JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1787-06-01
Den 6te Junii har Hs. Majestæt allernaadigst udnævnKiøbmand Gaspard Welther i Alicante til Consul over Provindserne Valencia og Murcia.
Berlingske Tidende, 1787-06-01
Under Dato Christiansborg Slot den 6te Junii d. A. ha Hs. Majestæt allernaadigst udgivet en Placat af følgende Jndhold: For at forekomme fremmede Spigers Jndsnigelse, og deres Jndførsel mod Forordningen af 25de November 1766, vil Hs. Majestæt hermed allernaadigst have befalet: 1) At det skal paaligge enhver af de Norske Spigerværkers Eiere, samt de Jærnværkers Eiere, som tillige have Spiger=Fabriker ved deres Værker, at have et vist valgt og forordnet Mærke paa deres Spiger og Spiger=Kasser, samt at forsyne dem, naar de derfra føres, med edelige Følge=Sedler under ethvert Værks egen Seigl, og skulle alle Spiger ved Ind=, Ud= og Om førsel, i Mangel af saadan Legitimation og i Kras af bemeldte Forordnings 3die Art., være Confiscation undergivne, hvor de end antræffes. 2) At ved Uførselen søeværts til andre Steder i Rigerne skal, foruden ovenbenævnte Legitimation, endnu i Told=Sedlen anføres Antallet og Mærkerne af de Spiger og Kasser, som udføres, uden hvilken Legitimation og Anførsel i Toldsedlen de ellers ved Losse Stedet skulle være confiscerte. Under Dato Christiansborg Slot den 8de Junii d. A. har det allernaadigst behaget Hs. Majestæt at udgive en Forordning, hvorved bekiendtgiøres: At, da Hs. Majestæt anseer Land=Væsenets Forfremmelse som den naturligste og varigste Kilde til Statens Velstand, og Handthævelsen af de Rettigheder, som tilkomme enhver af Hs. Majestæts kiære og troe Undersaatter, efter sin Forfatning, som den tryggeste Grundvold for den borgerlige Friehed og Sikkerhed; Saa kunne disse Gienstande, paa hvilke den offenlige Lyksalighed er bygget, ikke andet end være vigtige for Hans ømme og landsfader, lige Omhue. J dette dobbelte Øiemærke har Hs. Majestæt derfor allernaadigst funden for got, at give de indbyrdes Rettigheder og Pligter, som bør have Sted imellem Jorddrotter og Fæstebønderne i Allerhøistsammes Rige Danmark, saa nøiagtige Bestemmelser, at al Andledning til Mistilliid og Tvistigheder imellem disse Stænder, paa hvis foreenede Virksomhed Agerdyrkningens Opkomst fornemmeligen beroer, saa meget som mueligt, kunde forebygges; ligesom Hs. Majestæt og, for at befordre denne Sin lovgivninge Overholdelse, allernaadigst har søgt at tillægge den saadanne Handthævelses Midler, som kunne formaae at virke dens Opfyldelse og allerunderdanigste Efterlevelse; Thi byder Hs. Majestæt allernaadigst, at følgende Forholds=Regler herefter nøie skal lagttages: Enhver Godseier, eller Jorddrot, som Forholdsregler. ved Fæstegaardes. bortfæster en Gaard, skal være forbunden til Til= og Fratteat overlevere sammes Bygninger tilligemed delse, i Hensigt til Fæld paa Bygdens Besætning og tilhørende Gaards=Redning og Besæt skaber, ved en ordentlig og lovlig Syns- og ning.
