JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-12-22
Som en Kommentar til ovenanførte Note fra de allierede i Magters Ministre kan det vel ansees, at den Rhinske Merkur saavelsom de Belgiske Aviser i Frankrige ere forbudne, og man ventede, at det samme snart ville i blive Tilfældet med de Engelske Blade. Den Belgiske Tidende Draklet yttrer billig Harme over dette i Forbud, og siger, at det er Lønnen for den Jver, hvormed man forsvarede Bourbonnernes Sag.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-12-22
Storbrittannien. Krig med Amerika, og det en nærforestaaende omtale de engelske Tidender næsten som uundgaaelig, Ogsaa Nordamerikanerne ruste sig, men - som det hedder - for at drage til Feldts mod Syd-Jndianerne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-12-22
Parlamentet er atter prorogeret til den 1ste Februar n. A., da det, efter Prindsregentens desangaaende udgivne Proklamation, skal samles i nødvendige og vigtige Anliggender. Ogsaa Martinique bliver indtil videre besat af brittiske Tropper, som et Underpant for de engelske Fordringer paa Frankrig. Londoner Blade betragte den sidstmeldte Tractat, hvorved de Joniske Øer erklæres for en frie og uafhængig Stat med engelsk Garnison, som et sandt diplomatisk Mesterstykke, og hovere med Føie over det lykkelige Udfald af den store og til sin Tid heel kritiske Kamp for Øestaten, hvis Vælde derved er steget til en saadan Høide, at den gamle Nationalvise Rule Britannia i vore Dage kan kaldes realiseret, da Britterne i egentlig Forstand ere Herrer paa alle Hav Dog have de tillige en Anelse om, at det vil blive Efterverdenen forbeholdet at bedømme Frugterne af denne Politik.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-12-22
Tyrkiet. Det er nu kommet til Forlig imellem Porten og Servien paa følgende Vilkaar: 1) Servien erkiender Storherren som Souverain; 2) beholder sin egen i Religion og Forfatning, og betaler allene en aarlig i Kontribution af 7000 Punge; 3) Jngen Tyrk maa bosætte sig i Servien, saa lidet som nogen Servier i Tyrkiet. 4) Belgrad bliver besat af en Pascha, og i Krigstid stillet Hervien 15000 Md.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-12-22
Fædrelandet. Dhrr. Henr. Chr. Schumacher, Professor i Astranomien, R. G. Fog Thune. Dr. i Philosophien og Lector i Astronomien, samt Urban Jørgensen, Uhrmager og Dannebrogsmand, ere valgte til ordentlige Medlemmer af det Kongel. danske Videnskabers Sel Endnu et par bekiendte khønske Handelshuse skulle i disse Dage have falleret. - Ogsaa der er Pengemangelen yderst stor. Alle Mennesker, de Store med de Smaae, klage der som her gu gjammerligen saa denne Termin fuldeligen kan give Stof til en nye Komedie under Titel, den bedrøvelige 11 Decbr. 1819.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-12-22
- De betydelige vedvarende Falissementer i Sverrig og Hamborg have ikke bidraget lidet til at trykke vor Kours, der endnu bestandig har vaklet mellem 620 og 635 men steeg den 19de paa Kyns Børs til 655. hvortil vel ogsaa Terminen kan være Aarsag. Alt dette uagtet staae alligevel Statspapirerne nu meget høiere end i Fjor, da Specierne kun gialdt 33 a 34, Fra Fyens Stiftamtmandskab efterlyses en undvigt, Bonde Anders Jørgensen af Belbroe, der er sat under Tiltale for Bigamie for at have 2 Koner paa eengang, Mariboe. J disse Dage er ved Rødbye total forlist en Jagt, som var lastet med Citroner og Østers, hvoraf endeel er bjerget. Desuden er ogsaa i den sidste Storm strandet paa Rødsandet ved Nysted en engelsk Brig med tre Master, lastet med østersøiske Træevarer. I det Øvrige har i ovenmeldte svære Storm en stor Deel Skibe lidt meer eller mindre Haverie imellem Kjøbenhavn og Øerne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-12-22
