JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-04-10
Blandinger. Jmellem den engelske og hannoveranske Krone føres i denne Tid Proces om nogle Kronjuveler af 50,000 Pd. Sterlings Værdi, hvormed det har følgende Sammenhæng: Juvelerne tilhørte Dronning Charlotte, Kong Georg den Tredies Gemalinde, og gik efter hendes Død over til Georg den Fjerde og William den Fjerde, ved hvis dødelige Afgang den hannoveranske og engelske Krone, som bekjendt, adskiltes, hvilket saaledes har givet Anledning til, at der opstod Strid om, hvilken af Begge Juvelerne tilhøre. Kongen af Hannovers Advocat, Sir Wetherell, holder sig til, at det i Dronning Charlottes Testament med klare Ord hedder: at Juvelerne skulde efter hendes Død, saafremt den indfaldt for hendes Gemals, tilfalde Denne, dog kun for det Tilfælde, at han maatte faae sin Forstand, igjen, men i andet Fald tilhøre Huset Hannover, som Arvestykke, i directe Successionslinie. Denne Bestemmelse, paastaaer derimod den engelske Krones Defensor, er ugyldig, eftersom Georg den Tredie ved sin Formæling med Dronning Charlotte ikke reentud havde foræret hende samme, saa at hun følgelig heller ikke kunde være berettiget til at disponere over dem. Sir Wetherell tilbyder sig nu at ville levere fuldgyldigt Beviis for, at Juvelerne ere af Georg den Tredie blevne Dronningen forærede ved deres Formæling. Tvende endnu i Hannover levende Personer, der have været Æresdamer hos Dronning Charlotte, ville nemlig fremtræde og bevidne dette. J Toulon har nys tildraget sig en sælsom Begivenhed. Man havde just nedsænket den forhenv. kgl. Procurator Segnys Liig, da en Ubekjendt trængte sig igjennem Mængden, sprang ned i Graven, tog et Skriin udaf Liigkisten, og vilde stige ud af Graven dermed. De Tilstedeværende vare saa bestyrtede over den dristige Gierning, at Jngen vovede at anholde ham Omsider sprang Graverne ned i Graven, og nu begyndte her en Kamp om Skrinet, der, som man saae, indeholdt Papirer og et andet Skriin. Politiet fængslede Tyven, han blev forhørt, men nægtede paa det bestemteste at svare. Endogsaa den Afdødes fortroligste Venner vidste ikke, at noget Skriin var gjemt i Kisten. For at det ikke atter skulde vorde stiaalet, har man brændt dets Jndhold, og kun bisat Asken. Jngen kjender den Fremmede; Jngen har kunne erfare Grunden til hans gaadefulde Handling.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-04-10
J en Skov i Nærheden af Hameln var en Dagleier nylig beskjæftiget med at kløve en stor Trækøvle. Efterat han længe forgiæves havde arbeidet paa at faae en inddreven Jernkile ud igjen, lykkes det ham omsider; men i det samme han rykker Kilen ud, slipper hans høire Haand ned i Spalten og bliver saa fast indklemt, at han, trods al Anstrængelse, ei er istand til at faae den ud igjen. En heel Dag igjennem maatte den stakkels Mand nu blive staaende i denne frygtelige Stilling, da al hans Raaben om Hjelp var forgiæves. Ud paa Aftenen driver Fortvivlelsen ham til at gribe Øxen og dermed afhugge den fastklemte Haand, hvorpaa han, efter saaledes at være sluppet løs, iler hjem til Hameln. Man tvivler om, at hans Liv kan reddes.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-04-10
Den 19de Marts tildrog sig ved Pesth en frygtelig Ulykke. Om Aftenen Kl. 8 vilde 31 Personer, lade sig sætte over til Ofen; men ved den Bølgegang, som et forbifarende Dampskib foraarsagede, krængede den overladede Baad, fyldtes med Vand og sank. Af alle de Mennesker, som befandtes i samme, bleve ikkun 10 frelste; de Øvrige, og deriblandt den ungerske Digter Døbrentei, omkom i Donaustrømmen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-04-10
