JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1788-03-14
Hr. Etatsraad og Amtmand Andreas Fieldsted er den 4de competent Skifte Forvalter taget i behørig Tid under Registering Januarii d. A. ved Døden afgaaaen, og hans Boe af mig som og Vurdering til paafølgende lovlig Skifte. Dette vorder herved foruden Proclama efter Loven, som siden skal blive besørget, bekiendtgjort 3de Gange i de Berlingske Aviser, til Efterretning for saavel Boets Creditorer, som de Umyndiges fødde Værger og de 2de fraværende Sønner: Hr. Lieutenant Michael Fieldsted, og Mathias Fieldsted, den sidste i Kiøbenhavn, at de inden lovlig Tid ville behagentlig melde sig i Boet eller hos mig som SkifteForvalter med hvad de til deres Rets Jagttagelse skulle finde fornøden. Bragnæs, den 16de Februarii 1788. Petersen. Samtlige myndige Arvinger efter afg. Kiøbmand Christen Svensen Lind og Hustrue Margrethe Kompe Lind her i Tronhiem lader herved, efter den nu brugelig Maade, 3de Gange efter hinanden udi de allene privilegerede Kiøbenhavnske Berlingske Tidender og dette Steds Adresse=Cortoirs Efterretninger, indkalde Stervboets Debi= og Creditorer, de første med hvad de til Boet ere pligtige at betale, for at undgaae de Uleiligheder, som i mange lende Tilfælde vil foraarsages dem, og de sidste, som maatte formeene sig at have noget udi Boet at fordre, inden den Tid og med saa gyldige Beviser, som Loven efter død Mand foreskriver, dermed for egen Bekostning at indkomme, da enhver skal vederfares, hvad lovlig Ret og billighed tilsiger. Tronhiem, den 15de Februarii 1788. Efter Hr. Consumptions=Jnspecteur Tues her i Staden for nogen Tid siden afdøde Hustrue, Ellen Prom, er begyndt et lovligt Skifte, og det registerede og vurderede Boe ved offentlig Auction bortsolgt. Alle Vedkommende, saavel Enkemand som Arvinger, Debi= og Creditorer, indkaldes herved 3de Gange efter te Retten paa Frederichshalds Raadstue inden den i Loven befale hinanden i de Berlingske og Altonaiske Aviser til at møde for Skif de Tid, da enhver skal blive behandlet og nyde den Ret som Loven tilsiger. Frederichshald, den 21de Februarii 1788. Leth. Nandrup. Heiberg.
Berlingske Tidende, 1788-03-14
Som constitueret Byefoged Lyche.
Berlingske Tidende, 1788-03-14
Skifteretten udi Christiansand bekiendtgjør hermed, at de Skipper Johannnes Kiær her af Byen er paa en Reise fra Vestinden til Amsterdam bortdød, er hans Efterladenskab taget under Skiftebehandling og offentlig gjort i Penge. Men da Boets allerede bekiendte Gield, langt overgaaer dets Formue, saa bliver Gange udi de Berlingske Tidender bekiendtgjort, paa det Boets i Steden for lovligt Proclama dette Skiftes Behandling 3de nyde hvad Ret er. Christiansand, den 19de Februarii 1788. Holdelse kan melde med hvad samme vedkommer, for derefter at Debi= og Creditorer sig inden lovbefalet Tid her ved Skiftets C. Høyer. R. Sørensen. Henr. Thaulov. det, er død paa Gaarden Bakken i Rommedall under Søndre Justitsraad Johan Arnt Jentoft, Laugmand over Oplander Behandling, men befindes, at ikke taale Bekostningerne Hedemarkens Sorenskriverie, hans efterladte Boe er taget un ved Proclama for Retterne; thi indkaldes herved alle de, som maatte have Fordringer efter ham, at anmelde samme inden Lovens foreskrevne Tid hos mig. Hubred i Wang pr. Christiania, den 29de Januarii 1788. Hans Lemmich Juell. sen Nyegaard fra Bornholm og Aslach Aslachsen fra Eggers Haver nogen noget at fordre hos afg. Matros Jens Han sund i Norge, ligeledes Matros, hvilke have fadret med det Asiatiske Compagnies Skib Rigernes Ønske, indkaldes de herved med 12 Ugers Varsel, at møde i Hof= og Stads=Rettens SkifteCommission, for at anmelde og legitimere deres Fordringer; ligesaa indkaldes og bemelte Afdødes Arvinger med lovlig Varsel, at legitimere deres Arve=Ret, samt iagttage deres Tarv under Skiftet.
