JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1828-07-14
Literatur i Danmark. Rede bey der Einweihung von vier nach der Kiste Guinen bestimmen Missionaren, vom Bischoff Dr. Fried. Münter. 4 Mk. Kbh. - Originale Folkefortællinger, af H. F. Marsensen, 9 Mk. Kbh. - Smaakjøbstedsaand i en stor Stad, et moderne Malerie af Sæderne, efter Professor Kruses Udgave, ved H. G. Møller. Første og anden Deel, 18 Mk. Kbh. - Grundig Anviisning til at tilberede Vand-, Miniatur- og Oliefarver; tilligemed en nøiagtig Beskrivelse over de nødvendige og nyttige, saavelsom og de skadelige Farver. Udgivne af M. Reindt, med to illum. Tabeller. 24 s. Kbh. - Das Gleichnitz vom verlorenen Sohne; am 3ten Trinitatissonntage 1828 vorgetragen von Dr. J. C. G. Johannsen. Den Ertrag, bestimmt der Verfasser zum Besten der Gemeineschulen, zu haben for 16 s. Kbh.
Aalborg Stiftstidende, 1828-07-14
Nye udkomne Musicalier. Jensen, Musiken til Væringerne i Miklegard, i Klaveerudtog, 1 Rbd.; Dito Ouverture til samme for Pianoforte allene, 1 Rbd.; Dito, og for 4 Hænder, 10 Mk. 8 s.; Jetsmark, nye Melodie til Fædrelandssangen "Duftende Enge", med Pianof. 24 s.; Lyngby, die Jdeale, von Schiller 24 s.; Paer, laBioudina in Condaletta, med Variat. for Pfr. 44 s. Kbh.
Aalborg Stiftstidende, 1828-07-14
Bekjendtgjørelser. J en ved Liimfjorden beliggende Kjøbstæd, hvor der med stor Fordeel drives megen Sildfiskeri, Salteri og Handel, er en Gaard underhaanden at erholde tilkjøbs, og som enten strax eller til 1ste November 1828 kan tiltrædes naar Handel om Gaarden sluttes. - Bemeldte Gaard der er beliggende i en reel Gade, og bestaaer af et Forhuus til Gaden paa 12 Fag, samt en Vinkelbygning til Gaarden paa 14 Fag, er alt Bindingsværk og straaetækket, og i alle Dele godt vedligeholdt, vil kunne findes, ved at tage samme i Øiesyn, at være en profitabel Bopæl for enhver somhelst Liebhaber; da den er baade passende og beleilig saavel til Kjøbmandshandel, som Sildsalteri, Brænderi, Gjæstgiveri og Værtshuushold. - Gaardspladsen er 26 Alen lang og 25 Alen bred, og den til Gaarden hørende Hauge, hvori gives adskillige Frugttræer, bestaaer i Længde 46 Alen og i Brede 38 Alen. Kjøbesummen for bemeldte Gaard og Eiendomme er 700 Rbd. rede Sølv, hvoraf de 300 Rbd. betales ved Skjødets Udstædelse naar Handel om fornævnte Eiendomme er passeret, hvorimod de øvrige 400 Rbd. rede Sølv i samme kan blive indestaaende.
Aalborg Stiftstidende, 1828-07-14
De som maatte entrere paa at komme i Besiddelse af en saadan Bopæl med sit Tilliggende, ville behage snarest muligt derom at henvende sig til Dherr. Procurator Møller i Aalborg og Høgsted i Nibe, der paaviser Eiendommen og afslutter Handel om samme. Hos Procurator Høgsted er Adkomstbrevene beroende. Den 11te Juli 1828.
Aalborg Stiftstidende, 1828-07-14
Den Beboelse som Hr. Klokker Claudi for Tiden beboer, i Gaarden  592 paa Bredegade, er til næste Michaeli Fyttetid at faae tilleie, hvorom accorderes med Aalborg, den 14de Juni 1828. A. Hassing.
Aalborg Stiftstidende, 1828-07-14
De Værelser som fortiden beboes af S. T. Hr. Kjøbmand C. Hæssing, er at faae tilleie førstkommende Michaeli Flyttetid, hvorom accorderes med Thore Green. Et saa godt som nyt Blaargarns Haandklæde, 2 3/4 Alen lang, mk. B. W., er sidste Søndag Middag bortstiaalet af en Gang, skulle Nogen om samme kunne give Oplysning, bedes det anmeldt til Stiftsbogtrykkeriet, der anviser Eieren. Tilleie er at faae i Gaarden  132 ved Vesteraae endeel gode Kornlofter af forskjellig Størrelse indtil 4000 Tønder.
