JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-11-01
De sædvanlige Aften=Concerter i Petersens Klub paa Overgade tage deres Begyndelse Tiirsdagen den 5te Novbr. Kl. 6 Slet, og holdes herefter hver Tiirsdag Aften Vinteren igiennem, hvilket man til de respective Inden= og Udenbyes Medlemmers behagelige Kundskab ikke har skullet undlade herved at bekiendtgiøre. Directionen. I Ursdagen den 12te Nov. førstkommende om Formiddagen Kl. . 9 Slet, bliver i Ryslinge Præstegaard stillet til offentlig Auction endeel Effecter, bestaaende af Sølv, Porcellam, Dragkiste, Chatol, Skabe, Gangklæder, et Taffeluhr, Heste, Kreature, Arbeidsvogne, Seletøi, en liden Kane med Tilbehør, Slæder, Avlingsredskaber med andet mere, samt nogle Bøger. Hvilket til de Lysthavendes Efterretning herved bekiendtgiøres. Gudbierg den 22de October 1793. Wamberg. Vidstleden 12te Septbr. er her i Byen ved Døden afgangen Consumtionsbetient Friderich Sørensen, hvis Efterladenskab strax er taget under lovlig Skiftebehandling, og ved Boets Aabning befunden aldeles utilstrækkelig til den allerede anmeldte Gield. Og da man ikke hidtil har kundet bringe i Erfaring, hvem hans Arvinger ere eller hvor disse opholde sig. Saa da Stervboet, som meldt, ikke formaaer at bekoste andet Proclama, indkaldes herved 3de Gange efter hinanden med 6 og 12 Ugers Varsel fra Dato, bemeldte Friderich Sørensens Arvinger, at melde dem hos mig som Skifteforvalter, ifald de noget ved Skiftet maatte have at erindre. Faaborg den 24de Octbr. Dedlau.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-11-01
Hvor en ny Gaard i en reel Gade der i Odense, indrettet til Grændeviinsbrænderie, med Vandpost i Brygerhuset, underhaanden kan faaes til Kiøbs, hvormed kan følge et stort Brændeviinsredskab med mere, derom giver Hr. Anders Haugsted, i Nørregade, Underretning.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-11-01
Af min Møllegaards Lykke ved Aasum er bortkommen en sort l hielmet Qvie, med et H. klipper paa den høire Side. Hvem som maatte treffe denne Qvie, eller derom kunde give Oplysning, beder jeg at melde det til mig, som betaler Umagen. A. Haugsted, i Nørregade.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-11-01
I Henhold og Overeensstemmelse med mit i Hr. Jversens Avis, under 30te f. M. indførte Svertissement, ville saavel de som allerede have indsendt Fortegnelser, som enhver der agter at lade noget bortsælge ved min første Qvartal-Auction, behageligst jo før jo heller lade samme indlevere. da derefter Dagen til Auctionens Holdelse nærmere skal blive bestemt, Skulde nogen til een eller anden bestemt Udgivt have fornøden at bruge Pengebeløbet, hvortil Sagerne ere udbragte, skal samme af mig Dagen efter Auctionen blive udbetalt. L. Meyer. Odense den 21de Octbr. 1793. paa Overgade Nr. 32.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-11-01
J Følge min Bekiendtgiørelse i Aviserne i October Maaned f. Aar, angaaende mit Laane og Læsebibliothek, som jeg gav mig den Ære at tilbyde det Høistærede Publikum, tilkiendegives endvidere, at Bibliotheket nu er forøget med nogle 100 Bind, i den Hensigt, at være Publikum dermed til Tieneste, efter de i Catalogus bestemte Conditioner, som hos mig faaes til Eftersyn. Tillige maa jeg herved erindre, at endeel af Abonnenterne endnu resterer baade med Betaling og med Bøgernes Tilbagelevering, som jeg ønskede maatte behageligen bringes i Rigtighed jo før jo kierere. Odense den 23de Octbr. 1793. Ritter, De.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-11-04
