JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1811-01-04
Menneskelivet. Efter Davids gode sal. Ond uden Havn og Fader uden Frede Du fordom, Herre, vort Fædrehar. hvert Old i Dig Algodhed hyldst har, et nu de ungste Børn, nu vi silbede. før Fuglerøst fra Bjergerder klang, for Bjerg brød Vei igjennen Sky og Torden, før Sky og Torden under Himmel hang, var alt Du Gud, Du Fader at for Jorden. Ei straalede for Dig en første dag, Du har et Morgengey, seerldrig Aftenrøde; men, vil Da, Tiden selv, med Dig alene svag, flur hører op at tære som at føde. de er det, Vaaren aandes her og, eengang aandet, kommere igjen Da løses vi med Lundens Løv, af Aldrens Vinter op i Støv Du, ned fra Thronen i det Høie, tet Blik ud over Jorden slager, og, som for os den Dag igaar, bortruller et Aartusind for Dit Øie. Du seer, at saa bradt, som Livet henrinder, selv en Draabes Vand, over tøren Sand, selv en Drøm ved Nat ei svinder. Mørgen lyste ved Hanegal; rant stod Græsset, thi Duggen var sval Middag brændte blussende heed; guulnet Græsset mod Jorden hang nedAftenrødne gik hen over Løvet; meet og visnet laa Græsset i Støvet. Saa kort vort Liv Men, armt paa Dage, ligt er det dog paa Graad, en, tifold angstet, seer den Svage Dit Blik, det dømmende, ledsage hver Stund, hvert Skrivt, hver Daar. Da, naar i Nat, saa dyb og skummel, vor Brøde bange hyller sig, er Hjertets Oprør, Sandsers Tammel kun Dag, kun Lys for Dig. Og, mens Bevidstheds Hævnerarmsig til det Dommerslag nu hæver, hvis Tordendrøn for evigt gjennenhæver hver lønlig Hvælving i vor Barn, da, lettere end Tankens Flugt hensvæver, er Livet endt, fuldende i Harn. Syv Gange ti blev Maalet for de Aar. i hvilke vi til Graven ledes: og Den, Høialderen beredes, tet Tiaar længere kun gaaer. Tung er den Sne, som Oldingsissen kuger, som, tengang faldet, smelter ei igien og Livets Vaar - er Spøgs og Blomsters Ven, men, lig et Duun i Storm, bortviftes den men, leiret paa dens Grændse, Sørgen ruger, hvor da, hvor er den Mand, hven Banens Nøia- og Løbets Fart dog noksom bøie, der, haard som Field, som Tiger vild, seer end den Skrækkens Tanke kold imede, at herrestræng, et fader mild, en gang Du dømmer Støvets Brøde: Rei, Fader, ikke, Fader, faal. O, lær os Selv at tælle vore Dage, at, kaldt fra Sandsers Ruus tilbage, vort Hjerte Viisdom vinde maal. Du, som er Gudi gat ei med Synderen irettet knuust, eller frelse seer ved et Blik han sig Din Skaansel ham hver Stier lettet Hans Seiers Jubel vinde Dig de Synkende, de Mødløstrætte, Ak. Aar og Dage randt i Caaret, lad Glemølere Nat omsløre dem. du læger, Fader, hvor du farer, de bedre Dage straale frem, og Haabets Engel krandse dem Lad os og vore Børn oplives. Lad Fredens Sol borttøre Strømme Graad Lad atter vore Fændere Gierning tildeel Velsign igjen vor Baad, A. Korsh Guldberg.
