", hvorom Lægdsmanden vidnesfast bør underrette den Huusfader, til hvis Huusholdning den i Farten værende Søelimit henhører. Hvilken allerhøieste Befaling herved bekjendtgjøres til alle Vedkommendes Efterretning og allerunderdanigste Efterlevelse.
Viborger Samler, 1811-06-27
Paa Generalpostdirectionens Forestilling har Hs. Maj. ved allerhøieste Resolution af 10de sidstleden allernaadigst bevilget, at der for løse Breves Ombringelse fra Postcontoirerne i Stederne i Kongeriget Danmark maa, indtil et Aar efter Freden, oppebæres 4 s. for hvert Brev. Denne allerhøieste Bestemmelse kundgjøres herved til allerunderdanigste Efterretning og almindelig Efterlevelse.
Viborger Samler, 1811-06-27
Den 18de Juni er Byefoged i Grenaae, Hr. J. Aagaard, udnævnt til virkelig Cancellieraad.
Viborger Samler, 1811-06-27
Hs. Maj. har under 28de Mai d. A. allernaadigst befalet saaledes: "Paa den Maade, som Vi forlængst have befalet, at Soldater af de annecterede Batallioner, der ere Gaardmænd og drive deres Gaarde med egne Heste og Plouge, skulle være frietagne for at indkaldes til Tjeneste ved Batallionerne, indtil Vi ved speciel befaling dertil give Ordre, saaledes ville Vi og, at denne befaling herefter skal være gjældende for de Soldater af de annecterede Batallioner, som bevise, at de ere eneste Smed i et Sogn, eller ere gamle Gaardmænds og GaardmændsEnkers eneste hjælpende Sønner.
Viborger Samler, 1811-06-27
Under 11te Juni d. A. er udkommen en Forordning, ang. Angivelse af de i Kongerigerne Danmark og Norge nu i Behold værende Forraad af Fabrik= og Manufakturi Produkter af udenlandsk Forarbeidelse, saaledes lydende: Vi Frederik den Sjette, af Guds Naade Konge til Danmark og Norge a. a., gjøre vitterligt: Da der, saavel for Stats=Oekonomien i Almindelighed, som især for Oversigten af det Forhold, hvori den indenlandske Fabrikflids Frembringelser staae til de i Vore Kongeriger nuværende Beholdninger af fremmede Manufaktur= og Fabrik=Produkter, er magtpaaliggener, at erholde nøiagtig Kundskab om Forraadet af disse Slags Varer, saa have Vi fundet for got, til den Ende, herved allernaadigst at byde og befale som følger: § 1. Enhver der af de Manufaktur= og Fabrik= Produkter, af fremmed Forarbeidelse, som henhøre under de neden for specificerede Sorter, har Oplag eller Forraad i sin Værge, som enten udtrykkelig ere bestemte, eller, formedelst Oplagets Beskaffenhed og Mængde, qvalificerede til at gaae over til Handel og Omsætning, skal skrivtligen anmelde, hvilke og hvormange af de benævnte Varer, ham selv eller andre tilhørende, han er i Besiddelse af eller har i Besiddelse eller Forvaring, nemlig: Aqvavitter eller Liqueurer; Bomulds Alenvarer, Schavle Tørklæder, Veste Strømper; Bundtmager-Arbeide, Tøier vævede af Uld, eller Kammeelgarn; Kastor eller Bæverhaar spunden og forarbeidet; Kattuner hvide, trykkede og farvede. Chagrin; Essenser: Fajance farvet; Filt; Floretvaret; Fløer; Gager; uægte Gaaloner og Kniplinger; Gulvdækkener; slebne Glasvarer; Handskemager Arbeide; Hatte; Jern og Staal Arbeide, voleret og slebet til Prydelse; Musikalske Jnstrumenter; Klædedragter syrde til Forhandling; Klæde; Knapper af Metul; Knapmager Arbeide; Kniplinger; Linon, broderet og figureret; Lugtende Vande; Messing-Arbeide; Multum; Musseliner; Papiirs Tapeter; Poppen eller Legetøi, Porcellain; Rask; Silkevarer alle Slags, undtagen glatte Silkebaand, hvide eller sorte glatte Tøier, hvide eller sorte Strømper, samt Silkeraae, spunden eller tvunden; Sirtzer; Steentøi, fleerfarvet; Tobakspiber; Tøimager Arbeide uldne Varer; Uhre, Vævede Tøier af blandede Materialier. - 6 2. Denne Anmeldelse, som skal skee paa den Maade, der nærmere af vedkommende Anthoriteter bestemmes bør være ledsaget med nøiagtig Angivelse af Varernes Værdie, og, forsaavidt det er Alenvarer, tillige med vedtegnet Alenmaal. Anmeldelsen skeer i Kjøbenhavn og Helsingøer til de af Os, paa disse Steder, anordnede Kommissioner til at undersøge indførte Varers Neutralitet, inden 2 Gange 24 Timer efter denne Vor Anordnings Bekjendtgjørelse; i de andre Kjøbstæder i Vore Kongeriger, til Stedets Øvrighed, og Toldembedsmænd inden 24 Timer efter Bekjendtgjørelsen; og forsaavidt Varerne forefindes hos Landbeboerne, da til den Øvrigheds Person, som Amtmanden dertil udnævner, inden 3 Gange 24 Timer efter Anordningens Bekjendtgjørelse. - . 3.
