JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-04-10
Blandede Efterretninger. James Maneen foreslaaer i sit 1822 udgivne Skrift: A geographical and commercialview of Northern central Africa &c., at Engelland skulde tage Øen Fernando Po (i Nærheden af Sierra Leona) i Besiddelse, plante det brittiske Flag paa Niger og sætte sig fast paa Ostkysten, for saaledes at bringe det hele indere Africa under sin Høihed og sit Formynderskab, og det saa meget mere, som Frankrig allerede længe har været i Lysten efter dette Overherredømme, og sikkert ogsaa, fra Senegal af, vil forskaffe sig samme, naar Storbritannien, som heri intet kan modstaae, ikke forekommer det. Vel maatte Engelland ikke paatage sig herved en Erobrers Rolle, og tvertimod gaae frem derved efter Retfærdighedens og Moralens Grundsætninger; men da vilde ogsaa Underkastelsen af det Indere af Africa, hvortil man i alt Fald kunde bringe den dertil fornødne Krigsmagt hid fra Ganges af, være en sand Velgierning for de, ved Overtro og Trolddom, saa dybt fornedrede Folkeslag paa det africanske Fastland; Cultur, Frihed, Christendom vilde faae Adgang der, og det Onde, som man hidtil med stor Bekostning, dog kun deelviis, har kunnet formindske, uden engang væsentligen at forbedre derved Africanernes Tilstand, fordi Barbarie og Despotismus i det Jndere af Fastlandet, som og den indenlandske Slavehandel, mod hvilken den atlantiske, nemlig Slavehandelen paa Kysten, kun er ubetydelig, som ikke allene vedvarer, men ogsaa tiltager, alt dette Onde vilde fuldkomment og for stedse blive hævet. Men at Forfatterens Enthusiasmus ikke er Frugten af et reent cosmopolitisk Sindelav, sees af hans Yttringer, at Britterne, uden at spilde Tiden, maa forekomme de Franske i den af ham anbefalede Coloniseren og i det ægte brittiske: "Vi maa være de eneste Dommere og Styrere i den Deel af Africa
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-04-10
Slavehandelen paa Africas Kyster drives endnu stedse meget levende. J Følge en Beretning fra den engelske Capitain Leake fra Binfrabugt føres den især under spansk og fransk Flag, og i Aaret 1822 afseilede fra Mundingen af Bonnystrømmen, fra Juli til Dec. 86 franske og 40 spanske Skibe, der tildeels vare udrustede som Krigskibe, og havde 500 til 1000 Slaver, ombord. Han antager, at de i en Tid af otte Maaneder bortførte Slavers Tal beløber sig til 116,000, uagtet han kun regner 250 som Middelfragt for hvert Skib.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-04-10
Kjøbenhavns Børs, d. 9 April. Cours. Hamb. 2 M. 245, a vista 248. Spec. 250. - Specier solgtes til 15 Rbmk. Disconto 5 pC. - 4 pCt. Kongl. Obligat. (uden Renter) 92 a 92 1/2. Nationalbank-Oblig. (af Laanet 4 Febr. 1820, uden Renter) 103 1/2 a 104 Rbd. r. S. eller 129 1/2 Rbd. Sedler pr. 100 Rbd. r. S. Hamborger Laan af 1819: 3000 Bcomk. 96 a 97. Dito 4000 Bcomk. 95 1/2. - 6 pC. norske Obligat. ved Hambro & Søn 107 1/2 a 108. - Norske Speciessedler pr. 10 Spec. 17 1/2 a 17 1/4. - Svenske Sedler 59 1/2. - Asiatiske Actier 100.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-04-10
Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-04-13
Nogle Tanker ved Gjennemlæsningen af Præsten Hr. Brolunds Bemærkninger over Classelotteriet, indrykkede i dette Aars Kjøbenhavns Skilderie No. 17.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-04-13
