JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-11-02
J Khons. Morgenblad fortælles, at der i den jydske Bye Horsens har i sidste Sommer tildraget sig følgende Curiosum: "Et omreisende Skuespillerselskab havde opslaaet sin Bolig der og gav en Aften Capritiosa. Jndtil Midten af 2den Act gik Alting meget godt. Men just, som der, midt i Seenen paa Rosenlund, skal synges, saa nes Musiken. Der var nemlig ankom met en høi Person til Byen, for at infricere den der garnisonerende Afdeling af Prinds Ferdinands Dragonregiment, og da Esqvadronens Trompetere assisterede i Orchestret ved den nævnte Forestilling, maatte man sende Bud efter dem, Disse bleve naturligviis hede om Ørene, men eftersom Kongens Tieneste gaaer for Guds Tjeneste" torde man, i Analogie dermed, heller ikke antage, at Kongens Tieneste torde tilsidesættes for Thalias, og Orchestret smurte derfor Haser, for muligen et andet Sted igien at blæse til Retirade for Andre. Skuespilterne der skulde synge, søgte en Tidlang med megen Aandsnærværelse at udhale, Tiden, haabende at de pludselig forsvundne Musici vilde indfinde sig igien; men endelig blev man nødt til at synge uden Accompagnement. Først imod Slutningen af Forestillingen, da Tjenesten ikke længere udkrævede deres Nærværelse, kunde det forlagede Orchester vende tilbage til det forladte Musernes Tempel, og kom netop endnu tidsnok for at Forestillingen kunne slutte i sin hele Glorie.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-11-02
Fra Aarhuus Mølle efterlyses i Avisen Student Johannes Dahl, der, efter i nogle Dage at have befundet, sig i en sygelig Tilstand, pludselig i Søndags Aftes Kl. 6 er forsvunden, uden at man har kunne komme til Kundskab om, hvor han er bleven af. Ved Bortgangen var han iført en gl. bruun Frakke, har Hat med Flor, og havde en Parapluie og Stok med sig. En rundelig Douceur vil meget gjerne blive givet for den attraaede Oplysning.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-11-02
Paa sidste Markedsdag i Viborg mistede en Bonde en Hest ved uforsigtig Fodring, nemlig ved at lade den drikke Vand efter at den iforveien var forret med løs Rug. Dagen forud skal han have været budet 70 Rbd. for den En af de ældste Landmænd i Vensyssel har i sin Beretning som Hosten anstillet Sammenligning mellem dette Aar, og det for 40 Aar siden, altsaa Aaret 1799. Dette Sidstnævnte hedder det var et ganske lignende Aar og Jndbøstningen skeete, endnu senere, nemlig sidste i November, og med megen Vanskelighed. Kornet blev fordærvet og faldt af og Straaet raadnede og tabe te sin Kraft, ligesom, desværre! Tilfældet er med endeel lagt, og var saaledes meget udrøit og vanskeligt at fodre med i Særdeleshed Koerre, der for en stor Deel kastede Karene. En stor Deel af de sidere og havt beliggende Egne i Vensyssel lede dengang, som tildeels ogsaa iaar, især meget: dog den vedvarende Østerrind hialp iaar til at vorde befriet for Vandet som det kom, uden at see det staaende i ret mange Dage i Marken, medens Kornet endnu stod deels ubostet, deels i Nege. ad (J nedsendt. - For at opfylde, hvad jeg i Thisted Aris No. 122 har lovet, at give vedbørlig Tilsvar til Hr. Procurator Bendix's Jserat i samme Blad Nr. 120 i Anledning af Hingsten Bellund, har jeg erhvervet efterstaaerde Attester, hvoraf Originalerne med Tilladelse ere herlagte til Eftersyn for alle og Enhver paa Byefogedcontoiret i Thisted.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-11-02
