Aalborg Stiftstidende, 1831-12-19
Tydskland. Om de i sidste Nummer kortelig berørte Begivenheder i Cassel meldes følgende i en Skrivelse, sammestedsfra af 18de December. En beklagelig Begivenhed bedrøvede igaarAftes vor Stad. En stor Mængde Mennesker havde forsamlet sig paa Frederikspladsen og i Nærheden af Theatret, og modtog H. K. H. Churfyrstinden med ubeskrivelig Jubel. Ogsaa i Skuespilhuset modtog hun gientagne Beviser, paa Agtelse og Hengivenhed. Den stedse voxende Menneskemængde, af hvilken ogsaa endeel var trængt ind i Theatret, forlod ikke Pladsen den hele Aften; det synes, at Politets Bestræbelser for at faae dem til at gaae fra hverandre, have været forgiæves, indtil endelig, kort før Skuespillets Ophør, Mængden blev dreven bort ved Tropperne af Garnisonen, saavel Infanteri som Cavalleri, hvorved adskillige Personer saaredes. Den følgende Morgen den 8de forsamledes Stænderne, og en Committee udnævntes for at conferere med Ministeriet og indhente Oplysning om disse sørgelige Begivenheder. Committeens Medlemmer vare Dhrr. Schomburg, Jordan, Eberhard og Pfeiser. Om Eftermiddagen forsamledes atter Stænderne for at høre Committeens Beretning, som imidlertid havde confereret med Regjeringen. Af denne Beretning bliver man dog ikke synderlig klog paa den egentlige Anledning til disse Scener eller deres rette Sammenhæng. Der siges rigtignok i samme, at Militairet havde faaet Ordre at trække sig tilbage og Borgergarden at besætte Posterne, at man havde opgivet den Plan at indkalde fremmede Tropper, og forsikkret, at derpaa vilde man ikke mere tænke, men om Sagen selv gives ikke videre Oplysning, end at der var foregaaet mange ulovlige Handlinger, som Ministeriet dog havde lovet ufortøvet og paa det nøieste at lade undersøge. Ved Stændernes Møde den 9de besluttede disse efter Committeens Jndstilling at forelægge Regjeringen følgende 12 Spørgsmaal: 1) Naar og af hvem Militairet blev reqvireret og opstillet i Gaderne. 2) Hvorfor og af hvem Garden, havde faaet Ordre til at patrouillere i Gaderne og det i en saadan Udstrækning, at de paa Gaden værende Personer, trængtes ind i Husene. 3) Efter hvis Reqvisition og naar Kanoner med brændende Lunter vare opkjørte og opstillede paa Fredrikspladsen. 4) Naar Oprørsacten første Gang er bleven oplæst og efter hvilken Foranledning. 5) Af hvilken Grund man har troet sig beføiet til at behandle den i en bekjendt og tilladelig Hensigt forsamlede Mængde som deeltagende i et lovstridigt Opløb. 6) Hvilke Midler, der ere blevne anvendte til at reqvirere Borgergarden og Gensdarmeriet til Understøttelse af Øvrighedens befalinger. 7) Ved hvilke Begivenheder har man overtydet sig om, at denne Magt ikke har været tilstrækkelig og derfor opfordret Militairet til at assistere. 8) Hvilke ydre Kiendetegn har siden (henimod Kl. 9) givet Forsamlingen en saa oprørsk Caracteer, at 5 31 i Loven af 22de Octbr. maatte bringes i Udøvelse. (Denne handler formodentlig om Vaabenmagts Anvendelse.) 9) Hvilke Forholdsregler dernæst ved Borgergardens Hielp ere anvendte, hvis Utilstrækkelighed kunde retfærdiggjøre den militaire Magts Jndblanding. 10) Fra hvem denne Opfordring til Militairet er udgaaet og hvorledes man har baaret sig af, inden man brugte Vaabnene. 11) Hvorledes dernæst Vaabenmagten er bleven anvendt, om man nemlig har angrebet i sluttet Linie, eller Enkelte mod Enkelte. 12) Hvad der har været den umiddelbare Virkning heraf.