JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1796-04-11
For en Skriver, som har Kundskab i kan væsenet og de derheri hørende Forretninger, er ikke gandske ukyndig i det Juridiske og skriver en god Haand, kan en Tieneste med 40 Rdlrs. Lon og 10 Rdlrs. Tillæg, ved befindende Duelighed og god Opførsel, anvises forinden 1ste Maji af Skovgaard. Nr. Eskildstrup, den 8de April 1796. Ei complet Siellands Jordegods, helst med Skov til, forlanges tilkjøbs af A. Johnsen i Store Regnegade No. 174. Geg giver mig herved den Frihed at bekiendtgjøre, at den af min sal. Mand, Urtekræmmer Henrich Olivarius og Broder førte Handel, fortsættes af mig og nun sal. Mands Broder, under nedenstaaende Fiema, forsikrende enhver, som fremdeles vil forunde os deres Søgning, om en reel og redelig Handlemaade. Kiøbenhavn, den 4de April 1796. H. Olivarius's Enke & Comp. Stypperlig Græsning i Sommer paa en Gaard her i Sielland, Et Hundrede og Halvtredfindstive Stude kan modtages paa foruden videre Omkostning for Eierne af Studene, end den civile Priis, 3 Rdlr. for Stykker, og Credit, om forlanges, til 11te December d. A. Anviisning gives og Akkort sluttes i Kiøbenhavn af Hr. Secretair Rosenwinge Kolderup i Skidenstrædet. Ligeledes kan man melde sig hos Hr. Procurator Hjorth paa Raunstrup Gaard ved Ringsted; dog ombedes Liebhaberne at melde sin anden 12ten Dage fra 12te April 17996. Spaa Hovedgaarden meget beqvemme og nylig opbygte VaaEicomplet Jordegods, hvorpaa er en betydelig Deel Skov, og ningshuse og Ladegaard, anvises tilkjøbs af Procurator Sandberg, boende, store Helliggeiststræde Nr. 150, hvor tillige nærmere Efterretning gives og Godets Jordebog er at see.
Berlingske Tidende, 1796-04-11
Hos Gartneren paa Willyegaard ved Roeskilde er gode Aspargerplanter, samt endeel gode sætte Linder et faae til Kiøbs. I Gaarden i Store Kongensgade No. 51, bliver til næste Flyttetid til Leie først Sals Etage, bestaaende af 3de Værelser, til Gaden, 2de til Gaarden, samt stort Kiøkken med øvrige tilhørende Beqvemmeligheder. Hos Horneman & Elsberg paa Vestergaden, lige for Garder gaarden, i No. 243, er rødt og hvidt Kløverfrøe af beste Sorter at bekomme.
Berlingske Tidende, 1796-04-11
III Umyndiges Midler under Saltøe Godses Ober Formyndeet rie, er udi næste 11te Junii Termin 200 Rdlr. til Laans af bekomme imo den anordnede Sikkenhed, naar Vedkommende inden Maji Maaneds Udgang henvender sig til undertegnede. Saltøe, den 16de Martii 1796. C. Fraas. Juliane Marie Noach 37 Aar gammel, som or Tyversepaa Livsti var en sat udi Kiøbenhavns Tugthuus, har i Aftes funden Leilighed til at undvigt. Hun var iklædt en rød og hvilKartuns Trøye, et rødt og hvidt prikret Kartuns Skjørt og under samme et brunt Klædes Munderings dito, samt Kappe og forskræde paa Hovedet. Hun er middelmaadig af Vext, meget Koparret i Ansigtet, bleeg og guulagtig i Huden, har brune Øine og sort Haar og er meget frit talende. De som maatte antreffe bemeldte undvigt Qvindemenneske, bedes at anholde og indsende end til bemelte Stiftelse, hvorfra de paagaaende Omkostninger og en Douceur for lilenigheden skal blive betalte.
Berlingske Tidende, 1796-04-11
Kiøbenhavns Tugthuus, den 25de Martii 179.
