JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1790-01-15
Ved det Smaalehnske Dragon=Regiment er Cuursmed Peder Helgesen Krum ved Døden afgangen, hans faa Efterladen skaber ere saa ubetydelige, at de ei vil tilstrække det halve af den allerede ved Registeringen anmeldte Gield, altsaa ikke kan bekoste noget lovformeligt Proclama; dets uagtet indkaldes dog ved dette Avertissement i de Kiøbenhavnske Berlingske Tidender, 3de Gange efter hinanden, bemeldte Afdødes Debi= og Credito rer, at melde sig hos mig undertegnede, de første for at betale hvad de til Boen maatte være pligtige og de sidste at legitimere deres Krav som Loven efter død Mand befaler. Moss, den 10de December 1789. Wolck, Regimentsqvarteermester og Auditeur ved ovenmeldte Regiment. Endskiøndt man med temmelig Vished veed, ingen Gield at hæfte paa Stervboet efter afg. Doctor og Professor Theologie, Hr. Eiler Hagerup, Biskop over Christianssands Stift, saa skeer dog efter Arvingernes Forlangende nærværende Jndkaldelse at anmelde og beviisliggiøre sin Fordring hos undertegnede Skifteforvalter inden lovbefalet Tid, om nogen skulde formene sig at være dette Stervboets Creditor ligesom ogsaa Stervboets Debitorer herved indvarsles. Christiansand, den 24de November 11789. Stocksleth.
Berlingske Tidende, 1790-01-15
Herved indkaldes alle de som i Boen efter Kiøbmand JanRiches afg. Hustrue Dorthea Pedersdatter, maatte have nogen retmæssig Fordring tilgode, at anmelde sig dermed for os som Skifteforvalter i lovlig Tid, da enhver skal skee Ret. Bergen, den 5te Decbr. 1789. Frich. Bentzon.
Berlingske Tidende, 1790-01-15
Skulle nogen imod Formodning have noget at fordre hos afg. Søe=Capitain og Oberlods Hans de Günthelberg, som fornyelig her i Staden er bortdød, saa ville Vedkommende behagelig derom inden 4 Uger fra Dato melde sig hos mig hans efterladt, Broder, hvor enhver skal nyde promte og skadesløs Betaling for deres i saa Maade havende beviislige Krav. Kiøbenhavn, der 3de Januarii 1790. Henrich de Gunthelberg, Søe=Capitain, boende paa Hiørnet af Adel= og Camelgaden Nr. 45.
Berlingske Tidende, 1790-01-15
Ved Proclama, læst i Siellands Landstingsret den 2den December sidstleden, og i Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret den paafølgende 14de December ere Creditorerne udi Reebslagermester Anthonie Hansen Lynnings Boe, indkaldede med 12 Ugers Varsel, at møde i Hof= og Stads=Rettens Skifte=Commission for at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer; hvilket herved yderligere bekiendtgiøres. Dages formedelst tiltagende Alder har nedlagt min hidtil fore i Handel, först i 29 Aar i Compagnie med Hr. Wulbrand C. Cliver indtil Aarets Udgang 1787, og siden for min egen Regning i 2 Aar til ultimo Decbr. 1789 under Firma af Peter Thomsen & Compagnie, og overdraget samme til min ældste Sön Peter Thomsen og min forrige Handelsbetient Hr. Nicolaus Abraham Kall, som de med Guds Bistand agter at fortsætte under Firma at Peter Thomsen og Kall: thi er min ydmyge Begiering til alle min höye og respective Herrer Velyndere og Venner, at de behageligst vilde beære dem med deres Handel, ligesom hidtil hos mig er skeet, da de med gode Vare og de best mueligste Priser kan vente sig den reelleste Betiening. Peter Thomsen. Underskrevne, som haver imodtaget S. T. Hr. Raadmand Peter Thomsens Varelager, handler med Klæde og Silkestoffer, samt alt hvad henhører til Mandsklædning; de give sig herved den Ære at recommendere sig til det höystærede Publicum, Bevaagenhed, hvilken de stedse kal stræbe at giøre sig værdig Peter Thomsr & Kall.
