Københavns Adresseavis, 1762-07-30
Siden Jldebranden er deels ved Kongelig, deels ved brave particuliere Folkes Gammeldhed, anskaffede adskillige Jnstrumenter, hvorved de forrige Kunststykkers Tab nogenledes er bleven erstattet, hvoriblant i sær maae regnes følgende Astronomiske Jnstrumenter: Kora Mericiana, som bestaaer af et stort Hjul, der vender sig omkring sin Axis, hvorpaa ligger en Kikkert. Kikkerten bliver, naar Hiulet vendes omkring, stedse udi Middags Cirkelen, saa at ingen Stierner med dette Jnstrument observeres, uden naar de just ere i Sønder eller Nørre Meridian. J samme Kammer, hvor dette Jnstrument, forvares, ere tvende Uhrverker, som begge gaaer efter Stiernernes Løb, og kand man ved Hielp af dette Jnstrument og Uhrverkerne tillige, meget nøye determinere Rectascentionerne. Diammeter af Huulet holder 5 og en Qvars Fod, og i Foco af Kikkerten ere tre horizontale og syv verticale Filamenter. Machina Æuatoria; hvilket Instrument bestaaer af en stor Cirkel, som just er in plant ægvatorie, og en tykJernarel, som kand dreies rundt omkring, og er paralleemed Verdens Axel. Paa denne Arel er en Kikkert, som kand dreies op og ned, i hvis Foco der findes 9 verticale og 9 horizontale Filamenter. Udi Kammeret, hvor dette Jnstrument forvares, er et Uhrverk, som gaaer efter Solens Løb, og kand man ved Hielp af Justrumentet og Uhrverket meget let finde hvad Stierner man vil om Dagen. Kikkerten er ikkun tre Fod lang, og er merkeligt, at man med den meget vel kand see Satolitet ovis, hvilke ellers ikke lader sig see, uden med større Kikkerter. Diameter af Cirkelen, som er in pland æquataris, er knap 4 Fod, og Cirkelen er inddeelt udi 24 lige Dele eller Timer. Quadrans Astronomicus. Dette Jnstrument er gjorte i Paris af Monsr. Anglois, og har kostet 1700 Livres. Jnstrumentets Diameter er 6 Fod, og Jnddeelingen er meget skiøn og accurat. Den haver alle de Fordeele ved sig, som nogen Quadrant kand have, men fornemmelig fortiener det Micrometrum at roses, som er i Qundrantens faste Tubo. Dette Micrometrum har et Filamentum hos rizontale og et verticale, som begge ere ubevægelige, og endda et Horizontale, som ved Hielp af en Skrue og en Fieder kand føres op og ned. Enhver, som har Kundskab om Tingen, fatter lettelig, hvor let man ved Hielp af dette Micrometro kand maale subtile Ting og smaa Distancer. Dette Micrometrum hielper og meget til, nøye at determinere, paa hvad Sted i Solen Pletterne sidder. Machina Planetarum Roemeriana. Denne Machine er befæstet under Løftet, hvorpaa Ecliptica er malet; den er inddeelt i fine Tegn og Grader, og viser den ene Planetes proportionerlige Gang imod den anden, saavelsom og paa hvad Sted paa Himmelen enhver Planet sees paa en vis Tid. Til denne Machtne annetteres endnu en anden, som er Hr. Professor Peder Horrebows Paasund, hvilken viser Dage, Uger og Aar, saa at naar den ene Machine viser Løbet, som enhver Planet har gjort, saa viser den anden Tiden, i hvilken Planterne have gjort bemeldte Løb. Disse to Macher føye, tilsammen ved en lang Stang, paa hvis yderste Ende er en Strue uden Ende, som driver den rette Machinam Planetarum. Denne, saavelsom de to første Machiner, er forfærdiget i Kiøbenhavn af dygtige og erfarne Mestere, og denne sidste paa fordum Kongelig Geheimeraad Hr. Gineen Lorche, Bekostning, som har foræret den til Obser atorium. Machina Jovialium Roemeriana Ligesom forbemeldte Machine viser Planeternes proportionerlige Gang, saa viser denne den proportionerlige Gang af Jupiters Drabantere; thi det er bekiendt, hvor vanskeligt det er, naar man seer Jupiter med sine Drabantere, at kunde fastsette, hvilken der er den første Drabant, og hvilken der er den anden Drabant, og saa