JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-07-02
Kjøbenhavns Børs den 2 Juli. Cours. Hamb. 2 M. 672, a vitta 680. Amsterdam 2 M. - , a vista - . London 2 M. 29 3/2 Rbdlr. Spec. 675. - Specter solgtes til 40 1/2 Rbmk., for Commiteesedler blev givet (med Rente) 91 a 91 1/4 pr. 100; Oblig. 78 1/2 a 79. Norske Sedler 41. Svenske Sedler 10 Mk. 8 s. Disconto 8 PC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-07-02
Blandede Efterretninger. Torsdagen den 30te Maj var Storthinget forsamlet ved 75 Medlemmer. Den ved Odels thingets Skrivelse af 11te Mai d. A. til Store thinget fremsendte Udsættelsespost ved StatsraadsProtokollernes Revision, der angik Landsdommer Nansens Ankepost, betræffende Oberste Holst's Ansættelse som Commandant paa Frederiksteen, blev, nu foredragen. J Anledning heraf fattede Thinget (ved 71 mod 2 Stemmer) saadan Beslutning: Storthinget udfærdiger en Adresse, hvori Hs. Majestæt Kongen ansøges om at afskedige af Norsk Tjeneste Oberste Holst, en Mand, som den hele Norske Nation, foruden at han maa betragtes som expatrieret, især paa Grund af hans Forhold i sidste Krig, er berettiget til at ansee med saa meget fortjent Uvillie. Efterretn. om Norges Storthings Forhandlinger.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-07-02
Marschal Augereau er nyligen død af Bryst vatersot paa sit Gods, la Horissaye. Hans Fader var Haandværksmand i Paris, og han selv stod 1787 som simpel Soldat i neapolitansk Tieneste, nedsatte sig der som Fegtemester, og ellev tilligemed de øvrige af hans Landsmænd, forviist derfra 1792. Han tjente som Frivillig i den franske Armee i Jtalien, og blev 1794 Brigadegeneral ved Pyrenæerarmeen. J Jtalien udmærkede han sig især ved Lodi, hvor han tog Broen, ved Castigliene, efter hvilket han siden fik Hertugtitelen, og ved Arcola, hvor han afgjorde Seiren ved at gribe Fanen og styrte sig mod Fienden, da de franske Colonner vege. 1797 blev han Commandant for den 17de Militairdivision (i Poris), og var virksom d. 18de Fructidor, 1799 blev han Deputeret i 500des Raadet; 1804 Rigsmarschal, kort derefter Chef for Æreslegionens femte Cohorte, og 1805 fik han det røde Baand som Storofficier.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-07-02
J Slaget ved Eulau, hvor man paastaaer, at næsten hans hele Corps tilintetgjordes, blev han saaret og nødsaget til at vende tilbage til Frankrig. Han var med i Feldttogene 181314, og paadrog sig ved denne Leilighed Napoleons Mishag. Denne erklærede ham, ved sin Tilbagekomst fra Elba, for fredløs. Han hører til de Generaler, som under den Kongelige Regjering have faaet deres Afskeed. Hans Gemalinde arver hans hele store Formue.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-07-02
Journal de Paris af 2den Juni har benyttet sig af et gammelt Jndfald og dateret et Stykke af Bladet den 1ste Juni 1840. Følgende ere nogle Prøver deraf: Paris, d. 1ste Juni 1849. Sin høie Alder uagtet, nyder Hs. Maj. Ludvig XVIII endnu stedse den bedste Sundhed. J Gaar præsiderede Hon i Ministrenes Conseil, der næsten varede i 3 Timer. Man forsikkrer, at Paalæggene, der siden nogle Aar kun udgjøre det Halve af Paalæggene i Aaret 1816, synes Hs. Maj. at kunne taale en ny Nedsættelse. – J Gaar forestilledes Hs. Maj., Hertugen af Nemour, Søn af Hertugen af Orleans; Greven af Albusera, Søn af Marschallen; Chevalier af Candondal, Brodersøn af Gener. Lientenanten af samme Navn; Marquis de la Roche Jacquelin; Hertugen af Charette, Paires af Frankrig. - Siden den sidste Betaling af Krigscontributionen, det vil sige, siden 17 Aar, have vi ingen fremmede Tropper seet, I Gaar ved Paraden saae vi nogle russiske og bierske Uniformer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-07-02