Berlingske Tidende, 1790-01-15
De som have noget at fordre i afdøde Skibstømmermand Henrich Nielsen Holms og efterlevende Enke Mette Cathrin Nielsdatters fælleds Boe, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, at møde i Hof= og Stads=Rettens Skifte=Commission, for at anmelde og bevise deres Fordringer; ligeledes indkaldes og den Afdødes Arvinger, at melde dem inden den i Loven foreskrevne Tid, med Beviis om deres Arve=Ret, og iagttage deres Tarv under Skiftet.
Berlingske Tidende, 1790-01-15
De som have noget at fordre i afdøde Arbeidskarl eller forrige Vognmand Hans Bendsens og Hustrue Elisabeth Pedersdatters fælleds Stervboe, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, at møde i Hof= og Stads=Rettens Skifte=Commission, for at anmelde og bevise deres Fordringer; ligeledes indkaldes og den Afdødes Arvinger, at melde dem inden den i Loven foreskrevne Tid, med Beviis om deres Arve=Ret, og iagttage deres Tarv under Skiftet. De som have noget at fordre i Stervboet efter Afdøde Johan Friderich Knudsen, der haver faret som Seilmager med den Kongelige Octroierede danske Asiatiske Compagnies Skib Mars indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, at møde i Hof= og Stads Rettens Skifte Commission for at anmelde og bevise deres Fordringer; ligeledes indkaldesog den Afdødes Arvinger, at melde dem inden den i Loven foreskrevne Tid med Beviis om deres Arve=Ret, og iagttage deres Tarv under Skiftet. De som have noget at fordre i undvigte Guldsmed Andreas Martin Voigts Boe, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, at møde i Hof= og Stads=Rettens Skifte=Commission, for at anmelde og bevise deres Fordringer; ligeledes indkaldes med Aar og Dags Varsel i Følge Forordningen af 28de October 1702, bemeldte undvigte Guldsmed Andreas Martii. Voigt, for at paasee og give fornøden Oplysning ved hans Boes Behandling.
Berlingske Tidende, 1790-01-15
Ja de som i 5te Classe af det til Ende bragte 36te Kongel. allernaadigst privilegere de Kiøbenhavnske Classe=Lotterie, have vundet Frilodder, til det nu i Gang værende 37te Lotterie, bør inden denne Maaneds Udgang, i Følge Lotterie=Conditionernes 10de Artikel, lade samme affordre, saa ville de, som saadanne Frilodder have, behage med første at lade samme omvexle hos de Collecteurer, hvor de ere vundne, imod en Lotterieseddel til 1ste Classe af bemelte 37te Lotterie. Andre som maatte behage at interessere i dette Lotterie, kan saavel hos alle Collecteurer som hos mig alle Sognedage bekomme Kiøbelodder til 1ste Classe af 1 Rdlr. Stk. Kiøbenhavn, den 6te Januarii 1790. J. F. Baumgarten,
Berlingske Tidende, 1790-01-15
Kongel. Lotterie=Jnspecteur.
Berlingske Tidende, 1790-01-18
Constantinopel, den 15de November. J Følge Befalingen, at bringe alt Sølv og Guld til Mynten, har Storsultanen været den første, som har foregaaet med sit Exempel. Dette har Sultaninderne, Ministrene og alle rige Folk af enhver Classe fulgt, saasom ingen tør vove at beholde saadan Metal hos sig. Man siger, at 60 Milliomer Piaster skulle blive slagne, hvilke dog uden for det Tyrkiske Gebeet ikke ville faae stor Værdie, da de have for megen Tilsætning. Corpset Ulemas eller den Tyrkiske Geistlighed ser bleven lagt i en Skat af 20 Millioner, hvilken den og villig har betalt, da den ellers paa alle Maader søger at skrabe denne kostbare Metal til sig. - Den Tyrkiske Flaade, som en kommen tilbage fra det sorte Hav, har kun mistet 4 Kanoneerbarker tilligemed et Fartøi af ringe Betydning. Men paa Flaaden har grasseret en forskrækkelig Epidemie, hvoraf lover 4000 Matroser ere døde. Ved Coggia=Bey har den, da den maatte flygtefor den Russiske, mistet mange Ankere og Ankertouge. De commanderende Officerer paa denne Escadre vare neppe komne i Land, førend Hovederne bleve slagne af dem, saasom man beskyldte dem for, at de ikke havde gjort deres Pligt.
