JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1763-10-07
Lüttich, vom 19 September. Die hiesigen Wahlstrettigketten bleiben noch immerunentschieden. Man har zwar ans Rom Nachricht, das der Grosvicarius, der zur Untersuchung dieser Sacheernenneten Kongregation, 22 Urkunden gegen die Mehr heit der Stimmen ubergeben habe, die aber alle ohne Namen und Unterschrift waren, nur eine ausgenommen, morin behauptet wird, das alle Einwohner des hiesigen Bisthums die Wahl Sr. Königl. Hoheit, des Prinzen, Clemens, eifrigst munschten, meil dem Lande ein gros ser Vortheil daraus zuwachsen warde. Der grossere Theil des Capituls bleibt indessen standhaft bey der Wahl des Hr. Grasen von Oultremont, und har sich versammelt, um die Masregeln, velche dem Agenten der Parthey des Prinzen Clemmens entgegen gesetzt werden konnen, in Ueberlegung zu ziehen; dochistes in diesem schon in einem Punkte geglückt, veil die Vacanzen, welche bis zu Ende des Octobers danern, bereits ihren Anfang genommen haben, und er also, nach seinem Wunsche, Zeit gewinnet. Jndessen har man hier einen Schritt gewagt, der vielleicht von wichtigen Folgen seyn møgte. Die Parthey des Grafen Oultremont that namlich den Vorschlag, "dat man sich der Abwesenhelt des Prinzen von Sachsen zu Nutze machen, und zu dem Ende die 16 Kammern, woraus die Generalitat dieses Hochstifts bestedet, zusammen berufen, und einen Reces abfassen mütte, worin man dem Capitul Dank sagte, datzes den Hr. Grasen von Oultremont, als die nachste und bequemeste Person, zum Fürsten Bischose, erwahlet habe."Als die Versamlung den 12ten dieses vor sich ging, billigten die mehresten Kammernzwar den Vorschlag; verschiedene aber, velche die Folgen eines solchen Schlusses befurchteten, waren anderer Meynung und behaupteten, man misse die nachstens vorzunehmende Verande rung der Magistratur abwarten. Tags darauf waren die Kammern aufs neue versammelt, und die meisten drangen sowol auf die Affassing des Recesses, als auf die Wahl eines Syndici, um diese Schrift dem Capitul zu uberreichen, und dadurch, falls kunstig ein Auflaufentsteden solte, bey dem Kayserl. Hofe entschuldiget zu seyn. Allein, dieses ward von den Fürsichtigsten verworsen, und also nichts beschlossen. Die Parthey des Prinzen Clemmens har sofort dennen Hofen zu Rom, Wien und Versailles hiervon Nachricht gegeben. Dag einer von diesen Hofen ein Korps Truppen nach hiesigen Granzen zur Verhatung aller Unordnungen vorrücken lassen. werde, und das dieser Schritt der Oultremontischen Parthey af Rommischen Hofeschadlich seyn durfte, sind noch zur Zeit unreise Vermuthungen, der Werthoder, Unwehrt sich indessen bald entdecken mus. Wien, vom 17 September.
Berlingske Tidende, 1763-10-07
Das Geracht wird bestaligt, das Jhre Königl. Hoheit, die Erzherzogin-Jnfantin, sich abermals ingesegneten Leibesumstanden befinden. Da im vorigen Jahre sich verschiedene hiesige Einwohner der Entrichtung der offentlichen Abgaben zu entziehen gesucht haben; so wird jett, theils um diesem Mis brauche aufs kunstige vorzubeugen, theils weil der Kayserin=Königin Majestat die Anzahl der sich hier auf haltenden Personen zu wissen verlangen ein genaues Verzeichnitz derselben versertiget. Weil man anch allerbøbsten Orts demittiget ist, zur Tilgung der nothendigsurch den Krieg verursachten Schulden, ausser derordentlichen, noch Nebenhulfsmittel zu ergreisen; so sind schon verschi denne Kayserl. Königl Patente wegen der Capitalienstener und Familienbeschreibung mit angehangten Fastionsformularien bekannt gemacht wor den, nachwelchen diesenigen, die von ihren Capitalier, 6 pro Cent Zinsen heden, 25 Fl., die mit 5 pro Cent 15 Fl. und die mit 4 pro Cent, 5 Fl. abgeden mussen. Ja einem andern Patente sind die Churbayersche, Churpsatzische und Würtembergische Carolinen auf 8 Fl. 52. Kreuzet desgleichen die Französische Louisneus, Louis d'Or und die Portugiesischen Testons merklich reduciret; die halben Carolinen aber, mit dem Befehle, sie in die Münze zu liesern, ganzlich verboten worden Jmgleichen haben Jhre Majestat ein Verbot, megen Aussuhr der Pierde und Seide ergehen lassen. Das durch den Tod des Kayserl. Königl. Hr. Feldmarschalls, Fürsten von Waldeck, in Erledigung gekommene schöne Jnfanterieregiment ist dem Hr. Feldzeugmeister, Grasen von Macquire allergnadigst confer riret worden, und Dessen vorhin eingehabtes Tyrolerisches Nationalregiment durfte dem Hr. Feldmarschalle Lieutenant, Migazy, der ohnehin als commandirender General inder Grafschaft Tyrol angestillet, zu Theiwerden. Erstbesagte Sr. Ercellenz, Hr. Graf von Macquire, werden nachstens aus Mühren hier erwartet, um bey Jhro Majestat der Kayserin die allerunthanigste Danksagung absustatten.