J Landshut er Prof. Milbiler, især bekjendt som Fortsætter af Schmidts Geschichte der Deutschen, ved Døden afgaaet. Under d. 24 Novbr. skrev Prinds Maximi kan af Neuwied fra Barra de Jucu, et Landsted, ved Jucus Udløb i Havet, 2 Mile fra den ved Floden Espirito Santo liggende Stad, Villa de Vittoria. Her vilde de Reisende i Regntiden tilbringe tre til fire Maaneder, og henad April reise op af Paraibo, og derpaa, tvers igjennem Biergene, tage Veien ad Minas Geraes, og derfra sandsynligviis gaae ad Rio San Francisco til Bahia. Denne store, med Kysten parallel løbende Flod, er endnu ikke ganske bereist og lover godt Udbytte. Til at bereise den fra Minas af, vil der i det mindste udfordres et Aar, og til at undersøge Brasilien i det Jndre, ere i det mindste 4 Aar fornødne. J min Stue, siger den høie Reisende, ligge i dette Øieblik 9 udstoppede Aber, 2 Egern, 1 Pindsviin, 2 stort Dovendyr, 220 Fugle o. s. v. Medens jeg forfattede en Fortegnelse. over samme, knallede det uden for uophørligen, og man bringer mig endnu mere Nyt. For mine Fødder ligger et herligt Stykke, en næsten 7 Fod lang, pragtfuld Giftslange, Surruku kaldet, tegnet paa rødladen Grund med sortebrune, fiirkantede, skraae Pletter, saare regelmæssigen og skjønt. Regjeringens og Provindsialembedsmændenes Tienstfærdighed roses bestandigt saare meget. Paa Reisen traf Caravanen en Horde Puris, omtrent 50 Mennesker, ganske nogne, brune, alle paa mangehaande Maader bemalede, nogle Børn malede som Perlehøns. De bortbyttede deres Vaaben og Prydelser, og Hr. Freyreis kjøbte for en Kniv, en Skjorte og andre Smaating, en Dreng paa 13 til 14 Aar; det Øieblik, da Faderen, Mode len og Familiens Ældste holdt Raad, var mærkeligt. En Mængde Qvinder og Børn syntes at være utilfreds med Handelen, og Bedstefaderen, stod endnu grundende med stive Blikke, endskjøndt den lille Jndianer Francisco, der ledsagede de Reisende, forsikkrede ham, hvor godt Drengen vilde faae det. Da omsider Freyres lagde endnu nogle Smaating til, bragde Faderen denne Barnet *), og det skal i Daaben have det Navn, "Man veed næsten ikke hvad man skal dømme om de saa høit priste Naturmennesker, naar man læser saadanne og lignende Træk, Jnter Edvardo Fideles de Paraito (efter Floden). Hor den er vel allerede noget civiliseret, men dog end i saa raa, at den ikke gav sig en Umage, ganske at dræbe et Sviin, men kastede det levende i Jlden, og, saaledes sveden, fortærede det.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-07-02
Ved de Undersøgelser, som den af det engelske Parlement nedsatte Commission her anstillet angaaende Gasbelysningen i London, er følgende blevet bekjendt. Gascompagniet har nu 5000 Lamper, der tilhøre Privtapersoner, og 700, der underholdes paa hele Sognes eller Menigheders Bekostning, Aar ud og Aar, ind at forsyne med Gas. Ved de sidste er ikke meget at vinde, men det, som Privatfolk bruge, indbringer næsten den eneste Fordeel. For at forsyne disse 5700 Lamper med Gas, udfordres dagligen 38 Chaldrons (omtrent 1000 Skjæpper) Steenkul, Gas compagniets Jngenieur beretter: at af de Rører, der, under Stadens Steenbroe, henlede Gassen, til enkelte Huse, hvor den bruges, koster Compagniet en Strækning af en engelsk Miil (omtrent af en Dansk, 2000 Pund (følgeligen hver Dansk Miil omtrent 30000 Rbdl.) Naar Actionærerne