Berlingske Tidende, 1788-03-14
De som haver noget at fordre i afg Hr. Richard Berg, forrige Sognepræst til Horsanger Præstegield i Bergens Stift, som her i Staden ved Døden er afgangen, og efterlevende Enkes Boe, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, at møde i Hof og Stads=Rettens Skifte=Commission, for at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer; da enhver kan vente at vederfares hvad Ret er.
Berlingske Tidende, 1788-03-14
Haver nogen noget at fordre udi efterfølgende Afdøde, som haver faret med den Kongel. Grønlandske Handels Skib, Pro ven kaldet, deres Stervboer, nemlig: Hvalfanger-Matros Jens Torgilsen og Johan Peter Heyer.
Berlingske Tidende, 1788-03-14
Denne sidste er fød i Lunnum i Sverrig, indkaldes de herved med 12 Ugers Varsel, at møde i Hof= og StadsRettens Skifte=Commission, for at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer; ligeledes indkaldes og de Afdødes Avinger at melde dem inden den i Loven befalede Tid med Beviis om deres Arve=Ret, og iagttage deres Tarv under Skiftet. De som haver noget at fordre udi efterskrevne Afdøde som haver faret med det particulaire Skib, Constantia, deres Stervboer, nemlig: Matros Stephan Krog, - Ole Johnsen, - Ambrosius Olsen, - Johannes Wulse. - - Hans Ramussen, - Martinus Ellert eller Ellertsen og - Jan Bakker, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, at møde i Hof= og StadsRettens Skifte=Commission, for at anmelde og med fornødne Beviser at legitimere deres Fordringer; ligesaa indkaldes og forbemelte Afdødes Arvinger, at melde sig inden den i Loven foreskrevne Tid, med Beviis om deres Arve=Ret og iagttage deres Tarv under Skiftet. Haver nogen noget at fordre udi efterskrevne Afdødes Stervboer, som haver faret med det particulaire Skib Johanne & Maria, nemlig: Matros Jan Svendsen, - Edvard Picklinton og - Lars Friis, indkaldes de herved med 12 Ugers Varsel, at møde i Hof= og Stads Rettens Skifte=Commission, for at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer; ligeledes indkaldes og bemelte Afdødes Arvinger, at melde dem inden den i Loven foreskrevne Tid, med Beviis om deres Arve=Ret, og iagttage deres Tarv under Skiftet. Haver nogen noget at fordre udi afg. Maren Pedersdatter og hendes fraskilte Mand, forrige Staldkarl Christen Larsen, som siden skal have ladet sig engagere som Enroulleret Matros og undvigt herfra, deres fælleds Boe, indkaldes de herved inden 12 Uger at møde i Hof= og Stads=Rettens Skifte Commission, for at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer; ligesaa indkaldes bemelte Christen Larsen at melde sig, for at iagttage hans Tarv i Boet. Haver nogen noget at fordre efter afg. Jens Sørensen, Dahl forrige Kudsk, indkaldes de herved inden 12 Uger, at i Hof= og Stads=Rettens Skifte=Commission, for at anmelde og med fornødne Beviser at gotgiøre deres Fordringer; saa indkaldes og den Afdødes Arvinger, at melde sig inden den Loven foreskrevne Tid med Beviis om deres Arve=Ret, da enhver kan vente at vederfares hvad Ret er.
