JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-12-31
Da det af mig her i Byen etablerede Jern- og Metalstøberie nu er i fuld Gang, saa tillader jeg mig at anbefale denne min Fabriks Varer, bestaaende af: Kølleovne, 1- og Etages, som ere indrettede til at koge i underste, samt bage og stege i øverste Etage, runde Cylinderovne, saavel heelt runde som med fiirkantet Under=Etage, Spisestue, Piedestal- og Pramideovne, alle hensigtsmæssig indrettede med Koge= og Varme indretning, samt smagfuldt udstyrede med Ornamenter og Figurer, Plouge og Muldfielde af forskjellige forbedrede Constructioner, hvoriblandt de bekjendte Niels Nielsens og Langsted Plouge. Gryder, Pander, Spyttebakker, Rister til Brænde og Bryggerier, brændebesparende Comfurindretninger, Gravgelænder og Gravkors med Jndskriptioner, Tagvinduer af forskjellig Størrelse, samt alle Slags Maskin og Møllearbeide, som udføres efter enhver indleveret Model, Tegning eller Maal, som og Metal-Tærninger og Bøsninger til Møller og Maskiner, samt iøvrigt alt muligt, som maatte ønskes udført af støbt Jern eller Metal. Ved propert Arbeide samt reel og billig Behandling nærer jeg det glade Haab, ogsaa her at møde Velvillie. Gamle Kakkelovne samt alt gammelt Støbejern, ombyttes med nye Varer. Ærbødigst J. Bruun, Fabrikant.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-12-31
Damp Chocolade, udarbeidet til den fuldkommeste Fiinhed i lukkede Maskiner i den Deichmannske Handels Chocolade-Fabrik ved Kjøbenhavn, erholdes til Fabrikpriserne, 2 Mk. 8 s. a 8 Mk. pr. Pd., hos Hr. P. H. Berg i Nykjø- Hr. Agent L. J. Ben bing paa Falster. zon i Stubbekjøbing. H. Dorph i Saxkjø-S. M. Roepstorff og Chr. Holst i Nakskov. bing. J. N. Lunddahl i -J. Gottschalck.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-12-31
Mariboe. Stege. J. H. Heidenheim i - J. E. Hald i Præstøe.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-12-31
Nysted. H. P. Ditzel i Vordingborg. H. B. Pohler i Nødby.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-12-31
Damp Chocolade, indpakket i Æsker og Vignetter, prydet med Orla Lehmanns Portrait, erholdes til Fabrikpriser 48 s., 64 s. og 1 Rbd. hos P. H. Berg i Nykjøbing og M. Røepstorff i Nakskov.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-12-31
En ung Pige af honnet Familie ønsker sig Condition som Meierske til 1ste Mai.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-12-31
Auction. Onsdagen den 4de og Torsdagen den 5te Januar 1843, Formiddag Kl. 10, afholdes offentlig Auction over Dr. og Biskop R. Møllers Stervboes Effecter, bestaaende af Meubler af alle Slags, hvoriblandt et Mahogni Chatol med Opsats, meget gode Sengeklæder, Linned og Dækketøi; Sølv, Porcellain og Glas, Kjøkkentøi af Messing, Kobber og Jern, et Fortepiano, et 8 Dags Stueuhr, en Wienervogn og en holsteensk Vogn, en Egetræes Rulle, et Par sorte Heste m.m. Auctionen afholdes i Stervboets Gaard i Mariboe Østergade og det bemærkes, at Meubler, Sølvtøi, Sengeklæder og Hestene sælges første Dag. Vederhæftige Kjøbere gives Credit til Mikkelsdag 1843. Mariboe Byfoged-Contoir, den 22de December 1842. C. A. Møller. Adressecontoirets Commissionairer ere: Dhrr. Boghdlr. Thierry i Rakskov, Kammerr. Suhr i Rødby, Postervediteur Christensen i Stokkemarke, Boghdlr. Giegengack i Maribo, Apotheker Grundtvig i Saxkjøbing, Postmester v. Staffeldt i Nysted, Kbd. Wulff i Stubbekjøbing, Færgeforpagterne Arnkiel i Gaabense og Dyrehauge i Vordingborg.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-01-02