Berlingske Tidende, 1811-01-04
Udenlandske Efterretninger. Paris, om 8de December. Samling af Altstykker der havt Hensyn paa Underhandlingen med Engelland, De Altstykker der afhandle de med Engelland, førend Krigen med Preussen, foretagne Underhandlinger, have allerede været offentlig bekiendtgjorte. Den sidste af disse offentlige Bekiendtgiørelser, der er udkommen i October 1806, er den som angaaer den Underhandling der førtes i Paris af Lord Yormouth, og de paa fortsattes men siden ophævedes af Lord Landerdale. Dog har denne offentlige Bekiendtgiørelse, som ikkun indbefatter de officielle Nater, der vexledes imellem de B fuldmægtigede, ikke tydeligen nok oplyst de Omstændigheder, som have været følger af dette Brud. - Udtoget af Protocollen for de 2de sidste Conferencer imellem de 2 Befuldmægtigede paa fransk og engelsk Side, der blev meddeelt Ministeren for de udenlandske Anliggender, som dengang var reist fra Paris til Hs. Keiserlige Majestæts Følge, som dette Øiemed meget nærme er Man seer deraf at Engelland har kunnet forbindre Krigen med Preussen, og at den ikke har villet det; tillige erfarer man at Resultaterne af dette Feldtog og den deraf flydende Ti vært i Frankrigs Magt forgiæves have været de Bifuldmægtigede berettet. Den engelske Regiering har derved let kunne vove meget. - Fire Aar sildigere har Engelland ligeledes kunne redde Holland. Man kan see af de Artstykter, der berette den Underhandling som den hollandske Minister søgle at aabne med den brittiske Regiering, at Engelland har foretrukket Krigens Fortsættelse, for Hollands Uafhængighed, ligesom den havde foretrukket den for Preussens Redning.
Berlingske Tidende, 1811-01-04
Frankrig har derfor blot Engellands Haardnakkenhed i at fortsætte en Krig, som den erklærer for evig, at takke for den Høide, hvortil det er steget. - Enhver Epoaue, hvori Engelland har afslaaet Freden, har ligemeget forøger Frankrigs Ære og Vælde. Artstykkerne bestaae af 6 Afdelinger. 1ste Afdeling. Lord Landerdales Underhandling, der blev afbrudt af den engelske Regiering i September Maaned 1806; derer at sige saa snart som Preussen havde erklæret Frankrig Krig. - Lord Landerdale forlangte sit Reisepas den 26de September. - Hr. Talleyrand sendte ham det fra Mainz den 30te samme Maaned tilligemed følgende Svar: Hs. Keiserl. Majestæt kan ikke uden Smerte see at Engelland, der kunde forherlige sit udstrakte Herredomme ved Fredens Velgierninger - Nødvindigheden af samme føler den hele nuværende Slægt, og følgelige ogsaa Engelland - vil med velberaadt Hulede saa skiøn en Leilighed blive ubenyttet. Fremtiden vil lære om en ny Coalition vil vorde Frankrig mindre gavnlig end de 3de forrige, og den vil engang vise, om de som beklage sig over Frankrigs Vælde og Erobringssyge, ikke bør tilskrive deres eget Had og Ærgierrighed dette Lands Vælde og Erobringsyge. Jkke destomindre er Hs. Majestæt rede til, hvilke end de Gisninger ere man for Fremtiden af det allere de skeete kan giøre sig, atter igien, under Omstændighedernes idelige Vexel, at fornye de afbrudte Underhandlinger, ja han er villig til at fornye dem paa de Grundbetingelser, som ere fastsatte i Forening med Engellands berømte nu tabte Minister For. 2den Afdeling. Underhandling efter Tilsiter=Freden.
Berlingske Tidende, 1811-01-04
Hr. Alopaus, russisk Minister i London, fik, efter at have indderettet Tilfiterfreden til den engelske Minister, og tilbudt Ruslands Mægling med Frankrigs Samtykke til en a mindelig Fred, den 5te August 1807 af Canning følgende Svar: Undertegnede har Ordre fra Kongen, sin Herre, at erklære at den russiske Keiser nøie kiender Hs. Majestæts Tænkemaade, naar han antager at Kongen vil være redebon, til at bidrage alt til at gien oprette en almeen Fred, der kan sikkre hele Europas Rolighed. - Hs. Majestæt har nyligen givet umiskiendelige Beviser paa dette Sindslag, baade i det Svar som blev givet i Hs. Majestads Navn paa den østerrigske Keisers Tilbud om Fredsmægling, som og ved Hs. Majestæts Erklæring, at han var villig til at tiltræde i den i Bartenstein den 23de April sluttede Convention mellem den russiske Keise- og Kongen af Preussen, samt ved de forholdsregler som Undertegnede, efter Hs. Majestæt Kongens befaling, oversendte Høistsammes Minister ved Haffet i Petersburg, ved Tidenden om det i Polen indtrufne Uheld, hvilke Forholdsregler paalagde Ambassadeuren at tilkiendegive den russiske Keisers Ministre at Hs. Majestæt var redebon til, i Forening med hans høie Allierede, at indgaae i enhver Underhandling som den russiske Keiser maatte finde for godt at aabne til en almeen Freds Tilveiebringelse. - Hs. Majestæt nærer stedse de samme Følelser og erklærer at hans Tænkemaade i saa Henseende ingensinde skal forandre sig.
