JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1814-03-18
General Wrede havde imidlertid fulgt Divisionsgeneral Delamottes Avantgarde til Landsbyen Contrelles, som han fandt stærkt besat af Fiender. Paa Høiene bag Byen, som frembøde en fortræffelig Stilling, var det talrige fiendtlige Jnfanterie, Cavallerie og Artillerie opstillet. General Wrede lod nu den 3die Division deploiere op paa en Høi udenfor Landsbyen Valmpel. Da han imidlertid snart indsaae at den fiendtlige Stilling kun med betydeligt Tab kunde forceres i Frønten, derimod angribes med Held paa høire Side giennem Landsbyen Lusetaine, gav han Generalmajor Rechberg, Chef for hans Generalstab, Ordre at besætte denne Landsby med en Bataillon af det 3de Linieregiment, understøttet af 6 Eskadroner af den første bayerske Cavalleriebrigade. Neppe var dette skeet, da Fienderne lidt efter lidt udsendte fra deres høire Flol tre Batailloner med tre Kanoner, for igjen at bemægtige sig Landsbyen, ved hvis Jndtagelse vi havde tourneret deres venstre Fløi. Der opstod en meget levende Artillerie og Gevarild, og Fienderne vilde ved deres Overmagt have opnaaet deres Hensigt, hvis ikke Grev Wrede i samme Øieblik havde sendt Generalmajor v. Rechberg den 5te National-Feltbataillon München og et halvt Batterie under Overlieutenant v. Pierron til Undsætning. To Compagnier af sidstnævnte Bataillon trængte med megen Raskhed, frem mod den af Fienderne allerede besatte Deel af Landsbyen, angrebe Fienderne, og kastede dem, understøttede af 4 Compagnier af det 8de Linieregiment Hertug Pius og det halve Batterie, med Bajonetten tilbage til Høiene ved Dannemarte. Kl. 4 om Eftermiddagen var Divisionsgeneral Grev v. Rechberg igien indrykket i Linien med Divisionen. Til samme Tid indløb den Efterretning, at en stærk fiendtlig Colonne var ankommen paa Høiene ved Parrois i den høire Flanke af den østerrigske bayerske Armee, og var i Fægtning med Feltmarschallieutenant Grev Hardeges Division, at som imidlertid ligeledes var indtruffen der. Det var Hertugen af Bel lunos (Victors) Corps, som efter Tilbagetaget fra Nogent over Provins havde vendt sig didhen. Grev Wrede forstærkede øieblikkelig den nu høist vigtige Post ved Lusetaine med to Batailloner og et halv Batterie, samt Resten af den bayerske Cavalleriebrigade. Men da det imidlertid var bleven Nat, og Besiddelsen af denne Landsby ene var nok til at bringe Fienderne til at forlade deres Stilling, lod den commanderende General det ikke komme til Angreb, og Tropperne rolig tilbringe Naten lige overfor Fienderne. Ved Midnat droge disse, som General Wrede nok havde forudseet, i virkelig bort i alle Retninger. Men deres Brængelse kunde ikke undgaae Forposternes Opmærksomhed. General Wrede lod Major Karwinsky følge efter dem med en Division af det 5te Chevauxlegersregiment Leiningen og den 6te National-Feltsataillon Lindau. Den 14de, i om Morgenen Kl. 2, havde disse Tropper besat Dannemarie og allerede indbragt over 600 Fanger, næsten alle af de fra Spanien tilbagekomne Regimenter. Den fiendtlige General Gauthier blev haardt i saaret i Fægtningen den 13de, og er efter Fangernes Udsagn, død i underveis.
Berlingske Tidende, 1814-03-18
General Wrede rykkede nu med den hele østerrigskebjersk Arme frem til Dannemarie. Fiendernes Hovedmagt var denne Dag opstillet bag Nangis. De angrebe adskillige Gange de frempousserede Cavallericafdelinger, men bleve hver Gang afviste. Den 15de, ved Daggry, fortsatte Fienderne Tilbagetoget. Divisionsgeneral Delamottes Avantgarde og Husarregimentet Erkehertug 1 Joseph besatte Nangis. General Wrede havde besluttet denne Dag at matschere til Melun, og allerede truffet Forholdsreglerne, da den indløb Efterretning at Keiser Napolion fortsatte sine Bevægelser, mod den schlesiske Armee, og Fyrsten af Schwarzenberg sendte ham Ordre at giøre en Diversion i Ryggen af Keiseren over Provins og Sezannes. Den 16de tiltraadte General Wrede sin Marsch i denne Retning, da en anden Coureer fra Fyrsten af Schwarzenberg bragte ham den Efterretning, at delser Napoleon, som formodentlig anede i disse Bevægelser, havde begyndt at trække sig tilbage til la Ferte sourJouarre, og at den østerrigsk bayerske Armee desaarsag maatte forblive i den Stilling de havde inde den 15de. General Wrede roser den gode Tieneste, som Divisionsgeneral Prinds Carl af Bayern har viist paa denne Dag.