Aalborg Stiftstidende, 1828-07-14
J Huset = 164 i Kattesundsgaden en stor god Overstue, Sovekammer, Spisekammer, Pultekammer, Kjøkken og en stort Loft. J Baghuset en sk.
Aalborg Stiftstidende, 1828-07-14
En liden Pakke i et guult Tørklæde, med nogle Markeds Kramvare, er Mandagen den 7de Dennes tabt paa Veien mellem Nørresundbye og Uttrup. Den retsindige Finder vil aflevere samme paa Stiftsbogtrykkeriet mod en passende Douceur. Oplagt Melk, samt suur Melk opsat i Tallerkener faaes nu efter Ønske hos L. Bøggild. For hver Tallerken der udlaanes deponeres 1 Mk.
Aalborg Stiftstidende, 1828-07-14
Proclama. Omtrent 2 Miil nord fra Læsøe i aaben Søe, er funden en Dæksbaad med Jnventarium, bestaaende af et Storseil, en Fuk og en Kliver samt Vant og Stang. Baaden er brændt i Storlugen 6. og Storseilet mk. XVIII No. L. Eieren eller anden Rethavende indkaldes herved, sub poen præclusi & perpetui silentii, til inden den i Loven foreskrevne Tid af Aar og Dag, for mig at legitimere deres Ret til det Bjergede. Hiørring Amthuus, den 10de Juli 1823. Graah.
Aalborg Stiftstidende, 1828-07-14
Auctioner. Onsdagen den 16de Dennes, Eftermiddag Kl. 3, bliver efter Vedkommendes Reqvisition, paa det kongelige Toldkammer her i Byen, afholdt offentlig Auction, over endeel confiskerede Vare, saasom Museliner, Bomuldsgage, Silketørklæder, Cambrids, Kniplinger, Knappenaale, et Theestel, hvidt fransk Porcelain, noget gammelt Kobber og Støbejern, 3 Ankere uklaret Brændeviin, m.m. Hvilket herved bekjendtgjøres. Aalborg, den 10de Juli 1828. Schmidt.
Aalborg Stiftstidende, 1828-07-14
De Tobaks=Entrepeneur Christian Windings Stervboe tilhørende 2de Parceller No. 25 og 26 af Vesterladegaards Mark, med paastaaende Bygninger og derved liggende indhægnede Frugthauge, samt den i Jorden nedlagte Sæd, stillet til 3de Auctioner, der afholdes saaledes: 1ste Auction Løverdagen den 19de Juli, ) 2den -- 26de - J næstk. 3die - Fredagen - 1ste August. De 2de første Auctioner afholdes paa Stadens Raadstue og den sidste Auction i den bortsælgende Eiendom, hver Gang om Formiddagen Kl. 10 slet, efter Conditioner, som forinden Auctionen er til Eftersyn paa Cancellieraad, Raadmand Wølfferdts Contoir. Aalborg, den 4de Juli 1823. Schmidt.
Aalborg Stiftstidende, 1828-07-14
Den Tobaks=Entrepreneur Christian Windings Stervboe tilhørende Gaard Nr. 201 paa Hjørnet af Adelgaden og Klosterjordet, bliver, med Fabrik-Jnventarium og havende Beholdning af Vare og forarbeidede Tobakker, stillet til 3de Auctioner, som afholdes i Stervboegaarden, saaledes: 1ste Auction Løverdagen den 19de Juli, 2den - 26de. - J næstk. 3die - - - 2den August, byer Dags Formiddag Kl. 10 slet, efter Conditioner, som ved Auctionerne produceres, og som forinden ere til Eftersyn paa Cancellieraad, Raadmand Wølfferdts Contoir. Aalborg, den 4de Juli 1828. Schmidt.
