JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-10-08
Fredagen den 11te October, først Skovauction, kommende, om Formiddagen Kl. 10, bliver i Freskielskoven afholdt offentlig Auction lover en betydelige Deel Bogetræer paa Roden, tildeels tienlige til Gavntømmer. Liebhaverne bedes at møde ved Jndkiørselen til Skoven fra lille Frederikslund. Frederikslund den 3die October 1833. N. Hagen. AUCTION QVER STUTTERIERESTE.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-10-08
Torsdagen den 17de October d. A., om Formiddagen Kl. 10, skal paa Frederiksborg Ladegaard ved offentlig Auction, og imod contant Betaling, bortsælges 44 Fölhopper, 6 unge Foler og 23 Föl, udrangerede af det Frederiksborgske Stutterie i Fölge den ved samme allernaadigst befalede Reduction. De sælgende Heste kunne 2 Dage forinden Auctionen tages i Öiesyn i Stutteriet og blive trykte Fortegnelser over dem at erholde paa de Kongelige Staldskrivercontoirer i Kiöbenhavn og Frederiksborg, samt paa de vigtigste Postcontoirer i Provindserne.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-10-08
Det bemærkes, at endeel af Fölhopperne ere bedækkede af Stutteriehingster. Frederiksborg Ladegaard den 21de Septbr. 1833. Efter Ordre Hornemann, const. Stutmester.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-10-08
Løverdagen den 19de October førstkommende om Formiddagen Kl. 9, bliver ved en eneste Auction absolut bortsolgt den Parcellist Jens Sørensens og Hustrues Stervboe tilhørende Parcel af Hartkorn, Ager og Eng circa 3 Td. med Areal 23 Tdr. Land. Auctionen afholdes paa den nævnte Parcel, med hvilken følger den indavlede Sæd og Fodring, og Conditionerne ere forinden til Eftersyn paa mit Contoir. Ringsted, den 29de September 1833. Harhoff.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-10-08
Da der ved den under 21de f. M. afholdte Auction over Arvefæstestedet Christianshvile, beliggende under Sorøe Academie, i Gyrstinge Sogn paa Ødemarken, intet antageligt Bud skeete, saa bliver denne Eiendom der er beskrevet i dette Blads No. 61, 62, 63 stillet til en fierde Auction, der afholdes paa selve Stedet Løverdagen den 26de October førstkommende Middag Kl. 12, hvorved absolut Salg vil finde Sted og Approbation strax meddeles; hvilket herved, i Henhold til de foregaaende ovenmeldte Avertissementer, bekiendtgiøres. Slagelse den 2den October 1833. S. Fog, Procurator.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-10-08
Natten til Søndag er en røddraget Koe bortstiaales, af mit Vænge; den er 7 a 8 Aar, er kiendelig paa dens regelmæssige ind af Panden krummede Horn og er brændt paa det ene. For Opdagelsen af denne Ko loves en Douceur af Crone. Til 1ste Novbr. er Condition paa en Herregaard ledig for en Jomfru, det ønskes helst at hun ikke var aldeles ukyndig i Meieriebestyrelsen. De herpaa reflecterende ville aflægge en forseglet Billet Mrkt. J paa dette Blads Contoir. Uden gode Anbefalinger nytter det ikke et melde sig.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-10-08
Da intet antageligt Bud skeete ved 3die Auction over den, Færgelangskasserer Frichs Enke heri Byen tilhørende Gaard, beliggende paa Ahlgaden Matr. Nr. 58, saa bliver denne Eiendom, saaledes som samme i Addresse contoirets Efterretninger, samt i den Berlingske Tidende No. 193, 194 og 195, for indeværende aar findes beskreven, efter vedkommende Panthavers Reqvisition, stillet til en 4de Auction, som afholdes Mandagen den 14de dennes, Formiddag Kl. 11, i selve Gaarden. Conditonerne ere forinden til Eftersyn paa mit Contoir, og bemærkes det, at den fulde Kiøbesum kan ventes indestaaende i Eiendommen. Korsøer den 3die October 1833. J Hr. Cancelliesecretair, const. Borgemester Fastings Fraværelse. Jacobsen, const.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-10-08
