JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-09-05
Corfaren fortæller, at Statsgjelds=Afbetalingsselskabet i disse Dage er bleven færdig med at lade sætte Jernstænger for Vinduerne i dets Penge kjælder.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-09-05
Det er virkelig moersomt at læse den holsteenske Stændertidende, og see, hvorledes ellers fornuftige og retskafne Mænd kunne komme med de pudseerligste Propositioner. Saaledes taler den hæderlige og dygtige Justitsraad Klenze, under Discussionen og en Militairskoles Oprettelse i Rendsborg, om den smukke Jdee af en inderlig Forbindelse mellem Hertugdømmene og Danmark. - Der maa være Fred med de danske Brødre!" udraaber han, og hvor let er ikke dette Maal at naae - dertil behøves ikke andet, end at ophøie den uafviislige Sandhed: Slesvig=Holsteen er en selvstændig Stat, til øverste Grundsætning, til Stats maxime, saa vil alt det Øvrige følge af sig selv. O ja, hvor tykhovede de Herrer Slesvig=Holstenere, end ansee os for at være, kunne vi dog nok indsee, hvad Følgerne vilde blive, og man maa virkelig gjøre stærk Regning paa vor Enfoldighed, forat troe, at vi nogensinde frivilligt skulde være tilbøielige til at gaae ind paa et saadant Forslag. Det forekommer os, at denne Proposition har megen Lighed med Englændernes i 1807, der forsikkrede, at de vare vore bedste Venner, og slet ikke forlangte andet, end den ubetydelige Føielighed, at vi skulde overlade dem vor Flaade; men vi ville haabe, at Erfaringen har lært os saameget, at Slesvig-Holstenerne ikke skulle dupere os saaledes, som Englænderne gjorde.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-09-05
Ledige Embeder. Postmestertjenesten i Apenrade fra 1ste October d. A. Caution 2,800 Rbd. r. S. i Kgl. 4 pCt. Obligationer. - Postmestertjenesten i Husum. Caution 1650, Rbd. r. S. i Kgl. 4 pCt. Obligationer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-09-05
Udenlandske Efterretninger. Den nye Regentskabslov er nu ogsaa antaget af det franske Pairskammer, og, som man havde ventet, i eet eneste Møde, den 29de August, med den betydelige Majoritet af 163 Stemmer imod 14. Efterretningen og Rolighedens fuldkomne Gjenoprettelse i de engelske Fabrikdistricter var dog noget overilet, thi endnu den 29de f. M. maatte Soldaterne bruge Vaaben imod en Folkesværm, som vilde tvinge Arbeiderne i nogle Kulgruber til at nedlægge Arbeidet, og adskillige Fabrikker i Manschester stode endnu ledige. Man har allerede arresteret 2000 Deeltagere i Urolighederne, og Fængslerne ere saa overfyldte, at man nogle Steder har maattet tage Kirkerne tilhjælp.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-09-05
Man vil erindre, at tydske Blade strax efter det russiske Keiserpars Sølvbryllup, hvorved Kongen af Preussen var tilstede, omtalte et almindelig udbredt Rygte og en skrækkelig politisk Begivenhed, som ved den Leilighed skulde have fundet Sted i Petersburg; dette Rygte har siden oftere været gjentaget med den bemærkning, at det russiske Politiopsyn med alle Breve, som gaae til Udlandet, forhindrede nøiagtigere Oplysninger, og at den tydske Censur gjorde det umuligt for de tydske Blade nærmere at betegne Jndholdet af hine Rygter. Nu endelig indeholder det engelske Blad Britannia følgende Fremstilling af det Passerede, som det erklærer for aldeles paalidelig, og som derefter er gaaet over i alle andre engelske Blade, ligesom de franske og tydske upaatvivlelig ogsaa ville optage den. Den russiske Keiser udstedte i afvigte Foraar