JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1842-05-10
J et kgl. Rescr. af 28de April til General-Commissariats Collegiet med Hensyn til Militairreductionen, hedder det: Ved at forhøie Mandskabets Lønninger og Officerernes Gager, og ved at beregne de øvrige Fornødenheder, som ere uadskillelige for en vel forsynet Hær, samt de Udgifter, Armeens Overcommando og Administration medføre, steg det militaire Budget til 2,572,338 Rbd., foruden Beløbet af den Deel af Rug og Fourage, som vilde være at repartere paa Landet med 300,000 Rbd. aarlig. - Commissionen henstillede derfor, om Vi, ved yderligere Reductioner i Armeen Styrke, maatte finde det fornødent at nedbringe denne Sutil de i Vort Rescript af 5te Marts 1840 nævnte 2,250,000 Rbd. - Saa gjerne vi end havde holdt Armee Budgettet indenfor denne, af Os for Commissionen, angivne Sum, overbeviste vi Os snart om, at Hovedformaalet for Armeens Reorganisation, at danne en veløvet Hær, hvis forskjellige Vaaden kunde finde Forstærkning af vaabenøvede Mandskaber, men hvis Officerer, Underofficerer og Mandskab maatte være bedre betalte, end hidtil, for at de udelukkende kunde anvende deres Tid og Flid paa Krigstjenesten, ikke kunde opnaaes uden at fastsætte Armeens Budget til omtrent 2,450,000 Rbd. foruden den Sum, der udfordres for Rug og Fouragtil Armeens Fornødenheder i Fredstid. – Vi gjorde Os det derfor til Pligt, ved i det Væsentlige at følge Commissionens Gageringsplaner, tillige at sørge for, at et større Antal Rekruter, end hidtil, aarligen kunde paabenøves, og at Tropperne selv kunde gives den stadige Øvelse, af hvilken deres Brugbarhed i Felten er betinget. - Gjennemtrængt af den Sandhed, at en mindre, men vel organiseret, og paabenøveHær udretter mere, end en større, der mangler Vaabendygtighed, tage Vi ei i Betænkning at bestemme, at Armeen 1 Bataillon Garde paa 4 Compagnier, 16 Liniebatailloner i nuværende Jnfanteri, bestaaende af: 1 Bataillon Garde paa 4. Compagnier, 26 Batailloner Linieinfanterie a 5 Compagnier og 4 Jægercorps a 4 Compagnier, skal indskrænkes til i 4 Compagnier og 5 Jægercorps i 4 Compagnier; at Cavaleriets nuværende Styrke, af 9 Regimenter med 36 Escadroner, foruden Garden til Hest, skal indskrænkes til: 1 Escadron Garde til Hest, som annecteres: 1 Husardivision paa to Escadroner, og 6 Dragon-Regimenter, hvert til 4 Escadroner, ialt følgelig til 27 Escadroner, at Artillericorpsets nuværende Styrke af 18 Feltbatterier skal indskrænkes under Navn af Artilleri-Brigade, bestaae af 2 Regimenter og en Tøi-Etat. Regimenterne skulle tilsammen udgjøre: 12 Feltbatterier, hvert paa 8 Piecer, og 1 Pontonneercompagni.