Lollands Falsters Tidende. Stift Redigeret, trykt og udgivet af W. F. Laub i Nykjøbing. No 1. Mandagen den 2 Januar.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-01-02
Den kgl. Commissarius. Den høitagtede Præsident har fuldkommen Ret i, at den Omstændighed, at Discussionerne ere Adressediscussioner, ikke gjør det til en Nødvendighed at udelade dem af Stændertidenden; men den medfører dog, at man, naar der iøvrigt er Grund hertil, kan gjøre dette, uden at Stændertidenden derved taber den Characteer, som den ellers har. Forsaavidt der er Spørgsmaal og en nærmere Bearbeidelse af Forhandlingerne, skal jeg blot bemærke, at en saadan vilde være en Afvigelse fra den sædvanlige Form, som kunde opvække urigtige Forestillinger, hvilke derimod snarere vilde bortfjernes, naar man undlod at offentliggjøre Discussionerne og Udkastet, og blot anførte, at der har været udarbeidet et Udkast til en Adresse, som i tvende Møder er blevet prøvet, og at Forsamlingen derefter har vedtaget Jndgivelsen af en Adresse af det efterfølgende Jndhold. Om man tillige vilde bemærke, at den kgl. Commissarius har været tilstede eller ikke, er mig ligegyldigt. Præsidenten. Med Hensyn til det af mig yttrede Ønske, tør jeg nærmere imødesee den høitagtede kongl. Commissarii Yttringer om, hvorvidt der for ham maatte være Anledning til at indhente nærmere allerhøieste Bestemmelse med Hensyn til de nævnte Forhandlingers Optagelse i Stændertidenden. Den kgl. Commissarius. Jeg kunde jo vel gjøre Jndstilling til Hs. Majestæt; men dette vilde medføre en Standsning af Tidenden, der just nu er naaet til Discussionerne angaaende Adressen, og jeg veed desuden ikke, om denne Fremgangsmaade vilde være overeensstemmende med Forsamlingens Ønske. Præsidenten. Man maatte vel imidlertid opsætte at meddele de omhandlede Forhandlinger i Tidenden, indtil den kongelige Bestemmelse var indløben, og forøvrigt fortsætte Tidenden med de følgende Forhandlinger. Jeg seer ikke, at der kunde være andet at gjøre, da jeg veed, at det er Forsamlingens Ønske, at de nævnte Forhandlinger optages i Tidenden. Den kgl. Commissarius. Jeg troer ikke, at Forsamlingen ved nøiere Overveielse vil finde det ønskeligt, at alle de ommeldte Forhandlinger, bleve indførte i Stændertidenden. Der er derunder faldet enkelte Yttringer, som forekom mig at være af en særdeles anstødelig Natur, og flere af Forsamlingens Medlemmer fandt det samme. Jeg vil gjerne tilstaae, at de maaskee have gjort et stærkere Jndtryk paa mig, end de skulde, ligesom jeg ogsaa er ganske overbeviist om, at Comiteen, som har udarbeidet Udkastet, og Referenten, som har forfægtet det, ikke har meent de Udladelser, som jeg fornemmelig fandt for skarpe, i den Betydning, som jeg troede, at der kunde tillægges samme; men det forekommer mig, at det Jndtryk, som de gjorde paa mig, maatte de endnu mere gjøre paa Slesvigerne, der ikke kunne være stemte for, at tage Alt i den bedste Mening, og det synes altsaa at maatte være stemmende med Forsamlingens Ønsker, at Discussionerne ikke optages.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-01-02
