JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Kiøbenhavns Extraordinaire Relation, 1736-12-31
Hertugen af Montemar har i nogle Dage opholdet sig til Livorno, paa det hand kunde giøre Anstalter til de Spanske Trouppers Overførsel til Barcelona, mens andre vilde sige, at adskillige Skippere havde nødet ham til denne Reyse, hvilke begynde at giøre adskillige Vanskeligheder, fordi mand imod det første givne Løfte vilde korte dem noget i Betalingen. Fra Fra Livorno. forsikkres, at Kongen af de tvende Sicilier vilde erklære sig for Corserne, og siden aftræde samme Jnsul til Ridderen af St. Jørgen eller Pretendenten, hvilken Meening grundede sig paa den Reyse, som Hertugen af Bervick giorde til Albano for at tale med forbenævnte Ridder; Ligeledes vil mand sige, at Deres Sicilianske Majestæt straxen vil tage Corsica i Possession. Fra Paris skrives, at Freden u-seylbarlig endnu i dette Aar bliver forkyndet. Mand haver her bekommet Breve fra Neapolis, som betyde, det mand holder ved med at fuldfærdige alle publique Acter i begge Sicilierne udi Philippi den 1stes Navn, hvilket giver Anledning til at troe, at mand vil indlemme disse tvende Riger med det Spanske Monarchie. Her løber et Rygte, at Spanien forlanger Porto-Mahon og Gibraltar tilbage imod et ligegyldigt Værd, som mand dog ikke endnu veed hvori skulde bestaae, hvorhos sagdes, at mand ved Hove ofte beraadslog sig over denne Sag. Fra Utrecht relateres, at Deres Kongelige Majestæt af Store-Brittannien den 21 Dec. om Aftenen fra Hannover lykkeligen her ankom, og trædde af hos sin her værende Agent Hr. Pouchoud; mens reyste Dagen derefter til Helvoetschluys for for at sætte over til Engelland. Det holdes for gandske vist, at mand næstkommende ForAar fra alle Sider vil gaae Søe-Røverne paa Klingen.
Kiøbenhavns Extraordinaire Relation, 1736-12-31
Med Breve fra Wien haves, at Deres Keiserlige Majest. havde ladet besvare det, fra de Ottomanniske Porte indløbne, og i særdeeles empindtlige Terminis forfattede Brev, saaledes: Ligesom Stoore Sultanen havde u-brødelig i agt taget den bekandte 24 Aars Stilstand, og intet fiendtligt foretaget imod de Romersk Keiserlige Provinter imedens de Pohlske og Jtalienske Uroeligheder paastode, i hvor beqvemme end Leylighederne syntes, saa vilde Deres Keiserlige Majestæt ey allene paa sin Side helligen holde den bemeldte 24 Aars Stilstand, mens endog igien fornye samme Stilstand, og indslutte i Freden med det Russiske Hof ey som Mediatorem mens som en compasciscerende Deel, efter som Hendes Russisk Keiserlige Majestæt ey alleene var en Allieret af det Romerske Keyserlige Hof mens endog begreben i en retfærdig Krig, efter Folke-Retten at betragte. Fra Over-Rhin-Strømmen fornemmes, efter Trierske Breves Jndhold, at den Franske General Bell-Isle sig endnu der befinder, og lader paa nye igien giøre saadanne Anstalter, som Franzoserne der den gand Og til den ske Vinter over vilde forblive. Ende Ende lod hand for sin Afreise til Metz giøre saadanne Anstalter, at de Franske Trouper ikke skulde lide nogen Mangel paa nogen Ting, om de end skulde blive i det Trierske indtil næste For-Aar beliggende. Med Dantziger.
