JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1773-08-27
Ovenmelte Lægemiddel, som af Dr. Young, er beskrevet i Medical Effays Tom. V. og for dets fortreffelige Virkning indtaget i den nye Kongl. Danske Pharmacopee, er ypperligt i Blodsot, og kand bruges for Syge af alle Slags Alder og Kiøn. Ved Preparationen maa paa Apothekerne lagttages, at Vitrum Antimonii fiint pulveriseres, og at dertil bruges det tykke røde og durchsigtige, ej det fiine bleege, ej eller det tykke sorte ugiennemskinlige. Pattebørn gives en halv Gran: et Barn paa 3 til 4 Aar, 2 til 3 Gran: et Barn paa 10 Aar, ikkun 3 til 4 Gran. Fuldvoxne, som ere svagelige og kleinlige, gives ei meer end 5 til 6 Gran: Hos dem som ere af stærk Natur, kan man gaae fra 7 til 10 og 12 Gran. Naar alt andet har været frugtesløs i Blodsot, har dette hiulpet: og i den nu grassende vil Mangfoldiges Liv derved kunne reddes. Dets Brug kan igientages 3 Gange og oftere, men hver anden Dag. Det giøres til Bolus med een Skrupel eller Knivsodd Rosen-Conserv. thi indtaget som Pulver i Vaadt, synker endeel deraf til Bund og spildes, og i Form af Piller skeer Opløsningen i Maven langsom og Virkningen bliver usikker. De Dage imellem den man tager denne Bolus, kan man om Morgen tage ind 10 Gran ristet Rhabarber-Pulver blandet med en Knivsodd Theriak. Ristingen skeer saaledes: Man kommer et Qvintin pulveriseret Rhabarber i en reen Jldskuffe, holder den over Kull og røres flittig om med en Pinde, indtil Rhabarbern bliver noget mørk eller brunnagtig, saa er den færdig. Dette lindrer fortreffelig. Naar Blodsotten har varet over 3 Dage, ligeledes om det er en Frugtsommelig eller Barselkone, gives Bræk-Pulveret ikke. Men man begynder da Curen med Aareladen, om den efter forhen anførte Tegn udfordres, hvorpaa strax samme Dag gives Rhabarber-Pulveret, og Theriak om Aftenen, samt den følgende Dag Bolus og Morgen med Theriak om Aften, og Mellemdagene risted Rhabarber. (Meere herom skal følge.)
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1773-08-27
12 Søndag efter Trinitatis prædiker formodentlig: Høymesse. Aftensang. Dom K. Hr. Hegge. Hr. Angell. Frue=K. Hr. Provst Hagerup. Hr. Wittrup. Hospitalet Hr. Provst Welding.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1773-08-27
Dødsfald. Jomfrue Sara Rogert død paa RensclosterGaard. Mad. Schuldz, Mester=Bager Sr. Jørgen Schuldtzes Hustrue død her i Byen. Jomfrue Olava Margretha Holmberg død den 22 Augusti i hendes Alders 11te Aar, og Musicanter=Svend Mr. Ewen Agerberg i sit 33 Aar. Jfr. Anna Maria Strømmer i sit 81 Aar.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1773-08-27
Ankomne Skibe. Skipper H. Nielsøn fra Straalsund med Kornvahre.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1773-08-27
Udgaaende Skibe. Skipper Claus Claussen til Molde med et lidet Partie Ruug. S. Ulrichsen til Østersøen, med Fiskevahre. J. Niemand til Chriansund med Baglast.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1773-08-27
Til Kiøbs. Madame Sal. Schlippenbachs Gaard og Grund med tilhørende Have=Plads, er underhaanden tilkiøbs at bekomme.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1773-08-27
Til Kiøbs forlanges. Af gamle, dog brugelige Vinduer i Blye indfatted, behøves nogle Støkker, hvortil Liebhaber herfra Contoiret anvises.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1773-09-03
Slutningen af No. 35. Underretning at curere Blodsot ved sikkre og ey kostbare Midler.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1773-09-03