Berlingske Tidende, 1796-04-15
Livorno, den 22de Marts. Admiral Jervis, som endnu bestandig krydser med den en gelske Eskadre paa Høiden af Toulon, sendte nylig atter 3 Linieskibe til den store Rhede i denne Havn, for at beskadige den franske Flaade; men fra Batterierne i Toulon blev der give en saa heftig Jld paa benævnte Skibe, at de meget beskadigede maatte trække sig tilbage. De ere derpaa afseilede til Ajaccio paa Corfica, for igjen at bliver reparerte. – J Toulon skal der nu paa det ivrigste arbeides paa en Søeerpedition. Havnen sammesteds er spærret, saa at ingen, endog fra Landsiden, af, kan komme dertil. - For nylig tog en fransk Kaper, under Kanonerne paa de Tunesiske Kyster, et engelsk Koffardie skib. Den engelske Consul ansøgte forgiæves om dette Skibe, Tilbagelevering. Saasnart den engelske Admiral Waldegrave, som befandt sig med sin Eskadre i de Tunesiske Vande, en farede denne Tildragelse, tog han i Bugten af Goulette en fransk Fregat, en Corvette, en Brigantine, og desuden en fransk Kaper bort, hvilket sidste Skib han siden forærede Deen i Tunis. Admiral Waldegrave er nu med alle ommeldte Priser ankommen til St. Fiorenzo paa Corfica.
Berlingske Tidende, 1796-04-15
Jtalien, den 26de Marts General Beaulien, Commandant en Chef for den Keiser, lige Armee i Jtalien, har i Mayland havt Conference med Erkehertug Ferdinand og den sardiniske General, Baron vor Colli, angaaende Krigsoperationerne, hvorpaa den første General er vendt tilbage til det Keiserlige Hovedqvarteer i Pavia, og den sidste til Turin. Efter General Collis Tilbagekomst blev der i Turin holdet et Krigsraad, og derpaa udstædt, Ordre, at alle sardiniske Officerer skulle den 25de hujus indfinde sig ved Armeen. - Efter Rygtet er General Kellerman bleven afsat fra Commanden over den franske Alpearmee, og General Scherer udnævnt til hans Efterfølger, i hvis Sted, General Buonaporte skal commandere. - J den vedvarende overordentlige Kulde ere nogle 100 Franske, som befandt sig som Poster paa Biergene ihelfrosne; meget Qvæg er ogsaa omkommet. De franske Tropper i Jtalien lide i mange Egne Mangel paa Levnetsmidler. J Finale til hver Soldat daglig kun 2 Unger Brod. 3 Batailloner, som manglede Levnetsmidler, have med Magt trukket sig tilbage til Oneglin og andre Stæder. Mange Levnetsmidler ere imidlertid dog nu ankomne fra Marseille a. i de genuesiske Havne for de franske Tropper. Den engelske Minister Drate er nu reist tilbage fra Genua til Mayland. De Underhandlinger, som han har havt med den genuesiske Regiering, skulle være faldne ud til begge Parters Fornøielse. - Til Genua er bleven indført 30,000 Læster Korn mere, end i Aaret 1794, hvis Værdie regnes for 20 Millioner:
Berlingske Tidende, 1796-04-15
Basel, den 26de Marts Udsigterne til Fred blive dagligen trøsteligere, og hvis den endnu ikke formelig er sluttet, saa er mandog vel enig om sammes Hovedpuncter, og vil altsaa blive det om Bipuncterne Saa meget er dog vist, at der ikke i Basel bliver handlet om Fred mellem Hr. Barthelemy og den Keiserlige Gesant Baron von Degelmann, men man troer langt hellere, at der fra Fransk Side er i Wien selv en Agent, som under Barthele mys Ledning staaer i Underhandlinger med den østerrigske Minister, Baron von Thugut, og den engelske Gesandt samt mesteds, og at en østerrigsk og engelsk Agent opholder sig derimod hemmelig i Paris.
Berlingske Tidende, 1796-04-15
London, den 29de Marts. Uagtet det endnu ikke seer ud til nogen hastig Fred, og uagtet vor Banqve bruger den strængeste Varsomhed i at discontere Vexler, saa ere dog de offentlige Fonds stegne 2 Procento.