ville tilskyde endnu to Gange Hundrede Tusinde Pund (6 Mill. Rbdlr.) til Copitalen, saa vilde det forbruge aarligen til den brændbore Lufts Fabrication 30,000 Chaldvons (110,000 Skjæpper) Steenkul, og have at svare af et saadant aarligt Forbrug i Afgivt 16,000 Pd. Sterl. (450,000 Rbdlr.). Commissionen lod nu kalde en Kulhandler, og forlangte at erfare af ham, hvad der vilde udfordres naar der blot til Gasbelysningen aarligen skulde tilveiebringes 30,000 Chaltrons Steenkul, Hans Svar var, at dertil vilde udkræves 100 Mand Bjergfolk, 40 Heste og 70 Skibe, hvert af 200 Tønder, (a 2000 Pund) og hvert Skib maatte fra Kulgruberne til London, i Løbet af et Aar, seile otte Gange frem og tilbage. Dyr kan taale, at man skiller det ved dets Unger; næsten alle sætte de sig til Modværge saa godt som de kunne, og de, som ikke kunne det, røbe dog, i det mindste i Førstningen, en vis Sorg, over Savnet. Ene Mennesket kan af ussel Egennytte, i den Henseende fornedre sig dybt under Dyret.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-07-02
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-07-06
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Thomas Na Trettende Aargang. No. 54. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne, Løverdagen den 6 Juli 1816. Om Conversation. Der gives vel faa Mennesker, som jo troe, at de forstaae, hvad det Ord Conversation vil sige, og som ikke vilde belee den, der spurgte dem: Hvad er Conversation? Vi læse hvert Aar i Addresse avisen: "Den og den Dag begynder Conversationen i Selskabet **. Vi høre ideligen sige: den Klub er god Conversation, og i hiin en mandelig, kort, Ordet er saa almindeligt, at man hverken i Kieldere eller Kipper, hverken blandt GaardsLarle eller Tjenestepiger er ubekjendt dermed. Man convererer i Heste- og Kostalde; man converserer, med Torvespanden paa Armen; man converserer i Kro= og Skjænkestuer. Men det gaaer med Converseren, som med Philosopheren, Poetiseren og Critiseren, enhver vil være Philosoph, uden at have andet af Philosophen end Skjægget; enhver vil være Poet, uden at have andet af Poesien end dens Bielder, enhver vil være Critiker, uden engang at vide, at Critiken er critisk.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-07-06
Blandt alle Conversationer synes imidlertid ingen at være snurrigere end Klubconversationen i Almindelighed. Mennesker af forskjellig Stand, Alder, Smag og Dannelse komme her sammen i det faste Forsæt, at conversere, det er: at tale om Gienstande, der ere af almindelig Jnteresse. Men her kan man spørge med Lafontaine, hvad er almindelig interessant, Med Rette sige denne Forfatter: det er det store Spørgsmaal, som aldrig vil blive besvaret, fordi det ikke kan besvares. Enhver seer igjennem sine Briller; Morianen anseer sin tyklæbbede, sorte, fladpandede Negerinde for delig, og vilde lee sig ihiel, naar vi vovede at alde vort Jdeal skjønt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-07-06
Det Ord interessant kommer, som bekjendt, af Interet, noget, som der Fordeel eller Gavn. Det, som skal interessere Mennesker i Almindelighed, maa derfor bringe dem Fordeel. Noget almindelig Jnteressant gives der altsaa ikke, af den naturlige Aarsag, for ikke alle Gjenstande kunne være lige fordeelagtige eller gavnlige at høre for alle Mennesker. En Astronom reiser mange Mile for at see et mærkværdigt Natursyn, medens Kjøbmanden ikke findet mindste Jnteresse ved at høre, at der er opdaget ti nye Planter. Den Klogskabsregel, at man, saa lidet som mueligt, bør