JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1785-12-05
Det 13de Seculum, som tager sin Begyndelse den 13de November, og Musselmændene, som bekiendt, regne fra Mahomets Flugt, synes ved indvortes Uroligheder, som alt mere og meere udbryde, at ville strax i Begyndelsen udmærke sig i det Tyrkiske Riges Aarbøger. Den allerede ommeldte Sværmer Skeich Mansur vinder ved sine formeente Undergiærninger bestandig flere Tilhængere i Overasien. Pachaen af Erzerum har af den Aarsag virkelig faaet Ordre, til at holde et vaaget Øie med ham og hans betænkelige OpEn anden Folkesnak, som igien fornyes, synes at være ik ske mindre farlig. Der hersker nemlig iblant Folket et gammelt Sigende, at en vis Jman Mahadi i Damascus maae gien engang lade sig see, om hvilken man troer, at han alle lede igiennem flere Aarhundrede har henlevet ubekiendt for Verden; og nu har det almindelige Rygte udbredt sig, at denne Jman skulde med det første komme til Syne. Den letstoende Pøbel geraader de over i Sværmerie, og haaber, at denne Spaadom vist skal blive opfyldt.
Berlingske Tidende, 1785-12-05
Venedig, den 11te November. Republikens Gesandt har indberettet fra Constantinopel Et Porten har udnævnt 3de Commissarier til i Fælledskab med den Venetianske General Proveditor at undersøge paa Grænd kerne af Dalmatien den Skade, som Pachaen af Scutar, sommesteds har anrettet, og at give en passelig Skadeserstatling derfor. - Jhenseende til Tunis har Senatet besluttet, ikke at giøre Fred med Beyen sammesteds, førend han lover fuldkommen Erstatning for begge de tagne Skibe, og erklærer, ikke meere at ville tage af de Venetianske Skibe herefter 5, men kun 3 Procent i Ind= og Udførsels=Told.
Berlingske Tidende, 1785-12-05
London, den 18de November. J det Jrlandske Parlementes forestaaende Session, som er berammet til den 16de Januarii, skal Handelsplanen med Jrland paa nye igien blive foretaget, og man smigrer sig med, at det skal falde ud efter Ministeriumets Ønske.
Berlingske Tidende, 1785-12-05
Alle Storbrittanniske Consuler i Havnene af den middellandske Søe have faaet Ordre til, alle 6 Maaneder at oversende en nøiagtig Liste over alle de Skibe, som ere indløbne sammesteds, for nøie at komme paa Spor efter Handelens Tilstand der i Egnene, som paa nogle Aar meget har aftaget, men som man gjerne igien vilde bringe i Flor.
Berlingske Tidende, 1785-12-05
Magistraten i London er nu for Alvor betænkt paa at indføre en bedre Politie, eftersom Stratenrøverie og Jndbrud daglig tage til. Til den Ende skal der blive oprettettet et nyt Corps af 150 Mand til Fods og 30 til Hest, af hvilket hver Nat en Trediedeel skal patroullere, og allene staae under Magistraten, til hvilken de og skal give Rapport om hvad der forefalder.
Berlingske Tidende, 1785-12-05
Wien, den 19de November. Den 18de har en Keiserl. Kongel. Coureer overbragt hertil den undertegnede Difinitiv=Tractat imellem Hs. Keiserl. Majestæt og Generalstaterne.
Berlingske Tidende, 1785-12-05
Strax efter den i Gaar ankomne Coureers Ankomst fra Paris, som har overbragt Efterretning om den undertegnede Difinitiv Tractat, blev der sendt Courerer til Brüssel, for at bringe det Kongelige Gouvernement sammesteds den behørige Forholdsordre. Man venter de der værende Cavallerie-Regimenter endnu for Nyeaar tilbage, efter som deres Underholdning sammesteds er kostbarere end i de Tydske og Ungerske Arvelande; Jnfanterie-Regimenterne derimod skulle, som man siger, først i tilkommende Foraar forlade Nederlandene.