Berlingske Tidende, 1787-06-01
Taxations-Forretning, som ved Fæsterens Fratrædelse eller Dødsfald, kan tiene til Efterretning om den Tilstand, i hvilken de af ham have været modtagne, paa det at Fælden derefter kan beregnes. Paa samme Maade skal Huse, der fæstes paa Livs Tid, ved Synsforretning overleveres. Naar Jorddrotten ikke paa den foreskrevne Maade overleverer Fæsteren Gaardens Bygninger og Besætning ved Syns=Forretning, skal han være uberettiget til at kræve Gotgiørelse for Fæld af Bonden, eller hans Stervboe, og ei heller kunde udsige ham fra Gaarden, paa den Grund at Bygningerne og Besætningen ikke af ham ere holdte vedlige Og skal det ikke ansees som nogen Undskyldning for Proprietairens Efterladelse af sin Pligt i denne Henseende, om Fæstebonden endog kunde være formaaet til at fraskrive sig sin Ret til at paastaae Gaarden med dens Tilhørende, overleveret efter Syn.
Berlingske Tidende, 1787-06-01
Fra Stadens Raadstue er den 20de Junii d. A. udkommet: en Placat, hvorved bekiendtgiøres: At det allernaadigst har behaget Hans Kongelige Majestæt ved Reskript til Magistraten af 11te Maji sidstleden at befale, at der skal foretages en almindelig Optælling over Folkemængden i Danmark, saaledes som den paa den første Dag i næstkommende Julii Maaned befindes at være, og at Tællings=Listerne overalt skal være indrettede efter et dertil anbefalet Schema, til hvilken Kongelige allerhøieste befalings Efterlevelse her i Staden, samt paa dens Grund uden Portene, samtlige Huuseiere saavelsom de her værende offentlige Stiftelsers Foresatte anmodes at ville, naar een af de til Optællingen udnævnte Mænd den 1ste Julii næstkommende, eller paafølgende Dage, indfinde sig hos dem, være samme behielpelige i at optegne alle de i Gaarden eller i Huset, bemeldte 1ste Julii, forefindende Personer, og tillige meddele ham de Efterretninger, som efter det medhavende Schema om enhver af dem udfordres.
Berlingske Tidende, 1787-06-01
Hs. Majestæt har allernaadigst udnævnt til Sin overordentlige Gesandt ved det Kongel. Svenske Hof, Overkammerjunker Grev Reventlou; den derværende Kongel. Charge d'Assaires, Kammerjunker Rosenkrantz, til MinisterResident i Pohlen, og Secretair Friman til LegationsSecretair i Sverrig.
Berlingske Tidende, 1787-06-01
Fra den 2den til 30te Junii ere her i Staden copulerte 69 Par, fødte Drenge 120, Piger 99, tilsammen 219. døde Mænd 86, Qvinder 68, Drenge 50, Piger 59, tilsammen 253, ere altsaa 44 flere døde end fødte. De Døde ere bortrykte af følgende Svagheder: Alderdom 17, Apoplexie 3, Barselseng 5, Blodstyrtning 2, Brystsyge, 22, Bylder 1, Druknet 2, Feber 4, Forraadnelses=Feber 22, Gicht 2, Hidsig Feber 9, Hoste 2, Hævelse 1, Jnflammation 3, Kighoste 2, Knæesvamp 1, Koldfyr 1. Kopper 3, Krampe 2, Langvarig Syge 1, Lungesyge 1, Nærvesyge 2, Obstruction 1, Pleuris 1, Skarlagens=Feber 8, Skiørbug 2, Slag 54, Steen 1, Svindsot 6, Trødske 1, Tænder 4, Tærende Syge 32, Uangivne Svagheder 28, Ulykkelig Hændelse 1, Vattersot 16.