Berlingske Tidende, 1796-04-15
J den sidste Hoftidende for i Løverdags staaer nu Admirat Warrens Officialberetning om Søesegtningen mellem hans Eskadre, som bestod af Krigskibene Pomona, Artois, Galatra og Anson, og en fransk Convoy paa de franske Kyster, Den franske Eskadre under Commandore Dogier bestod af 5 Fregatter paa 44, 40, 32 og 22 Kanoner, og af Briggen la Mouche, som alle om Natten undkom til Klippetysterne af Fontenan; men Fregatten i Etoile paa 30 tolvpundige Kanoner og 160 Mand, et Skib paa 500 Tønder, som vilde seile fra Brest til Nantes, og 3 Brigger fra 300 til 150 Tdr. faldt i Engelændernes Hænder. - Sir Edward Pellews Eskadre, trydser nu paa de franske Kyster ved Mundingen af Loire, tætved Nantes. Han har bragt mange Vaaben og Munition der i Land for Royalisterne. Penge, som man tilbød dem, skulle de have vægret sig ved at modtage, med den Erklæring, at de blot behøvede Vaaben.
Berlingske Tidende, 1796-04-15
Admiralerne Dunkan og Pringle ere afseilede til Norge, for sammesteds at opsøge den fra Tørel udløbne hollandske Flaade; men man forsikrer, at denne Flaade er afseilet til Ostindien. - Et fra Havre ankommen americansk Skib melder: at man sammesteds udruster nogle Fregatter og Kanonbaade, for at fordrive Engelænderne fra den lille Øe St. Marcou.
Berlingske Tidende, 1796-04-15
Paa det gode Haabs Forbierg skal den sidste Høst have været saa rigelig, at Landboerne ikke vide, hvorhen de skulle bringe deres Korn, besynderlig da Handelen med Batavia og Holland er spærret. - Vor Mangel vil derfor meget blive afhiulpet derfra, og Kornet er virkelig sidste Torvedag faldet 13 s. i Prisen. Desuden har en Kiøbmand ladet indføre og male meget indiansk Korn fra America, af hvilket han sælger en Sæk paa 280 Pund for 45 s., og altsaa for det halve, hvad Hvedemeelet kofter.
Berlingske Tidende, 1796-04-15
Paris, den 31te Martii. I Dag erfarer man, at Charrette ikke strax er bleven skudt, efterat man havde gjort ham til Fange, men at han er bleven bragt til Nantes, for der at dømmes. Han har allerede udstaaet mange Forhører. J et af samme har han erklæret, at hans Arrestering var des uundgaaeligere, da han ingen Fristad mere kunde finde i de forhen saa almindelig insurgerte Egne, saasom alle Jndbyggerne vare ham imod. Som det herder, har en Bonde i Besynderlighed bidraget til hans Arrestering, ved at gjøre ham kiendelig for de republikanske Tropper, Charrette selv havde forklædt sig som en Bonde. General adjutanten Valentin melder følgende om Charrettes Arrestering: Charrette er i Republikanernes Hænder. General adjuta at Travet har i Middags arrestert ham i Chabottiere. Endnu denne Morgen Kl. 9 traf jeg Charrette mellem Guioniere og Sabland, i Spidsen af 50 Mand. Jeg angreb ham med 100 Grenaderer, og dræbte 10 af hans Soldater, og en Tydsker. Han løb som en Kanin, jeg forfulgte ham, i det mindste i 6 Timer, var ham meget nær, men kunde ikke naae ham; men endelig har Travet grebet ham, da han endnu blev understøttet af 2 Soldater. Man taler endnu bestandig om Freden, og troer, at en Congressmed det første skulde have Sted til at slutte samme. Som vist forsikrer man, at Vaabenstilstanden endnu for det første skal vedvare.
Berlingske Tidende, 1796-04-15
Fra Nantes meldes under 19de Marts følgende : 3 Bayen af Quiberon ere atter 5 engelske Linieskibe, mange Fregatter og Corvetter, og omtrent 80 Transportskibe ankomne. Krigskibene hidse intet Flag op, for ikke at blive kiendte; dog have de snart røbet sig selv ved at giøre Jagt paa et Par af vore Kystskibe. Man troer, at de ville søge at tilbringe Royalisterne Understøttelse. Det er kun at beklage, at nye Forræderier, ere blevne opdagede, og at republikanske Soldater selv have været saa nedrige, at lade komme Munition til Rebellerne.
