Viborger Samler, 1836-05-03
Udenlandske Efterretninger. Spanien. Lequetias Jndtagelse af Carlisterne den 12te April bekræfter sig. To Timer efter Overgivelsen indtraf Commodore Henry med tvende Dampskibe og et Regiment Jnfanterie til Undsætning, men kom altsaa for sildigt. Carlisterne fandt 18 Kanoner, tildeels af svær Kaliber, samt endeel Provision og Ammunition i Staden og giorde den 850 Mand stærke Garnison til Fanger. (Jfølge et Brev fra Bayonne af 22de April var Staden allerede den 15de igjen i Christinernes Hænder.) Le Moniteur melder: "Man skriver fra Vittoria under 17de at Cordovas Avantgarde Aftenen i Forveien var bleven angreben ved Minano af fire carlistiske Batailloner og tre Escadroner. Den har slaaet dem paa Flugten og forfulgt dem til Luco, efterat have dræbt eller fanget henved 100 Mand af dem. Den 17de have Carlisterne ikke villet modtage et Slag, men trukket sig tilbage bag deres Forskandsninger. General Evans's Division er den 17de ankommen til Santander; den ventedes den 20de til S. Sebastian og skal besætte Hernani og Havnen Passages." – De parisiske Blades sædvanlige Correspondent fra Perpignan meddeler atter nye Details om Cabreras Rædselsgierninger. Slaaet paa Flugt ved Leiria, havde han efterladt to Mand, der af Christinerne bleve leverede til et Troppedetaschement, for at bringes til Valencia, men af dette bleve skudte underveis. De Cabrera erfarede dette, lod han strax under Portalet af Kirken i Chiva 29 Fanger, som han til denne Hensigt førte med sig som Gidsler, og for hvilke han har erholdt 40000 Fr. Løsepenge, stille sammen og uden videre myrde. Tillige bleve 9 Jndvaanere af Chiva efter hans Befaling skudte. Saasnart dette blev bekjendt i Valencia, slog man strax der Generalmarsch, og nogle Batailloner af Nationalgarden marscherede mod Chiva, hvor de gjorde 9 Mand af Cabreras Bande til Fanger; disse Ulykkelige bleve paa Stedet ved Døren til den samme Kirke givne til Priis for den rasende Pøbel og af denne sønderreven; Soldaterne af Regimentet Ceuta toge Deel i Myrderiet, og den umenneskelige Forbittrelse gik saavidt, at Morderne fortærede deres Offres Kjød. Palarea forfølger de slagne Carlister, men er ikke stærk nok til at kunne gjøre aldeles Ende paa Oprøret. – Udkastet til Procereskammerets Adresse lyder meere selvstændigt og eftertrykkeligt, end Procuradorernes. Det hedder i hiint Udkast blandt Andet: "Den skyndsomme Tilendebringelse af Borgerkrigen vil geraade vore Tropper til Hæder, der hverken kunne blive plettede ved de af Kampen ophidsede Lidenskaber eller ved dens hyppige Rædsler, eller ved hine barbariske og umenneskelige Repressalier, som Spanien og hele Europa med Uvillie har misbilliget, og ved hvilke Kammeret ei længer vil dvæle, for ei at bedrøve Deres Majestæts Gemyt." Derpaa udtaler Kammeret sig angaaende de hyppige Afbrydelser af den offentlige Rolighed, og siger: "Et sørgeligt Beviis paa denne bittre Sandhed levere de forhadte og slemme Optrin, hvortil Arragoniens Hovedstad har været Vidne, maaskee netop i det samme Øieblik, da Deres Majestæt drypede en lindrende Balsom i Deres troe Undersaatters Sind ved den Forsikkring, at der var truffet Midler til at forebygge Fornyelsen af de tidligere Uordener." Derpaa yttrer Kammeret sit Haab om, at de i Følge Tillidsvotumet trufne Forholdsregler ville blive forelagte Cortes til Prøvelse. Med Hensyn til den bevæbnede Medvirkning hedder det: "Den Medvirkning, som de Magter, der have undertegnet Quadrupeltractaten, ifølge denne skulle yde os, og der tildeels beroer paa den retfærdigste Reciprocitet, vil, langt fra at krænke National-Uafhængigheden, befæste denne og fremskynde Tidspunctet for den længsel fuldt ønskede indre Fred." Til Slutning erklærer Kammeret: "Forgiæves vilde vi beskjæftige os med Valgloven, Hovedgjenstanden for denne Sammenkaldelse, naar Selskabets dyrebareste Jnteresser, den offentlige Rolighed, den personlige Sikkerhed, de agtværdigste Classers, Statscreditorernes, alle Spaniers Skjebne forblive i en vaklende og usikker Stilling; kort, naar Loven ei gjenvinder sin gavnrige Anseelse." Discussionen over dette Forslag skulde tage sin Begyndelse den 18de f. M.