Bladet Dagen, der i den senere Tid er udkommen meget uregelmæssigt, synes at være sine Dages Ende nær. Jmidlertid er i disse Dage det behagelige Rygt udspredt, at de Hr. Statsraad Monrad, Ridder af Dannebrogen, og Overkrigscommissair Schønberg have tilforhandlet sig Privilegium paa ovenmeldte Blads Udgivelse, imod en aarlig Afgivt af 2000 Rbdlr. N. V.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-12-22
- Altonaer Merkur smigrer sig med, at de vil betroe det i gode Hænder, og at det for Fremtiden vil blive et Hovedmagazin for norske og svenske Efterretninger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-12-22
Copulerede i Nørre-Kongerslev Kirke den 10de December Enkemand Peder Jensen af Bælum og Maren Jespersdatter af Sigsgaard. Mærkværdigheder ved dette Brudepar. Manden 65 Aar og Konen 66 Aar gammel. For 40 Aar siden avlede de et Barn sammen, uden Ægteskab. Han giftede sig derefter med en Enke, med hvem han levede i Ægteskab, henved 40 Aar. J denne Mellemtid har Maren Jespersdatter uafbrudt tient Cancellieraad Nissen. De nu Peder Jensens Hustrue sidste Efteraar ved Døden afgik, antændtes de gamle Kierligheds Guister imellem Peder Jensen og Maren Jespersen, at de ægtede hinanden. Cancellieraad Nissen, i Anledning af Brudens lange Tieneste, bekostede deres Bryllups Tractemmenpaa Sigsgaard med Musik og Dands med flere Høitideligheder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-12-22
Skipper Hans Jessen fra Fanøe er paa Reisen med sit førende Skib Catrine Marie fra Amsterdam til Aarhuus, falden overborde og druknet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-12-22
Befordringer og Afgang. Regimentschirurg Wellerep til Districtschirurg i Lemvig, Copiist under Khvns Magistratur A. L. Schumachet til Fuldmægtig, Eram, jur. E Rasmussen, til Prokur ved alle Underretterne i Aard. Stift, Told Jnspecteur Stork i Grenaae til virkelig Kammerraad. Kiøbm. Lauridsen og Worgod til Strandingskommissionairer i Ring Amt, Maanedsl. Søeborg til dito paa Læssøe, Propriet. Grandjean til Wennerslund, meddeelt Kammeraads Rang, Borgerkapnain Just i Nakskou og Schulz i Nyekiøb, til Stadshauptmænd, m. Pr. Lieutn. Rang. Lieutn. Steerkalle udnævnt til Landmaaler. - Sognepræsten for Rynkebye og Revninge i Fyen I. C. Klog, efter Ansøgning i Naade entlediget. Generaltigsk. v. Mechlenburg til Land og Søekrigskommissair i det 1ste Siell. Distrikt. Her ved Regimentet. - Capt. R. v. Petersen af 3die Batt., meddeles i Naade Afskeed af Krigstienesten med Pension. Capt. K. v. Krey af 4de Batt. og Lieutn. v. Brorson af 3die Batt. afskediges i Naade af Krigstienesten. Pr. Lieutn. Heilmann af 4de Batt, givet en nye Afskeed som Capt. Kours den 19de Decbr. - 655. - Specier 39 1/2 Rbmk.; Commits. 74 1/2 pr. 100; Oblig. 53 a 54 Norske Sedler 38.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-12-22
Ved den 898 Trækning i Wandsbek er udkommen følgende Nummere: 17. 28. 5. 60. 21.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-12-22
Paa Søndag prædiker til Høimesse Hr. Pastor AspaaTil Aftensang Hr. Litter. Jac. Bek. J Fruekirke til Hør messe Hr. Studsgaard, i Hospitalskirken Hr. Adjunct Munch, til Aftensang Hr. Adjunct Munch, 1te Juledag.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-12-22
Froprædiken Kl. 5 en halv, H. H. Hr. Biskop, Ridder, A. Birch, Høimesse H. H. Hr. Amtsprovst O. A. Secher.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-12-22