Viborger Samler, 1811-06-27
De Vare-Sorter, som efter deres Beskaffenhed og Mængde bør underkastes den i §. 1. befalede Angivelse og enten aldeles ikke eller urigtigen ere angivne, forfalde til Konfiskation, og Angiveren af saadanne fordulgte Varer erholder det halve Beløb af Varernes Værdie til Belønning a. a.
Viborger Samler, 1811-06-27
Bekjendtgjørelser. Dersom et Herskab behøver eller har lyst til at kjøbe 4re passende Hopper til en Vogn; da ere saadanne for værende Tid tilfalds paa Udbye Kirkegaard i Tye pr. Thisted; de ere sorte, hver med 2de hvide Bagsokker de 2 har ogsaa noget hvidt paa een af Forfodderne, er nu hver især 5 Aar dette Foraar, de 2de største er 1, Tomme over 10 Qvarteer, de 2de andre noget over 10 Qvarteer, de ere smukke af Skabning og vel Foerede, de har alle 4re ikke været kjørt under een Tomme, men hver Par for sig er vandt til Bringdræt og temmelig vel tilkjørt af en virkelig Kudsk.
Viborger Samler, 1811-06-27
Her paa Byens Mark er Natten mellem sidste Søndag og Mandag, undertegnede frakommen en Ridehoppe med Toire og Grime, mørkebruun med 2de hvide Bagfødder og nogle hvide Haar paa Ryggen, ongefær 16 Aar gl. Hvem som denne Hoppe maatte antræffe bedes at aflevere den her i Byen til Hr. Bager Fogt, eller til min, da alle Omkostninger og en passende Douceur skal blive betalt. Viborg den 25 Juni 1811. Christen Lundsgaard. til Nyegaard 1 Etsing.
Viborger Samler, 1811-06-27
Fortegnelse. Over de ved Viborg Post Contoir for Mai Maaned d. A. uindløste Breve, nemlig: No. 68 fra Viborg til Mad. Bang i Thisted i Ty No. 14 fra Holdet til Conrad Friderik, Tømmermand i Nyekjøbing.
Viborger Samler, 1811-06-27
No. 19 fra Nykjøbing paa Morsøe til Kokkedahl paa Mariendal pr. Viborg. No. 11 fra Khu. til Lykke i Viborg. No. 9 fra Randers til Pedersdatter, Ane Marie i Rødding. Nr. 61 fra Kyn til Pedersen Jacob i Elbek pr. Viborg. No. 3 fra Holstebro til Skive til Sahl Dorthea Kirstine, Jomfrue a Sønder Ørum Pstard. pr. Viborg.
Viborger Samler, 1811-06-27
Løverdagen den 13 Julii næstkommende om Formiddagen Kl. 9, bliver udi Sallingherreders Tingstue i Skive foretaget Skifteforretning efter afgangne Capitain Friderik de Stjernholm; hvortil herved atter indkaldes alle Vedkommende. Stervboets Debitorer anmodes og benævnte Dag at møde for at anmelde og betale hvad de skylde. Skive den 21 Juni 1811. O. Selmer.
