JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1838-01-11
Jfølge tagen Bestemmelse under Skiftet efter afdøde Skipper og Huusmand Peder Jensen af Qvols Bye, Fiends Herred, blive de den Afdøde sammesteds tilhørende Eiendomme, nemlig: et Huus af Hartkorn 5 Skpr. 1/5 Alb. og en Parcel af Hartkorn 1 Skp. 1 3/4 Alb., opraabte til Bortsalg ved 3de Auctioner der afholdes: Tirsdagen den 13de Februar. 27de f. M. og Onsdagen den 14de Marts d. A., hver Dags Formiddag Kl. 10. – De 2de første Auctioner paa Viborg Raadhuus og den tredie i Stervbostedet i Qvols Denne Bekjendtgjørelse tjener til Efterretning for Panthavere og øvrige Vedkommende overeensstemmende med Pl. 22de April 1817. Fiends Norlyng Herredscontoir. Viborg, den 3die Januar 1838. F. Eberlin.
Viborger Samler, 1838-01-11
Proclama. J Medfør af kongelig allernaadigst Bevilling af 7de November f. A., lydende saaledes: "Vi Frederik den Sjette, af Guds Naade. Konge til Danmark, de Venders og Gothers, Hertug til Slesvig, Holsteen, Stormarn, Ditmarsken, Lauenborg og Oldenborg Gjøre vitterligt: at, da det for Os allerunderdanigst er andraget, at Forpagteren af Grans lev Garveri under Viborg Amt udi Vort Land NørreJylland M. G. Buxlund, som i April Maaned d. A. bortreiste fra sit Hjem, ikke senere har ladet høre fra sig eller har været at opspørge, hvorfor hans Bo i Overensstemmelse med Forordningen 28de October 1702 er taget under Skiftebehandling, saa ville Vi, efter derom allerunderdanigst gjort Ansøgning og Begjæring samt den af Vor Amtmand over Viborg Amt derover afgivne Erklæring allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at Herredsfoged og Skriver i Middelsom og Sønderlyng Herreder Os elskelig Landvæsenscommissair Mads Rod som Skifteforvalter, i fornævnte Buxlunds Fallitbo, maa ved Proclama sub poena præclusi & perpetui silentii med Aar og Dags Varsel udi den berlingske politiske og Avertissementstidende, Viborg Stiftsavis og den altonaiske Mercur 3 Gange efter hinanden indkalde saavel oftnævnte Buxlund, som dem, der formene sig at have Noget at fordre hos ham, til med deres Paastand at fremkomme og saadant deres havende Krav inden foreskrevne TidsForløb at anmelde og beviisliggjøre, og skal saadan Jndkaldelse i Ariserne ansees at være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven. Dog skal denne Vor allernaadigste Bevilling Ord til andet indrykkes i fornævnte offentlige Tidender, samt læses for vedkommende Værneting, samt ved den Overret, hvorunder samme henhører. Hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare." indkaldes herved sub poena præclusi et perpetui silentii med Aar og Dags Varsel, saavel bortreiste Forpagter af Granslev Garveri, M. G. Buxlund, som Alle og Enhver, der maatte have Noget hos ham at fordre, til for mig at anmelde og bevise Saadant. Middelsom og Sønderlyng Herredsfogderi. Rod. Viborg den 9de Januar 1838.
Viborger Samler, 1838-01-13
66 Aargang. No. 7. Kongelig allernaadigst alene privilegerede Viborger Samler. Forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdømmene. Løverdagen den 13 Januar 1838. er er og a 10 Sand
Viborger Samler, 1838-01-13
Udenlandske Efterretninger. Frankrig. De parisiske Tidender indeholde de Nytaarscomplimenter, der ere bragte Kongen af det diplomatiske Corps ved dets Talsmand Grev Appony, af Pairskammeret ved dets Præsident Pasquier og af de Deputeredes Kammer ved Dupin, samt Kongens Svar paa disse Taler. – Angaaende Mod befalingen med Hensyn til Marschen til Nordgrændsen er endnu intet Officiellere bekjendtgjort, end det i Messager og flere andre Blade Meddeelte. Man erfarer rigtigt nok, at de til Maubeuge commanderede Artillerie= og Cavallerie-Regimenter have erholdt Mod befaling; men derimod er befalingen til Officiererne at begive sig til deres Regimenter, endnu ikke tilbagekaldt. – Neppe ere de offentlige Spillehuse ved Loven blevne lukkede, saa hører man allerede Forkyndelsen af den forestaaende Aabning af hemmelige Spillehuse, allerede den 1ste Jan. begyndte man Paris at omdele Kort til hele Verden, paa hvilke Gaderne St. Anne, St. Dominique og St. Nicolas, d'Antin betegnedes som fremtidige Forsamlingspuncter for Spillerne. Politiet lader dette uforstyrret skee, og man frygter for, at det ikke vil vise sig ugunstigt mod det hemmelige Spil.