J Kroatien døde en Adelsmand for to Aar siden, og blev bisat i Familiebegravelsen. Forleden døde hans Svoger. Man vilde aabne Begravelsen, men kunde ikke. Nu brød man Døren op, og hvad fandt man, Kisten var aaben og tom; men Liget laae tætved Døren. Han havde kun været skindød, J Cortryk, i Belgien, feiredes for kort siden et sælsomt Bryllup. Brud og Brudgom vare tilsammen 145 Aar gamle. Deres Hvedebrødsdage fik desværre hastigt Ende; efter nogle Dages Forløb bleve de separerede paa Grund af, at Manden fandt sin unge Kone altfor trættekjær, og hun ham altfor følsom. Der synes at være faret en revolutionair Aand i Vandet. Regjeringerne kunne ikke noksom passe paa det; allevegne gjør det Oprør og "Umtriebe." Selv i England, som kalder sig Havenes Beherskerinde, ere Floderne traadte over deres Bredder og have bortskyllet en Mængde Landsbyer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-04-10
J forrige Aar ere i London ikke færre end 275 Børn, som man havde ladet være alene i Værelser, hvor der var Jld i Kaminen, blevne forbrændte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-04-10
Fra det sidste Maskeradebal i Operahuset i Paris gik en ung, høist elegant klædt Dame directe til Seinefloden, for at drukne sig. Det lykkedes hende kun altforvel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-04-10
J Hyeres (i det sydlige Frankrig) er død Friherre Georg Stulz v. Ortenburg, Ridder af den Zähringer Løveorden. Mod Slutningen af det forrige Aarhundrede var han, som Skræder, vandret ud fra sit Fødested Kippenheim i det Badenske, med Randselen paa Ryggen, igjennem Schweiz, Frankrig og England. J London nedsatte han sig som Skrædermester, og blev her tilsidst saa rig at han beboede et fyrsteligt Hotel, og siden kjøbt sig et Baronie.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-04-10
J Bristol bygges i denne Tid det største hidtil bekjendte Jern=Dampskib. Det skal føre Navnet "Mammuth," erholde en Drægtighed af over 3,500 Tons og Maskiner paa over 1000 Hestes Kraft. Man venter at kunne med dette Kæmpe=Dampskib tilbagelægge Touren over Atlanterhavet i en Tid af 10 Dage "Mammuth, skal fremdrives ved den archimediske Skrue.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-04-10
Ved et Parti Whist i en Londoner Klub betragtede En af Spillerne sine Kort, kastede dem paa Bordet, og sank om, truffen af et Slag. En af de Medspillende, som havde kjendt den Afdødes pirrelige Temperament, raabte strax: "Jeg vædder tusinde Guineer, at han ingen Atouts havde!" Væddemaalet blev antaget, og man eftersaae den Afdødes Kort. Nei, der var virkeligen ikke en eneste Atout iblandt dem.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-04-10
Omtrent midt i Marts Maaned udgik der over hele Hannover befaling til, at der skulde optages en Fortegnelse over samtlige Heste i Landet, med Tilføiende af deres Dyder og Lyder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-04-10
Man har det Project, at grave en Kanal gjennem det sydlige Sverrig og derved at forbinde Østersøen, med Nordsøen. Paa denne Maade vilde Veien kunne tilbagelægges i ligesaamange Timer som man nu bruger Dage, fra det ene Hav til det andet, og Handelsstanden kunde desuden spare 600,000 Daler i Sundtold!
