JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1786-01-20
Ober=Auditeur Peder Rosenstand Goiske, Bevilling, at maae ved Stevning i Aviserne for Høyeste-Ret indkalde de Paagieldende i en mod forrige Magistrat i Christiania anlagt Sag. Vi Christian den Syvende, af Guds Naade, Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug, udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmersken og Oldenborg, gjøre alle vitterligt: at Vi, efter herom allerunderdanigst gjorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at Procurator Os elskelig Oberauditeur Peder Rosenstand Goiske, som befalet Actor for Høyesteret, at udføre en Sag imod Magistraten i Vor Kiøbstæd Christiania, saavel de det endnu maatte være, som deres Enker og Arvinger, der have været i Magistraturen imellem Aarene 1764 og 1774, betreffende Ansvaret af 3000 Rdlr. af publike Midler i Brage næs, som afg. Oberauditeur Lange skal have forkommet med videre, maae for bemeldte Vores Høyesteret til nærmere Paakiendelse indstevne en ved Oberhofretten den 15de Junii forrige Aar afsagt Dom i berørte Sag, uanseet at samme Dom er over den Tid, inden hvilken den efter Loven. burde have været stevnt og paatalt. Dog skal saadan Jndstevning med forderligst skee, og Sagen derefter det snarest muligt er ved Retten udføres, saafremt denne Vores allernaadigste Opreisning nogen Magt skal have. Forbydende alle og enhver herimod, eftersom forskrevet staaer, at hindre eller i nogen Maade Forfang at giøre under Vor Hyldest og Naade. Givet paa Vort Slot Christiansborg udi Vores Kongel. Residence=Stad Kiøbenhavn, den 28de Octobr. 178. Under Vort Signet. L. S.
Berlingske Tidende, 1786-01-20
Efter Hans Kongel. Majests allernaadigste Befaling Luxdorph. P. Aagaard.
Berlingske Tidende, 1786-01-20
J allerunderdanigst Følge Hans Kongel. Majests allernaadigste Bevilling, dateret 6te Januar. 1786, saaledes lydende: Vi Christian den Syvende, af Guds Naade, Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug, udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmarsken og Oldenborg; giøre alle vitterligt: at Vi, efter Peter og Georg, Heuch af Kragerøe i Aggerhuus Stift udi Vort Rige Norge, en deres paa egne og øvrige Med Arvingers Vegne efter deres Fader, afg. Halvor Heuch i fornævnte Kragerøe, herom, allerunderdanigst giorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at de ved Proclama sub pæna præclusi & perpetui silenetii, med Aar og Dags Varsel maae udi de Kiøbenhavnske Berlingske Tidender, Adresse=Contoirets Efterretninger og Christiania Jntelligentz=Blade, samt den Altonaiske Mercur, 3de gange efter hinanden, indkalde alle dem, som formeene sig at have noget at fordre efter fornævnte Halver Heich, dermed at fremkomme, og saadan deres havende Krav inden forskrevne Tids Forløb at melde og beviisliggiøre; og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vores allernaadigste Bevilling læses for vedkommende Værneting, samt den Ober=Ret, hvorunder samme henhører; hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Givet Givet paa Vort Slot Christiansborg udi Vores Kongel. Residence Stad Kiøbenhavn, den 6te Januarii 1786. Under Vort Signet. (L. S.)
Berlingske Tidende, 1786-01-20
Efter Hans Kongel. Majests. allernaadigste Befaling, Luxdorph. P. Aagaard. Peter og Georg Hesch af Kragerøe i Aggershuus Stift, Bevilling, ved Proclama i Aviserne at indkalde Creditorerne efter deres i bemeldte Kragerøe afg. Fader Halvor Heich. Lader herved Peter og Georg Hech, boende udi Kragerøe i Norge, paa egne og deres Medarvingers Vegne efter deres afdøde Fader Havor Hesch, indkalde alle dem, som ville have noget at sordre efter bemeldte deres Fader, inden den i Loven foreskrevne Tid fra denne Bekiendtgiørelse at regne, sub pæna præclusi & perpetui silentii, at indfinde sig hos dennem i Kragerøe, og beviisliggjøre deres Fordringer, da bemeldte Peter og Georg, Hesch, som bevisse sig om, at deres Fader ingen Gield har efterladt sig, ere villige til paa egne og Medarvingers Vegne, strax at udbetale, hvad nogen uventelig skulle have retmæssig at fordre; men de Fordringer, som ikke inden den bestemte Tid anmeldes og legiumeres, ansees som døde og magtesløse. Kiøbenhavn, den 9de Januarii 1786.
