JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-11-14
J denne Tid ere følgende Skibe tagne paa Aalborg. bugten bestemte til Norge, Kjøbmændene Lars Graae og Clemmensens Jagt i Svenborg, Nøisomhed kaldet, Skpr. Jørgen Hansen. Kjøbmændene Dreyers Galease, Madame Storm Galease og Gumme Clemmensens Jagt, alle fra Assens, saa skulle og 3 Holstenske Skippere Løverdagen den 4de d. være satte i Land i Nyborg. - Den 11 Octbr. bleve Jagterne Bukken den raske af Bergen med Jern og Bord og den ringende Jacob af Flensborg, baglastet, jagede paa Strand under Rougaard i Jylland. Fartøierne kunde i ikke meere komme af, men Adskilligt er bjerget.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-11-14
Af Besætningen paa den Engelske Fregat, som strandede ved Skagen, skulle 72 Mand være omkomne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-11-14
J Randers blev paa Hs. Maj. Dronningens Fødselsdag samtlige derværende Krigsfanger til Middag rigelig beværtede paa Hr. Kammerherre og Amtmand, Ridder, Fønss Bekostning, saa at endog disse glade høitidelig holdte Dagen med de beste Ønsker over Danmarks Kongehuus. Portene og Indgangene til Dronningens Have vare paa denne Glædskabsdag aabnede, og det var Enhver tilladt at gaae ind i Haven. Politimesteren Hr. Kancellieraad Bendixen var selv tilstæde og det hele Paradetog foregik i beste Orden, uden mindste Skade for Plantagen. Under dette saa skjønne Paradetog blev, saalænge samme varede, Vand opdrevet fra et Springvand, i Form af en Hvalfisk, saa var og i et Blomsterqvarteer en Blomsterkurv af Kobber, 9 Alen i Omkreds, med Hs. Kongl. Majestæts Navn og Fødselsdatum, ægte forgyldt paalagt, og udfyldt med levende Blomster. Om Aftenen var Raadhuset smukt illumineret samt Klubben Harmonien, paa hvis Theater Syngestykket : Høstgildet med passende Forandringer blev givet. Endeel af Byens Damer bidroge med deres ukunstlede reene Stemmer til at dette Lystspil blev givet med største bifald. Efter Komedien blev spiist. Selskabet var talrigt, omtrent 200 Personer. Kongehusets Skaaler, med de varmeste Lykønskninger, blev under Paukers og Trompeters Lyd erindrede, og efter Ballet adskiltes Selskabet glade over at have efterkommet deres allerunderdanigste undersaattelige Pligt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-11-14
Veirliget var denne høje Glædskabsdag saa ualmindeligt smukt, at man ingensinde kan erindre sig saa skjøn en Efteraarsdag. J Aalborg festligholdtes Dagen i Klubben Enigheden, i hvis Spisesal saaes Hs. Majestæts Dronningens Navn i Chifre, omvunden med Rosenguirlander og smagfuldt oplyst. Under Aftensmaaltidet blev en til Dagen affattet Sang afsjungen og Kongehusets Skaaler udbragte ved Hr. Kammerherre og Stiftamtmand Penz under Trompeters og Vald horns Klang og gjentagen Hurra; Længe leve Hs. Majestæt, Længe leve Kongen, Længe leve Kronprindsessen. - Hs. Majestæt Dronningens Fødselsdag er ogsaa allevegne i Sønderjydland bleven høitideligholdt og harværet en sand National- fest. Fra den Høieste som den Laveste opsendtes de varmeste Ønsker for den elskede Fyrstinde, som er tvende Rigers Held og alle Ulykkeliges sikre Tilflugt. Følgende Handling kan med Føie regnes iblant dem, hvis Erindring fortiener at bevares. Den afdøde hæderlige Olding, Hr. Etatsraad Stabel, havde i en lang Række af Aar været Medkurator ved Holmens Sogns Læse= og Arbeidsskole i Laxegaden. Han havde, i Særdeleshed i de sidste Aar, ved flere Leiligheder yttret Glæde over dens Fremgang og Tilfredshed med de der gjorte Jndretninger, og med