Viborger Samler, 1842-05-10
- Under Tøi-Etaten skulle, foruden Arsenalerne, Laboratorie- og Haandværker-Etaterne sortere; Mineur- og Sappeur-Compagniet derimod overgaaer til Jngenieurcorpset. Disse Tropper fordeeles i Brigader under de 8 Generalcommander, saaledes: 2 Jnfanteri-Brigader, den første bestaaende af Livgarden til Fods, 5 Liniebatailloner og 1 Jægercorps foruden Livjægercorpset, og den anden bestaaende af 5 Liniebatailloner og 1 Jægercorps, 1 Cavalleribrigade, bestaaende af 7 Escadroner, 1 Artilleri-Regiment, bestaaende af 8 Feltbatterier, 4 Reserve=Feltbatterier, 1 Afdeling af Tøi Etaten, 1 Afdeling af Jngenieurcorpset, under Generalcommanden over Sjælland og Øerne; 1 Jnfanteri-Brigade, bestaaende af 3 Liniebatailloner og 1 Jægercorps, 1 Cavaleri-Brigade, bestaaende af 3 Regimenter eller 12 Escadroner, 2 Reserve=Feltbatterier, under Generalcommanden over Fyen og Nørrejylland; 1 Jnfanteri-Brigade, bestaaende af 4 Liniebatailloner og 2 Jægercorps, 1 Cavalleri=Brigade, bestaaende af 2 Regimenter eller 8 Escadroner, 1 Artilleri Regiment, bestaaende af 4 Feltbatterier og 1 Pontonneercompagnie, 1 Afdeling af Tøi-Etaten og 1 Afdeling af Jngenieurcorpset, under Generalcommanden over Hertugdom merne.
Viborger Samler, 1842-05-10
Placat af 26de April 1842. Ligesom den allernaadigste Kundgjørelse af 26de Februar sidstleden indeholder, at den Kongelige Direction for Fonden ad usus publicos skal være ophævet og de derunder hørende Forretninger være henlagte under den Kongl. Finantsdeputation, saaledes har Hs. Majestæt allernaadigst befalet, at de Jndtægter, som tilfaldt bemeldte Fond, navnligen arveløse Capitaler, Sjette= og Tiendepenge og de paa Skifte til Creditorer udlagte Summer, som ikke ere affordrede inden Forløbet af Aar og Dag, herefter skulle indflyde i Finantskassen. (Da.)
Viborger Samler, 1842-05-10
Hs. Majestæt har resolveret, at et af de kongelige Dampskibe maa overføre de danske Naturforskere, som ville besøge Mødet i Stockholm i Julii Maaned, baade til og fra Stockholm. Da de egentlige Reiseomkostninger saaledes ved denne Hs. Majestæts Liberalitet aldeles forsvinde, vil det pekunaire Hensyn ikke kunne afholde Nogen fra at deeltage i en Forsamling, der i alle Henseender har saameget Jndbydende. (Fædrel.) – Blandt de Videnskabsmænd herfra Staden, der agte at overvære det stockholmske Møde, kunne vi blandt Andre nævne af Naturforskere. Conferentsraad Ørsted, samt Professorerne Schouw og Forchhammer, af Læger: Etatsraad Bang, Prof. Eschricht og Regimentschirurg Jacobson. (Da.)
Viborger Samler, 1842-05-10
Den 28de Mai skal iaar festligholdes i Kbhavn og til Præsidenter ved Festen ere valgte dHrr. Mag. Monrad, Overlærer Olsen og Grosserer Oven.
Viborger Samler, 1842-05-10
Jfølge Kbhavnsposten" ere de tvende danske Naturforskere, Assistent ved botanisk Have Wahl, Ridder af Æreslegionen, og Zoologen H. Krøyer, Ridder af Æreslegionen, af Universitetet i Rostock meddeelte Doctorværdigheden i Philosophien.