Berlingske Tidende, 1796-04-15
Den her værende Commandant har derfor udstædt en Ordre hvori det heder : "Da de ind- og udvortes Fiender af Republiken opbyde alt, for at tilfore Chouanerne Munition; da nogle af vore Vaabenbrødre have været saa nederdrægtige, at stiæle Krudt, og sælge det til hine Oprøreres Agentere, og der blandt andre fra den saakaldte Krudtmølle, Barriere de Paris, hvilket allene kan være skeet af dem, som havde Nøglerne til samme, da intet Kiendetegn paa Jndbrud var forhaanden, og Patronerne vare blevne fyldte med Klie ; og da videre mange af hine Agenteres Udsigender, hvilke ere blevne arresterte, have gjort tilstrækkelige Forsigtighedssanstalter saa meget mere nødvendige, saa befales herved, at alle i Nantes værende Artillerister skulle fra nu af kun staae under een Chef, at ingen Artilleriepost 2 Gange efter hinanden skal besættes med samme Vagt, at ingen Commandant ved Artilleristerne maae, uden Geleide af en Jnfanteriechef, begive sig til et Krudtmagasing.
Berlingske Tidende, 1796-04-15
Under 18de meldes fra St. Mario følgende : I Gaar Nat stødte vore republikanske Soldater, som patrouillerte ved Strandbredden, paa Emigrantere, som nylig vare landede. 12 af samme, hvoriblandt en vis Ronerie, og Præsten fra Chareauneus, bleve dræbte. Vore Soldater have gjort et got Bytte i Guld; enkelte af dem have faaet over 200 Louis, ditorer. I Dag ere 50 Fade Krudt blevne gjorte til Bytte, hvilke Engelænderne havde sat i Land til Chouanerne. De første have desværre stukket nogle af vore Skibe i Bayen af Herqul i Brand, og havde allerede indtaget Fortet la Latte; men bleve uddrevne derfra af 200 Republikanere. - General Morean befinder sig nu i Ostende, og skal med det første af reise til sit Hovedqvarteer. - Man er her overbeviist om, at Indretningen i Henseende til Mandaterne skal have den beste Fremgang, og skulde dette Haab ikke slaae feil, saa har Republiken ligesaa lidet at frygte for sine udvortes, som indvortes Fiender. Skulde derimod Tvangsmidler blive fornødne til at sætte igiennem med denne Indretning, saa torde lettelige endnu større Uroligheder opkamme i det Jndre af Riget.
Berlingske Tidende, 1796-04-15
Den spanske Gesandt, deel Campo, har i Gaar havt sin første Audience hos Directoriet, og bleven erkiendt som Gesandt fra Kongen af Spanien. - Af hver 2 Batailloner er nu bleven gjort een, hvorved Halvdelen af Officererne ere satte ud af Tienesteen; dog erholde de 3 Maaneders Sold til en foreløbende Skadesløsholdelse. - Antallet paa de engelske Tropper, som befinde sig paa den lille de St. Marcan, beløber sig til 600 Mand. De have vel forskandset sig, have 40 svære Kanoner paa Den, og skyde flittig paa de franske Skibe, som lade sig see i Nærheden, hvilket dog er meget forgiæves.
Berlingske Tidende, 1796-04-15
Pichegru, siger man, er i Paris. Han skal have meldt Directoriet sin Ankomst, ansøgt om Audiende, og faaet Svar i de meest smigrende Udtrykke.
Berlingske Tidende, 1796-04-15
Stockholm, den 1ste April. J Carlscrona blive nu virkelig 3 Linieskibe og 4 Regatter, udrustede, hvilke i Junii skulle forene sig med den danske Flaade. Efter Rygtet skulle samme blive commandere af Viceadmiral Nordenskold. - Den russiske Chargod Affaires, Baron von Budberg, har tilstillet vor Regiering en Natifica. tionsskrivelse, angaaende Formælingen mellem Storfyrsten. Constantin og Storfyrstinden Anna Foederowna. - Omende skiendt vi leve i den fuldkomneste Harmonie med vore Naboer og den største indvortes Rolighed hersker overalt, saa fares dog, sort med at sætte vor Armee i god Stand, og overhovedet at vedligeholde hos Nationen saavel som Landmanden Enthusias, men for den gamle svenske Berømmelse, og Kiærlighed for Fædrenelandets Uafhængenhed.