Aalborg Stiftstidende, 1828-07-14
Torsdagen den 24de Julii næstkommende, Formiddag Kl. 10, bliver Gaarden Krogsdam, i Torslev Sogn, med tilliggende Eiendomme, af Hartkorn 6 Tdr. 1 Skp., Avl og Afgrøde, opbuden til Bortsalg ved en eneste Auction, der vorder afholdt paa Gaarden selv; hvilket herved til Lysthavendes Underretning bekjendtgjøres, ligesom og, at Conditionerne forinden Auctionen kunne erfares hos Undertegnede. Dybvad den 12te Juli 1828. L. Gleerup.
Aalborg Stiftstidende, 1828-07-14
Løverdagen den 2den August næstkommende, Formiddagen Kl. 10, lader Undertegnede ved een Auction probere Salget, af Nye Mølle, beliggende i Schiæve Sogn, Dronninglunds Herred, der er matriculeret for Ager og Engs Hartkorn 3 Tdr. 4 Skpr. 1 Alb. og Mølleskyld 3 Tdr. 1 Skp. 2 Fdkr. Eiendommen er af den Beskaffenhed at den godt kan ernære en Familie foruden Møllebruget. Møllen ligger for god Søgning; drives ved overfalds Vand, og har overflødigt af Van til alle Aarets Tider. Bygningerne paa Eiendommen ere for største Deelen for faa Aar siden af nye opførte. Auctionen af holdes i Nye Mølle. Conditionerne, hvorefter denne Eiendom sælges, blive 8 Dage forinden Auctionen til Eftersyn hos Undertegnede. Knudseie, den 7de Juli 1828. Færch.
Aalborg Stiftstidende, 1828-07-14
Mandagen den 28de Julii næstkommende, agter undertegnede Eier, ved een Auction, som afholdes her paa Gaarden Kl. 10 Formiddag, at bortsælge min iboende Gaard Østerdorf i Dronninglund Sogn, med tilliggende Eiendomme af Hartkorn 3 Tdr. 1 Skp. 2 Fdkr. 2 Alb. og den paa Marken staaende Afgrøde; hvilket herved til Lysthavendes Underretning bekjendtgjøres, ligesom og, at Conditionerne forinden Auctionen, kunne erfares hos Forpagter Mohr paa Dybvad, og Undertegnede. Østerdorf, den 12te Juli 1823. C. A. Mohr. Den, den Kongelige Kasse, efter erhvervet Eiendomsdom overdragne Gaard Nyegaard i Skjerum Sogn, af Hartkorn 1 Tønde 7 Skpr. 1 Alb., der forhen har været beboet af Christen Mortensen, averteres herved til Salg ved 3de Auctioner, der afholdes saaledes: 1ste Auction Fredagen den 1ste August førstkommende 2den Auction. - 15de i hver Dags Formidda3die Auction - - 29de 7 Kl. 10. De to første Auctioner afholdes paa Thingstedet i Frederikshavn, den tredie og sidste paa selve Eiendommen, ved hvilket tillige denne vil blive opraabt til Leie paa 1 a 2 Aar. Dette bekjendtgiøres herved. Horns Herreds Contoir i Frederikshavn, den 7de Juli 1828. Flindt
Aalborg Stiftstidende, 1828-07-14
Efter forudpasseret Seqvestration samt erhvervet Eiendoms Dom og det Kongelige Rentekammers i Medfør deraf udgivne Ordre, bliver Gaarden Hingborg i Lendum Sogn af Hartkorn 1 Tønde, og forhen tilhørende Peder Christian Jensen, opraabt til Salg ved 3de Auctioner, der afholdes saaledes 1ste Auction Fredagen den 1ste August førstkommende, 2den Auction - - 15de f. M. 3die Auction - 29de f. M. De to første Auctioner afholdes paa Thingstedet i Frederikshavn Klokken 10 Formiddag; den tredie og sidste paa selve Stedet Klokken 12 Middag, ved hvilken Auction Eiendommen tillige vil blive opraabt til Leie paa 1 a 2 Aar. Hvilket herved bekjendtgjøres. Horns Herreds Contoir i Frederikshavn, den 7de Juli 1828.
Aalborg Stiftstidende, 1828-07-16
Nyeste Post-Efterretning Det russisketyrkiske Krigs-Theater.