Berlingske Tidende, 1790-01-18
Rustningerne til det tredie Feldttog indrettes efter en kjempemæssig Plan. Armeen, i hvis Spidse Storherren vil stille sig, skal bestaae af 250000 Mand. Under Storhergren skal den nye Storvisir, Gazi Hassan Pacha (den afsatte Kutschuk Pacha har mistet Livet), tilligemed 2 Seraskier og 8 Pachaer af 3 Hesterumper commandere. Den Græske Patriarch skal selv stille sig i Spidsen for en Armee af 60000 Grækere, men man troer dog ikke, at denne geistlige General vil komme til at commandere imod Russerne. Et Patent fra Storherren skal erklære Krigen for en Religionskrig, og af alle Provindser skal der æskes overordentlige Bidrag af Penge. Til Proviantens Frembringelse for Mennesker og Qvæg skal fra Asien leveres nogle tusinde Kameler og 40000 andre Lastdragerder. Men hvorfra de overordentlige Summer til en saa stor Armees Underholdning, fornemmelig for Cavalleriets Proviant og Fourage, skulle anskaffes, derom synes man endnu ikke at være enig. - Kaimakanen tilmeldte Hr. von Bulgakow sin Løsladelse i de forbindtligste Udtryk, og føiede til, at Storherren selv havde befalet ham, at besørge hans Reise til Søes med al muelig Sikkerhed.
Berlingske Tidende, 1790-01-18
Jassy, den 22de December. Den store Russiske Armee under Feldtmarskal Fyrst Potemkins Commando har strax efter sin Afmarch fra Bender skilt sig ad. Fire Jnfanterie-Regimenter ere forblevne i benævnte Fæstning, og staae under General Kretschetnikoffs Commando. Det øvrige Jnfanterie er fordeelt i dette Land, og Cavalleriet har taget sine Vinterqvarterer i Hviderusland i de paa Grændserne liggende Gonvernements. Man har allerede Efterretning om, at adskillige af disse Regimenter ere lykkelig ankomne sammesteds, og ere meget vel blevne imodtagne paa de Pohlske Grændser. Man har blandt andet givet dem Billetter til at gaae i Landsbyerne, men de brave Russiske Soldater have bestandig, til de paa Grændserne boende Pohlske Jndbyggeres Forundring, cantoneret. Dog have Obersterne ladet de Syge bringe i Huse. General von Ribas har Commandoen i Ackierman og i de omliggende Egne. Hendes Keiserlige Majestæt har behaget, at give det Catharinoslavske Curasseer-Regiment, som Fyrst Potemkin er Chef for, Navn af det Potemkinske. – I Gaar kom Generalmajor von Spæth hertil fra Petersborg, blev i Dag forestillet Fyrst Feldtmarskallen og paa det beste imodtaget af samme.
Berlingske Tidende, 1790-01-18
Namur, den 29de December. Da vi fik Efterretning om, at Patrioterne havde bemægtiget sig Landet indtil paa hin Side Bastogne, blev Glæden her almindelig; men siden er den meget bleven formindskeet, da man har faaet at vide, at de første Efterretninger vare overdrevne. Armeen under Hr. van der Mersches Commande, havde vel begivet sig paa Marchen til dette vigtige Foretagen de; men paa den uforventede Efterretning, at Østerrigerne holdte endnu Høiene ved Bourmont, en meget fordeelagtig Post, 4 Franske Mile fra Marche en Famene, besatte, giorde Jnsurgenternes Anfører viseligen Holdt, for ikke at sætte sine Tropper i Fare. Jnsurgenternes sidste Post er i Grandchamps, 1 Fransk Miil hiin Side Boumont, saa at begge Partier ere hinanden meget nær. Man venter alle Øieblikke, at det skal komme til en Træfning. Østerrigerne kunne ikke længe blive i deres Stilling, uden at lide Mangel paa Levnetsmidler. Deres Armee holdes endnu for at bestaae af 6 til 7000 Mand. Jnsurgenterne ere overflødigen forsynede med Levnetsmidler.
