Berlingske Tidende, 1797-11-17
Efterat Ministeren for de udenlandske Sager havde forestlet Borgeren Monge, overleverede General Berthier Oliegranen, som han havde i sin Haand til Directoriet, og sagde iblant andet: Borger-Directorer afsendt fra Borgeren Buonaparte, for at overbringe Dem Oliegrenen, som af Republikens Armee. saa rerigt er bleven kjøbt i 581 Fegtninger, blant hvilke ma kan frannesten ligesaa mange Seiervindinger, have vi over levere. Deres Præsident den med Keiseren sluttede Fredstrax tat. Som Ordfører for den italienske Armee giver jeg Directe riet den Forsikring, at mine Vaabenbrødre see denne Fred med en inderlig Fornøielse; thi de holde sig overbeviste om at den skal aldrage til Republikens Bedste, og til at befæste de 3die Aars Constitution. Den italienske Armee, der som al rige Republikens Armen aller ligesaa mange selte som S. ter haaber. Danger: Directeurer, at de skulle vende der rigtiges Vaaben mod den endnu øvrige adspredte enkelte Ret afden allerede straffede Colition, som endnu tage i Betæn ning at slutten billig og for Republiken værdig Fred. Net Borger: Directorer, ingen Soldar ved Bonitalienske Arm ve forlade sin Kane, førend den almindelige Fred er bleven s. ter. De ere færdige at marinere. Det tilkommer mig tilat tale om Cioneneral Buonaparte, hans Navn er allerede Uldedelighedens Tempel, det ildommer Historiens Berønmelse og Griffel at forevige Helten, hvis Talenter ere li hans revnblitanske Dyder. 3, franske Borgere, som har Paarørende i Fædrenelandets Tieneste, siger : "Jeg har i min Familie en Helt, som har bidrager til den ærerige Fred, som giør Republikens Vel sikker. Og i Mennesker som havebagtalt Fædrenelandets Forsvarere og den italienske Armee, bliver røde af Stam. Den 21de Germinal, i det 4de Aar, bestod den i det høieste af 20000 Mand, som i 3 Aar blottet, for Alting modig forsvarede Alpernes Toppe og Apeminerne. Buonaparte kommer. den gives der sagde han til Soldaserne, ingen Forsvarskrig mere. Det er en Jnvationerrig. Det er Erobringer, som J skulle giøre. J have ingen hvi vage, ingen Magasiner, intet Artillerie, ingen glæder ingen Skoeringen Sold, Japanter, men Jørering paa Mod. en ser der Eders Magasiner, Eders Artillerig; I have Jern en Blye inder og marchere og om faa Dage skulle de hos re Ede til. (Han viste dem Plemonis og Lombardles frue. bare Sletter). Fienden, føiede han til, er 4 Gange saastærk som J; men desto mere Berømmelse skulle plan hoste. Om Natten tiltraadte Armeen Marchen, og Dagen derpaa vare Montelestinds Marker Vidner til var 1ste Triumph. Fegtninger fulgte paa hinanden og Seieren blev bestandig paa vor Side. J Majitvang Seieren Kongen af Sardinien, til Fred, kort derpaa ogsaa Kongen af Neapel, i Februarii ges Hoffer i Rom, og i April samme Aar undertegnede det Keiserlige Befuldmægtigede Pratiminarierne af Levben i Nærheden af Wien ge. Ja, Borger Directører, ligesom enhver Soldat kan igientage med Stolthed: "Jeg hørte til den italienske Armee, saa maae enhver Franskmand nu vætestolt af at sige: "Jeg er en fransk Borger Herpaa gav hele Salen Gienind af det Udraab: Republiken leve. Borgeren Monge holdt derpaa en Tale, hvori han blant andet sagde: Rygtet om vor italienske Armees Berømmelse er trængt indtil Overægeyen. Araberne tale derom om Aftenen under deres Telte. I Hierterne paa de gamle Grækeres Efterkommere er trængt ind, jeg veed ikke, hvilket Haab. Ungdommen i Sparta og Athenen synge i det franske Sprog vore Seiers Sange &c.)