Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-11-18
Franskmændene paa Morea. Just som Jbrahim Paska var i Begreb med at indskibe sine Tropper, kom der atter Ordre fra Constantinopel, at han paa ingen Maade maatte rømme Morea, men forsvare sig til det yderste. Jbrahim gjorde ogsaa Mine til at ville adlyde, men de allierede Admiraler truede ham til at seile bort. Erobringen af Moreas Fæstninger har ikke kostet en eneste Draabe fransk Blod, thi vel svarte de tyrkiske Kommandanter allevegne, at de ikke vare i Krig, med Frankrige og ikke heller vilde overgive Kastellerne, men saasnart man løb Storm paa Fæstningerne eller sloge Portene istykker, overgave Tyrkerne sig uden ringeste Modstand paa den Betingelse, at Garnisonen, hvad enten den bestod af Tyrker eller Araber, skulde transporteres til Ægypten. Kun ved Koron mødte General, Sebastiani endeel Modstand, idet der ved Stormløbet blev kastet Stene ned fra Voldene, hvorved nogle Franskmænd saaredes, men Generalen lod sine Tropper trække tilbage og lod Fæstningsskommandanten vide, at man gav ham Tid til at forhøre de øvrige Fæstningers Skjæbne, og hvis han saa ikke, efter et Qvarteers Forløb overgav sig, da skulde Staden vorde angreben baade til Lands og til Vands og tilintetgjort med samt Besætningen. Det virkede, og Koron aabnede sine Porte. Ved Patras og Morea opførtes omtrent samme Skuespil c: saasnart General Schneider lod sine Folk marschere op, blev Kapitulationen sluttet. Nogle mene, at der maa stikke en Hemmelighed bagved disse seierrige Erobringer. De Franske forefandt i Navarino 60 Kanoner, Magasiner for 3 Maaneder, 800,000 Patroner og Vand for 30 Dage. Modon, en meget fast Plads, med Pallisader, uhyre Grave, en dobbelt Ringmuur og steile Volde, var forsynet med Levnetsmidler for 2 Maaneder og 100 Kanoner. J Koron fandtes 80 Kanoner samt Levnetsmidler og Krigsforraad i Overflødighed. General Maison siger i sin Armeeberetning om disse Operationer, at vel er derved ikke høstet store Laurbær, men Formaalet: Grækenlands Befrielse, er lykkelig opnaaet Soldaterne siges at have viist roesværdig Standhaftighed ved tunge Savn, der haves 2 til 3000 Syge, men der haabedes, at naar Tropperne kom under Tag, vilde Sygdommen ophøre. Fra de franske Havne afgaae der uafladeligt Transportskibe med Fornødenheder til Morea. Portugal. Herfra lyde nu Efterretningerne høist foruroligende for Don Miguel. En Deel af den adspredte konstitutionelle Armee har af Fortvivlelse over den Skjebne som Don Miguel bereder dem og Enhver der ikke hylder Munkeherredømmet, atter grebet til Vaaben, og have alt i flere Stæder befriet deres fængslede Medborgere. For Oporto har der viist sig en saadan Hob under Oberst Pinto som var 1500 Md. stærk med 3 Kanoner. Gouverneuren i Oporto sendte et af de meest miguellistisksindede Linieregimenter ud imod den, det kom til en blodig Træfning, og efter nogle Timers Forløb bleve Regjeringstropperne slagne og forfulgte lige indtil Stadens Porte. Dagen efter vare to Compagnier af det samme Regiment gaaede over til dem de nylig sloges med. Ogsaa havde man Rygter om en Mytterie paa Flaaden ved Madera, hvor Mandskabet paa 4 Krigskibe skulle have erklæret sig for Dronning Maria. Men Don Miguel lader sig ikke forbløffe. Han har atter nylig med eet Pennestrøg afsat 247 Officerer, og indstævnet dem for Blodretten. Endeel Soldater, som havde talt om Dronning Marias Ankomst, have maattet løbe Spidsrod. Jngen maa begive sig fra den ene Tajobred til den anden uden Pas. Jngen tør vove at ymte om, at de kjende deres Slægtninges Liig som kastes op paa Søekysterne. Don Miguel staaer atter paa en spændt Fod med sin Moder, som fortryder paa, at han forretrækker sin i Grevestanden ophøiede Barbeers Raadførsel for hendes; dette saae man klarligen Mikkelsdag, da Hs. M. kun viiste sig et Øieblik ved hans Bord, og nød ikke en Draabe Vand. Thi dertil er hun altfor forsigtig, hedder det. Ogsaa er Don Miguel bleven saa ueens med Prinds Frederik af Hessen Darmstadt, at Denne er reist bort fra ham. (Der bliver nok altsaa ikke noget af Giftermaalet med hans smukke Søster) Don Miguel skal have besluttet, at sende alle sine Fanger (der siges 30,000, over til Afrika. Det har gjort megen Opsigt, at 3 franske Divisioner som vare paa Marschen udenom Madrid, havde faaet Befaling at vende om igjen til Portugals Grændse, og at to franske Krigskibe have lagt sig udenfor Lissabon.