JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-12-17
Paa Cancelliets derom nedlagte allerunderdanigste Forestilling har det behaget Hs. Majestæt under 10de d. M. allernaadigst at bifalde, at i Anledning af Høisalig Kong Frederik den 6tes dødelige Afgang skulle Altertavlerne, Prædikestolene, Orgelværkerne og de Kongelige Stole i Kirkerne i Kjøbenhavn, Roeskilde og Helsingør, i Frederiksborg og Fredensborg Slotskirker, saa og i Kirkerne i Stifternes Hovedstæder overdrages og beklædes med sort Bay. Hvilken af de tre Byer Nykjøbing, Maribo eller Nakskov der skal ansees som dette Stifts Hovedstad, er vel tvivlsomt, dog formene vi, at den anordnede Sorg maa anlægges i Maribo, hvor Stiftets Hovedkirke er.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-12-17
J Thisted Avis gjør en Jndsender opmærksom paa den Opsætsighedsaand og den Trods mod Lovene, som de saakaldte Opvakte udvise saavel i deres Forsamlinger, som i deres øvrige Færd. Slutningen af den velskrevne Artikkel formener Forf.,at det vistnok var et priisværdigt Foretagende af Selskabet for Trykkefrihedens rette Brug, om det til fornøden Oplysning og Advarsel for dem, der søge de saakaldte hellige Forsamlinger allene i den Formening, der at finde en andensteds savnet Andagt, vilde lade udarbeide en for Menigmand skreven Bog om de Opvaktes Færd i England paa Crommells Tider, Bogen skulde, ved simpel historisk Fortælling vise, hvorledes mange vildledte redelige Christne, ved deres Opsætsighed mod Regjeringen, indbildte sig at frygte Gud meer end Menneskene, og hvorledes de, idet de troede at samles alene for at dyrke Gud, dog kun vare villieløse Redskaber for ærgjerrige Mennesker, der ved dem søgte lidt efter lidt at undergrave Regjeringens Antoritet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-12-17
J sit d. 14de dennes givne Svar til General Commissariats=Collegiets Contoirchefer har Hs. Majestæt Kongen atter fundet Leilighed til at berøre en af Tidens vigtigste Qvæstioner for vort Fædreland. Hs. Majestæt har nemlig hentydet paa Drøftelsen af det Spørgsmaal, hvorledes en almindelig Værnepligt heri Landet paa den meest hensigtssvaDe rende Maade kunde være at indføre og bemærket, at Jværksættelsen af hiin nationale Foranstaltning, for hvilken han umiskjendelig viste sig stemt, vilde kræve betydelige Forberedelser, der maatte gjøre Krav paa det militaire Collegii forøgede Virksomhed. Den allerede af den afdøde Konge besluttede partielle Collegial-Reform, der først var bestemt at skulle søges iværksat fra Begyndelsen af næste Aar; men siden, ved de mange Hindringer og Hensyn, fornemmelig af personel Art, som efterhaanden frembøde sig, udsattes til at realiseres i Midten af næste Aar, kan, efter de flere til Collegierne og navnligen til Rentekammeret af Hs. Majestæt Kongen meddeelte Svar, nu ventes fremmet paa en mere indgribende Maade, hvorhos Hs. Maj. har givet Embedsmændene det Tilsagn, at enhver Enkelts Jnteresse derved saavidt muligt skal blive varetaget saaledes, at Reformen ikke bliver ham til nogen følelig Skade i Henseende til hans regulaire faste Embeds-Jndkomster.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-12-17