Berlingske Tidende, 1811-01-04
J Overeensstemmelse hermed har Undertegnede Befaling fra Hs. Majestæt Kongen at forsikkre Hr. Alopæus at Hs. Majestæt venter med den meest levende Decitagelse Meddelelse af Artiklerne ved TilfiterFreden og den nøiere Udvikling af de retfærdige og agtværdige Grunde, efter hvilke Hs. Keiserlige Majestæt troer, at Frankrig er tilbøielig til at slutte Fred med Storbrittanien. - Hs. Majestæt venter at finde i Stipulationerne ved Tilfiter, Underhandlingen og i de Grundsætninger, som man troer at have bestemt Frankrig til at tiltræde Underhandlingen, en saadan Aand som kan berettige Hs. Majestæt til at nære det glade, Haab, at see en Fred udvidet, der baade kan stemme overeens med Æren, og den almindelige Rolighed.
Berlingske Tidende, 1811-01-04
J dette Tilfælde vil Hs. Majestæt med Glæde benytte sig af Hs. Kei forlige Majestæts Tilvad om Fredsmæglingen; men førend Hs. Majestæt, har modtaget denne vigtige og aldeles nødvendige Meddelelse, er det mueligt, et Undertegnede kan give et bestemtere Svar paa Hr. ere Note. 3die Afdeling. Den østerrigske Miniker Prinds Stebrembergs Correspondente medde engelske Minister i Slutningen af Aaret 1807. No. 1. Note fra Prindsen af Stahremberg. (London, den 20 Novbr. 1807.
Berlingske Tidende, 1811-01-04
Hr. Majestæt Keiseren af Østerrig, der inderligen ønsker at for den Krig, som endnu finder Sted imellem Engelland og Frankrig, og som har havt den skadeligste Jndflydelse paa hele Europa, endt, udveder sig indstændigen af Hs. brittiske Majestæt, at hen oprigtigen vil erklære ham sine Hensigter, i det han lægger sin Tilbøielighed til at underhandle om en Søfred for Dagen. No. 11. Catnings Svar den 23de Nvbr. 1807.
Berlingske Tidende, 1811-01-04
Hans Drittiske Majestæt kan, efter nyligen som og ved anden Leilighed at have lagt sin Tænkemaade for Dagen, og efter at have yttret det Ønske at træde ind i en Underhandling, hvis Hensigt skulde være at bestemme en Fred, der grundede sig paa Ære og almeen Rolighed, ikke noksom undre sig over, at han paa nye er bleven opfordret til at tilkiendegive denne sin Tænkemaade, hvorom han allerede for længe siden saa eftertrykkeligen har underrettet Hoffet i Wien. Hs. Majestæt troer tillige, at det er unødvendigt at tilføie noget mere til sin givne Erklæring, for at beviisliggjøre Europa en Oprigtighed i Tænkemaale, som den ikke burde have omtvivlet. Dog er Hs. Majestæt villig til, for at opfylde en vinskarlig Magts saa heftigen yttrede Ønske, da den desuden synes at lade sig denne Sag i Særdeleshed væremagtpaaliggende, atter at fornye den Forsikkring hansaa ofte har givet, 2 Hs. Majestæt erklærer tillige at han endnu som altid er villig til at underhandle om en Fred efter Grundsætninger, der tillade en fuldkommen Lighed imellem de krigførende Magter Jnteresse, og paa en Maade, der kan stemme overeens med den Troskab os. Majestæt skylde sine Asierede; samt tillige kan skiænke hele Europa Ros og Sikkerhed. No. III. Stahlenbergs Nøre (den 1ste Januarii 1808. Undertegnede har i det han adlyder sit Hoffes Befaling og tillige retter sig efter det friske Hofs Ønske, den Ære at underrette Seeretairen for de udenlandske Anliggender om, at han, i Følge Hs. Brittiske Majestæts fredelige Sindelig, har den