Ved den iaar i Nyekjøbing paa Morsøe afholdte Stutterie besigtelse erindrer jeg mig, efter Undersøgelsen af den bruune Halvblodsbingst Hr. Procurater Bendix der lod forevise, at være gaaet ind til Gjæstgiver Traps, hvor Commissionsmedet holdtes, og hvor jeg mødte Commissionens Medlem Proprietair Neergaard til Ulstrup, i hvilken Stue busker jeg ikke. Ved at tale til Neergaard om ovenanførte Hingst erklærede jeg, at jeg ikke fandt mig beforet til at indbrænde den som stutteriedygtig, hvortil Neergaard svarede, at han et heller vilde stemme for at denne Hingst blev indbragt som saadan, og angav som Grund herfor at den var meget fiinenet. Neergaard har altsaa der demt efter eget Tikke, dahan, eftersom Forhandlingerne ikke endnu vare begyndte for Protocollen, ei kunde vide Grundene ifølge i rilke jeg antog at Hingsten ikke burde indbrændes. Rigtigheden heraf undlader jeg ikke efter Forlangende at bevidne under min egenhændige Underskrift og mit ved trykte Segl. Veterinairskolen den 22de October 1839. Wiborg.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-11-02
Professor og Beterinairskolens Forstander, Ridder af Danel roge. (LS.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-11-02
Af det ved Stutteriebesigtelsen i Nyekjøbing paa Morsøe, sidstafvigte 10de August, efter Undersøgelsen af den af Hr. Procurator Bendix til Cathrinelund forevise bruune Halvblodsbingst Passerede, erindrer jeg mig Følgende: Efterat Professor Wiborg var gaaet ind i Stuen hos Gjæstgiver Trap, hvor Commissionsmødet holdtes, erklærede han: at han ikke fandt at Hingsten burde indbrændes som stutteriedygtig og opfordrede dernæst Medcommissairen Proprietair Neercaard til Ulstrup til at sige sin Mening desangaaende, hvortil Hr. Neergaard svarede, at han ei beller fandt den burde indbrændes, især paa Grund af at den var meget fiinenet; hvilket Alt passerede forinden nogen Tilførsel til Protokellen, angaaende denne Hingst endnu havde fundet Sted.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-11-02
At Foranstaaende medfører Sandhed bevidner jeg herved, og vil naar forlanges med Eed bekræfte. Christianshavn den 21de October 1839. Michael Høeberg. (LS.) No. 4. V. 4de Classe. 1839. 42 Rigsbankskilling Sølv. Niels Nellemann, Kongelig Majestæts CancellieSecretair, Byefoged i Thisted Bye og Herredsfoged i Hillerslev og Hundborg Herreder, samt constitueret Notarius publicus i nede nævnte Sag, Gjør vitterligt: at Aar 1839 den 11te Octbr. blev paa Byefogedcontoiret i Thisted en Notarialforretning afholdt af den i dette Tilfælde constituerede Notarius publicus, Cancelliesecretair Bye= og Herredsfoged Nellemann i Overværelse af Vidnerne Lykke og Lund.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-11-02
Den constituerede Notarius fremlaade en ham tilhændekommen Reqvisition fra Proprietair N. B. Neergaard til Ulstrup, med paategnet Constitution, der lyder saaledes : No. 4. VI 4de Classe. 1839. 42 Rigsbankskilling Sølv. Da jeg agter at opfordre Hr. Overkrigscommissair Faye til at afgive for Notarius publicus Svar paa følgende Spørgsmaale: 1. Var De tilstede i Nyekjøbing den 10de August paa den Tid Stutteriecommissionen holdtes: 2. Hørte De Commissionens Bedømmelse af Hingsten Belluno under selve Præsentationen? 3. Var De tilstede da Professor Wiborg efter denne Præsentation havde fundet Sted, kom ind, og hvor da 4. Horte De Professorens Tiltale til mig der, og mit Svar, og hvilke vare disse, Hingsten Belluno betræffende. 