Berlingske Tidende, 1790-01-18
Brüssel, den 31te December. Stændernes Forsamling, som her skal gaae for sig den 7de Januar, bestaaer ikke blot af de Brabantske Stater, men er en Forsamling af alle Stænder. Her bliver og oprettet et Krigscancellie, i hvilket alle Stater eller deres Deputerte skulle have Sæde og Stemme. Dette Cancellie skal ansætte alle Officerer, og give dem deres Diplommer, blot Generaler, en Chef skal blive beskikket af Staterne selv. Der er allerede bleven formeret en Krigsetat, og de respective Tropper skulle med det første bringes i den behørige Orden, og blive inddeelte i Regimenter. Til den fornødne Rekrytering vil man lade Hvervetrommen gaae. Under Stænderne hersker hidindtiendnu den største Enighed. Blant Talerne udmærker fornemmelig biskopen af Antwerpen sig, hvis Veltalenhed med get har bidraget til denne Enighed. Den største Omsorg anvendes nu paa at oprette en respectabel Armee.
Berlingske Tidende, 1790-01-18
Af en Skrivelse fra Brussel, den 31te December. Forrige Søndag blev af de Brabantske Stater resolveret: 1) At den Souverainitæt, som af den forrige Hertug var bleven udøvet, skulle herefter udøves af de 3 Stænder i Brabant; 2) At denne Provindses Forfatning skal i alle sine Puncter vedligeholdes; 3) At i Besynderlighed det Brabantske Raad skal beholde alle sine Fortrin, Rettigheder og Prærogativer; 4) At Magistratspersonerne herefter, saa velsom de øvrige Lemmer af Borgerstanden i de 3 Hovedstæt der, skal være frie for de 2de første Stænders Jndflydelse, til hvilken Ende de i den Henseende fornødne Foranstaltninger ufortøvet skulle føies af de 3 Stænder; 5) At alle Lemmer af de 3 Stænder, Raadsherrerne og alle de, som beklæde et fast Embede i Brabant, skulle paa den foreskrevne Maade aflægge deres Eed paa at ville vedligeholde Constitutionen. Disuden er der i Sessionen den 27de hujus bleven besluttet, at de 3 Stænder af Brabant skulle førend de giøre Folket deres Eed, samtlig sværge Erkebiskoppen af Mecheln eller i hans Fraværelse den fornemste Geistlige af Medlemmer, ne den Eed, som den forrige Hertug har gjort den Brabantske Kirke, og beedige den Katholske=Apostoliske og Romerske Troe efter Pius I V. Formular, videre, at Stænderne af Brabant skulle anmode alle de øvrige Provindsers Stænder, om, at det hele Generalitæt holdte Øie med, at alle de, som bleve antagne ved Staterne, saavelsom og de, der enten nu besad, eller herefter kom til at besidde nogen fast Betiening : Brabant, ligeledes beedigede den foreskrevne Formular. -J denne Forsamling er og bleven forfattet og bestemt de Eedsformularer, som de 3 Medlemmer af denne Provindses Stater skulle giøre hverandre indbyrdes, hvori de love de: Stænder, som repræsentere det Brabantske Folk, Huldskal- og Troeskab, og at vedligeholde denne Provindses Constitution i alle dens Puncter, saaledes som den foreskrives i Joyense Entree og benævnte Resolution.
Berlingske Tidende, 1790-01-18
Wien, den 2den Januarii. Det usædvanlige milde Veir, som i denne Vinter tilmeldes os fra de fleste nordlige Lande i Europa, saavelsom fra hele Tydskland, Bøhmen, Engeland, Holland og Frankrig, hersker her bestandig. Hele Vinteren igiennem er der endnu ingen Snee faldet, og har Thermometret kun faae Dage December Maaned naaet 2 til 3 Grader under Frysepunkten. Anderledes lyde derimod Efterretningerne fra de østlige Lande, hvor Kulde og Snee fornemmelig rammer Biergegnene.