Oliemøller Schytte. Jeg skal ikke fordølge, at det er mit, og, saavidt jeg har kunne erfare, Pluraliteten af Forsamlingens Ønske, at de nævnte Forhandlinger gaae over i Tidenden, og jeg troer ogsaa, netop med Hensyn til hvad den høitagtede kgl. Commissarius har yttret og nogle derunder faldne formeentlig skarpe Udtryk, at man maa ønske, at det bliver bekjendt for Publicum, med hvilken Varsomhed og Omhyggelighed hvert enkelt af Adressens Udtryk her er blevet drøftet, en Varsomhed, som selv ikke kan lade den ængsteligste Kritik noget tilbage at ønske. Jeg troer, at Aabenhed i denne Henseende langt er at foretrække for en Fremgangsmaade, hvorved Stænderforhandlingerne blive som en lukket Bog, eftersom fuldkommen Offentlighed netop vil give Leilighed til at kjende, hvorledes Yttringerne virkeligen vare. Det forekommer mig ogsaa, at med Undtagelse af nogle ganske enkelte Yttringer, der maaskee kunde være udsatte for Misforstaaelse, vil den hele Discussion have et saadant Udtryk af den naturlige og levende Følelse, der ved denne Leilighed maatte besiele enhver dansk Mand, at det vistnok er meget at ønske at Forhandlingerne optages i Tidenden.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-01-02
Præsidenten: Da den høitagtede kgl. Commissarius har erklæret at maatte modsætte sig denne Optagelse, formener jeg, at Discussionen bør indskrænke sig til, om Forsamlingen vil udtrykke det af mig paapegede Ønske og nærmere allerhøieste Bestemmelse; thi ellers vil man let kunne komme tilbage til Gjenstanden for de omhandlede tidligere Discussioner, og der vil da let med Forhandlinger herom kunne medgaae længere Tid, end Forsamlingen endnu kan anvende paa denne Gjenstand, naar den skal tilendebringe de Sager, som idag ere bestemte til Foretagelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-01-02
Oliemøller Schytte. Det var ogsaa den egentlige Hensigt med mit Foredrag at udtrykke, at forsamlingen vistnok nærede Ønske om, at det opkastede Spørgsmaal maatte afgjøres ved allerhøieste Bestemmelse. Præsidenten. Dette var altsaa den Slutning, til hvilken den ærede Deputeredes Foredrag, skulde have ført. Min bemærkning sigtede heller ikke egentlig til dette, men jeg ansaae det kun for overhovedet at være fornødent, at gjøre opmærksom paa det Formaal, hvortil Discussionen maatte indskrænke sig. Cancelliraad Jngerslew. Jeg maa ogsaa ansee det for særdeles ønskeligt, at de nævnte Forhandlinger optages i Stændertidenden, og at der i alt Fald i denne Henseende indhentes en allerhøieste Bestemmelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-01-02
Den kgl. Commissarius. Det forekommer mig at være af Vigtighed, hvad den ærede Referent har anført om Naturen af en Adresse, som Udtrykket af Forsamlingens Forestillingsmaade og Meninger, i dens Heelhed eller dog i en stor Pluralitet, og at der allerede deri vilde være Grund nok til, ikke at meddele Discussionerne. Ogsaa maa jeg, forsaavidt som den høitagtede Præsident har yttret, at den Maade, hvorpaa Tidenden nu redigeres, er forskjellig fra, hvad der var paatænkt og oprindelig er skeet, bemærke, at jeg som kongl. Commissarius ikke derved kan være fritaget for de Pligter, som Stænderanordningen paalægger mig.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-01-02
Med Hensyn til det Spørgsmaal, om Sagen burde indstilles til Hs. Majestæt, maa jeg dernæst tillade mig at gjøre den, som det forekommer mig, ikke ubetydelige bemærkning, at Hs. Majestæt vilde blive sat i Forlegenhed ved, at skulle afgive en speciel Resolution i saa Henseende; thi Kongen vilde da i alt Fald komme til udtrykkeligt at ratihabere, at Discussioner af saadant Jndhold bleve meddeelte, og forsaavidt man i Slesvig maatte finde disse Discussioner fornærmelige, vilde det være ubehageligt, om man deraf vilde udlede, at Kongen bifaldt deres Jndhold. Det Retteste synes mig De nu at være, at det videre Fornødne