Berlingske Tidende, 1788-03-17
Fra de Tyrkiske Grændser ved Dniester, den 3die Febr. Det Jndfald, som blev foregivet, at nogle Tartarer havde gjort i det Pohlske Gebet, hvor de skal have plyndret og stukket adskillige Landsbyer i Brand, er gandske opdigtet; men desto sandere er det, at en Hob Doniske Cosakker ere i Egnen af Balta faldne ind i det Tyrkiske Gebet, hvor de have dræbt nogle Tyrker og taget adskillige til Fanger, blant andre en Mand af Anseelse, ved Navn Moussoun Agha. Forskrækkelsen derover var saa stor, at den udbredde sig over alle smaa Detachements ved Dniester. Saasnart Russerne, skiønt i et ringe Antal, lade sig see paa den anden Side af Dniesteren, begive de sig derfra, det ene efter det andet. J Mohilon ved Diesteren ventes med det første et stort Korps af disse Co sakker, der skal forene sig med frivillige og undflygtede Moldauere, som de vente paa, og derpaa giøre et Jndfald i Moldau.
Berlingske Tidende, 1788-03-17
Lemberg, den 17de Februarii. Man troer, at de Keiserl. Kongel. Tropper skulle tilligemed Feldtmarskal Romantzows, saasnart Foreningen er gaaet for sig ved Diester, blot lade saa meget Mandskab blive tilbage mod Choczim, som der behøves til at indslutte den, og begive sig lige til Bender. Paa samme Tiid skal Fyrst Repnin giøre Begyndelse med at beleire Oczakow.
Berlingske Tidende, 1788-03-17
London, den 19de og 22de Februarii. Den 15de hujus, som var den tredie over Warren Hastings ansatte Rettesdag, da næsten hele Overhuset samt henimod 300 Lemmer af Underhuset og en utroelig Mængde Tilhørere vare forsamlede i Westminsterhall, begyndte Hoved anklageren Edmund Burke med megen udvortes Anstand og en høi Stemme sin høitidelige Anklagelse, der blev anhørt med en ligge saa urokkelig Standhaftighed af Warren Hastings, som med Opmærksomhed af de Tilstædeværende. Hr. Burke talede i hele 3 Timer, gik tilbage i Hindostans ældste Historie og viste: "At en uovervindelig hengivenhed til egne Love og Religionsskikke havde til alle Tider været et Hovedtræk i Jndianernes Caracteer; at de ofte og med Taalmodig hed havde underkastet sig politiske Revolutioner, men aldrig i mindste Maade forandret deres Love og Religion eller antaget deres Erobreres System, men med Opofrelse af alt hvad der kan være Mennesker vigtigt blevet deres Religion og Love troe ved enhver Statsforandring. Rørte af denne uovervindelige Hengivenhed havde adskillige Erobrere af Hindostan inddrømmet Jndianerne en frie Brug af deres Love og Religion og ladet sig nøie med deres nye Undersaatteres Lydighed, i andre Ting. Kun Warren Hastings havde valgt den modsatte Afvei og indrettet sin Administration ganske tvertimod Jndianernes Religion og Love samt Kronens Jnteresse &c. Hr. Burke talede fra Kl. 11 1/2 til henimod 3, men blev omsider træt og ophørte 3 Timer tidligere end man havde ventet. Da Hr. Burke havde hørt op at tale, behagede Prindsen af Wallis at lykønske ham med sin Stemme.
Berlingske Tidende, 1788-03-17
Den 16de fortsatte Hr. Edmund Burke sin høitidelige Anklagelse i 3 1/2 Time. Westminsterhall vrimlede af Standspersoner af begge Kiøn. J Gesandtlogen saae man alle Europæiske Hoffers Gesandtere og Hr. von Calonne. Der herskede en høitidelig Stilhed, og det Majestætiske i denne Session overstiger al Beskrivelse. Hr. Burke viiste sig som en Mester i Talekunsten. Med Dommernes Tilladelse fortsatte han den historiske Deel af sin Tale om Hastings General Gouvernement, og da han holdte op, talede Prindsen af Wallis atter med ham.