Aftensang Hr. Cantor J. Kabell. J Fruekirke til Høimesse Hr. Studsgaard, i Hospitalskirken Hr. Jahnsen, til Aftensang Hr. Jahrsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-12-22
2den Juledag.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-12-22
Høimesse Hr. Pistor Wacher. Aftensang Hr. Pastor Aspach. J Fruekirke til Høimesse Hr. Studsgaard, i Holspitalskirken Hr. Jahnsen, til Aftensang Hr. Jahnsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-12-22
Døde. Generalmajor Poulsen Professor Mourier, Bogtrykker Poulsen, H. J. Østrup, alle i Khvn. Stads chirurg Stutzer i Odense, Forvalter Chr. Galthen i Klarup. I. C. Klog Sognepræst til Rynkebye og Redninger i Fyen, Kiøbm. Bittenhaas i Ringkiøbing, ForpagterCammerath i Usserød, Toldkontrolleur Bergman Fridericia.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-12-22
(Jndsendt. Oldingen Rambeau, Handelsmand, i Aarhuus, helliget. Edle Olding ærligt er dit Hjerte, Og Retskaffenhed fremlyser af din Siel Døbt Du føres ved Din Broders Smerte, Frydes naar det gaaer din Broder vel. Fjernet langt fra Fødested og Frænder Gud er Dig og Du Ham stedse nær, For den Lidende Du rørt Dia Bøn opsender, Og den Arme er dit Hjerte kjær. Naar den grumme Skjebnes Torden rammer Din ukjendte Broders mødig samled Skjerv, Naar hans Hytte svinder bort i Flammer, Og han mangler Kraft til meer Erhverv. Da Dit Hjerte røres; Taaren flyder, Red paa rynket Kind saa hed og klar: Trøst i kummerfulde Bryst Du gyder, Giver hvad Du surt erhvervet har. Rørt Man saae dig virke for de Arme, Gjennem Luen djervt Du trængte frem Rørt Man faae Dig over dem forbarme, Dig, selv nødig Skjerv Du skjenkte dem. Hæld Dig, Hæld Dig ædle gamle franske Dydens fromme sølvgraalekked Søn. Gid Dig ligne mange mange danske, Og som Du fortjene Dydens Løn. L. Grønlund.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-12-22
(Det var ved Jldebranden i Mørcke Bye, paa Rosenholms Gods sidstl. 7de Decbr. at den gamle Rambeaher fra Byen viste sig som Velgiører og sand Menneskeven, Selv gik han ind i den brændende Vaaning og reddede hvad han kunde. Den 80 aarige Oldings Anstrængelser stod i intet Forhold til hans Kræfter; selv uformuende skienkede han desuden 5 Rbd. til de Brandlidte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-12-22
Bekiendtgiørelser. Den Undertegnede tilhørende Avlsgaard beliggende i Ølst Sogn paa Bruusgaard Hovedgaards Mark, Gran borg kaldet, kan underhaanden erholdes tilkiøbs. Det meeste og betydeligste af Eiendommen er en Parcel af Bruusgaards Mark, som altsaa er tiendefri, og har et betydeligt, i god Drivt værende Areal. - Derforuden tilhører og drives under Gaarden kontribuabel, Hartkorn 5 Skpr. 1 Fdkr. 2 Alb., der bestaar af god bærende Eng= og Tørveskier, med hvilket sidste Gaarden er godt forsynet. Paa Gaardens Mark er et meget skiønt Stykke ungt Fyrreskov, der nu haver den Væxt, at det aarlig kan og bør Udhugges. - Gaardens Bygninger ere nye, gode og vel indrettede, samt assurerede i Brandkassen for 10,000 Rbd. S. V. Jordernes og Markernes Beskaffenhed ere, som velbekiendte, gode og frugtbare, og behøver derfore ikke videre at beskrives. Den paa Gaarden i sidste Aar holdte Besætning har været 5 Heste, 4 Køer, 24 Stude og 24 Faar, og samme kan endnu meget udvides, især ved Staldforring, hvortil her er særdeles god Leilighed, da Gaarden ligger midt i Marken. Jorderne er for det meeste indhegnede. Libhavere til denne beqvemme og fordeelagtige Gaard, hvis Eiendomme paa Forlangende forevises af Avlsbestyreren, der boer paa Gaarden, og som kan erholdes Udgives 3de Gange ugentlig af A. F. Elmquift. paa særdeles favorable Penge Konditioner for Kiøberen, vilde inden denne Maaneds Udgang melde sig hos Hr. Landvæsens Kommissair og Forstander Willadsen, der paa mine Vegne afhandler det fornødne. Randers, d. 7de Decbr. 1819. C. C. sal. Wellings.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-12-22