Berlingske Tidende, 1790-01-18
Det første Tillæg af vor Tidende for dette Aar om Krigstildragelser indeholder kun nogle smaae Angreb, som Tyrkerne fra den 21de til 24de December have gjort mod de Keiserlige Posteringer paa de Croatiske Grændser. Forliset har paa begge Sider været ringe. – J Wallachiet hvor Vinteren har været temmelig Streng, har Prindsen af Hohenlohe for flyttet sit Hovedqvarteer fra Krajova til Rimnick. J Anledning af Seieren ved Martinestie, har Prindsen af Coburg faaet af Hs. Russiske Majestæt en med Diamanter besatGuldkaarde, hvis Værdie vurderes for 36000 Rubler, tilligemed efterstaaende Skrivelse fra Hendes egen Haand. "Min Hr. Feldtmarskal Prinds af Sachsen-Coburg; Med Fornøielse har jeg erfaret den udmærkede Maade, paa hvilken Hs. Majestæt Keiseren har belønnet den nye Tieneste som De har viist vor fælleds Sag ved at tilfægte Dem, i Forening med min General, Grev von Souvarow Rimnikskov, en saa vigtig Seier over den Ottomanniske Armee, der blev anført af Storviziren selv. Som et Beviis paa min Deeltagelse sender jeg Dem hosfølgende Kaarde, hvilken jeg beder Dem at imodtage, som et Tegn paa min Agtelse og Velbehag Maatte den dog altid i Deres Haand blive Dem et Redskab til at vinde nye Laurbær paa den Bane, hvilken De hidindtil ha betraadt med saa megen Ære. Jeg beder Gud om at tage Dem Hr. Feldtmarskal i sin hellige Varetægt. Jeg er &c. Catharina.
Berlingske Tidende, 1790-01-18
Af en Skivelse fra Wien, den 2den Januarii. Formedelst Keiserens vedvarende Upasselighed var der vel paa Nyeaarsdag ingen Galla, men Landon farer dog nu næsten hver Dag til Hoffet, og har lange Conferencer med Keiseren, som ofte vare i mange Timer. Da Feldtmarskallen første Gang efter sin Tilbagekomst fra Ungarn kom til Keiseren, omfavnede Denne sin Feldtmarskal. J Dag ventes Grev von Cobenzl her tilbage fra Nederlande. Baron vor Herbert er ankommen hertil, og laver sig til at reise til Buche brest, for sammesteds at paatage sig en Generalconsuls Post i Moldau og Wallachiet. Efter ham følger snart von Thugutsom K. K. Gouverneur i Wallachiet. Den Russiske Minister, Hr. v. Bulgakow, er i Begyndelsen af denne Uge reist herfra til Fyrst Potemkin i Jasse. Skulde en Fredscongres komme i Stand i Bucharest, vil denne Minister blive sendt af FyrsPottemkin derhen. Meget nær kan denne Congres ikke være da Residentserne ligge alt for langt fra hverandre, at nye Jnstructioner snart kunne indløbe. Nogle Lemmer af Divaneere endnu meget krigersk findede, og ville ikke opoffre saa mange Provindser, som Keiserhofferne forlange. Under Navn af en Religionskrig troer Divanet at stille i dette Aar en mægtig Armee i Feldten.
Berlingske Tidende, 1790-01-18
Krigen mod Tyrkerne skal fortsættes med Jver, og Nederlandene for det første blive overladte til deres egen Skjæbne.
Berlingske Tidende, 1790-01-18
Mastricht, den 5te Januarii. Vor Magistrat har ladet alle formuende Borgere bekiendtgiøre, at forsyne sig med det fornødne Korn og Levnetsmidler fra den 1ste hujus indtil førstkommende Høst. Efterretningerne fra Lüttich lyde meget forskiællige. Efter somme skulle nogle Batailloner Preussere gaae derfra til Westphalen, og efter andre endnu 18000 Mand af samme rykke ind i det Lüttichske. Her hos os ventes endnu flere Tropper og over 100 Kanoner fra Holland. - Der siges, at de Brabantske Patrioter have ladet giøre Generalstaterne det Forslag, om de ikke igien vilde besætte Barrierstæderne med deres Tropper.
