Norske Intelligenssedler, 1788-05-07
Jntelligens Sedler. de No 19. Onsdagen den 7. Maji 1788. St. O. 595. M. D. Dupler ominoest jocandi Genus, unum illiberale, petulans, flagtiosum, obscenum, alterum elegans, urbanum, ingeniosum, facetum: CICERO Lib: J. de Officiis. Hvo er vares eflætus, Enten: Scilicet &c: Eller: Te cano, victus, non invidus, armaa reponoJeg gad nok være Autor til dette modeste og fortreflige Vers, men dertil udfordres meere end Skole-Regler, og man mærker lettelig: at Corinthen ikke staaer enhver aaben. Sr. O. Soe. M. D. Fortsettelse af: Laugs-Artiler for Vognmændene udi Christiania, af Hans Kongelige Majestæt approberede og confirmerede den 14 Martii 1788. 6.) Naar Reyser enten i Hans Majestets eller Byens Ærende forefalde, da skal enhver Vognmand kiøre efter den Orden, han hos Oldermanden staaer antegnet for, og skal han have Tilsyn og Opsigt med, at de 3 Vognmænd, som staar først for Reisen, altid have deres Heste saa nær, at den Reisende, under Forevendning at Hestene ikke ere tilstæde, ej mod sin Villie udi Reisen skal opholdes, men strax eller i det seeneste inden 1 Times Forløb kan fortkomme; Forseer nogen Vognmand sig herimod, bøde for den første halve Time over den fastsatte Time 24 s., for den anden halve 48 sk., men udebliver han over Timen, da 1 Rdlr., og siden 1 Rdlr. for hver Time, naar derpaa af den Reisende klages, hvilke Bøder tilfalde Laugets Fattige, hvorimod den Reisende heller ikke maae opholde Vognmanden over en Time, naar han med Hesten til det bestemte Sted er ankommen, hvilket og skulle skee bør den Reisende betale Vognmanden, forinden han er pligtig til at forrette Skydsen, for den første halve Time 8 sk., og for den anden 16 s., over den benævnte Tiid, men bier Vognmanden over een Time, da 24 s., og siden for hver Times Ophold 24 sk. for hver Hest. 7.) Oldermanden skal være pligtig, paa skriftlig eller mundtlig Tilsigelse at forskaffe den Reysende, hvem han og er, naar han ellers paa sit Sted vedbørlig har forklaret sin Stand og Ærende, Heste til Skyds og befordring fra Byen til efterfølgende Skifter: Fra Christiania til Ravnsborg. 132 Mill. til Jonsrud under Krog-Skoven . . . . . 2 Miile. til Biertnæs i Nedahlen. . . . 2 1/2 Miil til Romsaas. 1 Mill. til Løchen paa Løren Skoven ved Hammers Kirke1 1/2 Mill. til Siggerud-Saugen eller Pladsen Saugen i Schie Sogn 1 1/2 Miil til Rullestad ved Schie Kirke 2 1/2 Miil 2 1/2 Miil, til Schydsjordet i Aas Præstegield og naar Jsen ligger, at den kan kiøres til Næsset i Bunden i Aas Præstegield 2 Mille. Oldermanden nyder af den Reysende 4 Skilling Dansk for hver Hest, som hannem strax paa Stædet betales; men tager han meere, da bøder han for hver Gang til Laugets Fattige 1 Rigsdaler. De Reysende skal være pligtige uden Omvey at reyse den almindelige Vey lige frem til Skifterne, og maae de ingenlunde tage Hest længere, end til de bestemte Skyds-Skifter 8.) Skulde nogen Vognmand fordriste sig at sidde Oldermanden overhørig, naar han dem tilsiger at reyse, enten med at nægte at skydse, naar han staaer for Touren, udygtige eller vanartede Heste med slet og uduelig Kiøre-Tøj at fremsende eller og meere af den Reysende at fordre, end den her sadte Taxt tilholder, da skal Oldermanden være forpligtet saadant for Politiemesteren at andrage, som uden videre Process og Rettergang strax skal til Straf af den Skyldige, for første Forseelse oppebære 4 Rdr., anden Gang dobbelt under Udpantnings Tvang, naar ey mindelig Betaling erholdes, hvilke Bøder tilfalder Laugets Fattige, men tredie Gang gandske at udslettes af Vognmands-Rullen og ikke meere tilstedes, sig for Vognmand at lade bruge, samt have sit Borgerskab forbrudt. Findes Oldermanden forsømmelig eller modvillig, da skal den Reysende advare Politiemesteren derom, som strax skal forhielpe de Reysende til Heste, og siden have Tiltale til Oldermanden for lige Bøder som før er meldt. Skulle og Børten nogen Vognmand tilfalde, som det for den Tiid ey var mueligt, formedelst en eller anden gyldig Aarsag, at skydse, da skal Oldermanden strax leye en anden paa dens Omkostning, som Skydsen tilkom at forrette, saa at den Reysende ingenlunde opholdes paa hvad Tiid af Aaret det og være maatte. 9.) Paa det de Reysende ingen ubillig Fragt skal affordres, og Vognmændene paa deres Side, kunde conserveres og bestaae, bliver til enhvers Efterretning efterfølgende Taxt anordnet og fastsat: Den Reysende betaler for en Hest Sommer og Vinter det heele Aar igiennem for hver Miil 40 sk. For een Hest uden for Skyds-Skifterne betales efter Veyens Længde pr. Miil 48 sk. Og for Retouren ikkun halvt derimod pr. Miil 24 sk. Samt for hver halv Time Vognmanden maae bie og opholdes over een Time, betales for hver Hest 8 sk. Fortsettelse følger.