et blidt Smiil givet Vink om, at han, som han selv kaldte det, og vilde see til at finde noget til denne Skole. Stabel døde i September 1806 uden at have givet enten Skolens høie Foresatte eller sin Medkurator, Holmens Provst, Underretning om nogen Gave. Men han havde ikke glemt sit Ord. Den Ædle vilde allene undgaae al Taksigelse. Faa Dage for sin Død havde han nedlagt i Depositobanken, 2000 Rdlr. paa en Obligation for bemeldte Skole, hvilke, da Sagen siden efter bragtes i Erfaring af de Vedkommende, vare i disse besværlige Tider dobbelt velkomne for Stiftelsen. Den hæderlige Oldings Gavnelyst og Beskedenhed, fremlyse lige skiønt af denne velgiørende Handling.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-11-14
Kommissionen for Oldsagerne har endvidere modtaget følgende: Fra Hr. Røttger Colsmann en meget lang Kaarde med fiirkantet Klinge, et gammelt Document med Sigil, fire fyrstelige Breve, et rart Manuskript fra 1676, og til Kommissionens Bibliothek Speneri opus beraldicum cum sig. Fra Frue Kancellieraadinde Vieth i Heide, tvende gamle Klædemon af de for Ditmarskens Crobring regjerende 48 Viddings=Herrer. Fra Hr. Lieutn. Gleis i Kjøbenhavn en meget smuk Buddike af Metal, funden ved Vardøehuus. Fra Hr. Adjunct Rosen i Horsens, Stykker af en stor Urne, en Steenhammer, en Metalklemme og nogle andre smaae Jnstrumenter, sundne ved Veggerløse paa Falster. Fra Hr. Fabricius, Præst i Tranekjær paa Langeland, en antik Sølv Spiseskee og et Metalstykke, som synes at have været brugt til Vægt. Fra Hr.Doctor Lund i Slagelse en Slyngesteen og 4 Steenvaaben, fundne paa Bostrup Hovmark i Sjelland. Fra Hr. Deichmann, Præst til Thorslev i Jylland, en pikket trekantet Flintesteen, særdeles smuk. Fra Hr. Røst, Præst til Aasted i Jylland, en Urne, 4 Steenvaaben og en Reliqvie i en Blyeæske. Fra Hr. Pastor Grundtvig til Henne i Ribe Stift, to smukke Steenører. Fra Hr. Pastor Gott lied til Finderup i Sielland, en Reliqvie, indsvøbt i Blye. Fra Hr. Toblesen, Præst til Vindinge i Fyen, tvende i Alabast smukt udskaarne bibelske Stykker, en Primstav og et Krudthorn. Fra Hr. Magister Møller, Præst til Kjøbeløv i Lolland, et Røgelsekar, en Kobberklemme og en Pandeskal.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-11-14
Ved Reskript af 5 Aug. f. A. er allernadigst indtil videre approberet en af Skoleinspektørerne i Kjøge forfattet Plan til en Borgerskoles Oprettelse sammesteds. Forhaabentlig vil denne Sag snart være reguleret i alle Landets Kjøbstæder, og alle Fædres Ønsker og hensigtsmæssig Skoleunderviisning for deres Børn opfyldt. J Odense savnes saaledes endnu stedse en Borgerskole, endskjønt Bygningen dertil for længe siden er opført. Men her haves endda andre gode Lære-Anstalter. Tungere er det derimod, at i en Kjøbstad som Faaborg, endnu Anno 1809 fattes en Borgerskole, hvorover Børn, hvis Forældre, ikke have Leilighed til at holde Privatlærere, ynkelig forsømes.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-11-14
J Landhuusholdnings=Selskabets Møe den 8 Novbr. bekjendtgjortes de Præmier, Belønninger og Agtelsestegn, som i Anledning af indkomne Anmeldelser i Aarene 1807 og 1808 af Selskabet ere tilkjendte. Over den fremsatte Opgave, den beste Maade at inddele og dyrke en udskiftet Bondegaards Jorder, vare 3 Afhandlinger indkomne. Forfatteren af den, som kom Selskabets Ønske nærmest, og som den anden Guldmedaille var tilkjendt, er Hr. Justitsraad Neergaard til Gundersløvholm, og til de to andre hvoraf hver tilkjendtes 50 Rd., Sognepræsten i Mehrived Præstøe, Hr. Dr. F. C. Cramer, og Kapellaner, ved Domkirken i Aarhuus, Hr. Dr. J. H. Larsen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-11-14