Berlingske Tidende, 1814-03-18
Frankfurt, den 3die Marts.
Berlingske Tidende, 1814-03-18
Officielle Krigsefterretninger. Efter de Fægtninger, som havde fundet Sted imod den blycherske Armee i Sletterne mellem Seine og Marne foretog Keiser Napoleon, offensive Bevægelser med de ved Paris samlede Tropper. Disse Tropper, bestaae af 30000 Mand af den spanske Armee, som ere erstattede ved Conscriberede, af de Tropper, som have bivaanet der tidligere Felttog, samt af Conscriberede og Nationalgarder. Man anslaaer deres i Styrke til omtrent 100,000 Mand. Med denne Armee leverede i Kelser Napoleon paa høire Seinebred Fægtningerne mod den witigen steinske Avantgarde og mod Armeecorpset under Kronprindsen af Wartembergs Anførsel, ved Montereau. - Den en Chef commanderende, Feltmarschal Fyrsten af Schwarzenberg drog sin Arme ved Troyes, tilbage over Seine. Den 21de foranstaltede han en stor Recognostering, hvorved enkelte Cavalleriefægtninger forefaldt ; tillige recognscerede man Terrainet ved Troyes, og da samme ikke befandtes fordælagtigt til at levere et Slag, gik de to Armeer under Feltmarschallerne Fyrsten af Schwarzenberg og Blücher fra hinanden. Den 24de forlodes Troyes, og Hovedarmeen gik ad Veien til Vandeuvre, medens Feltmarschal Blu cher marscherede over Arcis henimod Sezanne. Saaledes fortsætte Armeerne Operationerne: det Fyrsten af Schwarzenbergs Armer trækker, Reserverne, hvis Avantgarde allerede er passeret Vesoul, til sig, og en bestemt til at hæfte den fiendtlige Armees Opmærksomhed, iler Blüchers til Marne, hvor de forene sig med de i Solsson, Rheims og Chalons allerede indtrufne Armercorps under Generalerne Winzingerøde, Bülow, og Stroganoff, hvilke under hans Overbefaling danne en Armee paa mere end 130,000 Mand, og synes at være bestemte til at operere i Fiendernes Ryg og Flanke.
Berlingske Tidende, 1814-03-18
Den 23de blev Fyrsten af Schwartenbergs Hovedqvarteer forlagt fra Troyes til Lusigny, den 24de var det i Bar sur Aube og den 25de i Colombe. Den 26de var de Allierede Fyrsters Hovedqvarteer i Chaumont.
Berlingske Tidende, 1814-03-18
Ifølge Efterretninger af 26de synes den franske Armee, som fulgte efter, at være bleven opmærksom paa den blücherske Armees Flanke marsch og Hovedarmeens Tilbagemarsch og at standse med sine Bevægelser. Hovedqvarteret, som skulde forlægges til Chaumont den 20de, er derfor forbleven i Colombe.
Berlingske Tidende, 1814-03-18
Jfølge Efterretninger, som med Coureer ere indløbne til Stuttgardfra det Kongl. würtembergske Armeecorps, har General Blücher allerede forenet sig med Generalerne Bülow og Winzengerode, med hver han er trængt frem til Nogent, saa at de nu staae i Ryggen af den franske Armee. Derpaa er samtlige Armeecorps paa ny rykkede fremad; man haabede allerede at komme til Troyes den 27de. Det Kongl. Armeecorps, som er over 26000 Mand stærkt, marscherer mod Bar sar Seine, for der at forene sig med Felttøimester Gjulays Corps, og angribe de ligen erfor staaende Fiender.