Endskjøndt jeg i det Hele ikke tager i Betænkning at bifalde Hr. Pastorens Omdømme, saavel over Trækningens nuværende Mechanismus, som i Henseende til hans Forslag, at sørge for en bedre Fordeling af Gevinsterne hos de forskjellige Collecteurer, saa troer jeg dog, at hans fremsatte Maade, hvorledes den paaankede Mangel, Gevinsternes Sammendyngelse i enkelte Collectioner, kan afhielpes, saa rigtig som den, anseet fra Theoriens Side, maa forekomme enhver, dog vilde være forbundet med den practiske Ubeqvemhed, at de Tabeller, som da maatte trykkes, i Almindelighed vilde være uforstaaelige for menig Mand, og at deres Trykning desuden, naar, som billigt, et Exemplar blev vedlagt hver Lotterieseddel, vilde foraarsage Lotteriet en unødvendig faststaaende Udgift. Til Lykke er Forfatterens Udtryk Pag. 264, thi derved allene kunde Gevinsternes jevnere Fordeling finde Sted, det eneste, hvad jeg ikke kan bifalde. Jeg troer tvertimod, at det samme Øjemed kunde opnaaes paa en anden langt simplere Maade, uden derved at bebyrde Lotteriet med en eneste Skillings Udgift.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-04-13
Det er bekjendt, at enhver Lotterieseddel er forsynet foruden med de to Numere, som angive Amben, endnu med et tredie Løbenumer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-04-13
Forsaavidt det er tilladt at yttre sin Betænkning over en Gjenstand, hvorover Meningerne vel altid ville være deelte, da der ikke gives nogen fast Grund, hvorpaa der kan bygges, troer ogsaa jeg med Forfatteren, at det vilde have gavnligere Følger, naar de store Gevinster deeltes i flere mindre, og jeg vilde endogsaa anbefale i den Henseende at gaae noget videre end Hr. Brolund tilraader, da det vel var mueligt, at mangen Huusfader endogsaa ved een af de mindre Gevinster vilde finde Lettelse, om den endogsaa ikke ganske kunde afhielpe Nøden. Store Gevinster kunne aldrig opnaaes uden paa Bekostning af Gevinsternes Antal. Jeg vilde derfor foreslaae, at udtrække 151 Numere, som gave 11325 Amber, til at bestemme Gevinsterne og Frilodderne, og desuden endnu 3 Numere, altsaa ialt 154, som kunde bestemme Præmierne, og at fordeele disse paa efterfølgende Maade: 3 Gevinster a 5000 Rbd. er 15000 Rbdlr. 11032 Frilodder a 5 - 11325 Gevinster og Frilodder. 179960 Rbdlr. 1 Præmie a 404 Rbd. 171864 Rbdlr. Saaledes fik Lotteriet 296 Gevinster og Præmier, istedetfor at Forfatteren kun har beregnet 191 og desuden endnu 47 Frilodder flere. Dog er det kun er individuelt Omdømme. Til Slutning bedes ikke at troe disse Tanker fremsatte for at nedsætte Forfatteren. Skulde end- ogsaa mine Jdeer have Fortrin, som er vanskeligt at afgjøre, da Ingen vel kan bedømme sine egne Tanker, saa tilkommer dog Forfatteren, Æren, først at have bragt Gjenstanden paa Bane. Sieldent Exempel paa en Søvngænger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-04-13
For nogen Tid siden indtraf i een af Londons Forstæder følgende Begivenhed. En Slagterdreng sad en Søndag Aften paa en Stol, med Hovedet hvilende paa Haanden, og sov. Paa eengang reiste han sig, tog sin Hat fra Væggen, spændte en Spore paa, og gik ned i Stalden, for at sadle sin Hest, hvormed han pleiede, efter Landets Skik, at bringe Kjød omkring. Da han ikke fandt Sadlen paa det sædvanlige Sted, kom han tilbage i Huset og begierte den. Da man spurgte ham: Hvad han vilde gjøre dermed, svarede han, at han vilde rundere (ride ud, for at modtage Bestillinger hos Kunderne). Derpaa gik han igjen ned i Stalden og satte sig paa den usadlede Heft. Kun med Møie fik hans Mester ham ned af samme og formaaede ham til at gaae ind i Huset. Den mærkværdige Søvngænger troede, man holdt