Viborger Samler, 1811-06-27
Sædegaarden Jngvorstrup, som er deliggende i Randers Amt, Sønder Herred, Veibye Sogn, er Undertegnede formedelst andet Kjøb findet at sælge. Jngvorstrup staaer matrikuleret for Hartkorn Ager og Eng (21 Tdr. 6 Skpr. 1 Fdkr., Skovskyld 3 Skpr. 2 Alb. og en Tørve Eng 2 Fdkr. 2 1/2 Alb. Af Bønder Gods følger med Gaarden 9 Boelsteder og Huse, som staaer for Hartkorn, Ager og Eng 11 Tdr. 5 Skpr. 1 Fdkr. 2 Alb.: Den betydelige Fordeel haves af disse Steders Beboere (især nu paa en Tid, hvor Tjenestefolkene ere saa vanskelige at erholde) at der paa egen Kost af dem forrettes 884 Arbeidsdage. Denne Gaards gode Jorder ere noksom bekjendte, og af den bedste Muld, og Gaarden ligger midt i Markene, Beliggenheden er smuk tæt ved Kolind Sund og Bygningerne ere om ikke brilliante, saa dog nette og vel vedligeholdte. Med Gaarden kan følge, om Kjøberne det saa attraaer, en Skov Parcel af Hogholms Hestehave paa 70 Tdr. Land vel begroed med Skov. Denne Parcel staaer matrikuleret for Ager og Engs Hartkorn 3 Skpr. 2 3/4 Al. og for Skovskyld 5 Tdr. Efter Rentekammer Resolution er Skovhugst der tilladt, og da Jorderne ere fortrinlige, vil ved Rødning gives de bedste Kornmarke. Underretning: og Eiendommene vil Liebhaverne kunde erholde naar man addresserer sig til Hr. Kammerraad Esmark, der har den Godhed at forevise samme. Om Kjøbet kan akkorderes enten skriftlig med Addresse, OvertellegrafJnspecteur Kammerjunker Adeler i Randers, eller mundtlig i Viborg Snapsting, hvor samme vil være at forefinde. Gaarden kan, om Libhaberne det ønsker, tiltrædes med fuld Jndavl til 1ste November d. A. eller og til næste Maidag. Adeler. ( Nummer 49 og 50 af Samleren stod 11 Tdr. som skal være 21 Tdr. Et hvid Lam, stuffet paa begge Ørerne er den 25 Juni sin Eier frakommen, hvo samme maatte forekomme ville levere den til Justitiarius Jespersen imod en Doceur.
Viborger Samler, 1811-06-27
J min Kjælder er af en af mine Handelsbetjente forefundet 6 Rd. i Banco Sedler og 5 Mk. 8 s. i Bi letter, som formodes at være tabt af en Bonde eller andre, der har været i Kjælderen for at udtage Jern eller andre Vahre; hvem som formeener sig at være rette Eier deraf, ville jo før jo kjærere melde sig, da Pengene mod dette Avertissements Bekostning kan modtages. Viborg d. 12 Juni 1811. N. Gjorup.
Viborger Samler, 1811-06-27
Natten til den 12 Juni blev af Haven her bortstjaalet efterstaaende, nemlig: en fiin Cambriis Kjole med broderet Bordt, en Dito stribet Demities, en hvid stolet prikket Sirtses Morgenkjole, et Liqves Underskjort, 2de Dito Sukkerduun, et broderet Linons Kastetorklæde, en fiin Kramlærreds Tørklæde med Bogstaverne A. D., en fiin Damaskes Borddug, 3 Stkr. Traad m.a. m. hvis nogetaf dette skulde falbydes, eller om dette Tyveri kunde give mig tilforladelig Oplysning, lover jeg en passende Duceur. Aunsberg d. 21 Juni 1811. Sundt.