En stødt Muskat blandet med en Ægge blomme og steget paa en heed Muursteen til een Kage, spises paa een Gang.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1773-09-03
Catheen-Saft kand Formuende kiøbe paa Apotheket, smelte deraf et halvt Lod i halvanden Pegel varmt Vand, og drikke deraf 2 Skeesblad hver tredie Time. De kan og begiære Mixture af Campeche=Extract, og tage deraf een eller toe Madskeer hver fierde eller femte Time. Eller og kiøbe et Lod FabraPichurim (et nyt Medicament fra Brasilien, som er indtaget i den nye Pharmacopoee, pulveriseret, og tage inde deraf i lidt Viin et halvt Qvintin eller een god Theeskee fuld hver Morgen og Aften. Decoctum af Pomerantz-Skall: Man koger et Lod tørre Pomerantz=Skall under lukt Laag i halvtredie Pot Vand til 2 Potter, som, efterat derudi nogle Gange er slukket et gloende Jern, afsies og indgives til 3 Madskeer, hver fierde Time. NB. Disse stoppende Midler bør ejebruges, uden de andre Ting ere brugte forud. Skulde under deres Brug Maven blive haard og haaven, maa et halvt Qvintin Rhabarber indtages. Huus-Raad imod Blodsot har man uendelige, til deels urimelige og meget skadelige. De fleeste gaae allerne ud paa at stoppe, og enten dræbe de den Syge, eller tilbringe ham Ulægelige Tilfælde ei allerne i Mave og Tarme, men og paa andre ud= og indvortes Steder, hvor Materien drives hen. Herpaa fornemmes de bedrøveligste Exempler, hvorfor var at ønske, at Stands=Personer som boe i Bøyderne, saa meget muelig vilde bidrage, at derved blev brugt fornøden Varsomhed. Naar nu Sygdommen er over, og Maven er bleven fast, bør man for at styrke og sætte den til rette igien, tage ind i 14 Dage hver Morgen og Aften een god Knivsodd fiin stødte Malurtknupper i lidt Brændeviin og Vandsammenmenget, eller i Viin. Ellers kan en Buttel fyldes løst med Malurt=Knupper, derpaa slaaes Brændeviin, staaer i 2 a 3 Dage i Solen eller paa varm Aske, deraf tages 70 Draaber Formiddag og Eftermiddag. Formuende kan kiøbe Essentia Amara eller Dr. Sundi Stomachal-Essents, og tage deraf indi Viin 60 Draaber een liden Stund for Middag= og Aften Maaltid. Skulde Skulde efter nogle Dages Forløb, ved Feil i Mad og Drikke, eller Forkiølelse, Sygdommen angribe paa nye, maa man tage sig vare for det som er Aarsagen, og atter tage ind Bræk-Pulver, og Dagen derefter Rhabarber=Pulver og Theriak, og ej nyde uden det Tilladte. Sygdommen forekommes i Huset derved, at de Friske holder vel reent hos de Syge, røger flittig med Ener, og kaster hen paa et aparte Sted det som gaaer fra dem: thi det er det som mest anstikker. J et anstukket Huus bør desuden de Friske aldrig gaae fastendes ind til den Syge, er spise i samme Værelse, og hver slette Dag indtage en Theeskee, Rhabarber.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1773-09-03
Aarsagen til denne nu grasserende Svaghed, er ufejlbarligen den slette Fødde Almuen i denne dyre Tid har maattet nyde, samt den usædvanlige Heede i Luften med Afvexlinger af Kulde: Derved faaer Legemets Vædsker een Slags Skarphed: Ved mellemkommende Kulde stoppes de af Heeden aabne Svedehuller, de transpirable og allerede angrebne Vædsker slaaer sig til Jndvoldene, antager der Forraadnelse, og ved at irritere samme, forøger endnu meere Vædskernes Tilflydelse, og tilvejebringer, denne Svaghed. Have Frugter og Bærer i mange Tider bleven beskyldt for Aarsag til Blodsot, fordi den gjerne yttrer sig paa den Tid af Aaret, da Frugt og Bær begynder at faaes. Men Modsatzen bevises best af vore Bønder her i Norge, som, uden at vide af HaveFrugter, angribes af Blodsot; saa og deraf, at den i dette Aar har