Over Spørgsmaalet, hvilke ere de hindringer, som hidtil have voldet, at Agerdyrkningen i Danmark gaaer saa langsomt frem, og hvorledes haves best disse Hindringer, var kun en Besvarelse indkommen. Forfatteren er betingelses viis tilkjendt den anden Guldmedaille, og derfor kan den forseglede Billet ikke aabnes, førend han erklærer sig villig til at opfylde disse Betingelser, hvorom han kan underrettes i et Brev, som kan afhentes paa Selskabets Kontoir. Afde for Høravl udsatte Præmier vindes for disse Aar 15, af Beløb 410 Rd., for en Avl af 23 Skippd. 13 Lispd. Hr. Birkedommer Hjort er tilkjendt for sin betydelige Humleavaf 5 Skippd. 5 Lispd. 2 Pd., der tillige er særdeles vel behandlet, den første Guldmedaille; men da Medailler Anskaffelse nu, formedelst de ædle Metallers høie Priis næsten er forbunden med trefold Bekostning for Selskabet, saa har han erklæret sig tilfreds med at erholde den med dette Hæderstegn ligegieldende Værdie af 100 Rd. Af Selskabets største Sølvbæger, omtrent af 80 Rd. efter nærværende Priis, blive 4 at uddeele, nemlig til Kattuntrykker Hr. Schiellerup, i Aalborg, for sin Planteskole, hvor han siden 1795 har opelsket over 19,000 Træer, og hvoraf han uden Betaling har overladt over 6,500 Stykker til Egnens Beboere; til Hr. Kapitain Søren Meyer paa Gaarden Sandferdhuus i Stordalens Præstegield, Nord. Trondhjems Amt, for Jordforbedringer, til Sognepræsten Hr. Dr. Hammer i Herlufmagle, for fortrinlig Agerbrug, og til Mølleren Hr. H. P. Møller, paa Ørklosters Mølle i Aarhuus Stift, for adskillige Beviser paa Vind. skibelighed. Desuden ere tilkjendte 3 Exemplarer af anden Guldmedaille, 3 af tredie Guldmedaille, 2 af første Sølvmedaille, 1 af anden Sølvmedaille, og 17 Sølvbægere, fra 17 til 600 Rdlrs. Værdie. Selskabets Fond er nu omtrent 19,000 Rdlr., og Medlemmernes Tal 345, hvoraf 4, ved Indtrædelsen have erlagt en Sum af 100 til 200 Rdlr. for eengang.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-11-14
Blant alle Selskaber i Kjøbenhavn synes intet at have gaaet sin Fuldkommenhed med saa stærke Skridt imøde eller at have stiftet saa stor og udbredt Nytte som Landhuusholdningsselskabet. Den, som gav den første Jdee til denne fortreffelige Stiftelse, var Mineral-Jnspektør A. Birch, som 1751 udgav et lidet Skrivt, under Titel: allerunderdanigst Deduction og Forslag over endeel af Oekonomiens Hovedgrund, som er Landets udvortes Forbedring. Ti Aarderefterfattede Hirschaach, daværende Kapitain ved Arveprindsens Regiment, den Jdee at stifte et Præmieselskab, samlede nogle Venner og udgav ved deres Hielp: Grund regler for det danske patriotiske Præmieselskab, som over leveredes ved Hoffet. Ved Kongens Udenlandsreise vilde Foretagendet maaskee blevet standset, om ikke den indsigtsfulde Martfelds patriotiske Jdeer vare komne til. Et lidet AntalFædrenelandsvenner samledes paa nye, og forelagde Publikum 1769 deres Hensigt i en forandret Plan. En dobbelt Lykke var det, at Grev Bernstorff strax blev Selskabets Præsident. Han forskaffede det Kongehusets Deeltagelse, og det fik nu mange Medlemmer af Adel og de fornemste Embedsmænd. Allerede 1770 gav det sine første Priis. opgaver. 1782 skienkede Kong Christian den Syvende det af Fondet ad usus publicos 1000 Rd. Vor nuværende Konge har allerede siden 1785 paa Selskabets Stiftelsesdag selv uddeelt de vundne Præmier. Hvormeget Selskabets Medlemmer i de senere Aar have forøget sig, skjønnes deraf, at deres Tal var 1794 250 og i Aar derimod er 345.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-11-14