Aalborg Stiftstidende, 1828-07-16
Den russiske Hær har ikke endnu vunden mere Terrain, men Hovedcorpset, som endnu staaer ved Karassu, er beskjeftiget med at drage Forstærkninger til sig og at forberede sine fremtidige Operationer. Den 23de Juni er den ridende Jæger-Division, under Grev Alexis Orlow, henhørende til det 4de Reserve-Cavallerie-Corps stødt til Hovedcorpset. Det 7de Jnfanterie-Corps, som var blevet anvendt til Brailas Belering, skal ved Hirsova gaae over Donauen og støde til bemeldte Corps, som derved bliver 6 Divisioner stærkt. - Det 6te Jnfanterie-Corps, under General Roth, som holder Wallachiet besat, og tidligere var bestemt til at gaae over Donauen ved Turtukai, skal nu ligeledes gaae over ved Hirsova og er bestemt til at beleire Silistria. - Jmedens Alt saaledes forberedes paa Krigstheatret i Europa, er man heller ikke uvirksom i Asien. General Paschewitschs saakaldte kaukasiske Armee, som er paa Veien til Erzerum, har paany erholdt Forstærkninger, saa at dens effective Styrke skal være 70000 Mand. At Anapa skulde være taget, efter et gjentaget Angreb af Admiral Greigh, trænger vel til nærmere Bekræftelse.
Aalborg Stiftstidende, 1828-07-16
Om de tyrkiske Forsvarsanstalter har man kun lidet Tilforladeligt. Forsagt er Storherren ikke. Efterretningen og Russernes Overgang over Donauen skal ikke have vakt nogen synderlig Bestyrtelse i Constantinopel. Jmidlertid skal Storviziren dog nu være opbrudt til Adrianopel og Sultanen ved at høre om Donau-Overgangen have brudt ud med de Ord: "Nu vil det vise sig, hvo der er stærkest. For at bevirke et fortvivlet Forsvar af Fæstningerne, som, med Undtagelse af Braila, jo rigtignok synes at have været temmeligt lunkent, skal Storherren have udstædt en Firman, hvorefter alle de Besætninger, som vove at capitulere, ligemeget under hvadsomhelst Omstændigheder og Betingelser, have forbrudt Livet. - Garnisonen af en liden Fæstning (Jsakdschi), som havde betinget sig frie Afmarsch, skal allerede, paa Storherrens befaling, være halshugget.
Aalborg Stiftstidende, 1828-07-16
Da dette Blads Læsere i sin Tid have læst det russiske Manifest in extenso, og saaledes seet, fra hvad Synspuncter den begyndte Kamp betragtes fra den ene Side, bør vi ikke undlade her ligeledes at levere det tyrkiske Manifest, forsaavidtdet dennegang er indeholdt i de udenlandske Blade, saameget mere, som Postens øvrige medbragte Efterretninger meget godt kunne taale at blive en Dag ældre.
Aalborg Stiftstidende, 1828-07-16
Det tyrkiske Manifest. Vedligeholdelse af Orden og almindelig Rolighed beroer især paa god Forstaaelse mellem Monarkerne, som Forsynet har betroet Regjeringen, og Vedvarenheden af denne Tingenes Tilstand er aldeles afhængig af billig og giensidig Jagttagelse af de Tractater, der udgjøre Grundlaget for Magternes Forhold til hinanden. Denne umiskjendelige Sandhed hyldes af enhver, der besidder Forstand og Dømmekraft.