begyndt at ødelægge, længe førend Bær kunde faaes at spise. Berømte Læger har og længe siden viist Urimeligheden af denne almindelige Fordom, og fordømt Politiets Jver i de store Stæder udi at ødelægge Plommer og anden Frugt, som føres til Torv. Herr Tissot har gaaet endnu videre; Han beviser, at Frugt og Bær ei alene er Preservativ imod Blodsot, men og bør bruges som et Læge=Middel i selve Svagheden. Paa den Grund, at Sygdommen, reiser sig af Forraadnelse, har hans Satz all Rimelighed. Han bestyrker den med talrige Exempler. Umoden Frugt kan foraarsage Colik og andre Ulejligheder, men ei en grasserende Blodsot. Om de modne Frugter, ved at opløse de forraadnede skarpe Vædsker, foraarsager Diarrhee, saa er den nyttig, og preserverer for Blodsot. Altsaa kan Almuen med Sikkerhed raades, at spise Rigs, Jordebær, Bringebær, Blaabær, Biørnebær, Moltebær, Tyttebær, og det daglig naar Blodsot grasserer. Derved forekommes Vædskernes Forraadnelse, og selve Blodsoten. Efter een saa stoer Læges Erfaringer, burde jeg ej tage i Betænkning at raade til samme Tings Brug, under selve Sygdommen, som Læge-Middel, men jeg vil ejræske for meget paa een Gang. Nok for det første, om Bærene bliver antaget, til Præservativ. Dog, naar og hvor Medicamenter ei kunde faaes, var det altid fornuftigere, at efter Hr. Tissots Raad med Bær søge at redde Livet, end Hielpeløs give sig Døden i Vold. Den vittige og belæste Doctor Untzer i hans Læges 292de Stykke, indstemmer med Hr. Tissot og raader ivrigt til det samme: Formodentlig, siger han, vil den Fordom om Frugt omsider forsvinde hos gode Læger: De slette Læger, Fuskere, og den gemeene Mand vil evig beholde den. Gid de Norske vilde være de første i denne Sag, at lade Fornuften raade over Fordomme, og derved giøre Spaadommen til intet. Peder Sundius.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1773-09-03
13 Søndag efter Trinitatis prædiker. formodentlig: Høymesse. Aftensang. Dom K. Hr. Hegge. Hr. Angell. Frue-K. Mr. Rosenvinge. Hr. Wittrup. Hospitalet Hr. Provst Welding.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1773-09-03
Dødsfald. Madame Rønnau, Sverdfæger Sr. Friderich Rønnaus Kiæreste, fød Walmand, død her i Byen den 29de Augusti i hendes Alders 57 Aar. Madame Elen Catharina Holst, fød Kielstrup, Sr. Søren Holstes Kiæreste, død den 1 Septbr. i hendes Alders 57 Aar. Ud Udgaaende Skibe.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1773-09-03
Skipper M. Pekmand til Christiansund baglastet. J. Gælles til Jrland med Bord. H. J. Seyer til Christiansund og siden til Rostok med Sild. M. J. Omeyer til Jrland med Bord.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1773-09-03
Efterretninger for Publico. Fra 5te Septembr. og indtil nærmere Ordre oplukkes Fæstnings=Portene Klokken 5 om Morgenen, og tillukkes Klokken 10 om Aftenen. Broe=Porten aabnes først om Morgenen og tillukkes sidst om Aftenen.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1773-09-03
Bekiendtgiørelse. Hr. Regimets=Feldtskiær Stabell bekiendtgiør herved, at han for nærværende Tiid logerer hos Sr. Jens Peter Dørenfeldt. Auctioner.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1773-09-03
Paa førstkommende Fredag den 10de Septembr. h. a. om Eftermiddagen Klokken 2 Slet, bliver afgangne Cammer=RaadHoffes Stervboes eiende Syv 24deel Parter udi Skipper Lars Kruses førende Skib, Palm=Bom kaldet, i Stervboets Vaaneegaard til Første Gangs Auction opbuden. Til Kiøbs.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1773-09-03