forhandles imellem Præsidenten, Redactionscomiteen og den kongl. Commissarius, hvilke det, saaledes som Referenten har bemærket, anordningsmæssigt tilkommer at afgjøre Sagen. Det er blot, for at forsamlingen ialmindelighed kunde være underrettet om det, som jeg havde fundet fornødent at gjøre i denne Sag, og de Grunde, hvorpaa dette var bygget, at jeg har gjort denne Meddelelse. Præsidenten. Da den høitagtede kongl. Commissarius finder det betænkeligt at indlade sig paa et saadant Skridt, som jeg har henstillet, og man vist maa indrømme Vægten af de Grunde, som han herfor har fremført, troer jeg, at der ikke længere kan være Spørgsmaal herom, og jeg formener derfor, at man bør gaae over til Dagens Orden. Godseier Nyholm Forinden dette skeer, troer jeg dog at burde udbede mig en Erklæring af den høitagtede kgl. Commissarius, om de omhandlede Discussioner da ikke blive optagne i Stændertidenden, uagtet det netop var, for ikke at afvige fra den almindelige Forretningsgang, at det udtrykkeligt forud blev af den kongl. Commissarius forlangt, at Adressen skulde underkastes foreløbig og endelig Behandling i særskilte Møder, og uagtet der under selve Discussionerne ikke er faldet et Ord imod Slesvig, der paa nogen Maade kan sammenlignes med de Udfald imod Danmark og Forbindelsen med Danmark, som vi saa ofte have læst i den slesvigske Stændertidende. Præsidenten: Det forekommer mig, at man overseer den Myndighed, som der tilkommer den kgl. Commissarius til at afgjøre, hvad der skal optages i Stændertidenden, og da den høitagtede kgl. Commissarius i dette Tilfælde allerede har yttret sig i denne Henseende, drister jeg mig ikke til, at lade Discussionerne og denne Gjenstand fortsættes. Godseier Nyholm. Jeg veed meget vel, at den høitagtede kgl. Commissarius er i sin lovlige Ret, naar han ikke tilsteder Optagelse af den hele Forhandling i Stændertidenden, og jeg skulde ikke have tilladt mig nogen bemærkning i saa Henseende, saafremt dette Spørgsmaal ikke engang var bragt for Forsamlingen, der vistnok maa ønske at see det snarest afgjort, eftersom adskillige af Forsamlingens Medlemmer allerede idag forlade Byen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-01-02
Apotheker Køster: Som Medlem af Redactionscomiteen maa jeg udtale den Formening, at det enten vil være nødvendigt at optage Forhandlingerne i deres Heelhed eller aldeles at udelade dem; thi det vil være særdeles vanskeligt for Redactionscomiteen, saa at sige, at foretage nogen Mægling. Oberst Brock. Saavidt jeg erindrer, blev det i Slesvig under den sidste Adressediscussion først forudsat, at denne ikke skulde optages i Tidenden, men ved Protocollens Oplæsning opstod i denne Anledning en Discussion, hvorunder navnlig Hertugen af Augustenborg udtalte sig for Optagelsen, og Resultatet blev da ogsaa, at saavel denne Discussion som Adressediscussionen selv indførtes i Tidenden. Den kongl. Commissarius. Jeg troer, at man finder, at det havde været bedre og rigtigere, at de ommeldte Discussioner ikke vare blevne indførte i den slesvigske Stændertidende, og det synes ikke, at vi, for at følge den samme Fremgangsmaade som de slesvigske Stænder, skulde gjøre noget, som var mindre rigtigt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-01-02
Dansk Ugeskr. for 31te Decbr. meddeler en Opsats af Greve F. M. Knuth til Knuthenborg: Om de slesvigske Forhold i Anledning af en Artikel i Hamb. Neue Zeit." af den bekjendte holsteenske Stænderdeputerede Advocat Løck, til hvilken Opsats Redacteuren Prof. Schouw har knyttet nogle (Dagen.) bemærkninger.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-01-02