Viborger Samler, 1842-05-10
Ved den for nylig, desværre altfor tidlig, afdøde Naturforsker Dreiers Liigfærd skulde en Sang af Poul Rytter (Carl Ploug) afsynges. Ved Jndtrædelsen i Frue Kirke betydede imidlertid Hr. Lic. theol., Pastor Kolthoff, der skulde holde Liigtalen, Forfatteren, at der I var et Vers i Sangen, hvis Afsyngning han ikke kunde tilstede. Forfatteren svarede, som begribeligt, at her ikke var Stedet til at disputere derom, og at han maatte overlade Hr. Kolthoff at gjøre hvad han fandt for godt. Verset blev altsaa udeladt. Det Vers, som saaledes har vakt Hr. Kolthoffs Skrupler, lyder saaledes: "Nys runged høit Forløsningstimens Slag; Det trange Fængsels tunge Dør blev aabnet, Og Friheds Ridder freidig svinger Vaabnet, Jajen for sin og Folkets gode Sag: Men han, hvis Hu mod samme Fremtid stunded, Hvis Seiershaab paa Sandheds Magt var grundet, Hvis Aand sit Trældomsmærke sletted ud, Og fæsted Frihed til sin rige Brud; Han blev i samme Stund af Døden bundet: - Nei, han er fri - thi Frihed er hos Gud!!J Anledning af forestaaende Meddelelse til Hr. Ove Thomsens Avis, har Redacteuren af det nævnte Blad fra en agtet Videnskabsmand, Hr. C. P. M., næste Dag modtaget en til Jndrykkelse bestemt Skrivelse, hvori denne udtaler en Mening, som vistnok maa finde temmelig almindeligt bifald. "Poul Rytters Vers siger den ærede Hr. C. P. M." har i høi Grad forarget mig. "Nys runged høit Forløsningstimens Slag!" Hvilken "Forløsning, hvilken "Friheds=Ridder er her Talen om Er det Jesus Christus, den evige Frelser, han mener? thi om nogen anden Friheds=Ridder, end ham, om nogen anden Forløsning, end den han bragde Verden, kan der vel ikke synges og tales i vore danske Kirker, saalænge vi endnu ere Christne. Nei, ikke om Herren synger Digteren her, Orla Lehmann, han hvis "hellige Exempel." Fædrelandet allerede engang har lovpriist, er det han vil have en christen Menighed til at besynge i GudsHuus. Jkke ham, der har Tornekronen og Korset, men ham, der efter Landets Lov og Ret sad 3 Maaneder i civil Arrest, for aabne Dørre ham var det, der skulde besynges i en dansk Kirke, som "Frihedens Ridder!"J Sandhed, havde Præsten tilladt dette, havde han fortjent en alvorlig Tilretteviisning; thi Kirken er dog ikke det Sted, hvor Døgnpolitikens Fanatikere skulle have Lov til at tumle sig, som i Dagbladene. – "Dagen" siger bl. M. i samme Anledning: "Comisk er det at see Skraaleren med den eneste Tone i Livet, da han skal istemme Sørgesangen over den ædle Dreiers Bortgang, at skraale sin Avismelodi, i den Tanke at han sidder paa sit Blad contoir, eller rettere sagt, at han idet han paa sit Blad contoir skriver Sørgesangen til den følgende Dags Bisættelse, i Tanker skriver en Avisartikel paa Vers, en frisindisk politisk Vise, til Bedste for den umyndige Mængde der skal holdes varm med en kraftig Tale om Lehmanns trange Fængsel, og om Fængselets tunge Dør, og om Frihedsridderen der freidig svinger Vaabnet for sin og Folkets gode Sag.
Viborger Samler, 1842-05-10
Fædrelandet af 3die De, siger: "Postforsendelses retten paa de Betingelser, hvorunder den nu er tilstaaet os, er et Tab for os i pecuniair Henseende, og Forskjellen imellem de med Hensyn til Postforsendelsen begunstigede og ikke begunstigede Blade bestaaer ligesaa fuldt som hidtil.
Viborger Samler, 1842-05-10
J næste Uge forestaaer en eiendommelig Høitidelighed, idet de tre nye Faner, som det borgl. Jnfanteri har erholdt Tilladelse til at anskaffe, nu ere færdige og skulle indvies paa Amalienborg af Hs. Majestæt, der, som det i Regelen er Tilfældet, slaaer det første Som i dem. (Ab. A.)