Berlingske Tidende, 1763-10-07
Nach den letzt eingegangenen Jtalianischen Briesen, befinden sich Se. Durchl. der Hr. Feldmarschall, FürsWenzel von Lichtenstein, dermalen zu Lanretto, von dannen Hochdieselben mit dem Ende dieses Monats wieder hier eintreffen werden.
Berlingske Tidende, 1763-10-07
Haag, vom 24 September. Borgestern ist der Marquis von Almadovar von hier uber Paris nach Madrid abgereiset, woselbst er die let ten Verhaltungsbesehle erhalten, und sich alsdan nach seinen Gesandschaftsposten nach Lissabon begeben wird.
Berlingske Tidende, 1763-10-07
Berlin, vom 27 September. Am Sonntage, des Vormittags, langten Se. Konigl. Hoheit, der Prinz von Preussen, zu Pferde, inBegleitung des Kongl. Flugeladjutanten, Hr. Grasen von Anhalt, aus Potsdam hier an, und da an eben die som Tage Höchstderoselben Geburtsfest eingefallen war, so begaden sich des Mittags die Hohen des Hofes, die ein, und auslandischen Ministers, die hier befindliche hohe Generalitat und Stabsofficiers der hiesigen Garnison en Galla in die Apartements Sr. Königl. Hoheit, und statteten bey Hochsidenenselben die gewohnliche Glückwünsche an. Des Abends gaben Jhro Königl. Hoheit, die verwitwete Prinzesin von Preussen, wed gen dieses frohen Geburtsfestes, ein grosses Festin in Dero Palais, welches in einem prachtigen Souper und Ball bestand, wobey sich das samtliche hier anwesende Königl. Haus und der hohe Adel beyderley Geschlechts befand.
Berlingske Tidende, 1763-10-07
AVERTISSEMENTS. Dennen Herren Liebhabere der Jtalienschen Opera, welche ihren Anfang nehmen wird at 10ten dieses, und belieden tragen magten, sch emer Loge for kunitigen Winter zu ver sichern, wird hiedurch notificiret: das solche bey dem Cassirer Thede, logirend bey dem Hof=Kleinschmidt Mr. Müller, wohnhaft in der Anthonistrasse neben der Gewürtzbude, gegensolgende gewohnliche Abbonement=Preise zu haben. No. 7.9. 11. 12. item No. 17. a 20 wie auch No. 29. 30, jede tar 120 Rthlr. No. 13. 14. jede 160 Rbdlr. No. 21. 22. jede 100 Rthlr. No. 23. a 28 jede 90 Rthlr. Lit. A. und B. jedde 360 Rthlr. C. und Diede 160 Rehlr. E. F. B. H. jede60 Rthlr. Balcona No. 15. 16, jede 40 Rthlr. und Nr. 31, 32 jede 30 Reichsthaler, Ausser der am Seclandischen Landericht geschehene Proclamation, wird auch hiedurch zu dreien mahlen kund gethan, das die Theilungs Berichtigung nach dem menland Johans Georg Kanneworff, Küster zu Lille=Heddinge und Havnlow Gemeinden, at kunitigen 2ten November dieses Jahres, un dem Priester=Hof Stibbye borgenommen wird. Also werden dessen Wittwe und Erben, mit ihre Vormündere, wieraucCredi=und Debitores eingeladen, auf solchen Ort und Stelle zu erscheinen, um ihre Forberungen und Erinnerungen rinzugeben, und nach erfordeenden Umstanden zu legitimiren. Wornach rechtsertig verfahren werden soll. Strebye den 26 sen September 1763. F. Spleth. Am Fredtage den 14ten October, zur gewohnlichen Borszeit, wird auf der hiesigen Børse zum 3ten male aufgebothen, und bey annehmlichen Both gleich, und ohne ferner Auction, zufølge der an Ort und Stelle kund zu thuender Conditionen an den Meistvietenden verkauffet: nene Actie in