Viborger Samler, 1838-01-13
Storbritannien og Jrland. J de sidste Dage have nye Efterretninger fra Canada fortrængt alt Andet i Tidenderne. Fra Lord J. Colbourne ere Beretninger indløbne fra 3die Decbr., der paa ny melde Jnsurgenternes Adsplittelse ved St. Richelieu Floden. Oberst Gore havde uden Modstand taget St. Denis og vilde over St. Charles trænge frem til St. Hyacinthe, hvor han ingen betydelig Modstand ventede. Otte Compagnier og tre Feldtstykker udgjorde hans Stridsmagt. Beboerne ved St. Riche lien havde, som det hedder, nedlagt Vaabnene og begivet sig hjem. Den 29de Novbr. havde Lord Gosford udstedt en Proclamation til Beboerne af Provindsen Nedre-Canada, der i en forsonlig Tone opfordrer dem til Nedlæggelse af Vaabnene, idet den beraaber sig paa Overholdelsen af de dem for 70 Aar siden tilsikkrede Privilegier, Afhjælpelsen af alle billige Klager og Provindsens store Afgivtsfrihed. Summen af de, saasnart de tilstrækkelige Transportskibe ere tilstede, til det britiske Nordamerica bestemte Tropper, beløber sig i det Hele til 5750 Mand, hvoriblandt 450 Ryttere, 600 Mand af det 93de Regiment Bjergskotter og 2000 Mand Garde. Det 43de Regiment var tillands ankommet fra Halifax til Que bek. De engelske Loyalister danne frivillige og Veterancorps, og den ved St. Charles commanderende General Browne skal være bleven hængt af sine over Tabet af Træfningen forbittrede Folk. - Ovenstaaende er omtrent det Væsentlige af de for Regjeringen gunstige Efterretninger, med hvilke de engelske Blade ere opfyldte. Men hvormeget de skuffe sig, der betragtede den hele Opstand som et Værk af den gamle franske fordomsfulde Seigneurie, opmuntrede ved den sidste Seir i aaben Mark, som Regjeringen har tilfægtet sig ved St. Charles, ansee hele Jnsurrectionen for forloren, det kan sees af den Sympathie, med hvilken ogsaa den engelske Befolkning i Ovre-Canada tager Deel i Naboprovindsens Begivenheder.
Viborger Samler, 1838-01-13
J Withchurch, St. Thomas og Torono har man i offentlige Forsamlinger lydeligen yttret sin Afsky for Regjeringsforholdsreglerne og deres Colonialdespotisme og derimod sit fuldkomne Bifald til de af Louis Joseph Papineau og Majoriteten af den lovgivende Forsamling fattede Beslutninger. Endnu farligere er Folkemeningens Sympathie i de tilgrændsende Stater af den nordamericanske Union. Mandskab, Vaaben, Penge og Levnetsmidler fra denne Side kunne aldrig afskiæres. Den for Øieblikket i Spidsen for den fuldbyrdende Magt i Nordamerica staaende Mand hører til de saakaldte Democrater, i de forenede Stater, der aabenlyst give Canadierne Medhold, og offentlige Blade i New-York og andre Stater opfordre høit og lydeligt i deres ledende Artikler til uden Skjul at staae Canada bi og bryde med England. Med Frankrig, hvori den offentlige Mening ligeledes udtaler sig gunstigt for dem, staae de canadiske Frihedsmænd i uafbrudt Forbindelse over Rew-York og Havre. Man vil ogsaa have seet Canadas Taler og Agitator Papinean i New-York, hvor han blev bemærket paa Værftet, paa hvilket Sted han havde gjort Jndkjøb af Vaaben og andre Krigsfornødenheder. – J Canada befinde sig flere fremmede Militairs, der maaskee tildeels torde ønske at tage Deel i Kampen. Deriblandt ere tre Franskmænd, Hertugen af Blacas, Chevalier Tant og Hr. de Tollendal. Ogsaa den som Skribent bekjendte Hr. Marryat opholder sig for Øieblikket i Canada.