Viborger Samler, 1842-05-10
Om det italienske Operaselskabs sidste Forestilling hedder det i Fædrelandet: Først blev Signora Forconimodtaget med en Pladskregn af Blomster og en Applaus, i som truede med ikke at ville ophøre; Hr. Torre modtoges med Bifaldsyttringer og hans Terzet blev gjentagen efter stormende Klap og Bravo, Dækket gaaer ned. ForconiTorre og Caffei fremkaldes. Hr. Rossi modtages med uhyre Applaus, især af Damerne; Dækket gaaer ned og han fremkaldes. Hr. Montrefor modtages med Bifaldsyttringer; Dækkel falder, og han fremkaldes. Hr. Rocca modtages med Applaus, hans Nr. gjentages og beklappes, Dækket gaaer ned, og han fremkaldes. Hr. Paltrinieri modtages med stormende Bifald, synger sit berømte Nr. af Barberen, som forlanges da capo, han vægrer sig, fremkaldes og tvinges til at synge sit Nr. igien. Derpaa fremkaldes Alle paa eengang, ny Blomsterregn, Dækket gaaer ned, Alle fremkaldes igjen tilligemed Hr. Spirati.
Viborger Samler, 1842-05-10
J Tirsdags Aftes gaves Balletten "Napoli trettende Gang for fuldt Huus. Bournonville hilstes atter ved sin Jndtrædelse paa Scenen med et almindeligt og lydeligt bifald, der ogsaa senere bestandig blev ham til Deel. (De.)
Viborger Samler, 1842-05-10
Corsarens" Charivari har en Artikel med Overskrivten: Den holtenske Pensions= og Barneforsørgelses-Anstalt ved Toldkammeret i Helsingøer.
Viborger Samler, 1842-05-10
J O. Th. Av. hedder det: Nærmere anthentisk Oplysning imødesees fra vor Correspondent om de ibhavnske Toldcontrolleurers Demonstration imod en Embedsbroder. Hs. K. H. Kronprindsen var i Onsdags Eftermiddags ankommen til Frederiksgave i Fyen, hvorfra Høistsamme næste Fredag vilde begive sig til Fredericia, hvor Opholdet bliver en Deel af Mai Maaned. (Th. Av.)
Viborger Samler, 1842-05-10
Generalcommanden i Fyen har bevilget, at de sædv. Øvelser ved Odense Borgervæbning for iaar maa udsættes til Eftersommeren.
Viborger Samler, 1842-05-10
Den 30te April høitideligholdt Provst Sørensen, Sognepræst til Snollerup og Thune, og Frue deres Sølvbryllpsfest. En Deputation af 10 Mænd fra begge Sognene overrakte i den Anledning Provsten en Sølvpocal.
Viborger Samler, 1842-05-10
Dagsposten har hverken medbragt Aviser eller Breve fra Hamborg. J Alt. Merc." af 6te D. (Efterm. Kl. 4) hedder det: "Jungfernstieg staaer, som der forsikkres, ved begge Sider af Neuenwall, idetmindste deelviis, i Brand. For at standse Jlden henimod Gansemarkt til, har man sprængt "alte Stadt London, og Hjørnehuset til ny Jungfernstig, hvorved der skal være skeet flere Ulykkestilfælde. Jmidlertid haabede man dog nu, at Jlden vilde sagtnes. En paa Gadehjørnerne opslaaet Placat forkynder dette; men opfordrer derhos Alle, der have bragt deres Familie i Sikkerhed, til at yde Hjælp ved Slukningen, da der, ved Mandskabets Udmattelse, var Mangel paa Folk. Fremdeles er bekjendtgjort: at der i det stoflethske Huus daglig fra Kl. 3 til 10 afskrives for Banken; men at Jntet, hverken kan nedlægges i eller udtages af Samme. Fra Telegraph Bureauet meddeler man os, at der allevegne fra, hvorhen Telegraphen har bragt Efterretningen omdenne store Brand, er hidilet betydelig Hjælp af Mandskab, 2 Sprøiter og Heste fra Blankenese, Schulau, Wedel og Omegn; Artilleri og Krudt samt Mandskab og Sprøiter fra