Kiøbenhavns Extraordinaire Relation, 1736-12-31
Breve haves, at mand udi Commercio havde taget en stor Skade ved den sidste haarde Storm, og beregnede mand Forliisen til meere end 100000 Pohlske Gylden. Med Breve fra Warschau berættes, at Primas Regni sig atter befandt upasselig. Ellers er ved en fra Commandanten i Camminier til Dresden affærdiget Officier vorden indberættet, at den Chozim værende Bassa forvarede sig agtsom dagligen af Frygt for en u-formodentlig Overrumpling, da hand den største Deel af den underhavende Guarnison stedse lood være i Bevægelse, saaog bestrøe Fæstningens Udværker med Fod-Angler. Eftersom adskillige af de fornemste Personer i Wallachiet og Moldau havde forføyet sig enten til Republiquen Pohlen eller det Russiske Territorium, saa var Stoore-Sultanens Befaling til bemeldte Bassa afgangen om, at bringe alle de endnu tilbage værende Ædel mænd og fornemme Stands-Personer i god Forvaring.
Kiøbenhavns Extraordinaire Relation, 1736-12-31
Med Breve fra Petersborg haves Efterrætning med Breve fra de Russiske Grændser, at da den 28 Octobr. et temmeligt stærkt Parthie Crimmiske og Nogaiske Tartarer havde med deres Streisninger vovet sig ind til den Ukrainske Linie, saaog fundet Leylighed til at overstige Linien ved en u-befæstet Sted, hvorhen de ved en tilforn overløbet Kalmuk vare ledsagede, havde den næstestaaende LandMilice, saa snart den var bleven advaret, trokket sig til hinanden nogle 100 Mænd stærk, og afskaaret Tartarerne Passen, og endskiønt disse angrebe Land-Millicen med største Heftighed, saa bleve de dog af den samme med stor Forliis tilbage drevne, saa at den gandske Sværm med største Hast maatte begive sig tilbage igien til Crim; Et andet Tartarisk Parthie havde vendt sig til Donet, og sat over samme Flod, mens som det paa Hiem-Veyen fandt alle Passer med Russiske Krigs-Folk besatte, slog det sig igiennem paa den venstre Side i Linien, for der at finde Udgang mens den blev dem der ligeledes afskaaret af de efterskikkede Kosakker, og blev samme Røver-Parthie, efterat alt det medhavde Bytte var dem først frataget, altsammen nedsablet, hvorved mand og paa den Ruffiske Side fik et anseeligt Antal Heste. Ligeledes har man Berætning fra General, Greven af Münnich, som sig nu til Know befinder, at de Saporæsiske Kofsakker, som ved udsendende Parthier holdte endne ved at forurolige de Crimmiske og Nogaiske Tartarer, besynderlig udi deres Heeder havde nyligen giordt en lykkelig Excursion og byttet mange Tusinde Faar, saaog taget mange Mennisker til Fanger.
Kiøbenhavns Extraordinaire Relation, 1736-12-31
Sr. Phoede boende i Lille Kongensgade, har faaet hiem fra Frankerige skiønne Franske Renett Æble og andre Delicatesser, saa er og hos ham at faae til fals gode Bourgogne og Hermitage Viine Boutteillen for 4 Mark Danske. Ligeledes har hand nu gandske nyelig taget hiem extra Kiøn Sirgenser Viin.
Kiøbenhavns Extraordinaire Relation, 1737-02-04
iøbenhavns Extraordin RELATION Af 4 Februarii. 24940 Rbd. Adres Min Herre! Fre
Kiøbenhavns Extraordinaire Relation, 1737-02-04
Madrid. rapporteres, at den Kongel. Familie reyste den 2 passato til Pardo, hvorhen ingen af Ministrerne medfuldte, uden Staats-Secretairen, Don Sebastian de la Quadra. Mand hører ellers intet om, naar Grevens af Montejo Reise til Engelland skal gaae for sig. Paa nogle Dages Tiid har mand her haft en stræng Kulde.