tale om sig selv og om sine egne Anliggender, for at blive interessant, ville kun de færreste Mennesker underskrive. Enhver, som vil være oprigtig, maa tilstaae, at næsten hvert Menneske betragter sig selv som en egen liden Verden, og at dets eget dyrebare Jeg er den Sol, hvorom alle andre Jnteresser, ligesom Planter, bevæge sig. Kun ved høiere Uddannelse kan man bringe det saa vidt, at man frivillig nedstemmer sine egenkerlige Fordringer; men i det Hele taler man i Selskaber, ikke saa meget for at belæres, som for at belære; ikke saa meget for at more, som for at mores.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-07-06
Den Mand, der ved sin Conversation vilde kunne interessere almindeligen, maatte forene lærde Kundskaber med Jndsigter i Handel og Haandværker, maatte være Philosoph, Smagsdommer, Varekjender &c., og endda blev det et stort Spørgsmaal, om han, naar han ikke besad en saa høi Grad af Selvfornægtelse, at han stedse taalmodigen kunde høre de Dummes Snak, vilde interessere almindeligen. Men endskjøndt en almindelig interessant Conversation ikke lader sig tænke, saa gives derdog almindelig interessante Conversationsgienstande, hvoraf vi ville anføre nogle.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-07-06
Det første Spørgsmaal, der i Almindelighed gjøres, er: hvad Nyt, thi Forandring og Afvexling ligger saa ganske i den menneskelige Natur, at man bliver af intet lettere kjed end af det Gamle, og skjøndt Kong Salomon allerede for tre Tusind Aar siden har sagt: "der gives inte Nyt under Solen", kunne Menneskene dog ikke ophøre, uafladeligen at spørge derefter. - Det Nye bestaar af to Slags: det glædelige og det sørgelige. Beklageligt er det, at begge, som oftest, interessere lige meget.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-07-06
Jnden endnu de udenlandske Aviser ophørte at være saa blodigt interessante, manglede der heller ikke Jnteresse for Conversationen, lige fra Klub den til Kroen. Feldtslag, som bortmeiede 30 til 40,000 Mand paa een Dag, gamle Troners Omstyrtelse, Expræsters Ophøielse til Prindser og Cardinaler, Procuratorfruers Udnævnelse til Keiserlige Majestæter, alt det var noget, som maatte interessere endog den tommeste Hjerne. Men da Aviserne igjen begyndte at blive saa blodige, og de største Nouvellister forlode Skuepladsen, da blev Conversationen ogsaa unteressantere. Nu har man igjen taget sin Tilflugt til de gamle Conversationsgjenstande.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-07-06
J saare faa Klubber og Familieselskaber interesserer man sig nu for anden Conversation end Kløverknegt, Ruderdame, og hvad de ellers hedde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-07-06
Jndenlandske Efterretninger. Viborg, den 29de Junii. Blant de mange Jldsvaader som høres især om Sommeren, er og den nu først kommen til Udgiverens Kundskab, at Eieren af Leegaards Mølle tæt ved Holstebroe, Hr. Lieutenant Winding, havde den sørgelige Skjebne, at der om Natten i sidste April Maaned, opkom Jld i Møllehuset, hvorved det nye Mølleværk, Stene, Huset og en for 4re Aar siden opbygt Lade hvori var en Deel nyt Tømmer, Kornvahre og Fourage og Tag, i nogle faa Minutter blev et Rov for de rasende Jldsluer. Denne agtværdige Mand er derved med Familie sat i en medlidenhedsværdig Forfatning, saameget meer som Brandassurancesummen neppe vil være tilstrækkelig til Arbeidsfolkenes Lønning, og Mølleværket, som er hans eneste Jndtægtskilde, neppofør til Mortensdag vil blive opført igjen. (Viborg Saml.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-07-06