Stade; Sprøiter fra Lübeck, ja selv fra Kiel skulle nogle være underveis." Efterskrivt: "Følgende er den omtrentlige græsselige Statistik af denne store hamborger Brand=Ulykke: Afbrændt er en stor Deel af Deichstrasse, Steintwiete, den halve østlige Side af Rödingsmarkt, Görrtwite, Nicolai Kirke med Sammes Omgivelser, Buhrstad, Bohnenstrasse, Mühlenbrücke, Neuenburg, den gamle Børs, Raadhuset, næsten hele Backerstrasse og lille Johannistrasse, (det eimbeckske Huus staaer endnu, næsten hele store Johannistrasse, hvad der ligger bag breitenGiebel, indtil ny Bergstrasse nærved Petri Kirke, Jungfernstieg, Altewall, Mönkedamm, Neuewall tildeels, store Bleichen tildeels, Königstrasse. J flere af de tilstødende Gader udbreder Jlden sig i dette Øieblik endnu. Vinden har siden Middag været Sydvest, og nu, henimod Kl. 6, regner det. - Mange Mennesker skulle have tilsat Livet; man nævner saaledes 40 allene ved Nicolai taarns Fald. Engelske Jngenieurer have taget Overcommanden, og fra Hanover ere Artillerister ankomne, for med Kanoner at nedskyde Bygningerne og derved standse Jldens videre Omgriben.
Viborger Samler, 1842-05-10
Offentliggjørelse af Amtsraadsforhandlinger. Jnitiativet i denne Henseende er taget af Ribe Amtsraad, der i et Tillæg til Ribe Avis af 4de d. M. har meddeelt et Udtog af de i Amtsraadet den 28de f. M. stedfundne Forhandlinger. – Nykjøbing, den 5te Mai. J Tirsdags Formiddags aabnede Medlemmerne af Amtsraadet for Maribo Amt her i Nykjøbing hos Hr. Kammerherre, Stiftamtmand v. Jessen deres første Møde, der, indbefattet den nødvendige Recreationstid, varede uafbrudt indtil Midnat. (L.-F. Av.) - Svendborg. Forstanderskabet for Tvede Sogn har eenstemmig besluttet for Fremtiden at tilstæde enhver af Sognets agtbare Beboere, Adgang til at overvære dets Møder. Denne Beslutning var vist ønskelig at maatte finde Efterlignelse.
Viborger Samler, 1842-05-10
Det befalede ny Valg til Medlemmer af Thisted Amtsraad er nu bestemt til 13de Mai.
Viborger Samler, 1842-05-10
Handels-Efterretninger. En Hr. Mulloh har nylig i London udgivet en Brochure og den tilsigtede Jndførelse af levende Creaturer og Øxekjød til England. Han søger deri at bevise, at de engelske Qvægopdrættere Jntet have at befrygte af denne Tilladelse. Tilførselen af Oxekjød, siger han, kan kun blive af nogen Betydenhed fra Hamborg; men da Oxekjød af nogenlunde Godhed i Almindelighed ikke kjøbes der under 5 Skill. Cour. Pundet, saa maa det, ved en Afgivt af 8 Skill. pr. Centner, komme til i London at staae i 7 Skill. Pundet; følgelig koste ligesaa meget, om ikke mere end for Øieblikket. Udførselen af levende Creaturer lader sig alene vente fra Danmark. Samme har rigtignok ogsaa allerede i Aaret 1835 beløbet sig til 27,904 Stykker, hvoraf de 20,000 gik til Hamborg og Altona; men selv antaget, at denne Udførsel steeg fra 30,000 til 100,000 Stykker Qvæg aarlig, saa vilde den dog kun have ringe Jndflydelse paa Priserne i Storbritannien, hvis Forbrug beløber sig til 1,350,000 Stykker aarlig. Som Beviis herpaa anføres, at der tidligere kun tilførtes Storbritannien 59,000 Stkr. levende Qvæg fra Jrland; men at denne Tilførsel siden Dampskibsfarten kom i Gang nu er stegen til det Tredobbelte, uden at have bevirket nogen betydelig Nedsættelse i Prisen.