Viborger Samler, 1811-06-27
Onsdagen den 10 Julii næstkommende om Formiddagen Kl. 10, bliver udi Salling Herreders Tingstue i Skive foretaget Licitation over 5 Broer paa Veien fra Skive til Sallingsund, 2de Broer ved Hagensmølle og mueligt flere Broer, som alle skal sættes af Steen, efter de Conditioner som paa Licitationsstedet skal blive bekjendtgjort, og forinden kan faaes til Eftersyn paa mit Contoir i Skive. Skive d. 16 Juni 1011. O. Selmer.
Viborger Samler, 1811-06-27
Tirsdagen den 9de Juli førstk. om Formiddagen Kl. 8 foretages Auction efter afgangne Madame Hjer sing i Stervboestedet i Hem Sogn og Bye, Salling land, hvorved bortsælges omtrent 7 Lod Guld, Sølv, Tin, Kobber, Messing, Malm, Seng= og Sengeklæder, Linnet, Fruentimmer Gangklæder, Dragkister, Kister, Skrine, Skabe, Borde, Stole og Bøger, med videre. Skive d. 16 Juni 1811. O. Selmer.
Viborger Samler, 1811-06-27
Formedelst Snapstings Terminen bliver 30te Dagen efter afgangne Provst Clausen i Vroue udsat til Mandagen d. 1ste Juli førstk., da den befalede Forretning foretages i Præstegaarden Kl. 10 Formiddag, og enhver, som derved maatte have noget erindre, indkaldes at give Møde. Heilschou Præstegaard d. 12 Juni 1811. Funder.
Viborger Samler, 1811-06-27
Hvor en Uniforms=Kjole for en Politimester med Epauletter, en Ditto Kjole og en Satut for en Overbefalingsmand, er tilkobe, smuk og godt, anviser Bogtrykkeret i Viborg.
Viborger Samler, 1811-06-27
Et Billard med Tilbehør staaer til Salg i Gaarden paa Torvet, som Madame Obelle før beboede, og hvorom man handler med J. Hagemann.
Viborger Samler, 1811-06-27
De Herrer Udenbyes Abonnentere som holde Viborg Samler, ville behage i Terminen, at indsende det første halve Aars Betaling.
Viborger Samler, 1811-06-27
Ligeledes beder jeg mig Penge tilstillet for de givne Regninger paa Avertissementer. A. F. Just.
Viborger Samler, 1811-06-27
Auction. Mandagen den 8de Julii næstk. Kl. 10 om Formiddagenholdes paa Kompagnihuset i Aalborg, offentlig Auction over det af Detachementschefen paa Skagen, Capt. Ridder v. Westenholzanholdte og ved Overadmiralitet Rettens Dom priisdømte Galeaseskib Friderike Caroline, bygt af Eeg, omtrent 10 Aar gammel og af henved 50 Commercelæsters Drægtighed, med sammes staaende og løbende Redskaber. Skibet. er beliggende i Lauget ved Aalborg ligefor Hr. Kjøbmand Stopps Bolig og kan dagligen tages i Beskuelse, ligesom ogsaa Jnventariilisten er indlagt i Aalborg i Hr. Kjøbmand Niels Wigelsens Boutiqve og i Viborg, hos Hr. Boghandler Just. Conditionerne bekjendtgjøres paa Auctionsstedet dog anmældes foreløbigen, at Kjøberen gives tre Maaneders Credit. Aalborg d. 19 Juni 1811. Schiøtz.
Viborger Samler, 1811-06-27
Auditeur ved Nørrejyllands General commando. Efterlyses. Af Veile Amts 63 Lægd Vester Sogn, have Bent Olsen Trelde, og M. P. Linnet, som vare overgaaet fra det Oldenborgsk Jnf. Regiment til 2 Bataillon Sjællandske Jægerkorps ikke indfundne dem. Hvo som antræffer disse Rømningsmænd, ville anholde dem, og behageligen tilmelde deres Paagribelse, da alle medgaaende Omkostninger stal blive erstattede af forbemeldte Bataillon, hans Addresse er Sønder Ries pr. Varde.