Viborger Samler, 1838-01-13
Spanien. Det er vanskeligt at bestemme, om den carlistiske Expedition virkeligen er afgaaet til Castilien eller ikke. La Sentinelle des Pyrendes meddeler følgende Efterretning fra den navarresiske Grændse af 28de Decbr. Efterat Expeditionen havde passeret Revue for Don Carlos, var den rykket ind i Castilien. Den bestod af 15 Batailloner, der vare 7000 Mand stærke. Dette Corps var næsten alene sammensat af Castilianere. Dette er ganske ny udrustet og forsynet med engelske Geværer, der nyligen bleve lykkeligen bragte i Land i Nærheden af Bilbao; et stort Antal franske Officierer af forskjellige Grader er anstillet derved; man anseer det end- og for sandsynligt, at Overcommanden vil blive anbetroet en fransk Stabsofficier. Jøvrigt vil Expeditionen neppe foretage noget Afgjørende, førend den har forenet sig med Cabreras Tropper. – Sanger bleven overbeviist om at have tilvendt sig en stor Pengesum; han er dømt til at skydes. Villareal har derimod igjen overtaget sin Commando. Oraa staaer med sit Corps ved Segorbia, Borsoved Murviedro og Brigaden Fernandez er vendt tilbage til Chalves. – J Provindsen Cadiz var Roligheden gjenoprettet. Telegraphen melder fra Bordeaux af 31te December. "Oraa melder fra Alavieja, at en Bataillon Jnfanterie og 30 Heste af Cabreras Corps, der escorterede en til Cantavieja bestemt Convoi, ere angrebne og nedsablede af de kongelige Tropper. Oraa fortsatte sin Marsch til Calanda. - Prætendenten befandt sig den 27de i Llodio, hvor Guerque netop var ankommen, efterat han i Meno-Dalen havde forladt den til Castilien marscherende Expedition. Den er omtrent 6500 Mand stærk under Anførsel af Zavala, Moreno og Marquis Bobeda. Ved den den 28de paafulgte Forening af 12000 Christinere ved Medina deel Pomar bleve de 7000 Carlister under Merino igjen tvungne til at vende tilbage til Meno-Dalen. Basilio Garria befandt sig i Nærheden af Mendacia.
Viborger Samler, 1838-01-13
Blandet. Jfølge Temps skal Grunewald=Anliggendet være afgjort. – Paa Jamaica hersker stor Utilfredshed. Colonialforsamlingen har fundet sig høiligen fornærmet ved Lord Glenelgs Meddelelse af den Fremfærd, Regjeringen vil iagttage med Hensyn til den sidste lorgivende Forsamlings Beslutninger. Forsamlingen har erklæret Depeschens Jndhold for en Krænkelse af Husets Privilegier, og Gouverneuren vil vel blive nødt til, snarest muligt at opløse den. - Kongen af Sachsens Fader, Prinds Maximikian, er død, næsten 79 Aar gammel, i Dresden. – Den 30te Decbr. opkom Jldkos i det keiserlige Vinterpallads i St. Petersburg; ved Postens Afgang var den største Deel af Paladset afbrændt, og Jlden rasede endnu. J Curhaven lob den 29de Decbr. en Galease, kaldet: Professor Dahlmann af Stabelen.