AVERTISSEMENTS. Nye Qvartalsbestillinger paa Lollands-Falsters Stiftstidende, der meddeler ugentlige Correspondence-Artikler, fra Hovedstaden, og som i Reglen udgaaer med et Halvark 3de Gange ugentlig, men hvoraf dog Extra- eller Dobbeltnumere udgives saa ofte større Artikler gjøre det ønskeligt, modtages paa alle kongelige Postcontoirer og hos Udgiveren. Betalingen er paa Udgivelsestedet 72 s. og forsendt med Brevposten i Stiftet 90 sk. og udenfor Stiftet 94 1/2 s. qvartaliter.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-01-02
Jfølge det Kongelige Generaltoldkammer- og Commerce-Collegii Skrivelse af 24de denne Maaned, er Bandholms Tolddistrict udvidet til Aaen mellem Ravnsholt og Urne; hvilket herved til Vedkommendes Efterretning bekjendtgjøres. Stiftamtet for Lolland og Falster, Nykjøbing den R. v. Jessen. 29de December 1842.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-01-02
En ung Pige af honnet Familie ønsker sig Condition som Meierske til 1ste Mai.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-01-02
At Kjøbmand Carl Frederik Andersens Fallitboe, Dags Dato er sluttet, bekjendtgjøres herved. Rødbye den 31te December 1842. S. Jbsen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-01-02
Auctioner. Onsdagen den 4de og Torsdagen den 5te Januar 1843, Formiddag Kl. 10, afholdes offentlig Auction over Dr. og Biskop R. Møllers Stervboes Effecter, bestaaende af Meubler af alle Slags, hvoriblandt et Mahogni Chatol med Opsats, meget gode Sengeklæder, Linned og Dækketøi; Sølv, Porcellain og Glas, Kjøkkentøi af Messing, Kobber og Jern, et Fortepiano, et 8 Dags Stueuhr, en Wienervogn og en holsteensk Vogn, en Egetræes Rulle, et Par sorte Heste m. m. Auctionen afholdes i Stervboets Gaard i Mariboe Østergade og det bemærkes, at Meubler, Sølvtøi, Sengeklæder og Hestene sælges første Dag. Vederhæftige Kjøbere gives Credit til Mikkelsdag 1843. Mariboe Byfoged-Contoir, den 22de December 1842. C. A. Møller.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-01-02
Efter vedkommende Skifteforvalters Reqvisition bliver den Dødsboet efter Selveier Jens Christian AnthonSparres Enke, Elisabeth Rasmusdatter og forhen afdøde Mand tilhørende, fra Alstrup i Brarup Sogn udflyttede Bondegaard med tilliggende Agerland, Eng og Skov, ansat til Hartkorn, Ager og Eng 6 Tdr. 6 Skpr. 2 Fdkr. 2 Alb. og Skovskyld 1 Skp. 3 Fdkr., bortsolgt ved trende offentlige Auctioner, som afholdes Torsdagene den 12te og 19de og Fredagen den 27de Januari 1843, Formiddag Kl. 11 slet, de tvende første paa Falsters Birks Tingsted og den sidste i Gaarden selv. Conditionerne, iblandt hvilke den, at de to Trediedele af Kjøbesummen kunne blive indestaaende i Eiendommen og at den ene Trediedeel udbetales i 11te December Termin 1843, kunne for Auctionerne erholdes. til Eftersyn paa mit Contoir. Falsters Birk, Nykjøbing den 31te December 1842. Pontoppidan.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-01-02