Viborger Samler, 1811-06-27
Tirsdagen den 30 Juli førstkommende om Formiddagen Kl. 8 og næstpaafølgende Dag, foretages 3die og sidste Løsøre=Auction i Hem Præstegaard, Sallingland, efter afgangne Hr. Provst Ravn; hvorved bortsælges: Sølv, Skatol, Skabe, Borde, Stoele, Speile, Skilderier, Kobber, Messing, Tin, Jern, Senge, endeel Sengeklæder, Linnet, Porcelain, Køer, Kar, og Bøger, m. v. Bemeldte Dags Formiddag Kl. 11 bortsælges og Stervboet tilhørende, en Actie i det Kongelige Octroyerede danske asiatiske Kompagni. Skive den 18 Juni 1811 O. Selmer.
Viborger Samler, 1811-06-27
J den grundmurede Gaard næst ved Apotheket (som S. T. Hr. Oberstlieutenant v. Simonsen sidst beboede) opvartes i Terminen med Drikkevahre.
Viborger Samler, 1811-06-27
J Terminen og fremdeles kan hos Thustrup paa Vestergade faaes Øl paa Flasker samt i Potviis og ligeledes andre Drikkevahre.
Viborger Samler, 1811-06-27
Jlluminerede Prospecter af Viborg, Randers, Hobro, Aalborg, Middelfart, Nyborg, Odense, a 7 Mk. Justs Naturhistorie 3die Oplag med Figurer Vb. 2 Rd. Brev oblater, Ringkiøbings Lak, samt forskjellige Sorter godt Skrivpapiir. Statskalender 1811 h. 3 Rd. 48 s., Dandselærer Bagges Avisfeide h. 1 Rd., samt Patrioten af Landsdommer Hoff 1ste Qvartal 1811, h. 64 s. faaes hos Just.
Viborger Samler, 1811-07-01
No.
Viborger Samler, 1811-07-01
(Af Alton. Merk. og Hamb. Corresp.)
Viborger Samler, 1811-07-01
Paris 17de og 20de Junii. Søndagen den 16de Juni forkyndte en Salve af Kanoner, at Hs. M. Keiseren ville med store Ceremonier aabne det lovgivende Korples Session. Efterat D. M. Keiseren, Keiserinden og de andre tilstædeværende Dronninger, Hertuger, Prindsesse Pauline og Hs. M. Kongen af Vestfalen, Storhertugerne af Würtzburg og Frankfurt havde taget Sæde, holdt Keiseren en Tale til Korpsets Medlemmer, hvori Han omtalte de sidste Aars Tildragelser som ærefulde for Frankrig og Englændernes sidste Anstrængelse i Portugal og Spanien som unyttige og saa ødelæggende for Brittanien, at det maatte vente, inden Krigens Ophør, at see Halvdelen af sin Familie bære Sørge fior, da alle dets Linietropper vare der - siger Han tilsidst: Jeg har befalet mine Ministre, at forelægge Dem Statsregnskabet for 1809 og 1810. Dette er Aarsagen, hvorfor Jeg har forsamlet Dem. De vil deraf see, at uagtet Jeg for 3 Maaneder siden, har givet min Krigsminister 100 Millioner til at raade over, for at bestride nye Rustninger, som da syntes nødvendige; saa behøver Jeg dog ikke at forhøie Skatterne eller paalægge forøgede Tildafgivter.
Viborger Samler, 1811-07-01
Monitøren leverer omstændeligere Beretninger til Fyrsten af Nenschatel fra General Suchet, Komman. dant af Armeen i Arraronien, hvori han melder om sit Korpses Foretagender fra 3 Maj til Maanedens Udgang, og hvorved sortet Oliva, som beskyttet Fæstningen Tarraaona, og hvor paa Spanierne har anvendt 3 Aars Arbeide og 7 Millioner, da det ligger paa en Klippe, er indtaget ved Storm den 29de Mai om Natten. Breschbatteriet, som anlagdes den 23de af de Franske, førte det Navn Kongen af Rom. Kjek Modstand fra Fjendens Side kunde dog ikke hindre de udmærkede og klekke franske og italienske Tropper at sætte over de 3 Vandgrave hvoraf den ene var 10 Alen dyb, da derimod Stom stigerne manglede 2 1/2 Alen i dette Maal. En Mineursergeant Meunier stillede sig paa det øverste Trin af den ene Stormstige og lod Soldaterne klavre over sine Skuldre, men da dette var for langsomt, fandt de et lavere Sted i Graven, hvor Vandledningsrørene laae og nu hindrede intet dem fra at sætte over og storme. 200 fjendtlige Kanonerer bleve dræbte, Resten af Besætningen,00 Md. og 7 Officerer overgav sig. Der fandtes stort Forraad af Proviant, 10000 Pd. Krudt foruden Patroner, og 47 Kanoner. De Franskes Tab beregnes til 250 Døde og Saarede i de 24 Timer Stormen vaerede. Da Fortet Oliva først blev angrebet, var Garnisonen i alt 2580 Md.
