JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1828-03-07
Erindringer fra Tunis. En af de nyere Reisende fortæller om de varme Bade i Nærheden af Tunis, ved Siden af et Bjerg stod en stor Bygning, hvori den kostbare hede Kilde blev fanget op i et Marmorbækken, hvortil man kom gjennem en Række af 2 Gemakker, som rundt om vare forsynede med rummelige Træbænke, for at man kunne sidde ned, og ikke for hurtig komme fra en varmere Temperatur i en koldere. Allerede Armosphæren i første Gemak var meget varmt, i det Andet: hvori man afklædte sig, var man færdig at qvæles; og træder man ind i selve Badeværelset, saaer man inden faa Minutter, blot ved Uddunstningen af det varme Vand, drypvaad af Sved. Bækkenet er omtrent 24 Fod i Omfang, og man stiger ned til det paa brede Trappetrin, der ligesom Bunden og Jndfatningen er af hvidt Marmor, Vandet i Badebækkenet er omtrent 4 1/2 Fod dybt. Jeg overdriver det ikke, naar jeg siger at Vandet er næsten kogende, jeg forsøgte paa at gaae ned deri, men da jeg havde brændt mine Been, lod jeg det blive, og vi indhyllede os i uldne Dækkener paa Randen af Baadet; vi kom derved i en ikke ubehagelig Transpiration, klædte os derpaa igjen paa og lagde os allerede Kl. 8 til at fo ve paa en Terrasse. Ved denne Leilighed bleve vi uventet Vidner til en Seralscene. Det var os ubekjendt, at en Tyrk Dagen for med sit Harem var kommen til Badet, og boede i en Sidefløi af Bygningen. Oven i Taget paa Badesalen befandt sig en en firekantet Aabning, som i Skikkelse af en Skorsteen, hævede sig 2 a 3 Fod over den Terrasse hvorpaa vi sov, hvorigjennem vi nøie kunde betragte Alt hvad der foregik i Badeværelset, og hvori just følgende Scene fandt Sted: "En Tyrk, en ung Mand af sjelden Skjønhed, laae med Musselmandens hele Jndolents udstrakt paa en Tigerhud, som bedækkede Badebassinets Trin; kun Fødderne holdt han i Vandet, hans Hoved hvilede paa hans Albue, og en lang Pibe berusede ham med dens Vellugt, under dette legede et qvindeligt Væsen, som stod i Vandet indtil halv op paa Lænderne i en Venus Aphrodites Stilling for ham, med hendes skjønne hvide Fingre i en Skov af de smukkeste sorte Haar jeg har seet i mit Liv, og som naaede hende fra Jssen ned til Knæerne og synes næsten ganske at skjule hende, men hvad der satte os mest i Forundring, var i Midten af Bassinet at see 8 andre Nympher, hvoraf den Ældste ikke synes at kunne være 20 Aar gammel, som havde dukket sig ned indtil Skuldrene i det hede Bad, dandsede og begi tusinde andre smaae Daarskaber, uden at forraad at det paa mindste Maade generede dem; hvorlænge de have vedblevet at nyde denne Salamander-Fornøielse, veed jeg ikke, men da vi, efter i et Qvarteerstid at have været Øievidne til dette Skuespil, forlode vi vor Kighul, synes de endnu ikke at være kjede deraf.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1828-03-07
Blandinger. J Columbien finde endnu Uroligheder Sted paa enkelte Steder, i Anledning af Bolivars Foranstaltninger; i Angustura har Pøbelen, hvis Partie Statsraadet der, tog, afsat den nye Jntendant Blanco og Statholderen, fordi de efter Bolivars strænge Befaling ville standse Smughandelen; imidlertid haabede man snart at see Orden igjen tilveiebragt. En vis Cisneros, Anfører for en royalistisk Bande, har man endnu ikke kundet faae Bugt med, man frygte for, at han staaer i Forbund med den spanske Admiral Laborde om at gjøre en Landgang paa Terra Firma. Alle Spanier skulle forvises fra Columbien Den 3die Febr. ventede man hvert Øieblik Jnfanten Don Mignel til Portugal. Marquisen af Loulsmed Gemalinde, var samme Dag afreist.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1828-03-07
