Jyske Efterretninger, 1781-03-16
Man giør nu nye Indretninger for Armeen, man forlanger af Staterne et fastsat Antal Folk og Subsidier; alle offentlige Departementer rette sig efter oekonomiske Grundsætninger; de tartii. mange og kostbare Bureaux, for Søevæsenet skal afskaffes, og Krigs og Skatkammeret skal faae Forordninger; man har udnævnt en Commission til at bringe vore Finanzer i Orden; man har i Frankrig meget trængende og udtrykkelig søgt om et Laan, som snart, ligesom et allerede reguleret Systeme, skal følge. Maaskee man vil sige, at man lidet for sildig har tænkt paa denne Reformation, men det er dog bedre fildig, end aldrig. Den daglige Erfarenhed viser os, at vor meste Forlegenhed kommer deraf, at Kongressen ikke har Magt nok til at udføre deres tagne Beslutninger. Den reqvirerer Staterne, nogle adlyde, andre vegre sig. Virkningerne deraf komme af sig selv; Derudover komme vore Soldater undertiden i Fare for at hungre og fryse. Jeg seer med Fornøielse, at Newhampshire fremfor andre viser saa mest beredvillig til at fyldestgiøre Kongressens Fodringer. For nærværende Tid have vi ingen Penge i Skatkammeret, nogle Stater have endnu ikke faaet deres nye (Papiirs) Penge, og deres gamle ere endnu ikke indkaldte. Denne Omstændighed, hvortil endnu komme Torryss's og Speculanternes listige Foretagender, har i Staden nedsat de gamle Penge til 85, ja til 110 imod en Rigsdaler i Sølv. Derved bliver vor Nationalgield meere fordoblet; thi da Statsbiletterne af 18 Mart. maae indløses med Guld og Sølv, og man regner 40 saadanne Rigsdalere imod en i Sølv, saa udfordres 5 Millioner Rigsdalere i Sølv for at dersom der ikkun blev regnet 80 imod 1, den heele Summa indløse de udgivne 200 Millioner Rigsdalere i Papiir, da dog, kunde indløses med halvtredie Millioner i Sølv. Dette er altsaa et Nationaltab af meere end halvtredie Millioner Rigsdalere i Sølv tilligemed Renterne, uden offentlig at vente ringeste Fordeel deraf. Men dette er endnu ikke alt: Speculanterne og Torrys, som have trakt de rede Penge til sig, drage af vore Omstændigheder alle muelige Fordeele, og speculere paa vore udenlandske Statsbiletter, saa at vi paa alle de Penge, som vi borge i Frankrig, tabe 25 Procent. Vore Tropper gaae snart nogne, omendskiønt vi længere end i 18 Maaneder have havt Monderinger liggende for dem i Cap Fransois, men vi have brugt vore Fregatter til andre unyttige Foretagender. Vi havde ogsaa i Frankrig kjøbt Vaaben for 20000 Mand, og Monderinger for 49000 Mand, hvilke i forrige April maaned skulde have været indskibede fra Magazinerne, hvor de laae. Capitainen paa Alliance skulde have bragt dem til os, men han reiste bort, uden at tage dem med sig. Vi ventede siden, at Ariel skulde have bragt os dem, men dette Skib er endnu ikke ankommet. Kort at sige: Dette Aar har udmærket sig ved en Rad af ulykkelige Tilfælde, hvorpaa Historien neppe kan ved Tildragelser, som man ikke forud kunde see, og mange ved fremvise et Exempel. Mange af dem ere blevne foraarsagede giør nu Anstalter til at forskaffe sig Vaaben og Monderinger, vor egen Efterladenhed og Mangel paa Opmærksomhed. Man men det er ikke saa let at afhielpe det andet Onde, som flyder af vore Penges Nedsættelse og af Speculationerne. Det første Tab af halvtredie Millioner er uundgaaeligt; thi man maae holde Creditten paa de nye Biletter vedlige, ellers kan den offentlige Troe og Love ikke længere bestaae. For at sætte dette i Verk, og at forhindre Tabet paa vore Statsbiletter, maae rede Penge indføres, hvilke circulere tilligemed Billetterne, tiene til at indløsee dem, og tillige giøre Tieneste ligesom et Corps Hielpetropper. Jeg har den Ære at være et Medlem i Commissionen, som skal bringe vore Finamer i Orden, og jeg smigrer mig med at see dem igien satte paa en respectabel Foed. Dette er en virkelig, omendskiønt sørgelig, Afbildning paa vore Statssager; jeg ønskede oprigtig, at Sandheden vilde tillade mig at kunne give Dem en behageligere.