Adresseavis for Børn, 1780-04-05
Befordringer. Den fromme Moders yngste Datter Sophie er nylig for sin ædle Tænkemaades Skyld befordret til at følge med i alle gamle Folkes Selskaber, hvor Moderen kommer. Anledningen dertil kan sees af følgende. Samtale imellem Sophie, hendes Syster Lovise og deres Moder. Moderen. Hvor har du gjort af Pengene, min Datter, Sophie. Jeg forærede dem bort, min søde Moder. Moderen. Til hvem Sophie. Til en uartig Dreng. Moderen. Maaskee for han skulde blive artig Sophie. Ja, søde Moder, fordi han skulde blive artig. - Er det ikke sandt, at de smaa Fugle tilhøre vor Herre i Himmelen? Moderen. Ja, ligesom vi selv, og alle andre Skabninger, som Gud har skabt. Sophie. Denne Dreng havde taget en liden Fugl fra Gud vor Herre. Han bød den tilfals, om jeg vilde kjøbe den. Fuglen skreeg ynkelig, og Drengen holdt den i Haanden, og vilde ikke lade den skrige. Jeg troer, han var bange, at vor Herre skulde høre det, og skiende paa ham. Moderen. Hvad gjorde du da So III. Avis Sophie. Jeg gav Drengen Pengene, og gav vor Herre sin Fugl igien. Jeg troer vist, at han er bleven meget fornøyet derover, (Hun hoppede, da hun sagde dette Moderen. Ja gandske vist har han glædet sig over, at du var medlidende, mit Barn, Sophie Drengen maae vel have gjort det af Nød. Moderen. Det tænker jeg og, min Datter Sophie (til Lovise.) Var det da ikke destøbedre, at jeg gav Drengen alle Pengene? Lovise (til Moderen.) Vi ere i Strid derom, søde Moder. Sophie gav Drengen alle Pengene utælte, ligesaa mange som hun havde, uden først at spørge ham, hvor meget han vilde have for den. Da sagde jeg, at det havde hun ikke skuldet giøre. ly Sophie. Hvilken af os har nu Ret Moderen. Du ikke gandske, min føde Siel Thi om der nu strax derefter havde kommet en anden Dreng med en anden af vor Herres smaa Fugle, og du da ingen flere Penge havde havt? Sophie Saa havde jeg kommet til dig, min søde Moder, Moderen. Men om jeg da heller ingen Penge havde havt? Aar. Sophie. Ja - da - Moderen. Man skal ikke blot spare for sig selv, men endog for andre. For at kunne gjøre mere Godt, kan man gjerne tinge. Guds Skabning - hvo kan betale den? Dersom Drengen ikke havde vildet solgt dig Fuglen ringere, saa havde det været en anden Sag. - Hvad var det foren Fugl Sophie. Jeg spurgde ikke derom, min søde Moder. Har du ikke selv lært mig, at man maae ikke spørge om Navnet, naar man vil gjøre Godt Du havde bare skuldet see, Fuglen var saa glad, at den kunde ikke ret flyve for bare Glæde. Men Drengen maatte love mig, at han ikke vilde tage den igjen. for Børn. Moderen. Det er brav min lille Datter, Du har brugt Pengene vel nok. Der har du dine Penge igjen. Sophie Tak, søde Moder. Moderen. Og der har du et Kys til (Hun kysser hende.) – Gud velsigne dig, mit Barn, lad mig see, at du stedse bliver medlidende og from Handels Beretninger. Eg kjende vist nok alle vore unge Læsere; thi der er vel ingen af dem, som jo i denne Tid allerede har med Fornøyelse spiist deres Paaske-Eg. Saavel alle Slags Fugle Eg, som i sær Hønse Eg, ere en meget god Spise, og de sidste ere en meget god Handelsvare for mange. Hønse-Eg har ellers Fortrinnet for alle andre Slags Eg; og man benytter sig af dem i Huusholdningen paa mange forskjellige Maader. Fuglenes Eg ere forskjellige i Henseende til deres udvortes Farve og Størrelse. Men de have alle en temmelig haard, brekkelig og kalkartet Skal, med en Hinde inden i, som gaaer om hele Egget. Grundfarven paa Skallen er enten hvid eller grøn blaalig; og Pletterne paa adskillige Fugle Eg ere enten sortagtige eller rødagtige, eller og af andre Farver. Eggeblommen, som man tydelig kan see paa Hønse Eg, er i Midten, og har en egen fiin Hinde omkring sig. Uden om samme Hinde ligger Eggehviden og Bindtrevlerne, som holde Blommen altid hen imod Eggets Middelpunkt. Skallen, som er uden om Egget, tjener egentlig til Forsvar for alt det Øvrige, Hvorledes Eg kunne bedst og længst gjemmes, til Afbenyttelse i Huusholdingen, skulle vi en anden gang anføre noget om, for deres Skyld af vore unge Læserinder, som tænke med Tiden at blive gode Huusholderinder. Man siger, at Olie, som er udtrakt af Eggeblommen, skal være god for Koldbrand, slemme Vorter og sprukne Læber.