Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1674-07-01
Tydskland. Af Østerige och de Kæjserlige Arfve Lande. (1) Den Chur-Brandenburgiske Gesandt er gaaet igiennem Wien ad Neustadt til Kæjseren, och den unge Caprara, som Kæiserl. Envoye til Chur Pfaltz, fra Wien ad Pfaltz, begge Ærinder ere ubeviste. (2) Det Sparriske Regiment er beordret at gaae ad de Bæyer. Vii. Bæyerske Grændser och gifve act paa det Chur-Bæyerske Krigs-Folk. Jmidlertid hafver mand med god Fræmgang begynt at huerfve til de gamle Regimenters Forfridskelse. (3) De Oprøriske i Ungern hafve bortrøfvet meget Qvæg under Zander och dræbt en hob Croater af det Palviske Regiment och nogle Husarer; ere siden 12. Junii tre gange slagne af de Kæiserlige og drefne tilbage ofver Teysmed stor Nederlag: Men i en af disse Dræbninger er dette merckeligt, at, der Ban Jstock en af Rebellernes Anførere och den Kæiserl. Øfverst Schmidt kom i vending med huer andre, hin raabendis: Tekely, och denne Leopoldus lefve BanJstock da, som de i Ordene ginge løs paa huer andre, faldt, och Schmidt blef uden Skade. Denne Ban Jstock er den slette som blef slagen af de Fornæmmeste under de Oprørske den Dag. Af Riget. I. Om de Kæiserlige under Souches kand mand endnu intet vist berætte, uden alleeniste, at de (1) hafve en Tid lang staaet ved Namur, (2) at 600 Mænd af dennem hafve været gangne ofver Maas och haft en temmelig lyckelig Rencontre med et Frandsk Partie, som Her Rochefort anførte. Thi enten de gaae ofver Maas ved Namur och der støde til de Spanske och Hollandske, eller de gaae paa Sedan och ville der bryde ind i Franterige paa en Side, som Prindsen af Oranien siges at skal bryde ind i Picar dien paa en anden Side, den stund Mon tere med de Spanske och nogle 1000. Hollandske Folk sætter sig imod Conde i de Spanske Nederlande, er endnu ubevist. II. Om den anden foreenede Kæiserl. Lothringiske och Saxiske Krigshær hafver mand disse Underrætninger (1) der Slaget var holdt i Pfaltz ved Sinsheim, hafve de atter forsamlet sig ved Laden burg imellom Manheim och Heydelberg ved Neckerstrøm, hvor Turaine hafver anden gang angræbet dennem med 18000. Mænd, men de holdte hannem ingen Stand, eftersom de vare ikke half saa stærke som hand, skikkede derfor deris Reysetøy og Rustvogne for af paa Darmstadt af Frankfurt, lagde Foed Folket paa 800. Mænd nær i de faste Stæder i Pfaltz, brøde op om Natten imellom den 24 och 25. Junii med Rytteriet och ginge ofver Mæjn ved Frankfurt, hvor de siden ved Nidda och Flersheim hafve staaet. (2) Baron Reiffenberg hafver 6 Julii tilført dennem 1000. Dragoner och 5000 Foed-Folk, som Souches skal hafve skikket dennem til Undsætning: Saa snart de kundne faae Krædsernes Auxiliar-Folk ville de begifve sig imod Turaine igien. 3) Før de ginge af Pfaltz, hafve de optaget en Pak Gods, som en Strassburger Kiøbmand ved Nafn Kau skikkede fra Strassborig ad Spir, och vilde til Vands hafve ladet indføre i Philipsborig, och der i fundet 15000 Rdlr. der Kiøbmanden begierede at hand maatte faae Pengene igien, saarede Hertugen af Lothringen, at Kiøbmandens Skade gjorde hannem ondt, men mand hafde nu Penge behof, vilde hand endnu forstrække dennem 15000 Rdlr. til paa saadan Maneer, vilde de en anden Tid gifve hannem 30000 igien, och endda hafve hannem Jhukommelse, naar Krigen kommer til ende. Hvad denne Skade vedkom, fick hand derfor at søge Opreissning hos Kongen af Frankerige. Ved Metz hafve de opsnappet, Gravelle Reysetøy, och faaet gjort Sølf, for 50000 Rdlr.