en Lov, hvis væsentligste Bestemmelser vil have meddeelt, og som havde til Hensigt at indføre nogle ubetydelige Lettelser i Livegenskabet, som gjør den største Deel af de russiske Bønder til Adelens Slaver. Herover blev Adelen saa rasende forbittret, at der strax blev stiftet en over hele Riget vidt forgrenet Sammensværgelse mod Keiserens Liv, og da man holdt sig overbeviist om, at de i hiin Lov udtalte frisindede Jdeer vare Keiseren bibragte af hans Svoger Kongen af Preussen, besluttede de Sammensvorne ogsaa at myrde denne Monark.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-09-05
Medens de med Utaalmodighed ventede paa den Time, som skulde bringe begge Fyrsterne sammen, kom Keiseren ved en Privatangivelse til Kundskab om den hele Sammensværgelse, og lod hurtig Anførerne fængsle og sende til Siberien. Dette bidrog imidlertid kun til at forøge Mordernes Antal, som i overordentlig Mængde rustede sig og fastsatte den 25de Juli til Udførelsen af deres skjændige Plan, ubekymrede om, at derved Strømme af Blod vilde flyde i Petersborgs Gader. Keiseren fik imidlertid alle deres Beslutninger at vide og traf de nødvendige Anstalter til at afværge dem. Alle de Tropper, paa hvis Troskab han kunde stole, bleve beordrede til Hovedstaden, medens de mistænkte bleve fjernede derfra, og Livgarden blev forøget til det fiirdobbelte ved et forsigtigt Udvalg af Mandskabet. Jmidlertid landede Kongen af Preussen ved Nevaflodens Bredder og mærkede strax paa den Modtagelse han fandt, hvorledes Adelens Stemning mod ham var. Han besluttede derfor saa hurtigt som muligt at forlade det barbariske Land, og ilede i største Skynding til Slottet Peterhof, hvor han fandt den keiserlige Familie forsamlet. Man fandt det politisk klogt at give et stort og iøiefaldende Beviis paa den mellem begge Fyrster herskende Enighed, men dog var det nødvendigt at vælge en anden Tid end den først bestemte. Begge Fyrster droge derfor nogle Timer tidligere end man havde ventet ind i Hovedstaden, omgivne af tætsluttede Colonner af den tro Garde; de omfavnede hinanden paa Petersborgs store Plads, medens Kanonerne tordnede og Tropperne udførte nogle Maneuvrer. Derpaa ilede de igjen tilbage til Peterhof, som i enhver Henseende var forvandlet til en stærk Fæstning. Festen var allerede forbi, da de Sammensvorne troede at den først skulde begynde. De rykkede frem i forskjellige Afdelinger, men fandt alle Gader stærkt besatte af Soldater, og uagtet de tilsammen udgjorde en mægtig Hær, maatte de dog adsprede sig, skjøndt ikke uden først at give føiefaldende Beviser paa, at der blandt den russiske Adel og dens Tilhængere endnu findes Tusinder, som maae regnes blandt Jordens raaeste og blodtørstigste Vilde. Saaledes endte den store keiserlige Sølvbryllupsfest, og Kongen af Preussen traf øieblikkelig Anstalter til at forlade det ugjæstmilde Land.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-09-05
Kjøbenhavns Børscours den 2den Septbr. 1842. Hamborg 2 Maaneder – a vista 200. Species 200. - 4 pCt. Kongelige Obligationer (uden Rente) 101 1/2 Rbd. Sedler. - Nationalbank Actier 113 a 113 1/2 Rbd. i rede Sølv.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-09-05
Kjøbenhavns Torvepriser den 3die Septbr. 1842. Rug, 4 Rbd. 72 s. a 5 Rbd. 72 s.; Hvede, 5 Rbd. 64 s.; 8 Rbd. Byg, radet, 3 Rbd. 16 s. a 3 Rbd. 40 s.; dito Gradet, 2 Rbd. 80 s. a 3 Rbd. 16 s.; Flæsk, røget, Lpd., 2 Rbd. 48 s. a 2 Rbd. 72 s.; dito, grønsaltet, 1 Rbd. 64 s. a 2 Rbd. Smør, Pd., 21 a 25 s.; Æg, Snesen, 21 a 23 s.; sjællandsk Smør, Fjerdingen, 12 Rbd. 48 s. a 14 Rbd. 24 s.; S. og T.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-09-05
