JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-03-10
En Bryggergaard sælges nu for 15 til 12,000 Rdlr. Aarsagen dertil ligger især deri, at kun faa Bryggere, siden Ligningens Ophævelse, finde deres Regning ved at brygge. Dertil kommer endnu, at mange Søfarende, Capitalister a. tilforn ikke vidste at anbringe deres Penge sikkrere og bedre end ved at sætte dem i en Bryggergaard. Men da nu endeel af disse ere døde, og deres efterladte Enker af forskjellige Grunde ikke see sig istand til at fortsætte denne Haandtering, saa søge de naturligviis at blive af med deres Bryggergaard. J Almindelighed kjøbes de af Bryggersvende, Brændeviinsbrændere &c., der bedre forstaae at knibe Muskaten. Nyligen blev der solgt en Bryggergaard for 12,500 Rdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-03-10
J Jndbydelsen til den forhen omtalde antiquariske Beskrivelse over Samsøe siger Grev Danneskjold, at uagtet det meste, som af Historien kan være bekjendt, at denne Øe er undergaaet, vel findes hos Resen og Thura, saa er det dog mueligt, at nogle hidtil ubekjendte Efterretninger herom kunne siden være fundne, og at de allerede existerende kunne sammensættes i en bedre Form og til en interessant Afhandling. Greven har derfor anmodet det Skandinaviske Selskab om at udsætte for hans Regning en Præmie af 100 Rdlr. (foruden 100 Rdlr. til Reiseomkostningerne &c.) for en historisk Bearbeidelse af de samtlige Efterretninger, som alt haves eller endnu kunne samles angaaende Samsøes gamle og nyere Historie indtil 1675, med fornemmelig Hensyn til de 4 gamle Slotte, Bratringsborg, Visborg, Blafferholmen og Hjortholmshuus, som have været paa Samsøe (det sidste paa en nærliggende De), og af hvilke, nemlig de to første og det sidste, ikke ubetydelige Levninger ere tilbage. - Samsøe, er een af de Øer, hvis Undersøgelse aabner en viid Mark for Oldgrandskeren. Man formoder, at Øen i Hedenske Tider især har tjent Sørøvere til Tumleplads, da dens Beliggenhed imellem det store og lille Bælt gjorde den særdeles beqvem dertil. J Peder Syvs Kjæmpeviser omtales den derfor ofte. Allerede i den Jslandske Qvarods Saga fortælles en fabelagtig Historie om Kjæmpen Qva rog, som havde doet her. Med mere Vihed vides, at Waldemar I. engang holdt Jagt, og Knud VI. og Waldemar II. Herredag paa Samsøe. - Christian V. forærede den til Griffenfeld, da han ophøiede ham til Greve. - Slottet Brattingsborg og Visborg ere berømte i Kjæmpeviserne. Det første blev 1288 ødelagt i Marsk Stigs Oprør. Cosakkerne, som i denne Tid saa ofte omkales i Aviserne, bestaae af forskjellige Folkeslag, men have næsten alle eens Sæder, ere i Almindelighed af middelmaadig Størrelse, bære et meget kort Knebelsbart, og rage Hovedet ligeindtil Tindingen, hvor de lade noget Haar voxe. De bære en Kappe af Peltsværk, en lang Kiole, store Pantalons og Halvstøvler. Deres Vaaben er en Lant see paa omtrent 12 Fods Længde, et Par Pistoler, og en meget krum Sabel. Deres Heste ere meget smaa, men særdeles vævre; de galoppere aldrig i ligeLinie, men i Bugter, og dette gjør deres Angreb saa meget farligere, især for Cavalleriet. J det Hele have de stor Lighed med vore Bosniakker, Naar de retirere lægge de deres Lantse paa Skuldren med Spidsen vendt mod Fienden, som de gjennembore dermed, naar denne mindst tænker derpaa.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-03-10