Berlingske Tidende, 1786-01-20
Paa de Herrer Peter og Georg HeichsVegne, som Commissionair, Jens Friderich Fuglsang, Copiist, samt adjungeret og succederende Casserer i det Danske Cancellie.
Berlingske Tidende, 1786-01-20
Da Sognepræsten til Bøe Præstegield i Nedre Tellemarken udi Aggershuus Stift, Hr. Gerhard Mow, er ved Døden afgangen, og Skiftet efter ham har ved Registering og Vurdering, taget sin Begyndelse, hvor da blev anmeldt, at den sal. Mand, foruden de her værende Børn og Arvinger, har en Søn, Joachim Phl Mow, Student, som skal opholde sig i eller strax ved Kiøbenhavn, han tilligemed Boets Debi og Creditorer bliver herved 3de gange efter hinanden i de Berlingske Tidender indkaldede, for hver for sig at observere deres Tarv, som dem paa lovlig Maade skal blive tilstaaet. Gierpen Præstegaard, den 18de October 1785. Johan Fr. Monrad. At Mathias Bammand, fød i Hamborg, Subr. Chirurgus ved det 2det Tronhiemske nationale Jnfanterie-Regiment og ugift, boende i Molde, er ved Døden afgangen, tilkiendegives herved, paa det at den Afdødes Arvinger med lovlig Beviser, sig hos os undertegnede beskikkede Skifte=Commissarier udi dette Boe, behagentligst ville indfinde, deres Bedste at paasee, ligesom ogsaa dette Boets Debi og Creditorer, de Første deres Gield at betale, og de Sidste efter lovmæssig indrettede Regninger deres Fordringer at anmelde, og maae enhver tilskrive sig selv den paa følgende Skade, om han ey efter dette Proclama, som 3de gange efter hinanden indrykkes i de Tronhiemske Adresse Aviser, de Kiøbenhavnske Berlingske Tidender og den Altonaiske Mercur indfinder sig inden den i Loven foreskrevne Tid. Tronhiem, den 17de December 1785. H. M. v. Klingenberg, J Finne, Capit. ved bemeldte Regiment. Regimentsqvarteermester og Auditeur.
Berlingske Tidende, 1786-01-23
Nye=Nork, den 30te October. Det er tilforladeligt, at Jndbyggerne i den Deel af Virginien, som kaldes Kentucky, have overleveret denne Stats Generalforsamling en Ansøgning om, at blive adskildt fra samme, og at giøre sig selv til en frie og uafhængig Stat. Districtet af Kentucky ligger 500 Engelske Mile fra Gouvernementet af Virginien, hvoraf 200 Mile udgiøre en Ørk, som man kun paa en vis Aarets Tiid kan passere, og hvor man da er udsat for fiendtlige Anfald af de Vilde, hvorved Forbindelsen med Virginien giøres meget vanskelig. Bemeldte Generalforsamling er nu traad sammen, for at tage den overleverte Ansøgning i Overveielse.
Berlingske Tidende, 1786-01-23
Det nye Valg i Pensylvanien er den 9de hujus gaaet for sig, og Doctor Franklin er enstemmig bleven udkaaret til Statens Præsident. Man haaber, at denne ærværdige gamle Mand skal ved sin Jndflydelse igien forene de Partier, som adsplitte denne Stat, hvilket dog ikke torde lade sig giøre uden store Vanskeligheder, da disse Partier have sin Oprindelse af de forskiællige Meninger, som man har om Constitutionen i Landets Regiering, der af nogle holdes for god, men af andre igien for feilagtig. De sidste ville ændre samme, men de første sætte sig herimod. Jmidlertid er det en Sandhed, at denne Constitution har endnu mange Ufuldkommenheder.