Berlingske Tidende, 1788-03-17
J Mandags den 18de hujus igientog Edmund Burke sig høitidelige Anklagelse med en saa overordentlig Jver, at har ofte maatte i hele Minutter tie stille for at drage Aanden. Han talede i 3 1/2 Time med største Varme om de Underkiøbelser, der havde havt Sted under Warren Hastings Administration i Jndien. Ved en af hans Skildringer derover faldt MistrisSheridan i Afmagt. Endelig paakom Taleren selv en Mavekrampe, hans Kræfter vare udtømte, og Prindsen af Wallis gik selv til ham og foreslog en Opsættelse, som og strax blev bevilget, og Retten brød op.
Berlingske Tidende, 1788-03-17
J Tirsdags den 19de hujus havde Hr. Burke samlet Kræfter nok for at slutte sin Tale, hvori han endnu engang samlede sin hele Veltalenheds Styrke imod Hasting, for at giøre Jndtrykket paa Dommerne desto større. Hr. Fox, som særskilt skal foredrage den første Klagepunkt imod Hastings, angaaende den ulykkelige Cheit Sing af Benares, foreslog at Dommerne burde give deres Stemme over denne ene Klagepunkt og ligeledes over enhver enkelt af de øvrige. For at bevise billigheden i sit Forslag, holdt han en ypperlig Tale, efterat Hr. Hastings 3de Advocater, nemlig Law, Plommer, og Dallas havde erklæret sig derimod. Herpaa brød Retten op til i Dag den 22de.
Berlingske Tidende, 1788-03-17
Den Hastingske Proces vil i næstkommende Uge blive udsapaa 6 Uger, da de Kongelige Dommere og Lovkyndige skulle giøre deres sædvanlige Tingreiser. Man anseer denne Omstændighed som meget gunstig for Hr. Hastings, da Hr. Burkes Tale har gjort et stort Jndtryk.
Berlingske Tidende, 1788-03-17
Warschau, den 23de Februarii. Hidindtil have de tyrkiske Krigsfolk endnu ikke betraad Republikens Grund; og man haaber, at Porten skal opføre sig varsom imod os, da den vil faae nok at bestille med de tvende imod den forenede Magters store Krigshære. Disse have nu virkelig forenet sig paa Grændserne, og man venter daglig Efterretning om, at Fæstningen Choczim, hvis Forstæder, Commandanten allerede har ladet afbrænde, er erobret. Stor er Tyrkernes Bestyrtelse over det K. K. Hoffes Krigserklæring, saasom de bestandig have været af den Tanke, at dette Hof skulde have forblevet Portens Ven.
Berlingske Tidende, 1788-03-17
Pohlske Grændser, den 23de Februarii. Efterretninger fra Petersborg melde, at Grev Alexis Orlow er allerede igien afreist derfra. Som man hører, skal denne Herre ikke gaae med Flaaden til Middelhavet, men maaskee foretage sig en udenlandsk Reise. - De forenede Keiserlige Hoffers Plan nærmer sig nu sin Udvikling. Choczim er nu bloqveret, Fyrst Repnin er i Begreb med at beleire Oczakow, og Østerrigerne ville ikke dvæle med at sætte sig Besiddelse af Belgrad. Lykkes det nu ogsaa Pachaen af Scutari, at giøre sig til Herre af heele Albanien, saa torde den hele tyrkiske Magt alt mere og meere trænge sig tilsammen ved Constantinopel. - De Russiske Cavallerie=Regimenter have allerede for 8 Dage siden forenet sig med de Østerrigske Tropper, og Jnfanterie=Regimenterne ere strax fulgte efter dem.