Natten mellem den 1ste og 2den October er fra Reerslev Præstegaards Mark bortgaaet eller borttaget en sort Hoppe, ganske sort uden mindste Tegning, omtrent 12 Aar gammel, uden Skoe. Den, som bringer denne Hoppe tilveie, loves en passende Douceur.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-10-08
En ugivt Gartner. eller Haugemand, som med paalidelige Attester kan godtgiøre, at besidde god Opførsel, Duelighed og Flid, kan til Nytaar erholde Tieneste, ved snarest at henvende sig til Assessor Neergaard paa Wedbyegaard pr. Slagelse. 20 Favne vinterskovet, tørt og storslaaet Bøgebrænde, kan faaes tilkiøbs ved Kattrup, i enkelte Favne eller lamlet.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-10-08
En Huuslærer søges. Den Søgende ville behage at henvende sig til Bogtrykker Magnus i Slagelse, hvor nærmere Underretning erfares.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-10-08
En Gartner eller Haugemand, der er forsynet med tilfredsstillende Anbefalinger, kan faae Tieneste paa Oldeberggaard pr. Sorøe, naar Vedkommende personlig henvende sig til Oldeberggaard den 5te October 1833. Thygesen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-10-08
En Dreng af honette Forældre, som skriver og regner godt, og har Lyst at lære Handelen, kan strax blive antaget hos en Kiøbmand i Provindserne; man behager at henvende sig til Bogtrykker Magnus i Slagelse, som giver nærmere Anviisning.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-10-08
Undertegnede ønsker at modtage i Kost og Logie 1 a 2 Drenge, der i Forening med en anden Dreng kunne deeltage i Underviisning, og om det maatte ønskes, forberedes til Latinskolen og undervises i Sprog. Sorterup pr. Slagelse eller Sorøe, den 26de September 1833. Anthon, Skolelærer og Kirkesanger.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-10-08
En Bilæggerkakkelovn og en lille Vindovn ønskes tilleie, Bogtrykker Magnus anviser.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-10-08
Dandseinformation. At Undertegnede om kort Tid begynder fine Dandseovelser i Slagelse bekiendtgiøres herved foreløbig. Man behage at henvende sig til Hr. Krigsraad Ridder Schiøtt paa Postgaarden, hvor det Nærmere erfares. Slagelse den 1ste October 1833. Ærbødigst. Jørgen Gad Lund, Dandseinformator.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-10-08
En velvedligeholdt og beqvemt indrettet Gaard med Garverieindretning, beliggende paa denne Byes reelleste Gader, med tilhørende Have og Jordlod, er underhaanden at faae tilkiøbs paa billige Vilkaar; man henvender sig i denne Anledning til Undertegnede. Slagelse den 3die October 1833. S. Fog, Procurator.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-10-08
fine krydrede, fra Christiania, er at faae Anchiovis, tilkiøbs hos J. P. Møller i Corsøer. Underviisning i geometrisk Tegning i Almindelighed og i Bygningstegning i Særdeleshed, agter en Lærer med fornøden Duelighed, under sit Ophold i Slagelse. i Løbet af forestaaende Vinter, at meddele de Bygnings haandværkere og Andre som maatte at traae samme. Nærmere Underretning gives hos Bogtrykker Magnus, hvor ogsaa de Søgende behage at tegne sig.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-10-08
En ugift Gartner, der tillige er over i Jagten, ønsker Condition til 1ste Januar 1834, eller, om forlanges. til 1ste November d. A. Billetter, mrkt. I. C., bedes behageligst leverede paa dette Blads Contoir.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-10-08
Ved en Hovedgaard er Tieneste ledig for en givt eller ugivt Muurmester. Det nærmere anvises fra Bogtrykkeriet.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-10-08