ham fast ved en Bom, tog en Mynt op og forlangte Penge tilbage. Man gav ham for Spøg nogle, men han blev fortrædelig og sagde, man skulde ikke drive Skjæmt med ham; han havde ingen Tid at spilde, og da man havde leveret ham Pengene, erklærede han sig fornøiet og vilde ride videre. Jmidlertid havde man sendt Bud efter en Saar lægge, der fandt hans Puls 120 og derfor aarelod ham. Under Aareladningen talte man om et lignende Tilfælde, som for adskillige Aar siden var indtruffet i London med en Optikus's Søn, der i Søvne var gaaet bort over en Tagmuur. Det unge Menneske blandede sig i Samtalen, og sagde: han mindedes denne Begivenhed endnu ret vel, da han netop havde boet der i Nabolavet. Medens alt dette foregik, vare hans Øine lukkede og hans Ansigt blev uforandret. Ligesom han mistede Blodet, lagde efterhaanden dets heftige Bevægelse sig, og da Pulsen var bragt til 80, vaagnede han, og undredes over det, der foregik omkring ham. Han mindedes ikke det Mindste af hvad der var skeet med ham.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-04-13
Brudstykker af en Adresseavis.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-04-13
Onsdagen den 12 Maj, førstkommende, bliver ved Auction i Gaarden No. 14 i Sqvalder gaden bortsolgt en Samling af kostbare Oldsager, tilhørende afdøde Antiquarius Caspar Hedenold, hvoriblandt følgende Antiqviteter og Sieldenheder: 1) Peter den Stores Meerskums Pibehoved, hvoraf han, som Tømmersvend, skal have røget paa Skibsverften i Rotterdam; 2) Skelettet af det Føl, hvorpaa hellig Anders red fra Slagelse til Jerusalem; 3) Nogle Lokker af det Haar, hvori Prinds Absalon blev hængende i Træet; 4) en Spiseskee, der skal have tilhørt Holger Danske, 2 1/2 Alen lang, samt en Foldekniv, som samme Herre skal have betjent sig af, 1 Alen lang; 5) Den Dolk, hvormed Brutus dræbte Cæsar, lidet beskadiget; 6) Den Due, som kom, med Oliebladet i Nebbet, flyvende til Noah i Arken, udstoppet og vel bevaret; 7)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-04-13
En Griffel, hvormed Homer skrev det Meste af Jliaden; 8) En Støvleknegt, der skal have tilhørt Dan Mikillati; 9) En carthagiensisk Sørøvers Caperbrev, skrevet paa Cufisk og fundet i nogle gamle Ruiner i Tunis, med hosføiet Forklaring; 10) En Tegning af et prægtigt islandsk Slot, forfærdiget af den store Billedhugger og Architect Paa; 11) Rolf Krages Harnisk og Nannas Brystsmykke, fundne i en Høi ved Leire.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-04-13
Undertegnede agter at oprette en Assuranceanstalt for Casse Mangler, hvis Medlemmer, mod et passende Bidrag maaned ligen, forpligte sig til, i Tilfælde af Cassemangel, at understøtte hverandre gjensidigen, hvorved mange Ulykker, som disse besværlige Tider lede til, let kunne forebygges. Man har Forsikkringsanstalter for Jldskade, Hagelskade, Søskade, hvorfor skulde man just savne en Anstalt, som sikkrer mod den skadeligste og farligste af alle Skader – Cassemangel. Det Nærmere angaaende denne Assurances Indretning vil erfares af den trykte Plan, som faaes hos Undertegnede i Trængselsgaden No. 24. Jochum Hjelpenød.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-04-13
Fra Pressen er udkommen: Ansøgning fra Parterret til de ærede Damer, der besøge Parquettet, om at forunde dem lidt mere Udsigt end deres store og brede med Plumager og Blomsterkoste forsynede Hatte tilstede, og Forslag til et Slags Hatte og Kapper, der mindre betage al Udsigt til Scenen end de hidtil brugelige. Den faaes for 16 Skilling i Staalgaden No. 3.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-04-13