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-04-10
J den bekjendte Eriksonske Sag er nu falden følgende Dom i første Jnstants (Raadstueretten i Halmstad), Kjøbmand P. Erikson i Halmstad dømmes, for falsk Assurance, og for at have ladet Galeasen, Ulrickal paa dens Reise fra Laholm til Stockholm bore, hvorved den sank, til at miste Æren, staae 2 Timer med Halsjern ved en Pæl paa Halmstads Torv, og til 40 Slag Pidsk, samt til at arbeide i 10 Aar, paa Christianstads Fæstning. J Omkostninger til Assurandeurerne dømmes han til at betale 1,000 Bco. Skipperen, C. Pettersson, er dømt fra Æren, samt til 10 Aars Fæstningsarbeide, og Besætningen tilligemed de øvrige falske Vidner dømte fra Æren og til Mulct.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-04-10
En svensk Major Bruce er traadt i den tyrkiske Sultans Tjeneste som Oberst og Regimentschef i Beirut.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-04-10
J Mariestad i Sverrig er arresteret en 17aarig Pige, som har begaaet en for hendes Alder og Kjøn usædvanlig grusom Forbrydelse. Hun begav sig nemlig forleden hen til en anden Pige, bad hende om at vise sig et Tørklæde som hun vidste at denne havde i sin Kiste, og medens Pigen laae paa Knæe foran denne for at lede om Klædet, havde den Anden kastet et Reeb, som hun havde skjult under Forklædet, om Halsen paa Pigen og snøret det til, hvorpaa hun var gaaet sin Vei. Misgierningen var naturligviis snart bleven opdaget, og Pigen har bekjendt. Under Forhørerne har det viist sig, at den eneste Grund til Forbrydelsen havde været den: at hun ønskede den anden Piges Tjeneste.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-04-10
J No. 38 af den Frisindede, for 30te Marts d. A., læses følgende morsomme Artikel, overskrevet: Vink til den politiske Censur
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-04-10
Da forleden Dag den berlingske Tidende No. 25 komtil Constantinopel, havde den nær forvoldt græsselige Ulykker. Storherren lod den læse for sig; men da Forelæseren kom til Artiklen "Copulerede, Fødte og Døde, og læste Fødte 54 (28 Mænd og 26 Qvinder) slog Storherren en stor Meerskums Pibe i Stykker paa Fore læserens Pandeskal. Hvad raabte han: "Vover Du at spotte Vort Skjæg, – "Det forbyde Allah!" sagde den forskrækkede Forelæser: "Eders Høiheds Slave læser kun hvad der staaer." have de christne Hunde i Kjøbenhavn bragt det videre, end Prophetens Efterkommere, Kunne de der føde Mænd og Qvinder, og i Vort Harem fo des kun Børn, Lad Divanet strax blive forsamlet; Vi ville høre dets Mening, og derefter udstæde et Firmantil alle Vore kjære og troe Undersaatter og at føde Mænd saa store, at Vi strax kunne bruge dem til Soldater." Divanet kom sammen og raadslog; men da Medlemmerne af Raadet ikke vidste Besked om saadanne Sager, bleve alle Lægerne hentede og consulerede, og disse erklærede da, at det maatte ansees som aabenbar Usandhed af den Berlingske. Man sendte nu Bud omkring i Byen for at opspørge den store danske Digter Andersen, som man ventede dertil; men han var ikke arriveret, lykkeligviis for ham; thi han kunde maaskee gjerne risqueret at blive gjort et Hoved kortere for hans Landsmænds Fadaisers Skyld. Jmidlertid var Stortyrken bleven vred, og sagde til Veiren: "Hvor tør Du Slyngel lade saadanne Løgne=Blade komme for vort Aasyn?"Ak, Eders Høihed!" svarede Veziren: "Bladet staaer under den fortræffeligste Censur, og er anseet for et meget artigt Blad, hvorfor det ogsaa har Postforsendelsesret; ellers kunde det ikke være kommet hertil." Men nu var det nær bleven reent galt. Sultanen vilde strax erklære Danmark Krig, fordi Regjeringen lod saadanne Efterretninger passere, som indeholdt Bespottelser mod hans Skjæg, og det var med Nød og Neppe, at Divanet fik ham overtalt til at lade Naade gaae for Ret, hvilket det dog opnaaede, især ved at forestille Sultanen, at han ikke kunde fore Krig uden Flaade den havde han ikke faaet tilbage endnu, og at han løb Fare for, at Rusland, der er en varm Ven af Danmark, let kunde komme paa Nakken af ham, - Der seer man forresten, at de have Ret i Stænderne ved at paastaae, at Censuren ikke var istand til at forebygge Forviklinger med fremmede Magter for Pressens Skyld.