Chocolade, udarbeidet til den største Fiinhed ved Dampkraft i Undertegnedes Fabrik ved Kjøbenhavn, sælges til Fabrikpriser fra 2 Mk. 4 s. til 8 Mk. pr. Pd. efter Qvalitet: J Callundborg hos Hr. L. Hesselberg. - I Hillerød hos Hr. Thorsen. - J Slagelse hos Hr. O. R. Strande. - J Sorøe hos Hr. Tronnier. J Storeheddinge hos Hr. S. H. Hoffmeyer. J Holbek hos Hr. N. P. Stausholm. - J Helsingøer hos Hr. C. F. Eckardt. - J Skielskjør hos Hr. O. Vallentin. - J Nestved hos Hr. C. P. Ludvigsen. – J Faxøe hos Hr. O. Grum. Til Dhrr. Kjøbmænd i de Byer, hvor der ei findes fuldstændig Sortement, gives der ogsaa paa enkelte Sorter en passende Rabat, naar man behager at henvende sig til Hjørnet af Nørrevold og Larsleistrædet No. 161 i Kjøbenhavn hos P. Chr. Deichmann & Comp.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-10-12
Den Vest-Siællandske Avis, eller Ugeblad. Slagelse. den landske Historie. uden, og inden tigste Nyeheder. Dagens vig Redigeret af Hr. Pastor, Ridder Bastholm. Trykt og forlagt af Peter Magnus 19de Aarg. Løverdagen den 12. October 1838. 19de Aarg. Løverdagen den 12. October 1838. do. 82, Med Kongelig allernaadigst Tilladelse, at forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdømmene.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-10-12
De Franskes Ophold i Ægypten, fra Alexandrias Erobring og til de forløde Landet.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-10-12
(Fortsættelse.) Paschaen af Acre havde imidlertid forskandset sig i sit sidste Tilflugtsted, beskiærmet fra Søesiden imod de Franske, som manglede Munition og Artillerie, bragte han det til at trække sit Forsvar ud over den Tid, hvori vor Armee kunde forblive i Syrien. Det væsentlige Øiemed for denne Krig var blevet opfyldt, man havde tillintetgjort Fiendens Planer, bemægtiget sig hans Magasiner og Krigstilberedelser, ødelagt Fæstningsværkerne omkring Stæderne, tilintetgjort en talrig Armee, som forberedte sig til at giøre et Jndfald i Ægypten. De indskibede Tropper, som vare bestemte til at angribe Alexandrien, bleve afholdte fra denne Bestemmelse og brugte til at understøtte en morderisk Beleiring. Acres Erobring skulde have sikkret en blodgierrig MameluksAfstraffelse, som ved sit hele Levnet fortiente den høieste Straf og som det maatte være rædselfuldt at indgaae Alliance med; men denne Beleiring udkrævede for megen Tid og et heldigt Udfald deraf skulde ikke have forskaffet uden maadelige Fordele, som ikke kunde opveie Faren af et for langt Ophold. Smitsomme Sygdomme udbredte den Gang en almindelig Skræk og giorde i hele Syrien hurtige Fremskridt og bleve bestandigen mere ødelæggende; endelig var Aarstiden nu kommen, hvori Ægypten kunde blive angreben fra Søesiden. Men i Sandhed, denne Expedition kunde ikke understøttes, uden ved Medvirkning af den Ottomanniske Armee i Syrien, som nu var bleven adsplittet; men der var endnu en Fiende tilbage af en betydelig Magt. Disse Omstændigheder tvang vore Tropper til at vende tilbage. Overgeneralen forudsaae at Forsvaret af Ægyptens Kyster vilde snart udkræve af dem nye Anstrængelser. De passerede anden Gang den Ørken, som adskiller Ægypten fra Syrien, men førend man fiernede sig fra denne sidste Provins, straffede man med Strenghed de Stammers Frafald, som havde udviist Forræderie tvertimod de med de Franske indgaaede Forbindelser; man ødelagte al Krigsmunition og alle de Resourter, som kunne have begunstiget i Fremtiden en fiendtlig Expedition.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-10-12