Berlingske Tidende, 1796-04-15
Wien, den 2den April. De Rygter, som hidtil have gaae, at Rusland har af Porten fordret Donau til Grændseskiæl mellem begge Riger, ne, og følgelig Moldaus. Wallachiers og Bessarabiens Afstaaelse, samt ladet Choczim og Bender overrumple ere vel blevne befundne at være blotte Opdigtelser af gridste Aagerkarle, som ville drive de tyrkiske Vare og i Prisen; men de nyeste Beretninger fra Utraine melde dog at der i hin Provinds befinder sig en russisk Armee af 60,000 Mand, som Grev v. Sumarow skal commandere, og at Fæstningen Bender befinder sig endnu i den samme halv demolerte Tilstand, hvori den ved sidste Fredsslutning blev given Tyrkerne tilbage. Choctim er vel i en bedre Tilstand, men har kun 1300 Mand til Besætning. Hvorlet var det altsaa for Russerne i et Feldttog, at trænge lige frem indtil Donau, førend Tyrkerne vare i Stand, til at stille en Magt af Betydenhed imod dem. - Det Rygte at Erkehertug Carl slet ikke skulde afreise til Armeen formedelst den nær forestaaende Fredsslutning, er ugrundet, saasom kun visse Omstændigheder, der hverken angaae Krig eller Fred, have været Aarsag i denne Reises Opsættelse. Man havde her udspredt det Rygte, at Kongen af Neapel af en hemmelig Morder var bleven skudt; men ved en fra Neapel ankommen Coureer er dette Rygte bleven giendrevet som gandske ugrundet.
Berlingske Tidende, 1796-04-15
Warskan, den 2den April I Wallachiet have henimod 1500 polske Emigrantere, under Anførsel af forskjællige i Revolutionen bekiendt blevne Chaser, forsamlet sig, og nylig gjort et Jndfald i det forrige pahl. ste Gebet, hvor de i Zaniet have nedlagt i Retten et Manifest, og deri protesteret med Pohlens Deling, samt erklæret at de ville sætte Pohlen igjen i sin forrige Tilstand. Efter det te forgiæves Stridt ere de igien vendte tilbage til Wallacher, Feldtmarskal Grev von Sumarow er den 18de Marts afreisk fra Petersborg til Utraine. - J Moskan er Storfyrsten, Constantins Formæling paa en adet Maade bleven høitidelig : holdt af Jndbyggerne, ved at udstyre 24 fattige Piger, hver med 500 Rubler, ved at befrie 150 Gieldfanger fra Fængsler, ne, og ved at bespise alle Fattige i Staden.
Berlingske Tidende, 1796-04-15
Brussel, den 3die April Man taler her endnu bestandig om Jndretninger, som skulle have Hensigt til en nær forestaaende Fred. Det heder nemlig, at de franske Tropper om kort Tid skulle forlade det hele Land mellem Maas og Rhinen, og at disse Tropper skulle ved Maas, som et Grændseskiæl, opholde sig saa lange, indtil den almindelige Fred var bleven sluttet. Nogle Corpser Cavallerie og Jnfanterie have forladt vore Departementer, for at begive sig til Holland, og complettere de 25000 Mand, Tropper, som staae i benævnte Republiks Sold.
Berlingske Tidende, 1796-04-15
Prag, den 3die April. Den her værende Tidende indeholder følgende: "Ved de i Dag indløbne Efterretninger fra de tyrkiske Grændser blive alle Rygter om en nye Krig igiendrevne. De indeholde er alleneste itte er Ord om den hele Tildragelse, men desuden endnu den posttive Forsikring, at det overalt er roligt.
Berlingske Tidende, 1796-04-15
Mannheim, den 4de April. Efter Beretninger fra Egnene ved Nahe bekomme, uagtet de Franskes store Rustninger til et nyt Feldttog, dog alle franske Soldater, som forlange at reise hiem, Tilladelse, og næsten alle franske Tropper forlade efterhaanden Egnene sammesteds. Samme Efterretninger har man fra det Ziverbrinkske og Elsass.