Madame Sal. Schlippenbachs Gaard og Grund med tilhørende Have=Plads, er underhaanden tilkiøbs at bekomme.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1773-09-03
Extra gode Svedsker er tilkiøbs hos Sr. Hans Nissen.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1773-09-03
Bøger.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1773-09-03
Fra Pressen i Tronhiem er udkommet: Et Juridisk Collegium for saavidt Danske og Norske Lovs 11te og 5te Bog betreffer, geleydet med de til denne Tiid udkomne Kongel. Forordninger og Rescripter, bestaaende af 4 Parter. Pars ma indeholder 7 Capit. Cap. 1) om Sagsøgeren og Sagvolderen. 2) Om Procuratores, 3) Om Hiemmel. 4) Om Dommere. 5) Om Dommeres Assistenter. 6) Om Skrivere, 7) Om Værne-Ting. Pars 2da Cap. 1) om Stevnemaal. 2) Om Arrest. 3) Om Exceptioner, 4) Om Beviser i Rettergang, samt Dom. 5) Om Appel. 6) Om Exsecution. Pars 3tia Cap. 1) Om Jagten, 2) Om Fiskerie, 3) Om Bergværker, deres Optagelse og Rydning, 4) Om Occupatio; Hertil hører: (a) om Hitte Gods, (b) Vrag, (c) om occupatio Rerum hostilium. 5) Om Accessione, 6) De modo acqvirendiCivili, (a) om Hævd, (b) om Arv. 7) Om Testamenter, Gave og Bebrevelse, 8) OmSkifte og Deeling, 9) Om Skifte=Forvalter nes Pligter. 10) Om Traditione. Pars 4taCap. 1) om Contracter, 2) Om Vexel=Contract, 3) Om Gave, hvorunder handles om Laan, 4) Om Leye. 5) Om betroet Gods. 6) Om Pant, Bodmerie og Bill-Breve. 7) Om Borgen og Forløvte, sælges nu i Tronhiem paa Adresse=Contoiret, i Kiøbenhavn paa Expeditions-Contoiret og i Christiania hos Sr. Schwach, for 3 Ort Exemplaret.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1773-09-03
En fuldstændig Historisk Efterretning om de Medfarendes Skiæbne, som vare paa Skibet Jomfrue Christina fra Tronhiem i Aaret 1769. og bleve opbragte af Algiererne, samt gjorte til Fanger, indtil deres Hiemkomst derfra i Aaret 1772. Hvortil er føyet et Anhang om Algiers Beliggenhed, dens Jndvaanere og videre Beskaffenhed, sammenskreven af een af de Fangne, imedens han var der; er nu bleven færdig fra Pressen, 80 Sider i 8vo, og faaes tilkiøbs i Bogtrykkeriet i Tronhiem, uindbunden for 10 s. og hæftet 12 s. Stykket.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1773-09-03
Udi Bogtrykkeriet her i Tronhiem kan bekommes: Hr. Jacob Kofoed Trojels Afhandling om Kartoflers Avl og Brug, som at det Kongel. Danske Landhuusholdnings Selskab er tilsendt Hr. Ober=Auditeur Knud Thode og af hannem befordret til Trykken, der har forsynet samme med en Fortale, for at giøre denne nyttige Vext ligesaavel bekiendt i Norge, som den nu i nogle Aar allerede er bleven bekiendt i Danmark og andre Lande; Bagefter findes Tegning paa en til Kartoffel=Avlen tienlig Plov og Spade. i Den er trykt paa 51 Sider i Octavo, og koster Stykket uindbunden 6 s. indbunden 8 s.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1773-09-10
Adskilligt Nyt. Designation.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1773-09-10
Over de fra Kiøbstæderne i Aggershuus Stift og Fogderierne i dito Amt indkomne Forretninger over hvad enhver for de afholdte Commissioner i Følge Forordningen af 14de Novembr. 1772, har anbudet, som frievillig Gave til Hans Majestæts Cassa for 1773, at svare, nemlig: Kiøbstæderne: 1) Christinia, Summen beløber til = 2382 Rdlr. 3 Mk. 16 sk. 2) Frederichshald 3) Frederichstad. 4) Moss for Commissionen angivet til = 137 Rdlr. 3 Mk. - - og ved Omgang hos de udeblivende modtaget Declaration til = 5) Scheen med Forstæder = = = =To 6) Bragnæs Fe 7) Strømsøe. a) Holmestrand 94 Rdlr. 3 Mk. 18 sk. 8) b) Tønsberg. 9) Kragerøe, ved Commissionen = og siden af de udeblivende = 17 = = = Fogderierne: 1) Øvre Rommerige, 5 separate Forretninger, hvis generale Beløb efter den vedfølgende summariske Extracter, 416 Rdlr. - Mk. - s. 2) Nedre Rommerige, efter den summariske Tabell = 14 Søndag efter Trinitatis prædiker formodentlig: Høymesse. Aftensang. Dom K. Hr. Biskop Bang. Hr. Angell. Frue=K. Hr. Provst Hagerup. Hr. Wittrup. Hospitalet Hr. Provst Welding.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1773-09-10