Odense, den 4de Novbr. J Fredags Aftes ankom Hs. K. H. Kronprindsesse Louise Auguste og Gemal Arveprindsen af Augustenborg, hertil Byen, og efter et Par Timers Ophold hos S. T. Hr. Stiftbefalingsmanden, fortsatte Reisen til Kiøbenhavn. - Paa Veien til Nyborg mødte det Uheld, at en af Suitens Kareter formedelst Mørket veltede, og en af Lakeierne, som hurtig sprang af for at ville styre paa Vognen, kom ind under samme, blev knust og døde.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-11-04
Afvigte Fredag den 1ste bleve til Præste=Embeder indviede i St. Knuds Kirke Hr. Jver Tidemand, allernaadigst confirmeret Sognepræst for Utterslev Meenighed i Lolland, og Hr. Giøde Schurmann, allernaadigst confirmeret Personel-Kapellan for Frørup Meenighed i Fyen. Til Forretningen intimmerede Kirkens Kapellan Hr. Wirth. og af Matth. 7, 4. 5. Luc. 6, 42. " hvorledes vil Du kunne sige til Din Broder, tillad, Brøder, at jeg uddrager den Skiæv, der er i Dit Øie, Da Du Selv ikke seer den Bielke der er i Dit Øie? Du Øienskalk, uddrag først Bielken udaf Dit Øie! og da skal Du blive klarsynet til at kunne uddrage den Skiæv der er i Din Broders Øie" betragtede "den Omhyggelighed, med hvilken Den, der vil rette Andre, bør arbeide paa sin egen Forbedring. Af de Pauli Ord, Ap. Gr. 20, 32.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-11-04
J saadan Forfatning anbefaler jeg Eder, mine Medbrødre til den Lære og Guds Naade, den der evner at faae opbygget, forestillede H. H. Hr. Biskoppen. Den Opbyggende Guds Ords Tiener 1) Den Opbyggelse, han søger at stiffe. 2) Det eneste hertil fuldgyldige Middel, Læren og Guds Naade. 3) Hans uryggelige, dog forsigtige, Afbetiening af dette Opbyggelses Middel. Af de Ordinerede prædikede Hr. Tidemand, og af de forelagte Jesu Ord Johann. 14, 6. Der kommer Jngen hen til den Fader, hvis det ikke skeer ved mig" viiste: " hvad Mennesket har at lagt tage, for at komme til en fuldkommen Overbeviisning "om, at Det vandrer paa den rette Vei, der leder til Gud.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-11-04
Af udenlandske Aviser fra Kiøbenhavn, d. 26 Oct. Prindsesse Marie Louises Liig blev den 22de huj. uden for Roeskilde modtaget af 2 Husar Commandos, og derpaa, under Klokkernes Ringning ført til Dom kirken, hvor det blev bisat af de 4 Kammerjunkere v. Krogh, Bülow, Stampe og Holstein. Sølvpladen paa Kisten indeholdt følgende Ord: "Her hviler Prindsesse Marie Louise, Deres K. Høiheders Kronprinds Frederichs og Kronprindsesse Marie Sophie Friderikes Datter, født og Nøv 1792, og død d. 12. Ott. 1793. - D. 22. døde Commandanten paa Cronborg, General=Major d'Aubert, 66 Aar gl. al Paris, den 21de Octbr.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-11-04
Haag, d. 26. Oct. Efter Beretninger fra Brüssel, anseer man nu Feldttoget ved Prindsen af Coburgs store Armee saa godt som endt for i Vinter, da man vil trække i Vinterqvarteer, og lade sig nøie med at dække Grændserne mod alle fiendtlige Jndfald. De Keiserlige Tropper ere blevne meget opbragte ved Efterretningen om Dronningens Mord, have høit forlangt at hevne denne Prindsesses Død, og raabt ud af Telterne: Bataille, Bataille, - Prindsen af Coburg har ikke af Krigslist retireert sig ved Maubeuge over Sambre, men de Franskes alt for store Overmagt har nødt ham dertil. - Den 15 og 16. Sloges Prindsen af Coburg og den franske Hær sammen, og i disse 2 Dage skulle Østerrigerne have mistet 5000 M., hvoriblandt nogle og 90 Officerer af