der Asiatischen Compagnie, 3 Actien in der Konigl. octroyirte Banqve, und Der Nachlatz des Königl. Ober=Beretter Johann Hermann Schaffers zugehørig. Am Frentage den 14ten October, zur gewohnlichen Bon zeit, wird auf der hiesigen Børse zum 3ten male aufgebothen, und bey annehmlichen Both gleich, und ohne jernerAuction, zufølge der an Ort und Stelle kundzuthuenden Conditiones, an den Meistbietenden verkauffet: 1 Actie in der Konigl. octroyirten Banqve, des meyland Taffelderker bey dem Hr. Geheimenrath Berkentin, Andreas Bosbiers Sterbbude zugehørig. Am Frentage den 14ten October, zur gewohnlichen Børs zeit, wird auf der hiesigen Børse zum 3ten male aufgeboten, und bey annehmlichen Both gleich, und ohne fornerAuction, zufølge der an Ort und Stelle kund zu thuender Conditiones an den Meistbietenden verkauft: 1 Actie in der allgemeinen Handlungs=Compagnie 1 Actie in der Levantischen Handlung.
Berlingske Tidende, 1763-10-07
des in Odense in Favnen verstordenen Chirurgus Walthe, Kauths Nachlasse zugehørig.
Berlingske Tidende, 1763-10-10
Beslutning af Midlerne imod Qvæg=Sygen, fra Stockholm. (See No. 79.)
Berlingske Tidende, 1763-10-10
J Aaret 1745 gaves nesten et lige Pulver ud, under Navn af: Forsøgt Fæ=Pulver, og blev brugt af mange med me Sommere, tage Creaturerne ind om Høsten, at give god Nytte. Enhver raades til, naar de, efter tørre og var dem ind af det præserverende Pulver Nr. 1. i en 4 til 6 Dage, samt en Gang imellem af det aabnende Pulver No. 2. dette skulle afværge denne farlige Sygdom fra saa ofte at øde lægge vore Creature.
Berlingske Tidende, 1763-10-10
Harg, den 24de September. Man læser nu i adskillige offentlige Blade en Skrivelse under 12te Aug. fra de Herrer Vexelerere i Hamborg til Banqviererne i Amsterdam, som 12 af samme Herrer har ve underskreven, saa lydende: "Høytærde Herrer, J Dag Formiddag Kl. 11ve, da vi vare forsamlede for at aftalde fornødne Midler til at gribe de Huse i vores Stad under Armene, som staae i Fare, erholdte vi en Expresser med den forskrækkelige Tidende, at de Amsterdamske Herrer ville lade Brøderne Neuvilles synke. Vi forundre os derover, og kunde aldeles ikke overtale os til at troe, at saamange store og dybt indseende Mænd i Deres Stad kan ville giøre et saadant Skridt, som uomgængelig maa styrte hele Europa i den yderste Nød, nu, da det endda er Tid at hielpe. Vi tilsende Dem derfor denne circulaire Skrivelse ved en Expretser, samt formane og besværge Dem, at De strax efter Modtagelsen, endnu maa forsøge at understytte de Herr. Neuvilles; staae dem bie med de behøvende Penge, og giver dem 2 til 3 Personer, som ere bekiendte for Oprigtighed, og have alle udfordrende Egenskaber for Couratorer, paa det at de kunde igiennemgaae og tilendebringe deres Sager og Forbindelser, uden at deraf skal flyde en almindelig Ødelæggelse, som ellers er uundgiængelig, Naar vore Her ter ville giøre det, og i et Svar, som er underskrevet af de fornemmeste Banquierer i deres Stad, paa deres Parole forsikre os derom, ved en Expresser; saa love vi Undertegnede, at vi ikke ville forsømme et Øyeblik at tage Deel Sagen, og understytte de