J Lüttich, Löwen, Brussel, Mastricht og Tirlemont, har man den 23de Febr. om Morgenen fornummet et hæftigt Jordskjælv. Paa flere Steder, ere Skorstenene indstyrtede, Speile og Porcellain slaaet i Stykker, og Murene revnede; Skaden anslaaes i Almindelighed til 1000 Gylden. Madras Gazetten af 26de Septbr. f. A. melder ogsaa at i Ostindien har et hæftigt Jordskjælv fundet Sted, hvorved Fortet Kolitaran er styrtet om og mod 1000 Mennesker begravet under dets Ruiner. Et Bjerg var styrtet og i Rowee=Floden, som derved havde foraarsaget Oversvømmelse. 30,000 Mennesker vare i Omegnen af Lahore og Amtitzer døde af Cholera Morbus. J det Würtembergske har de 2 sidste der indtrufne Jordskjælv opvagt Angest hos de Overtroiske, man taler kun om Verdens Undergang, om Aabenbarelser af Hesekiels 4de Kapitel, og om frygtelige Ting som i Aaret 1830 skulle udføres af Tyrkerne; - det kommer af den Mængde Pietister og den Mysticisme som her findes.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1828-03-07
Bolivar har givet et skjønt Beviis paa, at Talentet og Fortjenesten overalt agtes, ved at befale de civile og militaire Embedsmænd i alle Provindser at anlægge 3 Dages Sorg for den afdøde Canning, i Betragtning af de udmærkede Tjenester, Menneskeheden, og Amerika i Særdeleshed, skylder den store Statsmand.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1828-03-07
Jesuitcolonien i Montrouge i Frankerig er kommen Lovene i Forkjøbet, og har fortrukket til Freiburg i Schweitz. En Hr. Fremont er dømt til en Pengemulet og 15 Aars Fortabelse af sine borgerlige Rettigheder, fordi han havde paasagt Oberst Delaunap, som reiser omkring med Osage-Jndianerne, at han imod deres Villie har medbragt dem fra Amerika, for at fremvise dem i Europa til sin Fordeel. - Tingen var i det mindste tænkelig.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1828-03-07
Den afdøde Fyrst Ypsilanti opnaaede kun en Alder af 36 Aar Paa Sørgeparaden var han iført den saakaldte, hellige Skares" Uniform, som han bar ved sit Jndfald i Moldau. De to russiske Ordener, laae paa en Pude, og hans Tinding var omvunden med en Krands af Roser og Eviggrønt. Ved Sørge-Ceremoniens Slutning traadte hans Brødre og flere Landsmænd hen til Kisten, for efter græsk Skik at give ham Afskedskysset. December=Hæftet for the Reportorv of Patent Inventions 1827, afgiver et Beviis paa hvorvidt Patent Uvæsenet eller man kan kalde det Patentsygen er stegen i Engeland. En Hr. Machet har saaledes ladet sig give Patent paa Opfindelsen af en Lampe, der vel er meget sindrig, men som intet Menneske uden ham selv kan pudse. En Hr. Dickinson har faaet Patent paa en Glasur, hvormed fortinnet Blik skal overdrages, den bestaaer af Tin, Zink, Borax og pulveriseret Glas. Dhrr. Joh. Williams og Joh. Dohle, har faaet Patent paa at gjøre Søevand drikkeligt, derved at det filtreres i Blye og Kobberkargjennem Sand, Uld og Hestehaar; men nu kommer det bedste : en Hr. Fr. Andrews er meddeelt Patent paa en Dampvogn, hvor begge Cylinderne løbe horizontal hen under Vognen, og Kudsken sidder foran mellem begge Dampkjedler, saa at medens Passagererne i Vognen af Dampens Hede blive kogte, bliver den arme Kudsk bogstavelig stegt.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1828-03-07
J de engelske Colonier hersker den Skik, at de ugifte Mandfolk hver 29de Febr, eller Skuddag, give det gifte Familer og Damerne overhovedet et Bal, kaldet Batchelorsball, c: Ungkarlsbal. Denne Skib er virkelig ret vakker; thi mangen Ugift maa det ved falde ind, at han egentlig lever og nyder Selskabeligheds Glæder lidt for meget paa sine gifte Venners Bekostning. Nu er vel en saadan lille Fere hvert 4de Aar egentlig en seen og tarvelig Gjengjæld; men dog bedre end slet ingen.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1828-03-07