Anseelse. De Franskes Tab er langt betydeligere. Man angiver det end- ogsaa til meere end 13000 Mand. Østerrigerne ville ingen tage til Fange. De havde den 15de i Slaget ved Landsbyerne St. Val og Moncheaux indsluttet over 1700 Franske, men der østerrigske Cavallerie faldt an paa dem, og hug dem alle ned. General Jourdan gjorde d. 17. endnu alle Anstalter til at angribe Prindsen, men han trak sig tilbage, fordi hans Tropper og Heste i de 48 Timer, da de sloges med Fienden, ikke havde faaet noget at leve af, og vare overmaade matte. J Onsdags og i Forgaars har man i Bryssel hørt en overmaade heftig Kanonade, og man formoder, at Prindsen af Coburg var igien gaaet over Sambre, havde angrebet de Franske, og ladet Manbenge legge i Aske ved Bomber, formedelst rasende Lyst til at hevne Dronningens Henrettelse. Østerrigerne ere vel fulde af Mod, men de Franske ere saa stor en Mængde, at Jourdans Armee skal være mere end 120000 Mand. Prindsen skal derfor have sendt Coureer paa Coureer til General Wurmser og til Wien om Forstærkning.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-11-04
Warschau, den 23de Oct. D. 14. Oct. blev Alliance- og Handelstractaten sluttet med Rusland uden den ringeste Forandring, efter nogle Debatter.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-11-04
London, d. 22. Oct. Det bliver i Dag for vist paastaaet, at Lord Hood har afsendt 4 Franske Krigskibe med Søeofficerer og Folk, der skulle lande med et Fredsflag i Orient, Rochelle og Brest, og forsøge at overtale disse Steder til at følge Toulons Exempel. Vor Flaade i Torbay skal derfor have erholdt befaling, at lade disse Skibe gaae ubehindrede, ifald de skulle treffe dem. Jgaar skulle Breve fra Toulou af 30te Sept. være ankomne, som medbringe den Efteretning, at 4000 Mand Neapolitaner ere ankomne dertil. Saasnart Efterretningen om en Landgang, som man frygtede for af de Franske, udbredte sig, sendte Tin Biergfolkene i Cornvallis en Deputation til Lord Lenox, og tilbød, saasnart de fik befaling, at lade 4000 Mand strax marschere til Hovedqvarteret i Plymouth, til Hielp imod de Franske. Ja om det giortes nødig, skulle 12000 Mand være beredte. Ved det sidste Oprør i Bristol bleve 11 Mennesker dræbte og 45 saarede.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-11-04
Det fra Vestindien ankomne Forraad af raae Sukkere er saa overordentlig, at man i Bristol og Liverpool, maa i Mangel af Pakhuus, indrette private Huse til samme.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-11-04
Her ere Pakhuusene saa fulde, at man for det første maa lade Sukkerladningerne ligge urørte i Skibene, dog er det rafinerede Sukker endnu ikke faldet i Priserne. -J Løverdags meldte vore Aviser, at Lord Howe har stukket sit Flag ud, og i Torsdags ville gaae i Søen med sin Flaade. Siden den Tid hører man intet videre derom.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-11-04
Constantinopel, d. 28 Sept. Hovedstadens Knurren over de nødvendigste Levnetsmidler Brød og Kiød, har forskaffet os en større Mængde Meel og bedre Brød; men Kiødets Priis er endnu utaalelig for Folket. Man har qvalt nogle Bagere, og en Slagter blev uaglet fast ved Ørene i en Galge, og saaledes lod man ham døe. Den russiske Gesandt gik den overordentlige Ambassadeur, som Keiserinden sendte herhid, og som d. 6. Oct. skulle holde sit offentlige Jndtog her, imøde. For hans Afreise kom de russiske Søefolk i et Vertshuus i Forstaden Galata i Strid; den tyrkiske Vagt kom dertil; to Matroser saarede