Efter vedkommende Udlægshaveres Reqvisition, bliver efternævnte, Niels Hansen i Skovbølle tilhørende og i bemeldte Skovbølle Bye, i Kjøbeløv Sogn, Lollands Nørre-Herred beliggende Eiendomme, nemlig: a. en Gaard af Hartkorn 12 Tdr. 4 Skpr. 1 Fdkr. med tilhørende Bygninger og Besætning, b. en Gaards Jorder af Hartkorn 4 Tdr. 3 Skpr. 3 Fdkr. bortsolgt ved 3de offentlige Auctioner, som afholdes Tirsdagene den 7de og 21de Februarii samt Onsdagen den 8de Marts 1843, Formiddag Kl. 11, de tvende første Auctioner afholdes paa Raadstuen her i Byen og den sidste paa Gaarden selv. Bemeldte Eiendomme ville blive opraabte paa forskjellige Maader, deels separate, deels i endnu mindre Deele end ovenanført, deels samlede o. s. v., hvilket nærmere vil blive bestemt i Conditionerne. Dette bekjendtgjøres herved til Efterretning for Liebhavere og Pantecreditorer i Overeensstemmelse med Placaten 22de April 1817. Nakskov den 31te December 1842. Hammerich.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-01-02
Fredagen den 6te dennes Formiddag Kl. 11, afholdes Auction paa Toldkammeret her i Byen over følgende confiskerede Varer, nemlig: 35 Alen uldent Tartan, 32 Pd. Candis, 20 Stkr. Silkebaand, 3 Dusin franske Damehandsker, 19 Stkr. diverse uldne Tørklæder, 3 Par Silkehandsker, 10 Stkr. filke, flors og fløiels Tørklæder, 14 Stuver Silketøi af forskjellig Størrelse, 3 Dusin uldne Schavler og 5 Stkr. Tørklæder af Silke og Uld. Hvilket herved bekjendtgjøres. Nakskov den 1ste Jan. 1843. Hammerich.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-01-02
Proclama. Ved Proclama af Dags Dato, som læses inden vedkommende Retter, ere Creditorerne i Skolelærer Niels Schjernings Enkes, Ane Marie Rasmusdatters og forhen afdøde Mands fælleds Dødsbo i Vester Kippinge indkaldte med tolv Ugers Varsel, til for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Falsters Birk, Nykjøbing den 21de December 1842. Pontoppidan
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-01-02
Mortifications-Stævning. Fjerde Klasse. 1 til Documenter efter Stempletpapirs No. 2. ( Forordningens § 5 Litr. b. 10 Rigsbankskilling Sølv. Peter Carl Christian, Hammerich, virkelig Cancelliesecretair, Byefoged i Nakskov samt Herredsfoged i Lollands NørreHerred, Gjør vitterligt: at efter Begjæring af Slagtermester Johan Christian Thomsen af Nakskov og i Kraft af en denne under 26de Marts f. A. allernaadigst forundt Bevilling indstevnes herved med Aar og Dags Varsel Jhændehaveren, eller Jhændehaverne af en af Slagter Johan Jacobsen af Nakskov til Avlskarl Christen Jacobsen paa Budderupgaard paa Falster under 29de November 1830 udstædt og samme Dag inden Navskov Bytingsret tinglæst Obligation, stor 95 Rbd. Sedler, ved hvilken er givet første Prioritets Panteret i Debitors Ind- og Udboe, bestaaende af Sengested, Dragkiste, Stueuhr, Borde, Stole, Sengeklæder, Uldtøi, Linned, Kjøkkentøi samt Kjedler, Gryder og øvrigt, hvad Debitor eiede og kom til at eie, hvilken Obligation saaledes ogsaa paahviler Huset No 145 Litr. B. i Nakskov Kjøbstads Bredgade, som Debitor senere erhvervede, men som igjen senere er bleven tilskjødet bemeldte Slagtermester Johan Christian Thomsen, til at møde for Nakskov Bytingsret, som holdes paa bemeldte Byes Raadstue den første Mandag i Juli Maaned 1844, Formiddag Kl. 10, for der og da, naar denne Sag vorder foretaget, med bemeldte Obligation at fremkomme og sin eller deres Adkomst dertil at beviisliggjøre, da Citanten i modsat Fald, overeensstemmende med den paaberaabte Bevilling, vil paastaae og forvente, at Obligationen ved Dom mortificeres. Landag er hævet ved Forordn. 3die Juni 1796. Til Bekræftelse under min Haand og Embedssegl. Nakskov den 1ste Januar 1843. Hammerich. (L. S.) Adressecontoirets Commissionairer eret Øer, Bogbir. Thierry i Nakskov, Kammerr. Suhr i Rodby, Posterpediteur Christensen i Stokkemarke, Boghdlr. Giegengack i Maribo, Apotheker Grundtvig i Saxkjøbing, Postmester v. Staffeldt i Nysted, Kbd. Wulff i Stubbekjøbing, Færgeforpagterne Arnkiel i Gaabense og Dyrehauge i Vordingborg.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-01-05