5. Hvem flere var under denne Samtale tilstæde paa det anførte Sted? 6. Vil De om forlanges beedige deres Erklæring saaledes som den er afgivet? Men da han selv er Notarius publicus i Thisted Kiøbstad, saa beder jeg det høie Amt constituere en anden Embedsmand til, som Notarius publicus i dette Tilfælde at holde Forretningen. Ulstrup den 10de October 1839. underdanigst. N. B. Neergaard. Høivelbaarne, Hr. Conferentsraad, Amtmand Faye, Ridder af Dannebrogen og Dannebrm. Hr. Cancelliesecretair Bye og Herredsfoged Nellmann constitueres herved til at udføre den forlangte Forretning. Thisted Amthuus den 10de October 1839. Faye. Fremlagt ved en Notarialforretning den 11te October Nellemann, const. For Notarius conparerede derefter Hr. Overkrigscommissair, Bye og Herredsskriver Faye, der blev bekjendt bort med de i den fremlagte Reqvisitionsskrivelse indeholdte Spørgsmaale, hvilke hun derefter besvarede saaledes : adt: Ja. ad 2. Under selve Præsentationen, af Henesten Bellund hørte Comparenten intet deraf. ad 3. Compagenten var efter Præsentationen tilstæde i den førreste Stue til venstre hos Gjæstgiver Trap, hvor da Professor Wiborg ogsaa kom ind strax efter. ad 4. Saasnart Proprietair Neergaard traadte ind af Døren i det Værelse der er omtalt i Svaret paa 3die Qvæstion, sagde Professor Wiborg til ham: jeg giver ikke min Stemme til at den Hest (Hingsten Belluno) bliver brændt, hvortil Neergaard svarede: det er ogsaa min Mening, hvorpaa Professor Wiborg spurgte: ere vi saaledes een ge, hvilket Neergaard besvarede med et bestemt Ja, ad 5. Da den i 4de Qvæstion omtalte Samtale fandt Sted, vare der saavidt erindres ingen andre Personer tilstede i Stuen, end Professor Wiborg, Neergaard og Comparenten. ad 6. Comparenten er villig til, naar forlanges, at beedige denne, for den constituerede Notarius afgivne Erklæring, Oplæst og ratabiberet. Forretningen blev derefter sluttet og med Underskrift bekræftet. Nellemann. Vidner: const. Lykke. Lund. Saaledes udstædes denne Notarialforretning in forma beskreven til Bekræftelse under Haand og Embedssegl. Thisted den 31te Octbr. 1839. Nellemann, bær (LS.) const.,
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-11-02
Foranlediget ved Hr. Proprietair Neergaards Anmodning paa Ulstrup ved Thisted, at udtale mig, saavel over hans Sagkundskab i at bedømme Heste, som over hans Forhold de Gange jeg i saa Henseende har lært ham nøiere at kjende, undlader jeg ikke at meddeles 1. At jeg i Aarene 1833, 1834 og 1835 ved Stueterie besigtelserne i Thisted, i hvilke Hr. Neergaard, deeltog paa Amtets Vegne, har overbeviist mig om, at han besidder saa megen Jndsigt og Færdighed i at bedømme Heste, som maa med billighed kan gjøre Krav paa hos Mænd, der ikke have skiænket Veterinairsaget et omfattende Studium, ligesom at Hr. Neergaard herved ogsaa stedse har taget Hensyn, ikke alene til de derværende locale Forhold, men og har viist Bekjendtskab med de Fordringer, som de udenlandske Hestehandlere gjøre til de Heste, som de søge at forskaffe sig hos os. 2. At Hr. Neergaard fremdeles har udtalt sin Mening paa en felvstændig Maade, og tillige ikke har undladt at motivere samme.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-11-02
Den Kgl. Veterinairskole, den 19de April 1839. G. With. (LS.) Lector og anden Lærer. Og nu vil jeg overlade til Enhver at dømme, om hvo af 8, Procurator Bendix eller jeg, farer med Usandhed, idet jeg sluttelig erklærer: at dette er det sidste i denne Sag, de fra mig kommer i noget offentligt Bad. Ulstrup den 30te Octbr. 1839. N. B. Neergaard.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-11-02