Ægyptens Hovedstad modtog snart den Armee, som havde trodset saa mange Farer og givet et Exempel paa saa mange fortrinlige Egenskaber, De Store i denne Stad gik den imøde; de bleve ledsagede af en uhyre Folkemængde og celebrerede vore Troppers Tilbagekomst med bifaldsraab og Leege. De Franske nøde endeligen den Lykke at see igien deres Vaabenbrødre og det rørende Syn, som denne Forening foraarsagede skal aldrig udslettes af deres Erindring: de underholdt sig med hinanden om de Farer, som de havde været udsatte for, om deres Ønsker og Forhaabninger; de syntes, at Ægypten var for dem et nyt Fædreneland og at de alle ikke udgjorde uden een eneste Familie. Kort Tid efter erkiendte Overgeneralen af forskiellige Bevægelser, som fandt Sted i det Jndvendige af Landet at Planen til at giøre Jndfald deri vilde snart udvikle sig. Mamelukkerne marscherede ogsaa virkeligen ned af Nilens Bredder, og de vestlige Arabere forsamlede sig for at forene sig med Murad i Dalen ved Natron-Søerne, paa samme Tid, som en Flaade viste sig i Bugten ved Abukir, disse combinerede Dispositioner vare forudseete og Fienden blev paa samme Tid overalt angreben hvor han viste sig; en mobilColonne adspredte Araberne. Mamelukkerne af Jbrahims Partie, som bleve overfaldne i deres Leir, flygtede tilsomt til Ørkenen og lode deres Bagage i Stikken. Murad, som var mere forsigtig, skyndte sig med at komme til Overægypten. Overgeneralen selv forfulgte ham, da han blev underrettet om at den fiendtlige Flaade viste sig. Han marscherede strax derpaa til Alexandria og paa denne Marsch afsendte han de meest bestemte Ordrer til de forskiellige Armeecorps, som alle satte sig i Bevægelse paa een Gang; han lod Ægypterne og Araberne observere og holde i Tømme og han holdt sig i Beredskab for at komme Rosette eller Alexandria til Hielp.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-10-12
De Ottomanniske Tropper vare stegne i Land paa Halvøen ved Abukir og havde der sat sig fast efter at have bemægtiget sig Skandsen og bragt Castellet til at overgive sig. Overgeneralen besluttede strax at angribe dem i deres Forskandsninger. Der var ikke en eneste af hans Dispositioner, som jo blev kroner med et fuldkomment Held, de fiendtlige Linier kunde ikke modstaae det gientagne Angreb af de Franske. Ottomannerne, som bleve tilskyndede af deres Fortvivlelse, forsvarede sig med dragen Sabel og næsten alle vægrede sig ved at overgive sig til Fanger; men da de vare fra alle Sider omringede, saa laae de under eller ogsaa de kastede sig i Havet og bestræbte sig forgieves for at naae til de Skibe, som havde bragt dem dertil. Et stort Antal af dem omkom paa Valpladsen; de fleste fandt deres Død i Bølgerne og ved Jlden af vort Artillerie. Man bemægtigede sig Kanonerne, Teltene og Krigsapparaterne og Paschaen selv, som commanderede denne Expedition faldt i vore Hænder. Denne ulykkelige Generals Søn indsluttede sig i Castellet med Resten af sine Tropper og foretog sig at forsvare sig paa det meest haardnakkede. Endelig kastede de sidste Soldater af denne Armee, som saae deres Tilflugtsted nedskudt af de Franske Batterier og som hentæredes af Hunger, Tørst og Strabadser deres Vaaben og anraabte Seierherrens Naade. Castellet var nu ikke andet enden Dynge af Ruiner bedækket med Døende og Saarede og med deres Kroppe, som havde fat Livet til under Beleiringen. (Fortsættes.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-10-12