Berlingske Tidende, 1786-01-23
J Philladelphia blev for nyelig holdt et Møde, som de Deputerte fra adskillige Menigheder af den biskoppelige Kirke i de fleste sydlige Stater bivaanede. Hensigten af denne Sammenkomst angik den Engelske Kirkes Liturgie, som nu er forandret efter den nærværende Regieringsforms Beskaffenhed i disse Stater. Der blev tillige besluttet, at tilskrive Erkebisperne i Engeland, og at anmode dem om, ikke at giøre nogen Vanskelighed ved at indvie de Geistlige til Biskopper, som fra dem bleve sendte til London, paa det de, som saadanne kunne forvalte deres Embede i Amerika.
Berlingske Tidende, 1786-01-23
Den store Mangel paa Korn og Meel, som hersker paa de Azoriske Øer, har bevæget Gouvernementet paa Øen Fayaltil at lade bekiendtgiøre i alle Amerikanske Tidender, at de Provisioner, som ved Amerikanske Skibe bringes derhen, skulle være frie for alle Afgivter; men Frygt for Algiererne afholder Amerikanerne fra at seende deres Skibe derhen. Her, og i Philladelphia udredes atter Skibe til Ostindien, og man siger, at i December eller Januarii skulle 6 til 7 Skibe være seilfærdige, hvoraf og et skal afgaae til Batavia.
Berlingske Tidende, 1786-01-23
London, den 30te December. Den Efterretning, at der i de Keiserlige Nederlande er paa Jndførselen af alle Brittiske Manufactur=Vahre bleven lagt saa høi en Told, at samme ligner et Forbud paa Jndførselen selv, har opvakt stor Uroe og Bekymring iblandt vore Fabrikører og Kiøbmænd. At Sagen selv er tilforladelig, derom vil man ikke tvivle; men besynderligt er det, at det af Kiøbmænd og Fabrikører for nyelig oprettede Selskab under Navn, General Chamber of Manufactures inGreath=Brittain, før har faaet Efterretning herom, end Ministeriumet selv, og ved Avertissementer i Aviserne af 28de hujus opvakt den første Allarm iblandt Kiøbmændene.
Berlingske Tidende, 1786-01-23
Hr. Pitt skal strax have ladet kalde tilbage de Cabinets=Lemmer, som vare reiste paa Landet i Juule=Ferierne, for at raadslaae over denne Tildragelse.
Berlingske Tidende, 1786-01-23
Fregatten Hebe skal i Begyndelsen af Foraaret afseile under Capitain Thornborughs Commando til Krydsning i den middellandske Søe. Prinds Wilhelm skal være som Lieutenant paa samme, da der er besluttet, at han ikke skal blive ophøiet til en Capitains Post, førend han i 6 Maaneder har tient til Søes paa en fremmed Station. En meget stærk Frost har indfundet sig hos os, og den faldne Snee er saa dyb, at de indenlandske Poster fra alle Rigets Kanter komme formedelst den slemme Vei 10 til 12 Timer senere end sædvanlig.
Berlingske Tidende, 1786-01-23
Den lille Fregat=Eskadre, som Amerikanerne ville udruste imod Algiererne, skulde være bleven commanderet af PouJones, men han har frabedet sig den Ære, formodentlig for ikke at komme i Fare for at blive solgt som Slave i Algier.