Efter den Erfaring jeg som Guld og Sølv, Arbeider i en Række af Aar under flere Kyndiges Veiledning har erhvervet, har jeg ved min Ankomst hertil ctableret mig, i hvilken benævnte Qvalitet, jeg herved har den Ære at anbefale mig det høistærede Publikum, forsikrende enhver den Behandling, som kan forskaffe mig dets Yndest og Tilfredshed. Skanderborg den 27de December 1815. Peder Frost.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-12-22
For en honet Familie er til Førstkommende Paaske Flyttetid en beqvem Leilighed at faae til Leie som bestaar af 4re honette Værelser samt Køkken og Spiiskammer og Kielder. De behager at henvende dem til Adressecontoiret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-12-22
Hos mig kan bekommes som sædvanlig Nytaars tegninger, Portofeniller og Indfatninger, samt Blanketter, med Vers og uden Vers. Nyegaard, Maler, boendes paa Volden hos Skomager Erichsen i Aarh. Paa Adressekontoiret er indlagt til Salg et med circa 130 Lod Sølv besat Seletøi til tvende Heste, saa og et smukt pletteret Ridetøi.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-12-22
Hos Undertegnede er et Partie extra gode norske Sild tilkjöbs i Tönder og Fierdinger. Rasmus Holbech.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-12-22
Nytaarsønsker er som sædvanlig at faae hos Fabricius.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-12-22
En blakket Koe mærket R. P. er bortkommet formedelst en Piges Uforsigtighed, som havde kælvet for fjorten Dage siden, og var hvid i Lyskerne og nogle sorte Haar i Rumpen. For Tilveiebringelsen loves en Douceur af Ras Poulsen i Laasbye.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-12-22
En mørkblakket Tyrkalv med en hvid Prik i hver Lysken og to hvide Bagfødder, er optaget og kan imod Omkostningernes Betaling af sin Eier faaes hos Peder Jensen, i Weilbye.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-12-22
En lille rødbroget Qvie i andet Aar med klippet R. H. B. og en lille sort Heste Klodde i tredie Aar med samme Mærke, er bortkommet, for Opdagelsen lo 3 ves en Douceur af Rasmus Sørensen i Hesselballe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-12-23
No. 155. Aarhuus Stifts Aar 1815. Kongelig allene privilegerede: Tidende. Adresse=Contoirs med Brevposterne. som forsendes : den 23de December. Løverdagen
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-12-23
Blandinger. Den attende Dag i nogle Maaneder har i den nyere Historie vundet en synderlig Navnkundighed. Den attende Junii skal minde Efterverdenen om Blodbadet ved Waterlod, den attende October om Folkeslaget ved Leipzig og om Napoleons Landing paa St. He leng.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-12-23
Jndvaanerne paa St. Helena, der mestendeels leve af Smaahandel med Levnetsmidler, som de sælge til Ostindiefarerne, bleve saa henrykte ved den foreløbige Efterretning om Napoleons forestaaende Komme, hans talrige Følge og den Flaade, der skulde ledsage og bevogte ham, at de forud fordoblede Prisen paa Alt hvad de havde at sælge. Saaledes gik en Høne i et Pund Sterling. Da imidlertid Napoleon lever meget indskrænket paa en Privatmands Landsted indtil Gouvernementsboligen vorder indrettet til hans Modtagelse, da hans hele Følge kun udgjør 30 Personer, da endelig ingen