Viborger Samler, 1842-05-10
Agger Kanals Skibsliste. Jndk. Den 3die Mai. Chr. B. Petersen af og til Thisted fra Altona med Stykg.; N. H. Ankersen af Fanøe til Struer og Hjarbek fra Ditto med Ditto. Den 5te M. Petersen og W. Kieldsen af og fra Mandal til Nykjøbing med Trælast. – Udg. Den 2den Mai, H. Tønnesen af og til Christiansand fra Struer, J. Jacobsen af og til Grimstad, fra Ditto. Den 3die M. Weirgang af og til Mandal fra Nykjøbing, Alle med Kornvare.
Viborger Samler, 1842-05-10
Reisende med Dampskibet fra Kallundborg til Aarhuus, den 8de Mai. Kammerraad Michelsen, Pastor Esmarch m. Svigerinde, Pastor Jensen m. Kone og 3 Børn, Komd. Westermann og Secher, Forpagter Lyngbye, Kom. Herschind, Landvæsens elev Schrøder. – Til Samsøe. Secretair Schmidt og Forvalter Lage. Med Samme fra Aarhuus til Kallundborg, den 9de Mai.
Viborger Samler, 1842-05-10
Ritmester Kammerjunker v. During, Grevinde Frys med 2 Døttre, Kammerjomfrue, Tjener og Eqvipage, Forvalter, Secher, Proprietair Burmeiser, Landmand Copmann, Kjøb Umand Danielsen, Particulier Gjorup, Propr. Nyholm, Particulier Knirsch med Søn og Datter, Frøken Rosendahl, P. Lund.
Viborger Samler, 1842-05-10
Med Dagvognen fra Aarhuus til Viborg, den 9de Mai. Fuldmægtig Lyngholm, Skolelærer Lykke.
Viborger Samler, 1842-05-10
AVERTISSEMENTS. Som Curator, i Kjøbmand J. N. Linds OpbudsBoe maa jeg erindre Boets Debitorer, om inden 14 Dage at betale deres Gjæld, da de i modsat Fald ville blive saggivne. Viborg, den 9de Mai 1812. C. M. Jespersen.
Viborger Samler, 1842-05-10
Kjøbenhavnsk grøn Sæbe, af sædvanlig Slags, samt Flensborg Do. kan i Fjerdinger og Ottinger faaes billig S. Møller.
Viborger Samler, 1842-05-10
Candis og Melis (af Grosserer D. Borgens Raffinaderi i Kjøbenhavn) i forskjellige Qvaliteter er til forholdsviis billige Priser at faae hos S. Møller.
Viborger Samler, 1842-05-10
Den geistlige Forening for Salling og Omegn holder et Møde i Estvad Præstegaard Torsdagen den 19de Mai d. A. Formiddag Kl. 10. Dansk maskinspundet Horgarn.
Viborger Samler, 1842-05-10
Paa Maskinhørspinderiet, beliggende ved gamle Kongevei strax udenfor Byen, der for kort Tid siden begyndte sin Virksomhed, kan nu erholdes maskinspundet Garn af forskjellige Fiinheder og af udmærket Qvalitet, samt til billige Priser; man behager herom at henvende sig paa Establissementets Bogholder-Contoir, paa Stedet. Kjøbenhavn, den 7de Mai 1832. Et Parti Sirtser & Baand agtes oprømt, og sælges under Jndkjøbs Prisen. D. Philipsen.
Viborger Samler, 1842-05-10
Hvor en solid og næsten ubrugt Postvogn er tilkjøbs for billig Priis, anviser Adressecontoiret.
