Ribe Stifts Adresseaviser, 1834-01-07
Udenlandske Efterretninger Frankerig. Ved Valget af den fjerde Vicepræsident i de Deputeredes Kammer, seirede, som man havde ventet, Hr. Beranger over Hr. Persil; hiin fik 165, denne kun 98 Stemmer. Efterat dernæst de samme Mænd, som under sidste Session vare Secretærer, paa ny vare valgte og Hr. Clement udnævnt til Qvæstor i den afdøde Dumeylets Sted, og efterat Alders-Præsidenten Gras-Preville med nogle Afskedsord havde nedlagt sine Functioner: saa fremstod Hr. Dupin og aabnede sit Præsidentskab med en Tiltrædelsestale, som blev optagen med stort bifald. Han pegede hen paa, hvad Kammeret allerede havde Udrettet, og hvad det endnu inden sin Opløsning vilde udrette, og fik deraf det Resultat ud, at, ligesom intet Kammer kunde rose sig af et længere Liv, saa havde heller intet Kammer udrettet Saameget, som det nærværende, for det almindelige Bedste. Han gjorde opmærksom paa, at i de 10 Maaneder, som dets Møder havde medtaget vare 101 Love af almindelig og 243 af local Jnteresse blevne voterede. Blandt de Love, af almindelig Jnteresse, som især vare modtaane med almindelig Taknemlighed af Nationen, nævnede han først Afskaffelsen af Pairsværdighedens Arvelighed (ved denne Yttring blev der nogen Bevægelse paa Minister-Bænken), dernæst Formildelsen af de altfor strenge Bestemmelser i den franske Criminalcodex, Departemental Organisationen, Loven om Elementarunderviisningen, o m. A. Naar Kammeret nu fik sine Arbeider for denne Session tilendebragte, saa vilde, yttrede han, Frankerig have det at takke for sine vigtigste Statsindretninger. Naturligviis deele Oppositions-Bladene ingenlunde saadanne Anskuelser; de ere næsten alle enige i, at Grunden til at den Ulykke, som de finde i Tingenes nærværende Tilstand, ligger i det nu bestaaende Valgsystem, og de prædike derfor idelig Nødvendigheden af en parlamentarisk Reform. Efter Hr. Dupins Tale skred Kammeret til at udnævne en Commission til at udkaste Addressen til Kongen, og Discussionerne derover vilde, ventede man, blive aabnede d. 2den Januar. Redactionen er overdragen til Hr. Bignon; i Pairskammeret er samme Hverv betroet til Grev Mole. – En Privatskrivelse fra Port au Prince indeholder den Efterretning, at det er kommet til et endeligt Forlig imellem Frankerig og Haiti. Ved dette Forlig er Hatis tidligere stipulerede Gjæld nedsat fra 150 til 75 Mill. Fra denne Halvpart skal subtraheres de allerede betalte 20 Mill., og Resten skal afdrages, uden Renter, med 1 Mill. aarlig i de første 25 Aar, og siden med 2 Mill. – Det hedder, at Kongen er tilsinds at tilkjøbe sig store Landeiendomme i Algier, hvilket da vil bidrage meget til at berolige og opmuntre de africanske Colonister og bortrydde Tvivl om den vedvarende Besiddelse af denne Erobring. – Den diplomatiske Virksomhed i Paris var overordentlig stor, næsten daglig confererede de fremmede Ministre med Broglio, uden at man vidste Noget med Vished om, hvad der var Gienstand for disse Forhandlinger. – Fra de vestlige Departementer høres endnu af og til om urolige Optrin. Spanien. Her seer det atter meget betænkeligt ud, ikke blot forstyrre Jnsurgenterne endnu bestandig Coureervexlingen, saaat man i Bayonne er uden Forbindelse med Estella, Pampelona, Burgos, Lagrono, Vittoria og Bilbao; men man har ogsaa faaet to meget foruroligende Efterretninger, den ene om et Nederlag, som Dronningens Tropper have lidt ved Guernica, i Biscaia, den anden om en Opstand, i de hidtil rolige Provindser Catalonien og Arragonien. Hvad Nederlaaet ved Guernica angaaer, stemme imidlertid Efterretningerne slet ikke overeens, i det nogle angive de kongelige Troppers Tab til 450, andre til 280 og atter andre kun til 65 Md. Den samme Uovereensstemmelse finder Sted med Hensyn til disse Troppers Anfører, i det Nogle nævne Brigaderen Benedicto, Andre General, Baron det Solar Espinosa. Den seirende Jnsurgenthøvding var Zaballa. Om Catalonien og Arragonien hedder det, at disse Provindser endelig ikke længere have kunnet modstaae Præsternes og Munkenes idelige Ophidsninger; men at Opstanden er udbrudt paa flere Puncter. Sentinelle de Bayonne, som meddeler dette, tilføier, at 6000 Carlister stode i Nærheden af Estella, og at Gen. Valdez havde i Sinde at angribe dem med 3000 Md.