Berlingske Tidende, 1785-12-05
Man udbreder her det betydelige Rygte, at Marqvis de Noailles har ladet vort Hof vide, at Hs. Majestæt Kongen af Frankrige høitidelig vil indbyde Keiseren til at tiltræde Alliance Tractaten imellem Frankrige og Holland. Skulde denne Tiltrædelse fra vort Hoffes Side virkelig gaae for sig, saa vilde det kunde kaldes en af de mest uventede og artigste Begivenheder.
Berlingske Tidende, 1785-12-05
Man siger og, at der skal være en umiddelbar Brevvexling imellem Kongen af Frankrig og Preussen, som skal angaae Rolighedens Vedligeholdelse i Tydskland, og af hvilke man kunde love sig de beste Virkninger.
Berlingske Tidende, 1785-12-05
En 14 Aars gammel Pige, som nu er offentlig her at see for Penge, kan passere for et virkelig stældent Naturspil Hendes Legeme og Lemmer ere paa mange Steder bestrøede med smaae og store Pletter, der for det meste ere bevoxede med Haar, som ligner Kalvehaar. Paa andre Steder ere de bedækkede med noget kortere Haar, som ligne Raadyr=Haar. Hendes Øinebryne ere meget store, de bestaae af Menneske Raadyr= og i Midten af Hjorte=Haar. Dette fraregnet, en hendes Ansigt gandske smukt, hendes Øine meget skiønne, og hendes hele Gestalt meget indtagende.
Berlingske Tidende, 1785-12-05
Paris, den 21de November. J Fredags fik den Portugisiske Ambassadeur en Coureer, hvis medbragte Depecher foraarsagede en lang Conference med Hr. Grev Vergennes.
Berlingske Tidende, 1785-12-05
Man forsikrer, at det nye Reglement for Marinen er igien bleven tilbagekaldt, og at Hr. von Castries skulde blive Søe Minister.
Berlingske Tidende, 1785-12-05
Efter Rygtet skal Keiseren blive indbudet til at tiltræde den sluttede Alliance=Tractat imellem Frankrige og Holland. Madame la Motte befinder sig meget syg i Bestillen. Den heder, at Cardinal Rohan vil, saasnart Processen er tilEnde, reise til Rom. J bemeldte Proces skal der være nogle og 60 Vidner.
Berlingske Tidende, 1785-12-05
J Morgen anlægger Hoffet Sorg for den afdøde Hertug, af Orleans paa 12 Dage. Bemeldte Fyrste, den første Prinds af Blodet, var fød den 12te Maji 1725, havde den 17de December 1743 formahlet sig med en Prindsesse af Bourbon Conti, og blev den 9de Februarii 1759 Enkemand. Af dette Ægteskab er Hertugen af Chartres, nu Hertug af Orleans, og hans Søster, Hertugen af Bourbons Gemahl, inde. Da Hertugen af Chartres bekiendtgjorte Kongen sin Faders Død, blev han af Monarchen udnævnt til Hertug af Orleans, og fik paa samme Tiid det Jnfanterie= og Cavallerie Regiment, som hans Fader havde havt. Hertugen af Chartres's ældste Søn, Hertugen af Walleis, som nu fører sin Faders Navn, fik Regimentet Chartres. Gouvernementet over Provindsen Dauphine vil uden Tvivl den nu værende Hertug af Orleans faae der vel og vil bekomme Qvalitet som første Prinds af Blodet, da Hr. Grev von Artois's Børn skulle blive erklærede for petits til de France, og erholde Titel af Kongelig Høihed. Den afdøde Hertugs Legeme skal blive jordet i Kirken af Val de grace, men Hierte skal forblive i Kirken til St. Asise, for engang at blive forene med Marqvisinde von Montessons Hierte med hvilken Dame Hertugen for 18 til 19 Aar siden indgik Ægteskab, hvilket dog ikke blev erkiendt af Hoffet, ei heller ere de Børn af dette Ægteskab. En Time førend hans Dø fik Hertugen sin Fornuftes Brug og Mæle igien, og spurgt Doctor Barthes: nu, hvorledes finder De mig, og da denne svarede: næsten ligesom i Gaar Aftes, sagde Hertugen, jeg befinder mig meget ilde; De har miskiendt min Sygdom det vil kunne giøre Dem Skade. Vore Læger paastaae na sten samtlig, at Hertugen er bleven et Offer for en urigimedicinsk Behandling.