Hr. Kammerraad Qvistgaard har solgt og Hr. Grosserer Bügel kjøbt Ringsted Kloster for 320,000 Rd. - Hr. Kapt. Amondsen har kjøbt af Hr. Grandjegn Gaarden Høsterkjøb for 29,000 Rd.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-11-14
Den tænksomme og ligesaa virksomme Skolelærer Petersen, i Hirschholm, hvis Sæbe af Knoglesidt i Foraaret ommeldtes har saaledes forfulgt denne Flid, at han i de seneste 6 Maaneder har forfærdiget 30 Lispund, der er afsat lige saa flur som det var færdiggjort.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-11-14
Mandagen den 13de aabnedes Provideringskommissionens Slagterie i Gaarden paa Vesterbroe No. 15, hvor saavel hele som halve Kroppe Kjød vil kunne erholdes. Samme Dag begynder og Udsalget i Kommissionens Botikker i Hovedstaden. Prisen vorder nærmere bekjendtgjort.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-11-14
Ved Reskript til Kbhvns Politiemester af 31 Octbr. d. A. er det, paa Grund af at den fattige Almne-Klasse sjelden, erholder sin i Ugen fortjente Løn før Løverdag Aften og altsaa ikke for om Søndag Morgen kan indkiøbe de nødvendige Fødevare, tilladt, at Slagterne maae i deres Boder udsælge Kjød, og Bagerne lade frisk Hvede- og Suurbrød samt Melkhandlerne Melk og Fløde ombringe i Husene paa Søn og Helligdagene, ligesom paa de andre Dage i Ugen, den Til undtagen, i hvilken den sædvanlige Gudstjeneste holdes, nemlig fra Klokken 9 til 11 Formiddag og fra Kl. 2 til 4 Eftermiddag.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-11-14
Kjøbenhavn er i disse Tider plaget af en mærkelig Smørtyv Det er ikke een af dem som vore Søefolk give dette Navn, men en velklædt og veltalende dristig Karl, som gaaer indi Husene og enten tilbyder Smør, eller melder bestilt Smøre Ankomst, eller endnu ved andre Opdigtelser gjør Folk troende og finder Leilighed at snyde Penge fra dem, eller fra deres Tyende, som de sende med ham.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-11-14
J sidste Hefte af Archenholz's Minerva angives den Danske Armee til 8935 Md. regulært Kavallerie, 91,4000 Md. regulært Jnfanterie og 7000 Mand regulært Artillerie, ialt uden Officerer og Spillemænd 107, 335 Mandregulær Styrke. Om Tøi af Kjæruld og om Proppe. Patrioten vil vist føle sand Glæde ved at see Opfindsom heden Dag fra Dag at tiltage, og inderlig takke den, det anvender sin Tid og Evne paa nye Frembringelser til Gavn for sine Medmennesker. - En særdeles virksom og kyndig Hædersmand i Fyen har gjort Forsøg med at lade kart 2 Dele Kjæruld (Friphorum polystachion) og 1 Deel Faareuldsammen, efterat det iforveien var blandet imellem hinanden; dernæst ladet det spinde og binde, og har derved faaet et Stykke bundet Tøi, som i Godhed fuldkommen kan sættes ved Siden om ei over det af Faareuld allene. Paa nærværende Tid, da Faareulden er i saa høi Priis, vilde det vist lønne Umagen at gjøre lignende Forsøg med flere af vore uldbærende Planter, især adskillige Tidselarter, som voxe saa hyprigen, og frembringe samme i Mængde. - Savnet af den Mængde Uldtøi, vi hidtil have faaet fra Jsland, vil vist ogsaa gjøre slige Frembringelser nødvendigere og meere kjærkomne. - En anden meget nyttig Opfindelse, som vi have samme Mand at takke for, er at forfærdige Proppe af forraadnede Ellerødder, en Ting, der forekommer saa hyppig hos os i vore Ellemoser; deres Tilberedelse er meget simpel, efterat de i forveien ere vel rensede i koldt Vand, kaages de, og tilskjæres derpaa efter Beskaffenheden af det Stykke de tilberedes af - Elletræet fortjente vist i Almindighed en langt større Opmærksomhed, end man hidtil har værdiget det; hvor ypperlig Veddet er til Meubler, er maaskee endnu mindre bekjendt end det burde. - Prøver, saavel af ovennævnte Uldarbeide som af Proppen, kan forevises her paa Adressecomtoiret. Erklæring.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-11-14