Det glæder os, hedder det i Kjøbenhavnsposten, at kunne bringe til Almeenhedens Kundskab, at det under det nuværende Finantsministerium i formeligt System bragte Gratialevæsen, hvis Uhensigtsmæssighed, Fordærvelighed og Skadelighed for Statskassen saavel Stænderne som flere af vore Publicister i den sildigere Tid have sat i det klareste Lys, vil kunne ventes hævet, eller i det mindste betydeligt indskrænket. Hs. Majestæt har nemlig decideret yttret sig derimod. Navnligen have de store Misbrug, som, under Gratialvæsenets Kappe havde indsneget sig, og hvortil vi f. Ex. henregne, at vel aflagte høie Emedsmænd have nydt Gratialer i flere hundrede, ja tusind Dalers Viis; at Andre, der nøde fri Huusleilighed, desuagtet erholdt en ikke ringe Huusleiehielp a. a., tildraget sig Hs. Majestæts Opmærksomhed, og saaledes sikkert kunne ventes afskaffede for Fremtiden. Det vilde være af slaaende, ja forbansende Virkning, hvis en Liste over disse aarlige og halvaarlige Gratialer kom til offentlig Kundskab. Publicum er vistnok ikke uvidende og flere enkelte frapante Exempler; men vi tør nok sige, at det desuagtet ikke har nogen Forestilling om, i hvilket Omfang hiin constante Gratiale-Uddeling virkelig har fundet Sted.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-12-17
Natten imellem afvigte Fredag og Løverdag afbrændte Vaaningshuset i en flittig og stræbsom Gaardmand, Frederik Troelsens, Udflyttergaard fra Hald By, Ørslevkloster Sogn. Manden vaagnede først, da Sengen, hvori han laa, allerede var angreben af Jlden, og ved hans Anskrig ilede Konen, som var beskjæftiget ude i Kjøkkenet med Tilberedelserne til en Vadsk og Brygning, og som ikke havde mærket det mindste, ind til ham, hvor hun da fandt saavel Sengen som Loftet i Brand. Jdet hun søgte at redde deres mindste halvaarige Barn, som laa i en Vugge, blev hun selv stærkt forbrændt i Ansigtet, og Barnet var af den nedfaldenge Jld. saa ilde tilredt, at det døde strax efterat hun havde bragt det til den nærmeste Gaard, hvorhen ogsaa de 2 ældre Børn paa 3 og 7 Aar bleve bragte Manden, som maatte redde sig i det blotte Linned, er paa hele Legemet, dog især paa Underkroppen, og Hænderne, saa forbrændt, at man tvivler om hans Liv. Aarsagen til Jldens Opkomst har ikke været at opdage, og Tabet er saa meget større, som det afbrændte Huus var meget lavt assureret, og Eieren, der har Bevilling som Tømmermand foruden det meste af sit Jndbo og 3 Faar, ogsaa mistede den største Deel af sit Værktøi. Da Gaarden ligger temmelig isoleret, bemærkedes Jlden ikke af Nogen, førend Redning var umulig, og man kan alene tilskrive den Omstændighed, at Tagene vare bedækkede med Snee og at det var ganske stille Veir, at Udhusene reddedes. (Vib. Av.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-12-17
Efter Forlydende vil der til Foraaret blive afholdt Auction over den afdøde Eiers af Friisholt, Ritmester v. Hallings Effecter. Dette vil i saa Fald vistnok blive den største Auction over Løsøre, der siden den berømte scheelske er afholdt her Jylland, da den afdøde eiede en mærkelig stor Samling af alle Slags, saavel Fornødenheds-Gjenstand, som Curiositeter, idet han nemlig bestandig tilkjøbt nye Ting, om han end alt var nok saa vel forsynet med ældre til samme Brug og af samme Beskaffenhed. Saaledes nævner man blandt hans Efterladenskaber, skjøndt vel med Overdrivelse, alen 60 Ridesadler. (Aalb. Av.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-12-17
En for Søe-Etaten udentvivl meget vigtig Bestemmelse er den, at Generaladjutanten for den nævnte Etat, i Commandsager skal have umiddel bart Referat til Kongen, saaledes som dette for Land=Etatens Vedkommende allerede længe har var ret og fremdeles vedbliver. (Fædrel.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-12-17
Etatsraad Adler er udtraadt af Directionen for det kongl. Theater. Efter Forlydende skal dette forblive lukket indtil 4 Dage efter Bisættelsen af den afdøde Konges Liig. (Aarh. Av.)¬