Berlingske Tidende, 1790-01-18
Altona, den 12te Januarii. En med sidste franske Post fra Luxenborg i Gaar Aftes indløben Skrivelse af 3die hujus melder: "At Lieutenant von Delmotte, Adjutant hos den Keiserlige Generalqvarteermester, Hr. von Baulien, har overbragt Generalcommandanten sammesteds, Baron von Bender, den Efteretning, at Hr. von Baulien har ved Bassogne slaaet et Corps Jnsurgentere af 8000 Mand, som General van der Meerschi egen Person commandeerte. Fegtningen varede kun kort, og Tallet paa de Døde var endnu ikke tilfulde bekiendt, eftersom Adjutanten blev om Natten affærdiget med Budskabet om denne Seier. Mere end 600 Jnsurgentere have paa Flugten til til Rochefort bortkastet deres Geværer. En Major ved Jnsurgenterne, ved Navn Breide og en Skotlænder af Fødsel, er tilligemed 2de Soldatre blevne fangne af de Keiserlige. Næste Post vil medbringe en udførligere Efterretning om denne Begivenhed. En Skrivelse fra Trier melder endnu, at denne Action skede Nyaarsdag, og at General van det Meersch derpaa forlod Landsbyen Bassogne tilligemed Staden Marche, og trak sig tilbage til Namur, efterat have opgivet sit Forsæt, at ville spise til Middag Nyaarsdag i Fæstningen Luxemborg. Hans Tab skal ikke være synderlig stort, men desto større den Uorden, som derved en foraarsaget iblandt hans Tropper. - Den Keiserlige Feldt, tøimester Hr. Baron von Bender, fører Overcommanden, over de Keiserl. Tropper i det Luxemborgske. Fæstningen Luxenborg forsynes daglig med mere Proviant, og en Mængde Oxekiød nedsaltes for Garnisonen. De fornemste Borgere have begivet sig bort, endskiøndt ingen har siden den 28de December været tilladt at reise derfra. - Fra Rure, monde meldes, at et Corps af 900 Jnsurgentere har den 29de December omringet bemelte Stad og foreviist en Ordre fra General van der Meersch, hvori man forlangte udleveret der Gelderske Kanzler Lutgen, den Keiserl. Fiskal Stuer og Raadstueskriveren van der Nenne, som Personer, der vare skadelige for det almindelige Vel. De bleve og virkelig udle verte og ere bragte som Arrestantere til Brussel. J Lüttich har den Preussiske Gesandt atter overleveret en nye Memoire, hvori han tilbyder sin Monarchs gode Tieneste, for at istandbringe et mindeligt Forliig, med den hosføiede Erklæring, at dersom Fyrstbiskoppen, paa hvis Beslutning alting heri beroede, vedblev at vægre sig, saa vilde Hs. Preussiske Majestæt let kunne beslutte sig til at frasige sig al Deel i Bilæggelsen af de Lüttichske Anliggender men overlod Sorgen herfor til dem, som saa giærne vilde stille dette smukke Land og dets Fyrste blot for de skadelige Følger af et Forhold, der var just det modsatte af det, som Kongen havde foreslaaet og var overeensstemmende med Tingenes sande Natur.
Berlingske Tidende, 1790-01-18
Helsingøer, den 18de Januarii. Den 16de hujus kom 4 Engelske Skibe her paa Reden fra Memel med Træelast, hvoraf de 2de vare distinerte til Lissabon, 1 til Marseille og 1 til Engelland. J Gaar Nat komen Russisk Orlogs=Kutter eller saa kaldet Logger hertil, som sidst er kommen fra Engelland.