Berlingske Tidende, 1785-12-05
Man taler om en Formæhling imellem Madame Elisabeth, Kongens Søster, og Kongen af Sardiniens anden Søn.
Berlingske Tidende, 1785-12-05
Fontainebleau, den 10 November 1785. Grev v. Vergennes. Levestenon v. Berkenrode. Brantzen. Separat-Artikler: 1) Dersom den reqvirerende Magt vil bruge Succursen udenfor Europa, skal den være forpligtet til at give den Magt, som den fordres af, Efterretning derom, i det længste i en Tiid af 3 Maaneder. 2) J Følge den 4de Artikel af Tractaten skulle 1000 Mand Infanterie maanedlig beregnes for 10000 Hollandske Gylden Courant, og 1000 Mand Cavallerie maanedlig for 30000 Hollandske Gylden Courant. 3) I Kraft af Alliancen skulle begge Partier understøtte hinanden med Raad og Daad, og ikke give sin Stemme til nogen Underhandling eller Negotiation, som kunne foraarsage det ene eller det andet Parties Skade; de skulle langt hellere afværge og forhindre samme, og give hverandre en troe og oprigtig Efterretning derom, saasnart de faae saadant at vide. 4) Man er udtrykkeligen blevne enige om, at den i den anden Artikel fastsatte Garantie ogsaa skal strække sig til den Indretning, som er bleven gjort under Hs. Allerchristeligste Majestæts Megling imellem Hs. Majestæt Keiseren og de foreenede Provindser. 5) Nærværende Separatartikler skulle have samme Kraft, som om de vare indrykte i Tractaten.
Berlingske Tidende, 1785-12-05
Fontainebleau, den 10 November 1785. Undertegnede ut supra.
Berlingske Tidende, 1785-12-05
Corsøer, den 1ste December. Jndkomne: Den 25de November Landmaaler Radbye; den 26de cjusdem General=Gouverneur Roepstorff, Justitsraad Schytte, Pastor Killiz med Broder, Forpagter Bye berg, Jfr. Steuner; den 27de ejusd. Capitain Hauber af Søe-Etaten; den 28de ejusd. Agende Post 6 Læs, Kammerjunkerne Bernstorff og Rantzau; den 29de ejusd. Forpagten Faxøe, Kiøbmand Schmidt; den 1ste hujus Regimentsqvarteermester Fugl.
Berlingske Tidende, 1785-12-05
Udgaaede: Den 25 November Forpagter Faxøe, Skibscapitain Meinertsen med Kiereste; den 26de hujus Kiøbmændene A. Hartvig, J. M. Fleisgh og A. Cohen; den 27de ejusd. Legationssecretair Kønneman, Kiøbmand H. W. Knudt; den 28de ejusd. Agende Post 5 Læs, Legationssecretair Bønne, Kiøbmand Cleman de Gand, Commandeur, Manøe og Styrmand Christensen; den 29de ejusd. Kiøbmændene Groos, Filliondahl og Cruse, den 1ste hujus Kiøbmand A. Christiansen, 2de Russiske Officerer, Backaman- og Swezin, Skipper Lorenzen og Lærredshandler Rytter.
Berlingske Tidende, 1785-12-05
Kiøbenhavn, den 5te December. Under den sidst ansagde Hofsorg indbegribes Hofsorg for Hertuginden af Oldenborg, som fra Søndagen den 4de December bæres i 14 Dage.
Berlingske Tidende, 1785-12-05
Ved Tal=Lotteriets 458 Trækning i Kiøbenhavn udkom: No. 5, 28, 73. 25, 67.