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-12-17
Et dansk Musikcorps af 20 Musici havde faaet kongelig Tilladelse til at give nogle Concerter a la Strans og Lanner. Den første var alleredansat til Torsdagen den 5te December. Hs. Maj. Kongens Død har nu for det Første standset dette Foretagende.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-12-17
En bekjendt Viinhandler i Kjøbenhavn har d. 5te December om Aftenen skudt sig, som et af ham efterladt Brev udviser af Ærgrelse over nogle hadefulde Jnsinuationer imod ham, som i den senere Tid hyppigen læstes i Commissionstidenden. (Aarh. Av.) Efterat have anført at der i Kjøbenhavn havde været megen Tale om at petitionere Kongen omen Constitution liig den norske, hedder det i Leipz allg. Zeit. fra Kiel; mulig bliver og en Petition Ager og om en Constitution indsendt herfra og fra flere Stæder. i Holsteen, men umuligt er det, at den kan have et lignende Maal og samme Motiver som den danske. Ret, Historie, Nationalitet og politiske Forhold strider derimod. Vi ville være og blive Tydsle; at give denne Følelse practisk Betydning vil forhaabentlig være den Opgave, den nye Regjering sætter sig og derved gjøre sig populair hos alle. Som det altsaa synes gaaer Kielernes Frygt for alt hvad der ikke er tydsk endog saa vidt, at de ikke ønske at faae en Constitution som den norske. Deres Frygt i denne Henseende er imidlertid temmelig utidig, men ret interessant kunde det dog være, at see en Kielers Mening om hvorledes den Nationalitet maatte være beskaffen, som en Constitution liig den norske kunde tilintetgjøre; thi efter vor Mening er en saa fri folkelig Constitution langt mere skikket til at styrke end til at undergrave en Nationalitet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-12-17
Blandet. J Durhamshire, i England, har man nylig fundet en meget stor underjordisk Skov, lutter Ege af uhyre Størrelse. Hvor store disse Træer ere, derom kan man gjøre sig et Begreb naar man hører, at der er udgravet nogle, som havde indeholdt 1,440 Cubikfod. Denne undergaaede Skov maa i det mindste have bedækket et Fladerum af 100 engelske Qvadratmile, og Træerne, der ere afbrukne nogle Fod fra Roden, ligge alle i en og samme Retning.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-12-17
Handelsefterretninger. Stettin den 6te December. Paa Torvet have Priserne paa Hvede holdt sig, men fra Pakhusene og Skibene ere de igjen noget billigere. God Ukerm. er solgt til 61 1/2 Rd. Jøvrigt have Kjøb til Forsendelse aldeles ophort, formedelst indtruffet Frostveir. – Med Rug in med er det endnu flanere, pr. Leverance til Foraaret er det bedre, og der er tilstaaet 31 Rd. Bedste 106180 Pd. For pommersk. Byg er betalt med 32 1/2 Rd., men da Udskibninger ere endte, er det ogsaa dermed forbi. - Bagpommersk 56 52 Pd. Havre in loco er sidst solgt til 19 1/2 Rd., men dette kan ikke længere opnaaes, pr. Leverance til Foraaret endnu nogle Kjøbere til 20 Rd.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-12-17
Lovgivning. Ved Placat af 27de Novbr. d. A. indeholdende nogle yderligere Bestemmelser angaaende Brandassurance-Væsenet paa Landet, er blandt Andet befalet at der sna test muligt skal foranstaltes en ny lovlig Taxation over de Bygninger, der ikke svare til de Summer, hvortil de ere forsikkrede, for at Assurancen i Overeensstemmelse dermed kan blive nedsat til en passende Størrelse. Den paabudne Omvurdering bliver først at udføre med Hensyn til Møller, saaledes at dette Arbeide kan være fuldført inden 1/2 Aar efter denne Anordnings Emanation, ligesom en lignende Omvurdering af Møller eller Eftersyn af deres Tilstand skal finde Sted hvert 5te Aar. at