Berlingske Tidende, 1787-06-01
Udi det Kongelige Frederichs Hospital ere fra den 27de Maji til 30te Junii af Patienter indkomne 223, udgaaet 202, døde 19; af Barselqvinder indkomne 72, udgaaet 62. af Børn fødte 65. - Jblant de Jndkomne vare formedelst ulykkelig Hændelse: En Arbeidsmand forvreet det ene Knæe i Hiulet paa en Mudder=Pram; en Musketeer knuset den ene Finger med et Stykke Tømmer; en dito nedfaldet i Lasten, paa et Skib og forslaaet sig; en Arbeidsmand knuset en Fod med et Stykke Tømmer, en Tienestekarl faldet paa Gaden, og brækket et Been; en Tømmermand faldet fra et Stellage og forslaaet Hovedet; en Haandlangerske ligeledes nedfaldet og brækket en Arm; en Baadsmand faldet fra Masten paa en Skib og brækket en Arm; en Husar skudt en Ladestok igiennem den ene Haand; en dito ved at styrte med en Hest brækket Kravebeenet; en Dreng forbrændt en Haand med Krud; en Pige nedfaldet af en Trappe og forslaaet sig; en Muurdreng, faldet fra et Stellage og brækket et Been; en Karl slaget for Brystet af en Hest, en Arbeidskarl brækket begge Benene ved at vende en Baad, som faldt paa ham; en dito nedfaldet i Lasten paa et Skib og forslaaet sig; en Pige faldet fra en Trappe og brækket et Been; en Soldat ved Pæle=Nedramning slaget for Brystet og knuset et Been.
Berlingske Tidende, 1787-06-01
AVERTISSEMENTS. Recensionerne over S. T. Hr. Doctor Bastholms Forsøg til en forbedret Plan i den udvortes Gudstieneste, og de i den Anledning udkomne Skrifter, uddragne af de nyeste Kiøbenhavnske Efterretninger om lærde Sager, 13 1/2 Ark i stor 8. ere nu at bekomme hos Boghandler Hegelund i store Færgestrædet No. 37. og i det Berlingske Contoir i Pilestrædet No. 93. for 2 Mk. 8 s. paa Tryk= og 3 Mk. paa Skrivpapiir.
Berlingske Tidende, 1787-06-01
Geheime Conferentsraad Baron af Wedel Jarisbergs af nødte Forestillinger til det fornuftige Publicum, i Anledning af en Recension i de Kiøbenhavnske Efterretninger om lærde Sager for 1786 i No. 5 paa. 69 seg. er trykt og sælges hos Hofbogtrykket Møller i Frederichsberggaden Nr. 230 paa fiin Papiir for 6 s. og Trykpapiir 4 s.; ligesom og hos de Herrer Boghandlere paa Børsen, Hr. Agent Gyldendal i Silkegaden, og Hr. Boghandler Hegelund i Færgestræde. Paa samme Stæder er ligeledes Hs. Excellences forhen udgivne Skrifter at bekomme. Korn. Rug, Holsteensk, Td. 4 Rd. 1 Mk. - s. Dansk Td. 3 Rd. 5 Mk. a 4 Rd. 1 Mk. - s. Hvede, Holsteensk Td. 4 Rd. 5 Mk. - s. Lollandsk, Td. = 4 Rd. 2 a 3 Mk. - s. Siellandsk, Td. . Rd. - Mk. - s. Byg Td. . 2 Rd. 4 Mk. - s. Byg=Gryn Td. . . 7 Rd. Mk. - s. Malt Td., 3 Rd. 3 Mk. - s. Havre Td. = = 1 Rd. 3 a 4 Mk. - s. Havre=Gryn Td. = 7 Rd. 2 Mk. - s. Boghvede=Gryn Td. = 8 Rd. - Mk. - s. Erter Td... Rd. - Mk. - s.