Berlingske Tidende, 1814-03-18
Den 5te Marts. Hs. Durchl. Generalgoverneuren erholdidag ved Estafetter følgende Efterretninger fra Fyrsten af Schwarzenberg, dateret Colombe den 28de Februar : Forat undgaae alle Smaafægtninger, som ikke kunne være af nogen Nytte for vore Operationer, har jeg trukket Hovedarmeen i en concentreret Stilling bag Aube, medens Feltmarschal Blüchers Armee den 24de er gaaet over Aube ved Bandemont, forat angribe Marschal Marmont, som paa denne Dag endnu stod ved Stzanne, og derved begynde sin offensive Operation i Forbindelse med Generalerne Winzingerode og Bülow. - Fienderne have kun fulgt Hovedarmeen med Marschallerne Victor, Ondinots og Macdonalds Corps og Generalerne Milhands og Nansoutys Cavallerieafdelinger, paa de to Veie fra Troyes til Bar sur Anbe og Bar sur Seine. Jgaar tykkede Fienderne ud af Bar sur Aube og besatte Hærne ved Arsonval og Skoven ved Levign. Jeg lod den angribe af det 5te og 6te Armeecorps. De forsøgte i Begyndelsen at bemægtige sig holden ved Avernonfalt; men idet de, ved Hielp af Skoven, anfaldt vor høire Fløi med stor Heftighed og stærke Cavalleriemasser, medens Grev WitteensteinsInfanterie vendtlig hen til Grev Gortzagoffs Reserve, rykkede General Pahlen, understøttet af Prinds Engen af Würtemberg, over Høiene ved Levillier og Trannes, frem i Ryggen af Fienderne. Paa samme Tid, som denne General Pahlens Bevægelse skeete, angreb det forenede Infanterie, tilligemed Reserven, Fienderne med Bajonetten, og kastede dem ud af deres fordeelagtige Stilling. De vilde nu ved et heftigt Cavallericangreb, som de tre Gange fornyede, vinde den tabte Stilling tilbage; men det russiske Artilleries velrettede Jld bragte dem i Uorden. Fienderne søgte derpaa at holde sig paa de sidste Høie ved Bar sur Aube, men et velordnet Flankrangreb af GeneralFolkmann, forenet med et andet under den Kongel. Bayerske Oberst v. Hartlings Anførsel, og understøttet af Cavalleriet under Feltmar schallieutenant Spleny frateg dem ogsaa denne Stilling, saa at Angrebscolonnerne nu uopholdelig falgte deres flygtende Afdelinger. Deres sidste Modstand i Defileerne i Bar sur Aube vare ligeledes frugtesløse, idet General Wrede, trods de fiendtlige paa de bag Staden liggende Høie opførte svære Batterier, tog denne med Storm, og derved gjorde vor Seier fuldkommen. Resultaterne af denne lykkelige Fægtning er endnu ikke nøie bekiendte, fordi Cavalleriecolonnerne stedse vedblive at forfølge Fienderne. Jeg venter hvert Øieblik de nærmere Rapporter. Schwarzenberg.
Berlingske Tidende, 1814-03-18
Jfølge andre Efterretninger skal de Franske i ovenmeldte Fægtning have tabt 10,000 Fanger og 60 Kanoner. Den slagne Hær forfølges i Retning af Sens. Grev Vittgenstein er bleven let saaret i Læggen af en Flintekugle. - Siden man havde faaet at vide, at de Franske igien vare i Besiddelse af Chambery i Saveien, var Frygten for at de kunde trænge frem til Gens og operere i Ryggen af Forbundshæren, ikke ganske ugrundet. Dog kan man nu ogsaa være rolig fra denne Side, deels fordi betydelige Forstærkninger efter de nyeste Beretninger fra Basel, ile til Grev Bubna, deels fordi en lykkelig Fægtning har hindres Fienderne fra at trænge længere frem.
Berlingske Tidende, 1814-03-18
Wien, den 26de Februar. Siden Fægtningerne den 8de ved Mincio er intet af Betydenhed, forefaldet ved Armeen i Jtalien. General Bellegade har igien forlagt sit Hovedqvarteer til Villafranca, forat være i Midde punktet af Armeen, indtil han, efter tilstrækkelig at have indsluttet Fæstningerne, uden Hinder kan gaae over MuctoMalland, den 9de Februar.