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-04-10
Provindsialberetninger. Under Jordrystelsen havde man i Lemvig seet Kirketaarnet bevæge sig. Kort iforveien havde Havet reist sig til en frygtelig Høide, og dets Brøl var rædsomt. Et paa Fjaltring Strand indstrandet svensk Skib var paa samme Tid sønderslaaet i tusinde Stykker. Da efter alle Beretninger Stødenne kom fra N. V. og ere gaaede i Retningen af S. O., saa mener man, at der er foregaaet en Eruption i det ildsprudende Bjerg Hekla paa Island.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-04-10
Ved Limfjorden paatænkes en Dampskibsfart, gjennem Agger Kanal. Planen er saaledes, at et Dampskib paa 80 Hestes Kraft og 50 C. L. Drægtighed (foruden Maskinerie og Kulrum, skal ugentlig gjøre en Reise gjennem Kanalen til Hamborg, og paa Veien anløbe de vigtigste Puncter af Limfjorden V. Løgstøer, paa hvilken Fart det i den første Deel af Aaret skal medtage paa de 25 C. L. 50 Stkr. fede Stude og paa de andre 25 Kjøbmandsgods og andre Varer. Dampsk. menes at koste 8 a 9000 Pd. St. (Vb. Av.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-04-10
Som bekjendt har man i England havt den Jdee at ville forbinde Dover og Calais ved en Bro eller en Tunnel. Aalborgerne have nu optaget denne Jdee, og ville have Aalborg forbundet med Nørre-Sundby ved en Bro eller en Tunnel. At det kunde være gavnligt for begge Byer, ville vi ikke nægte, men Aalborg er intet England og Nørre-Sundby intet Frankrig. Et saadant Foretagende vil koste enorme Summer, (Afstanden mellem Aalborg og Nørre-Sundby er 1200 Alen, og Farvandets Dybde skal paa sine Steder være 7 Favne) og man kan vel her med god Grund spørge, hvor skulle Pengene komme fra Oberstlieutenant v. Qvaade af Jngenieurcorpset er foreløbig beordret at undersøge Localforholdene, og skal han ved samme Leilighed besøge Nordvestpynten af Jylland, for at bedømme det paatænkte Havneanlæg ved Skagen. (F. Av.) Ove Chr. Poulsen, tiltalt for, formeentlig af Vaade, ved et Bøsseskud paa en Jagttour at have dræbt et andet ungt Menneske (Justitsr. Wildes Søn),er ved Landsoverretten i Viborg dømt til at bøde 20 til Randers Amts Fattigkasse. (Rd. Av.) Som et nyt Exempel paa, hvorledes Velstanden, paa Landet er tiltagen, maaskee fornemmelig i selve Bondestanden, kan anføres, at alle de til den Hr. Weinschenck tilhørende Sædegaard Gunderupgaardhoverigjørende Bønder, kun paa Tre nær, i disse Dage have kjøbt sig til Selveiere og saaledes paa denne kraftige Maade befriet sig for Hoveriet. (Aalb. Av.) Som Exempel paa, at Landeiendommene dog endnu ikke overalt i Jylland have naaet deres omtrentlige Værdi, anfører Rd. Av., at Parcelgaarden Sindholt (et Par Miil fra Nørre-Sundby), der skal kunne holde circa 40 Qvæghøveder og avle 80 til 90 Læs Hø, foruden at den eier et ikke ubetydeligt uopdyrket Areal, i denne Tid er solgt for den Priis 7,600 P. En Bondegaard i Landsbyen Bjerby, en Miilsvei N. for Randers, har derimod i denne Tid kostet 8000 1. Kjøberen er Hr. Christen de Linde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-04-10