Berlingske Tidende, 1787-06-01
Fede=Vahre. Jsl. salted Lammekjød Td. =Rd. Mk. - s. Flesk, røget, Lispd. = 1 Rd. 4 Mk. - s. grønsalted, Lpd. 1 Rd. 2 Mk. 8 s. Oste, Fyenske, Skpd. - Rd. - Mk. - s. = Holsteenske, 12 a 13 Rd. - Mk. - s. Smør, Fyensk, Td. 28 a 32 Rd. - Mk. - s. i Siellandsk, Td. 32 a 34 Rd. - Mk. - s. = Holsteensk, Td. 34 a 36 Rd. - Mk. - s. Tælle, Lispd. 2 Rd. 2 Mk. - s. Grøn Sæbe, en Otting, 2 Rd. 2 Mk. 4 s. Fisk. Bergens Fisk, Skpd. 16 a 18 Rd. - Mk. - s. Graasey, salted, Td. 3 Rd. a 3 Rd. 2 Mk. - s. . . tør, Skpd. 7 a 8 Rd. - Mk. - s. Klipfisk Skpd. = 11 a 12 Rd. - Mk. - s. Norsk Torsk, salted, Td. 4 Rd. a 4 Rd. 3 Mk. Jslandsk dito, Td. 6 a 7 Rd. - Mk. - s. dito tør Fisk Skpd. 14 a 15 Rd. - Mk. - s. Kliplanger Skpd. = 18 Rd. - Mk. - s. Dansk Vaar=Sild Td. 3 Rd. a 3 Rd. 4 Mk. - s. = Høst=Sild Td. . 6 Rd. - Mk. - s. Norsk Vaar=Sild Td. = =Rd. - Mk. - s. = Høst=Sild Td. 7 Rd. a 7 Rd. 3 Mk. - s. Tran Td. = 12, 13 a 15 Rd. - Mk. - s. Salt. Norsk Td. = = 3 Rd. a 3 Rd. 2 Mk. Lyneborsk Td. - 6 Rd. a 6 Rd. 3 Mk. Spansk Td. 2 Rd. 3 Mk. a 3 Rd. - Mk. Engelsk Td... - Rd. - Mk. Fransk Td., Rd. - Mk. Vine. En Ahme Rhinsk Viin = 60 a 65 Rd. Udenrigs = 40 a 45 Rd. Et Oxehoved rød Viin = 56 a 70 Rd. Udenrigs = 38 a 50 Rd. Et Oxehoved Fransk Viin = 43 a 45 Rd. Udenrigs = 23 a 24 Rd. Et Oxeh. Fransk Brændeviin 76 a 78 Rd. Udenrigs = 36 a 40 Rd. Humle. Brunsviger) = = 90 Rd. - Mk. - s. Garleber ) Skpd. - -Rd. - Mk. - s. Brabandsk ) = = 900 Rd. - Mk. - s. Norsk Jern Skpd. = 12 a 13 Rd. - Mk. Tiære Td. = = 4 Rd. a 4 Rd. 3 Mk. Hør Skpd. = 38 a 44 Rd.) efter dens Klipfisk, Skpd. = 15 a 16 Rd. Mk. - s. Reen Hamp Skpd. 26 a 28 Rd.) Bonitet. Æg en Snees, 1 Mk. - . Brænde. Favnen. Pommersk Fyr, 3 Rd. 2 a 3 Mk. - s. Pommersk Ell = 3 Rd. 4 Mk. - s. Pommersk Bøg = 4 Rd. 2 a 4 Mk. - s. Holsteensk Bøg = 4 Rd. 3 a 4 Mk. - s. Jydskenkelt = = 4 Rd. 3 a 4 Mk. - s. Fyensk, 4 Rd. 3 a 4 Mk. - s. Birk, Rd. - Mk. - s.
Berlingske Tidende, 1787-06-01
Kiøbenhavns Torve=Kiøb for Jndvaanerne. Brænde. Et Bonde=Læs, 1 Rd. a 1 Rd. 2 Mk. - s. Et Læs Tørv = 5 Mk. a 1 Rd. 3 Mk. - s. Kul Td., Rd. 1 Mk. 8 s. Forring. Høe et stort Læs = = 3 Rd. - Mk. - s. et mindre dito . 2 Rd. - Mk. - s. Halm et Læs 1 Rd. 2 Mk. a 2 Rd. 1 Mk. - Høns og Fiederværk. Calkunske gamle Parret =Rd. - Mk. -= = unge Parret =Rd. - Mk. - Capuner sede et Par - Rd. - Mk. -= = mavre et Par Rd. - Mk. - s. Høns gamle Parret, 4 Mk. - s. = unge Parret = = 3 Mk. - s. Kyllinger et Par = = 2 Mk. - s. Giæs levende Stk., Rd. - Mk. - s. Slagtede Stk. Mk. - Ænder et Par, 2 Mk. 4 a 81. Duer et Par, 1 Mk. -
Berlingske Tidende, 1787-06-04
Madrit, den 8de Maji. Med en Coureer fra Parma har Hoffet den 2den hujus faaet den behagelige Efterretning: at Hs. Kongelige Høihed, Frue Jnfant=Hertuginden er den 17de i forrige Maaned bleven forløst med en Prindsesse, som i Daaben blev kaldet Maria Lovisa. Formedelst denne glædelige Tildragelse er der heri 3 Dage holdt offentlige Forlystelser.