Oversigt af Dagens udenlandske Nyheder. Koffardieskibet Nelson er ankommen paa Themsen fra Lissabon. Captainen fortæller at Migueliterne have lidt den 14de et fuldkomment Nederlag for denne Stad. De havde begyndt Angrebet Kl. 5 om Morgenen, Kampen endtes Kl. 9, og begge Partier havde udviist meget Tapperhed. Dets uheldige Udfald for dem, kom af at Migueliterne vare rykkede frem mod Staden overen aaben Slette, som gaaer skraat ned mod Tajo men her kom de til at passere Napiers Escadre forbie, som laae der for Anker og affyrede over hundrede Kartædskskud paa dem og anrettede et frygteligt Blodbad blandt dem. De constitutionelle Troppers Jver var i dette Øieblik saa stor, at de stormede løs paa Fienden, og da det var umueligt i en Afstand at skielne Ven fra Fiende, saa faldt ogsaa mange af disse ved Jlden fra Napiers Skibe. Jntet vist var bekiendtgjort om Antallet af Migueliternes Døde og Saarede, da de bleve bragte bort af deres Tropper, paa den anden Side holdt de Constitutionelle det for klogt, ikke at forfølge dem til deres Stillinger. Defensionsværkerne omkring Lissabon holdt man for fuldendte og saa stærke, at ingen Magt som Migueliterne kunne formaae at opbringe, vil kunne blive istand til at erobre den. Man siger, at Regimentet Lamego, 600 Mand stærk havde, vægret sig ved at tage Deel i Angrebet d. 14de, hvorpaa det fik Ordre til at begive sig hiem, hvilket det giorde med Glæde; men det blev snar indhentet af et Detaschement, som havde Ordre til at bringe det tilbage; det giorde Modstand, og mange Mennesker omkom derved. Jfølge andre Efterretninger have Migueliterne i denne Fægtning tabt 2000 Mand, hvorpaa Marskal Bourmont skal have besluttet at tage sit Vinterqvarteer i Combra. Mange Krigsfolk hverves i England for Don Pedro, hvor en stor Jnteresse for denne Kamp giver sig tilkiende. Een af Donna Marias Kanonbrigger har taget Dampskibet Lord of the Isles, som var fragtet i England for Don Miguels Tieneste og havde 25 til 30 Franske Officere ombord; men som det havde sat i Land Skibet er allene vigtigt for Don Pedro som Dampskib. Captainen skal have tilstillet Lord W. Russel en Reclamation paa det som Engelsk Eiendom; men Lorden tog ingen Notice deraf. Cholera udbreder sig frygteligt i Spanien, i Forstaden Triana ved Sevilla bortriver den over 100 Mennesker om Dagen. Man spærrede Staden imod denne Forstad; Jndvaanerne i denne vilde trænge ind i hiin, man drev dem tilbage med Bajonetter og Kartætscher, og desuagtet er Cholera bragt til Sevilla. J Spanien hersker et Spærrings-System mod denne Sygdom, som holdes for værre end Sygdommen selv; Qvarantaine=Anstalter oprettes overalt og den ene Stad, og Egn aflukker sig fra den anden. Kongen skal være meget tungsindig over sin Yndlings Grialvas Død. - Paa Øen Kuba er et Neger=Oprør udbrudt, som vel er blevet dæmpet; men dog har kostet Spanien en Deel Folk; Anledningen til Oprøret var det Rygte, at de Hvide havde ved Gift udbredet Cholera blandt Negerne.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-10-12
Den 27de September ankom Fyrsten af Talleyrand, ledsaget af Hertuginden af Dino, fra London til Paris. Næste Morgen begave hele Diplomatiet og Personer fra Ministerne og Slottet. sig til det Hotel hvori denne Patriark for Diplomatiken residerer, som en Journal kalder ham, for at spørge om hans Velbefindende. Den Franske udenlandske Minister Thiels er endnu bestandig paa Reiser. Han vil foreslaae i det næste Kammer Anlæggelsen af en Jernbane fra Paris til Dieppe, hvorved man kan reise fra Paris til London i 16 til 18 Timer.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-10-12
Den Preussiske Statstidende indeholder følgende Efterretning fra Constantinopel af 10de September: den 30te udbrød en frygtelig Jldebrand i denne Stad, som varede fra Kl. 2 om Eftermiddagen til Kl. 9 næste Dags Morgen og som lagte 5000 Huse og Boder tilligemed nogle Mo scheer i Aske. Jlden havde allerede taget en Retning mod den store Bozar; men til Lykke dreiede Vinden sig, ellers vilde en tredobbelt saa stor Skade være bleven anrettet. Der er al Sandsynlighed for at Jlden er paasat. Jblandt de regulaire Tropper var Ugen tilforn udbrudt en farlig oprorisk Aand, fordi man havde reduceret deres Sold fra 20 til 15 Piastre, som allene kunde dæmpes ved at