Kiøbenhavns Børs den 29de October 1839. Cours. Hamborg 2 Md. – a vista 197 1/2; Species, 200; (Specier solgtes til – . - s.) B.-Disconto 4 pCt., norske Speciessedler pr. 100 Specier 174 1/2 a 175 4 i Sedler; sv. Sedl. pr. 1 Rigsgjæld 47 1/2 a 47 1/2 Rbs. Teen; 4 pCt. kgl. Obligationer (uden Renter) 95 a Sedl., Nationalb-Obligationer (af Laanet 4de Februar 1820) 101 1/2 a 102 pr. S.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-11-02
Døde. Kjøbenhavn: Forhenværende General-Postdirecteur, Geheime-Conferentsraad, Frederik Hauch, Stor fors af Danebrogen og Danebrogsmand; Franz Joseph Antoni; Gjordemoder, A. M. Hjarup, f. Ring; Enken Maren Christiansen, f. Larsen, 72 Aar; Ane Elisabeth Ibsen. f. J hansen, 23 Aar. Jacob Nymann, 54 Aar; Albrecht Christopher Nielsen, 62 Aar; Dorthea Cecilie Elisabeth Sybrowsky, f. Werner: Johan Sørensen, 33 Aar; Vilhelmine Marie Petorine Søeborg, 5 Aar; Christiane Hall, f. Jørgensen, 35 Aar. - Christiansand i Norge; Sophie Louise Kirsebom, f. Bock. Helsingøer: Brygger og Brændeviinsbrænder Schmidt, 75 Aar. - Aalborg: Henrich Martin Sigismund Standt, halvandet Aar. - Ringe. Johanne Frederikke Leerbech, 63 Aar. Horsens; Jacobine Jacobsen, f. Gorm 27 Aar.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-11-02
Anger Kanals Skibsliste. Jndk. Den 28de October, A R. Hansen af Aalb. fra Arendahl til Thisted med Trælast, den 31te, J. Osmunden af og fra Mandahl til dito med dito. Udg. Den 30te Octb., F. Tærkelsen af og t. Christianiand fra Helligsøe med Kornvarer, J. P. Kløv borg af og fra Thisted til Altona med Byg o. Smør, Ved Tallotteriers 1313. Trætn. i Wands, udven: 59, 69, 76, 12, 8.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-11-02
AVERTISSEMENTS. Undertegnede, der ifølge meddeelt Bevilling har nedsat sig heri Byen som Modehandlerinde, anbefaler sig med en stor Deel Damepynt, saasom: Hatte, Kapper m.m., alt paa nyeste Facon og til særdeles billige Priser; ligeledes forfærdiges hos mig al Slags Dame=Skrædersyening som erpederes hurtig og billig; min Bopæl er hos Hr. Bager N. J. Grønlund i Storegade. Thisted den 2den November 1839. Antonette Marte Bang. Vildsted Mølle i Vildsted Bye, en Miil fra Løgstøer kan med tilliggende Eiendomme erholdes i Forpagtning efter Conditioner, som om 8te Dage blive til Eftersyn hos Forvalter Lantrup sammesteds og Forvalter Larsen paa Sanderupgaard ved Hobroe.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-11-05
No. 133. Ao. 1839. de Te Kongelig allernaadigst privilegerede. Amtsqvis og Avertissementstidende, eller: Den nordcimbriske Tilskuer. Forsendes med Brevposten overalt i Danmark og Hertugdømmerne. Tirsdagen den ste November. Redigeres, trykkes og udgives i Thisted af Joh. S. Lund.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-11-05
Politione Nyheder. Spanien. Den franske Moniteur melder, at den franske Regjering havde besluttet at lade Prætendenten forlade Frankerig; men da Cabinettet var i Begreb med at udføre denne Beslutning, indtraf Efterretning om en af General Espanna udstædt Proclamation, hvori han tilkjendegiver sine Tropper, at Prætendenten ufortøvet efter at have forladt Frankerig, ville indfinde sig Midten af sine troe Forsvarere, og i et Blev fra Don Carlos til Cabrera og Espagna befaler han sine tappre og loyale Undersaattere", at fortsætte Kampen paa det kraftigste. Tillige lover han dem Penge-Understyttelser fra fremmede Magter; dette sidste Løfte er ogsaa gaaet i Opfyldelse, da Cabrera allerede er bleven oversendt en Million. Som en Følge heraf, bliver Don Carlos holdt i Forvaring i Bourges, naar det blot ikke skulle lykkes ham at