Huse som vakle. Giøre De ikke det, saa erklære vi herved, at vi allerede have besluttet hvorledes vi vilde forholde os, nemlig: omendskiønt at vi forestille et anseeligt Corps rige og formuende Mænd, saa ere vi dog enige om at udsætte vores egne Betalinger saa længe indtil vi eragte det for nødigt og tienligt &c. Denne Beslutning have vi underskrevne eensstemmig indgaaet, og vi ville holde den, i hvad og deraf maatte flyde. Hele Europæ almindelige Handels=Skjæbne staaer nu i deres Hænder, om de ville kuldkaste eller understytte den. De ere alt for fornuftige, til ikke at skulle begribe, at, dersom De lade hele Machinen falde i sønder, vil deraf flyde stort Tab for Dem selv, hvilket De kunde forekomme for dem selv og for Tusende andre, naar de staae de Hr. Neuvilles bie, at de kunde betale, og bringe deres Sager til Endskab. Vi ønske saasnart som mueligt, at faae deres Beslutning at vide ved en Expresser; thi saa længe bliver alle Ting staaende stille her, og ingen af os Underskrevne betale en Skilling paa de Breve som vi have accepteret, førend vi have Erklæring om hvad de have i Sinde at giøre. Jmidlertid have vi den Ære at kalde os a.
Berlingske Tidende, 1763-10-10
Brest, den 11te September. Skibslieutenant Hr. von Capelly, har gjort Ministeriedet Forslag, at anlægge i Toulon Bassius, til at calfatre Skibene i. Nu har han faaet befaling til at gaae derhen, for at udføre samme Plan, den man holder for ganske muelig, og troer at Authoren ved et got Udfald, vil giøre Landet en vigtig Tieneste.
Berlingske Tidende, 1763-10-10
Helsingøer, den 9de October. Her i Sundet ere følgende Skippere ankomne, den 6te hujus Christian Baggesen af Kiøbenhavn fra St. Croix til Kiøbenhavn med Sukker. Lauriz Christians af Kiøbenhavn fra Lissabon til Kiøbbmed Salt. Tiostel Matzen af Risøer fra ibidem til Kiøbenh. med Tømmer. Jacob Aagesen af Sønderborg fra Jsland til Kiøbenh. med Kiød. Den 7de dito, Peter Petersen af Kiøbenhavn fra Finmark til Kiøbenhavn med Fisk. Peder Nielsen af Kiøbenhavn fra Trondhiem til Kiøbenhavn med Sild. Henrich Schade af Sonderborg fra Jsland til Kiøbenhavn med Kiød. Den 8de dito Ol Grube af Langesund fra Kiøbenhavn til Langesund, Præven Petersen af Laurvig fra Kiøbenhavn til Laurvig, Christopper Schott at Kiøbenhavn fra ididem til Christiania, Anders Jensen Samling af Tønsberg fra Kiøbenhavn til Tønsberg, samtlige med Stokgods. Hans Giønge af Kiøbenhavn fra ibid. til Westindien med Provision, Jens Christian Juel af Grenaa fra Kønigsberg til Dramen med Rug Kiøbenhavn, den 10de October.
Berlingske Tidende, 1763-10-10
Den 23de September er Cancellie=Raad og Politiemester udi Bergen Hans Holst allernaadigst beskikket at være til ligemed Vice-Borgmester sammesteds. Ligeledes er Hans Henrichsen Formand allernaadigst beskikket til Vice-Borge, mester udi Bergen. Den 7de October er Procurator og Politie=Actor samt Protocollist ved Handels=Contoiret i Bergen, Ole Brose allernaadigst forundt at være Doctor Juris Joachim Christian Geelmyden, General=Krigs=Commissair, samt Raadmand og Notarius Publicus sammesteds, i fornevnte Notarii Publici Embede adjungeret.