Paa Politikammeret i Veile kom forleden en ung Bondekarl (fra Hornstrup eller Greis) og forlangte at Politimesteren skulde følge med ham for at fordrive Elementerne, da han ikke kunde gaae i Fred for dem, idet de hævede Jorden op og ned med ham. Jmidlertid blev han dog for dennegang beroliget, men Dagen efter kom Karlen igjen og slog endeel Ruder indi Politimesterens Huus fordi han endnu ikke havde fordrevet Elementerne. Politiet satte ham nu i behørig Forvaring. (Efter Aalb. Av.) Prædikanter:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-04-10
Anden Paaskedag. Høimesse: J Domkirken Hr. Pastor Topsøe. Aftensang: Hr. Cand. theol. Seidelin. Frue Kirke, til Høimesse Hs. H. Hr. Consistorialraad Brix. Aftensang: Hr. Pastor Jahnsen. Hospitalstirken: Hr. Pastor Jahnsen. Ved Madame Chaanums Grav. Retskafne Qvinde, skjøndt Du stod J Livets bedste Dage. Du reves dog af Dødens Braad Fra elskte Ægtemage. Du reves bort fra kjære Smaae Som nu Dit Savn begræde, Som nu saa vemodsfulde gaae, Om tabte Moder lede, Thi, i de ømme ModerbaandDu virked ufortrøden, Den Ædle som Du gav Din Haand, Ham blev Du tro til Døden. Og da Du leed af Smertens Piil, Dødsengen sig nedsænkte: Og løste med et venligt Smiil Din Aand af Støvets Lænke. Og skjøndt der ved Din brudte StavEr mangen Taare runden: Held Dig i Lysets Ætherhav, Der har Du Palmen vunden, Jacob Lyngbye.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-04-10
Bekjendtgjørelser. At Dagvognsbefordringen imellem Aarhuus og Wiborg nu igjen har taget sin Begyndelse og at samme ankommer hertil hver Søndag Eftermiddag Kl. 4 1/2 og afgaaer herfra hver Mandag Morgen Kl. 6, bekjendtgjøres herved. Aarhuus Postcontoir, den 9de April 1841. Tersling.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-04-10
At Raadstuesamlingen betræffende Markens Udskiftning sidstafvigte Onsdag blev udsat til førstkommende Tirsdag den 13de dennes, om Formiddagen Kl. 9, bekjendtgjøres herved for samtlige Byens Borgere og Grundeiere. Aarhuus, den 9de April 1841. Magistraten. foretages Licitation paa Aarhuus Raadstue, Mandagen. Efter Begjæring af Hr. Jngenieur=Capitain v. Dau, den 19de April førstkommende, om Formiddagen Kl. 9, over Udførelsen af 1950 Favne Jordarbeide, 880 Favne Chausseearbeide, Opførelse af 3 store Steenkister tvers under Veien, og 52 Stkr. større og mindre Overkjørselssteenkister, samt 620 Favne Brolægnings-Arbeide, Alt til et nyt Hovedlandeveis=Anlæg over Aarhuus Kjøbstads nordre Mark. Licitations=Conditionerne tilligemed Overslaaet ville 8te Dage forinden Licitationen vorde henlagte til Lysthavendes Eftersyn i Spørring Kroe, hos Gjæstgiver Callundan i Skanderborg, Veiopsynsmændene Hansen i Aarhuus og Møller i Weile, samt hos Reqvirenten Capitain v. Dan i Horsens. Hvilket herved bekjendtgjøres. Fleischer. Aarhuus, den 6te April 1841. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-04-10
J Stervboet efter afdøde Opholdsmand Christen Pedersen Lemming og forhen afdøde, Hustrue Maren Olesdatter af Randlev Mark, i Hads Herred, bliver afholdt en Skiftesamling herpaa Contoiret, Mandagen den 19de denne Maaned, Formiddag Kl. 10, til hvilken Tid alle Paagieldende anmodes om at give Møde. Det bemærkes: at der har været oprettet reciproct Testamente mellem de afdøde Ægtefolk, samt at Christen Pedersen, Lemming senere ved Testament har bestemt, at alle hans Efterladenskaber udeelte skulde tilfalde en ham efterlevende Søsterdatter. Da der under fornævnte Skiftesamling attraaes Bestemmelse taget med Hensyn til Realisation af Boets Effecter, med videre, saa vil de Vedkommende som ikke maatte give Møde, ansees for at samtykke, hvad der af de Modende vedtages. Hads & Ring Herreders Contoir i Aarhuus, den 6te April 1841. Nyholm, const.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-04-10