Viborger Samler, 1842-05-10
Bark af Eege, Birke og Vier, kan sælges til J. C. Bjørn, Garver.
Viborger Samler, 1842-05-10
Extract Udskrivt af Fiends-Nørlyng Herreders Justits-Protocol. 7 Aar 1812 den 3die Mai Kl. 10 Formiddag blev FjendsNorlyng Herreders Ret sat paa Tingstedet i Viborg Raadhuus af den ordinaire Dommer og Skriver Landsoverrets samt Hof- og Stadsrets=Assessor Herredsfoged Eberlin i Overværelse af Tinghørere Lars Lund, Hegelund, P. Slundt og Skov. Hvor da blev foretaget. Udfat Sag. Nr. 1873 Kroemand Peder Andersen i Birgithelyst, contra: Forpagter Christen Guldberg i Non Mølle. Parterne mødte og erklærede sig nu villige til at indgaae Forlig paa følgende Vilkaar. Jndklagede erklærede at det blot var i Hidsighed og uden nogen dertil given Anledning at han havde udskjældt Klageren for en æreløs Mand og en Skurk, samt i Retten tilladt sig forskjellige fornærmelige Udladelser imod ham, saa at dette paa ingen Maade skal komme Klageren til Skade, paa Ære gode Navn og Rygte, hvorhos han forpligtede sig til at betale Klageren alle af denne Sag beviislig flydende Omkostninger og samtykkede han i at dette Forlig paa hans Bekostning indføres i Viborg Stifts-Tidende samt Randers Amts-Avis. Da Klageren erklærede hermed at være tilfreds i det Haab at de for Fremtiden som gode Naboer maa leve i Venskab og god Forstaaelse med hinanden, blev Sagen som forligt hævet. P. Andersen. Chr. J. Guldberg. Udskrivtens Rigtighed bekræfter. Fiends Nørlyng Herreders Contoir. Viborg, den 7de Mai F. Eberlin.
Viborger Samler, 1842-05-12
No. 74.
Viborger Samler, 1842-05-12
Kongelig allernaadigst privilegeret 700 Aarg. Civende. Viborg Stifts Forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdømmerne. ChasTorsdagen den 12te Mai 1842. Denne Tidende redigeres af Adjunct Reiss og H. Wissing, og udgives 4 Gange ugentlig fra Sidstnævntes Officin.
Viborger Samler, 1842-05-12
Jldebranden i Hamborg. Den frie Hanse= og tydske Forbundstad Hamborg, skal være anlagt af Keiser Carl den Store i Begyndelsen, af det niende Aarhundrede (c. 808 efter Christi Fødsel). Den Borg, Carl den Store lod opføre, blev kaldt Hammaburg (Ham=Burg, Hochburg, Hochbuchi, Hohenbuhel). Hamma eller Ham betyder i det angelsachsiske Sprog er Skovstrækning; hiint Hammaburg grændsede – efter de ældste endnu opbevarede Actstykker – imod Øst til en Bøgeskov, og imod Vest til en stor Egeskov. - Den ældste Borg skal have ligget ved den skøvrige Elbbred, omtrent paa det Sted, hvor nu der Berg," Dompladsen og St. Petrikirke ligge. Ved Siden af denne Borg byggede Carl den Store en Kirke til Ære for Frelseren og hans ubesmittede Moder; men baade Kirken og Borgen ødelagdes allerede 810 af Wilzerne, og nogle og tredive Aar derefter stak de Danske Jld paa Byen. Disse Ødelæggelser gjentoges; indtil Aaret 1072 blev Staden 7 Gange næsten ganske hæriet og jevnet med Jorden af Wilzerne, de Danske, Slaverne, Venderne og Obotriterne. Senere bemægtigede Waldemar Seier sig Hamborg, men Staden, løskjøbte sig nogle Aar efter dens Overrumpling for en Sum af 1500 Mk. Sølv. Hamborg blev nu erklæret for