Berlingske Tidende, 1780-06-23
London, den 13de Junii. Den 6te og 7de huj. have her været saa forskrækkelige Dage, at der i det ringeste aldrig ere forefaldne saadanne i de sidste 100 Aar. Pøbelen forsamlede sig paa den første Dag igien St. Georgs Fields og siden ved Parlements=Huset. Parlements=Lemmerne bleve igjen gruelig mishandlede, iblant indre ogsaa Hr. Burke, som den der havde understøttet den til de Romersk Katholskes Beste udstædte Bill. Lord Sandsichs Vogn blev brudt i Stykker, og han selv saaret i Ansigtet af Glasset. Begge Husene maatte gaae bort, uden at have forrettet noget andet end dette, at Underhuset udnævnede en Commission til at undersøge Aarsagerne til Urolighederne. - Kl. 7 om Aftenen, paa den første Dag begave Oprørerne sig til Fængselet i Newgate, hvor de forlangte at de fangne Oprøere skulde løslades, og da dette blev dem afslaaet, saa satte te Slutterens Huus i Brand, hvorpaa han blev nødt til, da knen slog over paa Fængselet, at aabne Dørene paa samme. tille Fangerne, i Tallet 300, hvoriblant vare nogle, som skulde rettes anden Dagen, undkom. Samme Aften plyn brede man Fredsdommeren Fieldings Huus; og satte ligeledes alle Fangerne i Clerkewell og Fleet Prison i Frihed. Paa mange Huse blev ligeledes udøvet største Uorden, og Mylord Norths Huus blev med største Nød bevaret. - Den følgende Dag rottede Pøbelen sig sammen i Blomsbury=Square. Grævens af Mansfield Huus blev aldeles udplyndret. De kostbare Mobilier, Malerier, det herlige Bibliothek og de prægtige Manuskripter blev bragt paa Gaden og der opbrændt ne. Et Partie Soldater fyrede vel paa, og dræbte eller saa lede adskillige af Pøbelen, men kunde dog ey holde samme i Tømme. Huset blev nedreven, og endelig sat i Brand. Kl. var alting fortæret af Luen. Lord Manssields og hans Gemahlinde, hvis Forliis nok beløber til 50000 Pd., undkom nogle Minuter førend Folkes Ankomst. - Kl. 7 bleve Fængsler, ne ved Kingsbench og Fleet stukne i Brand. Denne Nats Afskyeligheder ere ey at beskrive. Man bildte sig ind at see Staden i Brand paa 14 Steder, og hørte derhos en bestansig Skyden af Soldaterne. Mange Huse og Bygninger brændte virkelig. - Den 8de trak en stor Deel af Pøbelen, hvoraf nogle vare bevæbnede med Skydegeværer, op for at angribe Banken. J Poultry=Gaden bleve de opholdte ved Garden til Hest og Fods. Herpaa fulgte en ordentlig Trefning. Garden til Hest maatte vige; dog beholdte Garden, til Fods, formedelst en bestandig vel vedligeholdt Jld Overmagten, og adspredte Rebellerne. 8 af samme faldt, og mange bleve saarede. - Nu begyndte alle veltænkende Borgere at aabne Øynene, og at sætte sig imod den rasende Pøbel. Samme Dag ankom 4 Regimenter Landmilits, og adskillige Regimenter Dragoner, til Byen; men hvad som meest hialp til at Roligheden igien kom i Stand, var Jndvaanernes almindelige gode Villie. Med alles Jndvilligelse blev det bekiendt, at ingen skulde bære blaae Cokarder. Heele Borgerskabet og alle frivillige Kompagnier trak op, og patroullerede igiennem Gaderne. Dette fortsettes, og man har nu igien temmelig tilveyebragt Roligheden. - Den 9de om Formiddagen, var der en lang Raadsforsamling hos Lord Stormont, og Kl. 1 begave Lorderne sig til St. James, hvor Kongen Kl. 2 aabnede et Kabinets Raad, for at udfinde de beste Midler til at sætte Anførerne for disse oprørske Bevægelser fast. J Følge heraf blev strax en Fuldmagt undertegnet til først at gribe Lord George Gordon. 