Nykjøbing Skibsliste fra 29de Aug. til 3die Septbr.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-09-05
Jndklarerede: Skipper C. Smørholm af Nyborg fra Kiel med Ost; F. Mittendorf af og fra Rostock, baglastet; Broders af Dragøe, fra Kjerteminde, baglastet; N. C. Nielsen af og fra Svendborg med Tobakstilke; J. Marquardt af Nykjøbing, fra Kjøbenhavn med Stykgods. Udklarerede: Skipper Chr. Hansen af Marstall, til Kjøbenhavn med Brænde; N. C. Stylsvig af Nykjøbing, til Nysted, baglastet; Broders af Dragøe, til Kjøbenhavn med Brænde; N. C. Nielsen af Svendborg, til Faxøe med Tobak. (Forlangt indrykket.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-09-05
Da vi ikke ville trætte Avisens Læsere med den Sag, som en Sogneforstander, Gud veed af hvad Grund, i St. Tid. No 98 efter over en Maanede Forløb igjen har bragt paa Bane, ville vi, da de navngivne Mænd ikke synes at ville give de af ham ønskede Oplysninger, bede ham behagelig at søge disse hos Sogneforstander Jens Rasmussen Mortensen i Kraghauge, der, saavidt vi vide, har viist særdeles Jnteresse for denne Sag. - Med det af Sogneforstanderen paapegede 8de Bud for Øie vilde han forøvrigt indsee, at han ikke burde fremfør Sigtelse for Usandhed i den samme Sag, hvori han selv forlanger Oplysning om Sandheden, som han altsaa ikke kjender, og han vilde saaledes, ved at tænke for han skrev, ikke saa let komme til at krænke sine Medborgere.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-09-05
Nogle af Gundsemagle Gaardmænd. De
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-09-05
AVERTISSEMENTS. Efterlyses. Paa Landeveien imellem Vedby og Nykjøbing Friseport, er i Løverdags Eftermiddag af en fattig Huusmandskone tabt et eenkasset Sølv Lommeuhr. Den retsindige Finder vilde imod en god Douceur aflevere samme paa dette Blads Contoir.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-09-05
En Kokkepige kan strax faae Condition. Adressecontoiret anviser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-09-05
For en Dreng, der har Lyst til at lære Handelen og regner og skriver godt, er en Plads ledig hos Undertegnede til 1ste November dette Aar. Mariboe den 4de September 1842. H. C. Krover.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-09-05
Skolelærer Hansen i Nykjøbing anviser hvor flink Dreng af god Opdragelse, der regner og skriver godt, og om muligt kan noget Tydsk, kan til Efteraaret blive antaget i Lære hos en Urtekræmmer i Kjøbenhavn. Paa Bogtrykkeriet i Nykjøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-09-05
kan en confirmeret Dreng af god Opdragelse og Besiddelse af de fornødne Kundskaber blive antaget som Lærling, naar han desangaaende strax henvender sig til Adressecontoiret. Det bemærkes, at saafremt de attraaede Egenskaber hos Lærlingen findes, vil han i Lærretiden blive forsynet med de nødvendige Klædningsstykker.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-09-05
