Berlingske Tidende, 1783-09-01
T T T Om Maanedlig om de Østerrigske Nederlandes Handel og Manufacturer. Mederlandene ere, som bekiendt, meget mægtige Meddel 2 beilere af Frankerige, Holland og Engeland, i Henseende til Manufacturer. Alle Slags Haandværker og Kunster blomstre i denne lykkelige Deel af det Østerrigske Monarchie. Man har i disse Provindser smukke Glashytter 1) Fayance- og Porcellain-Fabriker, og der forfærdiges en Mængde Pottemager=Vahrer 2); man har berømte Steensliberier; tillaver Victriol, Allun, Kiøkkensalt af Søevand; forfærdiger Salpeter; brækker en Mængde Steenkul, giør Blyestifter, Krudt og Lak; man har betydelige Jernværker, Blikhamre, og Guld-og Sølvtrækkerier 3);der forfærdiges her allehaande Redskaber af Jern, Kobber og Messing. Nederlænderne have meget anseelige Guld- og Sølv=Fabriker 4. Lærreds= 5) Kammerdugs= og Kniplings=Manufacturerne 6) ere stegne til den høieste Grad af Fuldkommenhed 7). Man forfærdiger de smukkeste Kattuner, Sirtser og andre Bomuldstøier 8). Der gives mange fortreffelige Papiirmøller 9). Ølbrygningen og Liqueur brænderierne 10) drives stærkt, saavelsom Oliemøllerne. 1) De beste Glasbytter findes i Grevskabet Namur. 2) Ved Sept Fontaines er en betydelig Porcellain=Fabrike, hvor der forfærdiges smukke Vahrer, og samme har sit Oplagssted i Dornik og Brussel. 3) De betydeligste Jern=Hamre, saa og Jern= og Staal=Fabriker ere ved Orval, i Charleroi og Gilly i Luxemburg, hvor der findes 5 Smelteovne og ligesaa mange Jern hamre, i Binck udi Hennegau, og i Grevskabet Namur, hvor der i Hovedstaden og i Arlon giøres en Mængde Knive, Skeer, Gevæhr, Klinger, Kobberkar, Messing traad og Nagler; og i Brussel, hvor man iblant andet ogsaa forfærdiger mange smukke Jern- og fortinnede Kiøb ken=Kar. 4) Guld- og Sølvtrækkerne i Brüssel gjøre fortreffeligt Arbeide; Guld- og Sølvtresser fra Brussel ere ligesaa gode som de franske. 5) De beste Lærreder og Kammerduger giøres i Brabandt, Flandern, Geldern og Hennegau, følgende Stæder ere derfor meget berømte: Nivelles i det Walloniske Brabandt, Torek og Hall i Hennegan og Brüssel. 6) De berømteste Kniplings=Manufacturer ere: AntverperMehler= og Brusseler=Manufacturerne. 7) Det egentlige Sæde for Lærred=Manufacturerne er i Gent Courtrai og hele Flandern. 3) De beste Cattun= og Sirtz=Manufacturer ere i Antverpen og Brussel. Det beste Papiir, efter Hollandsk Maade, bliver gjort i Brabandt, Flandern, og fornemmelig i Brüssel, hvor man og forfærdiger berømt Voxdug. 10) De betydeligste Brændeviinsbrænderier ere i Niemport, hvor man brænder en Mængde Brændeviin af Enebær, Der er og ingen Mangel paa Sukker=Vox= og Tobaks=Fabriker. Læderets Tilberedning 11) og Tapeters Forfærdigelse af Læder 12) staae her fornemmelig i Flor. Man har mange ypperlige Uldentøi 13) og Klæde=Manufacturer 14), og Silke=, Fløiel, Strømpe= 15) og Hatte=Manufacturerne ere ligeledes betydelige; med eet Ord, af alle Slags Haandteringer og Manufacturer antræffer man i Nederlandene nogle Der gives og mange Indretninger, hvor flere Haandteringer ere forenede tilsammen, for Exempel: Vogn=Fabrikerne. Kort: i disse Lande, siger Forfatteren af den Europæiske Handel, have mange Fabriker holdt sig vedlige, uanseet, at Regieringen langt fra at understøtte Undersaatterne. meget mere har anvendt alt, for at kuldkaste dem. Jeg sig ter hermed til de Forfølgelser, som disse Provindser have maattet udstaae under det Spanske Herredømme. Det er en Sandhed, at mange Fabriker ere derved gaaet forlorne, for Exempel, Klæde=Fabrikerne, som have trukket sig til Engeland. Det er en Sandhed, at disse Lande have tabt deres forhen saa blomstrende Activ=Handel, hvilken Hollænderne have bemestret sig; men det er dog bestandig forundrings- og i Warneton i Vestlandern, hvor denne Handel drives for Landsherrens Regning. 