Da der aldeles ikke hersker noget Slags Disciplin, iblandt dem, saa har man ikke kunnet lære dem at mandeuvrere i Escadroner, og de bruges derfor kun til Skiermydsler, hvori de ere meget øvede. Man lader dem forfølge den flygtende Fiende, som det underen saadan Forfølgelse næsten er umueligt at samle sig igjen. De ere fortræffelige til at plyndre et Land, gjennemsnuse en Skov, kort sagt, til alt Slags Patrouillering; deres Snildhed i den Henseende, som er Frugten af en lang Øvelse, er høist beundringsværdig. Naar de undersøge, de Steder, som fiendtlige Tropper kort i Forveien have gjennemstreifet, kunne de nøie bestemme, hvor mange Heste der er passeret. Endeel af dem lægge Mærke til Corpsets Bevægelser i en overordentlig lang Afstand; Andre lægge sig ned paa Øret og kunne meget langt borte høre Menneskers og Hestes Gang. De ere istand til at blive en heel Dag under Vaaben, uden at yttre mindste Misfornøielse. De ere utrættelige i at udmatte Fienden, fornemmelig naar de kunne gjøre sig Haab om Bytte, og de lade sig nøie med lidet. De behøve ikke at forsyne sig med Foder for deres Heste, thi disse kunne ligesom de selv, godt taale Hunger og Tørst. De Danske Cosakker udmærke sig meest, og udgjøre et vigtig Corps. Deres Høvedsmand, som kaldes Hertmann, har en uindskrænket Magt, og een af disse Hettmannere, Jewremoff, har gjort Rusland store Tjenester. Han forenede Tapperhed med Rigdom og havde 100000 Rubler i aarlige Jndkomster, som han deelte med sine Krigscammerater. - De Danske Cosakker bestaae af 24,976 Mand, de Ørenburgske af 9932 de Astracanske af 4340, de Tobolske af omtrent 9553, ialt 48, 800 Mand. Crimm, som i denne Tid er af saa stor Vigtighed, kom i Aaret 1783 til Catharine II. da Chan Schachin Geral overlod hende sine Besiddelser, efter en Tractat, som Porten d. 8 Januarii 1784 stadfæstede. Derved fik Rusland et Land, som aabnede det Veien til det sorte Hav og satte det istand til at true Porten ved den første den bedste Leilighed. Crimm har faa betydelige Stæder. Sebastopel er den fornemste Stad, og dens Havn, som har stærke Batterier, er een af de bedste Havne i Europa. Herfra kan man i 72 Timer komme til Canalen ved Constantinopel. Det fordum berømte Cassa, som nu hedder Feodosta, ligger ved Bredden af det sorte Hav, og er nu kun en Ruin.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-03-10
Odessa er bygt 1803 og har 800 Bygninger og 4 til 5000 Jndbyggere. Handelen fra Crimm paa det sorte Hav bragtes først i Korstogstiderne i Flor ved Genueserne og Venetianerne, i hvis Hænder den ene var. Ved de blodige Krige, som opkom imellem disse, bleve Genueserne indtil Constantinopels Erobring af Mahomed 11. i Besiddelse deraf. Denne fordrev dem fra Crimm, og Handelen trak sig aldeles bort derfra. Da Peter, d. Store henvendte sin Opmærksomhed paa Ruslands Handel, maatte han naturligvis tænke paa Landene ved det sorte Hav, han indtog derfor Asow, men maatte siden igjen udlevere det; hans Efter følgen lykkedes det først at udføre hans Plan. Ved de Floder, som flyde ud i det sorte Hav, og hvorved man fra Canalen kan komme til Archipelagus og Middelhavet, hænger Crimm sammen med alle Lande paa Jorden. Dette tilbyder mange Handelsfordeele. Det kan handle fra det nordlige Europa paa Persien og Jndien, og faae det sydlige Europas Producter igjennem Dardanellerne. Det kunde gjøres til en almindelig Stapelstad, hvor Alting kunde indføres og udføres. Den, som besidder Crimm, er tillige Herre over Passet ved Constantinopel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-03-14