Berlingske Tidende, 1786-01-23
Jndianerne paa Grændserne af Florida og Georgien staae i Begreb med at begynde Krig imod Spanierne og Amerikanernes Fristater. De sige, Florida og Georgien, hvilke Provindser de i Besynderlighed forlange at faae igien, tilhøre Engelænderne, som vi have afstaaet dem til, og da disse igjen have forladt samme, ville vi have dem igien. Langt anderledes lyde de Efterretninger, som vi læse i den Marylandske Journal i et Brev fra Virginien: Vore offentlige Anliggender, heder det i samme, vinde et langt gunstigere Udseende. Tingstæder ere aabnede, og alting begyndet at gaae ordentlig. Med Cherokeserne staae vi i Tractater, for at indlemme dem i vore Stater, og, næst at forunde dem lige Rettigheder, at gjøre dem til gode Borgere af samme. De have stor Forlængsel derefter, og byde os Hænderne dertil. Nogle ivrige Sect Tilhængere iblandt os giøre vel store Øine derover, men det skal dog skee. Det er en Fornøielse at see, hvorledes Jndianerne i største Fredelighed arbeide paa Grændserne ved Siden af vore Folk, og hvorledes man giør sig Umage for at bevise hverandre Villigheder. Hvad for en forunderlig Forandring er dette ikke siden Aaret 1780, da vi vare i Krig med dem. Dette er Forsmagen paa Frugterne af den herlige Revolution i Amerika.
Berlingske Tidende, 1786-01-23
Warschau, den 4de Januarii. Fra Grændserne af Cuban og Caucasus er indløbet den Efterretning, at Lesgierne og andre uafhængige Tartariske Folk, 15 til 20000 i Tallet, igien have gjort et Forsøg paa at trænge ind i den Russiske Cordon; men ere blevne saavel imodtagne, at de med Forlis have maattet trække sig tilbagetil Biergene.
Berlingske Tidende, 1786-01-23
Efter Breve fra Petersborg har Hr. Grev von Stolberg. faaet af Hs. Russisk Keiserl. Majestæt, foruden en kostbar med Brillanter besat Tabatiere, endnu en Foræring af 1000 Ducater.
Berlingske Tidende, 1786-01-23
Fra de Pohlske Grændser, den 4de Januarii. I Persien skulle der endnu herske store Forvirrelser ved det, at adskillige Prætendenter til Regieringen over dette Rig fremstaae, og fore Krig, den ene imod den anden. Den Russiske Oberste Tamara, som i nogen Tiid har commanderet paa Grændserne af Persien, skal nu være paa sin Tilbage, reise til Petersborg.
Berlingske Tidende, 1786-01-23
Den slette Høst foraarsager paa mange Stæder Korn mangel. Samme lader sig i Besynderlighed spore i Svensk Finland, og det heder, at en Qvantitet Rug skal blive ført derhen fra de Russiske Magaziner.
Berlingske Tidende, 1786-01-23
Wien, den 4de Januarii. Hs. Keiserlige Majestæt har allerede tvende Gange tage det Fyrstelige Lobkowitziske Hotel i Øiesyn, som paa Hoffets Bekostning bliver meget prægtig indrettet. Endnu veed man ikke at nævne den høie Person, som skal beboe samme; thi for de Durchlauchtige General-Gouverneurer i Nederlandene, ere allerede Værelser tillavede paa det Keiserlige Slot, hvorover man formoder, at bemeldte Pallais er bestemt til Boelig for den regierende Fyrste af Anhaltzerbst, som med det første ventes hertil.
Berlingske Tidende, 1786-01-23
Den Keiserl. Kongelige Gesandt ved Hoffet i Petersborg, Hr. Grev von Cobenzel, er allerede ankommen hertil. Man anseer det som et Beviis paa den besynderlig gode Forstaaelse som hersker imellem begge Keiser=Hofferne, at denne Minister har faaet Tilladelse at blive borte fra sin Post et halvt, eller som nogle ville, et heelt Aar.
Berlingske Tidende, 1786-01-23
Man har allerede længe talet om Cavalleriets Formering, og at flere nye Regimenter skulle blive oprettede; men hidindtil er der endnu ikke givet allerhøieste Ordre dertil. Hvad man for nærværende Tiid vil vide med Vished, er, at Uhlaner=Corpset skulde blive formeret med nogle Eskadroner, og gjort til et ordentlig Regiment.
Berlingske Tidende, 1786-01-23
Det i Frankrig nye antagne Forhold imellem Guld og Sølv vil ogsaa foranledige en nye Bestemmelse af Guldmynde terne i de Keiserl. Kongel. Stater. Man vil vide, at vore Ducaters Værdie skulle, efter et af Hof=Kammeret til Hs. Majestæt Keiseren gjort Forslag, blive 10 Kr. forhøiet.