Berlingske Tidende, 1787-06-04
Da Regieringen er bleven underrettet om de Ødelæggelser, som Pesten anretter i Levante og i Besynderlighed i Algier, hvor en saa stor Mængde af Mennesker er bleven bortrykket, at hele Gader i Staden og de omliggende Landsbyer og Districter ganske ere blevne blottede for Folk; saa har Høistsamme befalet, at alle fra den middellandske Søe kommende Skibe skulle være forsynede ikke alene med de sædvanlige Sundhedspasser, men endog med den Spanske Consuls eller Vice Consuls Certificat fra den Havn, de afseile fra, at deres indehavende Gods og Vahre komme fra et Land, hvor hverken Pesten er udbrudt eller som er mistænkt derfor.
Berlingske Tidende, 1787-06-04
Semlin, den 12te Maji. Et Corps Tyrkiske Tropper af 4000 Mand er landet ved Jsmail, og 4000 andre Tyrker ere ankomne til Mundingen af Donau. Begge Corps ere allene bestemte til at forstærke Fæstningerne og Garnisonerne i Bessarabien langs ved Donau, og følgelig seer det ikke ud til Krig. - Fra den rebelske Pacha af Scutarii er for nyelig et Corps af 8000 Mand rykket frem indtil i Egnen af Nizza, hvorved Angest og Forskrækkelse udbredte sig lige indtil Belgrad, hvor Pachaen af Scutari allerede begyndte at øve sine Artillerister.
Berlingske Tidende, 1787-06-04
J Forgaars fik man vide, at dette Corps, uden at begaae særdeles Excesser, har trukket sig tilbage igien. Rebellerens Hensigt med denne Bevægelse er altsaa forblommet. Ligesaa forblommede ere de fleste Fortællinger, som man hører om ham. Hans Armee skal være stærk blandet med Christne, og nogle af hans Fahner, til Tegn paa hans Tollerance, være tegnede endog med Korset. Han holder en streng Disciplin, skyer alle Penge=Udpresninger, vinder derved alt mere og mere Albaniernes Gemytter, og skal endog understøtte Kiøbmændene med Penge for 4 Procent.
Berlingske Tidende, 1787-06-04
Fra de Polske Grændser, den 16de Maji. Imedens Keiseren opholdte sig i Gallizien har han gjort en Reise lige indtil Grændserne af Moldau, for at undersøge, Niesterstrømmens Løb, og med egne Øine at see, om Prindsen af Nassau=Siegens Forslag til at giøre Niesteren ganske beseilelig, stod til at udføre. Monarchen havde til den Ende ogsaa nogle i Sagen kyndige og erfarne Officerer med sig.
Berlingske Tidende, 1787-06-04
Prindsen af Nassau havde, som bekiendt, for 2 Aar siden befaret Niesteren, og derpaa paastaaet, at det vilde være en let Sag at befrie Niesteren med faa Bekostninger fra de Klipper, som giøre Skibsfarten paa samme saa farlig, og næsten umuelig. Lod dette Project sig udføre, saa skulde Pohlens sydlige Provindser kunne drive en meget udstrakt Handel paa det sorte og Middelhavet.