Nyeste. Skilderie af Kjøbenhavn. bortreiskeFjerde Aargang. No. 44. Udgivet og forlagt af J. Werfel, trykt i Kjøbenhavn, hos P. H. Höeckes Enke. Løverdagen den 14 Martii, 1807. Penges Værd. (Sluttet.) Da Hippomakus - anfører Plutark i sin Afhandling om Begjerlighed efter Rigdom engang hørte Adskillige rose en høi Mand, fordi hans lange Arme gjorde ham vel skikket til Nævekamp, sagde han, ja, dersom Priisbelønningen var ophængt, og den skulde tages ned; man kunde ligeledes svare dem, der ansee smukke Landeiendomme, store Bygninger og mange Penge for den høieste Lykke, ja, dersom Spørgsmaalet var om at kjøbe Lyksaligheden og den var tilfals." - Der gives saa mange, som engang have været uformuende og nu ere rige Til deres Domstoel appellerer jeg, de ville bedst kunde sige, om de tilforn ikke følte sig ligesaa lykkelige ved lidet som nu ved meget.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-03-14
Vore Begjerligheder have den besynderlige Egenskab, at deres Regenerationskraft er uden Ende; det ene Ønske avler bestandig er andet, og Alting taber sig med Tiden, kun ikke vore Begjerligheder; de forfølge os, under forskjellige Skikkelser, lige til Graven i en uafbrudt Række. Jo høiere man kommer, des større Synskreds faaer man, jo større Synskreds, des flere Ønsker, og disse stige bestandigen i et ulige Forhold til vore Ævne at tilfredsstille dem. De første ligne en Kjæmpe, den sidste en Dverg; førend Dvergen har gjort eet Skridt, har Kjæmpen gjort til Virkeligheden er den største Fiende af vor Lyksalighed, ligesom Nydelsens Øieblik er Glædens Grav. Saalænge Haabet viser os den Lykke, Rigdommen kan yde, i sit Tryllespeil, glæder vi os ved den blotte Tanke, at kunne blive rige, men naar Sandheden viser os den i sin hele nogne Virkelighed, finde vi at den er et - Phantom. Haabets Rige er en Republik, der optager saavel den Rige som den Fattige, saavel den Lykkelige som den Ulykkelige i sit Skjød, og aldrig forlader det os, uden i Forening med Livet. De lede os hver ved sin Haand med søsterlig Samdrægtighed. Dersom det altsaa var mueligt at lægge Summen af den Riges og den Fattiges behagelige Følelser paa Vægtskaalen, og at bestemme, efter dette Resultat, Summen af deres Lykke, saa vilde man maaskee finde, at Naturen her, som i Alt andet er den upartiske Moder. Betleren i sine Laser har ligesaa godt lykkelige Øieblikke som Regenten i sit Purpur, thi ingen er Herre over sine Jndtryk over Følelser. Hvo kan tælle disse Øieblikke, uden den Evige? Ligesom de fleste Mennesker troe, at Penge lede til Lyksalighed, saaledes mener næsten og enhver, at intet er lettere end at anvende dem paa en tilbørlig Maade, endskjønt der dog findes saa faa, som forstaae denne Konst. De Fleste anvende dem urigtigen, og hos mange blive de endog en Kilde til meget Ondt. Den ene nedgraver dem og gjør dem unyttige for sig selv og andre, den anden bortødsler dem, og føler siden deres Savn saa meget stærkere, som han ikke er vant til at undvære dem. Næsten alle lære for seent, ja aldrig at gjøre det rigtige Brug af Penge. Man har skrevet Bøger nok om den Konst, at erhverve sig dem, men ingen har lært os den Konst at anvende dem rigtigen. Enhver, som ikke er rig, siger: " naar jeg først havde Penge, skulde jeg nok vide at anvende dem, men det gaaer ham her som den Syge, der bestandigen siger, naar jeg først er frisk, skal jeg nok vide at sætte Priis paa Sundheden; men neppe er han kommen paa Benene, førend han har glemt, at han har været syg Penge ligne en Drik, som jo mere man troer at lædske sig dermed, des tørstigere bliver man Det synes som Naturen selv har nedlagt denne umættelige Begjerlighed hos de fleste Mennesker, for at holde Ligevægt imellem den Rige, og den Uformuende. Hvad den sidste ønsker i det Smaa, det ønsker den første i det Store. Blot af denne Grund burde Rigdom aldrig betragtes som Maalestok for den menneskelige Lyksalighed, eller som Maalet for vore Bestræbelser. - Til Slutning vil jeg her anføre et østerlandsk Sagn, som synes passende til at ende disse Betragtninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-03-14