sætte deres Sold paa den gamle Fod. Siden den Tid toge Morbrand-Forsøgene af, hvortil ogsaa de Forsigtigheds Forholdsregler, som Regieringen tager, væsentlig bidrage; men den almindelige giærende Stemning og Utilfredshed mod Regieringen er derfor ingenlunde dæmpet hvortil Aarsagen er det Vanheld i Krigen, som er mødt Sultanen i de sidste 13 Aar, og hvorved Tyrkiet er funket saa dybt blandt de Enropæiske Magter; hele Skylden derfor skrives paa Sultanens Regning uden nogen bryder sig om det skeer med Ret eller Uret; han har foretaget en liden Reise til Brussa i lille Asien. Han dristede sig ikke til til at lade sig see ved den sidste Jldebrand. Paschaen af Ægypten er i fuld Virksomhed for at organisere Syrien, hvortil de rige Jndvaanere i Landet frivilligt bidrage; den Polske General Dembinski, som er gaaet i Paschaens Tieneste begiver sig til dette Land, hvori Armeen skal sættes paa en bedre Fod.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-10-12
Nyeste Post-Efterretninger. Den Østerrigske Jagtager har endelig brudt sin Taushed om de nyeste Begivenheder i Constantinopel og meddeler følgende Efterretninger derfra af 10de September: Den slette Stemning blandt Folket og den Utilfredshed, som paa nogen Tid har yttret sig blandt Tropperne formedelst Nedsættelse af deres Sold, hvilken mange betragte som Aarsagen til de hyppige Mordbrands Forsøg i den sidste Tid forurolige Jndvaanerne i høi Grad. Saaledes blev den 29de August opdaget en Brander i Storherrens Geværfabrik i Dichubali kort førend Jlden vilde til at udbryde. Næste Dag den 30te blev Forsøget gientaget, og destoværre med Held; thi i kort Tid stod Geværfabriken og de tilgrændsende Bygninger i lys Lue. Begunstiget af Vinden udbredte Jlden sig i alle Retninger, og i 19 Timer, fra Kl. 2 om Eftermiddagen til Kl. 9 om Morgenen næste Dag, var en stor Deel af Constantinopel lagt i Aske. Anrallet af de afbrændte Huse og Bøder beløber sig til over 6000, hvoriblandt en stor Moschre og flere smaae. Mange Mennesker, som søgte Redning i dem, og i Taarnene paa den (Minarets) omkom. En Tyrkisk Kone, hvis hele Eiendom opbrændte, styrtede sig af Fortvivlelse i Jlden. Man har fundet 100 Liig af de Mennesker, som tilsatte Livet i denne frygtelige Jldebrand. En Mordbrænder, som blev greben med en tændt Lunte i Haanden i det Øieblik, da han vilde sætte Jld paa et Huus, blev kastet ind i Flammerne og nogle mistænkte Grækere bleve bragte til Seraskierens Palads. Paa denne Dag opbrændte blandet andet flere hundrede tusinde Sække med Meel, som laae i Magazinerne, hvilket foraarsagede en stor Dyrhed og Forringelse af Brødets Bonitet. Næsten paa samme Tid udbrød ved Kanalen i Nærheden af Bebek en Jld, som blev slukket inden den kunde gribe om sig. Den 7de foranstaltede Seraskier Paschaen en Fest for Hs. Høihed i St. Stefano, den varede i to Dage og alle Rigets Store toge Deel i den; hvorved en Raadsforsamling blev holdet, for at tage de Midler i Overveielse, som vilde blive fornødne at anvende ved Hovedstadens betænkelige Forfatning. Strenge Politie-Forholdsregler ere derpaa blevne tagne; mange Mordbrændere ere blevne paagrebne og henrettede. Sultanen vil begive sig til Brussa i Lilleasten for at holde sin Fredags=Bon. Reis Effendi ligger meget syg ifølge en Skræk, han har faaet under en Storm paa en Søereise den 3die, hvorved de diplomatiske Forhandlinger ere gaaede i Staae. - Paschaen af Ægypten er den 12te August ankommen til Suda paa Candia, ledsaget af en Flaade paa 4 Orlogskibe, 4 Fregatter og nogle mindre Krigskibe. J Selskab med den Brittiske General-Consul, Oberst Campbell har han taget Fæstningsværkerne omkring Canca i Øiesyn; Staden blev illumineret og næste Dag blev han complimenteret af de Europæiske Consuler.