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-12-17
Befordringer og Afgang. Bataillonschirurg C. F. Frost beskikket til Districtschirurg i Vordingborg District; G. Kjerulff, Chef for Handelshuset Kjerulff og Comp. i Manila udnævnt til Generalconsul for de philippinske Øer, Told- og Consumtions-Underbetjent i Kjøbenhavn, C. H. J. Barner, i Naade entlediget med Pension.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-12-17
Bekjendtgjørelser. Chocolade, udarbeidet til den fuldkomneste Fiinhed i P. Chr. Deichmanns Fabrications=Handels Damp-Chocolade Fabrik Elisabethsminde ved Kjøbenhavn, erholdes til Fabrikpriserne, 36 s. a 1 Rbd. 32. g pr. Pd., hos P. H. Berg i Nykjøbing. Agent, Consul L. J. Benzon i Stubbekjøbing. . Dorph i Saxkjøbing. S. M. Roepstorff i Nak. L. Wilcken i Mariboe. J. H. Heidenheim i Nysted. skov. J. Gottschalck i Stege. Pohler i Rødbye. H. P. Ditzel i Vordingborg. J. F. Hald i Præstøe. Ligesom Fabricatet med fuld Føie kan anbefales som fortrinligt, saaledes er der ogsaa sørget for dets smagfulde Udstyring.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-12-17
Af de Landvæsenslærlinge, som Landhuusholdningsselskabet er allernaadigst bemyndiget til at udtage af den staaende Hærs Reserver, bleve fem dimitterede den 1ste November d. A. efterat deres Læretid var udløben, og i deres Sted ere antagne fem nye Lærlige, som derom ere undertettede herfra Selskabet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-12-17
Ved at kundgjøre Forestaaende, nærmest til Efterretning for de mange Reserver, som have indgivet Ansøgninger om at antages til Lærlinge, men intet Svar have modtaget, – tilføier man, at forsaavidt nogen af disse Ansøgende, saavel som andre unge Værnepligtige, der formedelst Mængden af Medsøgende ikke kunne antages iblandt de Lærlinge, alligevel som ere fritagne for Krigstjenesteen, maatte ønske at anbringes i tre til fireaarig Lære, under Selskabets Tilsyn, i alt Fald efterat have gjort den sædvanlige Garnisonstjeneste, vil man, paa deres Begjæring derom bestræbe sig for at anvise dem Tjenester, hvor de fortrinligen kunne lære, hvad en dygtig Avlskarl bør kunne udrette.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-12-17
Kjøbenhavn, i det Kongl. LandhuusholdningsSelskab, den 28de November 1839.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-12-17
At den af mig i forrige J af dette Blad efterlyste Hest nu er kommen tilbage, bekjendtgjøres herved. Lommeløv den 16de October 1839. Mads Nielsen Vest. Redigeret, forlagt og udgivet af C. F. Tidemand, Procurator. Trykt i W. Lands Officin i Nykjøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-12-20
Falsters Lollands Sk. Tidende. st. No 148. Fredagen den 20 Pecember.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-12-20
Fædrelandet. Den afdøde Konges Lig er blevet balsammeret af Hr. Regimentschirurg Jbsen. Hendes Majestæt Enkedronningen er meget lidende, og har endnu ikke været synlig for andre, end hendes nærmeste Slægt og Omgivelser. Riddersalen paa Amalienborg, hvor den høisalige Konges, Frederik den 6tes Liig skal ligge paa Parade, er prydet med 16 Sølv=Gueridoner med derpaa placerede Sølvarmstager, samt fire sortbetrukne Gueridoner. Paa Væggene hænge Sørge lampetter, ligesom ogsaa det kongelige Vaaben er anbragt der. Ved Hovedet af Kisten ligge Regali erne. Den Høisaliges Lig blev den 17de om Aftenen flyttet til Riddersalen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-12-20