En Persisk Sultan, som idelig havde hørt mange af Jspahans Jndbyggere, deels mundtligen, deels skrivtligen klage over deres Forfatning, havde allerede som tilkommende Kronarving besluttet, ved sin Tronbestigelse, at hielpe alle sine trængende Residencebeboere paa eengang. Dagen efterat han var bleven hyldet lod han bekjendtgjøre, at alle disse Trængende skulde indfinde sig i hans Skatkammer paa en bestemt Dag og til et bestemt Klokkeslæt, da man vilde lade enhver faae saa mange Penge, som han med Eed kunde godtgjøre, at behøve, for at være fornøiet. Den berammede Dag kom Der indfandt sig Skarer af Trængende, og neppe var det halve Antal af dem blevet tilfredsstillet, førend det rige Skatkammer, der forhen betragtedes som uudtømmeligt, var udtømt. Med Lommerne fulde af Guld gik de Lykkelige bort, forfulgte af de Utilfredsstilledes misundelige Øiekast. To Aar derefter vilde Sultanen overbevise sig om, hvor meget hans Velgierninger virkelig havde bidraget til hans Undersaatters Lyksalighed. Han lod bekjendtgjøre, at hvo, som iblandt dem, han havde hjulpet, med Eed kunde godtgjøre, at være meest fornøiet med sin Forfatning, skulde indfinde sig, og faae en Belønning af 100 Zechiner. Dagen kom, og allerede to Timer førend det bestemte Klokkeslæt var Slotsgaarden opfyldt med Mennesker. Forbittret raabte nu Sultanen til den forsamlede Hob; Ulyksalige, forlader i Øieblikket min Kongelige Borg, Nu seer jeg, at J vare mine Velgierninger uværdige. Dersom en eneste af eder havde været fornøiet med sin Forfatning, havde han ikke indfundet sig her¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-03-14
I Anledning af Stykket om Vexelcoursen, i No. 42.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-03-14
Efter Jndsendt.) Endnu kunde tilføies i Anledning af ovennævnte Stykke, at den i Dannemark saa høit stegne Forbrugelse af udenlandske Natur- og Konstproducter nødvendigen fordrer en Forandring, dersom Staten ikke skal lide alt for meget derved. Lader os sænke os et halvt Aarhundrede tilbage i Tiden, da Landet endnu ikke eiede nogen Fabrik, som fortjente at nævnes, da man byggede Slotte, Palaier, mange Krigskibe, Holme og Dokker, anlagde Havne og gjorde Tog til Marocco, da Dannemark ikke producerede halv saa meget som nu, da vor Fragt handel var ubetydelig imod hvad den er nu, da man uden for Kjøbenhavn fik næsten alle fremmede Varer fra Lübeck, hvorimod Kjøbenhavn nu for mange Stæder er hvad Lübeck fordum var for Dannemark, nemlig Aarene 1750 til 1755, hvor de Danske Producter vare i meget lav Priis og intet udenlands fra kunne virke paa vor Pengecours - i alle disse Aaringer stod Coursen imellem Kjøbenhavn og Hamborg, fra 17 til 19 PC. Regner man nu at grov Dansk Courant var værd 122 1/2 mod 100 Rdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-03-14