Kiøbenhavns Extraordinaire Relation, 1737-02-04
Fra Genua. mældes, efter Corsicaniske Breves Jndhold, at som en af de Misfornøyedes Overhoveder med 490 underhavende Oprørere sig til Borgo 3 Mille fra Vastia havde annærmet, da havde Republiquens General-Commissarius, Hr. Nivarola befalet, at nedrive de gamle forfaldne Muure og eendeel Bonde=Hytter, som stode udi Districtet Furiani og i Naboelauget af Bastia, paa det at, naar Marken saaledes var blottet, mand destomindre kunde staae i Fare for et u-formodentlig Overfald fra et Baghold. Fremdeles berættes, at Rebellerne have ved Aleria afbrændt en vis Mands Parzani kaldet, hans Huus, med al der værende Boehave, af Had, fordi hand hænger ved Republiquens Parthie, og at samme Mand af Oprørerne var borttaget, mens at hans Familie havde ræddet sig fra de Fiendtlige, hen ad en Søe, som kaldes Diana, hvor den samme laae og ventede paa Leylighed, for at afseyle til Bastia. Den Genuesiske Regiering har igien ladet offentlig giøre bekiendt, at hvo som kand tage enten døde eller levende, eller ombringe Theodorum, saavelsom Advocaten Costa, denne sidstbemeldtes Søn, og Michaele Fossano de Durazzo, som ham paa Flugten havde geleydet, skal bekomme en god Belønning. Med andre Genuesiske Breve relateres, efter en fra Madrid til Neapolis her igiennem gangen Couriers Medbringende, at Krigs-Rustningerne til Barcelona ivrigen fortsættes; mens at det om den Spanske Flodes Bortreyse udspreede Rygte var uden Grund. Mand frygter for, at de fra Livorno afgangne Spanske Overførsels-Skibe endnu ikke vare vidt frem kommen paa Veyen, da Vinden sig 2 Dage efter deres Afreise har vendet, og det desuden endnu er et stærkt Storm-Veyr. Fra Paris forsikkres, at Hr. Chavigny, som til Kongens Ministre ved det Danske Hof er udnævnt har iblant andet bekommet Ordre, at fornye den imellem begge disse Hoffer sluttede Tractat. Fra Florentz. mældes, at mand ikke endnu har kundet faae at vide, hvorfore de Spanske ey har overgivet Toscanien med sine behørige Formaliteter, mens ere ligesom over Hals og Hoved, der Ordren ankom om deres Jndskibning, deraf udmarscherede. Mand fornemmer og ved andre Jtalienske Breve, at den Keyserl. General Greven af Khevenhuller har givet endeel i det Maylandske og i Egnen af Mantua staaende Regimenter Ordre, at holde sig særdige til Ungarn at henmarschere.
Kiøbenhavns Extraordinaire Relation, 1737-02-04
Fra den Haag skrives, at Hr. Trevor en Courier fra London havde bekommet, hvilken berættede, at hand Deres Stoore-Britanniske Majest. allere reede nogle Mile ude i Søen havde begegnet, og som Vinden samme Tiid begyndte at blæse noget fra Sud Osten, troede mand nok, at Deres Majest. straxen derefter i Engeland var landet. Natten imellem den 25 og 26 Januar. er udi Marquisatet Bergen en fattig Kone nedkommen i Barselseng med fire velskabte Drenge Børn, som ikkun levede siden i to gange 24 Timer. Fra Bryssel notificeres, at en fra Paris til Wien reysende Courier, igiennem denne Stad den 27 passato var gangen, hvorefter rygtedes, at Kong Stanislaus vod giøre alting færdig til Afreysen til Lotthringen, for inden Februarii Maaneds Udgang at kunde tage Besiddelse af bemeldte Hertugdom.