Aalborg, d. 30 Junii. Paa førstkommende Onsdag holdes i Budolphi Kirke det aarlige Landemode, ved hvilken Høitidelighed, Hr. Provst Obel fra Tolstrup prædiker. (Aalborg Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-07-06
Mariboe, d. 1ste Juli. J denne Tid kommer en stor Mængde Smør hertil Mariboe fra Landet. Et Pund sælges for 2 Mk. 8 s. og 3 Mk. Nogle forlange saagar 5 Mk., men blive, som det sig hør og bør, afviste. En Lammefjerding Øster i Aar 8 Rbdlr. og et Liipper Lam 10 Rbd.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-07-06
Afvigte Løverdag, omtrent Klokken 5 om Aftenen, hørtes en 5 a 6 fjærne Tordenskrald i Øster. Jdet øvrige har det vare Veir i den senere Tid været saare ønskeligt for Sæden paa Marken. J Almindelighed staaer Vintersæden meget godt, ligesaa Kløver og den sildige Bygsæd, men ikke nær saa frodig den tidlig lagde Bygsæd, der var udsat for den vedholdende Pladsregn. - Paa Markedet 1. Stubbekjøbing den 27 Juni herskede den største Flauhed i Handelen. En stor Mængde Sælgere strømmede til; men fandt meget faa Kjøbere. Neppe 6 Par Støvler bleve solgte. - Efter Jndberetning til Øvrigheden her i Mariboe vare Priserne paa Korn- og Fedevarer, i afvigte Juni Maaned, følgende: 1 Tønde Hvede 20 Rd. 1 Tønde Rug 13 Rd. 1 Tønde Byg 9 Rd. 1 Tønde Havre 5 Rd. 1 Tønde graae Ærter 12 Rd., 1 Tønde hvide Ærter 12 Rd. I. Tønde, Bønner 10 Rd. 1 Tønde Vikker 8 Rd. 1 Tønde. Kartofler 4 Rd. 1 Pund røget Flæsk 3 Mk. 1 Pund fersk Flæsk 2 Mk. 1 Pund Kjød 1 Mk. 8 s. 1 Pund Smør 3 Mk. 1 Pund Ost 1 Mk. 1 Pund Talg 6 Mk. 8 s. I Slagternod 70 a 80 Rd. 1 Faar 10 Rd. I Sviin 40 a 50 Rd. Alt i Rbd. N. V. (Mariboe Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-07-06
Nakskov, den 28 Junii. Ved Nakskovs Toldsted er fra den 21 til den 28 følgende Skibscapitainer ind- og udclareret: L. Andersen fra Lübeck, daglastet. J. Friis fra Lübeck, baglastet. J. Diderichsen fra Kjøbenhavn med Stykgods. M. Hansen Røe fra Kjøbenhavn med Stykgods. C. Andreasen fra Flensborg med Brændeviin. Alle hjemmehørende i Nakskov. - Bøye, hjemmehørende i Marstall, hertil fra Flensborg med Brændeviin og Muursteen. - Byens Arrester er paa nærværende Tid godt besat med Arrestanter; den fattes kun en i et Dousin, iblandt disse er der kommen en Bonde fra Sønder-Herred i disse Dage, som har fundet for godt at skjære Rumpen, af 19 Heste, og naar de vilde slaae, saa tog han Manken. (S. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-07-06
Odense, d. 2 Juli. Odense er nu og bleven begavet med det fra Ribe velbekiendte Stedingske Marionettheater, hvorpaa i den saakaldte Provstegaard (det militaire Magasin og Ridehuus) daglig opføres optiske Forestillinger og Efterspil med franske Figurer." Maaskee er det for ei at inkommodere disse, at Publicum paa de udgivne Placater ombedes, ikke at røge Tobak under Forestillingen. (Hempels Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-07-06
Odense, d. 2 Juli. J Fredags otte Dage forlod da det Geisselbrechtske Selskab Odense. Af Marionetter er endnu intet bedre seet, baade 4 Henseende til udvortes Skjønhed og indvortes rigtig Mekanik. Alt gik med yderste Orden og Rigtighed. De gave med disse Marionetter hele Operer, og Skuespil i flere Acter og Balletter. Alt med almindeligt bifald. Gesticulationen ved disse Dukker var omtrent som den man seer hos levende Skuespillere der røde en alt for punktlig Jnstruction. Dog var dette ingenlunde Tilfældet ved de Forestillinger, Selskabet gav af