Berlingske Tidende, 1796-04-15
Nederthinen, den 4de April General Jourdan, som har stortet med en Hest, befinder sig nu sengeliggende i Cölln, men holder dog ofte Conferencer, med de andre Generaler. - De Opofringer, som Jndbyggerne mellem Maas og Rhinen have, siden de Franskes Jnd march, seet sig nødte til at giøre, beregnes i en offentlig Memoire til en Millioner 51500 Livrer iklingende Myndt. Til den nye Contribution, som er bleven paalagt Staden, Cölln, maae mange enkelte Handelshuse bidrage hver 1000 Krondalere.
Berlingske Tidende, 1796-04-15
Haag, den 5te April. Endelig begynder man at komme ud af den Uvished, hvori man hidtil har været, i Henseende til Krig og Fred, i det man fra en tilforladelig Kilde er bleven underrettet om, at Vaabenstilstanden bliver forlænget indtil den 1ste Julii. - Da der er bleven klaget over de Betienteres vilkaarlige Afsættelse, som have været den Statholderske, Regiering hengivne, saa har man føiet Foranstaltninger herimod, og befalet: at indsætte i deres Poster igjen alle Betientere, omendskiønt de have tegnet sig for den gamle Constitution, eller have været Medlemmer, af Oranie Societeterne af 1487, med mindre de kunne overbevises om, at de i Aaret 178, havde plundret eller tilføiet deres Medborgere nogen Skade. – J Gaar har man her afskediget omtrent 30 franske Husarer, som for det meste vare Tydskere, og Elfasere. - Paa den franske Gesandts Ansøgning, er det bleven tilladt at udføre 120000 Tønder Smør.
Berlingske Tidende, 1796-04-15
Maynz, den 5te April. Man venter her med det første Erkehertug Carl fra Wien, som nu er bleven gandske frisk igien. Hans Livlæge er allerede der Saameget man endog taler om Sandsynligheden til en hastig Fred, saa ville dog Personer af Jndsigt vide, at man heri ikke vil overile sig, da de fiendtlige Armeers Tilstand, og de franske Finantser overhovedet skulle være saa bestafne, at man har Haab om at vente i denne Hensigt en billig og fordeelagtig Fred for det tydske Fædreneland. Efterretningerne. saavel om de franske som østerrigske Armeers Styrke, have hidtil været meget overdrevne. Den sidste bestaaer af 90000 Mand, og de fiendtlige skulle paa nærværende Tid ikke engang være saa stærke ved Rhinen.
Berlingske Tidende, 1796-04-15
Kiøbenhavn, den 15de April. Førstkommende Søndag den 17de April bliver anlagt Hof= sorg for Hertuginden Marie Wilhelmine Auguste af Pfalveybrücken, fød Landgrevinde af Hessen Darmstadt, som bæres 8 Dage.
Berlingske Tidende, 1796-04-15
Fra det Kongelige Rentekammer er den 31te Martii d. A. udkommet en Placat angaaende adskillige nærmere Bestemmelser for de tvende til Hoveriets Regulering i Danmark anordnede Commissioners Fremgangsmaade. Resten af de i det 43de Kongel. Classe=Lotteries 2den Classe udtrukne høie Gevinster, nemlig: No. 13715, 50 Rd. hos Hr. Cancellieraad Wulf i Nestved; No. 29935, 50 Rd. hos Hr. Jnsp. Collin; No. 16284, 400 Rd. hos Hr. Schiønning : No. 25873, 50 Rd. hos Hr. Toldkasserer Foght i Warde; No. 11019, 100 Rd. hos Hr. Ehstedt i Slesvig; No. 6683. 