Aalborg Stiftstidende, 1828-07-16
Det er ligeledes al Verden bekjendt, at den høie ottomanske Port siden den fik Plads i Staternes Række, stedse har agtet disse Grundsætninger, og at den meere end nogen anden Magt er blevet disse velgjørende Maximer tro. Den har, ledet i alle sine Foretagender i Fredstid og Krigstid, af denne hellige Lovs Forskrivter, der tjene den til ufravigelig Rettesnor, aldrig fjernet sig fra Ærligheds og Retfærdigheds Sti Aldrig har den tilladt sig uden retmæssig Grund at tilsidesætte de Tractater, den har afsluttet med andre Magter. Jsær har den til enhver Tid ladet sig være magtpaaliggende at opfylde de Forbindtligheder, som Capitulationerne med Rusland, som et Naborige og dets fredelige og venskabelige Forhold til dette Hof har paalagt. Dens Politik har altid været besjælet at Maadeholds og billigheds Aand, og dens idelige Opmærksomhed har været opofret til Jagttagelse af de Hensyn, der kunne vedligeholde god Forstaaelse imellem begge Hofferne. Alligevel har Rusland uden al Grund brudt Freden; derved at det har erklæret den høie Port Krig, og er indfaldet i de ottomanske Lande, har det fremlagt et Manifest, hvori det gjør sig Umage for at paabyrde den høie Port Anledningen til Fredsbruddet. Hovedankeposterne, der anføres i dette Manifest, ere følgende: Rusland beskylder Porten for ikke at have opfyldt de Stipulationer, som Traktaterne i Bucharest og Akjermann indeholde; det bebreider den de Henrettelser og Afstraffelser, som have fundet Sted i Servien efter den Amnesti, der var lovet Servierne; det gjør Fordringen om Afstaaelse af nogle Fæstninger i Lilleasien, til en Forbrydelse da Rusland ikke kan undvære dem; det beskylder Porten for at have tilintetgjort Fyrstendømmene Moldaus og Vallachiets Privilegier, at have henrettet Høvdingerne for den græske Nation, og have lagt Rusland til Last, at det har anstiftet den græske Revolution; det beskylder den for at have ved Proclamation kaldt alle Muselmanske Folk til Værge imod Rusland, og betegnet denne Magt som Mahomedanernes naturlige Fjende; endvidere klager det over, at Porten med Forbeholdenhed har sluttet Tractaten i Akjermann, har borttaget Ladninger fra russiske Handelskibe, ophidset Persien mod Rusland og givet nogle tyrkiske befalingsmænd, der har rustet sig, Medhold; det fremfører endelig andre beskyldninger og Besværinger, hvilke tilsammen ere ligesaa ugrundede som ubillige. Den høie Port maa besvare disse Poster i den gode Sags og Fornuftens Sprog.
Aalborg Stiftstidende, 1828-07-16
Det russiske Hof paastaaer, at disse Besværinger ere tilstrækkelige Grunde til at erklære Krig. Den høie Port svarer først, at Rusland først begyndte den sidste Krig, som endtes ved Freden til Bucharest. De dertil hørende Kjendsgierninger ere vitterlige for alle. Da Porten, før denne Krig udbrød, havde seet sig i den Nødvendighed at maatte afsætte Hospodarerne i Moldau og Vallachiet, paastod Rusland, at Tractaterne heri vare overtraadte; forgiæves fremstillede den høie Port Sagen i sit sande Lys. Rusland undslog sig for at høre Grunde, men vedblev sit Forlangende, og den høie Port indvilgede, ene og allene for at vedligeholde Fred og god Enighed, at Hospodarerne igjen indfattes, hvor ubehagelig denne Concession og maatte Det russiske Hof erklærede sig tilfredsstillet i disse Poster, og Fonton, den første russiske Tolk, tilkjendegav den høie Port officielt - (Ghalib Pascha var den Tid Reis-Effendi) - at Misforstaaelserne mellem begge Hoffer vare jevnede, da med Et Porten fik Efterretning om Jndfald i det ottomanniske Rige ved Cokzim og Bender. Divanet, besjælet af fredelig Hu begjærede af det russiske Gesandtskab Oplysning herom.
Aalborg Stiftstidende, 1828-07-16
Den russiske Gesandt i Constantinopel nægtede Kjends gierningen, og svarede, at hans Hof levede i Fred og Venskab med den høie Port; og befandt Porten sig i Krig med Rusland, maatte den selv bedst vide det uden Tvivl maatte de russiske Tropper, som lode sig see i hine Egne, have en ganske anden Bestemmelse. Paa slig Maade søgte det russiske Gesandtskab at hold den høie Port fra sig og lede den vild, mens Jnvasionen bekræftedes og Porten kom i den Nødvendig hed at maatte gribe til Vaaben.