Berlingske Tidende, 1787-06-04
Wien, den 16de Maji. Paa den Russiske Søemagt i det sorte Hav har man paa nærværende Tid en ligesaa troeværdig som respectabel, Fortegnelse. Allene i Cherson befinde sig 4000, og i Sebastopolis 6000 vel monderte Matroser i Kasernerne. Fløden paa det sorte Hav selv bestaaer af 3 Skibe paa 74, 2 paa 66, 3 paa 50, 12 paa 40, 5 paa 36, 4 paa 26 Kanoner, og nogle mindre, tilsammen af 40 Skibe og 1566 Kanoner. Desuden ligge ved Floden Cuban store Skove, som ere beqvemme til Skibsbyggerie, og af Hamp og Jern har man sammestæds Overflødighed. - Personer, som ere kyndige der i Egnene, gjøre herved den Anmærkning, at ved Storm vindene, som ofte indfalde paa det sorte Hav, have Tyrkerne den Fordeel, at de for det meste komme fra Nordvest, og altsaa ere meget gunstige for dem til at løbe ind igien i Kanalen eller i Havnen af Sinope i Natolien, da derimod de udløbne Russiske Skibe drives af disse herskende Nordvestvinde. til de Asiatiske Kyster, hvor de følgelig ere i Fare for at falde Tyrkerne i Hænderne.
Berlingske Tidende, 1787-06-04
Wien, den 23de Maji. De her garnisonerende Regimenter tilligemed Artillerie og Bombardeer=Corpset vedblive, efter erholdt Ordre, som dog ikke er almindelig for hele Armeen, at indkalde alle Fri mændene, og forsyne sig med Pakheste. Jmidlertid venter man dog fra Cherson af, at Stridighederne med Porten skulle blive bilagte, og at Hs. Majestæt Keiseren i saa Fald vist skulde komme her tilbage den 28de Junii, og personlig bivaane Exerceer=Leirene i Provindserne.
Berlingske Tidende, 1787-06-04
Da der er bleven angivet, at det forskrækkelige Tilfælde atter er indtruffet, at en Jøde, som meentes død, blev for tidlig begraven, og derved egentlig dræbt; saa har Hs. Majestæt under en Pengestraf, efter Overtræderens Formue, forbudet den hos Jøderne hidindtil sædvanlige tidlige Begravelse, og befalet, at en Død ligesaa lidet hos disse Folk som hos Hans øvrige Undersaattere maae begraves inden 2 Gange 24 Timer, med mindre samme er død af en smitsom Syge.
Berlingske Tidende, 1787-06-04
Paris, den 25de Maji. Her er nu bleven bekiendtgjort en Kongel. Forordning af 6te hujus, som bestemmer, at Havnene ved Calais, Boulogne, Havre, Rouen, Saint=Malo, Nantes, la Rochelle, Bourdeaux og Cette, skulle fra den 10de, i Følge den med Storbritannien sluttede Handelstractat, være aabnede for Jndførselen af Engelske Kiøbmandsvahre.
Berlingske Tidende, 1787-06-04
Gazette de France for i Dag indeholder en Efterretning fra Cairo om de rebelske Beyers Nederlag. 4000 Overhoveder fra adskillige Steder have forladt deres Partie, og beder Capitain Pacha om Naade.
Berlingske Tidende, 1787-06-04
Dronningen har allerede begyndt at indskrænke Udgivter, ne ved sin Hofstat til det Halve, og sendt en med egen Haandskreven Fortegnelse derover til Erkebiskoppen af Toulouse, ja endog sine personlige Udgivter har Høystsamme behaget at nedsætte til det Halve. - Man begynder allerede at sælge de Kongel. Lystslotte. Monsteur har kjøbt Slottet Choisidde Roi, og derimod solgt sit Landgods, St. Asise; som har havde kjøbt af Madame de Montesson for 1 Million 600000 Livres.
Berlingske Tidende, 1787-06-04
Den sidst fra Kiøw ankomne Coureer har tillige overbragt Foræringer i Anledning af Commercetractatens Slutninimellem Frankrige og Rusland. Den afdøde Grev Vergen nes's ældste Søn har faaet en med Diamanter besat Daase, som var fyldt med Guldmedalier, der ere slagne i Anledning af berømmelige Tildragelser under Keiserindens Regiering.