Berlingske Tidende, 1814-03-18
Vicekongen af Jtalien har under 1ste Februar fra sit Hovedqvarteer i Verona udstædt følgende Proclamation til Armeen Soldater af Jtaliens Armee,
Berlingske Tidende, 1814-03-18
Fra Felttøgets Begyndelse have i udstaaet mange Besværligheder, I have aflagt Fienderne store Beviser paa Eders Mod, og Eders Sønverain skiønne Prøver paa Eders Troskab. Hvor herlig er den Løn, som i allerede have høstet af Eders ædle Anstrængelser, I have erhvervet Eder Fiendernes Agtelse; J have erholdt Belønninger af Keiseren, og J kunne være stolte af J Eders Indre, at have i lang Tid bevaret den største Deel af det italienske Gebet og et stort Antal franske Departementer for fiendtligt Jndfald. Soldater, Allevegne nærede man Haabet om en snart tilstundende, varig Fred. Jeg troede det grundet. Jmidlertid ere Rolighedens Dage endnu ikke oprundne for Eder. En nye Fiende træder frem. Hvo er denne Fiende, Naar jeg nævner ham, ville J neppe tro mine Ord, og selv dette vil give Eder Fordring paa ny Hæder. Neapolitanerne havde høitideligen lovet os deres Alliance. J Tillid til deres Løvte modtoges de som Brødre i Kongeriget Jtalien; vi tillade dem at besætte adskillige af vore Departementer ; vi meddeelte dem endog af vore Levnetsmidler, af vor Munition. De rykkede ind som Brødre, og de vare vore Fiender i De kom som Brødre, og have bevæbnet sig imod os Soldater, Jeg læser i Eders Sjele Eders hele Uvillie, og jeg vedat en Følelse, hvortil Aarsagen er saa ædel, endnu mere vil forøge Eders Tapperhed.
Berlingske Tidende, 1814-03-18
Neapolitanerne ere ikke uovervindelige i Maaskee finde vi Venner, i deres egne Geleder; thi kan end Redelighed undertrykkes, saa udkræves der dog kun et Øiebliks Overlæg til at opflamme den paa ny- og giengive den sin hele Styrke. Der gives blandt de neapolitanske Tropper en stor Mængde Franske. De ville snart forlade de Faner, som ogsaa de ansaae for uadskillelig forbundne med deres Souperains og deres Fædrenelands. De ville forene sig med Eder, og blandt Eder erholde den samme Plads som de tør beklædte; J ville ved kiærlig Modtagelse lade dem glemme den smertelige Troløshed, hvis Offre de ikke have fortient at vorde. Franske! Jtalienere! Jeg forlader mig paa Eder; forlader Eder ogsaa paa mig! J skulle stedse finde deri Eders Vel og Hæder. Soldater, Mit Valgsprog er Hæder og Troskab. Det være ogsaa Eders, Med det og Guds Bistand ville vi endnu kunne triumphere over alle vore Fiender. Hovedqvarteret Vetona, den 1ste Februar 1814.
Berlingske Tidende, 1814-03-18
Eugen Napoleon. - Vicekongen udstædte ligeledes en Proclamation til Kongeriget Jtaliens Jndbyggere.
Berlingske Tidende, 1814-03-18
Paris, den 11te Februar. Hos Majestæt Keiserinder Dronningen og Regentinden har bekiendtgjort følgende Efterretninger fra Armeen : Den 10de d. angred Keiseren Fienderne ved Champaubert. Deres Styrke bestod af 12 Regimenter og 40 Kanoner. Generalen en ChefOusouwieff blev taget med alle sine Generaler, Oberster, Officerer, Skyts, Munition og Bagage. Vi toge 6000 Mand til Hange. Resten blev deels dræbt deels siddende i Morges Keiseren forfulgte General Sacken, som er afskaaren fra General Blücher. Vort Tab er overordentlig ubetydeligt. Vi have ikke mistet 200 Mand.
Berlingske Tidende, 1814-03-18
Den 12te Februar. Den 11te forlod Keiseren ved DagerChampaubert og lod et Corps rykke til Chalons, forat lagttage de fiendtlige Colonner, som havde taget Veien dithen. Selv gik han med det Øvrige af Armeen af Mormirail til. Een Miil derfra stødte han paa General Blüchers Corps, og efter to Timers Fægtning beden hele fiendtlige Armer kastet. Allevegne sprængtes den fra hinanden og flygtede i Uorden. Jnfanterie, Artillerie, Munition, Alt er i no Magt eller adsplittet. - Keiseren befinder sig vel, og har ikke mister nogen Officeer af Rang.