Kiøbenhavns Extraordinaire Relation, 1737-02-04
Avertissements. For alle og enhver giøres hermed bekiendt, at som de 3de af Hendes Kongelig Majestæts Dronningens Hoved Gaarde, Walløe, Billesborg og Lellinge, vel have været ved Auction den 9 Januarii sidstafvigt, til ny Bortforpagtning paa 3de Aar fra 1 Maji 1737 til 1 Maji 1740. opbudne, men ingen fornøyelig Bud derpaa er vorden gjort, saa er da paa samme Gaardes Avlingers, med underliggende Tienders, samt tilhørige Hollænderiers Forpagtninger udi forskrevne Tre Aar, berammed Anden Auction at holdes Tiisdagen den 19 Februarii nestkommende; men skulle da ikke skee antagelig Bud, bliver Tredie Auction holden Tiisdagen den 12te Martii nest efter; Thi vilde de Lysthavende behage at indfinde sig fornevnte Tiid paa det forrige ansatte Auctions-Stæd, Kiøge Raadhuus, om Formiddagen ved 10 Slet, hvor Conditionerne skal voede oplæste, som ellers forinden ere at bekomme til Eftersyn, saavel hos Hans Excellence Hr. Geheime-Raad og Ober=Hofmester Rabens Fuldmægtig Monsr. Guldbech, boende i Kiøbenhavn i Storm Gaden, som ved Grevskabets Skriver-Stue paa Billesborg; Af hvilke dog herved imidlertid mældes, at ved ovenmeldte Gaarde findes Jnventarii-Qvæg, saasom ved Walløe 150 Kiør og 3de Tyre, foruden Faar og Lam; Ved Billesborg 150 Kiør og 3de Tyre, og Lellinge 200 Kiør og 4re Tyre, samt Sæde-Korn af alle Slags ved alle Gaardene, item at den Høystbydende bliver forpligtet paa Auctions-Stædet at forskaffe fornøyelig Caution, eller vorder tiltænkt Forpagtnings Terminerne forud at betale. Gives hermed tilkiende, at efterskrevne Sal. Hr. Conferentz Raad Peder Benzons Stervboe tilhørende og i Sædland i Roeskilde Amt beliggende Jorde-Gods, nemlig: Wiibyegaard, Hoved-Gaards Taxt med Skovskald 20 Tdr. 6 Skp. 3 Fr. 1 Alb. Bønder-Gods med Skovskyld 218 Tdr. 1 Skp. 1 Fr. 2 Album, Kirke Sius Kirke-Tiende 36 Tdr. 5 Skp. 1 Fr. 1 Alb., tilsam(2) Jyllinge Kirke men 275 Tdr. 5 Skp. 2 Fr. 1 Album. re. Tiende med Jure Paronatus og Vocandi 29 Tdr. 2 Skp. (3) Gonsemagle Kirke-Tiende med Jure Patronatus og Vocands 37 Tdr. 2 Skp., med dertil hørende Jordskyld af Kirke. Holmen, og videre bemeldte Kirkers rette Tilliggende, skal ved offentlig Auction til den Høystbydende sælges og bortforhandles, se Wiibyegaard med underliggende Gods, efter den derover trykte Jorde-Bogs og Auctions-Conditioners yderligere Formæld, som er at bekomme hos Ridefogden ved Stedet Sr. Peter Møl march, og i Kiøbenhavn hos Skifte-Commissarierne. Jyllinge og Gonsemagle Kirke-Tiender efter Conditionerne, som paa Auctions-Stidet skal blive bekiendt gjort. Og bliver samme Auction haldet i Kiøbenhavn i Justitz-Raad Diderich Sechmands Gaard paa Gammel Torv, Første Gang Mandagen den 18 Februarii, A. N. G. Mandagen den 25 Februarii, og endelig Tredie Gang Mandagen den 11 Martii 17737, om Eftermiddag Klokken 3 Slet; thi ville Liebhaberne behage sig derefter at rette, og til forskrevne Tider vo Sted sig indfinde.
Kiøbenhavns Extraordinaire Relation, 1737-02-11
jøbenhavns Extraordin, RELATION Af 11 Februarii. 10 Rd. Kr. 20 Rd. 4de, Adres Min Herre! Fra Constantinopel bekræftes den Tidende, at Thamas KouliKans Trouper ere vorden slagne af det Par hie, som ey vil erkiende ham for Konge Hvortil legges denne Omstændighed, at Slau det stod to Dages Reyser fra Jsvahan, og at det havde været meget skarpt paa begge Sider, om nu endskiøndt de Ottomanniske Ministrer strer foregiver, at de ingen Efterrætning h. om denne Tildragelse, saa har mand dog Aarsage til at troe, det sig eendeel Uroeligheder det Persiske Rige har opreyset, eftersom den Gesandt, som af Sultanen var udnævnt til at afreyse til Persien, for at erkiende KouliKan for Konge, har erholdet befaling at opsætte Reysen, og Divan har udi et holdet Raad besluttet, at lade Krigs-Folket