Berlingske Tidende, 1787-06-04
Grev Montmorin og hans Gemahlinde, saavelsom Enke Grevinde Vergennes, have ligeledes faaet prægtige Foræringer.
Berlingske Tidende, 1787-06-04
Fra Hr. Beauchamp, General=Vicarius af Babylonien, er en Skrivelse af 18de Februarii indløbet fra Bagdad. Han giør astronomiske Jagttagelser paa det samme Sted, hvor Astronomien for mere end 3000 Aar siden tog sin Begyndelse, og seer daglig Mercurius, som de Europæiske Astronomet sielden see. - Bagdad trues med Hungersnød.
Berlingske Tidende, 1787-06-04
London, den 25de Maji. Prindsen af Walliss Forsoning med sin Fader Konger er en alt for vigtig og almindelig forønsket Tildragelse til, at jo alle did henhørende Omstændigheder skulle være velkomme for den offentlige Nysgiærrighed. Allerede i Mandags den 21de om Aftenen, lod Kongen Prindsen vide, at han forlangede at tale med ham. Hs. Kongel. Høihed begav sig derfore strax til Dronningens Palais, hvor den Kongel. Fader, og Søn holdte en Samtale med hverandre, som varede over 3 Timer. Til dette Besøg, som i 9 Maaneder var det første, blev Prindsen indført af sin Kongel. Moder Dronningen og Prindsesserne hans Søstre, hvilket var et meget rørende Optrin.
Berlingske Tidende, 1787-06-04
I Gaar foer Prindsen med et følge af 3 Kareter under Bedækning af nogle Gardere fra sit Palais Charleton=House. til St. James, hvor der var en meget talrig og glimrende Cour, og hvorhen Hertugen og Hertuginden af Cumberland ogsaa begave sig, da de havde seet Prindsen kjøre forbi. Da Prindsen steg af paa Slotsgaarden, istemmede det forsamlede Folk et stort Fryderaab, og om Aftenen vare de fleeste Huse i Nærværelsen af St. James illuminerte.
Berlingske Tidende, 1787-06-04
J Forgaars forelagde Hr. William Pitt Underhuset en Fortegnelse over Prindsens Gield, dog medfulgte ikke Bygnings Overslaget ihenseende til Charleton=House, saasom Bygnings-Directeuren ikke havde indgivet samme tydelig nok, Hr. Pitt anslog de endnu nødvendige Bygnings Omkostninger til omtrent 40000, og de for Malerier til 5000 Pd. J Gaar raadslog Underhuset formelig over denne Sag, og bevilgede eenstemmig en Adresse til Kongen, som var et Schoaf det Kongelige Budskab, og indeholdte den Tilsætning: at Hs. Majestæt maatte behage, af Civil=Listens Jndkomster at forstrække 161000 Pd. til Prindsens Gields Afbetaling, og 20000 Pd. til Bygningens Fuldførelse paa Charleton=House, hvilke Summer Hs. Majestæts troe Underhuus igien vilde erstatte. Strax efterat Prindsen i Mandags havde havt Samtaler, med Kongen, sendte han Lord Southampton Kammerherre=Nøglen tilbage, som han for 9 Maaneder siden tog til sig, fordi han havde ophævet sin Hofstat. Han lod og alle hidindtil suspenderte Betientere af sin Hofstat kalde til sig, og anbefalede enhver deres sædvanlige Tieneste. Ved Tillægget at 10000 Pd. ere Prindsens aarlige Jndkomster nu bragte til 72000 Pd.
Berlingske Tidende, 1787-06-04
Foruden de mange mundtlige Forsikringer og Taksigelser, som Prindsen har gjort sin Kongel. Fader, sendte han endnu i Tirsdags Lord Southampton til Hs. Majestæt, for at takke for det Kongelige Budskab til begge Husene. Man forsikrer paa nye, at Kongen har foreslaaet ham Arvestatholderens Prindsesse Datter til Gemahlinde, og grunder dette fornyede Rygte paa Ridder Harris's Ankomst fra Haag, som først havde gjort en Tour til Nimvegen, og paa den for nogen Tid siden til Holland reiste Marqvis von Titschfields Tilbagekomst.