Berlingske Tidende, 1786-01-23
London, den 6te Januarii. Den Kongelige Prindsesse Elisabeth befinder sig endnu bestandig til Windsor i meget slette Sundhedsomstændigheder, hvilket foraarsager i den Kongelige Familie stor Bedrøvelse.
Berlingske Tidende, 1786-01-23
Fra vor Gesandt ved Hoffet i Brussel, Grev Torrington, skal der være ankommen Depecher, som indeholde en omstændig Efterretning om det Keiserlige Edict, hvorved de Brittiske Manufacturvahres Jndførsel i de Østerrigske Stater er bleven forbudet. Den Memoire, som Lord Torrington i denne Henseende har vexlet med det Brüsselske Hof, skal have fulgt med. Andre Rygter sige, at der er ikke den ringeste Sanhed i denne Efterretning. Den, som vi læse i een af vore Tidender for i Dag, nemlig at der fra vor Side ufortøvet skulde udkomme en Kongelig Proclamation, i Følge hvilken al videre Udførsel herfra til det Østerrigske Flandern skal blive forbudet, besynderlig Udførselen af Steenkul, er tilvisse usandfærdig, og en Opfindelse af vore Hverdags=Politikeres smaa Siæle, som gierne ville udøve Hævn, hvor nedrig og ubetydende den endog var.
Berlingske Tidende, 1786-01-23
Haag, den 7de Januarii. Jeg troede at kunde have givet dem i Dag Efterretning om hvad der er foregaaet i Staterne af Hollands tvende vigtige Forsamlinger i Gaar og i Forgaars; men i samme er endnu intet vist bleven afgjort i Arvestatholderens Anliggende. J Torsdags Klokken 11 tog Sagen sin Begyndelse i Forsamlingen, og den varede til Klokken 5 om Eftermiddagen. Man oplæste i samme de forskiællige Rapporter fra Stæderne, samMemoiren og Prinds Arvestatholderens Brev. Herpaa skildtes man ad. Dagen derpaa kom det store Spørgsmaa for, hvorledes der skulde forholdes med Commandoen over Garnisonen i Haag; man debatterte derover i 5 Timer, men det var umueligt at blive enige, ligesaalidet om denne Sag som om det Svar, Generalitetet skulde give Hs. Preussiske Majestet. Man skildtes altsaa atter ad, uden at fatte nogen Beslutning. J Dag holdes en overordentlig Forsamling, som endnu ved Postens Afgang ikke var til Ende.
Berlingske Tidende, 1786-01-23
Efter Breve fra Berlin er Oberste von Müller allerede afreist til Schweitz, for at fortsætte Hvervingen til sit Regiment, som efter Sigende skal først i Maji Maaned være fuldtalligt. Selvsamme Breve melde og, at nogle Kiøbmænd, som i Schlesien ville oprette et Manufactur af Staal Arbeider, have allerede meldt sig hos Hs. Majestæt, som har lovet dem al muelig Understøttelse.
Berlingske Tidende, 1786-01-23
Amsterdam, den 7de Januarii. De nyeste Efterretninger, som ere ankomne fra Ostindien til Engeland, melde paa det tilforladeligste, at sammesteds hersker den største Rolighed, og at det Engelsk-Ostindiske Compagnies Handel og Credit, som ved den fordervelige Krig havde lidt meget, tager igien daglig meere og meere til Tippo Saib har trukket sig tilbage med sin Armee til sine i Lande, saa at man fra hans Side ikke har at frygte for Fiendtligheder.
Berlingske Tidende, 1786-01-23
Paa Cap de bonne Esperance saavelsom paa Ceylon og Kysterne af Mallabar og Corommandel er alting roeligt og i god Stand.