Hamborger Banco, saa kan man slutte heraf, at Udførslen af Danske Producter oversteg Jndførslen af fremmede Varer. Man vil ikke regne efter Aarene 1756 til 1759, da Coursen især i de sidste Aar var faldet ned til 7 PC., thi Syvaarskrigen gjorde mange Danske Producter nødvendige for de skrigførende Magter og den Danske Fragthandel maa have indbragt betydelig; ligesaa lidet kan man regne Coursens Stigen 1761 og 1762 formedelst udrustningerne til den Krig, som Landet blev truet med, og den Standsning, der kom i Handelen, som en Følge af Freden imellem Frankrige og Engelland; thi dette havde allerede jevnet sig saaledes 1765, at Coursen var kommen ned til 20 a 22 PC. - Naar man betænker, i hvad Tilstand, den Danske Fragthandel var paa den Tid og forhen, imod hvad den har været i de sidste Aar, og hvor betydelige Summer der nu bliver i Landet for Told, Provision & af fremmede Varer, som udføres igjen, saa kan man let indsee, hvilken umaadelig Mængde fremmede Varer der maa forbruges i Dannemark, siden Coursen, som i Midten af forrige Aarhundrede med liden Handel og Production var i Dannemarks Faveur, nu, med større Handel og større Production, er det saa meget imod.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-03-14
Dannemarks ufordeelagtige Pengecours reiser sig ene og allene af et uforholdsmæssigt Brug af fremmede Varer. Vil man ikke indskrænke samme, paadrager man sig, efter nærværende Pengevæsen en Gield, der dagligen stiger og vil stige til en Høide, som overgaaer al Forestilling og alle Midler til at betale den, uagtet Nationens gode Villie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-03-14
Inden= og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-03-14
Det Danske Skib Jenny, Capit. Diedrichsen, er for 14 Dage siden ankommen fra Malaga i Elben.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-03-14
Paa Auctionen over den v. Hemmertske Samling af Mineralier, Conchylier, Zoophyter &c., blev det temmelig godt betalt. Visse Conchylier betaltes med 25 til 30 Rdlr. Stykket. Grev Rabe, som har begyndt at samle paa et Naturaliecabinet, kjøbte endeel af de vigtigste Stykker. Ellers er det mærkeligt, at enkelte Conchylier, der forhen vare saa yderst sieldne, nu ikke meere ere i stor Priis. Saaledes blev den saakaldte Vindellappe for nogle og tyve Aar siden betalt med 50 Rdlr., men siden man paa de Nicobarske Øer har forefundet en stor Deel deraf, er den langt fra ikke mere i saa høi Priis. - Blandt 14 Numere forskjellige Oldsager fandtes adskillige meget mærkværdige, og blandt disse især en liden flad Tallerken af brændt Leer, fra de allerældste Tider, ligeledes en dyb Tallerken, og en liden Skaal af en ganske fortræffelig Glasur og Bronzering, fundne i Cairo.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-03-14
Et Skuespillerselskab fra Lübeck er ankommen til Plden og spiller der for H. H. Prinds Christian og hans Hof.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-03-14
Under d. 14 Martii er fra det Kongel. Slesvig-Holsteenske Cancellie udstædt et Patent, efter hvilket den Landsoldat, der ved sin Faders Død har faaet en Bondegaard, fritages, naar han har tjent i to Aar, fra Tjeneste. Men mister han Gaarden inden han har tilbagelagt sit 36de Aar, og ikke strax igjen tiltræder en anden Gaard, saa skal han indskrives i Lægds-Rollerne, og udtjene den i de 8 Aar endnu manglende Tid, denne Forpligtelse skal ogsaa anføres i den Afskeed, der udfærdiges for ham.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-03-14
- Den herfra afvigende Bestemmelse i §. 7 af Forordn. af 31 Dec. 1802 ophæves hermed. - Tjenestetiden for Styk= og Feldtkudske, som efter Patentet af 9 Martii 1804 allerede ere udtagne eller skulle udtages, bestemmes til 2 Aar. Efter disse to Aars Forløb afskediges de; men de forblive, ligesom Landværnsmænd, indtil deres 45de Aar i Reserve lægderne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-03-14
