Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1847-08-10
- J Anledning af en Artikel i Fædrelandet" om en forandret Jurisditions-Jnddeeling af Frederiksborg, Amt, hvori den Formening var fremsat, at næst efter Hiørring Amt skulde Reistilstanden intetsteds for nærværende Tid vare lovløsere end i Frederiksborg Amt. læses nu i Fædrelandet, et Brev fra Aarhuus Egnen, der begynder saaledes: Vi ville gierne troe. at disse tvende Amter udmærke sig betydeligen i denne Henseende, naar Man blot vil indrømme os, at Aarhuus Amt maa, Hvad Jndbrud og Tyverier angaae, sættes betydeligt høiere, at den Stund at der fra Øvrighedens Side endnu Jntet er skeet, for at standse de ugentlige, ja næsten hver anden Nat forefaldne Jndbrud, som skee saa aabenlyst og med en saadan Dristighed og Frækhed, at Man kunde fristes til at raabe til Øvrigheden: "Sover Du?" Brevskriveren mener, at der udentvivl maa være et meget forgrenet Complot, som har sin Overbestyrelse, med undergivne Speidere, Stjælere og Hælere. En Sieldenhed er det heller ikke, at Gaardens Heste endog laanes for at slæbe Tøiet bort, skjøndt Tyvene, for at undgaae denne Forsinkelse, dog i Almindelighed ere forsynede med egen Befordring. Man siger nok, at det er Beboernes egen Skyld, fordi de ikke ville gjøre sig Umage for at gribe Tyvene eller angive og vidne imod dem; men Man betænker ikke, at det dog altid er en egen Sag for den enkelte Mand at indlade sig herpaa, naar han veed, at Tyvens Cammerat maaske næste Nat til Hævn brænder ham Huset af over Hovedet; og skeer dette ei for, saa veed Enhver, at Tyven efter udstaaet Straffetid vender tilbage, og med ham den sikkre Hævn. Lad Øvrigheden kun gjøre Sit og gjøre det tilgavne, saa den ikke bærer Sværdet forgiæves, da vil en saadan giftig Hvesperede, selv om den blev saa mægtig som i Aarhuus Amt, dog vel være at opspore og ødelægge. Men Hjælpen, maa komme snart, hvis ei befrygtede større Ulykker skulle skee. "Bondevennernes Selskab har den 23de Juli afholdt sit Aarsmøde, hvortil efter udstedt Jndbydelse til Distrikternes Formænd et Antal af henved 100 af disse og andre Selskabets Medlemmer havde indfundet sig. Der vedtoges paa Prok. Balth. Christensens Forslag, at Selskabet skulde forene sine Bestræbelser, for i Almindelighed og igjennem Bondestandens Deputerede i Stænderne at føre følgende Punkter en Afgjørelse imøde, nemlig: a) Nedsættelsen af en hensigtsmæssig erganiseret Kommission til, under fuldstændig Offentligbets Kontrol og Bistand at undersøge og derefter at foreslaae om de Forhold og Vilkaar, hvorunder Danmarks Bondestand i det Hele og dens gods bundne Medlemmer i Særdeleshed fortiden befinde sig, med navnligt Hensyn til hvad der endnu staaer tilbage at gjøre for denne Slands endelige og fuldstændige Emancipation for Person, Eiendom og Virksomhed til virkelig Frihed og Lighed med Statens øvrige Borgere; b) subsidiairt, Nedsættelsen af en lignende Kommission til at undersøge og foreslaae om Bøndernes og Bøndergodsets Forfatning, Forvaltning og Tilstand, paa de Staten eller det Offentlige og offentlige Stiltelser tilhørende Godser; c) Værnebyrdens Ligeliggiørelse; d) en billig og lige Beskatning og navnlig Ophævelsen af Forskjellen mellem frit og ufrit Hartkorn og af Godseiernes Opkrævning af Statens Skatter; e) Ophævelsen af Majorater i Jordegods og af Jorddrotternes Patrimonialrettigheder. - Antallet af Selskabets Medlemmer ved Udgangen af det første Selskabsaar var 3631.