2 Kongel. Stats=Bude fik Ordre hertil. De begave sig strax til Lordens Huus i Velbeck=Gaden, og forkyndte ham, da de vare indladte, Aarsagen til deres Ankomst, hvorpaa han intet videre svarede, end: Naar I ere forsikkrede om, at jeg er den, som J skal have, saa er jeg villig til at gaae med Eder. Der stod sammesteds en Hyrevogn færdig, og i Nærheden et Detachement af det lette Rytterie, og saaledes blev denne Lord og Aftenen Kl. 6 bragt til Hovedvagten. Jndvaanerne der i Gaden samlede sig om hans Vogn, og udlode sig mod ham, som en Stiftere af Urolighederne, i meget hæftige Udtryk. - Siden efter maatte denne Statsfange udholde et langt Forhør af Lord Præsidenten, Lorderne North og Amherst, Stats=Secretairerne og adskillige andre Lemmer af det Kongel. Raad; hvorpaa man Kl. 9 1/2 bragte ham til Tower. Aldrig er en Statsfange bleven bragt i Fængsel under saa stark en Escorte, som denne Lord. Han ankom dertil Kl. 10, syntes at være ved et got Moed, og fik sit Quarteer i et af Gouverneurens over denne Fæstning Værelser. Det gemeene Folk, som geleydede Toget derhen, opførte sig meget roelig. - Den første Anledning, som Regieringen fik til at lade Lord Gordon sætte i Arrest, kom af et Brev, som han havde skrevet, for at lade samme offentlig bekiendtgiøre, men som i Steden for at blive dette, blev bragt til Lord Hilsborough. Da dette Brev i Raadet blev overveyet, sluttede samme eenstemmig, at Lorden efter Loven havde gjort sig selv skyldig som en Befordrer af et farligt Oprør. Derpaa sendte man Ordre til Postamtet, at anholde alle de Breve, som Lord Gordon der maatte aflevere. Jndholdet af samme skal geraade ham til største Forkleinelse. De vare for største Deelen skrevne til Skotland, og indeholde, som man siger, intet uden Lovtaler over det Forefaldne. Derfor blev han ogsaa først af Raadet tilspurgt, angaaende disse Breve, og i sær hvorfore og i hvad Hensigt han havde skrevet dem, Han nægtede vel at have havt nogen Hensigt, dermed at forstyrre den almindelige Rolighed, men tilstod dog sin Deel i Sagen, hvori han var indviklet. Efter at man adskillige Gange havde spurgt ham, hvorledes han saavidt kunde forglemme sin Værdighed, som een der nedstammede fra de fornemmeste Familier i Landet, og var et Lem i Parlementet, at han vilde forene sig med Folket, og hielpe til en saa afskyelig Uorden, svarede han alleneste dette, at han ey kunde forudsee Følgerne i alle Maader, at han ey havde stiftet den, og at det gjorde hamont; men da man videre spurgte ham, hvorfore han da billigede det anstiftede Oprør i sine Breve, vidste han ey at give noget passende Svar. Hans Forhør for Raadet varede rigelig en Time. Der bleve ogsaa tillige adskillige andre Personer afhørte, angaaende visse Sager, som betraf Lord Gordon. Det blev og beviist, at han, saasnart Oprøret var dæmpet, havde havt i Sinde at begive sig til Skotland. Kl. 8, da Forhøret var til Ende, var heele Forsamlingen overbeviist om: at bemeldte Lord havde været et Hoved=Redskab til at forsamle den oprørske Mængde, som i 6 Dage og Nætter havde foruroeliget Gaderne i Hovedstaden, og at han ved sin Tiltale til dem har opført sig som en Ophidsere til at udbrede de store og ulykkelige Uroeligheder, som havde yttret sig iblant de Kongel. troe Undersaatter. - Den 19de huj. skal Lord Nortbringe et Kongel. Budskab til Underhuset, for derved at tilkiendegive Lord Gordons Arrest og beskyldningerne imod ham. Strax derpaa skal en Commission udnævnes, til at foretage hans Proces; og man ønsker at see, hvad han kan forebringe til sit Forsvar? – Lordens Secretair i den Protestantiske Association, Hr. Tisher, blev den følgende Dag, tilligemed Hr. Hopkins, en af Forstanderne ved Associationen, ligeledes bragt til Tower; dog er den første, efter at man havde afhørt ham, allerede igien sat paa frie Foed. 2 af Lord Gordons Betientere ere ligeledes satte fast; og Kongens Bud have bemægtiget sig alle Lordens Papiirer, som ey vart under Lukke. J Fredags Aften maatte ogsaa vores LordMajor møde for Raadet, for at besvare de beskyldninger, som vare gjorte imod ham, nemlig: 1) at han ey havde været ivrig nok i at stille Oprøret, og 2) at han havde frigivet adskillige Oprørere. Da han havde givet Svar herpaa, lod man ham gaae. - Det er mærkværdigt, at iblant vore Magistrats Personer har Hr. Vilkes besynderlig gjort sig Umage for at dæmpe Oprøret, og derved erhvervet sig megen Berømmelse ved Hoffet. - J disse Uroeligheder ere her vel blevne plyndrede eller opbrændte 100 Huse, og omtrent ligesaa mange Mennesker dræbte; men den Skade, som derved er foraarsaget, vurderes for en Million Pd. Sterl.