Den 27 f. M. drev et Brigskib, der lod til at være Dansk, uden Folk og Master, ind til Pet ten. Man har fundet derpaa 130 Piper Viin.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-03-14
D. 10 Martii var i Hamborg Coursen paa Kjøbenhavn 147 1/2, 2 Maaneder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-03-14
Efter en Jndberetning fra Justitiarius i Høiesteret ere i den forløbne Januarii Session blevne afgjorte 51 Sager, og i det hele Aar tilendebragte 370, nemlig Ordens=Sager 158, civile anticiperede 25 og Justitssager 187, saaledes at ingen Sag henstaaer uafgjort.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-03-14
De to fra Frederichsholmsarrest d. 24 f. M. undvigte Arrestanter, som igjen ere indsatte i Hirschholms Arrest, bleve paagrebne i Karleboe den 5te denne Maaned, efterat de Natten forud vare brudte ind hos Hr. Provst Hulegaard. De havde der stiaalet endeel Sengeklæder, paa hvilke man, efter Sneesporet, fandt dem rolig sovende i Skoven.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-03-14
Til Hovedstaden er ankommen: Professor Olivarius fra Kiel, Kjøbmændene Schwartze fra Osnabrück, Munthe, Fischer og Bohn fra Sverrig, Klinck fra Petersborg, Svedeling fra Hamborg, Prytz fra Altona, og Brocks Patron Jacobsen fra Stockholm (logere hos Ran & Smetzer); Kammerh. Fabritius Tengnagel f. Fyn, Kjøbm. Retberg og Droop f. Hamborg, og Schroeder fra Danzig (logere hos Løbeld; Prof. Mousarel f. Petersborg, Cancellier. Friis, Pastor Jackson, Contorist Mitchell, og Kiøbm. Reitz fra Helsingøer, Raadmand Petersen og Kjøbm. Aspelin fra Landscrona, Baron v. Eben f. Götheborg, Prof. Steffens og Lieut. Steffens f. Kiel, Kjøbm. Ayre f. Bergen, og Jagtjunker v. Linstow f. Landet (logere hos Møller). Afreist: Grev v. Rabe med Familie paa Landet, Capit. v. Tuxen og Pastor Jackson t. Helsingøer, Kjøbm. Møller til Porsgrund, Capitain og Muurmester Braunbehens til Helsingøer, Kjøbm. Ricond, Biston, Bahnmayer og Brauer til Hamborg, Fæder og Craster til Helsingborg, Faktorerne Brandt, den ene til Troms Kjøbstæd og den anden til Wades Præste gjeld, begge Steder i Finmarken.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-03-14
Udenlandske Efterretninger. Fabrikerne i Berlin ligge ganske af Mangel paa Afsætning. Porcellainsfabriken har meget nedsat Priserne paa sine Varer, ja mange endog til det Halve, og begynder at sælge de umoderne ved Auction. Dette skeer for at faae de til Lønningerne fornødne Penge, da Afsætningen er saa ringe, at Fabriken ellers maatte gaae ind til Paaske.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-03-14
J Ungern, hedder det, skal der oprettes en bestandig Jnsurrection; blandt Mandskabet, skal der fordeles de fornødne Geværer, og i Commitaterne et bestemt Antal Cononer. Mandskabet skal aarlig samles og i nogle Uger øves i Vaaben.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-03-14
Russerne ere nu ved Osman Pascha af Widdins Død blevne befriede fra en vigtig Fiende, som i 12 Aar har udmærket sig ved sine militaire Talenter og urolige Foretagender. - De Serviske Jnsurgenter have erklæret ved en Deputeret, at Portens Fiende ogsaa er deres. - J Tyrkisk Armenien har Paschaen af Erzerum faaet befaling at samle et stærkt Troppecorps og understøtte dermed Kongen af Persiens Foretagender mod Russisk Georgien. - J hele det Tyrkiske Rige ruster man sig stærkt, og alle Paschaer have Ordre, at samle, saa mange Tropper som mueligt. Det Tyrkiske Statsraad forsamler sig ofte, og i adskillige Forsamlinger er den Franske Gesandt tilstede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-03-14