Viborger Samler, 1811-07-01
Den spanske Garnison i Oliva forsøgte rigtig nok paa den 30 Maj ved et Udfald bestaaende af 3000 Md. at tage Fortet Oliva igjen, men Franskmændene toge saa diærvt imod dem, at Fortets Omegn blev skjult med deres døde Kroppe. Endvidere meldes: at han den 2 Juni alt havde den første Løbegrav færdig for at bombardere Tarragona. De franske Batterier ved Stranden havde alt forjaget de fiendtlige Stibe.
Viborger Samler, 1811-07-01
Det geistlige Møde er med de befalede Ceter monier aabnet den 17 Junii. Kardinal Fesch præsiderer tilligemed Erkebispen af Lyon. Efter Evangeliet var misset, rafte en Underdiakonus Kardinat, len det opslagne ny Testamente til at kysse, herpaa holdt Erkebispen af Troyes en Prædiken. Kardinalen messede derpaa; derefter gave alle Biskopperne hinanden fredskysset og gik parviis til Alteret og nøde Sakramentet. Efter Messen og forskjellige Bønner, hvoriblandt Kardinalen gjorde Bøn for Paven, Keiseren og Conciliet, holdt Bispen af Nantesen Latinsk Præken og oplæste det Dekret hvorefter Mødet skulde holdes. Efterat Mødet var erklæret begyndt, sang man Te Drum og kundgjorde et nyt Detter de mode vivendi in Concilio. Derpaa opkaldtes alle de gristlige Fædre ved Navn og enhver svarede: Adsum. Alle aflagde derpaa deres Troesbekjendelse. Conciliet er inddeelt i forskjellige Afdelinger og de keiserlige Kommissairer have Sæde ligeover for Præsidenterne.
Viborger Samler, 1811-07-01
London, d. 31te Mai og 7de Junii. Borgerskabets Beslutning ved dets Møde paa Stadshuset i Gaar under Lord=Majocens Forsæde, lyder saaledes: Borgerskabet i London har i 40 Aar ikke ophørt at indset og erklære: at Bestikkelse og den ringe Duelighed, der egner adskillige af Folkets Repræsentantere i Parlementet, ere de første Aarsager til alle de Onderogal den Ulykke, der nedtrykke Nationen; at man allene maae tilskrive den uretfærdige og ulykkelige amerikanske Krig denne samme Bevæggrund; at den uhyre Forøgelse af Landets Gjeld og Afgivterne, den stedse tiltagende Fordærvelse og Stats misbrug, og hele vor Ulykke hidrøre fra den selvsamme Kilde, og vi have overtydet os om, at man ei længere med Sikkerhed kan opsætte en constitutionsmæssig Reform: at vi ere af Lord Skatmester Burleighs Mening: at Engelland ikkuns kan gaae til Grunde ved et Parlament; at vi ere enige med Locke, denne oplyste Philosoph. og kristelige Statsmand, om, at man, ved at anvende Magten, Skatten og Regjeringspladserne til at bestikke Valgherrerne, allene undergraver Regjeringens Rod og forgifter Kilderne til den offentlige Sikkerhed; at vitroe med Montesquien: at den engelske Constitution maae gaae til Grunde, saa ofte den repræsentative Magt er meere fordærvet end den udøvende; at vi ere af samme Mening som Hr. Pitt, at man ikke uden en Rform af Parlamentet kan hævde Undersaatternes Frihed eller vente at faae en dydig og uinteresseret Bestyrelse; at vi ere enige med Hr. For om, at Engellands Sikkerhed paa ingen anden Maade kan betrygges end ved en total Reform, og at denne Reform maae foretages ei allene med Underhuset, men ogsaa med alle den udøvende Magts Grene, samt at den aldrig vil kunne vorde udført, før Folket har erklæret sig derover paa en utverydig Maade; at vi følgelig aldeles billige det menige Raads Votum i dets sidste Forsamling, og herved erklære: at vi ville forsamle os den den 3die Juni næstk., for at concurrere med dette Raad til at sammenkalde alle Venner af en Parlementsreform til en Generalforsamling".