en Soldat, og en 3die saarede en dertil kommende Geistlig. Dette opbragte Reiseffendi saa meget, at han grovt truede den første russiske Tolk, hvis det russiske Gesandtskab ikke gav ham tilstrækkelig fyldestgiørelse. Denne Trudsel og Pøbelen Knurren nødte Gesandten til at undersøge Sagen, og da han fandt, at Matroserne havde Uret, lod han hver af de 2 første give 200 Prygl, lige overfor det tyrkiske Vagthuus, og den 3die ligesaa mange for den Geistliges Huus. Dette tilfredsstillede Tyrkerne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-11-04
Wien, den 23de Octbr. Den engelske Gesandt ved Hoffet i Florenz har overgivet samme 2 Memoir., hvori han driver paa den franske ResidentLaflottes Afreise derfra. Da disse ingen Virkning gjorde, saa overgav han den 11te en skarpere, og erklærede deri, at hans Hof, og de med ham forbundne Magter havde besluttet, ikke længer at taale Storhertugens af Toscanes Neutralitet, og at han inden 12 Timer skulle erklære sig, hvilket Partie han vilde give sit Medhold, i modsatte Tilfælde, skulde han betragtes og behandles af Søemag, terne som Fiende. Storhertugen gav strax efter denne Trudsel befaling, at den franske Resident og de ham vedkommende skulle saa hurtig som mueligt forlade det fredelige Toscana, som han og strax iværksatte.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-11-04
Ostende, den 23de Octbr. Jgaar saaes et stærkt Corps Franske for Furnes, og angreb Staden. Besætningen greb hurtig til Vaaben, men maatte vige for den franske Overmagt, og trak sig i god Orden tilbage til Niewport. De Franske forfulgte dem indtil en Fierdingvei fra Staden, de 4 engelske Regimenter, der allerede vare ombord, fik Ordre, igien at komme i Land. Fra Westflandern flygte mange Jndbyggere herhid med deres Effecter.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-11-04
Livorno, den 10de Oct. Storhertugen af Toscana har nu ogsaa opgivet Neutraliteten, og allerede ladet den herværende franske Consul vise bort herfra. Venedig og Genua ville ligeledes erklære sig imod Frankerige.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-11-04
Coblenz, den 22de Octbr. De Franske trænge sig i saadan Mængde til Grændserne af Lothringen, at de Keiserlige igien have maattet forlade Staden Sierk, og overalt trække deres Forposter tilbage, fordi de ikke kunne stille tilstrækkelig Mandskab imod Fienden. Saarlouis Beleiring synes altsaa endnu at være langt borte, især da de Franske endnu have fast Fod i Saarbrüchen. Luxenburger Land bliver jammerlig tilreedt af dem, da de ikke finde der nogen tilstrækkelig Modstand.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-11-04
Strasburg, den 19de Octbr. Nesten alle Huse uden for Staden ere allerede nedrevne. Man tvinger alle Borgerne til at arbeide paa Fæstningsværkerne. Fra Citadeller indtil Dauphins Port blive Forskandsninger opkastede og forsynede Pallisader. Alle Træerne i Spadsergangen ere omhugne, og de herværende Jacobiner have fast besluttet at værge sig. Bøn; derne skulle bevogte Rhinen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-11-04
Rastatt, den 20de Octbr. De Keiserlige Troppers Hovedqvarteer er nu i Prumptmen deres Forposter gaae ud derover henimod Strasburg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-11-04