Aalborg Stiftstidende, 1828-07-16
Da det var langt fra, at den ønskede Krigens Trængsler og Blodsudgydelse, saa bragte den betydelige Offere til Fredens Vedligeholdelse og Traktaten i Bucharest blev oprettet. Det russiske Hof opfyldte imidlertid ikke Bestemmelserne i Tractaten. Det søgte at undgaae Opfyldelsen af den Artikel og Rømningen af de asiatiske Fæstninger, en Artikel, der var Grundvold til Tractaten. Da den høie Port, i Medfør at Tractatens tydelige Ord, begjærede Opfyldelsen af denne Artikel, blev den alligevel opsat af Rusland. Endelig søgte de russiske Befuldmægtigede i Akjermann at fuldkaste Tractatens udtrykkelige Ord, og da de ikke kunde give noget fornuftigt Svar paa de Forestillinger, de ottomanniske Befuldmægtigede gjorde, endte de med den Erklæring, at, siden der var forløben saa lang Tid efter den dem dertil bestemte Frist var ude, kunde Talen ikke længere være om at give disse Fæstninger tilbage. Efter saadant Svar kunde de ottomanske Befuldmægtigede vel have været berettigede til at svare, at naar den længere fortsatte Jkkeopfyldelse af en mellem Magterne bestemt Artikel, kunde blive forældet og tilsidesat, saa maatte ogsaa Udførelsen af den Post hvis Opfyldelse Rusland beskyldte Porten for at have forsømt, iligemaade vorde opgivet. Men de Jnstruxer, som de ottomanske Befuldmægtede havde modtaget, tillode dem ikke at føre saadant et Sprog, som satte saavel Tractaten som Folkeretten tilside. Men da Hensigten af deres Sendelse var Vedligeholdelse af Fred og god Forstaaelse, gave de efter i dette Stykke. Naar følgelig det russiske Hof siger i sit Manifest, at Porten selv har erkjendt sine Fordringers Ugrund i Henseende til Rømningen af de asiatiske Fæstninger og derfor selv har frafaldt den, saa tilsidesætter Rusland ligesaameget Sandhed, som det afviger fra Redelig heds Vei. (Fortsættes.)
Aalborg Stiftstidende, 1828-07-16
Norge. (Sluttet.) Det 2det Forslag indeholder, at Statscassen skulde aflevere til Banken dens Overskud af Sølvspecies, imod derfor at erholde Actier i Banken, der give samme Fordele, som de for Bankens oprindelige Fond udstedte, og at Banken derved sættes istand til fundationsmæssigen at bringe i Omløb ved Laan og Discontering det dobbelte Beløb i Sedler mod det indskudte Beløb i Sølv. Dette Middel vilde overeensstemmende med Loven af 24de Juli 1827, være anvendeligt under den Forudsætning, at Statskassen havde en Beholdning af Sølvspecies, som den kunde afsee fra Statens Udgifter uden at faae Erstatning for samme i Sedler; men da Bilaget No. 8 viser, at Statskassen ikke for Tiden har nogen saadan Beholdning at afgive, og da man ikke tør haabe, at under nærværende Omstændigheder en saadan Beholdning snart vil kunne samles, saa troer Committeen ikke, at det foreslaaede Middel vil bidrage til at afhjælpe Pengemangelen. Desuden antager Committeen, at Afgivelsen af et betydeligt Beløb af Statskassens Jndtrader i Sølv vilde tilvejebringe et Savn af rede Valuta paa Rigets Børser, hvilket lettelig kunde frembringe den Virkning, at dette Savn blev erstattet ved, efter Bank coursen, at udtage Sølv af Banken, og derved tvinge Bankens Bestyrese til at indskrænke Udlaanene og Disconteringerne. Dog er denne Anmærkning kun anvendelig saalænge Børscoursen er høiere end Bankcoursen. Det 3die Forslag indholder: at Regjeringen skulde deponere i Banken private sikkre Panteforskrivelser, til et Beløb af 600,000 Spd. i Sedler, der skulde tjene som Hypothek for et lige Beløb i Sedler, der kunde udlaanes mod lovlige Rente og betryggende Sikkerhed. Ved dette Forslag maa Committeen anmærke, at da ingen Sølvfond vilde findes i Banken, som svarer til den foreslaaede Forøgelse af Seddelmassen, saa kunde samme ikke iværksættes uden at gjøre Brud paa §. 4 i Bankens Fundation af 15de Juni 1816, hvilket Committeen anseer i høieste Grad betænkeligt.