Ordre at foreslaae den engelske Minister uopholdeliget at sende Befuldmægtigede til Paris, for der at afhandle og Fredens Gienerholdelse imellem alle de Magter som for nærværende Tid bekrig Engelland. Denne frivillige og den Omsvøb gjorte Indbydelse bør afgive det tydeligste Beviis paa Frankrig redelige og oprigelige Hensigter et slukke Krigens Fakkel; og det er med den største Fornøyelse, at Hs. Maj stæt tilbyder sin Mægling til et saa skal dige Maal. Man na er det Haab, at Hoffet i London ikke vil tage i Betænkning ved denne Leinghed at erkiende Vigtigheden af det giørte Forslag, og at det er villige til at give et nyt Beviis paa den Redebønhed, hvormed det saa ofte har erklæret at ville bidrage til det øvrige Europas Roe, i det det udnælder Mænd til at underhande om denne vigtige Gienstand. - For at undgaae alt Ophold, er Undertegnede af Frankrig befuldmægtiget til at meddeele Reisepasser til de Ministere, som Cabinettit i St. James i denne Anledning vil udvælge.
Berlingske Tidende, 1811-01-04
No. IV. Cannings Svar (den 8de Januar 1808. Prinds Stahremberg har, ved at erklære at det var ham overdraget at foreslaae den engelske Regiering at sende Befuldmægtigede til Paris, forbigaaet nærmere at forbare, om han har modtager dette Æ ende fra Keiseren, sin Herre, eller fra den franske Regiering. Dersom Hr. Stahremberg i dette Tilfælde har handlet efter sit Hofs specielle og uopholdelige Befaling, og dersom det Hs. Majestæt gjorte Forslag, at sende Befuldmægtigede til Paris, kan ansees som kommende fra Wien, har Undertegnede Ordre til at udtrykke den smertelige Følelse, med hvilken Hs. Majestæt har bemærket, hvor lidet Hensyn man, ved at giøre dette Forslag, har havt til den Correspondence, der allerede havde fundet Sted, mellem det wienske og det londonske Hof, angaaende en Freds=Underhandling, da man havde ladet saa lang Tid forløbe, efter at Hs. Majestæt i afvigte April Maaned havde modtaget Tilbud om Hr. Keiserl. Majestets Mægling. Hr. Majestæt kunde neppe vente at dette Tilbud blev gientaget, endog uden at give den ringeste Anmeldelse om de Betingelsers Modtagelse, som Hr. Majestæt havde erklæret for de første ved Underhandlingernes Aabning.
Berlingske Tidende, 1811-01-04
No. 11 og 111. Breve fra Champagni og Romansoff, der vare tilføiede de 2de Keiseres Breve. Diske Ministre skrivt at Deres Souverainer have hver udnævnt Befuldmægtigede, som skulle begive sig til den Bye paa Fastlandet, hvortil Kongen af Engelland og Allierede sende Befuldmægtigede. Hved Grundposterne i Underhandlingen angaaer, ere Deres Majestæter vil ud posiddetis og enhver anden Grundregel der stemmer overeens med lige til antage de som nyligen bleve opgivne af Engelland selv, nemlig Retfærdighed og Billighed.
Berlingske Tidende, 1811-01-04
(Slutningen følger.
Berlingske Tidende, 1811-01-04
Den 22de December. Fra 15de November til 15de Decemdet have franske Kapere opbragt 34 Priser, og frataget Fienden 9 Sude som vare blevne hans Bytte.
Berlingske Tidende, 1811-01-04
Rom, den 3die December. Dagens Glæder. Saafremt hun bliver forløst med en Prinds, skal Hs. Majestæt Kriseri dens lykkelige Svangerskab forho de end mer Keiserens Kroningsda, høitideligholdtes her med største Pregt. denne føre Titel af Konge af Rom.