Berlingske Tidende, 1763-10-10
Den Kongelige Prinzesse Hendes Høyhed Charlotta Amalia Høye Fødsels=Fæst, indfaldt den 6te hujus, da Hun ind traadde Hendes Alder 58 Aar, og blev samme med det sædvanlige Ceremonier celebreret til Hove I Dag Formiddags begave Deres Kongelige Høyheder Kron= og Arve=Prinzen sig til Frydenlund, hvor de efter Taffels fortsatte Reysen til Hirschholm, for der at forblive indtil paa Torsdag, da Høystsamme agter at retournere her paa Slottet Christiansborg.
Berlingske Tidende, 1763-10-10
J Morgen indfalder Hans Prinzelige Høyhed Arveprinzens Frederichs Fødsels=Dag, da Han lykkelig indtræder i Si 11 Aars Alder, hvilken paa Lyst=Slottet Hirschholm Høytidelig bliver celebreret.
Berlingske Tidende, 1763-10-10
J disse Dage er Hans Durchl. General=Lieutenant Prinaf Sønderburg ankommen her til Staden fra Holsteen.
Berlingske Tidende, 1763-10-10
Fra Helsingøer berettes, at den Kongel. Danske Envoye, ved det Svenske Hof, Hr. Kammer=Herre de Schack, ankom i Fredags Af en der til Byen, og er i Dag gaaet over Sundet til Helsingborg, for videre at fortsætte Reysen til Stockholm.
Berlingske Tidende, 1763-10-10
Den tredie hujus begyndtes paa Slottet Christiansborg, med Høyeste Rettes 2den Session, somsæd, vanligt. I Løverdags er her til Staden ankommen Jacob Aageson, af Sønderborg, fra Jsland, med Kiød, Tælle og Tran, og Uldengods. Torsdagen forhen er Hans Gynge afgaaet herfra til Westindien, med Muursteene og Stykgods. Endnu er Skipper Henrich Schade ankommen fra Jsse, og Dyrefiords Havner udi Island, med Oberkiøbmænd Srs. Borup og Peder Holm.
Berlingske Tidende, 1763-10-10
I Gaar er af Guarnisons Kirkens Danske Meenighed confirmeret 6 Drenge og 13 Piger.
Berlingske Tidende, 1763-10-10
Fra Øresund berettes at der laae i Onsdags omtrent 21 Skibe til Nordsøen bestemte, hvoriblant en Preussisk Chinafahrer under Capitain Sperlings Anførsel, fra Stettin til Embden og videre derfra til China bestemt. Skipperen, paa et Skib fra Synderland, som i disse Dage i Sunder er ankommen, beretter, at have under Norge i disse Dages Storm seet adskillige Skibe, formodentlig fra Sundet kommende, hvilke han meente den 4de hujus at have løbet indi Norge formedelst contrair Vind af Nord West og stær Strom, som bemældte Skipper ey kan mindes stærkere. Den Spanske Minister, som til det Svenske Hof er bestemt, har her i nogle Dage maatte opholde sig, formedelst ey at have kundet komme over Sundet i dette stormende Veyr.
Berlingske Tidende, 1763-10-10
Da Selskabet til de skiønne Videnskabers Forfremmelse og Smagens Udbredelse ved nye Prover af Kongens naadige Omsorg er bleven opmuntret, at igientage sine Forsamlinger; saa bekiendtgiøres det hermed, at de forhen udsatte Priser, udsættes paa ny, nemlig Halvtredsindstive Rigsdaler, eller en Medaille af samme Værdie for den beste Danske Digt om Skabningens Ryperlighed i de skabte Tings Orden og Sammenhæng; og Fyrretive Rigsdaler, eller en Medaille af samme Værdie for en prosaisk Afhandling om den beste Maade, paa hvilken et Sprog kan dyrkes Og da hidindtil intet over disse Materier er indkommet, som Priser, kunde tildømmes, saa foreslaaes tillige to andre Materier, som efter Behag af dem, der vil arbeyde for Priserne, kan vælges i Steden for de forhen udsatte: nemlig i Porsien Freden, og i Veltalenheden en Elogie af Admiral Niels Juel. Til det første giver den længe forønskede almindelige Fred, hvorved Europa nu glædes, en riig Anledning; og det andet Theema kan ikke være ubehageligt for en Nation, hvis Historie er opfyldt med store Bedrifter til Søes. Man venter omtrent paa samme Maade, som de Franske nyligen har stiftet et Ære=Minde for en du Guay Trouin, at finde