videre, men ved denne Machines Hielp kand man strax kiende, hvilken enhver er, saa at den er særdeles fornøden, naar man vil observere Jupiters Drabantere. Paa denne Machine er saavelsom paa Machina Planctarum, en Indretning til at vise Timer, Da gre og Uger, saa at naar man stille Jnder paa den Time, som man vil observere, saa forestiller Mathinen selv Drabanterne i den Orden, som de skal sees paa Observationens Tid. Denne Machine er og forfærdiget her i Kiøbenhavn, og er en Foræring til Observatarium af Enken af den høyberømmelige Etatz=Raad Roemer. Resten af Forordningen om de agende, og Extra Posters Befordring. See No. 55. 27.) De Postillioner, som kiører de ordinaire og Extraposter, skal bære Vor Postmondering, og bruge Posthornet, naar de kiører, bort og hiem, saa og paa smalle Veye, paa det andre Vogne, kan kiøre af Veyen for dem; ligesom Vi og hermed befaler, at saavel for de ordinaire, som Extraposter, enhver uden Forskiel af Stand, skal under 20 Rdlr. Straf kiøre af Veyen, naar Postillionerne giver sig tilkiende ved Posthornet, og hvortil Extraposterne ogsaa ere forbundne imod de ordinaire Poster. Det bliver ellers herved forbudet saavel de fremmede som indenlandske Vogn mænd, som og andre Reysende, ligesaalidet at betiene sig af Postmonderingen og Posthornet, som af Bi= og Feldtveyene, og det under 500 Rdlrs. Bøder, hvoraf Angiveren skal nyde Halvparten. 28.) Dersom der underves skulde tilslaaes Postionerne nogen Ulykke, enten ved Heste, Vogne, eller paa anden Maade: saa skal dem paa alle Stæder, efter Forlangende, strax, under alvorlig Tiltale og Straf, giøres den fornødne Hielp med Heste, Vogne, eller andet, hvorfor dog siden af Postmesterne skal gives en billig Betaling. 29.) Saa længe Postillionerne staaer i virkelig Tieneste hos Vore Postmestere, skal de ikke tages til Landsoldater, eller antages ved Vore gevorbene Tropper, og ligesaa lidet i deres Tieneste tid betynges med noget Personal=Paaleg. 30) Vore Postmestere skal ogsaa være befriede fra alle Borgerlige og Personal=Tynger, og i henseende til deres beboende, eller til Postvæsenet brugende Huse, være frie for al ordentlig og extraordinair Jndqvarteering, saavel i Krigs= som Freds=Tider, og da det af Os er dem bleven paalagt til Pligt, at gjøre den Indretning, at de kand herbergere og beverte de Reysende efter deres Forlangende, saa skal de for saadant Vertskab ikke betale nogen Nærings Afgift, eller andre Tinger. 31.) Og da det allene skal tilkomme Vort General=Postamt at kiende og domme i alle de Sager, som angaaer de ordinaire, agende og Extraposters Befordring, som og Postmesternes Pligter, og de Postillioners, som tiener hos dem, eller lader sig bruge der til ved trune Contracter med dem, saa ville og forordner Vi ogsaa herved, at i alle andre, Postvæsenet angaaende Sager ingen ordentlige Processer føres, men at de, som maatte indstevnes til Vore Ober= og Under=Retter, skal summartter og ex Officio undersøges, paakiendes og afgiøres; Ligesom Vi ogsaa bevilger, at i alle Postvæsenet angaaende Sager, hverken inden eller uden for Retten skal bruges slemplet Papier. I øvrigt skal denne Forordning stedse offentlig være opslaaet i alle Posthuse, paa det at enhver kan faae dens Forskrifter at vide, og tilbørlig efterleve samme. Hvorefter alle og enhver sig allerunderdanigst haver at rette. Under Vor Kongelig Haand og Zignet. Givet paa Vort Slot Fredensborg den 28 Maji 1762. Fald ERIch R. (L. S. J. H. E. F. v. Bandsroner. Distancen imellem Stations Stæderne, og Müllene, hvorfra Postpengene skal betales ved de ordinaire agende, og Extraposter, samt Courerer og Staffetter, er: Fra Flensborg til Slesvig 4 og en halv Miil, fra Slesvig til Rendsborg 3 og tre