Berlingske Tidende, 1786-01-23
Haag, den 10de Januarii. Uagtet, at den Kongel. Preussiske Gesandt paa nye har anholdt om Svar paa sin indgivne Memoire, saa er der dog i de Hollandske Staters Forsamling intet bestemt bleven besluttet i Hs. Durchlauchtighed Arvestatholderens Affaire. Nogle ere af den Mening, at den bekiendte Sag angaaende Commanden over vor Garnison skal blive bragt i Rigtighed, saaledes, at medens Lemmerne af Deres Ædel=Stormægtigheders Forsamling ere her nærværende, skulde Høistsammes General-Capitain faae Parolen og Ordrerne for Garnisonen af Souverainen selv ved Forsamlingens Præsident; men i Mellemtiden, naar Souverainitets=Lemmerne ikke ere nærværende, skal General-Capitainen selv directe give Parole og Ordrer.
Berlingske Tidende, 1786-01-23
Amsterdam, den 10de Januarii. Fra de Østerrigske Nederlande er indløbet den ubehagelige Efterretning, at det der værende Finanz=Raad har under 17. Decbr. f. A. publiceret et nyt Reglement ihenseende til adskillige Afgivter af de Vahre, som skulle blive førte til og igiennem de Østerrigske Nederlande. Jblant andet bliver der i samme forlangt, at alle Kiøbmands Vahre nøiagtig skulle angives ved de Keiserl. Told=Contoirer, tilligemed de rigtige Nummere paa hvert Fad, Pakker, Baller og Kister, samt den rigtige Brutto=Vægt og Vahrenes Værdie; alt under Confiscations= og Penge Straf fra 1 til 2000 Gylden. Heraf seer man nu, hvor grundet Seelændernes Frygt var ihenseende til den 3die Artikel i Definitiv Tractaten.
Berlingske Tidende, 1786-01-23
Corsøer, den 19de Januarii. Det meget ubestandige Veir og Vindenes hyppige Forandringer foraarsage Transportens Ustadighed. Fredag Aften den 13de hujus opkom en stærk Synden Vind, og Synden Strøm begyndte at gaae, hvorved den gode Leilighed, som i nogle Dage havde været, blev ved megen Jis forandret, og gjorde Transporten herfra besværlig. Søndagen den 15 huj. blev Vinden N. O. med Frost og Snee, og Jsen drev til Fyhn, hvorved Farten fra den Side blev forhindret. Den 18de hujus var Vinden vestlig med tyk Luft, Kulinger og Snee, hvorved Jsen kom hertil igien; men dette uagtet kunde dog Transporten i godt Veir skee med Jlsbaade uden betydelig Fare.
Berlingske Tidende, 1786-01-23
Jndkomne: Den 13de hujus Gesandt Kammerherre, Schøler, Kammerjunker Schested, som sidst blev meldt, skal være Bentzon; den 16de hujus Svensk Skibscapitain Falckmann, som havde forliist sit Skib paa Skagen; den 17de hujus Kongelig agende Post 4 Læs. Udgaaede: Den 13de hujus Skibstømmermand Jørgen, sen; den 15de hujus Skibscapitainerne Thorsen og Petersen, Kongelig agende Post 4 Læs; den 19de hujus GeneralAdjutant Pipper, Kammerherre Walterstorff, Kiøbmændenne Spenning og Fischer, Handelsbetient Probst.
Berlingske Tidende, 1786-01-23
Helsingøer, den 23de Januarii. Den 20de hujus var Vinden V. S. V. med stærk Driviis i Sundet. Den 21de var Vinden S. O., stille og godt Veir, og saaes nogen Driviis. Den 22de var Vinden ligeledes S. O., og Sundet næsten aldeles frie for Jis. J Dag er Vinden sydlig, og har det forrige Nat været saa stærk Jis gang, at den her under Landet liggende Brig, ført af Capitain Clas Barckman fra Mallaga til Kiøbenhavn med Stykgods, er af Jsen opskudt paa den saa kaldede gamle Broe, og ligger mestendeels paa Siden. Ligeledes er en ved Snekke steen liggende Brig, ført af Skipper Reinholdt fra Laurvitil Kiøbenhavn med Jern, af Jsen skudt paa Land, og liggenpaa den ene Side. Ved Postens Afgang var Sundet fuldt med Jis.