Berlingske Tidende, 1811-01-04
London, den 16de December. Nogle ubetydelige Skiermesler have fundet Sted. Messina defasterden 1ste Decbr. Jndtil den Tid vare ingen Forandringer forefundne.
Berlingske Tidende, 1811-01-04
I Gaar ankom Den scher fra Lord Wellington, daterede Cortorto, stærkning. Santarem og opfører nye Varker. Man troer han bier paa For Petersburg, den 12te December, igjen at ophielpe samme, blev udtrykkelig opfordret af Keiseren til søge Aarsagerne til Vexelcoursens Fald, samt foreslaae Midlerne til Det af den herværende Kiøbmandstend udvalgte Udskab til at under frimodigen at fremsætte sin Overbeviisning. Det har nu ind af samme at tilkiendegive det sin høieste Tilfredshed. Man kan altsaa sendt sine Tanker, og Hs. Majestæt Keiseren har behaget i Anledning snart vente nye Foranstaltninger ifølge samme.
Berlingske Tidende, 1811-01-04
Stockholm, den 18de December. skulde have Embede og Løn forspildt, samt landsforviser; men under Den 19de Julii faldte Overborgritten den Dom, at Livege R. sk. ten erklæret, at der i Loven ingen grundet Anledning kunde findes til 31te October har Hs. Kongelige Maj stæt i en Skrivelse ti Borgretsaadan Landsforviisning. Maaned.
Berlingske Tidende, 1811-01-04
Man taler om at ter igien skal aabnes en Rigsdag i Februar
Berlingske Tidende, 1811-01-04
Blandede Efterretninger. bragt en meget god Sirup af Æbler. Af denne Strup udbri der han Den bekiendte Physter, Hr. Dr. Ranghi i Sinigeglia der frem Sukker der paa Stedet koster 1 Rdlr. Sukker, som ikke koster mere end 12 Krenzer, imedens 1 Pd. vestindisk
Berlingske Tidende, 1811-01-04
Udenlandske Efterretninger. Corsøer, den 30te December. J Biller er ingen fiendt ige Ste at observere.
Berlingske Tidende, 1811-01-04
Kiøbenhavn, den 4de Jaruarii. Onsdagen den 2den Januarii blev ved Hoffet der attret Meriets Haxthausen og Hr. Kammerjunker Greve Julius v. Kuhr. imellem Holdame hos Hs. Majestæt Drinnig en Fet 2 Uriche v. Under 19de December er udkommen en Forordning for Hertug om paabudne Jndkomnikat ophæves, forsaaed Indkomsterne hidrøre fra mene Slesvig og Holsteen, hvorved den under 8de Februarii dette Aar Eienden og Besiddelse af Jorder og Renter af Kapitaler, og derimod mordnes en Afgivt af tentedærende Kopitaler og tyrk de Jorders Fra den 16de December 1809 til den 22de December 1810 ere heri Hovedstaden copulerede 1164 Par, Fødte: Drenge 1872, Piger, 1752, i alt : 3624; og Døde 3736. 3) en fra Kiøbenhavns Politiekammer, den 31te December 1810, udkommen General-Tabel over Laugenes Jnteressentere og Mestere, samt Svende og Drenge i Kiøbenhavn lers, at samtlige Mesteres og Jnteressenteres Antal i afvigte Aar belød sig til 3600, Svendenes til 303, og Drengenes til 1844; desuden arbeidede hos Fabt qveurerne 938, og i Stadens 67 Bryggerier 156 Personer, i alt 9551. A. disse Lange ere Skippernes, Skrædernes, Skomagernes, Snedkernes og Brandeviinsbrændernes de talrigste. Feldberederlauget talte blot 2 Mestere og 1 Svend; Kandestøberanget 4 Møllers, 1 Sveed, 2 Drenge; Guldsmedlauget derimod 80 Mestere, 55 Svende, 53 Drenge. Da Kallebodløbet Sønden for Staden Kiøbenhavn, i Følge et Bastæt Kongens allerhøieste Befaling er gjort for ber til en ved saa at Sørfart derigiennem den vente naar Jsen ikke er til Hinder derfor, vorder herved bekrudtgjort til Efterretning for de Sørfarende som agte at afbenytte det nævnte Lød, at de indgaaende Skipper skulle andre uden for Estatenden og malde sig derefter ved Christionshavns Doms Vagt inden for Estatraden og Sydost for den Deel af Kanalen mellem Langebroe og bemeldte Staccade, hvor en Kongelig Toldbetient er ansat, der henviser Skipperen til det vedkommende Told kontoir for at angive sin Ladning, som derpaa to forsegles efter Told og Consumtions-Forordningens Forskrivt, hvorefter ham tillades at passere Bommen. - De Skippere, som ville udgaae igiennem Kalleboeløbet, medbringe Toldseddel fra Toldboden og antre, eller fortøie Fartøiet, mellem Langebroe og Estatcaden, medene de melde sig hos den nævnte Toldbetient, som ingeirerer Fartøiet og paategner Toldsedlen; men forinden hen tillades at gaae ud igiennem Bommen, maae Skipperen desuden giøre Rede for den Kongelige Officeer i Vagten, om han medbringer Passagerer, og da forevise og lade paatagne Politievæsenets Par. kiøbenhavns Toldinspection, den 4de Januar 1811.