Auction. Onsdagen den 26de Octbr. d. A. Formiddag Kl. 11 bliver, efter Vedkommendes Begjæring, Arvefæstegaarden Adamsgave, beliggende i Brandersløv Sogn, Lollands Nørreherred, med tilhørende Abildtorp Mølle, ved een eneste Auction opraabt til Salg til den Høistbydende. Gaarden, som staaer for Hartkorn Ager og Eng, gl. Matricul 18 Tdr. 3 Skpr. 3 Fdkr. 27/8 Alb., ny Matricul 17 Tdr. 7 Skpr. 1 Fdkr. 1/5 Alb., har et Tilliggende af circa 120 Tdr. Land, fortrinlig Agerjord, 3 Huse med Huuslodder, ialt circa 10 Tdr. Land, samt en god Ungskov, circa 10 Tdr. Land med Skovfogedhuus. Gaardens Bygninger ere gode og Vaaningshuset indrettet til en Familie udenfor Bondestanden. Møllen, som er saa godt som ny, har hidtil svaret i aarlig Afgift, foruden fri Maling til 2de Hovedgaarde, 5 Tdr. Hvede, 20 Tdr. Rug og 25 Tdr. Byg. Den samlede Eiendom paahviler en aarlig Canon til Grevskabet Hardenberg Reventlov af 40 Tdr. Hvede og 40 Tdr. Byg. Opraabet vil skee alternativt for den samlede Eiendom og for Gaarden og Møllen hver for sig, og det høieste Bud kan ventes strax approberet. Conditionerne ere 14 Dage før Auctionen til Eftersyn hos Procurator Aagaard paa Binitze og Forvalter Thierripaa Sæbyholm, som paaviser Eiendommen. Auctionen holdes paa Adamsgave. Nakskov den 30te August 1842. Hammerich.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-09-05
Proclama. Ved Proclama af Dags Dato, som snarest muligt vil blive læst inden vedkommende Retter, ere Creditorerne i Huusmand Jørgen Jørgensen Bødkers Fallitboe i Vesterborg indkaldte med 12 Ugers Varsel til for undertegnede committerede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Grevskabet Christianssædes vestre Districts Skifteret, Pederstrup pr. Mariboe den 2den Septbr. 1842. P. C. Lützen. Adressecontoirets Commissionairer ere: Dhrr. Boghdlr. Thierry i Nakskov, Kammerr. Suhr i Rødby, Postervediteur Christensen i Stokkemarke, Boghdlr. Giegengack i Maribo, Apotheker Grundtvig i Saxkjøbing, Postmester v. Staffeldt i Nysted, Kbd. Wulff i Stubbekjøbing, Færgeforpagterne Arnkiel i Gaabense og Dyrehauge i Vordingborg,
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-09-08
Lollands Falsters Tidende. Stift Redigeret, trykt og udgivet af W. F. Laub i Nykjøbing. Torsdagen den 8 September. No 111.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-09-08
Jndenlandske Efterretninger.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-09-08
Stænderforsamlingen i Roeskilde. J det 46de Møde begyndte den foreløbige Behandling af Sagen betræffende Andragendet angaaende Forbedring i Huusmandsklassens Kaar.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-09-08
Som Referent for den nedsatte Comitee (Etatsraad Bang, Etatsraad Neergaard, Rosenørn-Lehn, Ussing, Haastrup oplæste Etatsraad Bang Comiteens Betænkning, som først fremsætter de væsentligste Forslag, som angaaende denne Gjenstand ere antydede i de forskjellige derom til Forsamlingen indgivne Andragender, samt udhæver de betydelige Vanskeligheder, som stille sig i Veien for Udførelsen af de fleste af disse Forslag. Saaledes havde de 6 Deputerede af Bondestanden, som have indgivet det første Andragende, deri yttret, om det ikke var muligt, siden det dog i Regelen er Bondejord, hvorpaa Huusmændene leve, her at gjøre Livsfæste til Pligt, ligesom dette er skeet med Hensyn til Gaardene, om det ikke skulde være gjørligt, at Naturalhoveriet blev afskaffet, saaledes at Huusmændenes Vederlag kom til at bestaae i Jndfæstning og Landgilde i Penge, eller at i alt Fald det corporlige Arbeide blev indskrænket til en vis rimelig Størrelse, der ikke turde overskrides, og i hvis Udførelse Huusmændene sikkredes mod al Overlast og Mishandling" &c.; og Etatsr. Estrup, som paa Grund af Sygdom har maattet forlade Forsamlingen, har i et Brev til Præsidenten foreslaaet: 1) Fremtidig Jndskrænkning i Brugen af Jndsidderstue, i Tilladelsen til at udstykke og opføre nye Huse til Beboelse, betinget ved de respective Sogneraads Approbation. 