fierdendeel, fra Rendsborg til Remmels 3, fra Remeels til Jgeho 3, fra Jyehoe til Elmshorn 3 og en fierd. fra Elmshorn til Pinneberg 2 og en fierde og fra Pinneberg til Altona 2 og en halv Miil. Fra Haderslev til Flensborg bliver betalt for 7 og tre fierd. Miil, indtil Posterne og de Reysende kand kiøre over Apenrade, og Længden derhen, og derfra til Flensborg nærmere bliver bestemt. Ballance=Regning. over Torske=Fiskeriets Beløb i 3 Kirke=Sogne i Norge, i Aaret 1756. de 3 Kirke=Sogne, som ligger paa Nordre Side af J Bresund, og følgelig ere de Fiskerigeste, blev i dette Aar ved Hielp af 250 Fiøringfar (eller store Fisker=Baade) og 1500 Fiskere, indbragt og virket: 1) Af tør Fisk eller Rotskier omtrent 52500 Voge, hvilke naar hver Vog beregnes i Vægt til 36 Skaalpund og i Penge til en halv Rixdaler, som var samme Aars gangbare Priis, udgjør den Summa 26250 Rdlr. 2) Lægges Trannen dertil, som efter Torske=Leverens Beskaffenhed i fornævnte Aar er kand ansettes høyere end til 1 Tønde for hver 26 Voge tør Fisk, da beløber den sig til 2019 Tønder, følgelig hver Tønde ikkun til 7 Rdlr. beregnet) til den Summa 14133. Rdlr. 3) Den saltede Rogn eller Torske=Ravn, som samme Aar blev virket, kand i alt anslaaes til 1500 Tdr. og i Penge til 3000 Rdlr. nemlig for hvert Fiøringfar 6 Tønder Rogn, og for hver Tønde Rogn 2 Rdlr. hvilket altsammen udgjør en Jndtægts Sum af 43383 Rixdaler. Derfra bør drages adskillige paagaaende Omkostninger, hvilke synes best at kunde beregnes paa følgende Maade: 1.) Enhver nye Fisker=Baad, af det Slags som kaldes Fiøringfar, koster med fuld Udredning i alt 400 Rdlr. og da den med god Behandling kand bruges i 10 a 12 Aar, saa bliver aarlig at beregne for Bruget af hver Baad 4 Rdlr. i det høyeste, følgelig for 250 Baade tilsammen 1000 Rdlr. 2.) Til ethvert Fiøringfar behøves 60 Torske=Garn, som hvert Garn til 7 Mk. D. beregnet, koster i alt 70 Rdlr.; men da de kand bruges i 3 til 4 Aar, saa bør Bekostningen ikke ansettes høyere end til 20 Rdlr. aar. lig for hver Baad, og altsaa for 250 Baade til 5000 Rdlr. 3) Enhver af bemeldte Fisker=Baade udkræver 6 Roers=Karle eller Fiskere, og enhver Fisker behøver visse saa kaldede Søe=Klæder, som bestaaer af Skind beredet med Tran, og kand for hver Person ey anflaaes til mindre end 6 Mk. D. aarlig, følgelig for 1500 Fiskere til lige saa mange Rixdaler. 4) J fornævnte 3 Sogne behøves aarlig, saa længe Vaar=Fiskeriet varer, en Hoben fremmede Folk, som leyes fra Naboe=Fogderict Nordfiord, og hvoraf enhver med Kost og Løn neppe kand holdes under 12 Rdlr. Dersom disse fremmede Leye=Tienere skulde beløbe sig til et Antal af 4000 Personer (hvilket jeg dog tvivler paa) da vilde deres Løn og Underholdning udgjøre en Bekostning af 4800 Rdlr. Hertil kommer endnu Udgifter 5 for 2019 Tran Træer, eller Ege=Tønder til at øse Trannen paa, hvilke alle maae kjøbes udenlands fra og koster gemeenlig 5 Mk. D. Stykket, følgelig i alt omtrænt 1680 Rdlr. 6.) For 1500 Fyrre Tønder til Torske Ravnens Nedsal ning, hvilke alle forarbeydes her paa Stedet for en Rixort Stykket, og altsaa beløber sig til 375 Rdlr.; og endelig 7) for Saltet til Torske=Ravnen, som for hver Tønde kand anslaaes til 3 Mk. D. og for 1500 Tønder til 750 Rdlr. Hele Udgifternes Beløb bliver da 15105 Rdlr. og naar samme trækkes fra den forestaaende Jndtægts Summa, bliver Beholdningen i Aaret 1756. for Harans, Vigrens og Borgunds Sogn den Summa 28278 Rdlr. (Dette er taget af Søndmørs Physiske og Occonomiske Beskrivelse, hvilken, som er forsynet med et Landkort og fire Kaabber, stykker, sælges i den Rothiske Boghandling paa Børsen til dem der ikke har prænumereret for 2 Rdlr.) Oprindelse til Vexlers faldende og stigende Cours.