Berlingske Tidende, 1811-01-04
Ved Tallotteriets 379 Trækning i Altona udkom: No. 53. 14. 36 15. 70.
Berlingske Tidende, 1811-01-04
Ved Tallotteriers 992 Trækning i Kiøbenhavn udkom: No. 36. 27. 79. 77. 86.
Berlingske Tidende, 1811-01-04
Kiøbenhavns Torvepriser den 4de Januar Hvede Td. 14 Rd. a 15 Rd. 2 Mk. Ang Td. 9 Rd. 3 Mk. a 10 Rd. Byg Td. 9 Rd. 1 Mk. a 9 Rd. 3 Mk. Havre Td. 6 Rd. 2 Mk. a 6 Rd. 4 mk. Ærter Td. 11 Rd. 3 Mk. a 12 Rd. 3 Mk. Røger Flesk Lpd. 7 Rd. a 7 Rd. 3 Mk. Grønsaltet dito Lpd. 6 Rd. 1 Mk. a 6 No. 4 Mk. Smør, Fierdingen 34 a 45 Rd. Theatret.
Berlingske Tidende, 1811-01-04
De til Opførelse i næste Uge bestemte Stykker ere Mandagen om 7de, Chinafarene, Syngestykke i 2 Acter, Musik af Hr. Concertmester Schall; og en Entree. Tirsdagen den 8de: Den unge hissige Kone, Com. 11 Act, og Balletten Storid.
Berlingske Tidende, 1811-01-04
Torsdagen den 10de: Halverske, Sørgespil i 5 Acter af Hr. Professor Øhensch 4 er. Ferdagen den 11te: Sædteren i Lisland, Skuespil i 3 Acter, og en Eneret.
Berlingske Tidende, 1811-01-04
Løverdagen den 18de: Den Juan, Opera i 2 Acter, med Musik at Mozart; derefter en Entree. Til Slutning en Epilog som fremsiges af Hr. Frydendahl. NB. Benefice for Hr. Frydendahl.
Berlingske Tidende, 1811-01-04
ave TiSSENT. Directionen for det Kongelige octroyerede danske asiatiske Compagnie bekiendtgjör herved, at en Generalforsamling er berammet at holdes i Compagniets Huus Fredagen den 18de Januar førstkommende, om Eftermiddagen ved 4 ½ slet, hvortil Convocations-Billetterne fra Bogholder-Contoiret udfærdiges og behagelig kan erholdes. Ved den i Onsdags foretagne 21de Trækning af det ved Forordninten af 1ste Maji 1789 aabnede 3 Procent Annuitets-Laan, ere følgende Bogstaver nokomne: 114. Nr. 18. 13. Nr. 33. 4. D. Eierne af de under disse Bogstaver udstædte Annuitetsbeviser vilde altsaa behage til næstkommende 1ste Julii at lade sammes paalydende Summe med den til samme Tid paaløbne Rente ved den Kongelige Kasse affordre, da deraf, efter Plakaten af 16de September 1789, fra bemeldte Tid af ingen videre Rente godtgiøres.
