JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-09-16
J rerue encyclopedique for Mai d. A. læses en Anmeldelse af 14de Bind af Suhme Historie af Danmark. "Det er, hedder det deri, med sand Fornøielse, at vi anmelde det 14de og sidste Bind af denne Historie, som fører os fra Aaret 1375 til 1400; det er Fortsættelsen af et classisk Værk, hvis Værdie længe er bleven erkjendt af Landets Lærde. Den afdøde Kammerherre Sum har helliget sine mangeaarige Grandskninger i Fædrenelandets Historie et arbeidsomt Liv, rig og uafhængig traadte han, for at kunne frit raade over sin Tid, aldrig i Statens Tjeneste *) Han fandt den vide Mark, som han foresatte sig at gjennemvandre, meget dyrket i den Deel, der indbefatter Middelalderens og den nyere Historie; thi Danmark havde allerede havt sin Hvidtfeld, sin Langebek **), sin *) Det er kun tildeels rigtigt. Suhm var i sine yngre Dage Assessor i Hofretten. Overs. *) Det er en underlig Classification. Langebek døde først 1775 og arbeidede samtidigen med Suhm. Snee dorf, baade den ældre og den yngre, have ligeledes været hans Samtidige, den første arbeidede ikke i det historiske Fag og den sidste var neppe født, da Suhm allerede havde leveret vigtige historiske Arbeider. Overs. Holberg og sin Sneedorf, men den ældre Historie krævede af ham Arbeider, ved hvilke kant kunde følge Forgængeres Spor, ikke som vir skjønnede Saxo Grammaticus's Værd, som sin Danmarks Historie i saa reen og veltale, Latin, at man har Møje ved at troe, at den fra den Tid. Vi lade ogsaa den anden Hilrieskriver fra denne barbariske Tidsalder, Stil Aagesen, vederfares Ret; men der mangle Danmark endnu et Arbeide, der indeholdt, Drøftelse af alle de Materialier, som den mi Tid tilbyder de Lærdes Undersøgelser af al Lande og alle Tider, og som især bemilde Mindemærkerne i Landets oprindelige Spitdet Jslandske. Suhm havde foresat sig at levere en crittisk og fuldstændig Historie af De mark indtil Aaret 1448 eller indtil det oldtborgske Kongehuses Tronbestigelse. Han udge selv de syv første Bind og ved sin for tidlig Død (han blev 70 Aar gammel!) efterlod be Haandskriftet til den ottende og Materialien, der have tjent til Udarbeidelsen af de følgen Bind, indtil Aaret 1400. Danmarks meest: mærkede Lærde have paataget sig at saa ordne, og udgive de efterladte Materia" Det syvende til fjortende Bind er trykt, og besidder nu den kostelige Samling, men i maa høiligen beklage, at den berømte Su ikke efter sit Forsæt, har kunnet fortsætte i Værk indtil 1448.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-09-16
Kjøbenhavns Børs d. 16 September 1825. Hamb. 2 M. a v. 212. Spec. 215. Sp. solgtes 12 Mk. 14 1/2 s. B. Disc. 4 pC. Norske Spec. Sedler 155. Svenske Sedl. 53. 4 pC. K. Obl. 86 1/2 S. (81 3/2 B.) Nat. B. Obl. 6 Febr. 1820) 102 a 102. S. Ma 4 pC. uops. Rigsb. Obl. 99 a 100. 6 pC. Norske 106 a 107 V. - 4 pC. dio Man Dito nye 96 1/2 B. 3 pC. nye danske Obl. 61 1/2.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-09-16
Rettelser. J No. 74 S. 1171 L. 12 nedenfra i det l. troe andet. S. 1175, Anmærkninhører til S. 1174 L. 16, hvor der tales scythiske Gesandters Svar.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-09-20
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Femogtyvende Aargang. No. 76. Udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Forsendes, ifølge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 20 September 1828. (*) Agerdyrkningens Fremskridt i Sielland. (Sluttet.) Skæfferi kjendte man ej tilforn i Sielland. Kongen gav Exemplet paa Esserum ved Frederiksborg. J det Nordlige af Sielland, gives nu flere af fiinuldede spanske Faar. De vigtigste ere paa Lerchenborg, Sæbyegaard, Jægerspriis, Edelgave, hos Kammerraad Drewsen og Kammerjunker Brun. Mod Faar gjøres den Jndvending, at