Af den i disse Aviser No. 169 paa Overbeviisning fremsatte Yttring og Landprang har en Unævnt taget Anledning : i Kjøbenhavns Nyeste Skilderie No. 8, at meddele sine Tanker, Om Opkjøb paa Landet." Anmelde ren vil blot svare Forfatteren af hine Tanker: "Kom og see, eller med andre Ord, prøv hvor tungt det i et Aar som nærværende falder, at vorde forsynet med Livets første Nødvendigheder, og han vædder Ti imod Een, at han skal forandre sin Troe om Opkjøbs Nødvendighed, end sige Gavnlighed Naar han ellers mener, at Opkjøb netop formerer Konkurrencen eller Torve=Tilførselen, da er det vel mueligt at dette kan gielde i Henseende til en Stad som Kjøbenhavn, men Anmelderen har aldrig talt om dette Slags Handel, ved første Øiekast seer man, at det er imod hiin Omstripperaf saakaldte Prangere, hvoraf den Ene overbyder den Anden ikke for at føre Varerne til Torv - saa megen Uleilighed og Hazard vil den Fyenske Pranger nok frabede sig - men for at kjøre i Kjøbmanden. Ja, Anmelderen har selv mere end engang hørt oplyste og veltænkende Handlende beklag Nødvendigheden af, at Varerne nu skal gaae igjennem saa mange flere Hænder end før, til Tab for hele Landet. Men vil de have Varerne, maae de følge Strømmen. -J øvrigt tilstaaer Odensemanden aabenhjertig, at han kun har øst liden Trøst af de Grunde, Kjøbenhavneren fremsættet for Opkjøberiets Nytte i Borgersamfundet. At Haandværksmanden derved svarer at reise 5 til 6 Mile efter sin Mortens gaas er - om man end antog Sætningen - mindre at beklage, end at han, som nu ofte er Tilfældet, maae løbe Dagen bort fra Bye til Bye efter sin Halvotting Smør. Er den for ei at tigge, Opkjøberne vælge denne Næringsve- da bort med vore Fattigvæsens=Anstalter, eller, som et mere, bort med de idelige Klager over Trangen paa Arbeids hænder!
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-11-14
Naar Kjøbenhavneren endelig tilstaaer, at Opkjøb kan drives for vidt, da modsiger han deels sig selv, deels kunde man ønske han vilde betegne Grændsen, hvor dette, Forvidt begynder. Navnet forandrer ikke Tingen; thi Forprang paa Landeveiene, som det Eneste han fordømmer, har det ingen Fare for, naar Alt opkjøbes i Husene. Hans Fortjeneste af at vise: det ei er saa farligt, som mange troe vil den i Vinter Guds Godhed har man at takke denne en dur hidtil har været saa taalelig!) sandsynlig forestaaende Nød sørgelig dokumentere. Selv den fornuftige Landmand for hauses over, at i et saa velsignet Aar som 1809, koster i det frugtbare Fyen en Tønde Smør 100 til 120 Rd., en Tønde Rug 9 Rd., Byg 8 Rd., Havre 5 Rd. et Lpd. Tælle 7 Rd. o. s. v. Til Slutning maae Odensemanden bemærke, at han ikke saa let lader sig fradømme Vid og Forstand, som Kjøbenhavneren med al sin Fornuft vil indbilde sine Læsere. Han vidste og han tør være hvert Ord bekjendt han har skrevet (det Nyttige kan ikke altid være lifligt og omvendt); ligesom Kjøbenhavneren kunde have sparet sig en saa human Paastand, naar han noget mere troe havde citeret sig selv, og ikke affærdiget just de Linier af hans første Bekjendtgjørelse (sigtende til at give Præsten, der skulde have konfiskeret for den stakkels Pranger, et got Tøraf), der gav Anledning til hele Undersøgelsen, med et c. Det være derfor tilladt her at gientage disse som de med rene Ord læses i Skilderiet No. 5. at naar Prangerne ikke ere alt for overdrevne i deres Fordringer. saa kunne de mueligen maaskee lige saa got taales paa Landet, som man taaler Høkerne i Kjøbstæderne. - Hvordan snakker man nu over sig, ved at paastaae, at her tales om og til Forsvar for Landprangere. -