Copulerede. Hr. Johan Nordahl Brun Capellan til Byenæsset og Jomfrue Lind copulerede paa Edøen den 3die Septembr. Kiøbmand Sr. Rasmus Surlan og Jomfrue Anna Leth copulerede i Byen den 8 Sept.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1773-09-10
Dødsfald. Mester=Snedker Just Valentinsen død her i Byen.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1773-09-10
Jndpasserede. Hr. Bierring med Kiæreste.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1773-09-10
Ankomne Skibe. Skipper N. Angel fra Archangel med Rug, Udgaaende Skibe.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1773-09-10
Skipper Lars Kruse til Jrland med Bord. B. Fibes til Christiansund at lade.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1773-09-10
Bekiendtgiørelse. Følgelig den constituerede Provst over Vester-Jndherreds Provstie, Hr. Hamonds Reqvisition og Bekiendtgiørelse udi de Tronhiemske Adresse=Contoirs Efterretninger, og overeenstemmende Tids Berammelse, bliver, ved offentlig Auction udi Bedstadens Præstegaard Soelberg sammestæds, indeværende 1773 Aars Sogne-Præstes Korn- og Smaae-Tiende, samt Offer=Skieppe, førstkommende den 30te Sept. til den Høystbydende og Vederhæftige, bortforpagtet, efter de paa Auctions=Stædet nærmere stabillerede Auctions=Conditioners Formeld. Fussum den 4 Septbr. 1773. P. Rosted.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1773-09-10
Skifte=Lysninger. De Herrer Civile Skifte-Forvaltere udi Tronhiem, lader bekiendtgiøre, at førstkommende 17de September Klokken 2 Eftermiddag, bliver Skiftet efter afgangne Jegt Matros Peder Michelsen Birchen, foretaget paa Byetings=Kammeret. Samme Eftermiddag Klokken halv 3 Slet, bliver Skiftet efter afgangne Bersvend Knudsen, paa Byetings=Kammeret foretaget. bemelte Eftermiddag Klokken 3, bliver Skiftet efter afgangne Joseph Wilhelm Olden march, foretaget i Stervboe=Huuset paa Baklandet. Fornævnte Eftermiddag Klokken 4 Slet, bliver Skiftet efter afgangne Berethe Poulsdatter, Tiende=Betient Jørgen Poulsen LyngsHustrue, foretaget i Stervboe=Huuset i Jhlen.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1773-09-10
Førstkommende 18de September Klokken 2 Eftermiddag, bliver Skiftet efter afgangne Anna Amundsdatter, Peder Pedersens Hustrue, foretaget i Stervboe-Huuset Degn Stuen kaldet. Samme Eftermiddag Klokken 3, bliver Skiftet efter afgangne Skibs-Tømmermand Daniel Mathiesen Thrane, foretaget i Stervboe=Huuset i Tarraldsgaards Veyten. bemelte Eftermiddag Klokken 4, bliver Skiftet efter afgangne Marithe Pedersdatter, Vognmand Ole Evensens Kone, foretaget i Stervboe Huuset i Geilen.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1773-09-10
Førstkommende 1te October Klokken 2 Eftermiddag, bliver Skiftet efter afg. Kræmmer og Jegtskipper Andreas Tøllevsen, foretaget i Stervboe=Huuset paa Baklandet.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1773-09-10