J Leipzig er Prof. C. C. Wieland, der 1826 feirede sit 50aarige Jubilæum, ved Døden afgaaet.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1828-03-07
I Hannover forfærdiges nu det ny af Dr. Civialeopfundne Jnstrument til Steens Knusning i Blæren, for langt lettere Kjøb end de kunne haves i Paris.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1828-03-07
Det russisk keiserl. Gesandtskab i Hamborg har ladet bekjendtgjøre de Vilkaar, hvorpaa udenlandske Læger kunne blive optagne i russisk Tjeneste. Efterat have underkastet sig Exammen ved det meditinskechirurgiske Academie i Petersburg, inddeles de i 2 Classer; de første faae 150 hollandske Duca ters Godtgjørelse for Reifendgivter og 1000 Rubler aarlig Løn, de af anden Classe 100 Ducater, i Reiseomkostninger og 800 Rubler Løn. De maae forpligte sig til at tjene i det mindste i 12 Aar, dog imod Løvte om et Tillæg af 100 Rubler aarlig efter de første 6 Aars Forløb.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1828-03-07
Lord Hill er bleven Høistkommanderende over den engelske Armee i Wellingtons Sted.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1828-03-07
Den 17de Novbr. f. A. blev een af de meest anseete Læger i Dublin, Will. Tracy Eog for begaaet Tyverie dømt til 7 Aars Deportation. Allerede adskillige Gange havde man ham mistænkt for, at han fra stial sine Patienter, naar han besøgte dem, Ting af Værdie. Endeligen blev han hos en rig Kjøbmand paagreben, i det han vilde medtage under sin Kappe 3 Alen skotsk Batist. Man gjorde strax Eftersøgelse i hans Bolig, og fandt der Silkevarer, Baand, Smykker, Sølvtøi, som han havde tilvendt sig. Hans Kunder gjenkjendte de Ting, han havde frastiaalet dem. Ogsaa fandt man hos ham en Kaabe af Cammelot, hvori indvendig adskillige Lommer vare anbragte. Naar han havde taget Noget, puttede han det hurtigen i den ene Lomme, hvor man ikke søgte det. Paa denne Maade havde han allerede længe drevet dette skjændige Haandværk.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1828-03-07
I den forløbne Uge bleve to Concerter givne paa det kgl. Theater, ved hvilke Mad. Catalanis almeen erkjendte Beredvillighed til at understøtte offentlige Indretninger paa Nye erfaredes, da hun assisterede ved dem Begge. Den Første var Søndagen den 17 f. M. til Fordeel for det kgl. Jnstitut til Blindes Dannelse; den Anden var Onsdagen den 20de til Fordeel for Bombebøssen og Hr. Skuespiller Kirchheiner, efter venskabelig Overeenskomst. Begge Concerter udførtes under Anførsel af Hr. Prof. Ridder Schall, og understøttedes af det kongelige Capels Medlemmer. Ved dem Begge var Huset aldeles fuld, uagtet Priisforhøielsen.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1828-03-07
Den 21de Febr. skulde der efter et Avertissement, i Kjøbenhavns Adresse-Avis) gives Bal en masque paa Skædermesternes Laugshuus, for Dhrr. Mestere.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1828-03-07
J No. 18 af Handels- og Jndustritidenden findes i en Afbildning og Beskrivelse af Curneys for omtalte, Damp Vogn, som i Dannelse ligner en almindelig Post-Kareth, men noget bedere og høiere. Foran sidder Styreren, som tillige er Maskinmester, og ved Hjælp af et Haandgreb styrer Vognstangen og to lave Styrehjul fortil. Hurtigheden kan bestemmes fra 1/2 til 2 1/2 dansk Miil i Timen.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1828-03-07