Berlingske Tidende, 1814-03-18
Den 13de Februar. Den 12te forfulgte Hs. Majestat sig Scier. Blücher søgte at naae Chatrau Thierry, Hans Armee blev trængt fra Stilling til Stilling. Et heelt Corps, som samledes for at dække hans Tilbagetog, blev afskaaret. Dets Artiergarde bestod af 4 russiske og 3 preussiske Batallioner, der førte tre Stykker Skyts med sig. Generalen, som commanderede det, tøges til Fange. Vore Tropper rykkede med Fienderne ind i Chateau Thierby, og forfulgte paa Veien til Sottsons Resten af denne Hær, der er i fuldkommen jorden. Vi have paa denne Dag taget 50 Kanoner og en utallig Mængde Bagagevogne. Antallet af de Fangne oversteg allerede 3000, i og hvert Øieblik indbragtes flere. Deriblandt vare fem til sex Gene taler, som sendtes til Paris. Man troer at Generalen en Chef, be Sarken, er dræbt.
Berlingske Tidende, 1814-03-18
Den 16de Februar. Hs. Majestæt Keiserinden har Efterutninger fra Armeen til den 15de d. ifølge hvilke Feltmarschal Blücher, brød og den 13de med 20000 Mand fra Vertus til Etoges, hvor Hertugen af Ragusaa var. Denne trak derpaa sig tilbage til Montemitail, hvor Keiseren ankom den 14de om Morgenen Kl. 8. Keise ten lod strax Hertugen af Ragusaa angribe Fienderne, som havde betaget Stilling ved Landsbyen Vauchamp, og udsendte, efterat de vare og trængte ud af Byen, General Grenchy forat falde dem i Ryggen. En Ved disse Bevægelser tabte Fienderne 6000 Fanger, 10 Faner og 3 og Kanoner. De trak sig derpaa tilbage til Champ Aubert; men da denne be Stad allerede var besat af General Grouchy, bleve de indsettede paa le Sider. Tre Infanterieqvarreer bleve giennembrudte, dræbte eller langne og de andre forfulgte til Etages, hvorved Cavalleriet atter er brede tre Kanoner. En russisk Division, som dannede Rettergarden Lenistede paa Tilbagetaget endnu 1000 Fanger, saa at Fiendernes Tab, gi den at regne de Døde og Saarede, bestaaer i 10,000 Fanger, 10 ra Kanoner og 10 Faner, Bort beløber sig ikke ellever 3 til 28 Deren eller Saarede Saaledes har den schenske Armer, der bestaaer af Generalerne Sackens, Langerons, høres og Kleistes Corps i fire Dage lildt betydelige Tad.
Berlingske Tidende, 1814-03-18
Blandede Efterretninger. Saragossas berømte Forsvarer, Don Palafor, er den 27de Januari ankommen til Madrid fra sit Fangenskab i Frankrig. General Rapper afreist fra Warschen til Kiow.
Berlingske Tidende, 1814-03-18
General Vandamme er den 31te J nuar, efter den russiske Keisers 3 udtrykkelige Befaling, bleven ført fra Moskru til Wiatka i det asiat le sk. Rusland, norden for Kasan og omtrent 20 Mile fra den sidtriske d. Grændse.
Berlingske Tidende, 1814-03-18
Keiseren af Ruslands Brødre, Storfyrsterne Nicolaus og Michael, Pawlowitsch, ere under Navn af Greverne Romaroff ankomne til Berlin den 5te Marts, hvorfra de afgik Natten mellem den 64 og 7de, forat begive sig til Armeen.
Berlingske Tidende, 1814-03-18
Ifølge Breve fra Malland er Paven ankommen til Nitz, hvorfra han afreiser til Genua, for, som man forsikkrer, at begive sig til Rom.
Berlingske Tidende, 1814-03-18
Kiøbenhavns Vexelcours, den 18de Marts. Altona, 450 Procent, R. S. London, 15 1/2. - Species, 520. -
Berlingske Tidende, 1814-03-18
Kiøbenhavn, den 18de Marts. Under 3de Marts er udkommen en Placat, angaaende hvorledes der, med Hensyn til de af det Kiøbenhavnske Overformy deres fælles Masse udlaante Capitaler, som, efter Forordningen af 5te Januar 1813, ere gaaede over til Rigsbankpenge, bliver af forholde.
Berlingske Tidende, 1814-03-18
Under 10de Marts er udkommen en Placat, angaaende nøiere Bestemmelse af den 35te S. i Forordningen af 5te Januar 1813.