2) Corrective Forholdsregler med Hensyn til Krostuer, Legestuer, Spillehuse, Smughandlere, Auctioner med lang Credit og andre Misbrug paa Landet, under Sogne raadets nærmere Tilsyn. 3) Leiesystemets successive Afløsning ved Fæste-Jndretningen, befordret ved en faciliteret Lovgivning. 4) Bestemt Hoveri og bestemte Ugedage istedetfor de ubestemte. Efter denne Udvikling foreslaaer Comiteen, at Forsamlingen indgaaer med en allerunderdanigst Petition, hvori henstilles til Regjeringens Overveielse, om der ei maatte være tilstrækkelig Anledning til at give følgende, til Forbedring i Huusmandsklassens Stilling sigtende, Forskrifter: 1) At den i Frdn. af 30te Januar 1807 fastsatte Arbeidstid, ei ved Fæstebreve, eller Leiecontracter tør udvides over 12 Timer, selv i de længste Sommerdage. 2) At Opsigelsestiden for udleiede Huse paa Landet maa blive fastsat til en vis bestemt Tid mellem 1ste April og 1ste Mai, med et halvt Aars Opsigelse. 3) At Huus mændenes Pligtarbeide, forsaavidt det ei anvendes til Hø- eller Korn-Høsten, skal bestaae enten i bestemt Arbeide, eller i enkelte Dage om Ugen eller Maaneden, saaledes at Eieren en passende Tid forud, f. Ex. halvaarsviis, har at tilkjendegive, hvilken Dag i Ugen der bliver Arbeidsdag. 4) At det maa blive forbudt, at udøve Huustugten mod givte Folk af Huusmandsklassen. 5) J Forbindelse med ovenstaaende Forslag ansees det hensigtsmæssigst at henstille, om der ei maatte være Anledning til at see det Spørgsmaal endeligen afgjort, hvorvidt den med Hensyn til en Bondegaard gjældende Fæsteforpligtelse, ved sammes Udparcellering, maa ansees anvendelig paa de ved Delingen fremkommende Parceller. Hs. Maj. Dronningen afreiste, for at træffe sammen med Hs. Maj. Kongen i Pløen, i Tirsdags (Berl. Tid.) paa Dampskibet Ægir.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-09-08
Den holsteenske Stændertidende meddeler Comiteebetænkningen angaaende de stænderske Comiteer. Comiteens Medlemmer (Fr. Reventlou, Lock, Klenze, Neergaard, Holstein) ere komne til det Resultat, at Jndførelsen af stænderske Comiteer ikke er særdeles anbefalelig. Der udsættes, at disse Comiteer ikke skulle være permanente, men kun sammenkaldes efter allerhøieste befaling; at de valgte Medlemmer behøve kongelig Approbation, ligesom at det ikke er klart, om de Valg, der ikke erholde samme, skulde medføre tomme Pladser, eller disse skulde besættes af Kongen. Comiteen antager, at hver Forsamling burde sende lige mange Medlemmer, i det mindste 6, men indlader sig ikke paa noget nærmere Forslag om Valgmaaden. Med Hensyn til Comiteernes Forretninger anfører Betænkningen, at disse ikke maatte gjøre Jndgreb i Stændernes Rettigheder, hvorhos den indrømmer deres Nytte med Hensyn til Hertugdømmernes gjensidige Anliggender, men ikke i Forhold til Kongeriget, hvor Sprogforskjelligheden vilde lægge Hindringer i Veien, ligesom Hertugdømmernes Medlemmer ved Sammenkomsterne, formodentligen i Kjøbenhavn, vilde staae tilbage, da de vare afskaarne fra deres Hjælpemidler. Betænkningen udhæver fremdeles Omkostningerne, eftersom Medlemmerne af disse Comiteer maatte hæve større Diæter end de Stænderdeputerede. Comiteen mener derfor, at de Forretninger, der skulde overdrages de stænderske Comiteer, mere passende kunde udføres af Commissioner, naar Regjeringen til disse valgte Mænd, om hvilke den vidste, at de besad Landets og Stæn(Dagen.) dernes Tillid.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-09-08