Jens Øltappers Undersøgelse af Parterrets Ret til at pibe, tilligemed en Sammenligning mellem Mozart og Rossini, eller den italienske Musiks Kamp med den Tydske, udgivet og med critiske Anmærkninger forsynet af Richard Børstenbinder, faaes sammesteds for 12 Skilling.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-04-13
No. 4 af den kalkunske Hane indeholder, blandt andre interessante Stykker, en Fortegnelse over de sexten foregivne og paagjettede Forfattere til Sørgespillet Jutta.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-04-13
Udkommen er: Fuldstændig og til alle Tider probat funden Drømmebog, til Nytte for dem, som ville vinde i Speculationshandelen, saavel med Varer som med Statspapirer. Faaes for 16 Skilling i Blancogaden Nr. 101.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-04-13
Jndenlandske Efterretninger. J Løverdags Aftes lod Fløitenisten Hr. Joseph Wolfram, fra Wien, sig med Bifald høre paa det Kongel. Theater. Hans Foredrag er særdeles behageligt, men Dronets Færdighed og Fürstenauds mesterlige Triller savnes dog hos ham. Den ny opfundne Fløite, hvorpaa han spillede, lyder i de lavere Toner næsten som en Clarinet, men synes i det Hele dog ikke meget forskjellig fra de almindelige. Parterret, Parqvettet og første Etage vare fulde; men i anden og tredie Etage varer endeel Loger ledige.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-04-13
Politiemesteren i Helsingøer har ladet bekjendtgjøre, at tre anholdte Personer i Gurre ere blevne overbeviste om at have stiaalet den Sæk med fremmede Penge, som Comptoirbetjent Schottlander havde ladet efterlyse som ham frakommen, og at den største Deel af Sækkens Jndhold er igjen bragt tilstede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-04-13
Den 1ste April skete i Hamburg den første Lodtrækning af de norske 6 PC. Obligationer, hvorved Obligationer til Beløb 25,200 Mk. B. bleve udtrukne. Disse Obligationer ere i Henseende til Formatet nok de største i Europa, da de, trykte paa tykt Papir og paa den ene Side af Arket, holde 1 Alen i Længde og over 3/4 Alen i Brede. De dertil hørende Coupons ere trykte paa et lignende Ark i samme Format. Obligationerne bestaae ialt af 3,900, nemlig 500 a 3000 Mk., 1,200 a 2,400 Mk., 700 a 1,200 Mk., 300 a 600 Mk. H. B., tilsammen 2,4000,000 Mk. Den norske Regjering forpligter sig deri, at tilbagebetale Capitalen enten ved Tilbagekjøb af Partialobligationer, eller ved Indfrielse af Lodtrækning, som skeer 4 Gange om Aaret, indtil 1847. Til Sikkerhed er stillet samtlige Kongeriget Norges Told- og Consumtionsintrader, hvilke, efter Statsregnskabet anslaaes til aarligen i Gjennemsnit 260,000 Sp. i Sølv og 640,000 Sp. i Sedler, næst efter en aarlig Summa af 86,582 1/2 Rdlr. H. B., som fortrinviis indtil 1840 er bestemt til anden Anvendelse,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-04-13
Blandede Efterretninger. I Paris besørger nu et Selskab af Videnskabsmænd et "Museumforberømte Protestanter eller Portraiter og biographiske og literaire Beskrivelser af de meest udmærkede Personer i Reformationens og Protestantismens Historie, udgivet af M. S. T. Doin". Over de to første Deele læses i Journal des Savans for Juli 1822 en meget liberal Bedømmelse. Den begynder saaledes: "Det er uden Tvivl en meget fornuftig og meget retlig Jdee, at forene i eet Gallerie, Portraiterne og Historien af de navnkundigste Personer, som Reformationen har seet