J Prumft bleve de Keiserl, efter Anseelse got modtagne, man bragte dem Mad og Drikke. Det skiønne Regiment Keiserl. Dragoner stod af, og glædede sig med deres forstilte Velgiørere. Paa eengang blev der fyret fra Husene, Kielderne og Tagene af Borgerne og forstukne Soldater paa dette Regiment, saa at i kort Tid over 200 bleve dræbte og fleere Saarede. Men der kom strax Hielp; Fædre, Mødre og Børn bleve for denne grusomme Falskheds Skyld sønderhugne af de til Raserie bragte Keiserl., og Stedet stukket i Brand, saavelsom og Bitschweiler givet til Priis for Luerne og Plyndring. Pfaffenhofen havde samme Skjebne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-11-04
Den Keiserl. Armees venstre Fløi staaer nu i Vanzenau, to Mile fra Strasburg; men Preussernes høire Fløi har indsluttet Elsatz=Zabern. De Franskes Flugt skeete saa hurtig, at kuns nogle 100 Md. toges fangen. Fort Louis er nu indsluttet af Hessen Darmstatske Tropper og Wurmser Husarer. Dens Besætning er omtrent 3000 Mand.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-11-04
Frankfurt am Mayn, d. 26. Oct. Strasburg skal være tilbøielig til at overgive sig, og derfor have afsendt en Deputation til Grev Wurmser. Fra Sulz melder man, at fra alle Kirketaarne i NederElsatz, og endog fra de fleeste Huse vaie hvide eller Kongelige Flag.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-11-04
Just nu fornemmer man, at de Franske have levende angrebet Preusserne den 23de ved Saarbrücken, men med Tab af 200 Fangne og nogle Kanoner ere jagede paa Flugten. Endnu ere de Franske i Saarbrücken.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-11-04
Fra Spanien, den 8de Oct. Efter det vigtige Slag, som vor Armee den 17de Sept. i Rousillon har havt, og hvorved de Franske have mistet 3000, men vi henved 1000 Mand tilligemed 16 Kanoner, angreb de Franske den 22de vor Hovedler i Perpignan med 20000 Md. 3 Gange med Heftighed, men bleve hvergang tilbageslagne, og mistede 5000 Md. døde. De Saaredes Tal angives til 3000, og desuden have vi faaet 1887 fangne, erobret 36 Kanoner, deres heele Bagage, og 7 Fahner, 2 Standarter, 500 Muul esler og 200 Heste. Den 24de have de Franske, 2400 Mand stærk, atter angrebet en af vore Forskandsninger paa en anden Side, men bleve afskaarne og maatte overgive sig til Fanger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-11-04
Kiøbenhavn, den 1ste Nov. Tiirsdagen den 29de Oct. blev anlagt Hofsorg for Hs. Majestet Dronningen af Frankerige, som bæres i 3 Uger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-11-04
Førstkommende Søndag d. 3. Nov anlegges Hofsorg for den afdøde Prinds Constantin af Sachsen Weimar, som bæres tilligemed den nu værende i 4 Dage.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-11-04
Species-Coursen den 1ste Nov. Cours af Danske Bank Sedler imod Species 38 3/4 pr. Cento. Dukketøiet. (Jndsendt.)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-11-04
Zemire spøger med sin Dukke, Og veed ei hvad det er at sukke, Endnu er hun kun tretten Aar. Nu kiønes hendes Spøg med Dukke, Alt veed hun hvad det er at sukke - Viid hun i fiortende nu gaaer, At sukke, uden at bønhøres Eillet i vores Verden giøres - Zemire bliver femten Aar, Hun derfor nu om meere sukker End blot Papiirs= og Klude Dukker, Det sextende i Løbet gaaer, Hun faaer det - see, men see tillige! Usalige, forlorne Pige! En Dukke levende og rød. Var Dukketøiets Frugt, hun søgte - Og Dyden, Pigers vare Løgte, Nedsank i rædsom Qval og Nød.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-11-04