forblive paa de Persiske Grændser. Herforuden vil mand for vist sige, at det Parthie, som erklærer sig, og vover alting for den gamle Sophi hans Jndsættelse igien paa Thronen, er af de Udbeckiske Tartarer understøttet. Baron Dahlman skulde den 18 Januar, være afgangen til den ved Krigs-Hæren sig opholdende Stoore Vizir, for den sidste gang at forsøge, om Freden imellem Rusland og Tørkiet kunde bringes til Veie, mens efter Sagernes Anseende, tvifler mand paa, at den Keyserlige Ministers Mellemhandling vilde lykkes, fordi Pobelen med all Magt vilde have Krigen fortsat, og de Tørkiske Ministrer ey torde foretage noget i henseende til Freds-Værket at begynde, af Frygt for, at deraf et Oprør kunde foraarsages: Herover meene de fleeste, at det forestaaende Krigs-Tog vel skal begyndes, mens at den Franske Crone samme Tiid skulde ved sin Mellemhandling igien forskaffe Fred imellem begge Riger. Jmidlertid vedholder mand i de en ve vil er ne. de de Tørkiske Staater med at giøre alleslags Krigs-Anstalter, saaledes har mand beordret at forstærke vel de paa de Ungerske Grændser værende Trouper, mens i sær de i Egnen af Bender, under Stoore-Vizirens Anførsel staaende Krigs-Folk, til hvilket sidstbemældte Sted skikkes allehaande fornødne Krigs-Forraad. Mand er og i Arbeide med 2 Floder at udruste, hvoraf den ene skal bruges udi det sorte Hav, og den anden paa Archipelago eller det Middellandske Hav, sidstbenævnte Flode, som bliver den stærkeste, skal anføres af den vidtbekiendte Gianum Coggia, som for nogen Tiid i Unaade forfaldt, mens nu af sin Landflygtighed skal hiemkaldes, da Divan, der kiender hans Forstand og Erfarenhed, allerede har befalet ham sit forrige Embede igien at antræde.
Kiøbenhavns Extraordinaire Relation, 1737-02-11
Fra Genua. berættes, at de Tydskes Ankomst til Livorno giver denne Republique Forhaabning om, at Sagerne paa Corsica inden kort Tiid torde udfalde til dens Fordeel. Jmidlertiid seer mand iblant alle at omvanke følgende GienPart af et Brev, som Baron Neuhof til Rebellernes Over-Hoveder skal have skrevet: Theodorus 1. Konge af Corsica. drig kunde Sagernes Tilstand udi Vort Kongerige holdes saa hemmelig, at Vi jo om om alting maatte have vis og nøye Kundskabde Og ere Vi udi Vores Fraværelse saa meget meele re vel tilfreds med eder, som Vi vist og fast ere overbeviiste, at J, hvilke Vi ved Vores Bortreise har anfortroed Regiæringen at forestaae, endnu hidindtil har ladet see den samme Afskye, som tilforn, der Vores Person tiente eder til en villig Raadgivere i alle indfaldende Tilfælde, for at indlade eder i nogen Handling med vores Fiender Genueserne. Den Hofmodighed, som vores Fiender lader see, i det de samme fordrister sig til at agte vores fortroligste Ministrer som Misdædere, ja udstrækker endog denne Formastelse til Vores egen Kongel. Person, skal ey i det ringeste formindske eders berømmelige Nidkierhed, for at bringe den undertrøkte Frihed igien i Flor, i sær som Vi ey allene giøre nu alle muelige Anstalter til at kunde med det snareste glæde eder med Vores Kongel. Persons Hiemkomst, mens endog at medføre den Undsætning, som Vi eder saa fast have tilsagt, for at giøre en Ende paa det lidet Herredømme, som Vores Fiender udi eders Fæderne Land endnu har tilbage etc. Fra Versailles fornemmes, efter Breves Jndhold fra Madrid, det mand efter Hertugens af Monte mar Hiemkomst haabede, at faae et ret Svar om Republiqven Genua har eller ikke har antaget de af det Spanske Hoff gjordte Forslag der bestode derudi; om de Genuesiske vilde overlade Kongeriget Corsica for et lige gyldigt Værd og at Ordet imidlertid gik, det endeel af den Flode, som til Barcelona vorder udrustet, skulde anvendes til bemeldte Jnsul at indtage, i fald et venlig Forslag ikke skulde finde hos Geneserne et got Sted.