opstaae eller som den har draget ind i sit Skjød. J vore Dage, da de theologiske Fiendskaber, fra hvilken Side og fra hvilket Partie man end betragter dem, visseligen ikke ere af de mindst voldsomme, men synes at burde være, om ikke aldeles stillede, saa dog i det mindste meget formildede, er det nok tilladt, at kaste et upartisk Blik paa Trækkene og Handlingerne af de Mennesker, der spillede de første Roller i dette evig mærkværdige Skuespil. Physiognomier, som de Samtidige forestillede sig enten med Tilbedelse eller Rædsel, ere nu for os ikke andet end Gjenstanden for en Nysgierrighed, ligesaa uskyldig, som naturlig, og Critiken, fri for Secte eller Partie=Fordomme og Jnteresser kan, uden Frygt, sysselsætte sig med Navnkundigheder, der nu ere indtraadte i Historiens Rige.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-04-13
J samme Tidsskrift godtgjøres af Hr. Letronne, at det af Diodorus fra Sicilien, under Navn af Osymandas's Grav beskrevne Monument, ikke findes mere blandt Thebens Ruiner, og at det er høist sandsynligt, at, hvis der har existeret et Mindemærke af dette Navn, saa har det været aldeles forskjelligt fra det af Dioder beskrevne, og at Forfatteren, der har seet Theben, blot har forfattet sin Beskrivelse efter Andres Fortælling. (Man seer heraf, hvilke slemme Følger det kan have, naar Reisebeskrivere ikke beskrive Gienstandene efter egne Erfaringer, men stundom, uden at have seet dem, blot efter Andres mundtlige eller skriftlige Udsagn. Dette er ogsaa Aarsagen til, at man endog i vore Dage finder i Reiser saa mange falske Beretninger og urigtige Fremstillinger, selv af Forfattere, der dog have besøgt de beskrevne Stæder selv.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-04-13
Det er bekjendt at Le Sage forstod den store Konst, at forarbeide spansk Stof til nogle af de meest indtagende Romaner. Jngen har nogensinde drømt om, at hans Gilblas, i sin store Fuldkommenhed af Fremstillingen, kunde være en blot Oversættelse af en spansk Original. Hører der ikke en sand Hispaniomanie til, hedder det i Göttinger Anz., som man kun kan tilgive den gode Llorente, i Betragtning af hans andre Fortjenester, men neppe Forfatteren af Broder Gerundio, Pater Islaa, naar han paa Titelen af sin spanske Oversættelse af Gilblas de Santillanas Hændelser sætter: "ranct Spanien, gjort indenlandsk i Frankrig af Hr. de Le Sage, og tilbagegivet Fædrelandet og Grundsproget." I et lidet Skrift: uder den Roman Gilblas von LeSage oder Beantwortung der Frage, ist Le Sage der ursprungliche Verfasser des Gilblas, von C. F. Francesen, Berlin 1823, er det Uretfærdige og Ugrundede i Llorentes Beskyldning paa en fyldestgjørende Maade bleven godtgjort.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-04-13
Den udødelige Dr. Jenner, Kokoppernes Opdager, var af en særdeles blid og menneskekjerlig Caracteer. Kort før sin Død sagde han, da Talen var om den store Tjeneste, han havde bevist Menneskeslægten: "Jeg undres ikke over, at Menneskene ei ere taknemmelige imod mig; men jeg forbauses over, at de ikke ere det mod Gud, der gjorde mig til et Redskab for det Gode."J Parlamentet har man gjort det Forslag, at opreise ham en Mindesteen i Nationens Navn, og i det Grevskab, hvor han levede, har man samlet Bidrag til at forevige hans Navn og hans Dyder ved et andet Hædersminde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-04-13
