Københavns Adresseavis, 1799-11-22
Den 7 November: Placat for de Danske Vestindiske Øer, som bestemmer, at Løbe-Dage skulle, i visse Tilfælde, tilstaaes, i Hensigt til protesterede Vexler. Den 8 November, Placat, hvorved Rescriptet for or Vestindiske Øer, dateret 23 September 1769, nærmere forklares. Firmester Skræder Johan Daniel Schmidt; Snedker. førend Poul Larsen, Friemester Skoemager Christian Heike; Trierske Maler Milh in Ei Rotermund; Margrethe Dø thea Muteri, Margrethe, afg. Friemester Snedker Hans Eendbryds Enke, Skomager Prienester Niels Pedersens Enke, Maren Jens Datter Stilling; Friemester Berrykmager Lauriz Jørgensen Bruun; Friemester Maler Jens Ove gaard; Friemester Skoemager Mads Christensen; Friemester Skoemager Lars Jensen; Friemester Maler Johan Friderich, Fafler; Frien uurmester Christian Peder Walff, Friemuurmester Henrich holle; Friemester Skoemager Rasmus Hansen Lind; Friemester Snedker Rasmus Lorentzen Faaget; Friderich Schollænder; Bolette Nielsdatter, Skræ er Bauers separerede Hustrue, Værtshuusholder Hans Wilcken; Jøden Jacob Bendix; Tommermester Mathias Bartholt Kiørbi; Mads Siverisen Helsted, Tømmermand ved Holmen; Søren Møller Friehiulmagermester; Thomas Pedersen maarup, og Kandestøber Friderich Friderichsens Arvinger; Rasius Adolph Knie; Skolelærer, Niels Petersen Lund; Skoemagermester Reinhardt Freidt, Anne Sophie, afg. Seilmager Dyrehauges Enke, Kudsk Paul Christensens tabye; Knud Nielsen, som boede i Dronningensgade 296 paa Christianshavn; Maren Madsdatter; Christian Mergs separerede Hustrue, Cæcilia Cathrine Grønvold; Christen Agerschou; Marie Sophie Staal, Tobakspindersvend Christian Langes separerede Hustrue, og Regine aarsen, Kridere Larsens Hustrue, anmodes at melde sig, Gasnart mueligt paa Raadstueskriver Contoiret i Postgaarden, sarat blive underrettet om Sager dem selv vedkommende. Man troer det Fligt ufortøvet at underrette Publicum omet stort Forsøg, der nylig er anstillet her i Kiøbenhavn, og hvis Udfald det er overmaade vigtigt for alle Søe=Nationer at kiende. Det er nemlig med et Skib af en ganske ny Form, til hvis Opdagelse Bygmesteren (Hr. Marquis Ducrest) fandt sig ledet, ved at udvikle sin nye Theorie over Vandets Modstand imod de strømmende Legemers Bevægelse. De væsentlige Forskielligheder imellem denne nye og den sædvanlige Konstruktion ere: 1) At Skibets største Tversnit i Breden befinder sig en femte Deel af den hele Skibslængde fra Forstevnen. 2) At Skibets hele Form har blot convere og ikke een eneste konkav Linie, hverken i Høiden eller Længden. 3) At det, istedet for et eneste opret Ror ved Agterslevnen, har to skraashængende Rør, der møde hinanden med den underste Ende ved Kiølen, hvor de giøre en Vinkel af omtrent 80 Grader. 4) At Skibets Sider ere under Vandgangen forsynede med to udspringende Flader (som Onsinderen kalder Svømmefinner) der ere 46 Fod lange, 18 Tommer udstaaende, og hvis Stand imod Skibets Side næsten er indret. 5) Endelig deri, at Dybgaaendet er formindsket over en Fierdedeel, ved denne første Konstruction, og vil blive det over Halvdelen ved alle følgende. Det første Forlog med Skibets Beseiling skede den 15 November og lykkedes ikke, fordi Seil og Redskabet handledes urigtig, og fordi den, som skulde styre, ikke kunde finde Red i begge Rørenes Styrelse. Vel havde Skibet en overmaade stærk gaaet, da Lægget i en meget dulig Søeofficeers Haand angat 6 1/2 Knob skarp dide Vind for de blotte Mersseil, Fuk og Krynsseil, uden Storseil, Misan, Bramseil eller Stagsen, med til Baade paa Slæbetov. Men hvergang nægtede det at gaae over Stav.