Ambassadeurer, ingen Flaade, men kun eet eneste Linieskib endnu har ladet sig see, have alle de St. helenæiske Speculanter faaet lange Næser at løbe med - Under Overfarten yttrede Napoleon ofte, at han hellere vilde leve under Engellands Love, end under et Lands, hvor Alt var afhængigt af en Enestes, Villie. Ganske overordentlig var hans Appetit, undertiden spiste han Frokost paa Sengen og drak om Middagen Caffe, Chocolade eller nogle Glas Bourdeaux Viin, ogsaa skrev han nogle Timer om Dagen. Da han den 23de Sept. passerte Linien - ved hvilken Leilighed der sædvanligen forefalder en Mængde, Skibs=Ceremonier - skjænkede han Neptun 100 Napoleon. Madame Bertrand, der er en yderst interessant Kone, yttrede ofte det Ønske, at Engellænderne maatte forfeile Coursen og ikke finde St. Heleng.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-12-23
Allerede den 10de Octbr. var en Krigschaluppe kommen til dette saakaldte Havets Herberge, for at melde Er Monarkens nære Komme: den 15de landede han ved Øen, efter en Seilads af 66 Dage. Længe lod i han sit Øie dvæle ved dens steile fremragende Bjerg og taug, medens Mad. Bertrand ønskede Den Pokker i Vold, og længtes efter et andet Sans-Souri. Da Napoleon den 18de steg iland, har han grøn Uniform, hvid Vest og hvide Strømper. Det første han spurgte om, var om der paa Øen var nogen Uhrmager: Man svarte, at en anseet Kiøbmand, Hr. Salomons, var det, hvorpaa han gav ham et Guld- og et Sølv=Repeteeruhr, der begge spille Musikstykker, til Reparation. - Helenes Besætning er ved de ankomme Skibe bleven forstærket med 300 Mand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-12-23
Det hedder, at Den Ascension, der ligger 200 Lieurs, nordvestlig for St. Helena, skal af den drittiske Regjering vorde forsynet med en Garnison, for at Manikke derfra skal kunne gjøre Forberedelsen til Napoleons Flugt fra St. Helena.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-12-23
Baron v. Sturmer, der som østerrigsk Commissair gaaer til St. Helena, har medbragt 50 Kister med allehaande kostbare Sager. Den hele Ladning afgaaer med det Første fra Portsmouth til sit Bestemmelsessted.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-12-23
Besynderligt er det, at Den St. Helena, der nu har modtaget den mærkværdigste Giest, som nogensinde har besteget dens Bredde, i den nyeste Tid har udmærket sig ved Dyrkning af Runkelroer. Denne Frugt trives der saa fortreffelig, at en i Aaret 1810 derfra til Engelland henbragt Roe, med sine Rødder veiede 115 Pund og uden dem 62 Pund. Toppen havde paa den 37 Tommer i Omfang.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-12-23
J Bourdeaux er for Tiden et Underbarn, som i høi Grad tildrager sig den almindelige Opmærksomhed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-12-23
Det er en Pige paa halvfemte Aar Josephine Reuzi, der spiller paa Harpe med megen Færdighed og synger endog dertil. Hun staaer op paa en Stoel for at naae Jnstrumentet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-12-23
Medens der i de sydlige Egne af Europa tales om stræng Frost - i Wien f. Ex. 10 Gr. Kulde, i Hannover 12 Gr. - havde man i Petersborg det herligste Tørvejr. Det siden 1807 saa haardt hiemsøgte Danzig har maattet friste en nye Elendighed, da her om Morgenen den 6te d. M. - atter ved Uforsigtighed! - en stort Krudtmagasin med en stor Mængde Kugler, Granater og Kartætsker, sprang i Luften med et frygteligt Brag og en Rystelse som var det et Jordskielv. Explosionens Virkninger vare skrækkelige. Alle Vindver og Dørre sprang op, bevægeligt Huusgeraad faldt om og Klokkerne løde