Berlingske Tidende, 1785-12-05
Fra den 19de til 26de November d. A. ere her i Staden, copulerte 29 Par, fødte Drenge 32, Piger 30, tilsamtmen 62; døde Mænd 30, Qvinder 17, Drenge 17, Piger 19, tilsammen 83, ere altsaa 21 flere døde end fødte. De Døde ere bortrykte af følgende Svagheder: Alderdom 3, Barselseng 1, Blodstyrtning 1, Brystsyge 8, Falden til Døde 1, Forkiølelse 1, Forraadnelses=Feber 6, Hævelse 1. Halsyge 1, Hidsig=Feber 3. Jnflammation 1, Kighoste 3. Kopper 16, Slag 11, Svindsot 1, Tænder 2, Tærende Syge 9, Uangivne Svagheder 10, Vattersot 3, Venerisk Syge 1.
Berlingske Tidende, 1785-12-05
Døde. Gyldenholm i Sielland den 7de Novbr. Hr. JustitsRaad Andreas Dinesen, 48 Aar. Giisegaard i Sielland: Hr. Etatsraad Knud Bille, 80 Aar.
Berlingske Tidende, 1785-12-05
Posten fra Hamborg for i Dag var ved Avisens Slutning. Kl. 10. ikke ankommen.
Berlingske Tidende, 1785-12-05
AVIIISSEMENTS. jenpart af en allerunderdanigst Promemoria til Hans Konge I lige Høyhed Kronprindsen, den Danske Kornhandel angaaende, allerunderdanigst overleveret den 30te Januarii sidste leden (en Søndag) af C. Martfelt, Etatsraad og KommerseKonsulent, er trykt hos A. F. Stein, og sælges hos ham til Bedste for Daarerne i St. Hans Hospital for 2 s. Den foreslaa Korn-Handels-Plan selv faaes, som bekjent, til Jndtægt for samme Stiftelse, for 3 Mk. hos Etatsraaden, boende hos Brygger Møller paa Nørregade No. 237. de Hr. Martini og Riegelsens imod Hr. Professor Callieudgivne Chartekker, bedømte i de Kiøbenhavnske Efter med Tillæg, er nu tilkjøbs hos Boghandler Buch paa Nørre retninger om lærde Sager No. 40 og 41. for Aaret 1783. for 6 s. paa Trykpapiir. gade, saavelsom i det Berlingske Contoir i Pilestrædet No. 3. & siske, pharmaceptiske= og techniskokonomiske Chemie, tille Chemisk Haandbog af N. Tychsen, indeholdende: Den phygemed en kort Naturhistorie, 80 Ark stor, foruden Tabel, som Octav, i tre maadelige Bind, selges hos Forfatteren paa Østergade No. 47. for 15 Mk. i den Liturgiske Pennekrig, i et Brev til Professor Tode, faaes hos Ema, samt Forsvar for nogle retskafne Mænds MishandlinAdvarsel imod Udgaven af Tissots Danske Oversættelse, Ons Bogtrykker Thiele i store Helliggeiststræde Nr. 150, for 4 s.
Berlingske Tidende, 1785-12-05
Efter Hans Kongel. Majests allernaadigste Befaling Luxdorph. P. Aagaard.
Berlingske Tidende, 1785-12-05
J Følge forestaaende allernaadigste Bevilling indkaldes herved sub pæna præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, saa vel den undvigte Hr. Mathurin Endorph, forhen Provst udi Hind Herred og Sognepræst udi Ringkiøbing og til Annexet Rindum i Riber Stift, som alle dem, der enten i Anledning af hans Provste=Embede med Børne=Midler eller i andre Maader maatte have noget i hans Boe at fordre, da dermed at melde sig hos mig, som Skifte=Forvalter i Boet inden forskrevne Tids Forløb og samme at beviisliggiøre. Ølstrup Præstegaard, den 12te Novembr. 1785. J. Müller. Vi Christian den Syvende, af Guds Naade Konge til " Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmersken og Oldenborg, gjøre alle vitterligt: at Vi, efter Byefoger Hans Thorniohn, af Vor Kiøbstæd Niibe udi Wiborg Stift i Vort Land Nørre-Jylland, hans herom allerunderdanigst gjorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at han, som Skifte=Forvalter udi Kiøbmand Peder Kreilers Opbudsboe, " i bemelte Niibe, maae sub pæna præclusi & perpetui silentii " udi de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser og Adresse=Contoirets Efterretninger, saavelsom de Aalborgske Jydske Efterretninger og den Wiborger Samler, samt den Altonaiske Mercur, 3de gange efter hinanden, med Aar og Dags Varsel indkalde alle dem, som maatte formeene sig at have no noget at fordre udi fornævnte Kiøbmand Kreilers Opbudsboe, dermed at fremkomme, og saadan deres havende Krav inden forbemelte Tids Forløb, hos fornævnte Byefoget Thorn, sohn, som Skifte=Forvalter, at melde og beviisliggiøre og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vores allernaadigste Bevilling læses for vedkommende Værneting, samt den Ober=Ret, hvorunder samme henhører; hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Giver
Berlingske Tidende, 1785-12-05
- paa Vort Slot Christiansborg udi Vores Kongel. Residence Stad Kiøbenhavn, den 4de Novbr. 1785. Under Vort Signet, (L. S.
