Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-10-17
Udenlandsk. Frankrig. Den 1ste October blev Belgiens og Lüttichs Forening med den Franske Republik ved et formelig Decret, under almindelig bifald besluttet. Ta lien og Eschasserieux den Ældre vare de fornemste Talere derfor. Lesage og Armand vare igien ivrigst derimod. Men Biergpartier, som alt bliver talrigere, afbrød disse sidstes Tale ved Murren og Larmen, hvorpaa Foreningen og Jnddeelingen i 9 Departements blev besluttet. Den 29de Sept. blev for Conventen bekiendtgjort: At Mannz var fuldkommen omringet, Castel af General Klebes recognosceret lige til Palisaderne, Wis baden besadt, og at de Nassaiske Lande, som var besadt at den Franske Armee, tilbud samme de største Hielpekilder. J Manheim er funden 371 Kanoner, 3640 Centner Ktid, 122000 Kugler, 5000 Bomber, 2000 Haubitzer, 43000 Granater o. s. v. Paa Veien fra Wetzlar til Frankfurt er en stor Transport Monderinger, 10,000 Nationer Brød og megen Fourage taget til Bytte. Fra den Jtalienske Armee blev bekiendtgjort, at Sardinierne havde angrebet deres venstre Fløy, men vare slagne tilbage med et Tab af 500 Døde og 400 Saarede. Conventen lader sig ikke forstyrre eller føre bag Lyset, ved de Pariser Sectioners Maneuvres, men gaaer sin jevne Gang sort, og lader nu Værelserne beqvem indrette for de tvende lovgivende Corps. De Pariser Sectioner synes alt mere og meere at føele deres Afmægtighed, til at udføre deres mod Conventen førte Kamp, i Særdeleshed nu, da de seer, at de ingen Hielp har at haabe fra Departementerne. J nogle Sectioner, har Præsidenterne alt nedlagt deres Embeder, man har vel valgt nye, men Haabet om, nogensinde at kunne udrette noget imod Conventens store Magt, bliver alt svagere og svagere. Denne har ei engang formeret sin Vagt, men endog ladet de 8 Kanoner bortføre, som stode ved Indgangen til Thuillerierne. Denne Yttrelse af Tiltroe, til Mængden af de Pariser Jndvaanere, har skaffet Conventen mange Venner. Derimod formeerer sig de Militaires Tal i Egnen af Paris, og de unge Folk, som har holdt sig tilbage fra den første Reqvisition, bliver nu sendte til Grændserne. Leiren ved Marlyer forflyttet til Sletterne ved Sablons. General Me non, betiener sig mere af de Militaire end af de herværende Nationalgaardere, men disse ere derfore og, paa Grund af deres i 6 besværlige Aar vundne Rettighed, misundelige, og saasnart en Militairpatrouille viser sig i en Section, saa seer man og strax en af Nationalgarderne. Conventens Forbud, at ingen Reisende af Post mesterne maatte gives Heste, uden de havde Pas fra Regieringen, er nu ophævet, da Conventen nu ikke meere har nødig at frygte for Modstand imod de 2 trediedeeles Vælgelse fra Departementerne, som ellers let før, ved Reisende Emissairer fra Pariserne kunne være foranlediget. Man har endnu intet officielt om Emigranternes Landgang. Charette skal have bemægtiget sig en vigtig Post imellem Sables dolonne og Den Noirmoutier, i hvilken Egn Grev Artois med Emigranterne skal lande. Charette har frie Communication med den Engelske Flaade, fra hvilken han faaer Munition; han har og for nyelig, i en Fogtning med Republicanerne, næsten ganske øde lagt 2 Regimenter for dem. Stoslet og Sapienau staaer 5 Miil fra Angers. Rojalisterne ved Mundingen af Loire og de Chouans i Bretagne har fuldkommen Communication med hverandre. General Canclaux, staaer med 15000 Republicanere ved Nantes, men tør ikke marschere imod Vendee, for ikke at blotte Staden Nantes for de Chouans. De derværende Folkerepræsentantere har anholt hos Conventen om hastigst Troppehielp. Et nyt fuldstændig Decret, som Conventen har givet over den frie Gudstienestes Udøvelse, indeholder følgende væsentlige Forskrifter: Enhver Sammenkomst af Borgere til Gudstienestes Holdelse er den constituerende, Magt undergiven. Slige Gudstienestes Forstyrrere er underkastet en Straf af 50 til 5000 Livres. Jngen kan tvinges til visse Festers Holdelse. Blot Decade eller Hviledage bliver overholdt af de offentlige Embedsmænd. Enhver som vil beklæderet geistlig Embede, maae først mælde sig hos Øvrigheden, og erklære: At han anseer de Franske Borgere i Almindelighed for sit Overhoved, og underkasten, sig Republikens Love. Denne og ingen anden Erklæring skal være gyldig. De Geistlige maae ikke offentlig lade sig see i de ved deres Gudstieneste brugelige Klædedragter, maa heller ikke udgive nogen Døbe=Vielses= eller Døds Attest, som alene tilkommer den civile Øvrighed. Det er dem og forbuden, ved Fængselsstraf paa Livstid, enten ved Taler, Formaninger, Skrifter a. at søge Republikens Omstyrtning og Kongedømmets Jndretning igien.