af sig selv. De igjennem Luften slyngede Kuglers Hvinen, der umiddelbar fulgte paa Knaldet, bestyrkede de Længstbortfiernede i Formodningen at det varen Jordrystelse, men ogsaa i samme Øieblik blev den sande Aarsag kun alt for synbar ved ind styrtende Kugler, og for umiskiendelig ved de Lemlæste des Jammerskrig. En Trediedeel af Staden, mellem ser til syvhundrede Huse, hvoriblandt Jakobs= og Bartholdmæl=Kirken, er ruineret. Liig, som for Sønderlemmelse og Gruus neppe kunde kiendes at være menneskelige, laae overalt omkring i Mængde, og bleve misundte af endnu halvtlevende, der med knuste Lemmer, hylende stræbte at slæbe sig frem af Ruinerne. Hvo som nogenlunde var sluppen derfra, grov med ble dige Ansigter og Hænder, hvorpaa Blodet stivnedes af Kulde, efter deres Venner og Formue. Hist laae enkelte Lemmer af et menneskeligt Legeme i Trækninger; her jamrede en Moder for trende haabefulde Børn, der i laae sønderknuste for hendes Fod. En lang Gade hvor der just holdtes Marked, lignede en Valplads. Paa Enden af en Lygtepæl hang en Hest, hvis Knokler vare brudte, omviklet som en Snoer. De Dræbtes i Antal angives til 3 a 400 og Skaden til langt over : en halv Million Rigsdalere. I hele Egnen er ikke saa meget Glas at sammenbringe, som der er fornødent til de sprungne Vindver. - - Maatte man dog af denne og mange lignende Ulykker engang lære at anlægge Krudttaarne saaledes, at Beboerne af hele Stæder kunde sikres for slige voldsomme Ødelæggelser, Til Caraccas var kommet en befaling, hvorved det fordødes alle indførte Spaniere at ægte noget amerikansk Fruentimmer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-12-23
En Giestgiver i Ulm har myrdet sin egen femaarige Søn med et Knivstik.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-12-23
J Storhertugdommet Polen have Ulvene formeret sig frygtelige. I et eneste District var i afvigte Maaned 16 Mennesker fortærede af disse Dyr.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-12-23
Til Wien ankommer nu daglig en Mængde Vogne med Kunstsager fra Frankrige, hvoriblandt man ogsaa har bemærket adskillige med Penge svært læssede i Vegne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-12-23
En Konstner i Paris har opfundet et nyt Slags Stigløilet, ved hvilke der findes en Lygte, der kan tiene i den Ridende saavel til Lysning, som til at holde Fødderne varme.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-12-23
Kronprindsen af Sverrig har udnævnt følgende i Officierer til fine Ordanane=Officierer: Capt. Thome og Lieutn. Scheel og Mansbach. - Poet sten fra Christiania er den 1ste Decbr. bleven plyndret mellem Schølen og Moss. For Opdagelsen er udsat 1000 at Rbdlr.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-12-23
Engelske Blade tale om en ung Pige paa 22 Aar, er som uden tilforn at have kiendt noget til Søvesyge, n laae saaledes her i hele 40 Dage. Da hun vaagnede, sagde hun, at Natten var forekommet hende meget lang, a og at hun havde havt en urolig Søvn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-12-23
Vor fortjente Knudsen nød ikke den Glæde, at spille sin Yndlingsrolle, den gamle Münster i Hermann v. Unna, der til hans Fordeel, blev givet i Løverdags Aftes, for tredive Aars Tieneste. Men haardt nedbøiet af Sygdom, samlede han dog de endnu levnede Kræfter, og da Stykket var nær til Ende, forlod han Sygeleiet, for at bevidne Dannerfolket sin Erkjendtlige hed i det Tempel, hvor han saa mangen Gang selv har dæmpet Taarer ved sit Lune og lindret Sygdom, ved sin Munterhed. Det var et rørende Syn, her at see den Konstner, der i lykkeligere Dage saa ofte havde i vakt Glæde, nu stemme det forsamlede Folk til den inderligste Veemod. Endnu førend Hr. Knudsen begyndte at tale, gjenlød et gjentaget Hurraraab, og da han med Fynd og Følelse havde fremsagt Epilogen, gjentoges fire Gange de samme bifaldsraab. Den Mand, der havde i Opfyldelsen af de helligste Pligter. tilsat sin Sundhed, vendte nu tilbage til sit Sygeleie, hvor tusinde Ønsker og en hurtig Gjenhelbredelse ledsagede ham.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-12-23