undslippe, hvilket for har været Tilfældet tvende Gange med Grev Espagna. J Følge Beretninger fra Zaragossa af 18de ere to af Cabreras Underbefalingshavere Zimens og Jorge gaaet over til de Christinos. For ovrigt var hidtil kun simple Soldater ingen Officerer af Cabreras Skarer frafaldne. Denne Sidste vedbliver imidlertid at begaae de største Grusomheder; han har saaledes ladet oplose den infurrectionelle Junta i Mirambel, og ladet flyde 3 af sammes Medlemmer, fordi de havde talt om Fred; 22 Officerer havde af samme Grund deelt samme Skjæbne. Grev Espagna huserer frygtelig i Catalonien, hans Bander myrde og brænde, alting i en Afstand af 6 Mile omkring Barcelona. Valdes havde afsendt en Officeer til Espartero, for at bede ham om Forstærkning. J det spanske Deputeredeskammer fandt i denne Tid en temmelig stormende Forsamling Sted, paa Grund af at Premierministeren de Castro havde forlangt Addressedebatten" udsat, hvori flere af de Deputerede ikke ville indvilge.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-11-05
Rusland. Fra Breslau bekræftes nu ogsaa at Sammensværgelsen i det Geismarske Corps har været af betydelig Omfang, og i et Privatbrev fra Warschau meldes: at talrige Arresteringer pludselig igjen ere foretagne, flere Garnisoner ere ver lede, og forskjellige andre Forholdsregler, der blive lige saa stræng, som hurtig udførte, lade slutte til at et stort Forehavende har været i Gjære, som man i rette Tid har opdaget. J. du Commerce meddeler nogle Details om den ischerkessiske Fæstnings Akulkos Bestormelse af Russerne. General Grabbe, som i 3 Maaneder forgjeves havde beleiret denne stærke Fæstning, besluttede at indtage samme, det koste hvad det ville. Til den Ende blev ikke mindre end 2 hele Jnfanteridivisioner, et stærkt Cavallerie-Corps og 4 Batterie Artillerier, opbudt til Storm. Om Morgenen den 1 Septbr. begyndte Angrebet, fire Gange stormede Russerne, og 4 Gange seirede de Beleiredes Tapperhed. Da lykkedes det endelig den 20de Division under General Galafeiv at trænge ind gjennem en Bresche i Fæstningen, og nu begyndte i det Jndre af sam meget græsseligt Blodbad indtil Midnat. Undertrykt af Overmagten og benyttende Mørket, flygtede den lille Rest af Forsvarere, og efterlode 562 Døde og 121 Saarede. Russerne skulle af Døde og Saarede have tabt 5850 Md. J det Sieblik, da Russerne trængte ind gjennem Breschen, viste Ticherkesser Fyrsten Schamadi sig med en Rytterskare, og da han saae at Undsætning var for sildig, kastede han sig med Raserie over det russiske Cavallerie, og slog det total; 12 Kanoner, som Russerne dog havde havt Tid til at fornagle, faldt i hans Magt. Russernes hele Tab anslaaes til 13000 Md.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-11-05
Orienten. Fra Alerandrien skrives under 6te Octbr. at de sidste Efterretninger fra Sprien, vare ikke af den Natur at Jbrahim Pascha kunne tænke paa at rykke videre frem, da Horan er paa Ny i fuld Oprør, i Særdeleshed Bjerget Leggia- og ved Hebron er alting under Vaaben. Jbrahim opholder sig endnu i Maratsch, hans Armeecorps, der holder Orfa og Bir besat, skal imidlertid have draget sig tilbage til denne Side af Floden Euphrat. Den Spænding, der i længere Tid herskede mellem Soliman Pascha (Baron Selves) og Jbrahim har naaet den Grad, at den Første er falden i aldeles Unaade, og har trukket sig tilbage til sine Godser ved Saida, – Algem. Zeitung siger, hvis det ved den orientalske Qvæstion blot angik at understytte Sultanen mod en overmodig Vasal, saa var det ingen Sag; men i Baggrunden ligger den vigtigere, at indgyde det tyrkiske Rige Liv og Selvstændighed. En lang Række af UlykkesTilfælde, og Deres aabenbare Uduelighed, i hvis Hænder Riget laae i flere Aar har aldeles berøvet Folket Modet, og løst Subordinationens Baand. Med Hensyn til Underhandlingerne om de orientalske Anliggender, da skrives der nu fra Wien, at Hovedpunctet for de diplomatiske Underhandlinger nu er London; og derfra bleve Jnstruxtioner til de forskjellige Legationer i Constantinopel forventet.