man ei kan erholde til Tillæg af den rene spanske Race, den er altid blandet. Ulden betales derfor slet. Dødelig hiden er stor blandt Lam. Der er i Gjødningen ei den Forslag, som i Qvægmøg. Man tilstaaer, at paa lette højlændede Jorder vilde man have større Indtægt af Faar end af Køer, eller Stude. Faar lide saa meget af Skab, at benytte Koekopper som Præservativ for Skab hos Faar, see Rafns Bibliothek for 1805, S. 220, er ei forsøgt. Af Sviin finder den portugisiske Art meest Bifald, fordi den er særdeles trivelig, den er lavbenet, med lidet Hoved, stidbuget, lange Ører, meget frugtbar. 3 Sviin af den Art kan blive ligesaa fede med samme Korn, som to af Landets gode Sviin. Den ligner den kinesiske Art, som har udbredt sig fra Hovedstaden. Stutmester Nielsen paa Frederiksborg eier det Slags Sviin, fra ham er den udbredt. Foruden Korn, Olden og Valle, bruges Oliekager, fra Oliemøller. Man tager en Haandfuld malet til Meel, som udtværes i en Spand Vand til hvert Sviin, og gives dem et Par Gange dagligt, de holdes derved i god Stand, og gaae i øvrigt paa Græs. Oliemeel bruges følgelig istedet for Melk og Valle. Til Fedning ei tjenligt, da Flesket faaer en slem Smag. J Romsdalen, i Norge, er Svinenes fornemste Vinterføde Kartoffelgræs, og tørret Alm og Elleløv, med paaheldt varmt Vand; samme Foder gives ogsaa Køerne. Proprietair Glad i Norge lader efter Mikkelsdag afpille Rønnebærene og udsprede tyndt paa Loftet, til de bruges om Vinteren, som Føde for Sviin, Høns og Ænder; han tager Hælvten Rønnebær og Hælvten Korn, han regner at 3 Tønder Rønnebær give samme Næring, som 1 Tønde Korn, de trives vel derefter. Det ene Lands Jordbrugere kan lære af det andets. Til Exempel paa Hovedgaardenes Størrelse anføres de, som ligge i Vordingborg og Tryggevelde Amter, nuværende Præstøe, Amt, efter Skattecommissionens Jndberetning, i Anledning af Ansættelsen efter Forordningen af 1ste Oct. 1802.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-09-20
J forrige Vordingborg Amt. Tdr. Land af Ager og Eng. Jselingen. Marienborg. Lilliendahl.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-09-20
Lechende Petersgaard. Høfdingsgaard. Johnshoved Oremandsgaard. Beldringe. Nysøe. Engelholm. Sparresholm. Bekkeskov Snertinge. Rosenfeldt. Auns Oebierregaard. Lundbyegaard. Gaunø Rønnebechsholm Holmegaard. Næsbyeholm Bavelse. Tybiergaard. Sandbyegaard. Broxøe, Ravnstrup. Assendrup.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-09-20
J forrige Tryggevelde Amk. Tdr. Land af Ager og Eng.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-09-20
Tryggevelde Alsløvgaard. Fuellund. Walløe. II Billesborg. Gunderup, Gl. Ellingegaard. Nye Ellingegaard. Giørsløv Søeholm. Erichstrup. Juellinge Høistrup. Vemmetofte. Strandegaard.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-09-20
Lindersvold Rosendahl. Thurebyeholm. Tdr. Land af Ager og Eng Jomfruens Egede og Lystrup mangler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-09-20
Med Hensyn til store Gaardes Drivt, sen drives uden Hoverie af Bønderne, burde mu enten følge Meklenburgs Exempel, hvis Expel er følgeværdigt, og som bedst læres ved gjøre en Reise dertil, da den er mindre kost og forlanger færre Huusfolk, thi Huusmænd, ere der at ansee som gifte Tjenestefolk, som en beide med deres Familie hele Aaret om Gaarden. Vel har man i Holsteen samme Jndretning, men ei saa fuldkommen. J Hertugdømmerne ligger paa Hovedgaarden meer li Græsning, da Mejeriet er der en HovedsaJ Meklenburg er et større Areal under Ploven da Kornavlen er der det væsentligste. Elle man burde følge Englands Exempel, thi der et baade paa store og smaa Gaarde, det som drivimed Sæd for det meste under Ploven, eller ba saaet med Foderurter, og det Areal, som ligetil Græsning, bliver aldrig brudt, fordi gi mel Græsning er meest trivelig, og kan alt blive for gammel, om den endog har hvil flere hundrede Aar, men den skal pleyes som Græsmark bør pleies, det vil sige lettelig gielhvert femte Aar, eller mergles; i Mangel du da hvert fjerde Aar med tilkjørt Jord lynoverstrøes om Efteraaret og om Vinteren. De sidste bruges paa enkelte Steder i Holsteen til Græssmarkernes Forbedring.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-09-20