Det respective Bagerlaug i Aalborg fortælles at have tilbudet den over hele Europa - Aarhuus inclusive - bekjendte uforbrændelige Spaniol - der i disse Dage viser Aalborgenserne evidente Prøver paa sine fæle Mirakler, 200 Rbd. N. V. hvis han vilde gjøre dem den Fornøielse, at spadsere ind i en af dem selv hedet Bagerovn, med Tilføjende, at han desuden i den maatte fortære saamange stegte Gjæs han vilde; men hans Uforbrændelighed har afviist saadant Bagernes Andragende med det yderst naive Svar, at de umuligen kunde giøre Ovnen heed nok. J Aalborger Aviser har Man nylig læst en Feide mellem Apothekeren i Hjøring og en vis Hr. Riis, der siger sig at have faaet Apothekerexammen formedelst sin Duelighed. Enten maa Hr. Riis have en Raptus eller ogsaa Plutaliteten af hans Læsere maa være meget enfoldige; thi endnu har - saavidt vides - Jngen kunne udgrandske, hvad han egentlig vil sige, naar han spørger sin Modstander, om han maaskee allerede troer at see det Solgran i Støvet, for hvis Skilsmisse fra Naturen den hele Skabning først maa gaae under. Han siger videre: "hvis Hr. Sundius harmes over, at jeg i Malm rakte Verdens første Sejrheer, min Haand, saa maa han frydes, da jeg fra ham har draget min Haand tilbage.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-12-23
Vor literaire Kampplads er aldrig ledig, altid findes i det mindste et par Kjempere inden dens Skranker; Saaledes see vi nu atter to af vore meest udmærDigtere: Baggesen og Grundtvig allerede længe føre en bitter Feide i Kiøbenhavns Skilderie. Den udmærket sig ved et Sprog, hvis inhumane og farkastiske Character kun alt for liden sømmer sig før Gratiernes og Musernes værdige Sønner. Saaledes i kaldet Baggesen sin Modstanders Sprog, en altfor gemeen Blanding af Almindelighospitalsforryktes og Gadedrenges Mundheld." Han siger at G. væver om den Evige som sin Makker og ligner den aandelige Fordømmelse ved en Beet." - Krig er ligesaa gammel som Verden og vil Sandsynligviis først ophøre med den. Menneskene ville slaaes, hver paa sin Viis, hver med sine Vaaben og skjøndt Freden er en Gudinde, Oldtidens Barder indviede deres gyldne Harpers Toner, følge dog Nutidens Skialde heri deres herlige Mønstres Spor saalidet, at de, efterat have naaet Hæder og Navnkundighed blandt Landsmænd og Fremmede, nedværdige sig til at sætte en Ære i at angribe og beskjæmme hverandre indbyrdes, uden at de med al deres Viisdom selv vide, hvorfor de stride, og dog klinge deres Strange idelig om Fred og Harmonie, Døbte. Den 17de Decbr. 1313, lod Kiøbm. Rasmus Malling døbe en Søn, Andreas; Fadd. Frue Agentinde Meulengracht, Jfr. D. S. Schmidt, Dhrr. Færge casse. Kaarsberg, Gross. Scheppler fra Hamborg, Kiøbmænd. P. L. Schmidt og C. L. Schmidt, Fuldm. Holm. S. D. lod Avlsmand Søren Michelsen døbe en Søn, Jørgen; Fadd. Mad. C. Andersen, Jfr. Høvring, Dhrr. Chr. Schibye, S. Rousing, Contorist Hviid.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-12-23
Copulerede. Den 20de Decbr. 1815, Bagermester, Johan delst og Pigen Kierstine Marie Triege. S. D. Tømmers. Kristen Jensen og Pigen Ane Regine Bærens datter.