Berlingske Tidende, 1785-12-05
Efter Hans Kongel. Majests allernaadigste Befaling, Luxdorph. P. Aagaard.
Berlingske Tidende, 1785-12-05
J Følge forestaaende allernaadigste Bevilling indkaldes herved lub pæna præclusi & perpertui silentii fornævnte Kiøbmand Peder Kreilers Creditorer, at møde hos mig undertegnede, inden den i Bevillingen fastsatte Tid, med Beviser for deres Fordringers Rigtighed. Nibe, den 21de Novbr. 1785. Hans Thornsohn, Byefoget. Vi Christian den Syvende, af Guds Naade, Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug, udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmersken og Oldenborg, gjøre alle vitterligt: at Vi, efter herom allerunderdanigst gjorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at Johan Friderich Carøe, Borgmester i Vor Kiøbstæd Randers og Birkedommer og Skriver til Dronningborg Birk, og O Elskelige Cancellie=Raad Caspar Ricart Voigt, Byefoged i bemelte Randers udi Vort Land Nørre-Jylland, som Skifte=Forvaltere udi Borger og Kiøbmand sammesteds BendtHulds Opbudsboe, maae udi de Kiøbenhavnske Berlingske "Aviser, de Aalborgske Jydske Efterretninger og den Wiborger Samler, samt den Altonaiske Mercur, 3de gange efter hinanden, med Aar og Dags Varsel, sub pæna præclusi & perpetui silentii, indkalde alle dem, som formeene sig at have noget at fordre i bemelte Opbudsboe, inden foreskrevne Tids Forløb, at melde sig hos fornævnte Skifte=Forvaltere. - for at beviisliggjøre deres Fordringer; og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vores allernaadigste Bevilling læses for Randers Byeting, samt den Ober=Ret, hvorunder samme henhører: hvorefter de "Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Givet paa Vort Slot Christiansborg udi Veres Kongel. Residence-Stad Kiøbenhavn, den 25de . Novbr. 1785. Under Vort Signet. (L. S.)
Berlingske Tidende, 1785-12-05
Efter Hans Kongel. Majests. allernaadigste Befaling, Luxdorph. P. Aagaard.
Berlingske Tidende, 1785-12-05
J Følge forestaaende allernaadigste Bevilling indkaldes herved lub pæna præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel alle dem, som formeene sig at have noget at fordre udi bemelte Kiøbmand Bendt Hulds Opbudsboe, at indfinde sig hos os underskrevne Stifte=Forvaltere i Boet, inden foreskrevne Tids Forløb, for at anmelde og beviisliggjøre samme; ligeledes anmodes de, som maatte være noget skyldig til Boet, jo før jo hellere at afgiøre samme. Randers, den 28de Novbr. 1785. J. F. Carøe. C. R. Voigt.