Viborger Samler, 1811-07-01
Den 7de Junii. Lord Milton foreslog igaar den B slutning i Underhuset, at det syntes Underhuset upassende, at Pinds Regenten igjen havde foreslaaer Hertugen af York til at være Øverst commanderende over den engelske Armee.
Viborger Samler, 1811-07-01
J Aaret 1809 erklærede Underhuset, efter hiin bekjendte scandalense Protes imod Hertugen af York, at Hs. Kgl. H. ei mere kunde være skikket til at være Armeens Øverstcommanderende; nu spørger jeg, sagde Milton, hvorved er Hertugen nu bleven meere skikket til denne Post?
Viborger Samler, 1811-07-01
London d. 5 Junii.
Viborger Samler, 1811-07-01
(Af franske Blade.) I Underhusets Sæde d. 7de Juni holdt Hr. Hutchinson en lang Tale, i hvilken han blandt andet sagde: "Længe har det været mit Ønske, at finde Leilighed til at forestille Huset den vigtigste Gienstand, for Engellands Vel, nemlig, at vi uopholdelig bør anvende de største Anstrængelser, for at forskaffe os Fred. Hertil opfordrer jeg baade Huset og Regjeringen. Portugal er nu, maaskee ikkun faa Øieblikke mere, i vore Hænder. Vor Fiendes Planer, ere stedse vel lagte, og han følger dem troe til Enden, som en stor Krigsmand. Os er derimod intet lykket, naar man undtager Expeditionen til Egypten og vort uretfærdige Tog mod Kjøbenhavn. Vi have i Wilcherns Moradse nedlagt en Armee af 40000 Mand, hvor vore tappre Sønner bleve opofrede som frige og slette Menneskeer, isteden for paa Ærens Bane. Sammenligne vi den forbigangne Tid med nærværende, blot siden 1808, da vil vi see en kjendelig Forskiel i vort Lands Tilstand. Hvor ere hiin Aars mægtige Spanske Hære blevne af: ere de ikke alle slagne og adspredte, J hvis Magt ere nu de dengang af Spanierne besatte Fæstninger, ere de ikke næsten alle i Fiendens Hænder, Hvorover glæde vi os da; over det at Fienden endnu ikke har heel jaget os ud af Portugal, som er ogsaa det eneste, hvortil vore Fordeele strække sig. Men hvorfor forlod den Franske Keiser Spanien i Aaret 1809, var det ikke for at slaae Østerrig, og udførte han det ikke, Troe J Eder fuldkommen sikkre i Eders Land? J troe ikke det er Fjendens Hensigt, engang at gjøre Landgang paa Engelland; men seer hen til hans store Matros Udskrivning og øvrige Søerustninger; det vil snart overtyde Eder om Muelighed heraf; Have J ikke hørt vor første Admiralitets Lord sige, at fjenden arbeide uophørlig paa at gjøre sin Sømagt fuldtallig: Frankrig har 64 Linieskibe færdige til at løbe ud og da det næsten har alle Søhavne i sin Magt ville det være en Daarlighed, at tvivle paa om det kan have en frygtelig Sømagt. Jeg siger med Smerte: Voe Nation nærmer sig et afgjørende Punkt.
Viborger Samler, 1811-07-01
London 14de Junii. I Underhuset har man forsikret den 5te Juni, at den franske Armee i Portugal i 6 Maaneder ingen Sold har faaet. (Dertil giør Monitøren den Anmærkning: Endskjøndt de Franske ej finde for got at sende disse Penge til Portugal; saa vare dog 10 Millioner til dette Brug oplagte i Valladolid, Mensaaledes regner ofte den engelske Regjering urigtig.)