Til Christiansund er indbragt et Vrag med Kjølen i Veiret, som først i Februarii Maaned af Fisker blev fundet i Søen. Paa en Bielke staaer: "Dansk Eiendom 24 Commercelæster, og af et i Vraget fundet Brev til Gravesteen sees, at dette er sendt med Jagten Maria, Skipper Peter Kettelsen fra Flensborg, som den 27de Octbr. f. A. var i Hull, og formodentlig med Ballast vilde gaae til Hjemstedet. 4 Seil, hvoraf 2 uden Værdie, og noget ubetydeligt mere, ere bjergede.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1828-03-07
I Kbhavns Slaverie befandt sig den 31te Dec. f. A. 356 Slaver. J samme Aar tilkom 66, hvoraf 1 var inddømt for Mord, 1 for Hælerie, 1 for at have slaget sin Fader, 1 for Jnsubordination og 62 for Tyverie. J samme Tidsrum var Afgangen 39, hvoraf 4 løslodes formedelst Straffetidens Forløb, 16 efter allerhøieste Resolution, 8 afgaves til andre Straffeanstalter og 11 ved Døden bortkaldtes. Altsaa vare tilbage den Tid, 383 Slaver. Af disse ere 93 fødte i Kbhavn, 110 i Sielland, 14 i Fyen og Langeland, 21 paa Lolland, Falster og Møen, 75 i Jylland, 20 i Slesvig og Holsteen, 6 paa Bornholm, 5 paa Jsland og Færøerne, og 39 i Udlandet.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1828-03-07
Paa Stokhusets Sygestue befandtes ved forrige Aars Udgang 25. Som Advarsel for de Mange, der i denne Tid have foretaget Toure paa Jsen, anfører Mariboe Avis: at den 20de Febr. faldt en Mand igjennem Jsen imellem Feil og Bandholm. Hans Liig er allerede fundet. 3de Personer, som, idet de gik fra Øen, vare i Følgeskab med hiin, formenes ogsaa at være forulykkede, da de endnu den 21de Febr. ikke vare komne hjem. Samme Dag druknede en Gaardmand ved at falde igjennem Jsen ved Oureby. - S.D. havde en Gaardmand fra Grevskabet Christianssæde det Uheld i Bandholm, at han, under Byrden, af en Tønde Korn, faldt om og døde.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1828-03-07
J samme Blad læses Følgende: Den 16. Febr. om Aftenen, er en Hattemager fra Saxkjøbing bleven overfaldet og udplyndret paa Grænge Mark, imellem denne By og Sundby, af 2de Stimænd, som slog ham saa morderisk, at han blev liggende paa Stedet og rimeligviis der havde opgivet Aanden, dersom ikke en ridende Person, i Anledning af hvis Nærmelse hine flygtede, havde opdaget ham og sørget for at han blev bragt i Huus. Ved de paa det hurtigste anstillede retlige Undersøgelser er der tilveiebragt temmelig Vished for, at den Overfaldne er frataget 11 Rbd.; men Gierningsmændene kjendte han ikke. Man tvivler om hans Helbredelse.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1828-03-07
Den 8de Jan er Cand pharmacie C. M. Andersen meddeelt Bevilling til at nedsætte sig i Hillerød som Apotheker.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1828-03-07
J Randers Avis læses under Jndsendt: "Uagtet de kongelige Anordninger strængt forbyde Landprang og Handel paa Landet, og dette Forbud for2 a 3 Aar siden, er ved Øvrighedernes Foranstaltning bragt i fornyet Erindring, deels ved Jndrykkelser i offentlige Blade, og deels ved directe Skrivelser, til Sognefogderne, har Jndsenderen dog bemærket: at denne ulovlige Adfærd fremmes overalt paa Landet, og det til en forhausende Yderlighed. Saaledes har han erfaret, at Kræmmere i Snese-, ja Hundredeviis, vel ei samlede, men særskilt, med store Poser og Pakker, vandre fra Bye til Bye, fra Huus til Huus og faldbyde og forhandle Alenvarer og andet Kram af alle Sorter, ja det gaaer saa vidt, at holsteenske og andre Kræmmere baade tilfod, ridende og kjørende, udenom Kjøbstæderne, ubehindrede