Berlingske Tidende, 1787-06-04
Utrecht, den 26de Maji. paa J Gaar blev vort Raad communiceret en Skrivelse fra Staterne af Utrecht til den commanderende Officeer ved de 2de Hollandske Batallioner af Grenier, som have besat Vaart og Jutphaas, hvori bemeldte Stater tilkiendegive denne Officeer deres Forundring lover, at han, uden deres Tilladelse, og uden at have aflagt nogen Eed til dem, som Provindsen Utrechts Souverain, havde betraadt bemeldte Provindses Territorium med sit Mandskab. De havde den Tiltroe til ham, at han nu ikke vilde vægre sig ved at aflægge den ne Eed, og at dersom Staterne af Holland maaskee ikke skulde være fornøiede dermed, saa vilde de drage Omsorg for Betalingen af hans og hans Mandskabs Sold. Patrioterne sige, at dette kaldes, at ville underkiøbe et Hollandsk Regiment til Menced og Desertion, og giøre Staterne af Utrecht bitre Bebredeilser derfor.
Berlingske Tidende, 1787-06-04
Vort Statsraad har sendt en Commission til Haag, for at foredrage Staterne af Holland det hele Utrechtske Borger, skabs inderlige Længsel efter, at den saa ulykkelige og i alle Henseender beklagelige Borgertvist maatte omsider engang komme til Ende. Det ønsker tillige, af Deres Ædel=Stor mægtigheder, at maatte blive underrettet, om Samme ved den fattede Beslutning, at forbyde alle offensive Midler, have troet, at kunne komme videre ved disse fredsommelige Midler, end naar man ved at bruge offensive Midler, selv forskaffede sig Ret, og satte Maal og Grændser for Tyranniet, og det saa meget mere, som Modpartiet havde unægtelig først begyndt Angrebet. - Man lader sig og i samme forstaae med, at det hele Borgerskab ønsker intet andet, end at maatte være virksom. - Endelig ansøges Deres Ædel=Stor mægtigheder om, at De, for igjen at stifte Fred og Enighed imellem de samtlige, og fra hinanden saa meget afvigende Provindser, vilde sætte saadanne, enten voldsomme eller fredelige Midler i Værk, som Deres Ædel=Stormægtigheder maatte agte nødvendige og tienlige.
Berlingske Tidende, 1787-06-04
Haag, den 26de Maji. Conferencerne imellem de Deputerte fra Generalstaterne, Statsraadet, og Provindserne Holland, Geldern, Utrecht, og Overyssel, angaaende Midlerne til igien at stifte Fred og Rolighed, ere desværre blevne opsatte, og Krigen imellem denne Republikes Jndbyggere og Soldatre imod andre at samme Republikes Jndvaanere og Tropper synes næsten uundgaaelig. - Da der i Dordrecht gives paa nærværende Tid en almindelig Forsamling af bevæbnede Borgercorpser, saa har samme oversendt til Staterne af Holland en Ansøg, ning, hvori de forlange følgende 3 Punkter: 1) At holde de Penge tilbage, som ere Generalitets=Cassen bevilgede, eller skulle endnu bevilges; de allene undtagne, som ere bestemte til at betale Renterne af Generalitets=Obligationerne. 2) At bruge med Fyrrighed Provindsernes forenede Borger og militaire Magt imod Borgernes Bøddel, hvorunder Staterne af Geldern og Utrecht formodentlig forstaaes. 3) Foruden Arvestatholderens Suspension, som General-Capitain, der allerede er skeet, ogsaa at suspendere ham fra hans Charger som General=Admiral og Statholder, samt holde alle hans Gager og Besoldninger tilbage. Alle ere begierlige efter at faae vide, hvad Staterne af Utrecht have svaret paa Staterne af Hollands Skrivelse, i hvilken de inden 48 Timer forlange en cathegorisk Erklæring af samme, om de ville have Krig eller Fred.