En hannoversk Officeer (Capitain Richard) fortæller i sine Breve fra Columbien, sin Skjebne blandt de sydamericanske Jnsurgenter, hvis Tieneste han, som saa mange Andre, med saa dristige Forhaabninger opsøgte, men skjændigen saae sig skuffet. I St. Juan de Faynon traf han en Bataillon let Infanterie, som, paa et lidet Skropput nær, gik ganske nøgen. I General Paes fandt han en vel yderst tapper, behændig og kraftfuld, men ogsaa meget raa, lidenskabelig og endog grusom Mand. Jntet beviser mere hans Grusomhed, end at han hyppigen lod fangne spanske Officerer føre frem, gav dem et betydeligt Forspring, og da lovede dem deres Frihed, naar de kunde undflye ham; men da han beholdt de hurtigst løbende Heste for sig selv, saa lykkedes det ham ogsaa altid at indhente de Flygtende og gjennembore dem med sin Lantse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-04-13
Jndtægten af Brevposten i Paris udgjør aarligen 4 Mill. Fr. I Gjennemsnit afgives der dagligen paa Fodposten eller Petite poste 10,000 Breve, dagligen afsendes til alle Verdenskanter 28,000 Breve. Foruden disse Breve afgaae hver Dag 28,333 Dag- og Tidsblade, deriblandt findes sandsynligviis 25,000 Tidender; da omtrent 8,000 blive i Paris, saa kan det hele Antal Tidender beløbe sig til 33,000, af hvilke omtrent 12-14,000 maa regnes for Constitutionel og lige saa mange for Journal des Debats. Regjeringen vinder derved først i Postpenge og dernæst i Stempelpenge, som i Aaret 1820 beløb sig til 1 1/2 Mill. Fr. Aabenbart kommer her, siger Refer. i Morgenblatt, Trykkefriheden Statsfinancerne til Hjelp. For at overbevise sig herom, behage man kun at sammenligne Jndtægten af de Pariser Tidender med Jndtægten af Tidenderne i andre Lande, der ere lige saa store som Frankrig, men som savne Skrivefrihed, saa vil man finde en overordentlig stor Forskjel. Hvortil skulde man vel ogsaa i Udlandet holde Tidender, hvoraf intet andet kan læres, end at en Fændrik er bleven Lieutenant, eller at man ved dette eller hiint Hof har danset? Stempelindtægtens Gang i Paris bærer Præget af Tidsbegivenhederne. Fra Aaret 1815 til 1820 ere følgende Antal Riis Papir blevet stemplet: 49,000 Riis, 42, 38, 38, 42, 50. Det var størst under begge Stats revolutioner, da Journalistisken var saa geskjæftig; det aftog da Censuren indførtes, og det steg til 50,000, da Decates blev Minister.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-04-13
Af Modesager er fra Paris udført i Aaret 1821 for 2,609,000 Fr., og de to foregaaende Aar kun for 1,984,000 Fr. Et Beviis paa, at Luxus er mere i Stigen end Aftagen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-04-13
Kjøbenhavns Børs, d. 13 April. Cours. Hamb. 2 M. 245, a vista 248. Spec. 250. - Specier solgtes til 15 Rbmk. Disconto 5 pC. - 4 pCt. Kongl. Obligat. (uden Renter) 91 1/2 a 92. Nationalbank-Oblig. (af Laanet 4 Febr. 1820, uden Renter) 103 1/2 a 104 Rbd. r. S. eller 129 1/2 Rbd. Sedler pr. 100 Rbd. r. S. Hamborger Laan af 1819. 3000 Bcomk. 96 1/2. Dito 4000 Bcomk. 95 1/2. - 6 pC. norske Obligat. ved Hambro & Søn 106 1/2 a 107. - Norske Speciessedler pr. 10 Spec. 167 a 17. - Svenske Sedler 59 1/2. - Asiatiske Actier 100.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-04-13
Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-04-17
Nyeste Alderie af Kjøbenhavn. Eenogtyvende Aargang. No. 31. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 17 April 1824. Lovtale over Tiderne: holdt i et stort Selskab ved en høitidelig Leilighed. Mine ærede Tilhørere og Tilhørerinder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-04-17