Da der oprettes paa Mørup af ladet nings-Jnstitut, kunde der bedst læres Ungdor men de forskjellige Maader at drive Jordbilpaa, saasom paa Mørup, hvorledes en Gaard din ved Hoverie, paa Store Ladegaard, hvorleen Gaard drives ved givte Tjenestefolk, som a holde Maanedskorn og en Koe græsset og i ret, paa Biernedegaard, den Maade man bei England, at visse Marker drives, og der rige ligge til bestandig Græsning. Paa den al kunde Gaarden sættes i Drivt paa ValenligMaade, ved at mergle og giøde, og lade Sal fodres op af Stude, paa den anden af Kei paa den tredie holdes Faar. Ere Markerne lagiennemgjødede, kan man indlede forskjellige Sædefølger, at det Eensformige falder bort. Det Væsentlige i Jordbruget, og som kun et offentligt Jnstitut kan veilede til, det er at give Eleverne Omløb, at de kan vælge og bestemme sig efter Localitet. Ere Jorderne i Gjødningsstand, rensede fra Steen, holdte tørre ved bedækte Vandgrøfter, skjøre og rene fra Græsrod. ved heel Brak og Exstirpatoren, eller ved Rodværters Dyrkning, som paa Amager, kan man bruge Saamaskine, og derved sikkre sig for Mis vært, som og for Leisæd, tillige bruge Seglen til Rapsæds og Vintersædens Afskjæring, hvorved forhindres, at der ei tabes et Par Fold af den modne Sæd, som Hugget med Leen, og at Sæden falder i Stubben, foraarsager. Man kan da ligesaavel bruge Jorden til Alsæd, som paa Amager, men det forudsætter, at man gjøder hvert fjerde eller femte Aar, og i Omgangen haves enten Brak eller Brakfrugter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-09-20
J enhver Videnskab skal man lære tilgavns Begyndelsesgrundene, saaledes og i Landvæsenet. Eleverne bør begynde med Havekulturen, der læres nøiagtig at behandle et Stykke Jord med Gravning og Lugning, samt vilde Træers Plantning og Frugttræers Opelskning. Derfter læres Skoves Behandling, og hvad dermed staaer i Forbindelse, som er nødvendigt at vide for en Godseier. Efter den Forberedelse gaaer Eleven ind i Agerdyrkningsskolen. Oeconomie-Elever af den cultiverede Stand kan have Gavn af at lære alt det, som læres ved det lærde Jnstitut i Sorø, paa de gamle Sprog nær. De tan antages i samme Alder, dannes af de samme tærere, anvises en Bopæl i Byen, og der bespilis. Visse Timer om Dagen bestemmes til at lære Havebrug, og den øvrige Tid til de videnskabelige Discipliner. Fra Gartnerens Veiledning avancere Eleverne frem til Skovriderens, og fra hans i Agerdyrkningsskolen paa Mørup. Følgelig forblive Eleverne i Sorø og nyde den academiske Underviisning i de Aar de lære Habebrug, Forstvæsen, praktisk Landmaaling og Nivellering, Jagt, Fiskeri i Damme og Søer, Veterinairfaget, at kjøre og ride, samt Skriver muens Forretninger med Skatternes Beregning, Lægdsvæsenet, Skifter, og hvad videre, som angaaer Landboelovgivningen. Med anførte Forkundskaber, i moden Alder, læres Jordbruget, practisk udøvet, og Kiendskab til Smedens, Hjulmandens og de for ham vigtige Haandværkers Værksteder. Naar han saaledes er dannet, kan Excusioner i Landet være ham til Nytte. Der medgaaer følgelig ligesaa mange Aar til at danne en Agricultur-Eleve, som til at danne een til de lærde eller militaire Discipliner. Naturvidenskaberne og Mathematik, som læres i Sorø, gavne meget i det practiske Liv, de bøde paa det Trivielle, som Jordbruget fører med sig, og forhindre, at det ei udarter til mekanisk Slendrian, som