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-11-05
Indenlandsk. Altona Mercur vil mene, at det kommende Aar skal bringe mangehaande Forandringer i Collegiernes Organisation og Personale.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-11-05
Af Adresseavisen har Redacteuren af Kjøbenhavnsposten bragt i Erfaring, at Cancelliet har bestemt sig til at anlægge Sag imod ham paa Grund af det for nylig under Beslag lagte Nummer. Uagtet Redacteuren, er kommen til Forviisning om, at Actionen kun angaaer den første i Bladet optagne Artikel, som er betitlet Danske Statsforhold, saa er han dog ikke istand til at indsee, hvad der har bevæget Justitscollegiet til i denne Anledning at formere ham en Proces, da Artiklen, som tilligere anført, ikke indeholder andet end hvad enhver danske Borger uforbeholdent tør udtale. Hvis Actionens Anlæg skulde være begrundet paa, at man antager, at Artillen staaer i Strid med Bestemmelserne i Placaten af 2den October 1810, noget som Red, dog ikke kan antage, fordi bemeldte Placat ene og allene forbyder at meddele politiske Nyheder og Efterretninger", hvortil den ine minerede Artikel ingenlunde kan henføres, saa, har man ikke Grund til andet end at glæde sig over, at Justitscollegiet nu, synes at have frafaldet den Vilkaarlighed, som forhen oftere har været udviist ved at supprimere Artikler, uden at lade Domstolene afgjøre, hvorvidt der i samme indeholdtes noget strafværdigt, uagtet Dem stolene dog ere og stedse blive den eneste competente Autoritet til at afgiøre sligt. En saadan Opgivelse af vilkaarlige Forholdsregler maa naturligviis nærmest være at tilskrive de kraftige Ord, der ere udtalte i Stændernes Forsamling, og i den med saa almindeligt Bifald over hele Landet optagne Commitee-Betænkning, hvori der er udtalt, at man i Praxis-udever en formelig Censur over de ikke privilegerede Blade som efter Lovgivningen ingen Censur skulle være undergiven, og saaledes undergraver det, der efter Alles Erkjendelse udgjør Fundamentet for vor Trykkefriheds Lovgivning, og udsætter Forfatterne for al den Vilkaarlighed, som Overholdelsen, af det i Forordn. af 27de Septbr. 1799 etablerede Princip : at det alene er Domstolene, som have at afgiøre om Nogen har overskredet Trykkefrihedens Grændser, ene kan forebygge. (Kbhvnsp.)H. Herz's Stemninger og Tilstande, der nu har oplevet et andet Oplag, bliver strængt, men vistnok retfærdigt kritiseret i Fædrelandet, hvor det formenes, at Bogen snarere burde hedde: Forstemninger og Stilstande. I et Svar paa et formeentligt Angreb paa Trykkefrihedsselskabet siger en Jndsender i Dagen", at de Fleste vel udentvivl ville indrømme, at Folkebladet under den nye Redacteur er bleven meget bedre. Fremdeles hedder det: For Øieblikket er der en Plan under Ventilation, som man ikke kan andet, end tillægge, stor Betydning, en Plan, som gaaer ud paa at fremkalde en Mængde Folkebibliotheker og gratis at forsyne 500 af disse med Blade og Bøger og fremdeles mod en lille Godtgjørelse at yde det samme til alle, som siden vorde oprettede.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-11-05