100 Rd. hos Hr. Lie i Christiania; No. 6288, 50 Rd. hos Hr. Poulson i Bragnæs; No. 14474, 50 Rd., og No. 4300, 100 Rd., begge hos Hr. Lorenzen; No. 29882, 100 Rd. hos Hr. Godske; No. 7161, 50 Rd. hos Hr. Auditeur Bremer i Frederichstad; No. 23298, 50 Rd. hos Hr. Hofbogtrykter Møller; No. 23539 og 13123, hver med 50 Rd. begge hos Hr. Sorterup; No. 23589, 50 Rd. hos Hr. Baadsgaard i Wiborg; Nr. 21815, 100 Rd. hos Hr. Bendiren i Slesvig; No. 8461, 100 Rd. hos Mad. Rasmussen. i Svendborg; No. 21931, 200 Rd. hos Hr. Jversen i Kiel No. 10404, 50 Rd. hos Hr. Lund i Flensborg; Nr. 2510, 200 Rd. hos Hr. Wissing i Colding; No. 27489, 50 Rd. hos Hr. Timmermann i Ringkiøbing; No. 16571, 50 Rd. hos Sekretair Schneider; Nr. 12088, 50 Rd., og No. 1552, 100 Rd., begge hos Hr. Jnspecteur Collin; No. 16036, 1000 Rd. hos Hr. Contr. Looft; No. 23989, 10 Rd. og Pr. 75 Rd., og No. 17772, 1500 Rd., begge hos Hr. Jnsp. Collin; No. 25386, 10 Rd. og Pr. 75 Rd. hos Hr. Capit. Lorenzen; No. 3054, 50 Rd. hos Hr. Hysom: No. 1383, 50 Rd. hos Hr. Jversen i Kiel; No. 23767, 50 Rd. hos Hr. Jnsp. Collin; No. 742, 50 Rd. hos Hr. Stemmen i Glückstadt; No. 18937, 100 Rd. hos Hr. Translateur Meldola; No. 19251, 50 Rd. hos Hr. Jnsp. Collin; No. 975, 100 Rd. hos Hr. Petersen i Husum; No. 269, 50 Rd. hos Hr. Melbye i Altona; No. 8369, 100 Rd. hos Hr. Eichel No. 28478, 50 Rd. hos Hr. Valentin ; No. 20170, 100. Rd. hos Hr. Juhl i Frederichstadt; No. 18507, 100 Rd. hos Raadmand Stabel i Randers ; No. 944, 50 Rd. hos Hr. Petersen i Husum; No. 26574, 8 Rd. og Pr. 50 Rd. hos Hr. Jnsp. Collin, hvormed anden Classes Trækning endtes. Ved Tallotteriets 736 Trætning i Kiøbenhavn udkom: Nr. 5. 6 8 S. 23.
Berlingske Tidende, 1796-04-15
Fra den 12te hujus til i Dag ere indkomne og udgaaede : Capit. P. H. Løve fra St. Croix med Sukker; Capit. P. H. Dahl fra Messina og A. Jensen fra Mallaga med Frugter ; Capit. F. Hesselberg til St. Croix med Cargaison, Capit. T. Lorenzen, A. H. Storck, J. Knudsen og C. P. With til Jsland med Provisioner; Capit. B. Knudsen til Finmarken, og B. L. Pedersen til Grønland med dito. Vacancer, Taarnbye residerende Capellante paa Amager, 250 Rdlr.; Raarup Sognekald i Aarhuus Stift, 481, Rdlr.
Berlingske Tidende, 1796-04-15
Averskaar. Vin eeneste Søn Abraham Pelt Lugge, er forrige Tirsdag Øl . den 12te, efter Forsynets urandsagelige Beslutning : ved Døden afgaaet af en Skarlagensfeber, i Begyndelsen af sit 16de Aar. Dette bekiendtgiøres med største Veemodighed, for Slegt og Venner, og overbeviist om deres sande Deeltagelse, frabeder jeg mig al skrivtlig Bevidnelse om samme, som ingenlunde vilde lindre mig i min store Sorg. Christiane Friderike Holst, Enke af Lugge.
Berlingske Tidende, 1796-04-15
Sidstafvigte 3de og 13de Martii behagede det Albestyreren. ved den da grasserende Starlagensfeber, at bortkalde fra Tiden til Evigheden, fra Møye til Roe, tvende af vore ældste Børn, 20 og 21 Aar gamle. For Slegt og Venner, som formodes at deeltage i vor billige Sorg, bekiendtgiøres dette vort krænkende Tab, og i denne Henseende frabedes al skriftlig Bevidnelse. Græse Præstegaard, den 5te April Hans Wandel, Sognepræst for Græse og Sigersløv Vester.