Auctioner. Sorenskriveren over Strindens Fogderie, Hr. Jens Christian Heide, lader herved bekiendtgiøre: at førstkommende 14 Sept. Kl. 2 Eftermiddag, bliver, efter Vedkommendes Reqvisition, Gaarden Munchvold, afg. Mad. Sal. Raadmand Hornemans Stervboe tilhørende, ved Tredie og Sidste Gangs Auction opbuden, og den Høystbydende absolut tilslagen. Gaarden er beliggende i Strindens Tinglang, skylder 1 Spand 12 Marklang, og Auctionen forrettes paa bemelte Gaard. Samme Dags Eftermiddag Klokken 3, bliver ved Auction bortsoldt Gaardens Avling, for dette Aar, af Høe og Korn, item Gaardens Besætning og Gaards Redskab, med videre, som der befindes.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1773-09-10
Extra gode Svedsker er tilkiøbs hos Er. Hans Nissen.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1773-09-17
En Fortsættelse af Nr. 37.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1773-09-17
En kort Historie af Handelen fra de ældste Tider indtil de nyere. Da blev heele Verdens Handel, ligesom en arbelig Eiendom for Phoenicierne og Ægypterne. De sidste droge den Jndiske Handel til sig allene, og bragte tillige med deres Korn og Manufacturer bestandig en saa stor Rigdom ind i Landet, at de ældste Egyptiske Monarker kunde bringe i Stand alle de merkværdige Værker, som trods Tiden og de Barbariske Erobrere, endnu ere Mindes=Mærker paa deres Viisdom og Magt, og formodentlig skulde blive det, saa længe Verden staaer. Phoenicierne toge fra 8. Ægypterne. en Mængde af saadanne raae Vahrer og Manufacturer, hvilke de førte i alle Lande, som laae mellem dem og det Middellandske Hab; de bragte og fra langt bortliggende Lande en stor Forraad til deres egne Stæder; og vi behøve kun at eftersee Propheten Je saas og Ezechiel, for at overbeviises om, at disse paa Handelen grundede, Regieringer, havde været meget meere berømte og bestandigere, som vare bygte paa Magten. Dette finde vi stadfæstet i de verdslige Historier, og naar naar man sammenligner dem med hinanden, saa sees aabenbar, at Flittigheden hos dette lille Lands Jndbyggegere overvandt alle Hindringer, frembragte den største Overflødighed og umaadelige Rigdomme paa en ufrugtbar Jord, hvor uden Fliid den største Mangel maatte have hersket. Det er vel sandt, at det gamle Tyrus blev forstyrret af Rabutadnezer; men det skede ikke førend de havde allerede blomstret i nogle Hundrede Aar. Af denne prægtige Stads Aske bragte dens Jndvaaneres store Moed en Pyoenix frem, som i Skiønhed lidet eller maaskee intet eftergad sin Moder.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1773-09-17
Det nye Tyrus laae paa en De, og omendskiønt dens Omkreds ikke var stor, blev den dog snart Mæster til Søes, og beholdt dette Overherskab, indtil den blev undertvungen af Alexander den Store. Den Modstand, som den gjorde, endskiønt den intet hielp, var dog meget stoer, og geraadede dens Jndvaanere til megen Ære. Saa meget maae man tilstaae, at det kostede de Grædske Helte meere, at bemægtige sig det ene Sted, end at overvinde den heele Persiske Magt. Den Macedoniske Prindses Hensigter vare større end hans Erobringer, og den, som betragter Alexanders Udkast til hans Magt, og overseer det Gandske, vil holde ham for en større Stadsmand end Erobrer. Han havde i sin Forstand gjort sig et Ud taft af et Universal Monarchie, hvilket var vel umueligt at bringe i Stand, men Forestillingen deraf gav ham storre Ære, end alle hans Seiervindinger. Han havde i Sinde at anlegge sin Hoved-Stad i Arabien, og at indrette Sagerne saaledes, at han kunde behærske de længst bortliggende Lande i Jndien, og tillige underholde Forbindelsen med de længst bortliggende Lande af Europa. Han vilde betiene sig af Magten for at giøre sig stor, men han vidste meget vel, at Handelen allene kunde opholde et Rige, som ingen andre Grændser skulde have, end den, som Verdens Natur har anviist. Han vilde være Herre overalt; men han vilde tillige være en mild og naadig. Herre, og sætte sin Lykke i sit Folkes Lykke, eller meget meere deri, at giøre alle Folk paa Jorden til et eneste Folk.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1773-09-17