Kiøbenhavns Extraordinaire Relation, 1737-02-11
Fra Wien, forlyder, at som Sygdommen ved de Keyserlige Trouper i Ungern, formedelst det anholdende usunde Væyrligt ey vilde ophøre, var den Keyserlige Proto Medicus von Cramer i største Hast didhen afgangen.
Kiøbenhavns Extraordinaire Relation, 1737-02-11
Fra den Haag berættes formedelst Franske Breve, at Deres Allerchristeligste Majestæt slet ikke vilde tilstæde, at det kom til Freds-Brud imellem den Spanske Crone og en viss i Nabolauget værende Søe-Magt, eftersom Høystbemeldte Deres Majestæt havde nyeligen igientaget de tilforn saavel for det Keyserlige Hof som Deres Høymægtigheder, de Herrer-General-Staater, af lagde Forsikringer, hvorved var erklæret, at hand derpaa vilde være betænkt, at Roligheden i Europa blev sat paa fast Fod. Hvorfore de af Spanien foretagne Krigs-Rustninger efter de klogeste Staats-Mænds Dom uden all tvivl vil sigte paa et Krigs-Tog i Barbariet, hvortil Dronningen af Spanien skal have været den største Aarsage, paa det hun alleene derved kunde betage de Tanker, hendes Gemahl saa ofte falder i, om at nedlægge det Kongelige Scepter. Fra London er ved en her igiennem til Hannover afgangen Express vorden relateret, at Deres Store-Brittanniske Majestæt inden gandske kort Tiid vilde begive sig i Parlamentet, for til dets begge Huuse en ziirlig Tale at holde. Fra Cleve haves, at den udi afvigte Aar imellem Keyseren og Kongen af Frankerige til Printzens af Sultzbach Fordeel sluttede Tractat sees i same Stad i Trykken at være udkommen, i kraft af hvilken begge Deele skulde tillade, at Høytbemeldte Prinz fra sin Arve-Følge udi Hertugdommene Julich og Berg skulde udelukkes, mens om det Mandskabs Antal som for denne Sags skyld ere stipulerede at holdes paa Benene i tilstundende Sommer, kand intet vist endnu mældes. J Leipzig, sees Breve fra Tyrol, der berætte, at mand imellem den 9de og 10de udi forbigangne Maaned til Brixen havde et stærkt Jordskjælv, hvorved mand til 13 a 14 heftige Bevægelser havde fornummet. Raadhuuset og 2 andre Huuse nedfaldt formedelst den stærke Rysten, og bleve 12 Personer samme Tiid indsluget af Jordens Aabning. Fra Kiøbenhavn mældes, at den 17 Januarii haver Hans Kongelige Majestæt allernaadigst bestilt Truels Aner dersen Lyng til at være Mynte-Mester ved Kongsberg Sølv-Verk.
Kiøbenhavns Extraordinaire Relation, 1737-02-11
Avertissements. Som den Kongl. allernaadigst Octroyerte Kiøbenhavnske Banque nest den Allerhøyestes Bistand til 11te Martii førstkommende skal vorde aabnet, saa bliver saadant herved i Følge af Banco=Conventionens 2 Post til Vedkommendes Efterretning vedbørligen bekiendtgjordt; Og vilde de Respective høye og gode Herrer Participantere behage, fra 1ste til 11 Martii i det seeneste, at indfinde sig med det første Indskud eller 25 pro Cento af den subscriberede Capital udi Banquen paa Charlottenborg, hvor Vedkommende fra Kl. 9 til 12 om Formiddagen og fra 3 til om Eftermiddagen, Tirsdag Løverdag Eftermiddag undtagen, altid skal være tilstæde, og imod Pengenes Annammelse, meddeele enhver rigtige Beviser og Recepisser.
Kiøbenhavns Extraordinaire Relation, 1737-02-15
løbenhavns RELATIS
Kiøbenhavns Extraordinaire Relation, 1737-02-15
Extraordin. Af 15 Februarii. 92 Rbd, Min Herre!