Prof. David har i en særdeles findig skrevet Arikkel i Fædrelandet, udtalt sig om det Fordærvelige ved Auscultantvæsenet i de kongelige Collegier, et Uvæsen, som han formener er et af de Midler, hvorved Nepotisme og Protection kan virke til sit Øiemed, uden at gjøre formegen Oversigt; thi at blive Auscultant, ansees i og for sig ikke for noget stort, skjøndt det Store ganske sikkert kommer bagefter. (Hp. Av.) Ligesom, Kobbermarkerne nu ere under Jndløsning, saaledes har Nationalbankens Bestyrelse og fundet det tilraadeligt at inddrage de øvrige Rigsbanktegn, hvis circulerende Masse andrager lidt, over halvfjerde Tønde, Guld. Bankens Fortjeneste i det sidstforløbne Regnskabs aar har været henved 6 Tønder Guld, og den eier nu 5 Millioner, 190,820 Rbdr. Af Bankens Laan 1820. resterer uindfriet 22 Tdr. Guld. Af den til Bankens Grundfond hørende Hæftelses-Capital er tilbage noget over halvtredie Million. (C. T.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-11-05
Angaaende den omtalte Fremgang af den Thalbitzerske Sag tilføier Kbhvnsposten nu følgende berigtigende Oplysning: Efterat Hs. Maj. var bleven gjort opmærksom paa den Frisindedes Artikel om Lieutenant Thalbitzer, befalede han det jydske Jægercorps at lade undersøge Sagens Sammenhæng, samt at tilstille ham det præliminaire Forhør. Dette første Forbor optog da Overanditeur Mourier. Men efterat Hs. Majestæt, som Folge af dette, havde befalet at Sagen skulde fremmes og spandommes, begiærede Overauditeur M. sig fritaget for at fungere i den, hvorpaa Overauditeur Tønder i hans Sted af Generalauditoriatet blev constitueret. Der har saaledes ikke hvilet nogen Mistanke paa Overauditeur Mourier om at han skulde have søgt at fremstille, Sagen i et urigtigt Lys; ligesom ikke heller det kongelige Reskript, indeholder nogen Anke i saa Henseende." Trykkefrihedsselskabet har i sidste Halvaar tabt 200 Medlemmer ved Dødsfald og Udmeldelse.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-11-05
Ifølge et Circulaire fra det Kongel. General-Toldkammer af 24de Septbr. d. A. skulle indenlandske Fabriks og Haandværks=Varer være forsynede med Passeer-Sedler, endog da, naar Fabrikanten eller Haandværkeren selv følger med Fabricatet. (Berl. Td.)¬
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-11-05
J Søndags otte Dage om Eftermiddagen døde Geheime-Conferentsraad Frederik Hauch, Storkors af Dannebrog og Dannebrogsmand, forhenværende GeneralPostdirecteur.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-11-05
J den tidligere omtalte Artikkel i Kbbposten om Armeens Bestyrelsesvæsen siges, at General-Commissariatscollegiets Forbøder, der i Rang dog vel ikke meget overstiger en Gefreider eller Vicecorporal, skal, efter en almindelig Relation blandt Militaire, have Indkmster som en Capitain, om ikke høiere."
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-11-05
Forhenværende Rector ved Helsingøers lærde Skole, Professor og Doctor S. Meisling, der nu lever i Kjøbenhavn, tilbyder i Dagen" at ville offre 18 Timer ugentlig af sit Otium til, i trende særskilte Afdelinger, at give unge Studerende aldeles gratis Veiledning i Kundskab til forskjellige Værker i de døde og levende Sprog. Eftersom flere danske Kjøbstæder - hedder det i Helsingøers Avis - nu de i senere Aar have saa godt som gandske skilt sig ved to slemme Skikke. Nytaarstiggeriet og Bryllups-Jlluminationer, saa var det maaskee paa Tiden at tænke paa Afskaffelsen af en tredie Ustik, nemlig: Faddergaver.