Berlingske Tidende, 1814-03-18
Under 17de Marts er udkommen en Placat, angaaede at Olsiererne indtil 1ste Mai d. A. skulle anvises frit Qvarteer m.v. Det har behaget Hs. Majestæt under 6te Marts d. A. allernaadigst at befale, at alle Ansøgninger om Stillinger, enten det saa er fra den, som lader sig stille for en anden, eller fra den, som vil stille en anden for sig, skulle i Fremtiden et mere indsendes til Hs. Majestæt ;men, naar Supplicanten staaer i Tieneste, indsendes disse Ansøgninger igiennem Regimentet eller Korpset til General=Commissariats i Collegiet, og, er Supplicanten ei i Tienesten, indsendes disse Ansøgninger igiennem vedkommende Øvrighed til det danske eller slesvig holstenske Cancellie; ligeledes at, i Henseende til Ansøgninger om Permissioner for Mandskaber, disse indsendes ei heller mere til Hs. Majestæt, men vedkommende Regimenter og Korps have selv at bestemme Permissionerne efter de Regier, som udi Anordningerne ere fastsatte.
Berlingske Tidende, 1814-03-18
Placat. Hs. Majestæt Kongen har, under 18de f. M., allernaadigst befalet: "at den ved Reskript af 29de Mai 1789 bestemte Godtgiørelse af 25 til 30 Rdlr., til Udrederne af Stykhente, naar drøse komme til Skade i Tienesten, skal, for den forrige Udskrivning af Stykheste og fremdeles indtil videre forhøies saaledes, at samme betales med 30 til 50 Rbdlr. Sølvværdie pr. Hest.
Berlingske Tidende, 1814-03-18
J det Kongelige danske Videnskabernes Selskab, Fredagen den 11te Marts, forelæste Hr. Biskop Dr. Münter, Commandeur af Dannebroge Ordenen, en Forklaring over en Jnscription paa et gammels hetrusisk Alter.
Berlingske Tidende, 1814-03-18
Mandagen den 14de Marts blev i det 61de Classe=Lotteriet 2den Clarses Trækning følgende Nummere med høie Gevinster udtrukne: No. 4 614, 5 Rbd., Pr. 25 Rbd. hos Jnsp. Bie. 13,441, 25 Rbd. hos dito 34948, 25 Rbd. hos Krigsraad Geiss. 4, 223, 50 Rbd. hos Mad Busch. 5,725, 50 Rbd. hos Capt. Haagen. 27 241, 100 Rbd. hos Jnsp. Bie. 43,012, 25 Rbdlr. hos Krigsraad Gleise. 23 12, 200 Rbd. hos Jnsp. Bie. 5031, 25 Rbd. hos Krigsraad Gieise. 15490, 25 Rbd, Pr. 75 Rbd. des Jnsp. Bie. 20, 259, 1500 Rbdlr. hos Krogsgaard i Rudkiøbing. 17,994, 5 Rbd., Pri75 A. hos Eichel. 3,058, 50 Rbd. hos Jnsp. Bie. 18 743, 25 Rbdlr. hos Juul. 1936, 25 Rbdlr. hos Hofbogtrykker Møller. 34,630, 100 Rbdlr. hos Krigsraad Gleiss. 43,656, 25 Rbd, hos Eichel 38,729, 5 Rbd., Pr. 150 Rbdlr. hos Krigsraad Gleise. 37, 416. 3000 Rbd. hos Jnsp. Bie. 23,252, 5 Rbd., Pr. 150 Rbdlr. hos dito. 13,714, 50 Rbd. hos dito. 40,321, 200 Rbd., hos dito. 16,267, 25 Rbd. hos dito. 43,208, 50 Rbd. hos Lind 43,940, 25 Rbdlr hos Mad. Busch. 16311, 25 Rbd. hos Jnsp. Bie. 25,053, 25 Rbd. hos Toldkasserer Wolthers i Fladstrand, 33671, 25 Rbdlr. hos Brerson, 37 563, 100 Rbd. hos Krigsraad Gleiss. 24,987, 50 Rbd. hos Jnsp. Ble. 20, 321, 25 Rbd. hos Cabott. 24 121, 25 Rbdlr. hos Fuldmægtig Sveistrup i Aalborg. 12, 135, 50 Rbd. hos Joelsen i Helsingøer. Tirsdagen, den 15de Marts. No. 30,909, 50 Rbd. hos Krigsraad Greise. 20,747, 500 Rbd. hos Jversen i Kiel. 13,398, 25 Rbdlr. hos Jnsp. Bie. 39, 165, 750 Rbdlr. hos dito. 15511. 25 Rbdlr. hos dito. 16870, 300 Rbdlr. hos Krigsraad Gleiss. 23, 175, 50 Rbdlr. hos Jnsp. Bie. 2, 305, 50 Rbd. hos Hofbogtrykker Møller. 24,017, 400 Rbdlr. hos Mad. Meiners i Altona. 37, 812, 50 Rbd. hos Krigsraad Giels. 25,899, 50 Rbd. hos Jnso. Dte. 36, 802, 25 Rbd. hos Eichel. 10,298, 50 Rbd. hos Mad. Busch. 2951, 25 Rbd. hos Capitain Haagen. 26,567, 25 Rbd. hos Jnsp. Baadsgaard i Viborg. 23,264, 5 Rbd., Pr. 25 Rbd. hos Øie.