De privilegerede Blades Fredagsnumer meddeler en Efterretning fra Preussen, der for os Danske er af særegen Jnteresse, nemlig en Forordning af 21de Juni 1842 og stænderske Comiteers Oprettelse, der er af saadant Jndhold, at man ved Slutningen af næsten hver Paragraph fristes til at yttre med Chilian i Ulysses von Jthacia: Ligesaa hos os, De skulle nemlig samles paa den Tid da Landdagene ( vore Provindsialstænder) ikke ere samlede § 1); de skulle intet Skaar gjøre i Provindsialstændernes Virksomhed (§ 2); de skulle tilveiebringe en Udjevning mellem Landdagenes forskjellige Anskuelser (§ 3);men i Særdeleshed skulle de høres over saadanne Gjenstande, som i Reglen hidtil ikke ere forelagte Provindsialstænderne, og ved Forberedelserne til nye vigtige Love afgive Betænkning om disses Nødvendighed og om det Princip, der i dem skal lægges til Grund (§ 4); Medlemmerne skulle vælges. standsviis med absolut Majoritet og Valgene stadfæstes af Kongen (§ 7); Omkostningerne skulle tilveiebringes paa samme Maade som de almindelige Landdagsomkostninger ( 10). Der er, som man seer, ingen væsenlig Forskjel mellem den kongelige preussiske Forordning og den kongelige danske Commissarii Meddelelse og stænderske Comiteer; thi om Comiteemedlemmernes Antal og Classeforhold har denne ikke udtalt sig, og det er vel ikke rimeligt, men dog heller ikke aldeles utænkeligt, at hvis man nogensinde her kommer saavidt, at disse Comiteer virkelig blive oprettede, det høilovlige Ridderskab, eller som det her hedder, Godseierclassen, faaer ligesaa stort et Antal Comitteemedlemmer at udnævne som de andre Classer tilsammen, eller at i det mindste disses Overvægt neutraliseres ved et passende Antal af kongelige Medlemmer. Ved Sammenligningen af disse tvende Actstykker maa altsaa det Spørgsmaal opstaae, om de ere blevne til samtidigen, saa at det franske Ordsprog les beaux esprits se rencontrent lader sig anvende paa den danske og preussiske Regjering, eller om det ene er et Copi af det andet, og da Commissarii Meddelelse nok ikke er meget ældre end 7de Juli, men den preussiske Anordning er dateret den 21de Juni, saa synes det sidste Alternativ rimeligst. Vi foreslaae derfor, at de stænderske Comiteer, hvilket Navn desuden ikke er synderlig dansk eller velklingende eller rimeligviis vil blive populairt, saafremt vor Formodning skulde bekræfte sig, omdøbes til preussiske Comiteer; thi Ære den som Ære bør, og det kunde desuden maaskee være politisk rigtigt itide at vænne det danske Folk til at finde sig i tydske Jnstitutioner. Under den antagne Forudsætning kan man nu ogsaa bedre forstaae, hvorledes det kunde falde Dagen ind at foreslaae de omhandlede Comiteer at føre deres Forhandlinger paa Tydsk. (Fædrel.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-09-08
For at have meddeelt i Fædrelandet hvad den kongelige Bekjendtgjørelse til Stænderne har viist og Cancelliet senere vedgaaet at være rigtigt, nemlig at Hs. Majestæt havde resolveret, at ingen af de af Stænderne begjærede Lempelser i Pressens Tilstand kunde bevilges paa Grund af høiere Regentpligter, blev dette Blads daværende ansvarhavende Redacteur, Hr. C. Ploug actioneret, ikke for at have meddeelt en løgnagtig eller usand Beretning, ikke for at have gjort sig skyldig i en Overtrædelse af Rygteplacaten, men for det ganske nye og hidtil ukiendte Delictum at have overtraadt Presselovgivningen ved Meddelelsen af en uhjemlet Efterretning. Som man vil erindre have de voterende Assessorer, i Stedet for strax at