levende Personer. Gelselbrecht selv er en lige saa heldig og flittig Theoretiker som Praktiker i Mekaniken, og tillige god Skuespiller, og hans skjønne Tepper vidne om hans Smag og Urgennyttighed, da han intet sparer for at erhverve Bifald, ogsaa sit Theaters Udvortes. Jmidlertid har han siden den franske Revolution ved Krigen udstaaet og tabt meget baade i Frankrig og Tydskland. Hans Fata ere meget interessante, men følgende især maae interessere enhver Theater-Entrepreneur og enhver der interesserer sig for Theater væsenet: Efter at de Franske paa Grændserne af Schwaben havde skilt ham ved Alt hvad han eiede og som Kanibaler spoleret hans Marionet-Theater og alle hans Mekaniske Apparater, var det første han maatte gribe til, at skaffe sig igjen er Marionet=Theater, og da dette, uden Penge, havde Vanskelighed, forfærdigede han sig et Theater af Papiir, og gjorde Marionethoveder og Ansigter af Runkelroer, og istedet for den nu havende rige Beklædning af Guld og Sølv, Atlask og Taft, maatte braaget og forgyldt Papiir. erstatte hvad han savnede i Beklædningen. Hans første Forestillinger med dette møisommelige sammenflikkede Theater og Personale skulde nu gives i en stor Schwabisk Flekke, hvor intet andet Locale var at finde end en stor Kornlade, hvori da det Hele blev indlagt, Theateret reist, og Dukkerne opstillet paa rede Haand som de skulde bruges ved anden Dagens Forestilling; men denne forventende første Høst af nye Jndtægt maatte han anden Dags Morgen med Bedrøvelse see tilintetgjoer ved den uheldige Omstændigheden at Verten om Natten havde indladt, en heel Drivt forsultede Sviin i Laden, der af Mangel paa anden Føde havde ædt Hovederne af alle hans Mationetter, der havde kostet ham, saamegen Umage at udskjære og male og ved Svinenes Ubehændighed i denne Fouragering, var ogsaa alle hans nu hovedløse Skuespilleres Paaklædning aldeles spoleret. (Jversens Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-07-06
Aarhuus, d. 2 Juli. Snapstinger skal iaar have været over al Maade slet; kun meget faa Affairer bleve afgjorte, thi mange af de som skulde udbetale bleve ganske borte. Andre gjorde sig pludseligen usynlige; jagen Mand der havde Sikkerhed for 150,000 Rbdlr. at pantsætte, kunde ikke engang derpaa opdrive 12,000 tillaans, søndt han bød 20 Pd.; en anden der skulde have en Sneestusinde Rbd. indkasseret, kom selv i saadan en Knibe, at han hverken kunde klarere sin Vert eller udrede sin Hjemreise. - Dog havde de Kgl. Skuespillere hver Aften propfuldt Huus; vistnok tyede ogsaa mange til Thalias Tempel for at forslaae Grillerne; this Pengesøgerne vare utallige. Kun de som havde Penge at gaare med reiste hjem med fornøiet. Sind. - De Kongel. Skuespillere begynde næstkommende 4 Juli deres Forestillinger i Randers. (Aarhuus Avi at
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-07-06
Kjøbenhavns Børs den 5 Juli. Cours. Hamb. 2 M. 672, svinto 680. Amsterdam 2 M. 620, a vista . London 2 M. 30 1/2 Rbdlr. Spec. 675. - Spetter solgtes til 40 1/2 Rbmk., for Commiteesedler blev givet (med Rente) 91 a 91 1/2 pr. 100; Oblig. 78 1/2 a 79. Norske Sedler 44 a 44 1/2. Svenske Sedler 19 Mk. 12 s. - Disconto 8 PC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-07-06
