Kiøbenhavns Postrytter, 1798-02-19
Wien, den 31te Januarii. Den rebelske Pacha af Widdin har sluttet Vaabenstilstand med Portens Gesandt, indtil den til Constantinopel sendte Coureer kommer tilbage. J et Slags, der er forefaldet ved Russuk- og hvor paa begge Sider er blevet mod 3000 Mand, har Rebellen, i Følge Efterretningerne fra Tyrkiet i vor Hoftidende, beholdet Overhaand. Arnauterne, de tapperste Krigere i Bulgarien og andre Egne, som anslaaes til 70000 Mand, have erklæret sig for ham, og danne sig i et regulairt Corps. Man siger endnu bestandig, at det er Rebellens Hensigt at marchere mod Constantinopel, og Veien dertil skal være gandske besat af hans Tilhængere. J den brünnske Tidende fortælles, at nu ogsaa Staden Sophia, skal være i hans Hænder. Han vil rykke mod Adrianopel. Hele Provindsen Salonich, har erklæret sig for ham, og fra Seres skal en Pacha med 30000 Mand være paa Marchen, for at støde til ham. Hans Tilhæng forstærker sig mere og mere, da han ved adskillige Retfærds Handlinger har vidst at skaf se sig Agtelse og Kiærlighed. Hans Foregivende, at han ikke vil unddrage Undersaatterne Storherrens Herredom, men blot befrie dem fra Bachaernes UndertrykOg bruger kelse, giør den fordeelagtigste Virkning. nu Porten endelig Magt imod ham. J Constantinopel skal man have plantet Mahomets Fane, hvilket betyder Krig; og Gouverneuren fra Rumelien rykker imod ham med 40000 Mand, og Belgrad faaer 6000 Mand. Forstærkning. Det hedder, at 10000 Mand tydske Tropper skal rykke ind til Forstærkning i Bannatet. Aastadt, den 4de Februarii. De Franske have paa ny besvaret Rigsdeputationens anden Jndsigelse mod deres Forslag og erklæret, at man ikke i Campoformidofreden enten har antaget eller vildet antage Rigsintegriteten; samt at Rigsdeputationen skulde være ansvarlig for Følgerne, saafremt den vægrede sig at tiltræde en retfærdig passelig og for begge Stater nyttig Fredsbasis, ved hvis Antagelse tillige de, der have tabt paa venstre Rhinbred, maae beredes Skadesløsholdelse paa høyre. De franske og nogle tydske Ministre have i øvrigt vel mundtlig talt om disse Skadesløsholdelser; men alle nærmere Angivender deraf ere hidtil endnu ikke officielle, og alle i udenrigs Tidender herom udspredte Rygter ere endnu for tidligt, saasnart den af de Franske forlangte Fredsbasis af Rigsdeputationen er antaget, vil ogsaa den nærmere Bestemmelse af de til Skadesløsholdelse bestemte Lande paafølge. Man siger, at adskillige tydske Rigsfyrster have gientagne Gange forestilt den russiske Keiser Tydsklands nærværende Tilstand, og ansøgt om hans alvorlige Mægling og Bistand. Man lægger Frankfurt, den 6te Februarii. Mærke til, at de Keiserlige have besat den bayerske Fæstning Burghausen, samme Dag, som de Franske borttog Rhinskandsen ved Mannheim. Af Breve fra Heidelberg af den 1ste d. M., vilde man der vide, at den 31te Januar franske Tropper ved Ketsch ere gaaede over Rhinen, for næste Dag at opfordre Fæstningen Philipsborg til Overgivelse. Siden udspredde sig her det Rygte, at de havde overrumplet denne Fæstning, taget de derværende frankiske Rigstropver fangne, og at disse kom hid. Men denne Efterretning har ikke stadfæstet sig. Midlertid skrev man under den tredie fra Rastadt, at Commandanten har indberettet denne Fæstnings værgeløse Tilstand, og udbedet sig Forholdsbefalinger.