Viborger Samler, 1838-01-13
Jndenlandske Efterretninger. Den 13de Decbr. er emaneret en Forordning mod Eftergjørelse af Kunstarbeider. Denne Anordning er i flere væsentlige Punkter forskjellig fra det Lovudkast, der om samme Gjenstand blev Stænderforsamlingen forelagt, og den vidner saaledes ligesom de fleste øvrige Anordninger paa en glædelig Maade om, at Stændernes Betænkninger og Forslag ikke blive upaaagtede. Med denne Anordning ere alle de Lovudkast, der vare forelagte Stænderforsamlingen til Betænkning, endeligen afgjorte, med Undtagelse af Udkastet til en Forordning om en nærmere Bestemmelse af Retsforholdet mellem Jorddrotter og Fæstere i Danmark og Udkastet til en Anordning ang.
Viborger Samler, 1838-01-13
Told- og Skibsafgifterne i Danmark. (Kbhp.)J Sagen: Justitsraad Høegh Guldberg som befalet Actor contra Secretair Printzlau og Capitain Geisler, blev idag (Mandagen den 8de Januar afsagt følgende Dom i Høiesteret: Capitain Johan Henrik Geisler bør for Actors videre Tiltale i denne Sag fri at være. J Henseende til den Ferdinand Anthon Christian Printzlau, tilfundne Straf samt det øvrige ham paalagte Ansvar saavelsom i Henseende til Actionens Omkostninger bor Lands-Over- samt Hof- og Stads=Rettens Dom, for saavidt paaanket er, ved Magt at stande, dog saaledes, at der i den i det kongelige Theaters Enke og Børne-Forsørgelseskasse tilkjendte Sum i kongl. 4 pCt. rentebærende Obligationer afgaaer 500 Rbd. Sølv. Samtlige af Jntervenient-Søgsmaalet flydende Omkostninger betaler Ferdinand Anthon Christian Printzlau skadesløst og derunder i Salarium til den constituerede Kammeradvocat, Etatsraad Sporon, 80 Rbd. Sølv. Justitsraad Høegh Guldberg tillægges i Salarium for Høiesteret 30 Rbd. Sølv, som tilsvares af fornævnte Printzlan, og hvoraf Capitain Geisler in solidum med ham bør udrede en tredie Deel. (S. Bl.)
Viborger Samler, 1838-01-13
Det første Nummer af den indeværende Aargang af den Frisindede, indeholder et Exempel paa militair Justits, som sikkert ikke kan andet end vække almindelig Jndignation, og neppe heller vil blive uundersøgt og uændset, dersom Hs. Majestæt skulde blive gjort opmærksom paa samme. Vi beklage, at den Frisindede, ikke har seet sig i Stand til at navngive de Personer, hvorom der handles, da dette vilde være et endnu kraftigere Middel til at bekæmpe den Aand, som her, skjøndt ved en ubetydelig Anledning, har viist sig i hele sin Styghed, hvorvel vil meget vel vide, hvor misligt det er, selv naar man af den allertilforladeligste Kilde har erhvervet sig fuldkommen personlig Vished for et Factum, at paatage sig at præstere juridisk Beviis for samme, da dette ofte kan glippe der, hvor man allermindst havde kunne vente det, og Erfaringen har viist, at Domstolene fordre det allerstrengeste Beviis ikke blot forat dømme nogen skyldig, men ogsaa for at frifinde den, som formeeentlig vel kunde have tilstrækkelig Grund til at fremføre en Yttring, uden i Forveien at kunne have sikkret sig et fuldstændigt, juridisk Beviis for hvert Punkt i samme. Et af de i den Frisindedes Beretning forekommende Træk passer efter hvad der er os vitterligt paa Kammerherre, Oberst v. Romeling, Chef for det 1ste Livregiment, som nylig i mangfoldige Menneskers Paasyn har slaaet en Soldat i Ansigtet, fordi denne benyttede sin lovlige Ret at begjære retlig Undersøgelse af en formeentlig Forseelse, for hvilken Hr. Romeling overøste ham med de haardeste Bebreidelser. Dette var, som bemærket, Soldatens lovlige Ret, og han fremførte denne Begjæring, det eneste Værge mod en Superieurs Mishandlinger, paa en aldeles sømmelig Maade, og derfor at lægge Haand paa ham var af Hr. Rømeling ikke blot en Brutalitet, der i høi Grad, maa svække en Regimentschefs Anseelse hos sine Undergivne, men tillige en Fremfærd, der aldeles synes at egne sig til selv at gjøres til Gjenstand for en retlig Undersøgelse. Dette er passeret i Manges Overværelse og vil let kunne bevises; om dette Factum for øvrigt er det samme, som det af den Frisindede omtalte, vides ikke. (S. Bl.)