Blandede Efterretninger. Den berømte Naturforsker Blumendæch overbeviser sig alt mere og mere om, at de Gamle, selv Digterne, vare meget skarpsindige Jagttagere af Naturen. Saaledes, f. Ex. skildrer Qvid en afskaaren Tunges Pirrelighed, saa stærkt, at man antog det for Digterfrihed "); men fuldkomment retfærdiggjørt Digteren ved de Forsøg, Blumendochnu har gjort blandt andet med en Oxetunge, der, afskaaren, endnu bevægede sig saaledes, at en Kon der stod derved, sammenlignede det med de sønderskaarne Stykker af en Aal. Et andet Exempel; naar Hamer skildrer en oprret Løve, saa lader han ham slaae Halen til Siden. Scholiasten Didymus bemærker herved, at Dyret har i Hasen, midt imellem Haarene, en sort Torn, ligesom at lidet Horn, hvormed det stikker sig, og derved heftigere pirrer sig til Vrede. Naturligviis holdt man dette for en Fabel, da ingen Naturforsker, der har havt Leilighed til at sønderlemme Løver, omtaler en saadan Torn. Men Blumenbach fik for kort Tid siden en nyligen død Løvinde til Foræring, og denne havde virkeligen ved Enden. af Halen, en hornagtig Torn, men saa liden og stin, at den ikke vel kunde tjene Løven til Spore. Jmidlertid kunde den maaskee hos andre Exemplare være større. Førend Hertuginden af Berry indskibede sig, besøgte hun med sine Forældre Ruinerne i Pomprii. Man begyndte at grave i hendes Overværelse, og fandt en skjøn Ørn af Bronze, en Kanbelader, tor smukke Heste, en Vægtskaal og en Mængde Vaser og Glas, en Vandspand, alting i bedste Behold.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-07-06
Jkke blot i vort Norden, hedder det i tydske Blade, men ogsaa i Sachsen og i det sydlige Tydskland er Veiret uafbrudt raat og fugtigt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-07-06
Endnu henved d. 8 Juni er i Andau og i en betydelig Deel af Over Schwaben faldet Snee og den blev temmeligen længeliggende. Breve fra alle Egne i Jtalien klage ligeledes over sædvanlig fugtigt og koldt Veirlig. J Rom har man endnu i April seet Jistapper; dog var Udsigten til Høsten overalt gunstig, undtagen i Campagna de Roma. J Venedig har det i hele Maaneder reganet stærkt, og den yndige Egn omkring Padra han liidt meget ved Oversvømmelser. - Ogsaa fra Tydsklands forskjellige Egne indløde Efterretninger: om Veirskade og Oversvømmelser. Den 1039. Juni var en ulykkelig Dag for en betydelig Deel af Regen, Overdonay og Jfarkreds. Paa en O. Urque salite slet matkane candicolasPalpitaling. Strækning af 5 Mile indtil venstre Donaubredde tilintetgjorde Skobrud og Hagel Landmandens Haab. O saa Marchen rammede samme Dag et heftig Hagelveir. Natten fra d. 15 til 16 faldt i Egnen af Bamberg et frygteligt Skybrud, hvis Ødelæggelser endnu ikke er at beregne: 16 Mennesker fandt deres Død i Vandet, 17. Landsbye enge ere meer eller mindre ødelagte, en Mængde Qvæg er gaaet til Grunde, og endeel Huse bort skylledes i de fra Bjergene i Strømme nedstyrtede Vande. Fra Dage i Forveien blev en Mand i Nærheden af Bamberg, dræbt af Lynild. J Dresden drog d. 13 Juni paa en Strækning af en Miil, høit over Staden, lange tætte Sværme, af et Jnsect Ubella migrans L., hvilke pleie at lade sig see efter Uveir, ledsaget af heftig Storm og Regn. Hvor de ere dragne hen, vides endnu ikke. - En Saarig Sammenligning af de Veir Jagttagelser, som Cesaris har anstillet med siHuetometer paa Observatoriet i Mailand, fortie net Opmærksomhed, og synes at understøtte den Mening, at Jorden efterhaanden bliver kyldere. Massen af det fra Himlen faldne Vand var i aarligt Gjennemsnit: fra Aaret 1764 til 1772: Tom. 32, Lin. 10- 69 1773 til 1781. - 32, - 7– 13. 1782 til 1799. - 34, 10 1800 til 1808. - 35, 77 1809 til 1818. 38, 900 Man seer heraf, at man udenlands i det Hele omtrent er af samme Tanker som Forfatteren af Betragtningerne over det ublide Veirlig i No. 47.