Berlingske Tidende, 1785-12-05
J allerunderdanigst Følge af Hans Kongel. Majests. allernaadigste Bevilling, saa lydende: Vi Christian den Syvende, af Guds Naade, Konge til " Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug, udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmarsken og Oldenborg, gjøre alle vitterligt: at Vi, efter Hr. Jacob Paulin Clausen, Sogne=Præst for Svanninge Menighed i Vort Land Fyen, som constitueret Skifte=Forvalter efter Helene, Maria Klog, forrige Sogne Præst udi Nordberg paa VornLand Alsøe, afg. Hr. Christopher Nicolai Schrøders Efterleverske af Sandholt i bemelte Fyen, hans herom allerunderdanigst gjorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade at han udi de Kiøbenhavnske Berlingske Tidender, Fyens Stifts almindelige Aviser og Odense Adresse=Contoirs Efterretninger, samt den Altonaiske Mercur, 3de gange efter hinanden, maae sub pæna præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, indkalde saa vel Arvingerne, som alle er dem, der formeene sig at have noget at fordre efter bemelte afg. Helena Maria Schrøder, at indfinde sig hos hannem som Skifte=Forvalter, inden forskrevne Tids Forløb, for at anmelde og beviisliggjøre deres havende Krav og Arve=Ret og maae saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter =Loven; dog skal denne Vores allernaadigste Bevilling læses. for vedkommende Værneting, samt den Ober=Ret, hvorunder samme henhører; hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Givet paa Vort Slot Christiansborg udi Vores Kongel. Resien dence=Stad Kiøbenhavn, den 25de November 1785. Under Vort Signet (L. S.) Efter Hans Kongel. Majests. allernaadigste Befaling. Luxdorph. P. Aagaard.
Berlingske Tidende, 1785-12-05
enhver, som maatte have noget at fordre i bemelte Stervboe, Jndkaldes herved, sub pæna præclusi & perpetui silentii, alle og saavelsom alle sig ey endnu indfindende Arvinger, om ellers noget skulle blive at arve, at anmelde og beviisliggjøre deres Andragende hos mig underskrevne i Svaninge Præstegaard, inden den i Loven foreskrevne Tid, da enhver skal vederfares hvad Ret er. Svaninge ved Faaborg i Fyen, den 28de Novbr. 1785. Jacod Paulin Clausen, Sogne=Præst og constitueret Skifte=Forvalter. i bemelte Stervboe.
Berlingske Tidende, 1785-12-05
En ugift Jomfrue ved Navn Mette Catharina Helmer, Datter af forrige Chirurgus Ludvig Johann Helmer, er her ved Døden afgaaet og hendes ringe Efterladenskab strax tagen under lovlig Forsegling. Efter Forlydende har hun havt en Broder i Kiøbenhavn ved Nivn Ulrich Helmer, Studios. Theol., som for nogle Aar siden fral være død og efterladt en Datter sammesteds. Thi bliver altsaa denne Person, saavel som alle andre, den formene sig, en capite hæreditatis ver alig qvacunqve causa, at have nogen Fordring eller Paastand paa bemeldte Efterladen skab, herved engang for alle og altsaa peremtorie indkaldte og varslede, at de inden Jurisdictionen værende inden 6, og de uden for samme inden 12 Uger fra dette Proclamas Publica tions Dato og ved at beskikke en her paa Stedet boesat Procurator af Acta, vedbørlig angive her paa Stads=Secretariatet, deres formeentlige Ret, fremlægge in Originali deres Legitimations=Acter og Brevskaber, som maatte tiene til deres Angivelsers Godtgiørelse, lade tilbage bekræftede Gienparter deraf og derpaa at forvente Rettens videre Pleie. Hvorefter alle og enhver, som dette maatte vedkomme, sig have at rette og for Skade at tage vare. Tøndern, den 15de Novbr. 1785. Borgemester og Raad sammesteds.