Berlingske Tidende, 1814-03-18
Befordringer og Afgang. Under det danske Cancellie: Den 1ste December 1812.
Berlingske Tidende, 1814-03-18
Legationsraad og Secretair ved Departementet for de udenlandske Sal ger F. A. Ployen, Ridder af Dannebrogen, til Geheime Legations saad med virkelig Etatsraads Rang. Den 27de Decbr. 1813 er m. A. H. Saa me af Kapellan hos An provsten over Sorøe Amt; Cand. Theol. P. J. Sundorph til Sognepræst for Naur og Sur Menigheder i Ribe Stift, Sognepræsten for Notterøn og Tømme Præsegjæld i Aggershuus Stift, 2 Falck, efter Ansøgning i Naade og med Pension entlediget fra sit Embede.
Berlingske Tidende, 1814-03-18
Den 28de Cand. Theol. J. M. Arenz til residerende Kapellan for Vaage Præstegiæld i Aggershuus Stift; Cand. Theol. C. S. Essen drop til Sognepræst for Modum Præstegiæld i Aggershuus Stift. Den 29de, residerende Kapellan C. L. Gruner til Slotspræst paa Kronborg og Prædikant ved den tydske Menighed sammesteds. Den 2den Januar 1814, personel Kapellan A. C. Krog til Sognepræst for Hersløv og Gevninge Menigheder i Siælland. Den 3die, Cand. Theol. J. F. Biering til Vicepastor for Jernved Menighed i Ribe Stift; Cand. Theol. C. C. Basse til Sognepræst for Hiembek og Svinningen Menigheder i Siælland; Sognepræst paa Færøe, P. Sørensen, til mepræst for Branderup Menighed i Ribe Stift; Cand. Theol. T. Øtergaard til Sognepræst for Oddens Menighed i Siælland. Den 22de Februar Copiist J. Brask til Fuldmægtig i Lands Overrettens samt Hof= og Stadsrettens Skifte=Commission i Kiøbenhavn; Ex. juris M. B. Nyegaard til Procurator ved alle Over= og Underretter i Danmark, Høiesteret undtagen; Bogtrykkersvend B. J. Bender meddeelt Bevilling som Bogtrykker i Kiøbenhavn. Den 23de Ex. juris H. M. Erichson til Procurator ved alle Over- og Underretter i Danmark, Høiesteret og Lands=Over, samt Hof= og Stadsretten undtagne. Den 1ste Marts Ex. jurts A. A. Solbek til Prokurator ved samtlige Underretter i Aarhuus Stift.
Berlingske Tidende, 1814-03-18
Under General-Toldkammeret: Den 16de Febr. er R. L. Fester allernaadigst udnævnt til Under Told- og Consumtionsbetient i Kiøbenhavn. Den 6te Marts, Corporal C. D. Jørgensen til ToldControlleur i Altona; Commandeersergeant A. Jmanow, Dannebrogsmand, til Told=Controlleur i Garding; Corporal M. P. Albogs til Under Told- og Consumtionsbetient i Kiøbenhavn. Den 10de Marts: Tolderen paa Læssøe, C. Heiberg, i Naade og med Pension entlediget fra dette Embede. Den 14de: Kammersecretair og Toldforvalter Manthey, Told- og Consumtions-Jnspecteur Hochland, Renteskriver Rung og Revisor Høst udnævnte til virkelige Kammerraader.