Berlingske Tidende, 1788-03-17
Paris, den 25de Februarii. Efter de nyeste Optællinger og de troeværdigste Statistiters Beregninger beløber Frankriges Folkemængde sig til 24800000 Siele paa 27490 1/2 Qvadratmile. Colonier nes Folkemængde beløber sig til 647500 Siele. Paris har 790000 Siele, Bourdeaux 150000, Lyon 130000, Toulouse 100000, Rouen 90000, Marseille 90000, Versailles 85000, Nantes 80000, Caen 60000, Lille 58000, Tours 50000, Poitiers 50000, Strasburg 47000, Montpellier 42000, Nimes 40000, Reims 40000. Landtropperne beløbe sig i Fredstider til 228497 Mand, nemlig de Kongelige Huustropper; 81 Regimenter Fransk Jnfant rie; 11 Schveizer=Regimenter, 8 Tydske, 3 Jrlandske 2 Corficanske, og 7 Artillerie=Regimenter; 1 Corps Miner rer, Jngenieur=Corpset; 31 Cavallerie=, 24 Dragon- og 6 Husar-Regimenter, 6 Regimenter Jægere til Hest, 1 Kongel. og 14 Provindsielle Grenader=Regimenter, 80 Garnison-Batailloner, som høre til de Franske Jnfanterie=Reg menter, 344 Compagnier, som udgjøre Marechaussee og Artillerie=Constabler, og endelig Jnvaliderne og Militairske len. Til Marinen hører 266 Krigskibe, hvoraf 80 ere Linieskibe, 103 Divisioner af Kystbevarere, 7 Colonie=Reg menter, 2 Søeskoler, 5 Arsenaler, 5 Jnspectioner og 1 Havne: Brest, Toulon, (de fornemste for Krigskibene) Rochefort, le Havre, Dunkirchen, Marseille, Bajonne la Rochelle, Portlouis, St. Malo, Cherbourg, Hon fleur, Dieppe og Calais. Marinen har tvende Departementer, det østlige og vestlige. Finans=Indtægten bestaaer i aarlige Jndkomster, som i Aaret 1787 beløb sig til 61. Millioner Livres; men efter Tyvende Pengenes Ophævelse udgjøre de nu kun 593 1/2 Million. Udgifterne i Aaret 1787 beløb sig derimod til 732 Millioner; dog haaber man, snart at see dem bragt i Ligevægt med Jndtægten ved den nu værende Principal Ministers vise Statsforvaltning. Til Arbeidets hastige Befordring paa Havnen Cherbourere de fornødne Penge for i Aar allerede anskaffede, og førend Junii Maaned vil man være i Stand til at nedsænke, koniske Steenkar. De, som have lidt Skade, blive forinden reparerte. Man haaber, at dette store Værk endnu inden de 4 Aar, som man havde bestemt dertil, skal blive bragt til Fuldkommenhed. - Et ikke mindre vigtig Arbeide er befalet at foretages i Brest. De hidindtil manglende Fæstningsværker fra Landsiden vil man bringe i Stand; ti fra denne Side allene kan Brest angribes. Jnden Fæstningsværkerne indslutter man en Bakke, fra hvilken Staden kan bestryges, og det gamle Citadelle kan da tiene Havnen til et Magazin, som den høilig trænger til.
Berlingske Tidende, 1788-03-17
De nyeste Breve fra Philladelphia melde, at Hr. Franklin kronet med Hæder og Ære, og beklaget af den hele Confoederation, er sammestæds død. Han har vel ikke fegtet med Kaarden for sit Fædreneland; men samme har dog hans Standhaftighed, hans Raadslagninger og Underhandlinger i Europa at takke for sin Frihed og Uafhængenhed.
Berlingske Tidende, 1788-03-17
Frankfurt, den 25de Februarii. J Bayern gaaer Rygte om en forestaaende Generalhverving over hele Landet. Aarsagen til samme skal være, at Keiseren vil tage 12000 Mand Bayerske Tropper i Sold som Churfyrsten og skal have tilstaaet ham under den Betingelse, at disse Tropper ikke blive sendte til Ungern, med blot brugte til Besætninger i Østerrige.
Berlingske Tidende, 1788-03-17
Wien, den 27de Februarii. De nyeste Efterretninger fra Constantinopel melde, at den Keiserl. Kongel. Krigserklæring er den 8de hujus bleven over leveret Storviziren, at samme derpaa strax har ladet for samle et overordentlig Raad, og efter en lang Raadslag ning og mange med adskillige Europæiske Gesandtere holdte Conferencer, i største Skynding sendt Depecher til Wien Disse ere og hertil ankomne, og mange Courerer ere derpaa blevne afsendte til adskillige af Commandantere ved den Keiserlige Kongelige Cordon paa de Tyrkiske Grændser. - Renegaten Koczi, Seraskier over en anseelig Krigshær, skal have lovet Storviziren, at giøre Progresser i Siebenburgen, hvor man vist efter Fortieneste vil imodtage ham. - Den heder endnu bestandig, at Feldtmarskal Landon vil afreise til Armeen.