Viborger Samler, 1838-01-13
Om den nyligen offentliggjorte Finants-Oversigt for 1835 bemærker Helsingørs Efterretninger iblandt andet Følgende: "Saaledes som vore Finantser nu staae med en Underbalance af c. 110 Millioner Rbd., kunne vi ikke uden med Tiden see dette Onde formindsket, og det er ogsaa først efterhaanden, at vi kunne vente de Besparelser bragte til Udførelse, som ere Gjenstand for det almene Ønske. Det maa være os kjært, at vi nu ad officiel Vei underrettes om, hvor stort Landets Tryk er, og i vor billige Bekymring herover bør vi hellere søge Trøsten i at det staaer ei bedre med mange andre af Europas Stater - hvor svag end denne Trøst er –, end berolige os for et Øieblik ved at see t. Ex., at vore Besiddelser, i Ostindien og Guinea have i 1835 kostet 23000 Rbd. mindre end der var beregnet; thi hvad Gavn bragte os vel de c. 57000 Rbd., som bleve anvendte paa disse Colonier, Jkke heller kan det trøste os, at Statsindtægterne oversteeg Calculen med 939,000 Rbd, og at Statsudgifterne gik derunder; thi hiint Resultat skyldes fornemmeligt de 697,000 Rbd., der indkom udenfor Beregningen, paa Activerne, og dette Beløb kom derfor ikke meere til Afgang paa Passiverne. Men Trøsten fra den større Jndtægt svinder endmere, naar vi see, at Tallotteriet, som efter Calculen skulde afgive den alt noksom betydelige Sum af 370,000 Rbd., har beskattet Letsind og Overtroe, med 143,000 Rbd. mere - at saaledes i eet Aar 513,000 Rbd. ere blevne henflængte paa Fortunas Altar, uden at dog Staten under nærværende Omstændigheder kan afsee dette Offer, hvortil hæfter saamangen Angrens og Fortvivlelsens Taare. paa nogen Tid har man hørt meget foruroligende Rygter om at Veiene omkring Hovedstaden skulde være usikre, og at en Mand endogsaa var bleven overfaldet og fraranet en betydelig Sum Penge. Disse Rygter have, efter de nøiagtigste Undersøgelser, viist sig aldeles ugrundede og ere ene og alene foranledigede ved følgende besynderlige Tildragelse.
Viborger Samler, 1838-01-13
J Efteraaret anmeldte en Mand, der var indkommen fra Landet i Pengeforretninger, en Aften for Politiet, at han var bleven overfaldet udenfor Vesterport af flere Personer, som havde trukket ham indi Haven ved Glacisholm og der, uagtet han havde sat sig kraftig til Modværge, frataget ham 800 Rbdlr. Hans Klæder vare forrevne, i Ansigtet havde han nogle Rifter og paa det Sted, hvor han foregav at at Overfaldet var skeet, fandt man et Par Rigsbankdalersedler, nogle Smaapenge, Stykker af hans Paaklædning, en af Jorden oprykket Pæl, og flere Spor af et voldsomt Overfald. De anstillede Eftersøgelser bragte ikke paa mindste Formodning angaaende Gierningsmændene, men gav tvertimod snart Vished om, at det hele Overfald var en reen Opdigtelse, Manden havde nemlig, da der blev begjært Oplysning af ham om hvorfra og hvorfor han havde de ham fraranede Penge hos sig, svaret, at han havde faaet dem hos sin Søn, en ogsaa paa Landet bosiddende Mand, for en Obligation, og da Politiet søgte Forklaring hos Sønnen, erklærede denne, at han holdt det for sin Pligt, ikke alene at tilstaae, at hans Fader hverken havde faaet Pengene af ham, eller kunde antages at have været i Besiddelse af en saadan Sum