For at give Kjøbenhavns Borgervæbning et Beviis paa Hs. Maj. Kongens Tillid, har Allerhøistsamme befalet, at de indre Poster i det Palais paa Amalienborg, i hvilket Hs. Maj. den høisalig Konges Liig hviler paa Paradesengen og senere i castrum doloris overdrages til Borgervæbningen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-12-20
Fra Onsdagen den 18de dennes og paa de Dage, da Adgangen til Sørgegemakket er aaben, skal et Compagnie Borgere trække paa Vagt paa Amalienborg og udsætte de Poster, som af Hs. Majestæts General=Adjutant nærmere anvises, samt bidrage til Ordens Vedligeholdelse paa Amalienborg Plads.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-12-20
Kjøbenhavnsposten, der tidligere har meddeelt, at det i formeligt System brugte Gratiale-Væsen nu kunde ventes afskaffet, indeholder atter denne Gang følgende Yttring om denne Sag: Ved Ansættelsen af nogle Contoir-Embedsmænd under Generalcommanden for Sjælland, Møen, Falster og Lolland, samt under Marinens Generaladjutant, er disse Embedsmænds faste Gagering bestemt saaledes, at derved ogsaa er taget Hensøn til de aarlige Gratialer, de have nydt i deres forrige Embedstilling, hvorhos det er betydet dem, at de ikke længere kunne vente nogen saadan irregulair Forøgelse af deres Embeds-Jndkomster. Sammenholder man hermed Hs. Majestæts Yttringer til flere af Collegierne og navnligen til Rentekammeret, tør man vel drage Slutninger til et Princip, som vil have de Conseqventser, at Embedsmændenes altfor store Tal indskrænkes; det fornødne Antal af lægges saaledes, at de ikke længere af Raadens Ve eller ved aarlige Suppliker behøve at søge suppleret had der mangler dem til et anstændigt Underhold, og at de velaflagte høiere Embedsmænd betages de hidtil af samme Vei nydte Gratificationer, hvorved deres Lønninger, eller, – forsaavidt de allerede ere traadte i Hvile fra deres Virksomhed i Statens Tjeneste - deres Pensioner, paa en uforholdsmæssig Maade ere blevne forøgede. Blandt de kongelige Ord til Autoriteter og Bestyrelser, som ikke endnu ere komne til offentlig Kundskab, hører Hs. Majestæts Svar til Directionerne af den almindelige Pensionskasse og Enkekassen. Efter hvad vi have bragt i Erfaring, hedder det i Kjøbenhavnsposten, ere ogsaa disse Sva af ikke liden Vigtighed med Hensyn til Hs. Majestæts Beslutning at bringe Orden i Landets Finantsvæsen. De hentyde nemlig paa en forestaaende Reform af Pensionsvæsenet, hvorved den uforholdsmæssig store Byrde, dette paafører Statskassen, gradviis og efter en større Maalestok end hidtil paatænkt, vil kunne ventes lettet. Det var at ønske, at ogsaa disse kongelige Ord paa en anthentisk Maade og i deres Heelhed maatte blive bragte til Publikums Kundskab.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-12-20
J en Artikel med Overskrift: "Dersom kun Kongen vidste det, har Fædrelandet behandlet det Spørgsmaal, om de Adresser, der nu overrækkes Kongen, blot burde indeholde Lykønskninger og Yttringer af den Hengivenhed, der besjæler Nationen, eller om de ikke tillige burde udtale de Forhaabninger Folket nære, og, som man kunde vente det, har Forfatteren udtalt sig for den sidste Anskuelse. Hvad Folket haaber og forventer, have de meent, der kuni Adresserne vilde have Hylding og Lykønskninger burde indesluttes i Hjertets Lønkammer, i Tillid til at Kongen kjender Tidens Krav og Folkets Fornødenheder, og at han, uden Opfordring og Antydninvil vide at finde de rette Midler til at fremme Landets Tarv og til at grundfæste Folkets