Kiøbenhavns Extraordinaire Relation, 1737-02-15
Parisiske Breve meldes, at den der subsisterende Hollandske Ministre efter de General-Staters Befaling udi en med Cardinalen af Fleur holden Conference havde af den samme begjært at vide Forklaring over den Ordre, som der sagdes, Deres Allerchristeligste Majestæt skulde have ladet afgaae til de langs med Sambre og MaasFloFloden beliggende Krigs-Folk, om at holde sig færdige til som neutrale Tropper paa første indløbne befaling at betrække de Juliche og Bergiske Fæstninger. Om nu endskiønt Slutningen af Conferencen og Cardinalens Sva ikke ere bekiendte, saa vil mand dog fra en viss Haand være underrettet om, det Deres Keyserlige Majestæt ved sin i denne Stad værende Ministre har saa meget udvirket hos det Franske Hof, det Deres Allerchristeligste Majestæt sig ikke directte i de Allich, og Bergiske Sager vil bemænge, men lade dem, som et af det Romerske Rige hængende Væsen, af Rigets egne Stænder afgiøre. Mand berætter ellers herfra, at Cardinalen af Fleur atter er til sinds Tiid efter anden at entholde sig fra de offentlige Staats-Sager, for at vende Kongen efter haanden selv til sin Regiering at forstaae. Med andre Pariser Breve relateres, at mand udi en ikke langt fra denne Bye beliggende Lands-Bye, Chatillon kaldet, under en gammel nedfaldet Muur, havde fundet 7 Liig-Kister af Blye, udi hver af vilke laae et fuldkommen Legeme, hvoraf et var Fod og 2 Tomme langt. J samme Grav fandtes ogsaa en Hob Sølv-Medailler og en antændt Lampe, som udsluktes af sig selv, saa snart mand var bleven den var. Ellers forlyder fra Chalons ved Saane-Floden, at efterfølgende Pas Passage sig udi en 2 Miile derfra beliggende Bonde-Bye, som heder Etrope, skulde have tildraget, som en riig Bonde udi samme Bonde Bye læste paa en Fest-Dag om St. Stephani Liv og Levnet i Nærværelsen af sine 2de Døttre, af hvilke den eene var 22 og den anden 14 Aar gammel, spurde hand dem, om de ikke skatterede sig lykkelige, om de kunde sætte deres Liv til for Frelseren, ligesom denne hellige Martyr havde gjordt, hvorpaa ikke vides hvad de svarede, mens Faderen, som af Galenskabs-Griller blev henrykket, toeg en Kniv, og skar Hovedet af sin ældste Daatter, der gjorde ikkun en for sig frugtesløs Modstand, hvorefter den yngste, som ved dette bedrøvelige Aasyn sig under Sengen havde skiult, paa samme Maade blev ombragt. Efter at denne dobbelte Execution var forbi, satte denne gale Mand tvende brændende Lamper ved sine Døttres Liig, og brændte derpaa sin ældste Dotters Legeme til Aske formeenende derved Siden. hendes Martyrii Ære at formeere. vilde hand selv indstille sig til at fængsles udi Chalons i det Haab, mand skulde tage ham af Dage, og hand alt saa kunde gaae til Paradiis med begge sine Døttre, mens hans Slægtninge nødde ham til at gribe til Flugten.
Kiøbenhavns Extraordinaire Relation, 1737-02-15
Fra den Haag berættes efter Orientaliske Breves Formæld, at det Ottomanniske Hof ved en Skrivelse havde ladet Thamas Kouli Chan vide, det hand vel til sin Sikkerhed kunde opholde sig i de Tyrkiske Lænder, mens ikke forlange, at mand skulde bevise ham den samme Ære, som en Persisk Sophi tilkom. Mand vil ellers ved Parisiske Breve have faaet at vide, det Kong Stanislaus allerede har udnævnt de fleeste Ministre, som skulde følge ham til Lotthringen, hvoriblant General Steinstieth sig gandske vist skal befinde.
Kiøbenhavns Extraordinaire Relation, 1737-02-15
Fra Wien skrives, at der gaaer et Rygte, at Hertugen, af Lotthringen i næstkommende Sommer vilde begive sig til Store-Hertugdommet Toscana, naar det samme af Spanierne aldeeles er ud rømmet, og af de Keiserlige vorden besat, for der sin Residence at oprætte, hvilket inden kort Tiid vil blive nærmere kundgjordt.