rede Penge, men ogsaa, at han havde modtaget et Brev, hvori Faderen havde bedet ham om at afgive en med hans overeensstemmende Forklaring. Hvorfor Manden har opdigtet dette Overfald vide vi ikke, men det er vist, at ingen Jndberetning er skeet til Politiet om nogensomhelst anden i Nærheden af Hovedstaden udøvet Voldsomhed. (Da.)J Handelstidenden af 9de Jan. læses: Saavidt vi vide, har der i den senere Tid næsten ikke været nogen Omsætning i Kornvarer, hvilket vel fornemmeligen hidrører fra, at man sildigt paa Efteraaret forsyn de sig til Forbruget, og at Speculanter finde Priserne for høie til at turde haabe nogen klækkelig Avance. De seneste Priser, som ere betalte for fri ombord i Provindserne, ere: Rug, god Vare 4 Rd., 4 Rd. 8 s. Byg, dito 2 Rd., 8088 s. Havre, dito 2 Rd. 8-16 s. For Erter, paa Leverance, og frit ombord, i Provindserne, forlanges 3 Rd. 6180 s., men vi have ikke erfaret, at der er solgt til denne Priis. Hvede, for Bagerne, betales her med 5 Rd. –5 Rd. 40 s. Dito for Brænderierne, 4 Rd. 4861 s. Rug, østersøisk tørret, betales her med Bemk. 7. Dito dito utorret, Bemk. 6. 6–8 s., uden Told.
Viborger Samler, 1838-01-13
Af en Beretning i St. Thomæ Avis for 13de September, der er kommen os for Øie, erfares det, at den paa Øen aabnede Subscription til Understøttelse af de meest Trængende efter Orkanen i August Maaned, havde havt følgende Resultat: Frivillige Bidrag indkomne paa St. Thomas 7152 Pjastre, tilsendt fra St. Croix, 2586 Pjastre, total 10,138 Pjastre. Et saa betydeligt Sammenskud vidner godt forDens Borgere og meere formuende Klasser, der ogsaa maae have lidt en Deel i den almindelige Ødelæggelse. Det indkomne Beløb distribueres af en Committee, og imellem 4 og 500 Trængende nød Understøttelse i større eller mindre Summer.
Viborger Samler, 1838-01-13
Kiel den 31te Decbr. En Person, der er høist mistænkt for at have været den, som den 30te Novbr. f. A. ved Neumünster skjød efter Toldcontrolleur Petersen og dræbte hans Hest, er bleven anholdt i Boitzenburg i Mecklenburg og vil med det Første blive afleveret til Amtet i Neumünster; han hedder Mülller med Tilnavn Flenter. Forrige Fredag ere de ommeldte 2 Toldassistenter og 7 Dragoner fra Jtzeboe ankomne til Neumünster for at assistere og beskytte den derværende Toldcontrol og stillede ganske til Toldinspecteurens Disposition. Ogsaa er Told bestyrelsen sammesteds bleven opfordret til for General-Toldkammeret at bringe saadanne Jndivider i Forslag, som ere qvalificerede til Toldassistentposter; hvoraf man vil slutte sig til en endnu forestaaende stærk Formerelse af Toldpersonalet i Holsten. (B. H. Odense, den 9de Januar. Politiet har igaar i Hjelmerup By, Verninge Sogn grebet to af de saakaldte "holsteenske Kræmmere" og fra dem confiskeret Varer af ikke saa ganske ubetydelig Værdi. (Hp. Av.) Hviidsminde, i Nærheden af Kolding, er i disse Dage solgt af Hr. Consul Gräbert til Hr. Proprietair Hanschen for 18000 Rbd. r. S.
Viborger Samler, 1838-01-13
Kjøbenhavns Børs-Cours, den 9de Januar. Hamborg 2 M. - a vista 200 1/2. Species 202. Obligationer (uden Renter) 90 1/2. Nationalbank-Obligationer (af Laanet den 4de Februar 1820) 102 a 102 1/2 Rbd. r. S. Disconto 4 pCent.