kjeder det dannede Menneske. At det ei gaaer vel med Agerdyrknings Instituterne i fremmede Lande, er fordi de mangle den Orden og Plan, som de lærde og militaire Jnstituter have; de staae isolerede, uden dermed at forbinde Mekanik, Landmaaling, Veterinairfaaet, Forstvæsenet, Gartneriet, og Skriverstuens Forretninger, som ere nødvendige Kundskaber for Landmanden, tilligemed den videnskabelige Dannelse i levende Sprog, Videnskaber, og legemlige Øvelser. Giver man et Agerdyrknings Jnstitut det Omfang, som allene kan finde Sted i Sorø, vil det finde bifald, og ei mangle Elever. Bekostningen bliver den samme, som at holde dem til Studeringer. Academiet kan gjøre det uden Tab, da det lønner Lærerne ved det lærde Jnstitut, og dem tilstaaes nogen Forbedring i deres Gage, for de flere Læretimer, som paalægges dem, ved tillige at læse for Agricultur=Eleverne i Byen, og have Opsigt med dem. Ravnekrog og Jkke Ravnekrog.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-09-20
Den hele civiliserede Verden bestaaer af disse to Afdelinger. Begge forholde sig til hinanden, som at synes til at være, som at ville til at kunne, som Musikanter til Musici, som en Dandsebjørn til Familien Lewin, som den falske Catalani til den ægte, som Clauren til Göthe. Ja, Storstadsfolk, Forbauses! Der gives inden Eders Grændser Tusinder af Ravnekrogninger, og i mangen Smaastad Mange saa ger allevegne. dannede, at de ere langt fra at høre til Krogen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-09-20
Naar Arkadiernes Academie i Rom, besat at Alneriddere, forelæser sine knudrede Sonnetter; naar den stolte Marchesa, med sin Cavaliere, servente og sine forsulte og skabbede Tienere, lader sig slæbe omkring paa Corso af to Skind mære for en gammeldags Catrosse, saa er det Ravnekrogerie. Er det Andet end Ravnekrogsvæsen, naar man i Paris nægter en Talmaa og andre berømte Skuespillere en Begravelse i indviet Jord, hvilken man dog uvægerligen tilstaaer enhver declamerende Fiskerkjærling, enhver fordærvende Glædespige, Er det ikke Ravnekrog, naar det brittiske Parlament og Ministerium, som foreskriver Verdens=Halvparten Love, ikke tør forbyde en Kulkjører paa Torvet, at binde en Strikke om Halsen paa sin Kone og at sælge hende til enhver Forbigaaende for nogle Skillinger, Naar en Lord, som af høie Potentater er bleven behængt med Decorationer og Ordener, taxerer sin Ære efter Mængden af Pund Sterling, saasnart en eller anden Nabob er kommen til at pryde ham med Kronhjortens Hovedsmykke. Er det ikke ravnekrogisk, naar en Bryggerkone i Berlin kjøber en Kjole, som er for dyr foren Fyrstinde, naar Kunsten kritiseres af Tjenere og Piger, og Clauren bringer Mundene til at løbe i Vand ved Skueretter paa Tryk, - Er det ikke Ravnekrog, naar Wien agier Bugen høiere end Hovedet, og kalder den uopdragen, som ikke forstaaer at kysse Haanden per distance, Er det ikke - .(N. M. 248.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-09-20
Jndenlandske Efterretninger. (Slutningen af det i sidste No. afbrudte Stykke om Hr. Etatsraad Prof. Schumachers Jubilæum.) 2 Dog - Ravnekrog lig J det Kongl. Danske Videnskabernes Selskab har han, som dettes Medlem oplæst følgende Afhandlinger: a) Om Abens Hierne, sammenlignet med Menneskets og andre Dyrs Hjerne. b) Om Conchyliernes System og Beskrivelser af nogle sjeldne Conchylier. Denne Afhol. blev ikke trykt, fordi Forselteren føje Tid derefter paa egen Bekostning i gav sit Værk: Essai d'un nouveau systeme Ehabitations des vers testages. 1818. 4to. 3 22 Kobbertavler. c) Beskrivelse af nogle abnorme Nyrerinparater. (Et Omrids af denne AfhandlirJndhold findes i Udsigten over det K. D. D. S. Forhandlinger 182627. Af de latinske Afhandlinger, hvilke han ly oplæst i det Kgl. medicinske Selskab, som delse Medlem, er een oversat paa Dansk og aftili Bibliothek for Læger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-09-20