omreise hele Landet og sælge lignende Vare. Hertil kommer endvidere, som Jndsenderen finder ligesaa ulovligt som skadeligt, at der næsten i hver Landsbye, meget faa i det mindste undtagne, end- ogsaa i Byer nærmest Kjøbstæderne, gives een, om ikke to eller tre Gaard= eller Huusmænd, der have Udsalg, deels af Brændeviin og Mød, deels af Caffe, Candis, Tobakker, samt Specerievarer m.m. Foruden at slig Handel i det Hele, som meldt, er stridende mod en viis og god Regjerings Love, er den i høi Grad skadelig for Almuen i Almindelighed; dette kan Enhver indsee, ligesom det og i Særdeleshed er et høist uforsvarligt Jndgreb i den handelsberettigede Kjøbstædborgers Næringsvei. At sligt Uvæsen taales især af de Handlende i en Kjøbstad, som Randers, hvor der skal existere en Handelscommittee, hvis Øiemeed da sandsynlig maa være, at sørge for Haandhævelse af de Handlendes Rettigheder, er saare paafaldende; thi Øvrigheden kan dog ikke, naar Sognefogderne tie og see igjennem Fingre med Kræmmerne, og de Handelsberettigede, besynderligt (Gud veel hvorfor), ikke klage, være vidende om, hvad der foregaaer, og, som følge deraf, ikke anvende kraftige Midler mod saadan Uskik. Sluttelig tør Jndsenderen foreslaae: Sognefogderne end yderligere advaret heri, og i Byer, hvor ingen er, en anden Mand at have nøiagtig Opsigt med at ingen Slags ulovlig Handel finder Sted, og øieblikkelig lade enhver med Varet omreisende Kræmmer transportere til nærmeste Øvrighed, alt under klækkelige Mulcter (som Angivere proponeres at nyde Halvdelen af) for enhver Paagjældende, der heri viser Forsømmelse og Ligegyldighed mod Øvrighedens Befalinger.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1828-03-07
J No. 34 af Aarhuus Avis læses atter under Forlangt Jndrykkelse: "J Avisen No. 30 (see de B. No. 18) har vedkommende Præst søgt at undskylde sig i Anledning af den Fastelavns=Riden, der fandt Sted i hans Bye Søndagen i Forveien; men han kan dog ei dermed retfærdiggjøre sig; thi, naar man i Forveien, være sig endog med Uvillie, giver sit Samtykke til noget, maa man jo tilskrive sig selv, at det skeer - og, om dette end ikke var Tilfældet: hviler dog Skylden her paa Præsten, der ikke har forhindret det, ved at melde det for Herredsfogden. Thi dette maa, kan, bør og skal han af Pligtfølelse, for Søndagens Helligholdelse, og Denne er da forbunden til strax at afværge det. - Dette være imidlertid en Lektion for alle Vedkommende, paa det at dette Uvæsen maatte overalt forebygges for Fremtiden.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1828-03-07
Landsoverretten i Viborg har nu stadfæstet Byetingsdommen i Sagen angaaende en Foustage med 1913 Rbd. 70 s. Sølvmynt, som med Pakkeposten, fra Skanderborg den 19de Jan. 1825 skal være afsendt til Nationalbanken og formodes at være bleven borte ved Postsagernes Omlæsning af Vognen i Horsens, hvilken Sum den kgl. Postkasse søger erstattet af Postmester Malling sammesteds, og hos Postfører, Lieutnant Mansa. Dommen lyder ved begge Retter saaledes: "Postmester Malling og Postfører Lieutn. Mansa bør, imod Regres, som de bedst veed, vil og kan, betale, En for Begge og Begge for En, til Postkassen de fornævnte 1913 Rbd. 70 s. r. S. med Renter 4 Procent pro Anno, fra 23de August 1825 indtil Betaling skeer, samt udrede Sagens Omkostninger.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1828-03-07
Ved Overretten er John Christensen Kjergaard af Nykjøbing Arrest, for Mordbrand og Tyverie m.m., dømt til at have sit Liv forbrudt og derefter steiles, samt af hans Boe at udredes, foruden circa 250 Rbd. i Erstatning til den almindelige Brandcasse, 40 Lod. Sølv til Kongens Casse. - Ligeledes er Mette Marie Pedersdatter, for attenteret Giftmord, dømt til at have sit Liv forbrudt.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1828-03-07