Viborger Samler, 1838-01-13
Ved Tallotteriets 116de Trækning i Kjøbenhavn, den 9de Januar, udkom følgende Rummere:
Viborger Samler, 1838-01-13
Paa 2den Søndag efter Helligtrekonger prædiker Hr. Pastor Johansen i Domkirken. – J Søndresogns Kirke Hr. Pastor Ursin.
Viborger Samler, 1838-01-13
AVERTISSEMENTS. En i Postforretninger velovet Contoirist, kan til 1ste Mai d. A. erholde Ansættelse ved et Postcontoir, men uden Anbefalinger om Duelighed, et godt moralsk Forhold og Troskab, nytter det ikke at melde sig. Bogtrykker Dons giver Anviisning.
Viborger Samler, 1838-01-13
Det Sted som har tilhørt Olbrygger Schon, beliggende i Vestergade, og indrettet til Beboelse for 2 Familier, er underhaanden at faae tilkjøbs. – Conditionerne erfares og Handel afsluttes med D. Fog Uhrmager.
Viborger Samler, 1838-01-13
En fort Han Puddelhund med hvidt Bryst- og graa i Hovedet, noget korthenet, af Navn Friboe, er frakommet sin Eier. Den bedes afleveret til Hr. Kjøbmand Lind i Viborg eller til Undertegnede, som derfor betaler en Douceur. Steensborg, 6te Januar 1838. N. Fjelrad. Formedelst anden Bestemmelse, agter Undertegnede underhaanden snarest muligt at bortsælge min eiende og paaboende Gaard, beliggende paa Holstebroe Torv, bestaaende af 77 Fag for det meste grundmurede og teglhængte Bygninger, det deri værende betydelige og for det meste nye anlagte Farverie med alt Tilbehør, samt de mig tilhørende fortrinlige gode Jorder paa Holstebroe Mark, tilsammen af Hartkorn 3 Tdr. 5 Skpr. 3 3/4 Alb. J Gaarden har i mange Aar været Farverie, hvortil, saarelsom til enhver anden Næringsdrift, den har den fordeelagtigste Beliggenhed. Eiendommene kunne saavel erholdes separate som samlede, og en betydelig Deel af Kjøbesummen kan forventes at blive indestaaende paa første Prioritet. At beskrive disse meget indbringende Eiendomme nøiere anseer jeg overflødigt, da Lysthavende lettelig ville kunne erholde fornøden Oplysning desangaaende ved at henvende sig til enhver i Byen boende. Handel afsluttes med mig. Holstebroe, den 29de December 1837. J. Alrum.
Viborger Samler, 1838-01-13
Jfølge vedkommende Creditorers derom nedlagte Paastand, under Behandlingen af afdøde Marie Jensdatters og og efterlevende Mand Niels Nielsen Kirkegaards Fælledsbo, blive de dette Bo tilhørende Eiendomme i Mon sted By og Sogn, Fjends Herred, Viborg Amt, nemlig: 1) Gaarden Kirkegaard kaldet, af Hartkorn, 2 Tdr. 6 Skpr. 2 Fdkr. 1 Alb., hvoraf aarlig svares 1 Tde. Rug til Præsten; 2) en heel Ovns Kalk i Mønstedgaards Ovn og Grav, og 3) 1/2 i det saakaldte Frederiks Kalkværk, opraabte til Bortsalg ved 3 Auctioner: den 13de Februar, 27de f. M., og 15de Marts d. A., hver Dags Formiddag Kl. 10. De 2de første Auctioner afholdes paa Herredernes Tingsted i Viborg Raadhuus og 3die Auction i Gaarden selv. Denne Bekjendtgjørelse tjener til Efterretning for Panthaverne og alle øvrige Vedkommende, overeensstemmende med Placaten 22de April 1817. Fiends & Nørlyng Herredscontoir. Viborg den 6te Januar 1838. F. Eberlin.
Viborger Samler, 1838-01-16
No. 8. 66 Aargang. alene privilegerede Kongelig allernaadigst Samler. Vibori Danmark og Hertugdømmene. Forsendes med Brevposten i 16 Januar 1838. Tirsdagen den Redigeret af E. Nerenst, trykt og forlagt af N. P. Dons.