Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1830-10-26
Udenlandsk. Nederlandene. Jfølge de seneste Efterterretninger fra Brussel af 12te October, synes den derværende revolutionaire provisoriske Commission at handle meget egenmægtig, hvorfor det hedder at man hverken i Lüttich eller Gent, skal være synderlig gunstig stemt mod den, og det hedder at begge Stæder ville afsende Deputerede. til Prindsen af Oranien. Fornævnte provisoriske Jnsurgent-Commission skal imidlertid efter dens egne Bestemmelser kun bestaae, til at en saakaldet National-Congres bliver sammenkaldt, der skal bestaae af 200 Deputerede, som vælges af de 9 belgiske Provindser, og Medlemmerne udvælges af Folket; Stædernes og Landets Administrationer skulle til den Ende forfatte Lister over Beboerne. Den 8de October kom en Afsending fra Prindsen af Oranien til Brüssel, nemlig Fyrst Koslowsky; han begav sig til General van Halen for at udføre sit Ærinde, men denne og Baron Hooghvorst, som var tilstede, bad ham strax at henvende sig til den provisoriske Regjering; det heed at denne ville aabne et National-Laan, ifald nogen ville anbetroe den noget. Man siger at i Cadellet i Gent, skal flere Millioner, Staten, tilhørende Penge, befinde sig. Nogle Officerer fra Citadellet komme ofte til Staden og staae paa en venskabelig Fod med Borgerne; det hedder man vil i Gent nedtage den Brabanter-Fane, og igjen plante den Flamske. Vel er det sandt, at nogle Dragon-Afdelinger, en heel Bataillon af første Jnfanterie Division og flere enkelte Jndividuer, ere deserterede over til Jnsurgenterne; men det er ogsaa vist, at der blandt de kongel. Tropper ere mange Belgier, som ere forblevne Huset Oranien troe; den hele første Jnfanterie-Division, som nu udgjør Armeens Forposter, bestaar af lutter Sydbrabanter; den hollandske Regjering har betydelig forstærket Garnisonen i Forterne Lieskenstök og Lillo, og de lade nu Breda, Herzogenbusch, Bergen op zoom, Nimwegen og flere andre Fæstninger forstærke. Resten af CourtHeiligers Armeecorps, omtrent 3000 Mand, ere ankomne til Maestrict den 7de October; en stor Deel af Garnisons-Tropperne ere igjen fra Mastrict opbrudte over Herzogenbusch til Holland, og fornævnte Stad har kun beholdt en Besætning af 1500 Md. tilbage. - Hs. K. H. Prindsen af Oranien udviser i sit Forhold mod Belgierne den største Klogskab og Moderation, og da den catholske Geistlighed har slaaet sig paa Prindsens Partie, haaber man at det vil lykkes ham at bringe Belgierne igjen til Rolighed, og Orden. Prindsens Proclamation til Beboerne af Kongerigets sydlige Provindser, er skrevet med den største Humanitet; han siger der: "Hans Majestæt har foreløbig tilstaaet de sydlige Provindser en afsondret Regiering, i Spidsen for hvilken jeg staaer og som er eene sammensat af Belgiere. Alle Anliggender skulle afgjøres mellem de forskjellige Bestyrelser og Jndivider i et Sprog disse selv maae bestemme. Alle Embeder, som ere afhængige af denne Regjering, skulle besættes med Jndvaanere, af de Provindser, der høre under samme, og med Hensyn til Ungdommens Underviisning skal herske den største Frihed. Prindsen slutter med Løfte om Forglemmelse af alle begaaede politiske Forseelser, og med Bøn om at alle veltænkende Belgiere ville forene deres Bestræbelser med hans, for at befordre Landets Tarv. Mange Belgiere skulle med Fornøielse have læst denne Proclamation, og flere belgiske Tidender have selv optaget den.