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-11-14
Ved Tallotteriets 972 Trækning i Kbhvn, udkom: No. 54, 31, 34, 73, 6.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-11-14
Avertissements. Et Huus, beliggende i Koelberg Vissenberg Sogn, er strax at faae tilkjøbs. Til samme er Staldrum til Køer og Heste, samt Humle- og Frugt Hauge. Odense den 14 Novbr. 1809. Johannes Larsen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-11-14
Fordi jeg, formedelst mit Embeds Tiltrædelse, ikke kan beopagte Auls-Driften her, er Boltinggaards Avling og Hollænderie, samt Ringe Kirke, og Konge-Tiende til 1 Mai 1810 underhaanden at faae i Forpagtning. - Eiendommene forevises her, og Akkord kan sluttes med Hr. Wamberg paa Leutved, eller mig. - Skulle Forpagtningen ei underhaanden blive bortakkorderet, forsøges Auction sidst i November Maaned dette Aar, hvilket nærmere skal blive bekjendtgjort. Boltinggaard den 18 Octbr. 1809. J O. Holm. Et Landsted er tilfals, til samme er matriculeret Hartkorn næsten 1 1/2 Td., med et Areal af omtrent 70 Tdr. Land af hvilke 8 a 10 ere bevoxede med Skov. Det er beliggende i Jylland ved det lille Belt. Ved Boligen omringet af Dale Bakker og Skove, med Udsigt til Søen, er i Haven rigelige Kilder, der kunne anvendes til de skjønneste Vandpartier. Naturen har gjort Alt, for at danne denne Plads til et behageligt og sundt Opholdsted. Man henvender sig om Kjøbet til Hr. Jnspecteur Møller i Odense, eller Hr. Schmidt paa Hønneberg ved Snoghøi.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-11-14
Endskjønt jeg ikke formoder, at min ved Døden afgangne Mand Casten Friis, forhen Sognepræst for Allested og Veile Menigheder, skal have efterladt sig nogen mig ubevidst Gjeld, saa indkaldes dog herved med 6 og 12 Ugers Varse, de, som maatte formene sig at have noget at fordre hos ham, til at melde sig med deres Fordringer enten hos min antagne Laugværge Sognepræst J. Strøyberg i Sønderbrøbye, pr. Odense, eller hos mig selv, da de for enhver beviislig Fordring skal blive fyldestgjorte. De, som maatte skylde noget til ham, ville ligeledes indfinde sig, for at afgiøre samme. Allested Præstegaard den 13 Octbr. 1809. Jngeborg sal. Friiss's.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-11-16
Man læser nu de Breve, de Herrer Cannina og Cast1 lereaghvexlede for deres Duel. Den Sidste dolerer over, at den Første mod alle den offentlige og private Redeligheds Grundsætninger paa en argelistig Maade villigede i, at han indlod sig i et Foretagende af allervigtigste Art (ventelig Togen til Zeeland). De vidste, siger Castlereagh, at jeg blev bedragen, og De vedblev at føre mig bag Lyset. Under disse Omstændigheder nødes jeg til at fordre den Satisfaktion af Dem, som jeg finder mig berettiget til at forlange. Hertil svarede Hr. Canning, at han fandt det overflødigt at give andet Svar, end dette, at han var bereed til den forlangte Fyldelstgjørelse, men lod dog siden en Forklaring bekjendtgjøre, hvori han tilstaaer, at have forestillet Hertugen af Portland, at det daværende Gouvernement ikke var i Stand til at lede Statens vanskelige Anliggender, og at han, hvis ingen Forandring foregik, agtede at resionere. Herpaa blev ham foreslaaet en Forandring i Krigs=Departementet, som han ogsaa billigede. Derimod paastaaer han, at have gjort Forestillinger imod, at dette Forslagskjultes for Lord Castlereagh a. De Engelske Blade beskylde ved denne Leilighed Canning for, at han har stræbt efter at blive Premier. Minister.