Avertissements. At Skiftecommissionen efter Sal. Hr. Justitsraad Jens Lange og Frue til Rødkilde, bliver foretaget paa sædvanlig Sted i Odense, den 18de Nov. førstkommende, Kl. 11 Formiddag, det bekiendtgiøres herved til alle Vedkommendes behagelige Underretning, for derved at tage Møde. Mullerup den 2den November 1793. F. C. Scheel. J. Uldall. J. Jvarsen. til min 5te Quartal Auction den 11te Nov bekommes Catalogi & paa Adressecomtoiret og hos mig Frideric SeideliuHa Enken Ane Kirstine Gummesen, hvis Mand forhen har været Degn i N. Aabye, ved Døden er afgaaet i Middelfart, og hendes ringe Efterladenskab taget under Skifterettens Behandling strax efter Dødsfaldet; saa indkaldes herved i den Odense Adresse-Avis hendes Arvinger og Creditorer, at de inden 12 Uger fra undertegnede Dato melde sig hos mig, som Skifteforvalter, hvorved tillige bekiendtgiøres, at Boets Formue ikke kan tilstrække at betale den Gield, som allerede er anmeldt. Weilbye, Præstegaard den 4de Novbr. 1793. H. Thomsen, Provst i Wends Herred.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-11-04
Consumtionsbetient Friderich Sørensen, hvis Efterladenskab Vidstleden 12te Septbr. er her i Byen ved Døden afgangen Aabning befunden aldeles utilstrækkelig til den allerede anmeldte strax er taget under lovlig Skiftebehandling, og ved Boets hvem hans Arvinger ere eller hvor disse opholde sig. Saa da Gield. Og da man ikke hidtil har kundet bringe i Erfaring, Stervboet, som meldt, ikke formaaer at bekoste andet Proclama, indkaldes herved 3de Gange efter hinanden med 6 og 12 Ugers Varsel fra Dato, bemeldte Friderich Sørensens Arvinger, at melde dem hos mig som Skifteforvalter, ifald de noget ved Skiftet maatte have at erindre. Faaborg den 24de Octbr. Dedlau. I irsdagen den 12te Nov. førstkommende om Formiddagen Kl. & 9 Slet, bliver i Ryslinge Præstegaard stillet til offentlig Auction endeel Effecter, bestaaende af Sølv, Porcellain, Dragkiste, Chatol, Skabe, Gangklæder, et Taffeluhr, Heste, Kreature, Arbeidsvogne, Seeletøi, en liden Kane med Tilbehør, Slæder, Avlingsredskaber med andet mere, samt nogle Bøger. Hvilket til de Lysthavendes Efterretning herved bekiendtgiøres. Gudbierg den 22de October 1793. Wamberg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-11-04
Den ved Forordningen af 27de Maji 1785 udsatte Premie af en Guldmedaille til 500 Rd. Værdie, som hver 3die Aar skal gives for den bedste Stutteriehest udi ethvert Amtmandskab, naar samme beviisligen haver bedækket ei mindre end 12 Hopper, hvoraf Fol ere faldne, er udi dette indeværende Aar forfalden; Thi indbydes alle de udi det mig anbetroede Amt mandskab, som agte at concurrere til ovenmeldte Præmie: Erholdelse, at præsentere deres Heste udi Odense Slotsgaard Tiirsdagen den 12te Novbr. førstkommende om Eftermiddagen Kl. 3 Slet, samt derhos medbringe de anbefalede Beviisligheder, hvilket saaledes averteres 3de Gange udi begge de Fyenske Aviser til alle Vedkommendes Efterretning. Odense Slot d. 27. Oct. 1793. Buchwald.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-11-04
Jnsdagen den 6te Novbr. førstkommende om Formiddagen 2 Kl. 10 Slet bliver i S. T. Hr. Major v. Schierns iboende Gaard her i Odense foretaget offentlig Auction over 27 Stkr. røde Kudske=Munderinger, med ligesaa mange dito Kabudser og 27 Par Kudskestøvle, som alle ere gandske nye og ubrugte, det fyenske Dragon Regiment tilhørende, som paa nærmere Approbation om Auctions=Priserne blive bortsolgte; hvilket hermed til Liebhabernes Efterretning bekiendtgiøres. Odense den 31te Octbr. 1793. A. Hammer. I Kraft af Hans Kongelige Majestets dertil forundte allernaadigste Bevilling af 25de hujus, indkaldes herved sub poena præclusi et perpetui silent, med Aar og Dags Varsel, Creditorerne efter forrige Priorinde i Odense adelige Jomfrue Kloster, salig Frøken Christiana Sophia Magdalen Jul, at fremkomme med deres Fordringer og deres havende Krav inden fornævnte Tids Forlod for Skifte=Retten i Odense Jomfrue=Kloster at anmelde og beviisliggiøre. Odense den 31te Oct. 1793. Paa Skifte Rettens Vegne R. Rasmussen, Landstingshører.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-11-04