Berlingske Tidende, 1786-01-23
Kiøbenhavn, den 23de Januarii. Hans Kongelige Majestæts høie Fodselsdag, som indfalder Søndagen den 29de Januarii, bliver Mandagen den 30te ved Hoffet celebreret med Cour hos de samtlige Høi Kongelige Herskaber, som begynder Kl. 12 Slet. Samme, Dag et Ordensdag for Ridderne af Elephanten. Til Aften Kl. 6 1/2 Slet bliver Bal i Ridder-Salen. - Hans Kongel. Høihed Kronprindsens Fødselsdag, som er Løverdagen den 28de Januarii, bliver ei celebreret.
Berlingske Tidende, 1786-01-23
Onsdagen den 1ste Februarii bliver Bal Par en Domino paa Ridder-Salen for alle 9 Classer. Samme begynder om Aftenen Kl. 6 1/2 Slet. Enhver, som agter at bivaane dette Zal Par en Domino, vilde i Forveien indsende deres Navne til Kammer=Foureer Thueseng paa Christiansborg, da Billetterne derefter, Tirsdag Formiddag, fra 8 til 12 Slet, og Eftermiddag fra 2 til 8 Slet, kunne afhentes ved Jndgangen til Ridder-Salen, i den saa kaldte Procurator Stue. Hvad Hoffet, Søe- og Land=Etaten angaaer, da bliver til enhver af de respective Herrer Chefs et vist Antal Billetter leveret, og samme ombedet, at tegne paa Billetterne deres Navne, som de overlades til. Man er overbeviist om, at ingen ombytter, eller til andre overlader sin Billet; ligesom og enhver ved Entreen foreviser Samme.
Berlingske Tidende, 1786-01-23
Den 11te Januarii d. A. er Andreas Ebbesen allernaadigst beskikket til Port=Controlleur her i Staden i hidtil værende Port-Controlleur Steckmullers Sted, som derfra i Naade er entlediget; den 18de hujus den hidtil værende Voluntair Veit Johan Jochim Thomsen til Copiist i det andet Holsteenske Contoir i Rentekammeret.
Berlingske Tidende, 1786-01-23
Fra Stadens Raadstue er den 18de hujus udkommen en Placat, hvorved bekiendtgiøres: At, som den Brygger Lauget hidtil forundte Forhøielse i Øl=Taxten den 23de hujus ophører, og de høie Priser paa alle til Bryggeriet fornødne Vare ei allene endnu vedblive, men i Særdeleshed Bygget er steget høiere, end Aaret forhen, saa har det allernaadigst behaget Hs. Kongel. Majestæt, i Anledning af Brygger=Laugets derom gjorte allerunderdanigste Ansøgning, ved Rescript til Magistraten af 13de i denne Maaned at bevilge, at bemeldte Laug maae i et Aar fra den 23de i denne Maaned lade sig betale for det beste Øl 17 Mark for Tønden, og 10 Mark for Tønden af Mellem Øllet, og paa det 6 Marks Øllet, som forbliver uden Forhøielse, kan komme de Fattige til Gode, skal det være Brændeviinsbrænderne, ligesom forhen i Aaret 1784, forbudt, under 4 Rigsdalers Mulct til Politie=Cassen, at bruge dette Slags Øl til Paasæt, hvilket til alle Vedkommendes Efterretning bekiendtgiøres, saa advares og derhos samtlige Vertshuusholdere og Øltappere, her i Staden, at de udi dette Aar denne Forhøielse vedvarer, i Henseende til Øllets Udsalg i smaae Maal rette sig efter Placaten af 6te December 1771, og i Følge deraf ei tage mere for en Kande af det beste, eller saa kaldte 4 Dalers Øl, end 4 1/2 Skilling, og for en Pot 2 1/2 Skilling.
Berlingske Tidende, 1786-01-23
Paa Løverdag den 28de Januarii afgaaer den Kongelige Danske agende Post tillige til Jylland; Jndleveringen dertil skeer Fredag Eftermiddag imellem 12 og 5 Slet.
Berlingske Tidende, 1786-01-23
Død. Jylland den 9de Januarii Frue Kammerherreinde von Lüttichau til Aakiær.
Berlingske Tidende, 1786-01-23
Posten fra Hamborg for i Dag var ved Avisens Slutning ikke ankommen.