Berlingske Tidende, 1811-01-04
Finants Collegium, den 3die Januar 1811. Alle Svenske til Danmark, Norge og Holsteen opbragte Skippere, hvis Sager enten ved Underretterne eller ved Over-Admiralitets Retten herstedes endnu ikke ere paadømte, anmodes herved ropholdelig til mig et indlevere deres skrivtlige Raporter i denne Anle ning.
Berlingske Tidende, 1811-01-04
Det Kongelige Srenske General-Consulat i Kiøbenhavn, den Gam. 29de December 1810.
Berlingske Tidende, 1811-01-04
Herved opsiges til Udbetaling af den herværende Zahlkasse i 11te Juni Termin 1811 en af de saakaldte Canal-Obligationer, udstædt den 11te December 1784 af det Kongl. Finants-Collegium for en Actie i det ophævede Canal-Compagnie, og betegnet med No. 210 paa 100 Rd. Obligationens Jhændehaver vilde derfor møde til bestemt Tid og Sted, for at modtage Betaling, da der efter Forfalds-Tiden ingen videre Rente anvises af Kapitalen. Finants-Kasse=Directionen, den 29de December 1810.
Berlingske Tidende, 1811-01-04
Den ægteskabelige Forening med Madame Lucie Rüdner, før t Wissing, Enke efter afg. Apotheker Rubner her i Aalborg, bekiendtgiøres herved Familie og Venner til behagelig Underretning. At holde Apotheket vedlige med gode Medicamenter, og derved giøre mig fortient til lige Agtelse og Tillid, som min Formand og hans Enke min nuværende Hustrue har havt den Lykke at besidde, skal være min Bestrædelse, og udbeder jeg mig ifølge heraf paa det bedste anbet talet, ligesom jeg beder bemærket: at alle Regninger og Forbindelser, udi min Kones Enkestand nu ophøre, og for Fremtiden fælleds for os begge, af mig blive at afgiøre. Aalborg, den 31te Decbr. 1810. Julius Berger. Bøndag, udgaaer efter Nytaar ogsaa paa Ugens øvrige Dage, og alt ladet Dagen, som hidtil udkom Mandag, Tirsdag, Fredag og Løs saa 7 Gange om Ugen. Det opnaaer derved den Egenskab, at kunne give kondon, og de fleste andre Hovedstæder have længe havt Aviser, som udgik sine Læsere de uden og indenlandske Nyeheder saa nye som mueligt. Parii dagligen; men Kiøbenhavn eiede hidtil ikke noget Blad, som besad denne for et Skrivpapirs Exemplar. Udenbyes Holdere af Bladet betale desgyndelse, bliver da herefter 2 Rdlr. for et Trykpapirs og 2 Rdlr. 3 Mk. Fuldkommenhed. Prisen, som forud erlægges ved hvert Fierdingaars Be uden til den Mand, der har Bladet i Commission, 2 Mk. for hans Umag hvert Qvartal. K. H. Seidelin. Fladet: Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn forsendes, i Følge KongelBallernaadigst Tilladelse, med Posterne i Danmark, Norge og Hertugdommen. De uden for Hovedstaden, som fra Nytaar af agte at holde dette Blad, ville behage at bestille samme paa Poscontoirerne. Prisen er 5 Rdlr. aarlig. redie Julsdag, paa Veien fra Slagelse Mølle til Sklevinge PraEt stegaard, er tabt en Tegnebog, hvori henved 100 Rdlr. d. C., en Blyant med Sølv Etvi en nye Pennekniv og nogle Papirer. For dettes Tilveiebringelse betales en Douceur af 10 til 90 Rdlr., hvilket Tideren overlader til Præsten Gad at bestemmee ter Finderens Trang og Skikkelighed, naar man melder sig hos bemeldte Stedets Præst, eller paa Politiekammeret i Kiøbenhavn. a Jndreisen til Kiøbenhavn fra Ringsted 2den Juledag er af en Kudsk tabt ud af en Tegnebog et i Stykker brukket Signet med et adeligt Vaaben forestillende 2de Ulve. For dettes muelige Tilveiedringelse loves en Douceur af 5 Rdlr., eller mere, naar men melder sig paa Politiekamret i Kiøbenhavn eller paa Postgaarden i Raasted.