Baroniet Kiørup i Fyen, dens Hovedgaards Avling, Hollænderie og Græsning, som er inddeelt i 7 Marker, og hvis Jorders og Enges Frugtbarhed er noksom bekiendt, bliver paa 7 Aar fra 1ste Mai 1794 til 1ste Mai 1801 hortforpagtet paa Postgaarden i Odense Fredagen den 13de December førstkommende om Formiddagen Kl. 11 Slet, efter de Conditioner, som efter 14 Dage fra Dato kan faaes til Eftersyn hos Hr. Kammerraad Willemoes i Assens, Hr. Kammerraad Søitzer i Nyborg, og Hr. Kammerraad Holm i Odense, saa og hos Forvalter Thaarup paa Kiørupgaard, der tillige paa Forlangende foreviser Markerne m.v. Og tiener Liebhavere til forløbig Efterretning: at Gaardens Jnventariumer, Sædekorn Rug 80 Tdr. 5 Skpr., Byg 69 Tdr., Havre 123 Tdr.; Hollænderie Køer 160 Stkr. og 4 Tyre, 20 Stkr. Sviin, alle behøvende Hollænderieredskaber, og at der under Forpagtningen følger Næraae og Bederslef Sogners 4 Parter, Konge og Kirke Korntiender, som i alt er tiendeydende Hartk. 996 Tdr. 7 Skpr. 2 Alb., samt desuden nogle Sogners Konge- og Kirke Qvægtiender. Einsidelsborg den 18de October 1793. vor en ny Gaard i en reel Gade her i Odense, indrettet ) til Brændeviinsbrænderie, med Vandvost i Brygerhuset, underhaanden kan faaes til Kiøbs, hvormed kan følge et stort Brændeviinsredskab med mere, derom giver Hr. Anders Haugsted, i Nørregade, Underretning.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-11-04
Alt min Møllegaards Lykke ved Aasum er bortkommen en sort Kl hielmet Qvie, med et H. klippet paa den høire Side. Hvem som maatte treffe denne Qvie, eller derom kunde give Oplysning, beder jeg at melde det til mig, som betaler Umagen. A. Haugsted, i Nørregade. III. N. V. Deserteren af sonlig Kiærlighed.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-11-08
Odense, den 8de Novbr. J Anledning af Hs. K. H. Kronprindsessens lykkelige Forløsning den 28de f. M. holdt det grønne ridende Corpset muntert Bal i Aftes hos Klubverten Hr. Petersen, hvorved Selskabet under 27 Kanonskuds Løsning udtrykte sin Glæde i følgende Sang: Melod. Mennesket er skabt til Glæde. Nys fra Hovedstadens Volde Fredrik, var Du her tilstede, Glædens stærke Stemmer lød, Saae Du ind i vores Bryst, Kongehusets Fryds Herolde Saae Du vore Hierters Glæde, Alle op til Glæde bød. Hørte Du vor glade Røst; Venner, Kongehusets Fryd Alt Dig lærte, at Din Fryd Være og vor Jubellyd! Er vort Selskabs Jubellyd. Kongens Søn vi alle ære; Fredrik, hvis vi for Dig stode, Han er hele Folkets Ven, Glade sagde vi til Dig: Derfor Ham opofret være Himlen signed Dig, Du Gode, Vore Hierter heelt igien. Som giør Landet lykkelig. Skabe Glæder er hans Fryd, Nyd- o nyd nu varig Fryd, Han er vores Jubellyd. Det er vores Jubellyd. Elskte Fredrik, nys Du sukked, Himlen unde Dig den Lykke, Og vi sukkede med Dig, Og Marias Siel den Lyst, Fordi Herrens Haand afplukked Snart en Prins at kunde trykke Yndig Blomst saa pludselig. Ømt til Fader, Moder Bryst, Atter er Din Miine Fryd, Dobbelt stor da bliv Din Fryd, Ske! strax Alt er Jubellyd. Dobbelt skiøn vor Jubellyd!