Berlingske Tidende, 1788-03-17
Fra Landsbyen Ostenfeld ved Husum, den 1ste Martii.
Berlingske Tidende, 1788-03-17
Allerede for 10 Aar siden blev i den Altonaiske Mercur ommeldt, at her den Gang boede 8 Sødskende, hvoraf den yngste Broder var næsten 70, og den ældste Søster 90 Aar gamle. Af disse 8 ere siden den Tiid 5 døde, og 3 leve endnu. Følgende korte Efterretning om denne Familie, hvilken en hø Alder har fulgt som et Arvegods, fortiener derfor at bekiendtgiøres: Capituls=Bonden, Peter Lammert, levede her i Slutningen af forrige og Begyndelsen af nærværende Aar. hundrede, og avlede 11 Børn. Kun 2 af samme døde i det res Barndom, og følgende 9 udmærke sig ved deres høie Alder: 1) Margaretha, fød 1690, døde 1782, 92 Aar gammel. 2) Anna, fød 1692, døde 1779, 87 Aar gammel. 3) Johan, fød 1694, døde 1787, 93 Aar gammel. 4) Peter, fød 1695, døde 1768, 72 Aar gammel. Denne havde vel endnu opnaaet en høiere Alder, dersom han ikke havde kommet til Skade ved Heste, brækket 2de Gang sine Been og tilsidst bleven beskadiget paa Haanden. 5) Catharina, fød 1689, død 1782, 83 Aar gammel. 6) Christina, fød 1702, døde 1788 den 11te Januarii, 85 Aar. gammel. Endnu leve: 7) Hans, fød 1704, 83 Aar gammel. For mange Aar siden sønderslog et Træe hans Been og gjorde ham til en Krøbling saa at han fremdrager et smertefuldt Liv. 8) Claus fød 1707 81 Aar gammel. 9) Jens 1709, 78 Aar gammel. Altsaa have disse 9 Sødskende opnaaet en Alder af 758 Aar. Efter den værdige Hr. Pastor Paulsens Forsikring, som vi have dette Udtog af Kirkebogen at takke for, have alle 9 været sagtmodige, afholdne og dydige Helsingøer, den 17de Martii.
Berlingske Tidende, 1788-03-17
Den 8de og 9de hujus var Vinden N. N. O., klar Luft- og meget godt Veir, og kom samme Dag saa megen Driviis, i Sundet, at fast intet aabent Vand var at see. Den 10de, 11te og 12te var Vinden N. O., klar Luft med Frostveir, og Sundet saa fuldt af Jis, at Overfarten til Helsingborg, derved blev forhindret. Den 13de var Vinden N. O., kla Luft og meget godt Veir, dog stærk Frost. Den 14de var Vinden S. S. V., nogenledes mildt Veir, og den i Sundet liggende Driviis gik ud til Nordsøen. Den 15de og 16de var Vinden S. O., klar Luft med stærk Blæst, og i Sundet ger ingen Jis at see, undtagen lidet ved Landkanterne. J Dag ger Vinden N. O., tyk Luft med Sneefog, og ved Postens Afgang var ingen Jis at see i Sundet.
Berlingske Tidende, 1788-03-17
Kiøbenhavn, den 17de Martii. Den 30te Januarii 1788 er Tolderen i Mariager, Jens Luno, allernaadigst beskikket til Tolder ved Randers Toldsted. Den 13de Februarii er Kammersecretair Olaus Olavius beskikket til Tolder og Consumtionsforvalter i Mariager.
Berlingske Tidende, 1788-03-17
Den 5te Martii er Myntmesteren ved Mynten i Kiøbenhavn, Caspar Hinrich Lyng, tillige allernaadigst anfortroet Directionen over samtlige Kongelige Mynter, og tillag Prædicat af Mynt-Directeur. Under 7de Martii er Kammerherre Commandeur Ulrich Christian Kaas allernaadigst beskikket til Commandant ved Bommen paa Toldboden i af døde Commandeur=Capitain de Thuras Sted.