i denne Eloge, hvad der charakteriserer Personen, og hvad der viser ham som et følgeværdigt Mynster. Der udsættes tillig en tredie Priis af Tredive Rigsdaler for den beste Afhandling over en selv udvalgt moralisk Materie. De dette sigter fornemmelig til den geistlige Veltalenheds Udbredelse, saa giør man sig den Forhaabning, at fortiente Mænd, i sær at Geistligheden i Danmark og Norge, vil være behielpelige, at opfylde Selskabets Ønsker. Skrifterne indsendes indtil den 1ste Decembr. i det seeneste, og Priserne uddeeles i tilkommende Aar, og altid herefter, den 31te Mart. Forfatterne tilkiendegive ikke deres Navn, uden i en forseglet Seddel. Tilligemed Priisskrifterne, og de næst beste iblant de indsendte som fortiene Trykken, udgives fremdeles en Samling af andre Arbeider i de skiønne og nyttige Videnskaber. Og i denne Henseenindbydes paa nyde, der vil udarbeyde noget, som overeensstemmer med Selskabets Hensigt, at indsende det, med eller uden Navn, enten til Hr. Ackermann paa Kiøbmagergaden, eller til Mummes Boghandling paa Børsen, hvilke have paataget sig lade enhver Forfatter, efter Astrækkens og de øvrige OmstændigheSelskabets Correspondenz. Selskabet bliver ved sit Tilbud, at ders Beskaffenhed, høste Frugten af sit Arbeide; og intet skulde glæde det mere, end at see i andre Maader og betydeligere Tilfælde deres Fliid opmuntret og belønnet, som maatte vise sig særdeles nidkiære i disse Samlingers Understøttelse. noget til Trykken befordres, to Exemplarer af det Stykke, hvori J de benævnede Boghandlinger tilstilles enhver, af hvis Arbeide, samme Sted, hvor det er indgivet med største Rigtighed, og saa ti det er indrykket, og hvad der ikke til Trykken befordres, skal paa lig, som mueligt er, tilbageleveres.
Berlingske Tidende, 1763-10-10
Udi forrige Uge ere fra den 1ste Octobr. til den 8de Dito her i Staden copulerede 15 Par. Fode 25 Drenge, 31 Piger, tilsammen 56. Døde 21 Mænd, 14 Qvinder, 23 Drenge, 29 Piger, tilsammen 87. Ere saa 31 flere Døde end Fode. De Døde ere bortdøde af følgende Svagheder: Alderdom 4, Barselseng 2, Blodgang 5, Brystsyge 8, Durklob 2, falden til Døde 1, Feber 5, Frisler 1, Hidsig=Feber 1, Hoste 2, Kopper 6, Pleuris1, Rettet 1, Slag 30, Sting 2, Svindsoet 1, Trødske 1, Tærende Syge 7, nangivne Svagheder 5, Vattersoet 1, Verk 1 Ved Kiøbenhavns Told=Kammer ere fra den 3die til 8de Octobr. indkomne 116 Skippere, som have indbragt : 2341 Favne Brænde, 19 Tdr. Rug, 1540 Tdr. Byg, 445 Tdr. Hvede, 182 Tdr. Havre, 68 Tdr. Ecter, 85 Tdr. Gryn, 26 Tdr. Meel, 230 Tdr. 11 Foust. 8 Skpd. 12 Lpd. Smør, 347 Tdr. Kiød, 33 Tdr. 14 Skpd. 9 Lpd. 2 Pd. Tælle, 47 Skpd. 17 Lpd. Flesk, 42 Skpd. 8 Lpd. og 478 Stkr. Oste, 116000 Muur og 21000 TagSteen, 502 Tdr. Frugt, 50 Skpd. Jern, 67 Læst. 2 Tdr. Sild, 7 Tdr. salt Fisk, 74 Skpd. tor Fisk, 50 Kister Glas, 7000 Bout tellier, 13 Sække Uld, 2 Sække Garn, 651 Tdr. Tiære, 51 Tdr. Beeg, 362 Planker, 1037 Tylt Bræder, 165 Tylt. 10 Stkr. Tømmer, 20000 Baandstager, 394 Skok Staver, 75 Sække Bark, 205 Stkr. Eske Træer, 79 Skok Klopholts, 89 Bielker, 6 Tylt. Lægter, 28 Stkr. Sparer, 473 Stkr. Eege Klodser, 6 Stkr. Knupper, 300 Gulvsteene, 28 Stkr. Faar, 24 Tdr. Roer, 11 Tdr. Valk Jord, 401 Stkr. Jern=Plader, 11 Tdr. Allun, 100 Fliser, 9 Tdr. Amdam, 10 Læst. Tran, 8 Tdr. Aske, 6 Foust. Pot Aske, 4 Oxh. 57 Tdr. Miod, 18 Oxh. Ædikske, 151 Stkr. Køer og Stude, 3 Skiepper Lindser. Udgangne 69 Skippere, som have udbragt : 7 Læst. 9 Tdr. Steen Kul, 31 Læst. 2 Tdr. Salt, 16 Tdr. Sild, 6 Læst. Tiære, 3 Skpd. tør Fisk, Tdr. Tran, 60 Planker, 4 Tdr. Allun. 13 Opd. 1 Anker Viin, 70 Fade Sukker, 28000 Muursteen, 9 (Vexel=Coursen er af samme Jndhold som Nr. 80.