Berlingske Tidende, 1785-12-05
Paa det mig tilhørende halve Stubbergaards Gods i Sevel Sogn, Ginding Herred, Lundeniss Amt, er udi Seve Skovhuus den 21de September sidst ved Døden afgangen, Fæsteren sammesteds Jens Christensen Barslund, strax efter Dødsfaldets Anmeldelse er i Følge Loven i Stervboet holden Forseglings=Forretning, og ved Aabningen den 21de October sidst paa 30te Dagen er ved den begyndte Skifte Forretning bleven anmeldt, at den Afdøde har efterladt sig følgende Udarvinger: 1) En Broder Hans Christensen Barslund, som er bortrømt fra Landting Gods, da han var en liden Dreng, for omtrent 50 Aar siden, derefter skal han have været boesidende i Holsteen ved Tønder, og har faret til Skibs; men efter Sigende skal være død for omtrent 20 Aar siden, og skal have havt 2de Sønner, hvorpaa ey vides Navn, ey heller om der er flere Børn, eller om nogen af dem er i Live. 2) En Broder Anders Christensen Barslund, boende i Store Hessel i Borberg Sogn, som endnu lever. 3) En Broder Peder Christensen Barslund, boende i Kouenhuus i Meirup Sogn, som og er i Live. 4) En SøsteMaren Christensdatter Barslund, var gift for omtrent 10 Aar siden med en Møller ved Navn Smidth i Gothes Mølle i Kiøbenhavn, og havde et Pigebarn; men ingen Underretning haver om der er flere Børn, eller om nogen af dem er i Live eller ikke Forbemeldte den Afdødes Sødskende eller deres Arvinger indkaldes derfore herved 3de gange i de Kiøbenhavnske Berlingske Tidender (da Stervboet ikke formaaer at bekoste andet Proclama, til 12te Ugers Dagen den 13de Januarii 1786, da Skiftet atter bliver foretaget i Stervboe=Stedet, at møde, de Umyndige med Værger og Formyndere, for at legitimere deres Arve=Ret og iagttage deres Beste; tillige averteres, at af den allerede anmelte Gield kan sees at intet kan blive til Arv. Landting, den 11te Novbr. 1785. P. Hansen.
Berlingske Tidende, 1785-12-05
Kammerherre og Amtmand over Schanderborg og AakieAmter Hans Løwenhielm Bülow i Schanderborg, lader hermed 3de Postdage efter hinanden i de Kiøbenhavnske Berlingske Tidender bekiendtgiøre: at her paa Amtet i Feusling Sogn Aastrup sidstafvigte 14de October med Døden er afgaaet Selv=Eierbonden Jesper Stephensen i bemelte Aastrup, som i endeel Aaringer har handlet med Qvæg og Sviin, hvoraf man formoder, at han ved den Leylighed maae have noget tilgode, saa vel Synder paa som i Sielland og Fyen; og da Boen strax er tagen under lovliBehandling, men befindes saa slet og ringe, at den ingen ordentlig Proclama taaler at bekoste, saa indkaldes hermed alle den sal. Mands Credi= og Debitorer, at møde eller møde lade her paa Amts Contoiret, inden 12te Ugers Dagen fra Dato at regne, de første for legitimere deres Krav, og de sidste for at betale deres Skyld til Boen, da enhver efter Boets Omstændighed kan vente sig lovforsvarlig Behandling. Schanderborg, den 21de Novbr. H. L. v. Bülow.
Berlingske Tidende, 1785-12-05
Udi et Huus, Høyenkiær kaldet, i Coldinghuus Amt, er ved Døden afgangen Huusmanden Morten Mathiesen, uden at efterlade sig Livsarvinger; derimod skal han have havt en Broder og nogle Søstre i Egnen ved Wiborg, hvorfra dog ingen Efterretning haves i 20 Aars Tiid; altsaa indkaldes disse Arvinger herved 3de Gange, at møde og iagttage deres Arveret inden den i Loven befalede Tiid, skiønt der vil kuns blive lidet eller intet at arve. Fridericia, den 16de November 1785. H. de Hoffman, Arvingerne efter den i Sønder Wilstrup, Coldinghuus Amt, ved Døden afgangne Huusmand Erich Hansen, som skal være nogle Sødskende og Sødskendes Børn, hvis Opholdsted, ikke vides, indkaldes herved 3de Gange, saavelsom Stervboens Credi= og Debitorer, at melde sig til den Tiid Loven befaler Fridericia, den 16de November 1785. H. de Hoffmann.