Under 13de Febr. d. A. er udkommet en Plakat til Forebyggelse af nogle Misbrug, som i den sen re Tid har viist sig ved Mesterstykkers Forfærdigelse.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1828-03-07
Jfølge samme maa Ingen, paa Grund af det i een Kjøbstad gjorte Mesterstykke have Tilladelse til at tablere sig som Laugsmester i en anden Kjøbstad, førend efterat han først i 2 Aar har været nedsat som Mester i hiin første Kjøbstad. Dog skal denne Bestemmelse ikke være anvendelig paa den, der har forfærdiget Mesterstykke i Kjøbenhavn. Samme Regel skal ogsaa være gjældende i Henseende til de Duelighedsprøver, som aflægges i Kjøbstæder, hvor der ikke er Laug paa den Profession; dog at det forbliver ved det Lovsted, som tillader den, der vil nedsætte sig i en saadan Kjøbstad, at aflægge sin Prøve i en Kjøbstad, hvori der er Laug, uden da at være underkastet foranførte Jndskrænkning, ligesom omvendt et modereret Prøvestykke end ikke efter toAars Forløb skal give Paagjældende Adgang til at nedsætte sig paa samme Profession i en anden Kjøbstad, hvor strængere Prøve kræves. Samtlige vedkommende Øvrigheder have nøie at vaage over, at Lauget forsvarligen og med Apartiskhed bedømmer Mesterstykkerne. Endelig skal det være en almindelig Regel, at ingen Haandværksvend, hvis Prøve, for at blive Mester er befunden uantagelig, maa stædes til at gjøre nye Prøve, førend et halvt Aar efter hiin Prøves Aflæggelse, og, naar den gjentagne Prøve forkastes, maa han hvergang atter oppebie et halvt Aar, for at faae Adgang til igjen at gjøre Prøve.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1828-03-07
Thisted. Ved sidste Optælling ved Slutningen af afvigte Aar, befandtes Folke=Antallet i Thisted Amt at være i Amtets nordre Amts provstie 16,723, i det søndre Amtsprovstie 17,054, og i Vesterhanherred 5775, Mennsker altsaa tilsammen 39,552 Sjæle. I det Hele vare 435 Mennesker, flere fødte end døde.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1828-03-07
Kjøbenhavns Børs, den 29 Febr. Cours. Hamb. 2 M., a vista 218. Spec. 219. Specier solgtes til 13 Mk. 2 1/2 s. BankDisconto 4 pCt. Norske Speciessedler pr. 100 Specier 155 a 155 1/2 Rbd. Sedler. 4 pCt. kongl. Obligationer (uden Renter) 84 1/2 a 85 Rbd. Sedler. Dito dito 77 3/4 a 78 i Banco. Nationalbank-Obligationer (af Laanet 4de Februar 1820) 102 1/2 a 102. Rbd. r. Sølv. Dito dito 112 1/2 a 112 1/2 Rbd. Sd.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1828-03-07
Døde. Kjøbenhavn: J. Dede, 63 Aar; Helene Margrethe Dyrhauge, f. Bourdon. Carl Ferdinand Schou; Arel J. C. Kehlets, Billedhugger Zincenzo Udino Romanelli. Skipper N. P. Holm, førende Skonnerten Hammershuus, død i Søen. Flintholm: Frue Maria Elisa Meyer, f. Brandt. Wedbyegaard: Frue Consulinde C. Busky, f. Gad, 66 Aar. Frederiksborg: Posterpediteur og hv. Sukker=Raffinadeur Rømer. Svendborg; Herredsfoged i Sunds og Gudme Herreder, Erich Christensen. Toulov Præstegaard : Sognepræsten Georg Fr. Brøchner, 58 Aar. Aalborg: Ludvig Krøizel, Avertissement.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1828-03-07