en fri Stad under keiserlig Beskyttelse; dog først efter Slaget ved Bornhøvede (1227) kunde den i Rolighed nyde sin Frihed. Staden blev senere en af de mægtigste Stæder i det store Hanseforbund, og de Farer, der af og tiltruede Staden, vidste Regjeringen stedse at aflede ved Hielp af Penge. – Staden var, da Marschal Mortier i Aaret 1806 besatte den og dens Territorium, maaskee næst London den største Handelsstad i Europa. J Aaret 1810 blev Hamborg indlemmet i det store franske Keiserdømme, og erklæret for en af Rigets gode Stæder." Franskmændenes Ophold i Staden og dens Territorium fra 1800 indtil 1814 skal efter H. Meyer, Forfatter af Hamburg, und Altona nedst Umgegende have kostet Statskassen den næsten utrolige Sum af 140,000,000 Mk. Bco. d. c. henimod 47 Millioner Specier. - Et af de ældste Sogne i denne gamle Stad er Nicolai Sognet, hvor Jlden udbrød Natten imellem den 4de og 5te Mai. Jblandt de i dette Kirkesogn afbrændte større Bygninger maae mærkes Nicolai Kirken og det store Establissement "Børsen, halle." Kirken var bygget i Midten af det 12te Seculum, var c. 400 Fod lang, 250 Fod bred, og forsyne med et 400 Fod høit Taarn, hvis øverste Spidse hvilede paa 12 forgyldte Kobberkugler. J den saakaldte Lanterne hængte et skjønt klingende hollandsk Klokkespil, der tonede til enkelte Tider, ved Høitideligheder og Liigbegængelser.
Viborger Samler, 1842-05-12
Børsenhalle, hvis Entrepreneur var Gerhard von Hosstrup, aabnedes i Aaret 1804. Forsamlingssalen, den egentlige Børsenhalle, havde en Længde af 84 Fod og en Brede af 42 Fod; – her fandt Abonnenterne alle mercantilske og politiske Nyheder. J Læseværelserne fandtes en 4 a 5000 Bind stor Bogsamling, tildeels bestaaende af Værker, der meer eller mindre vedkom Handelsfaget, f. Ex. Lexica, Reisebeskrivelser, statistiske og historiske Værker, Aviser og Journaler fra Europas vigtigste Hoved= og Handelstæder, samt det Nyeste, Literaturen frembød. Dette stolte Establissement skal have kostet Entrepreneuren over 700,000 Mk. Bco. Hallen havde over 1800 Abonnenter, af hvilke hver betalte 50 Mk. Bco. om Aaret. Af de af Branden ødelagte Bygninger i St. Petri Sogn mærkes isærdeleshed Raadhuset, og den gamle Børs. Raadhuset laae midt i Staden, og var en stor, massiv Bygning, der egentlig bestod af 3 Dele - det gamle, det nye Raadhuus og en senere, til forskjellige Tider opført Tilbygning. Disse, ikke i en ædel Stiil opførte Bygninger, havde et stygt Udseende, en Længde af 238 Fod og en Brede af 36 a 56 Fod. Ved Siden af Raadhuset, ligeoverfor den gamle Børs, laae den i Aaret 1829 opførte, og siden Aaret 1814 med Borgermilitair besatte Vagtbygning. Den gamle Børs havde en Længde af 112 Fod og en Brede af 94 Fod. Da Localet var altfor indskrænket for de Tusinder, som dagligen samledes der, aabnedes for en 10 Aar siden en Subscription, der havde en saa heldig Fremgang, at den nye Børs kunde vorde opført. Denne kostbare og smukke nye Bygning har man hidtil været heldig til at frelse for Luerne. Om Banken, og Johannæum er reddet, vides endnu ikke i det Øieblik, da disse Linier nedskrives.