11) J Brussel ere meget ypperlige Læder=Manufacturer, og Brusseler=Læderet er allevegne bekiendt. Ligeledes forarbeides godt Læder i Wianden udi Hertugdommet Laxen borg. 12) De beste Tapet Fabriker ere i Dørnik, Antverpen og Brussel, hvor det virkede Brabandske Tapetserie forfærdiges, og i Mecheln, hvor der giøres smukke forgyldte Læder=Tapeter. 13) Brüssel=Camelotterne ere allevegne berømte. 14) Staden Lowen i Brabandt havde i de ældre Tider saa blomstrende Klæde=Manufacturer, at over 150000 Arbeidere ernærede sig derved i Begyndelsen af det 14de Aarhundrede; men de toge forskrækkelig af, ved det at en Deel af Dugmagerne bragte deres Vindskibelighed med sig til Holland og Engelland, da de formedelst Oprøret 1382, hvori 17 Ørrighedspersoner styrtede sig ud at Vinduerne, og formedelst andre Forbrydelser bleve drevne ud af Landet. Jmidlertid forfærdiges her endnu mange smukke Sorter Klæde. Desuden bliver og i følgende Stæder forfærdiget meget Klæde, uldne Tøier og Strømper, nemlig i Diest, fornemmelig i Brüssel, i Eupen, hvor der overhovedet er 30 til 60 Hoved=Fabrikantere. som forfærdige Klæde af saadan Godhed, at det næsten kan sættes ved Siden af det Engelske, i Særdeleshed det blaae, sorte og Skarlagens Klæde; i Herve, i Wianden, i Liere, &c. 15) De beste Silke=Manufacturer ere i Bryssel, hvor der væves smukke Silkestrømper; ligeledes i Brügge, Dor nik, a. dringsværdigt, at disse Lande, uanseet deres forrige udstandne store Forfølgelser, uanseet de idelige og uophørlige Krige, hvortil de have været en Skueplads, og uagtet den ringe Opmuntring, som de have havt fra deres Beherskeres Side, dog endnu besidde saa betydelige Fabriker, at de ei allene ere der andre Nationers Ligemænd, men have endog et Fortrin for samme. De Østerrigske Nederlandes Handel begyndte i de første til Aar af dette Aarhundrede igien at reise Hovedet mægtig i Veiret. Hvad som for Fremtiden lovede dem de meest udbredte Fordeele, var et Ostindisk Compagnies Oprettelse, som Keiser Carl den 6te i Aaret 1722 octroyerede med vigtige Friheder. Det havde en i 10000 Actier inddeelFond af 10 Millioner Gylden; de udmærkede sig paa alle Jndiske Markeder, og de anlagde 2de Plantesteder paa Kysterne af Coromandel og Ganges. Den Rigdom, som stal i deres Retour=Ladninger, og det Udraab, hvori Deres Actier vare komne, forskaffede dem Tiltroe. Udfaldet skulde heller ikke være blevet misligt for dem, dersom de ikke havde maattet blive et Offer for Politiken. Alle Europæiske Søe magter betragtede dette Compagnie med misundelige Øine; de besluttede, for at blive dette uanstændige Naboeskab qvit, at gaae i Borgen for den pragmatiske Sanction i Aaret 1727. hvilken betydelige Tieneste blev igiengieldet med at opofre det Ostindiske Compagnie. Siden den Tid forfaldt den Nederlandske Udenlands=Handel til en Slags Uvirksomhed, og indskrænkede sig for den største Deel til Naboestaterne. Samme fik ogsaa derved et heftigt Stød, at alle Magter anlagde Manufacturer i deres egne