Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-07-04
Samme Dag forflyttedes hans Hovedqvarteer fra Laon til Avesnes, hvor han d. 14de udstedte den før omtalte Proclamation. Den hele Armee concentrerede sig. Det første Corps var i Valenciennes, det andet i Maubeuge, det tredie imellem Marienbourg og Chimai. Moselarmeen havde alt d. 7 sat sig i Bevægelse af Rocroi, det sjette Corps var i Avesnes. Garden var ankommen til Lavn. Den fortsatte sine Bevægelser. Man troede, at Operationerne vilde begynde ufortøvet. De Franske regnede deres Armee for 150,000, og dette bekræftes ogsaa i de tydske Efterretninger. Da Krigen var uundgaaelig, vilde Bonaparte i det mindste sætte sig i Besiddelse af alle de Fordele, som det første Angreb yder. Han begyndte det uden Tvivl med Flid ved Daggry, for desto bedre at overrumple sine Fiender, i den Forudsætning, at de neppe ventede et Angreb fra hans Side. J Grunden gik det først kun ud paa, at inddrive Qvæg og Levnetsmidler. De preussiske Forposters Linie i hiin Egn, trak sig, efter nogle Smaalægtninger, tilbage. Fienden kastede sine Tropper ind i Charlervi, Marchiennes an Pont og Gosselins. Aldrig saasnart havde de allierede Armeers Overanførere, i Brüssel og Namur erfaret dette førend de gave befaling, at sætte de i deres Cantonneringer ved Bredderne af Maas og i Brabant liggende Tropper i Bevægelse; Wellington afgik fra Brüssel, for at lede disse. De preussiske Forposter trak sig allerede efter den befaling, de havde faaet d. 15de tilbage til Charleri, levende forfulgte af den overlegne Fiende. Ved Charleroi bleve de tvungne til en Fægtning, hvor de Franske lode rykke et stort Antal Tropper frem imod dem. J Spidsen for 160,000 Mand commanderede Bonaparte selv, og under ham Vandamme, Bertrand og Murat, som anførte Cavalleriet, 12000 Mand stærk, der for største Delen bestod af Curasserer. Preusserne maatte, for at forebygge den preussiske Armees Afskjærelse fra den engelske, trække sig tilbage til Fleurus. De Franske rykkede endnu samme Dag frem paa den hele Linie. Endog deres venstre Fløi, der havde støttet sig mod Lille, trængte frem indtil Cortrick (Courtray). Strækningen fra Thouin indtil Fleurus, hvortil Preusserne veg tilbage, udgjør 7 Lieues. Deres venstre Fløi støttede sig til Namur. Herfra indtil Fleurus er en overordentlig stor Slætte, der kun hist og her afbrydes af Høie. Paa denne Slætte forefaldt allerede 1622 og 1690 blodige Træfninger, og hvor Dumourier, 1792 (ved Genappe, der ligger paa samme og den nuværende Marschal Jourdan, 1794, ved store Seire bestemte Nederlandenes Skjebne. - Paa Preussernes høire Fløi underholdt Prindsen af Oranien i Nivelles Forbindelsen imellem dem og Wellington. Den 16de fornyede Fienden, som man kunde vente, sit Angreb, og det Kl. 5 om Morgenen. Henimod Kl. 2 var det meest levende, især fra Cavalleriets og Artilleriets Side. Prindsen af Oranien viste sig her som en sand Helt, og hans Klogskab og Koldblodighed ved denne Leilighed bidrog ikke lidet til den store Sags heldige Udfald. Avlsgaarden Qvatre Bras, hvortil den belgiske Division under Prindsen af Wemar havde maattet trække sig tilbage, blev angrebet af de Franske med største heftighed. Prindsen af Oranien havde sendt Forstærkning did, men alle Tropperne kunde ikke ankomme paa eengang, og man manglede Cavallerie til at modsætte Fienden. Men trods Fiendens Overmagt bleve Høiene paa Veien til Qvatre Bras forsvarede, og Prindsen modstod Fienden saalænge til Wellington havde sammen bragt de fornødne Stridskræfter. Lorden havde befalet sin hele Armee at trække sig til Qvatre Bras. Denne hidsige Fægtning varede til Kl. 9 om Aftenen, og Fienden maatte da trække sig tilbage. De Allieredes Tab i denne Kamp var efter officielle Beretninger, meget betydeligt, og næsten bestandigen angrebne af Fienderne, Udsiglen til Seieren usikker. Selv angreben kunde Wellington ikke sende den mod en saa stor Overmagt stridende preussiske Armee den fornødne Hjelp, da Tropperne, især Cavalleriet, som her var saa nødvendigt, for Afstandens Skyld, ikke saa snart kunde ankomme. Den hæderkronte Büchers Fremfærd i denne betænkelige Stilling gjør ham saa meget større Ære, som det Navn, man har givet ham, General Fremad, noksom viser, at han ikke er vant til at gaae tilbage, hvor det er klogt og rigtigt at gaae fremad. Havde han vedblevet Kampen, noget som Bonaparte maaskee formodede af hans almindelig bekiendte fyrige Sind, saa havde det Hele maaskee taget en anden, langt mindre heldig Vending. Men da han saae sig for svækket til at fortsætte Kampen, og det ventede fjerde Corps ikke var indtruffet, trak han sig om Natten, da Fægtningen var endt, tilbage og concentrerede sin Armee ved Wawre. Wellington trak sig, som en Følge heraf, ligeledes tilbage fra Qvatre Bras til Genappe, og derfra om Morgenen d. 17de Klokken 10 til Waterloo. Dette Tilbagetog, som var saa aldeles rigtigt beregnet, maa have forvirret de Franske, og bragt dem paa den Tanke, at de Allierede mueligen kunde være svagere end de virkeligen vare. Ligesom de den første Dag henvendte deres hele Kraft paa Blücher, saaledes kastede de sig nu med deres hele Styrke paa Wellington. De havde om Natten samlet deres Armee paa en Række af Høie foran den sidstes Front, og fortsat deres Angreb lige fra Kl. 10 om Formiddagen til Kl. 7 om Aftenen. Det var især Bonapartes Hensigt, at gjennembryde, Wellingtons Centrum. Disse frugtesløse Angreb skete ved Cavallerie og Jnfanterie, understøttede af Artillerieilden, og maa have kostet Fienden betydeligen. Fra dette Øieblik af begyndte "Solen fra Austerlitz, at dale, for aldrig at komme op igien. Da Wellington mærkede, at de fiendtlige Tropper trak sig i største Forvirring ud af Angrebet; at Gener. Bülows Corps rykkede frem mod Gaarden la belle Alliance (det skjønne Forbund); at Blücher, selv var stødt med et Corps af sin Armee til den venstre Fløi, saa besluttede han, at angribe Fienderne og lod den hele Linie af Jnfanteriet, understøttet af Cavalleriet, tykke frem. De Franske bleve fordrevne fra deres Stilling, og flygtede medens de efterlode sig mange Canoner. Wellington, forfulgte dem kun til det blev mørkt, men Blücher satte hele Natten efter dem. J Genappe tog han 60 Canoner.