Berlingske Tidende, 1788-03-17
Den 12te Martii er til de ved Annuitæts=Comptoirerne i Altona formedelst Forflytning ledig blevne Poster allernaadigst udnævnt følgende Betiente: Ved Hoved=Comptoiret, Licentiat og Med=Directeur ved Banco=Comptoiret, Johan August Matthiessen, til Hoved=Bogholder; den tredie Directeur ved Banco=Comptoiret, Johan Ernst, til Contra Bogholder, og den første Assistent ved bemeldte Banco Comptoir, Peter Jacob Schumacher, til Reserve. Ved Contra Comptoiret: Lotto=Correspondets-Chesen, Johan Wilhelm Rieper, til Contra Bogholder; og den anden Assistent ved Banco=Comptoiret, Caspar Daniel Schæfer, til Reserve.
Berlingske Tidende, 1788-03-17
Fra General=Postamtet er under 23de Februarii dette Aar udkommen en nye Taxt for de Kongelige Agende=Post" i Danmark og Hertugdommene, som den 13de samme MaaPued er af Hans Kongelige Majestæt allernaadigst bleven approberet, og tager sin Begyndelse med tilstundende April "Maaned." Barom. Therm. Vinden. 10 Martii. 128. 3. o. 6 Kulde. N. V. 11 - - 28. 5. 4. 5 1/2 - - N. V. 12 - - 128. 4. 7. 5 - - N. V. 13 - - 28. 2. o. 2 1/2 - - Uvis. 15 - - 28. 4. C. 1 1/2 - - O. S. O.
Berlingske Tidende, 1788-03-17
Fra den 8de til 15de Martii ere her i Staden copulerte 18 Par, fødte Drenge 27, Piger 20, tilsammen 47. døde Mænd 19, Qvinder 17, Drenge 17, Piger 11 tilsammen 64; ere altsaa 17 flere døde end fødte. De Døde ere bortrykte af følgende Svagheder: Alderdom 5, Bryst syge 8, Forraadnelses=Feber 3, Gicht 2, Guulsot 1. Halssyge 2, Hidsig Feber 3, Hoste 1, Kopper 1, Mave krampe 1, Skarlagensfeber 2, Slag 15, Svindsot 1, Tænder 4, Tærende Syge 9, Uangivne Svagheder 4, Vattersot 2.
Berlingske Tidende, 1788-03-17
Vexel=Cours, den 15de Martii. London 2 Maaneders Sigt 6 Rd. 26 s. pr. Livr. Sterl. Paris 2 Maan. Dato - - 24 1/4 sk. pr. Livr. tourn. Amsterdam i Bco. 2 M. Dato 140, 14 Dages Sigt 141. Dito i Courant 2 Maan. Dato 136. pr. Cent. 14 Dages Sigt 13. Hamb. og Altona 2 Maan. Dato 14.14 Dages Sigt 145.
Berlingske Tidende, 1788-03-17
Posten fra Hamborg for Fredag og i Dag var ved Avisens Slutning Kl. 11. ikke ankommen.
Berlingske Tidende, 1788-03-17
AVETISSEMETS. i det Kongelige octroyerede Söe-Assurans-Compagne Kiöbenhavn, dets General-Forsamling, holden den 12 Martii sidstleden, er vedtaget og fastsat, at i Stedet for den hidindtil erlagte Betaling for de af Compagniet udstedte Assuranz-Policer, skal herefter og fra bemeldte 12 Martii ei noget betales for Policen, naar den assurerede Sum er under 500 Rdlr., men naar den er 500 Rdlr. og derover indtil 1000 Rdlr. skal for Policenerlægges 1/2 Rdlr. og naar Summen er 1000 Rdlr. og derover, da betales for Policen 1 Rdlr. Hvilket hermed til alle Vedkommendes behagelige Efterretning bekiendtgjøres. Directionen for Söe-Assuranz-Compagniet den 13de Martii 1788.