Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-08-29
Dampmaskinen har man sammenlignet med Elefanten, fordi den ligner baade i Kraft og Behændighed dette Dyr, der med samme Lethed rykker Egen op med Rod, og tager en Knappenaal op fra Gulvet. Paa samme Maade kunde vi sammenligne Apollonikonnet ved den mægtige Kraft, der snart i lette Pust fremhvisker sin Tilværelse, snart bryder frem med en Voldsomhed, der henvejrer Alt for sig; de laveste og høieste Toner, Guittarens kjelne Lyd, og Trompetens krigforkyndende Skrald, Virkningen af et Instrument og af tusinde, alt dette frembringes med lige Lethed og Bestemthed af Apollonikonnet. Jeg tvivler meget paa, om noget Orchester, samlet af de fortrinligste Musikere kunde udføre en saa sjelden Musik, saa meget er vist, at jeg aldrig hørte nogen saadan Man kan ikke i London have nogen saadan Nydelse i musikalsk og intellektuel Henseende for saagodt Kjøb; thi Prisen er kun en Schilling (40 Rbsk.) for Adgangen om Løverdagen, da de store Stykker gives, og derfor har man en Concert, som varer i to Timer, hvorved de første Mesteres Compositioner udføres paa en Maade, hvormed de største Orchestre næppe ville kunne maale sig." Instrumentet er beskrevet i Prof. Ursins Magazin 3 B. S. 225 fr. 4 B. 451. Efter preuss. Staatszeit Nr. 293 Beil. 1. arbeidede man i Begyndelsen af Octob. 1828, Lissabon paa Ødelæggelsen af Kamrenes Sale, og en prægtig Lysekrone, hvis Jndkjøbspriis var 8000 Frank., blev, som en constitutionel, sønderslaaet. Jeg frygter for, yttrede en Liberal, at man havde forglemt forhen at slukke Lysene. (Mittern. Bl. 53.)Et gesvindt Levnetsløb. En Borger i Birmingham i England mistede sin Kone om Tirsdagen, lod hende begrave om Onsdagen, ægtede en anden om Torsdagen. Denne fødte ham om Fredagen en Søn, som kom ham uventet, og derfor hængte han sig om Løverdagen. ibid. 62. Mozart. Ingen Opera er vel givet saa ofte i Prag som Don Giovanni. Fra 1787, da Mozart skrev den der, indtil 1798 blev den givet paa italiensk en ringere end 116 Gange, fra den Tid til 1825 atter paa tydsk 116 Gange, og indtil denne Tid maaskee i alt 300 Gange. Sandsynligen er Tryllefløsten givet i Wien lige saa mange Gange. Denne kom, lige fra hans Haand 100 Gange efter hinanden paa Theatret; men ingen Opera har indbragt sin Skaber saa lidet. For Don Ciovanni betalte Guardasoni 100 Dukater, men for Tryllefløiten gav Schikaneder ikke en Hvid. Han var i de sørgeligste Omstændigheder og den godmodige Mozart forbeholdt sig derfor blot Eiendommen over Partituren. Dog næppe en Maaned var forløben, førend den havdes paa flere fremmede Theatre, uden at Partituren var meddeelt fra Mozart; Shikaneder havde ogsaa i denne Henseende fornærmet ham. Den Kieltring, udbrød Mozart, da han erfarede det, men det var ogsaa alt. Valg imellem Hvalfiskens Bug eller Fængsel. Ved theatre de nonveantes i Paris skulde et Stykke kaldet: Jonas i Hvalfiskens Bug gives, og Skuespiller Philipps skulde have Hovedrollen. Han vægrede sig standhaftigen. Da nu hans Kontrakt indeholdt, at han skulde fremstille sig i hvilkensomhelst Rolle, lod Skuespildirektøren ham indstevne for Handelsretten, og dens Dom blev, at han skulde lade sig sluge af Hvalfisken, eller under Fængsels Straf betale den Summa 10000 Franker. Nye Vægring; ingen Betaling. Hr. Philipps skulde altsaa vandre til St. Pelagie. Han indstevnede Sagen for Cassationsretten, hvor den foretoges den 20 Jan. Barthe var Direktørens Sagfører, og Retten bekræftede den foregaaende Dom, saa at den stakkels Philips nu fik Valget enten at vandre til St. Pelagie eller i Hvalfiskebugen. (Abz. 33.) Det er naturligt, at han bør opfylde sin indgaaede Forpligtelse, og i antagne Stykker, spille den Rolle, der tildeles ham; hvilket han jo efter Beretningen, havde paataget sig. Tidmangel. Hvorledes befinder De Dem, spurgte man engang Hr. M., en meget virksom Mand, der foruden sine Kaldsforretninger, havde blot af Menneskekjerlighed paataget sig mange møisommelige og tidfordrende Sysler. Jkke med det bedste, svarede han, men jeg har ingen Tid til at blive syg. ibid. Thunberg. Den berømte svenske Naturkyndige Carl Peter Thunberg, der døde forrige Aar, som en af de ærværdigste Veteraner blandt Europas Botanikere, var fød 11 Novbr. 1743 i Jønkøping. Han viiste i sin tidligste Ungdom en stor Tilbøielighed for Naturforskning i Almindelighed og Botanik i Særdeleshed. Det var og især i det botamske Fag han, i sit Livs senere Løb, udgav sine fleste Værker, dog skrev han ogsaa meget Entomologien, og for de øvrige Grene af Dyrerigets Naturhistorie. Han var en af Lin nes flittigste Discipler. 1770 gik han paa Reiser til Frankrig og Holland. Her skeete det, at den berømte Burman foranledigede den unge Thunberg, som Naturforsker at følge paa en Expedition til Japan, som foretoges paa nogle Privatmænds Regning, hvilke, allerede i de Tider, lagde en høisindet Aand i at ville befordre Videnskaberne for Dagen. Paa denne Reise forblev han tre Aar paa det gode Haabs Forbierg, og naaede omsider Japan, hvor han havde at kæmpe med de største Hindringer for at opnaae sit Maal. Store Summer maatte anvendes for at vinde de mistroiske Førere og Tolke for sig, og saaledes lykkedes det ham at naae med utrættelig Vedholdenhed sit Maal, ogsaa at faae dette Underland bragt ind i de europæiske Kundskaber. Hans BornJaponica bliver derfor et uskatteerligt Monument om hans Flid, ved ham bleve imod 300 Plante species deri bekjendte. 1776 gik han til Ceylon, og derfra tilbage til Fædrenelandet. Hans FlorJapensis udkom ikkun stykkeviis, men Hofraad Schultes i Landshut har udgivet samme fuldstændig. For mange af vore Læsere er vist hans Reise interessantest; den udkom i tysk Oversættelse af Chr. H. Groskurd under den Titel. C. P. Thunbergs Reise gjennem en Deel af Europa, Afrika og Asien, fornemlig i Japan i Aarene 1770-1779. 2 Bind 8. Berlin 179244. Thunberg var en af de elskværdigste og behageligste Naturforskere, som nogensinde har levet, og hans Correspondenter erindre erkjendtligst mange Beviser paa hans Hjertelighed og hans blide Deeltagelse i alt hvad man forelagde ham til Forklaring eller Afgjørelse. Han døde d. 8 Aug. 1828 paa sit Landgods Thunaberg ved Upsalg i en Alder af 85 Aar. (Abr. Mitth. aus dem Gebiete d. Flora u. Pomona No. 4.)