Det kan ikke være Nogen af Dem ubekjendt, at der blandt kronede Hoveder, lige fra Mar Aurel i Rom indtil Stanslaus af Polen og Friderich den Store af Preussen, ei gaves Nogen, der mere sysselsatte sig med Kundskabsvæsen, end høisalige Kong Salomon, der med Rette bærer Navn af den Vise, ikke blot fordi han skrev vise Bøger, men fordi han ogsaa regjerede sit Folk med Visdom. Vi vide ogsaa af Kongernes Bog, at uagtet denne verdensberømte Monark anvendte uhyre Summer paa offentlige Bygninger og havde i sit Seraille femten Hundrede Qvinder, agtedes Sølvet dog i hans Stat og Tid som Steene: et Beviis paa, at Financerne nok aldrig have været i noget Land meere blomstrende end i hans Rige, uagtet A. Smith endnu ikke havde skrevet for ham om National velstanden og en synkende Fond ei fandtes i hans Residents. Denne, baade som Digter og Philosoph, lige berømte Regent, der, efter at have tømt Glædens Væger indtil Bunden, fandt sig foranlediget til at erklære, at Alt er forfængeligt, udraaber i sin Prædiker: "stig ikke hvad var det, at de forrige Tider vare bedre end disse, Du spørger ikke om saadant af Visdom. - Disse Ord ville vi vælge til Theema for vor Tale. Det er, som De alle veed, mine Herrer og Damer, i vore Dage en fra Borge og Hytter uophørligt gjenlydende Klage, at de forrige Tider vare bedre end de nuværende, ja Mange paastaae endog, at Tiderne aldrig have været slettere. Vi ville anvende denne Time til, ved historiske, philosophiske og financielle Grunde at godtgjøre, at denne uophørlige Klagen over Tiderne næsten er saa gammel som Verden, og at intet er mere urimeligt end at ansee vore Tider for slettere end de henrundne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-04-17
Afverlingen i de forskjellige læggelige Sy stemmer, langtfra at gjøre Øjemedet, at formilde den skandinaviske Skik, Afbræk, give det tvertimod et stort Fremstød, ved Ophævelsen af Ensformigheden i Midlerne, ligesom man allerede i mindre Forhold, for at føje Patienterne, forvandler det samme Lægemiddel snart til Piller, snart til Draaber, snart til Indgnidninger. Derfor bemærker Huseland med Føie, at Markus i Bamberg vel er gaaet frem paa sin medicinske Løbebane efter tre ganske forskjellige Systemer, hvoraf det gastriske og brownske ligefrem modsiger hinanden, men stedse naaede det samme Maal *). Og endnu nyligen har Lord Morgan, i et Anhang til sin franske Reise, saare kundskabsrigt udviklet og godtgjort for sin Kone, hvor udelukkende man i Engelland lader herske den styrkende, og i Frankrig den udtømmende Methode, og Lorden tilføier den upartiske Be*) Kun de nyeste, men endnu lidet gangbare, Kurmaader af Hahnemann - iøvrigt et Dobbelthoved af Philosophie og Lærdom skyde temmelig fordi den skandinaviske Maal; men lykkeligviis blev et System, som omsider maatte drage alle Apothekeres og endnu mere alle almindelige Receptier-Hoveders Ruin efter sig, kun lidet antaget af Practikerne og næsten mere afskyet end undersøgt. mærkning, at desuagtet i begge Lande Dødelig heden bliver eens. Ogsaa vilde i Sandhed det Modsatte ikke være os velkomment, thi hvorledes kunde der da leveres rigtige Dødelister for Jordbeskrivere og Statistikere, eller brugbare forKammeralister - som her maa bygge paa de faste Tabeller af Enkehusene, nemlig deres Enkecasser – naar Landenes Dødelighed vilde rette sig efter Lægernes forskjellige Helbredelsesmethoder. - Men til Lykke ere vi i den Henfeende sikkre.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-04-17
Om de franske Statsrenters Udbetaling, eller om Renternes Nedsættelse.