henvende sig til Cancelliet, som rette Vedkommende, om Oplysning, ladet Criminelkammerforhør optage over Hr. Ploug. Da denne naturligviis protesterede imod Criminelkammerforhøret og henviste Retten til Cancelliet, sluttede Criminelkammeret Forhøret, efterat Cancelliet havde vedgaaet, at den af Fædrelandet meddeelte Efterretning, for hvilken som uhjemlet Cancelliet havde ladet det actionere, forholdt sig rigtig. J Løverdags afsagde Hof- og Stadsretten Dom i Sagen, hvorved Hr. Ploug, frifandtes og det Offentlige idømtes Actionens Omkostninger. Og hvorfor har Fædrelandet nu havt denne Proces, fordi det havde meddeelt en sand Efterretning, som Justitsraad Reiersen ikke kjendte noget til, og hvorfor Cancelliet ansaae det for rettere at sætte Fædrelandets Redacteur under Tiltale for Meddelelse af en uhjemlet Efterretning, end at hæve Beslaget og underrette Justitsraad Reiersen om, at Efterretningen var fuldkommen (Fædrel.) rigtig.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-09-08
Det sjeldne Skuespil af en offentlig Henrettelse havde i Torsdags ført mange Mennesker fra Hamborg og Altona til Retterstedet ved Rellingen, hvor Morderen J. H. Ramcke, der havde ombragt sin Svigermoder, skulde halshugges. Disse stakkels Mennesker, der havde belavet sig paa at faae noget ret Gyseligt at see, bleve skuffede paa en meget ubehagelig Maade; thi de erfarede, at Forbryderen paa Veien til Retterstedet var bleven - benaadet Af Harme herover have disse Tilskuere forøvet endeel Excesser, der ligesom Scenerne i de sidste Dage af Hamborgs Brand give et tro billede af den Raahed, som desto værre endnu stedse hersker hos Bærmen især af den hamborgske Pøbel. Man nøiedes ikke med at nedbryde Rækværket omkring Retterstedet, at sønderslaae Ligkisten og ødelægge Blokken, men Skarer af Voldsmænd forgrebe sig ogsaa paa Bønderne og disses Eiendele, og forøvede alSlags Kaadhed paa Veien. Trængselen til dette sørgelige Skuespil var saa stærk, at man og Morgenen ikke i de omliggende Byer kunde faae noget Kjøretøi paa de sædvanlige Steder, og at mange Værksteder stode stille. Militairet var ikke talrigt nok til at styre dette Uvæsen, dog skulle flere Volds(Dagen.) mænd være arresterede. J Hemp. Av., berettes, at en Dreng er bleven slæbt ihiel af en Kløit, som han vilde lede til et paa Marken værende Vandsted. Tæt ved Vandet blev han nemlig indviklet i Tøiret og Kløiten, slæbte ham et temmeligt Stykke bort og blev først standset ved Drengens gamle Bedstemoder, der vovede Livet ved at gaae lige imod det vælige Dyr. Hun blev ogsaa paa Hænderne slemt tilredt af Tøiret. Drengen var 13 Aar gl. og en Søn af Sognefoged Peder Hansen i Sanderum. Han var endnu live imedens han blev baaren hjem, men uagtet hurtig Lægehjelp fra Odense var dog Redning umulig. Et Slag i Baghovedet maa nærmest have foranlediget hans Død.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-09-08
Slagelse, den 1ste Septbr. En Kone, som i Mandags var ude at samle Ax paa en Mark herved Byen, fandt et spædt, levende Barn, som var henlagt der paa Marken. Endnu samme Dags Aften lykkedes det at arrestere den unaturlige Moder, en Kone fra de saakaldte Steenhuse ved Ant(Vestsjæll. Av.) vorskov.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-09-08
J Fredags kjørte 3 Personer fra Kjøbenhavn til Helsingøer; paa den steile Geels-Bakke bleve Hestene løbske og væltede Vognen. Alle Passagererne bleve, ved at kastes ud af Vognen, meere og mindre beskadigede, og en af dem brækkede begge (Dagen.) Benene.