Efter Begjæring af Hr. Bøeg paa Marienhoff, bliver Tirsdagen den 13de April førstkommende, afholdt Auction paa Marienhoff, over Resten af den ham tilhørende Besætning og Avlsredskaber, bestaaende af Heste, Køer og Vogne, samt over hans Ind= og Udbo, bestaaende af Meubler af forskjelligt Slags, saasom: Sophaer, Stole, Borde, Skabe, Speile, et Taffeluhr, endvidere over Sengesteder, Sengeklæder, flere Kakkelovne, endeel Porcellain og Glasvare, Kjøkken= og Bryggerstøi m. m. Auctionen begynder og Formiddagen Kl. 9, og for saavidt den ikke tilendebringes i een Dag, continueres den paafølgende 14de April ved samme Klokkeslet. Rougs &c. Herredscontoir i Randers, den 25de Marts 1841. A. L. Reiersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-04-10
Tirsdagen den 20de dennes bliver, ifølge Reqvisition af vedkommende committerede Skifteforvalter, afholdt Auction i Norskou By, Kloborg Sogn, over de Hans Nielsens Enke, Jnger Sørensdatters Stervbo tilhørende Ting, bestaaende af: Heste, Køer, Qvier, Faar, Stude, en Soe, Vogne, Plove, Harver, med flere Gaards og Avlsredskaber, 30 a 40 Tønder Korn af forskjellige Slags, endeel Jndbo, hvoriblandt en Dragkiste, Sengeklæder, m.m. Kjøberne gives 3 Maaneders Credit. Thyrsting og Wrads Herreders Contoir, den 2den April 1841. Wittusen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-04-10
Den 28de April bliver hos Forpagter Behrens paa Schaarupgaard afholdt Auction over 180 Meieribotter, 8 Meierispande, en Melkvogn med 6 Spande med Jernbaand, 16 store Sviin (hvoriblandt nogle Søer med Grise), Borde, Stole, og forsk, andre Redskaber. Der gives 6 Ugers Credit.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-04-10
Ved Proclama, som snarest muligt bliver tinglæst for vedkommende Over- og Underret, ere alle de, som i navnlig Maade maatte have noget at fordre i Stervboet efter afdøde Pastor J. E. Skovgaard, Sognepræst for Ormslev og Koldt Menigheder, i Ning Herred, Aarhuus Amt, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til inden denne Tids Forløb, under Tabet af deres Fordringer, at anmelde og beviisliggjøre samme for undertegnede Skifteforvalter i Boet; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Hads & Ring Herreders Contoir i Aarhuus, den 7de April 1841. Nyholm, const.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-04-10
Creditorerne efter følgende afdøde Personer: 1. Forhenværende Huusmand i Vorup Ole Pedersen, 2. Jndsidder Christen Rasmussen Navnborg i HarMammen; ritslev, 3. Jndsidder Søren Terkilsen og Hustrue Maren Pedersdatter af Haslund; 4. Kield Pedersen i Jeberg og Hustrue Birthe Oles indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, for at anmelde datter; og beviisliggjøre deres Krav for undertegnede Skifteforvalter. Ligeledes indkaldes Arvingerne med lovlig Varsel for at legitimere deres Arveret. Det bemærkes, at Skiftesamlinger afholdes her paa Contoiret den 5te Mai og 30te Junii, hver Dags Formiddag Kl. 10. Nørhald, Støvring og Galthen Herreders Contoir, den 2den April 1841. Wesenberg. Da mit Oplag af færdigt Skomagerarbeide nu er fuldstændigt sorteret, bestaaende af Brunels=Dameskoe og Læder=Skoe, Herre-Støvler og Skoe, tillader jeg mig herved at anbefale samme, til en efter nuværende høie Læder=Prisers og Arbeidets Godhed bestemt og billig Priis. Aarhuus, den 9de April 1841. ærbødigst J. Ludvigs, Skomagermester, boende ved Siden af velbaarne Hr. Justitsraad, Ridder Fleischers Gaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-04-10