Det hedder at General Lecourde og en anden Fransk Overofficier (formodentlig Macdonald), skulle ansættes igjen ved Armeen. Det store Sanhedring skal nu snart sluttes.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-03-14
Den af ni Medlemmer bestaaende Commission har i Forveien bearbeidet Svarene paa den første Forsamlings Spørgsmaale, og disse behøve nu kun det store Sanhedrins Stadfæstelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-03-14
Handelen i Petersborg begynder at leve op igjen, og efter Haanden forsvinder den sørgelige Udsigt, at alle Handelsforretninger ville ophøre der.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-03-14
Den Hamborgske Cours steg i 2 Postdage 1/2 S.D. 7 f. M., Kl. 1 1/2 oplevede man i Rom en mærkelig Naturscene. Det blev paa eengang saa mørkt i Luften, at man i adskillige Huse maatte tænde Lys. Der reiste sig en rædsom Hvirvelvind, som anrettede allevegne store Ødelæggelser. Den slog Vinduerne i Vaticansbibliotheket itu, løftede Tage af adskillige Huse, styrtede en Muur sammen, og oprykkede Træer med Roden. Prindsen af Hessen Philipsthal ligger i Palermo endnu bestandig syg af de Saar, han har faaet i Hovedet ved Gaetas Forsvar. Han har følgeligen aldrig tænkt paa, at gjøre nogen Landgang i Calabrien, hvilket offentlige Blade have paastaaet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-03-14
Lazarethet i Jena indbefatter nu kun 90 til 100 Mand, men deriblandt ere endnu mange forlige Patienter. En stor Deel af dem, der ere blevne saarede i Benene, ere nu, efter langsommelige Smerter, døde. Climatet er her især ugunstigt for Saarede, og dette er vel Hovedaarsagen, hvorfor ingen Saarede bringes mere hertil. Den Victoria, som de Franske have nedtaget fra Brandenburgs Porten i Berlin, er paa sin Reise til Frankrig, d. 26 f. M. passeret Jena. Saaledes have da de Franske, i egentlig og uegentlig Forstand erobret Victorien i Preussen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-03-14
Den afdøde Hertug af Brunsvigs Søster, Prindsesse Augusta, har, for at redde sine Indkomster, henvendt sig lige til Keiser Napoleon, som har erklæret hende, at hun skal beholde dem. Hun er derfor reist tilbage fra Slesvig til Stiftet Gandershelm, hvor hun er Abbedisse. Ogsaa Prinds August, hvis ældre Broder opholder sig i Slesvig, vil nok beholde sin aarlige Jndkomst af 8000 Rdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-03-14
Krigsskuepladsen. Berling d. 7 Martii. Officielle Breve fra Hovedqvarteret i Osterode af 28 Febr. anslaae eenstemmigen Russernes Forlis ved Eylau til 20 Generaler, og 900 Officierer, som deels ere blevne dræbte, deels saarede, samt 30,000 Mand, som ikke mere ere istand til at tjene. J Træfningen ved Ostrolenka d. 16 f. M. bleve 2 Russiske Generaler dræbte og 3 saarede. Keiser Napoleon har befalet, at de i Slaget ved Eylau tagne Faner skulle sendes til Paris og Canonerne til Thorn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-03-14
Armeen har sammentrukket sig i Cantonering bagved Passarge, og læner sig med sin venstre Fløi mod Marienwarder og Elbing, hvor Landet har mangfoldige Hjelpekilder. - En Russisk Division trak sig mod Braunsberg (som ligger i Spidsen for den Franske Contonering, 12 Mile fra Danzig og 5 Mile fra Elbing). - Keiseren befalede at angribe den, og Prindsen af Ponte-Corvo overdrog General Dupont dette Ærinde. D. 26 Kl. 2.