De Skrifter, som han har udgivet isterat Nyerups Literatur-Lexicon *) udler (1820) ere: a) Medicinsk Plantelære for studirender) Læger og Pharmaceutiker, Is *) Naar tør vi haabe Fortsættelsen af Litteturlexiconnet, hvilken den hæderværdige og hædte Jubelolding, dets Forfatter, allerede for 8te Aar saa(Pag. VII) selv bebudede som uundværlig." kun to Mænd i Danmark kunne til nogen Enaf Fuldkommenhed begynde og fortsætte et saa Værk: - Nyerup og Werlauff. *) Dette Epithet studerende til Læger vil me skee opvække nogen Forundring. Men desværte, da gives alt for mange Læger, som hverken for dere eller nogensinde have studeret Herom indeholder f. Ex. en af vore lade Lægers høist interessante Afhandling om det med co chirurgiske Studium, i Skilderiet 1846, se gelige Exempler paa navngivne, endnu levende, Pirsoner, der kun alt for aabenbart stadfæste vor sei vigede H. Callisens Klage i hans Skrift 2 mine Medborgere." (Jeg selv eier en authentift Samling af Recepter og Attester, der er – morstrøs.) Hr. Forf. til den medicinske Plantelhar i Fortalen Pag. V givet et Vink til en Conmentar af hiint Tillægsord paa Titelen. Han u ler der om unge Læger, der have endt deres Stederinger, – som man almindeligen udtrykker sig, re Bind 1825, 662 Sider; 2det Bo. 1826, 736 S., foruden et fuldstændigt Register over de systematiske Plantenavne paa 48 Sider. Dette Værk *), er en udførligere Udarbeidelse af de Forelæsninger, som Forfatteren i en Række af Aar har holdet om dette Æmne. "At den medicinske Plantelære er nødvendig for Lægen og Pharmaceutikeren - siger Forf. i Fortalen paa. 1 - er vel ingen Tvivl underkastet. Men at denne Videnskab ringeagtes af de fleste, er ligesaa vist, Hr. Etatsraad Prof. Schumachers sidste Værk er Descriptio Muscianthropologici Universitatis Hafniensis. 138 Sider i stor 4to foruden en Jndledning XX Sider, og Registret."*) Denne Descriptio, et værdigt Sidestykke til de lignende Beskrivelser, vi eje af en Sandifort, en Walter, en Loder, o. fl. - er tilegnet Hs. M. Kongen og dateret den 14de Septbr. 1828, Jubellærerens Hædersdag.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-09-20
Til de biographiske Notitser i sidste No. tilføjes som Tillæg til Lit. Lex., at Hr. Etats ad Schumacher 1784 blev Overskibslægge paa Flaaden, 1785 Adjunkt ved det chirurgiske Academie; 1789, efter hans Hjemkomst fra en videnskabelig Udenlandsreise, Lector Chemiæ ved Academiet; 1791 Lærer i Mineralogie ved det den offentlige Prøve er bleven aflagt. Hvormeget havde vel den Læge studeret, der, da Puerperalfeberen grasserede, roeste sig af, at han af Puerperalfeber ikkun havde mistet en gammel Mand, (Cfr. Dr. Ottos Hygæg.)*) Dette Værks Tilværelse er blevet meget lidet bekjendt, fordi det ingensteds har været anmeldt, end ikke i Adresseavisen. Forfatteren har med betydelig Bekostning ladet det trykke paa sit eget Forlag. Det faaes hos ham for 5 Rbdlr. Sedler, en usædvanligen billig Priis for 92 Ark i stor 8vo, smukt trykte ei det Schulziske Officin) paa hvidt Papiir.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-09-20
Vi forbeholde os, i næste Nr. at omtale Museet, der netop i dette Aar (1828) feirer sit tohundred aarige Jubilæum.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-09-20