Berlingske Tidende, 1763-10-10
(Posten fra Hamborg er i Dag ikke ankommen.)
Berlingske Tidende, 1763-10-10
Bekiendtgiøres, at her i Colding den 17de Octobr. om Formiddagen Kl. 10 Slet, ved offentlig Auction og imod contant Betalning, bliver bortsolgt paa Kongel. Regning endeel Rytter=Heste af det første Fyhnske Regiment Curasseer, hvor iblant befindes 9 Skimler; hvilket tiener Liebhaverne til Efterretning, da enhver bemeldte Dag og Tid behagelig sig kunde indstille. Colding, den 28de Septembr. 1763.
Berlingske Tidende, 1763-10-10
Da det ved Johan Herman Timches Dødsfaldt Avertissement fra Bergen i Norge udi disse danske og tydske Tidender befindes at være feil skrevet udi Navnet, saaledes at i Steden for Johan Herman Timche, der ved Døden er afgaaen, er sadt Johan Henrich, Timche, hvilken er den Afdødes Broder, og som endnu lever. Alt saa bliver Forseelsen herved i disse Tidender til Efterretning ved bør lig bekiendtgjort, da det ikke er Johan Henrich men Johan Herman Timche, som ved Døden er afgangen. Peter Buch Brønsdorph, Kongel. Majest. allernaadigst beskik net Cancellieraad og Sorenskriver samt Skifteforvalter udi Nedenæs=Lehn i Christiansands-Stift i Norge, gjøre vitterligt, at da min sal. Fader forrige Sorenskriver her i Districtet, Peter Brøns dorph, den 11te April afvigte Aar 1762 ved Døden bleven henkaldet, havde han, med min, som myndige Søns Consence, da jeg ald. af efter ham in torum havde resigneret, i Forveien udvirket Kongel. allern. Bevilling, at hans efterladte Enke, min kiære Stedmoder, Madame Anne Marie Horster, med hans og hendes sammen avlede umyndige Børn, i uskiftet Boe maae blive hensiddende, i hvis Følge hun og med fælles Midler hensad, indtil hun den 10de Julii sidstafvigt udi hendes Huus her i Colbiørnsvigen ved Døden afgik. Som da de nu begge saaledes ere døde, og Stervboet efter dem under et skal endtrigtiges, er det, jeg lader proclammere deres Dødsfald, og derhos indkalder alle og enhver, som enten hos dem maatte have at fordre eller noget til dem maatte være pligtig, derom at anmælde sig hos mig Cancellieraad og Sorenskriver Brønsdorph. boende i Colbiørnsvigen ved Arendahl, inden 3 Maaneder fra denne Proclamations Dato, enhver medtagende saadan Legitimation for deres Anbringende, som Loven efter død Mand ædsker, da de fuldkommen maae være betrygget om at vederfares hvad Ret er Colbiørensvigen, den 23de September 1763. Saa lader og samme Skifteforvalter Cancellieraad Brønsdorph. bekiendtgiøre at Skipper Lars Andersen Toft, som boede paa Sandvigen i Øyestads-Sogn ved Arendahl, her under Jurisdictionen er død, saa alle, som efter ham enken maatte have at fordre eller giælde, sig ligesaa hos bemeldte Skifteforvalter inden 3 Maaneder fra Dato med lovbefalet Legitimation ville indfinde. Colhiernsvigen, den 23de September 1763.