Lykke. Men, hedder det fremdeles, disse ængstelige Gemytter, som foregive at nære en ubegrændset Tillid til Kongens Hjerte og Sindelag, have dog ikke den rette Tillid til ham - den Tillid, at Jntet i dette Øieblik kan være vigtigere end at lære at kjende, hvad der rører og bevæger sig i Folket. Og sandeligen, den kjender kun lidet til Folket, som kan uægte, at der lever et mægtigt Haab i dette, eller at det staaer klart for dets Tanke, hvad det forventer af den nye Konge, der selv er en Søn af den nye Tid. De som foregive, at de fortrøstningsfuldt bygge paa Kongens Viisdom, og derfor finde det overflødigt eller endog anstødeligt, at de, som i deres Medborgeres Navn henvende Ordet til Kongen, henpege paa Folkets Fornødenheder, miskjende, at det netop maa være den sande indsigtsfulde Mand maatpaaliggende at kjende Folkets virkelige Stemning, thi det er især fra denne Kundskab, at han maa gaae ud i sine Foranstaltninger til at betrygge sit Folks Held.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-12-20
J de Svar, som Kongen meddeelte paa de af Cheferne for Regjeringscollegierne holdte Lykønskningstaler, antydede han blandt Andet, ogsaa Nødvendigheden af, at foretage Forandringer i Persosonalet, men erklærede tillige i de huldrigste Udtryk, at han paa det omhyggeligste vilde drage Omsorg for, at Alle ogsaa herefter vilde faae Leilighed til at hellige deres Tid og Kræfter til Fædrelandets Tjeneste, og at der i altfald saaledes skulde blive sørget for Enhver, at de kunde have al Grund til at være tilfredse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-12-20
J det Fædrelandet beklager at den Underretning, det har erholdt om Kongens Svar til det diplomatiske Corps, ikke er saa paalidelig, at det derefter kan offentliggjøres, indskrænker det sig til en Bemærkning om, at den Stilling, Hs. Maj. deri synes fra første Øieblik af at have indtaget ligeoverfor Udlandets Repræsentanter, er af den Beskaffenhed, at Danmark kan imødesee Udviklingen af dets indre Anliggender, uden Frygt for, at denne vil blive hæmmet og forvirret ved fremmed Jndflydelse. Uagtet de kjøbenhavnske Blade, og navnligen den berlingske Avis, med megen Omhu meddele de mange Adresser, der i denne Tid bringes Kongen, samt hans Svar paa dem, saa seer man dog tillige af flere Yttringer i Bladene at flere Svar ikke meddeles. At Kongens Svar for nærværende Tid maae have megen Jndflydelse paa Nationen, indseer vistnok enhver, da den jo ved dem, netop fordi de ere saa forskjellige, erholder Kundskab om de Principer, der kunne ventes fulgte i enhver Retning af Statstyrelsen, og man kan derfor ikke andet end ønske dem saa fuldstændige som muligt, hvorfor vi heller ikke betvivle, at enhver vil bidrage sin Skjære til at meddle hvad han i saa Maade erfarer, da Svarene vel neppe af nogen vil ansees som noget der hemmeligt bør at holdes. Ved Efter hvad Fædrelandet beretter, har Kongens Svar til Grosserer-Societetets Comitee været underkastet høiere Gjennemsyn førend det blev offentliggjort. Bønder i endeel Sogne af Kjøbenhavns Omegn have i disse Dage sendt en Deputation til Stiftets Biskop med Andragende om, at det maatte tillades dem, naar den afdøde Konges Liig paa Begravelsesdagen er kommen udenfor Stadens Porte, at bære Kisten derfra videre til Roeskilde. Et saadant Tog vilde i ethvert Fald blive et ligesaa rørende Beviis paa Bondestandens Kjærlighed til den Afdøde, som overhovedet Tilbudet allerede er et skjønt Exempel paa, med hvilken inderlig Taknemmelighed et Folk ærer den Fyrste, der virkede forat forskaffe det sine naturlige Rettigheder.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-12-20