Lollands Falsters stes, Tidende. Redigeret, trykt og udgivet af W. F. Laub i Nykjøbing. No Torsdagen den 3 Januar.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-01-05
Jndenlandske Efterretninger. Under Overskrift: Hs. Majestæts Bedstefader contra: Hs. Majestæts Commissarier, læses i Fædrelandet for 2den Januar Følgende: Da Oliemøller Schytte i den jydske Stænderforsamlings 41de Møde den 2den Decbr. f. A. under den indledende Forhandling om den af Justitsraad With foreslagne Adresse angaaende den danske Nationalitet i Slesvig, spurgte Hs. Majestæts Commissarius, Geheimeraad Ørsted. hvad den danske Regjering indbefatte: under Danmark og hvor dettes Sydgrændse er svarede denne: Det egentlige Kongerige Danmark ender sig ved Hertugdømmet Slesvig. Den ærede Deputerede behøver blot at læse Kongens Tittel for at see, at Slesvig er forskjellig fra Kongeriget Danmark, ligesom jo heller ikke de Love, der udgives for dette Kongerige, gielde for bemeldte Hertugdømme." - J den slesvigske Stænderforsamling 54de Møde, den 4de Decbr. f. A., erklærede Hs. Majestæts Commissarius sig paa det bestemteste og mest afgjørende mod Optagelsen i Betænkningen til Hs. Majestæt Kongen af den Passus i Comitee betænkningen (i Stændercomiteesagen), hvori det er Tale og Slesvigs Jndtrædelse i det tydske Forbund, fordi Forhandlingerne om denne Gjenstand, ligge udenfor Forsamlingens Competence." Ogsaa var han bemyndiget til at erklære: At Hs. Majestæt ligesaalidt er betænkt paa at forene Hertugdømmet Slesvig eller Deele deraf med Kongerige Danmark, som paa at bringe det i statsretlig Forbindelse med Tydskland." Kongens Villie var altsaa. Hverken at gjøre Hertugdømmet Slesvig tydsk eller dansk, men at beholde det som Hertugdømmet Slesvig" (Status quo). - Derimod udstedte Hs. Majestæts Bedstefader, Høisalig Kong Frederik den Femte, under 20de October 1758 et allerhøieste endnu fuldgyldigt Rescript til det theologiske Facultet ved Kjøbenhavns Universitet angaaende at de indfødte Slesvicenses skulle ikke mindre end andre danske eller norske Studenter antages til at nyde Kosten paa Klosteret, al den Stund deres Egenskaber og Omstændigheder i andre Henseender ere saadanne, som Universitetets Fundats med sig fører, og deres troværdig befundne Testimonia udvise, at de ikke ere egentlig saakaldte Holstenere, men Slesvigere af Fødsel." Saasom, siger Kongen, Undersaatterne i Slesvig ikke bør *) Mon det skulde være denne Yttring, som Hr. Dr. Gi b) Man sat ulda hans Kanna Metrin, saa H. N. 10 s. lich har meent ved sin Tost for dem letten königlichen Wort. ansees for andet, end hvad de virkelig ere, nemlig rette Danske, og fødte inden Danmarks Riges Grændser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-01-05
Ved det Afskedsgilde, som den kongelige Commissarius gav de slesvigske Deputerede, udbragte Dr. Gülich paa Vers en Toast, som fandt almindelig Gjenklang. De 8 sidste Linier lyde i Oversættelse saaledes: "Naar Bølge taarner sig paa Bølge, Naar Uveirskyen truer mørk, Hvad skal da redde, skjerme, følge Mit Skib paa Havets vilde Ørk, Eet veed jeg dog, som vil det bringe Med sikker Haand i Havnen stor, Lad derfor høit Pocalen klinge: Det sidste kongelige Ord! Hvad dette sidste kongelige Ord har været, tør Man endnu ikke sige, men - skrives der fra Slesvig - det kommer vel om nogle Uger i Stændertidenden.