Berlingske Tidende, 1822-05-10
J denne Heungt vil Det tilstaae hver af de 12 Bønder, som findes nærmest at kunne komme i Betragtning, 300 Rbdlr. i Sedler, fordeelte paa 5 til 6 Aar, som Godtgiørelse for de Udgifter eller det Tab, der i Begyndelsen kunde blive Følge af en forandres Driftsmaade. Til ordentlig Dyrkning ansees at høre, at Jorderne. - efterat være forsynede med forsvarligt Udhegn, og med de fornødne Grefter til skabenge Vands Afledning, samt rensede for Steen m.m., - ere hensigtsmæssiger inddeelte, at Bædskiftet er bifaldsværdigt, enten efter VexeldristenRegler, eller efter det overskaarne Kobbelbrug, saa at der kun 2 aar efter haanden tages langstraaet Sæd, og at Jorderne i det Aar, de indtages til Drift, enten omhyggeligen behandles med fuld Brak eller drives med Brat frugter. De Bønder, som ønske at nyde denne Understøttelse, maae ledsage deres Vegjeringer med fuldkommen paandelige Efterretninger om deres Jorders Beskaffenhed, Udskiftning, Hartkorn, Størrelse, Deliggenhed, nærværende Drif- og den ny Drift som de agte at indføre, Gaardens Besætning og denne Tilstand, deres Formuestilstand, m.m. de, som erholde Understøttelse, ere pligtige at underkaste sig de Forskrifter og det Tilsyn, som Selskabet nærmere maatte bestemme. Disse Forskriftet gjælde ogsaa for de Bønder, som understøttes af den Capital, Hs. Majestæt har skiænket til dette Øiemed. For at udbrede Brugen af Ploven uden Hjul, den saakaldte engelske eller vig=Plov, og den nordamerikanske, ved hvilke megen Arbeidstrafkan svares, har Selskabet atter i Aar ladet forfærdige nogle Stykker, forsvar, ligen gjorte og prøvede, hvilke Der vil vortskjænke til Bønder, som derom melde sig, og med paalidelige Attester godtgiøre, at de kunne og ville bru dem, samt at de ikke allerede eje dem. For at smaa Lodder paa 6 til 3 Tdr. Land, og derunder, kunde vorde baade til Nytte for Staten og for deres Besiddere, man en ganske anden Dør, ningsmaade, end den sædvanlige, følges. J afg. Provst Høeges Anviisning to er velindrettet Jordsrug, er omstændeligen fremsen, hvoriedes en Huusmandslod bør dyrkes. Denne Bog er nu saa udbredt blandt Bøndesta den at enhver Huusmand, som ønsker at udføre dens Regier, let kan forskaffe sit Der udloves derfor en Understøttelse af 30 til 40 Rbd. Sedler aarlig i 2 Aar, for det første, for 10 Huusmand, som paatage sig at følge en af Selskabet foreskreven Plaa for deres Lovders Dyrkning. Til denne Plan hører: a) At der avles Redfrugter, og at der bruges Staldfødring i Sommermaanederne. 2) At Agerlandet er ordentligen inddeelt. 3) At Huusmanden har anlagt en uden have for de nyttigste Kjøkkenurter, og Frugttræer. 4) At saavel haven, som Marken, er godt indhegnet. 5) Paatning af Ask, Pepler Pile og andre nyttige Træer omkring Bygningen, haven og paa Grøftvoldene, Bicavi, Kartoffelavl, Dyrkning med Spaden paa de mindre Lodder o. d. l., vil, under for Resten lig Omstændigheder, give Fortrin til Understøttelse. Medens den praktiske Agerdyrkningslære i den senere Tid har i mange Dele gjort udmærkede Fremskridt, er den i andre bleven meget tilbage. Jagttageren vil ikke undres over, blandt disse sidste at tælle Mangelen af bestemt Regler for Saaekornets Mængde til et givet Areal, da denne betinges, en blot ved Jerermønnets Kraft, men ogsaa ved dets Reenhed, Bearbeidning saavelsom ved Fragtfølgen. Selskabet erkiender, at mere Lys over denne Gienstand blot kan udbredes ved et et ubetydeligt Antal sammenlignende Forsøg, anstillede under for skiende Omstændigheder paa forskellige Jordsmon, og udlover derfor sin anden eller tredie Guldmedaille eller et af sine Bæggere, for saadanne Forsøgen, saavel med Vaar som Vintersæd maatte skee ved at deele en Ager, der saavidt muligt var af een Grundbeskaffenhed, og overalt i Ug Kraft, i forskiellige lige store Dele, der maatte besaaes tykkere og tynder, end ellers var sædvanligt. Den Deel, som da besaaedes med saamegen Sæ som ellers, blev Maalestokken for, hvorvidt en tyttere eller ryndere Udsælsvarede Regning, under de Forhold, som der fandt Sted. En Beskrivelse af Jordsmonners naturlige Beskaffenhed, dets Giødningsstand, Reenhed, saavel som hvad Sædfølge i en foregaaende Rotation var brugt, maatte nøiagtigen afgives, og ei blet Traveantaller, men den ved Tærskningen virkelig vundne og fuldkommen rensede Sæd, saavel efter Maal, som Vægt, tilligemed Hal mens Vægt, anføres. Je mere Forsøgene anstilles i det større, jo meere ville de, under ellers lige Omstændigheder, være Selskabet kiærkomne, og man ønsker i at Fald, at en halv Tønde Land, for hvert forskjelligt Forsøgsnummer, maa være det mindste. Da Staldfordringens Nytte og Fordeel er erkjendt, saa udsætter Selskabe som Hæderstegn en af sine Medailler i Guld: For den Jordbenger, som beviisliggen i ikke mindre end 5 Aar har brugt Sommerstaldforring, fra Græsningens Begyndelse indtil Høsten er forbi, til de fleste Koer af sin Besætning eller den heie, i Forhold til Gaardens Størrelse, staaende Besætning, og meddeler Selskabet Efterretning om Nytten og Fordelen, eller og Manglerne ved denne Forringsmaade, enten den er skeet i lukte eller aabne Stalde. Denne Præmie kan vindes af Alle, uden Forskiel af Stand. Attesterne maae nøie forklare, hvor stor en Deel af Gaardens Besætning der er fodret paa Stalden, hvormed Hovederne ere blevne forrede, om med dyrkede eller naturlige Foderurter, hvor mange Tønder Land dertil ere anvendte, Mængden og Godheden af Melken og Smørret, og endelig fremstille Sammenligning i det hele af denne Fordringsmaade med den sædvanlig Græsning paa fri Land, enten velbeveret med naturligt Græs eller besaa med Kiøver.