(Kjøbenhavnsposten.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-12-20
Da Finantsregnskabet for forrige Aar var færdigt under 30te November, har Finantsdeputationen ikke derom, saaledes som tidligere meldt, kunnet faae nogen Erindring; dets Jndgivelse til den nu regjerende Konge er endnu ikke skeet, blot paa Grund af nogle Forandringer i Formen, hvis Nødvendighed hidrører derfra, at det afsluttede Regnskab refererede sig til nogle den afdøde Konge tidligere gjorte Meddelelser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-12-20
Den 8de de er Assessor Algreen-Ussing vendt tilbage til Kjøbenhavn, efterat have tilendebragt den ham overdragne Undersøgelse over de i Frederikshavn stedfundne Misligheder. Provindsbladene indeholde Beretning om hans Reise, og omtale det ham overdragne Hværv paa en Maade, der viser, hvilken Trang der har været følt til en saadan Undersøgelse, som det danske Cancellie vistnok har overdraget til den rette Mand, og hvori det har ydet ham al den Understøttelse, uden hvilken et Resultat i alt Fald maatte være umuligt. (Fædreldt.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-12-20
Fra Nytaar af vil Jtzehoer Wochenblatt der omtrent skal have 6000 Abonnenter, og altsaa er det meest udbredte Blad i Landet, hver Uge udkomme med 2 Ark, istedetfor som hidtil med 1 Ark, trykt med Hurtigpresse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-12-20
J Fredags Formiddag have de Deputerede for Roeskilde, Møen og Odense havt Audienes hos Hs. Majestæt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-12-20
Bataillonschirurg Frost, practiserende Læge i Præst, har erholdt det vordingborgske Districtschirurgicat, endskjøndt een af hans Medconcurrenter til dette Kald er en Mand, der i 32 Aar har maattet nøies med et lille Kald, uagtet han erholdt det med Løfte og snarlig Befordring, og uagtet der mod hans Duelighed neppe har været Noget at indvende. Men tilføier Sjællandsposten, da Hr. Frost er en dygtig Mand, er der for det Offentlige ingen Skade skeet ved, at han har faaet Fortrinet, selv om Thorvaldsen havde hjulpet dertil.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-12-20
Efter Randers Avis have Kjøbenhavns Morgenblad og Dagen optaget en Opfordring til skjønsomme Medborgere, hvilken gaaer ud paa at bevæge disse til at staae den yndede Digter St. St. Blicher bie, og, ved efter Evne at yde Bidrag, hjælpe ham ud af den øieblikkelige Forlegenhed, hvori uheldige Omstændigheder have sat ham. Ligesom Hr. J. M. Elmenhoff i Randers med inderlig Glæde modtager, hvad Enhver vil nedlægge i hans Haand til det tilsigtede Øiemeds Opnaaelse, saaledes har Universitetsboghandler Reitzel i Kjøbenhavn (store Kjøbmagergade No. 6) erklæret sig villig til at modtage de Beviser paa Deeltagelse, man maatte ønske at yde.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-12-20
Efter Breve, som i disse Dage ere indløbne fra Jtalien skal en sig der opholdende, Danmark meget nær vedkommende Dame, efter længere Tids Svaghed, være saa stærkt angreben af en meget betænkelig Sygdom, at der er Grund til at frygte for hendes Liv. (Fædridt.) Hele det underordnede Personale i Generalitetet har ansøgt om Gratiale til at anskaffe Sørgedragter. Vi haabe at man om nogle Dage paa Generalitetets Trapper vil kunne møde endeel blaae og brune Frakker samt lange Ansigter som Vidner om at Gratialetiggeriets Actier begynde at falde.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-12-20
(Fædrelandet.)