af de bortdøde Hædersmænd Confess. Dr. Bastholm, Biskop Dr. O. Fabricius, Etatsraaderne C. A. Fabricius, Th. Rothe og Kunstkammerforvalter Spengler og nogle flere, hvis Navne jeg nu ikke mindes, - stiftede Naturhistorieselskab, paa hvilken Lærepost han virkede, indtil dette Selskab - som begyndtes med saa megen Enthusiasme, men hvilken, som her i Danmark, saa vel andensteds er alt Menneskeligts Lod, omsider kjølnedes omtrent i Aaret 1802 aldeles opløstes. 2) - J Aaret 1811 forlod han - vedblivende sit Professorat ved det chirurgiske Academie,) - Overchirurgicatet ved Frederikshospital, hvor han i 16 Aar havde husvalet, helbredet saa mangen Lidende, og virket til saa stort Gavn for de Studerende. End ikke nu er hans Virksomhed for det ham kjære Frederikshospital ophørt, thi Hans Majestæt Kongen har allernaadigst udnævnt ham til een af dettes Meddirecteurer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-09-20
Ved at omtale Schumachers Fortjenester af lidende Medmennesker, bør her mindes om, at alle, der havde Kald til at dømme herom, ere enige om, at han, saalænge hans Syn tillod det, var en af sin Tids største og heldigste Operateurer. - Mange, der skylde ham deres Helbredelse, mindes ham med Taknemmelighed. Gud gjøre hans Livs Aften blid, Selv nu da dets Soel daler, ere hans Ungdoms Studier, hans Alderdoms Glæde. - Multum vigillavit, laboravit, præsto multis suit. - - Magnalaus est et grata hominibus, num hominem elahorare in en scientia, qvæ sit multis prosutura. (Gic.) XIIXII. *) Ogsaa vor H. Steffens mindes erkjendtligen, at Schumacher var hans Lærer. (S. Steffens's, Biographie i Zeitgenosen XIVde Hefte.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-09-20
Ved en Trykfeil, eller muligen ved en Skrivfeil, da disse Notitser ere skrevne currente calamo; under mangeslags Adspredelser, - staaer i sidste No. det chirurgiske Universitet, i Stedet for det chirurgiske Academie. Det andet Bind af Landinspektør A. C. Gudmes Haandbog i den theoretiske og praktiske Vandbygningskunst vil, formedelst de righoldige Gjenstande, den efter sin Plan skal optage, udkomme i to Afdelinger, uden at dog derved Sammenhængen vil vorde afbrudt. Den første af disse Afdelinger er allerede udkommen med 18 Kobbertavler, og er i Boghandelen at bekomme. Den har fire Afsnit, nemlig om Bygningsgrund, om Anlæggene af Jordbeklædninger; om de til Flodernes Forbedring anvendelige Midler; om Sluser. Anden Afdeling skal endnu i dette Aar udkomme, og foredrage det nødvendige om Skibsfarts Kanaler, om Floders Seilbargjørelse, om Digebygning, om Mosers Udtørring, om Bevanding, og Vandledningsrør. Det tredie og sidste Bind af Haandbogen vil udkomme imod Slutningen af Aaret 1829, eller maaskee ej førend i Løbet af Aaret 1830; og deri skal det nødvendige om Bro- og Havnebygning bleve foredraget.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-09-20
Historien fortæller, at Grev Bothwel, Morderen af Maria Stuarts Gemal, siden hendes Mand, døde efter lang Afsindighed og Elendihed i Danmark. Mon ikke een af vore Historiegrandskere vilde give Oplysning om, ik ken Stad og under hvilke Omstændigheder, der døde?
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-09-20
Kjøbenhavns Børs d. 19 September 182. Hamburg 2 M. - a vista 212, Species 215. Specier solgtes til 12 Rbmk. 14 1/2 s. Bank-Disconto 4 pCt. Norske Speciessedler. Svenske Sedler. pr. Rdlr. Rigsgjeld. 4 pCt. Kgl. Oblig. (u. R.) Dito Dito. . . . . . . . . . . 81 3/4 Nationalbank=Obligationer. 4 pCt. uopsigel. Rigsbkobl. 6 pCt. norsk Laan, 15455 mk. Sedt. ved Hambro & Søn. Dito lydende paa r. S. 4 pCt. Dito Dito. . . . . .- Pis. Acan. Rbd. r. S. - i Banco. (af Laanet 4 Febr. 1820) 102 102 1/2 Rbd. r. S. Dito Dito. . . . . . . . . . 110 1104 i Sedler. Renter pr. 6 Januar 4 pCt. nye norske Obligat. ved 992 100 Rbd. t. S. 106 1 107 i Banco. 95 1/2 96 r. S. 98 98 1/2 i Bance. 3 pCt. nye danske Obligationer, 61 1/4 61 3/4 L. Sterl.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-09-23
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Femogtyvende Aargang. No. 77. Udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Forsendes, ifølge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 23 September 1828.