Berlingske Tidende, 1790-01-18
Kiøbenhavn, den 18de Januarii. Den 11te December f. A. ere efterfølgende Ritmestere af Cavalleriet udnævnte til Majorer, nemlig: v. Strahlendorff af Livregiment Dragoner, v. Rambusch af det Siellandske Rytterregiment, v. Kauffmann af det Jydske Dragonregiment, v. Schildknecht og v. Beichmann af det Slesvigske, v. Trumper af det Holsteenske Rytterregiment, v. Meyer af det Agerhusiske, samt v. Pristroph og v. Matzfeldt af det Tronhiemske Dragonregiment. Ligeledes ere under samme Dato efterfølgende Capitainer af Jnfanteriet udnævnte til Majorer: v. Weldingh af Danske Livregiment, v. Licht og Huulbeck af det Norske Livregiment, v. Grambow og v. Braes af Kongens Regiment, v. Harboe og Briand de Crevecoeur af Prinds Frederichs Regiment, v. Eyben af det Jydske, v. Mancke og v. Strambow af det Siellandske, v. Benermann og v. Tratt af det Aarhusiske, v. Stocken af det Viborgske Jnfanterieregiment, v. Grøn, v. Rømmeling og v. Hagerup af det Søndenfieldske Jnfanterieregiments nationale Batailloner, v. Roger, v. Schalles og v. Görtz af det Aalborgske, v. Heinen og v. Meitzner af det Oldenborgske, v. Drieberg og v. Heinson af det Fyenske, v. Hein og v. Keith af det Slesvigske, v. Eggers af det Holsteenske, v. Heierdahl og v. Hvidt af det første Agerhusiske, v. Werner og v. Leegaard af det Oplandske, og v. Møllerup af det andet Tronhiemske Jnfanterieregiment.
Berlingske Tidende, 1790-01-18
Under 30te December har Hs. Kongel. Majestæt allernaadigt beskikket Revisor Joachim Andreas Vosse at være Renteskriver for det Siellandske Comptoir ved Rentekammeret. Ligeledes er under 6te i d. M. Hans von Rantzau, Ritmester ved det Fyenske Dragon-Regiment, allernaadigst udnævnt til at være Kammerjunker.
Berlingske Tidende, 1790-01-18
Under 8de Januarii d. A. er Capellan Hr. Hans Christian, Warberg allernaadigst beskikket til Sognepræst i Rødbye ud Lolland, som i sidste Avis ved Feiltagelse var anført som Sognepræst for Høirup Meenighed; under samme Dato er Capellan Hr. Niels Basse beskikket at være Sognepræst for bemelte Høirup Menighed i Riber Stift.
Berlingske Tidende, 1790-01-18
Høieste Rets paadømte Sager: No. 160. Anders Nielsen, Rokkedahl og Søren Olsen, contra Lægdsmand Lars Christensen. No. 161. Peder Jensen og Moder Maren Christensdatter, c. Peder Jensen. No. 6. Fabriquer Kittel og Gartner Niels Aagaard, c. Jens Christian Runkel. No. 64. Jens Tyrsted, c. Karen afg. Peter Johannesens Enke med flere. No. 92. Anders Christensen og Jørgen Hansen, c. afg. Ole Hansens Enke. No. 116. Birkedommer Jens Æreboe Busch, c. Skifte=Commissarierne efter afg. Birkedommer Ronnov. No. 121. Jomfrue Charlotte Marie v. Halem, c. Rasmus Nielsen. No. 242. Walløe Stift, c. Bonden Mads Christensen.
Berlingske Tidende, 1790-01-18
Den 24de Januarii afgaaer den Kongelige Agende Post til Jylland; Jndleveringen skeer Dagen forhen, Fredagen den den 23de Januarii fra Kl. 12 til 5 Eftermiddag.
Berlingske Tidende, 1790-01-18
Død. Nyested den 9de Januarii, Madame Karen Gierlev, fød Havn, Enke efter Sal. Forvalter Anders Gierlev, 75 Aar. Barom. Therm. Vinden.
Berlingske Tidende, 1790-01-18
11 Januarii. 28, 3. O. 4 Varme. V. S. V. 28. C. C. 28. 3. 3. 6 - - V. S. V. 28. 5. o. 2 1/4 - - Ø. 28. 6. 6. 3 3/4 - - S. O. 17 - - 128. 10. o. 3 1/4 - - Uvis.
Berlingske Tidende, 1790-01-18
Fra den 9de til 16de Januarii ere her i Staden copulerte 17 Par, fødte Drenge 31, Piger 34, tilsammen 65. døde Mænd 12, Qvinder 11, Drenge 6, Piger 7, til sammen 36; ere altsaa 29 flere fødte end døde. De Døde ere bortrykte af følgende Svagheder: Alderdom 3, Apoplexie 1, Blodgang 1, Brystsyge 7, Forraadnelsesfeber 2 Kopper 3, Krampe 1, Slag 6, Tærende Syge 6, Uangivne Svagheder 4, Vattersot 2. AVERIISSEMETS.