Det var vel et overdrevent og ugiørligt Forsæt, og han levede ikke længe nok for at giøre deraf et svagt Udkast; men det Mynster han har efterladt i sin nye Stad Alexandrien, viser tilstrækkelig, hvor rigtige hans Begreb vare, og hvad for en rigtig Slutning han har gjort sig om det, som kunde iværtsættes ved de Midler, paa hvilke han forlod sig. Hin Stad, om hvilken man maatte sige, at han med egen Haand havde gjort Udkast til den, blev i den følgende Tid alt hvad han den tede, nemlig Ægyptens Ziir og i nogle Aarhundrede Handelens Middelpunkt. Da Tyrus var i sin største Floer, og ingen søgte at giøre den Herredømmet over Søen stridig, anlagde den paa den Africanske Kyst sin berømte Colonie Carthago. Denne Stads Beliggenhed var uforlignelig, hvad enten man betragtede den som en Hoved Stad, eller som en beqvem Havn. Den laae lige langt fra alle de yderste Kandter, i det Middellandske Hav, havde et meget skiønt Land bag sig, og havde ikke. ikke til Naboe nogen Magt, som var i Stand til at hindre dens Handel eller dens Tilvæxt. Det er næsten ubeskriveligt, hvor snart dens Jndbyggere bleve ikke allene talrige og bemidlede, men og mægtige og frygtelige. Tiid efter anden udbredede de sig paa alle Kandter, erobrede den beste Deel af Spanien, og oprettede der et nyt Carthago; Oerne Sicilien og Sardinien, eller i det mindste den bæste Deel deraf, underkastede sig og dens Herredømme. Dog vare dens Erobringer, naar man ligner den med dens Søefart, af ingen synderlig Betydenhed. Paa den ene Side stratte de sig mod Væsten indtil Britanien; paa den anden Side opdagede de en stor Deel af de Africanske Kyster og Canariske Oer, og nogle meene endog at de have først fundet Veyen til America. Saalænge de lagde sig efter Handelen og de Kunster, som høre dertil, steeg deres Magt bestandig høyere; men da Ypperlighed forsagede, Ergierrig. deres Vindskibelighed, og hed udred den gamle Sparsomhed og Arbeydsomhed, saa standsede deres Erobringer. Romerne begyndte at blive misundelige over deres Søemagt, og det kostede dem to haardnakkede Krige, som varede heele 40 Aar, inden de kunde ydmyge dem. Da den endelig blev forstyrret, vare dog dens Ruineer. endnu Majestætiske; thi i Begyndelsen, af den tredie ulykkelige Puniske Krig havde denne Stad allene Syv Hundrede Tusinde Jndhaandre og TreHundrede Stæder i Africa, som stode under dens Herredømme, saa stort var det Carthageniensiske Rige, som ved Handelen allene var stegen saa høyt, og dersom den i sin største Velmagt, havde med samme Bestandighed lagt sig derefter, som i Førstningen, saa skulde den ufeylbarligen meget længer have beholdt sin Frihed; thi da Sparsomhed, Flittighed; Troeskab og Redelighed ere en handlende Stads Stytter, saa er det ikke allene gandske naturligt, men og gandske nomgiengeligt, at den, naar disse Stytter ere svækkede maae gaae til Grunde. Fornuften lærer os dette, og vi see det og af Carthagos Exempel. (Fortsættelsen heraf skal følge.)
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1773-09-17
Adskilligt Nyt. Den her i nogen Tiid grasserende almindelig Blodgangs=Syge continuerer endnu, af samme bortdøer mange, baade i Byen og paa Landet.