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-11-16
Med Hensyn til nærværende Tidskonjunkturer vil følgende korte Udsict over det Østerrigske Huses Skjevne fra dets Oprindelse indtil nærværende Periode, neppe læses uden Jnteresse: Grev Rudolph af Habsburg (et Slot i det nuværende Sveitzerske Canton Bern) lagde Grunden til detstor Østerrigske Monarkie. Han blev Tydsklands Overhoved 1273, og erhvervede sit Huus Besiddelsen af Østerrig Steiermark og Krain. Hans nærmeste Efterkommer formerede i Midten det fjortende Aarhundrede disse Lande med Karnthen, Tyrol og For=Østerrig. Maximilian L. erholdt 1477 ved Ægteskab med den Burgundiske Prindsesse Maria Herredømmet over Nederlandene. Maximilians Søn Philip formælede sig 1496 med den Spanske Prindsesse Johanne, og paa denne Maade blev Philips Søn Karl Konge i Spanien, og under Navnet Karl V tillige Keiser i Tydskland. Denne Fyrste var den mægtigste Regent, som det Østerrigske Huus har frembragt. Foruden Spanien, Nederlandene og de Østerrigske Stater beherskede Karl ogsaa Neapel, samt Peru, Chili og Mexiko i Amerika. Da han i sine sidste Dage nedlagde Regjeringen delede sig hans Stamme, i to Linier, i den Spanske og den Tydske eller Keiserlige Linie. J det Spanske Monarkie, hvortil hørte Spanien, Nederlandene, Neapel og Amerika, havde Karl sin Søn Philip II. og i det Østerrigske sin Broder Ferdinand 1. til Efterfølger. Den Sidste erholdt, ved at ægte Prindsesse Anna af Ungern og Bøhmen, 1526 Herre. dømmet over disse to Riger. Det Spansk-Østerrigske Huses mandlige Descendentere uddøde med Karl H. 17000, hvorved den Spanske Successionskrig foranlediges. Ved Freden tiltrecht, som endte denne Krig 1713, erholdt Keiser Karl VI. de Spanske Nederlande, hvilke nu kaldtes Belgien eller de Østerrigske Nederlande, samt Malland og Neapel. Det sidste Land maatte og Karl 1735 igjen afstaae den Spanske Jnfant Don Carlos, som derimod aftraadte ham Parma og Piazenza, hvilke Fyrstendømmer, i den Achenske Fred 1748 atter faldt tilbage til Spanien. Med Karl VI. uddøde 1740 det Habsburg=Østerrigske Huses mandlige Linie. Ved den Teichenske Fred efter den Bay elske Successionskrig 1779 erholdt Maria Theresia, Karl, Vis. Datter, den saakaldte Jnviertel, og under de borgerlig. Uroligheder i Pohlen 177296 indlemmedes Gallizien og Lodomerien i det Østerrigske Monarkie. - Saaledes udvidede Østerrigs Fyrster bestandig deres Magt lige indtil den Franske Revolutionskrig, ved hvis Begyndelse de besadde: det egentlige Østerrig, Ungern, Bøhmen, Mahren, et Stykke af Schlesien, en Deel af Hertugdømmet Malland, Mantna og Belgien med en Befolkning af over 26 Millioner. Men i Campoformio Freden 1797 maatte Keiser Franz Il. aftræde til Frankerig Belgien og Mai, kommet i den Hensigt at afhente disse af Hertugen af Bruns land, mod at erholde Størstedelen af Venedig; i Lune, viller Freden 1801 saae han sig nødsaget at afstaae ligeledes Belgien og sine Jtalienske Besiddelser, mod Dalmatien, Jstrien og Venedig, ved Freden til Presburg 1805 tabte han det Venetianske, Tyrol og For Østerrig.