J Anledning af at undertegnede Brødre nu har solgt den os her i Byen tilhørende Gaard som vi har eiet i Jnteressentskab og som var os tilfalden som Arv efter vores afdøde Forældre, har vi besluttet, fra Dato af, at ophæve den Handel som der har været ført for fælleds Regning; hvilket herved til behagelig Efterretning for alle Vedkommende bekjendtgjøres. L. Michelsen. N. M. Michelsen. S. Michelsen. Hobroe, den 1ste April 1841. J. Michelsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-04-10
Med Vedkommendes Tilladelse afholdes en Skiveskydning ved Løgten Kroe, Mandagen den 26de dennes, om Formiddagen Kl. 9, over nogle Dubletter og enkelte Jagtgeværer, samt Sølv=Gevinster, Alt til en Værdie af 150 R. Der skydes med Jagt=Rifler paa 130 og glatte Bøsser paa 80 Alens Distance, til et 5 Toms sort Centrum. Nummeret betales med 1 77. Løgten Kroe, den 3die April 1841. P. Jensen. A. Jørgensen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-04-10
Ægte schlesisk rødt og hvidt Kløverfrøe, engelsk Thimothei= og Raigræsfrøe, samt ægte Rigaer og Sæde=Hørfrøe af fortrinlig Qvalitet, er nu arriveret, og faaes billig hos H. C. K. H. Liisberg, Middelgade 2 94.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-04-10
Bedste holl. rødt og hvidt Kløverfrøe, Thimothei-, Raigræs= 8 dobbelt Spærgelfrøe, samt Liebauer, Sæde=Hørfrøe, sælges billig at Aarhuus, den 5te April 1841. Joh. F. Kuur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-04-10
Foruden det hos os bestille engelske Raigræsfröe (der nu kan afhentes) haves endnu usolgt et lille Parti til yderst billige Priser. Brødrene I. P. B. & A. N. Jensen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-04-10
Bedste rødt Kløverfrøe, do. Thimotheifrøe, og russisk bedste Sæde=Hørfrøe, faaes hos P. Schrøe. Til Efterretning for dem som allerede have gjort Bestilling, som og for dem som maatte attraae udmærket godt rødt og hvidt Kløverfrøe, Thimothei= og Raigræsfrøe, tjener: at samme nu daglig kan erholdes hos A. W. Stgaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-04-10
Kløverfrøe. Bedste nyt rød og hvid Kløverfrøe, Thimothei=, Raigræs= og Spergelfrøe, fiint Riga Sæde=Hørfrøe, Alt af sidste Aars Afgrøde, og af udmærket smuk Qvalitet, faaes billig hos J. H. Lange.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-04-10
Libauer Sæde=Hørfrøe samt hollandsk Kløverfrøe, i gode Vare, sælges til billige Priser af S. Herskind.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-04-10
Trykt i Aarhuus Stiftsbogtrykkerie. Jahnsens Paquet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-04-10
Da Hr. Kjøbmand Welejus ved uformodede Omstændigheder vedbliver at besidde en Bopæl som aldeles mangler Beliggenhed for Expeditionen af min Paquet, har jeg overdraget den fremtidige Besørgelse af disse Forretninger til Hr. Chr. Christensen junior, som indtil 1ste Mai træffes hos Hr. Kjøbmand Koch paa det store Torv i Aarhuus, og efter den Tid i sin Bopæl No 13 ved Mindebroen. Varer til Forsendelse med mit Fartøi modtages paa de nævnte Steder som forhen til enhver Tid til omkostningsfrie Ombordbringelse naar Paquetten ikke er tilstæde. gaaer Fartøiet som de foregaaende Aar, Fra 1ste Mai til 1ste October af under seilbart Veir hver Mandag Aften Kl. 10 fra Aarhuus og midt i hver Uge fra Kjøbenhavn, og efter October omtrent hver 14de Dag fra hver af Stederne. Stykgods befordres til gangbar Fragt, og Enhver hvis Fragt deraf tilsammenlagt aarlig beløber sig til 100 , erholder 20 Procent af den erlagte Fragt godtgjort ved Aarets Udgang. Til ydermeere Beqvemmelighed for de Reisende er i Aar anskaffet Krølhaars=Madratser i Kahytterne og Kamrene, tillige er en nye beqvem Kaage=Indretning anbragt ombord, ligesom Skibets Førelse er betroet til Skipper, Petersen, der forhen har faret med Jagten som Styrmand, og er bekjendt for sin velvillige Omsorg for Passagererne. Kjøbenhavn, den 8de April 1841. Laur. A. Jahnsen.