Til sørgelig Efterretning for Slægt og Venner bekjendtgjøres herved: at den agtbare Handelsmand og yndede Skribent Hr. Peder Roested ved en pludselig Død er bort vandret til et et bedre Liv, hvor uskyldigt Spøg ikke miskjendes, men Fortjenesten skeer sin Ret. - J Torsdags Kl. 12 faldt Viborg Samler No. 27 ham i Haanden, og omendskjøndt han sjelden læser dette Blad, vilde dog Ulykken at han denne Gang fæstede Øiet paa Papiret, og traf paa den ligesaa skarpe som vittige Conrection, hvormed Redacteuren havde angrebet hans Tænkemaade. Naal Hille den sorte Jøde, skreg han i Art af Vildelse, jeg troer paa min Sallighed det er mig han mener, Hvad siger Du Ole, Jo, Jo! det passer som "Ligtorne i snevre Støvler. Ach Herre jemini Du kjender mig Broder Ole. Jeg plaget af galsagtige bemærkninger - sprudende af Vittigheder, nog det i Halen paa Merkurius, fye for en Ulykke, hvem kjender vel Koested igjen i sligt forbandet Contrafet. Ærlighed varer længst, og forgjæves søger han at sætte mig ud med mine Kunder - Jeg skulle forhaane de berømmelige Træskoe og Tobakken som jeg selv begiærligen tygger kaste Vrag paa min Fodebye og foragte Thisted, fordi Fanden reed Conrectoren der for to hun udrede Aar siden - Herre Gud, giv mig et Glas koldt Vand, nei saa dum har Koested aldrig været: men Vee mig at mit Brev er faldet i slige Hænder - Her faldt Bladet den Ulykkelige af Haanden - Han var truffen af en Rørelse; men forlangte dog at jeg skulde læse Recensionen til Ende; ulykkeligvis opfyldte jeg denne hans sidste Anmodning, og han syntes med mageløs Taalmodighed at holde Pinen ud; men da jeg kom til det pikante Sted, hvori Redaktionen paalægger ham i tre Gange fireogtyve Timer at stikke sin Næse i Bunden af Agger Kanal. for at vogte Marsviin, udstødte han et ængsteligt Suk, foldede sine Hænder og udraabte i Angest, Gud frie os, Gud frie os og Kosted var ikke mere. - Venner som kjendte den salige Afdødes harmfrie Siæl, som vide hvor lidt han formodede, at hans uskyldige Spøg skulle fornærme noget menneske, yder ham en deeltagende Taare, og J. ædle Herrer Redacteurer, som yndede Mandens Talenter og hyldede hans Originalitet, henplanter en Mindeblomst paa hans Grav, men fordømmer ikke hans Banemand; thi sandelig Jeg siger Eder, han vidste ikke selv hvad han gjorde. Ole Koested. Anm. J forrige No. var paa nogle Aftryk 2den og 4de Colonne blevne forbyttet; hvilket Læserne bedes undskylde J s. No. stod i Anmærk, under Rb. Norge, 1287, læs 1827.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1828-03-11
Nogle Kapitanos som før med deres Soldater, stode i tyrkisk Sold, have nu forenet sig med Grækerne, hvis Leir daglig fylder sig med nye Frivillige. En Fægtning har fundet Sted mellem Tyrkerne, der vare rykkede frem for at undsætte Missolunghi og Grækerne, hvori de Første bleve slagne. Et andet tyrkisk Corps, som ville escortere en Transport med Levnedsmidler og Munition fra Epirus til Missolunghi, blev ogsaa slaget og Transporten faldt i Grækernes Hænder. VeliBey havde vendt sig mod General Church, men da han frygtede for en Complot, hvorved Prevesa, dette Bolværk for Epirus, skulle falde i Grækernes Hænder, maatte han drage sig tilbage didhen, hvor hans Tropper vel kunde behøves, da hele det sydlige Epirus er i Oprør, foranlediget af at Reschid Paschas Sønner, deels med det Gode og deels det Onde ville borttage det Forraad af Korn som var i Tamuria, hvor de anseeligste albani ske Familier have store Eiendomme, saavel Albanesere som Tamurioterne have da besluttet at fordrive Magt med Magt, og overalt høres der Vaabengnye. - Jbrahim Pascha skal endnu bestandig være i Navarino. - J Bucharest vaage Bojarerne hver Nat, og deres Heste staae forspændte for at de i Nødstilfælde kunne redde sig. J Bulgarien have de tyrkiske Embedsmænds Udsuelser ruineret Alt, Armoden er stegen til det Høiste, Menneskene gaae i Pjalter og Stæderne ligge i Ruiner!