Stater, og følgelig bleve de Nederlandske Manufacturvahre enten forbudne eller og undværlige. Jmidlertid maae man ikke troe, at den Nederlandske Handel ikke meere var af nogen Betydenhed. De fleste Provindser finde endnu sin hele Lykke i samme, og den er derfor noksom anseelig. Den begynder igien, særdeles i vore Dage, at udbrede sig. De fornemste Handelspladser ere: Ostende, Niewport, Antwerpen, Brussel, Brügge og Gent. Ostende liggenved det tydske Hav, og har en god Havn, som man nu daglig søger at udvide og forbedre; thi Jndløbet til den er noget besværligt, formedelst en Sandbanke, som ligger for samme. Af denne Aarsag holder Regieringen bestandig to Brigade Lodser, hvilke vexelviis den ene gaaer ud i imod de ankommende Skibe i Søen, for at bringe dem sikre ind, imedens den anden forretter Havne-Tienesten. Til Beqvemmelighed for Skibene ere Kanalens Sluser og Broer, hvilken gaaer herfra lige til Schielde=Floden, og har heel igiennem en Brede af 28 Fod, 10 Tommer. Skibsfarten til denne Havn har paa nogle Aar faaet en anseelig Tilvært, og i Aaret 1772 løb allerede 1032 Skibe ind i samme, da man ellers neppe talte 300 af samme; og i nærværende Tid kan man sikkert antage Antallet paa de aarlig til Ostende ankommende Skibe for 1500 til 2000. De Nordiske Vahre, den Spanske Uld, og adskillige Amerikanske Artikler, som ellers bleve teverede af Hollænderne, hentes nu fra første Haand. Dannemark, Frankerige, Engelland a. holde her deres bestandig residerende Consuler. Her er ogsaa den sædvanlige Overfart fra de Østerrigske Nederlande over Kanalen til London, anlagt; og uanseet at London ligger 80 franske eller 48 tydske Mile fra disse Kyster, saa giøres dog Reisen de fleste Gange i mindre end 24 Timer. For de Reisendes Skyld, og til Transporten af finere Vahre, har et her værende Handelshuus indrettet først i Aaret 1779 en ordentlig Søepost imellem Ostende og London saaledes, at et Skib fra London og et fra Ostende afgaaer hver Løverdag. Nesten en lige Jndretning er der og imellem Ostende og de Engelske Stæder, Hull, Yarmouth og Exon, til stor Lettelse for Speditionerne fra og til Tydskland, Lothringen, Elsaz, Schweitz, Jtalien a. Men den lykkeligste Begivenhed for Ostende er, at denne Stad blev ved en Anordning af 11te Junii i Aaret 1781 er klæret for en Frihavn, og skiænket en fri Ind- og Udførsel, tilligemed Befrielse fra alle Paalæg og Afgifter (undtagen paa Salt, saltet Kiød, og nogle faa andre Artikler), samt givet alle en Frihavns Privilegier. Paa samme Tid blev og den Jndkaldelse bekiendtgjort, at alle Udlændinge, af hvad Land, Religion eller Navn de end maatte være, kunde nedsætte sig og anlægge Magaziner paa dette Stæd 16); ja Hans Majestæt forundte dem endog den Ret, at besidde Lehn i Landet, og det uden nogen anden Byrde, end allene at betale 5 Procent i Renter af samme, til Erkiendelse af Lehnsretten, Efter denne lykkelige Begyndelse kan det ikke feile, at jo Ostende inden faa Aar kommer til at drive en udbredt Handel 17) besynderlig da der allerede skal være truffet saadanne Underhandlinger med Marokko, Algier og den Ottomanniske Port 16) Den vil med Tiden udbrede sig videre, da mangen Handelsgreen, som før bøiede sig andensteds hen, har, særdeles under Krigsurolighederne, vendt sig hertil. Ti Exempel herpaa kan den Russiske Pelshandel tiene, som efter Keiserindens udtrykkelige Anviisning har trukket sig herhid.