Aalborg Stiftstidende, 1828-07-16
Det 4de Forslag gaaer ud paa, at Regjeringen skulde udstede Statsobligationer fra 40 til 500 Spd., til Beløb 600,000 Spd. som, uden at være tvungent Betalingsmiddel, kunde anvendes til Udlaan mod betryggende Sikkerhed. Ved dette Forslag maa Committeen erindre, at samme neppe vilde opnaae det tilsigtede Øiemed; thi her i Landet gives saa faa Capitalister, at man ikke kan antage, at de omtalte Obligationer kunde anbringes indenlands; man maatte altsaa søge at anbringe dem udenlands; men dertil savner den største Deel af Laansøgerne Forbindelse i Udlandet, og fornøden Kyn stort Tab ved Obligationernes Realisation. - Ved at fremsætte denne Anmærkning er Committeen gaaet ud fra den Forudsætning, at de omtalte Statsobligationer skulde være rentebærende; thi vare de ikke rentebærende, saa troer Committeen, at de saavel i Udlandet, som Landet; selv meget vanskelig kunde anvendes, med mindre de lød paa Betaling om kort Tid. Det 5te Forslag forbigaaes her, da Committeen vil tage det under Overveielse med det 7de Forslag. Det 6te Forslag gaaer ud paa, at Statscassen, skulde hos Banken optage et Laan af 500,000 Sølv species, som dog skulde forblive i Bankens Forvaring, og som skulde tjene til Sølvfond for 1,000,000 Spd. i Sedler, der skulde sættes i Omløb ved Udlaan. J Henseende til dette Forslag, maa Committeen gjøre opmærksom paa den Omstændighed, at Banken, allerede har udstedt det Beløb i Sedler, som den ifølge Bankfundationen kan udstede paa dens Sølvfond. Dette Forslag kan altsaa ikke iværksættes, uden at gjøre Brud paa den 4de §. i Bankfundationen af 14de Julii 1816, som bestemmer, at ikkun det dobbelte Beløb i Sedler mod Sølvfonden maa sættes i Omløb; men et saadant Brud paa denne Forskrift maa Committeen i mange Henseender ansee høist betænkeligt. Desuden maa Committeen antage, at der ved Forøgelsen af Circulationen med en Million ikke vilde udrettes noget, naar de øvrige circulerende 4 Millioners Værdi forholdsmæssigen formindskes, ei at tale om, at Sedlernes formindskede Værdi vilde bevirke Udvexling af Banken, hvis Bestyrelse da vilde tvinges til at opsige Laan for at inddrage Sedler.
Aalborg Stiftstidende, 1828-07-16
Det 5te og 7de Forslag ere begge byggede paa Optagelsen for Statscassens Regning af et Laan i rede Sølv. De ere forskjellige deri, at det 5te Forslag forudsætter Laanets Beløb, at burde være 1,000,000 Spd. Sølv, og det 7de Forslag antager samme til 500,000 Spd. Sølv. Fremdeles ere de deri afvigende fra hinanden, at efter det 5te Forslag skulde hele Laanet indskydes i Banken mod Actier, og Banken bringe i Omløb ved Udlaan det dobbelte Beløb i Sedler mod den forøgede Sølvfond, hvorimod efter det 7de Forslag ikkun en Deel af det optagne Laan skulde anvendes paa denne Maade, men af den øvrige Deel dannes en Disconteringsfond i rede Sølv. Efterat have gjennemgaaet de forskjellige Forslag, som indeholdes i de kongelige naadigste Propositioner, eller som Committeens Medlemmer have kunne udtænke, har Committeens Pluralitet fundet sig overbeviist om, at de Jdeer, hvorpaa det 7de Forslag er bygget, bør med nogle Modificationer benyttes. Committeen vil derfor ærbødigst tilraade Optagelsen, af et udenlandsk Laan i rede Sølv. J Henseende til sammes Størrelse have Meningerne i Committeen været deelte. Pluraliteten har antaget, at det burde kun være 300,000 Spd. Sølv.
Aalborg Stiftstidende, 1828-07-16
Paa Grund af de norske Statspapirers paa fremmede Børser noterede Priis, og paa Grund af de Oplysninger, som indeholdes i Bilaget No. 9, antager Committeen, at for 4 Procent bærende norske Statsobligationer mod Pant i Toldindtraderne og betalbare i Løbet af 30 Aar, kan, efter Fradrag af alle Negociations-Omkostninger, i det Allermindste erholdes 87 Spd. Sølv for hvert 100 Spd. Sølv, hvorpaa Obligationerne lyde, og Committeen er af den Formening, at paa mere byrdefulde Vilkaar burde Laanet ikke optages. Et Laan af nominelt Beløb 300,000 Spd. Sølv vilde altsaa i det mindste indbringe 261,000 Spd. Sølv.