Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-11-02
Nogle vore Historieskrivere vil og, at Valdemar den Anden, stolende paa sin Flaade, havde i Sindeat forny de danske Kongers gamle Fordringer paa Engelland, og vor Suhm finder ikke dette saa usandsynligt, allerhelst Forfatningen i Engelland under den af Peven bansatte Kong Johan indbød en saa erobrelysten Regent som vor Valdemar her J. Dog det var uden Tvivl Valdemar til vigtigere først at fuldføre sin Faders og Broders Planer paa og Erobringer af Nordalbingien, Venden og Landene ved Østersøen, da vel saa Raden endelig var kommen til Engelland, hvis Forsynet ikke havde standset hans Planer. Jmidlertid gik han med sin Flaade i en Række af Aar det ene Aar efter det andet til Estland - Preussen Sanland - Pommeren – Kurland, og gjorde sig til Herre over Alt fra Eideren langs op med Østersøen til Veikselen. Ja selv den mægtige Kejser Frederik var det nu saameget at gjøre om den seierrige Kong Valdemars Venskab, at Keiseren ved et endnu opbevaret Diplom højtidelig skænkede 16) Gebhardis Danm. Histor. And. B. v. 155. 11) Sum. V. N. N. 159. Danmark frit og frank og uden Lentagelse Lande, som forhen havde hørt til Tyskland, nemlig Holsten, Stormarn, Ditmarsken, Vagrien med de tvende Stæder Lybek og Hamborg, Lauenborg, Meklenborg, Ryggen, og Pommern 18 2. Ja hvad var ikke vort lille Danmark bleven til i de kun 5 til 6 Desennier fra 1158 til 1214, da hiint keiserlige Diplom blev udstædt, og det ene ved sin Flaade, og hvad skulle ikke endnu mere Danmark være bleven, var ei Valdemars ulykkelige Fængsel indtruffen. Hvitfeld opgiver Valdemar den Andens Flaade til 1400 lange og smaa Skibe, hvoraf hvert Langskib kunne føre 120 Mand, og til hver Jagt behøvedes 12 Rorsmænd *). Dog Mængden af disse Skibe have nok endnu været heel smaa vel en meget større end vore Beltsbaade, saa kaldte af Fiskeriet i det store Belt, hvortil de bruges 20) Jeg slutter det af de Forholdsregler Valdemar den Første paa et Tog en Gang gav sin Flaade. Thi her tales om, hvorledes Skibene kunne slæbes oppaa Landet ved at tage fat i Overløbene paa Siderne af Skibsdækkerne "). Den lærde Hr. Bünch formener og, at storbyggede Skibe endnu have været hel sjældne, og at de største vare Langskibene, hvoraf hvert Skib kunde rumme 120 Mand J. Hermed synes og at stemme Sturle Tordsens Beretning **) om Flaadens Udredning fra hver Provinds i Knud den Sjettes Tid, hvorefter Hertugdømmet Slesvig ved et almindeligt Opbud udrede de 180 Skibe, Ribe Stift ligesaa 120 Skibe, Vendsyssel eller Børglum nu Aalborg Stift 50 Skibe, Viborg Stift 100, Aarhus 90, Fyn 100, Sælland 120, Skaane, Halland, og Bleking 150, tilsammen 860 Skibe. Af et Sted i Svend 18) Sum I. C. P. 235. 19) J sin Krønikes 1ste Part p. 105 og 112. Udg. 14. 20) Se min Beretning om Vinding, Lynge og Aasum Herreders Fiskerier i Minerva for 1805, hvor p. 23 disse Baade beskrives. 21) Suhm T. NII. 9. 318. 22) Jris og Heve for 1800 Mai Maaned p. 158. 23) J Knytlinga Sag Kapit. Aagesens lille danske Historie, hvor han bemærker, at Havnen ved Humle nu ikke mere bruges, skulle jeg dog snart tro at Skibene nu vare større end tilforn 22), thi udentvivl forlodes denne Havn, da Skibene bleve for store til at kunne, som tilforn skeete, trækkes ud i Havet over den Landtunge, som er imellem Vesterhavet og Limfjorden, Vist er det og, at man andenstæds i Europa synes at have brugt temmelig store Skibe, at slutte af Korsfarernes Skibe, da paa 4 Korskibe kunne rummes 1500 Mand **). Dog naar man saa igen læser den lille Beskrivelse over en endnu i Aaret 1270 foretagen Søreise fra Danmark til Estland, hvilken Langebek havde fundet i det stokholmske Arkiv, og af Sum er opbevaret i Seript, Rer. Dan. 2 a), og man der bemærker, hvorledes endnu krøbes langs Kysterne, og hver Nat søgtes Havn, saa vækker denne Reisebeskrivelse ikke de fordeelagtigste Tanker om Seiladsens Fuldkommenhed, og Skibenes Størrelse. Meget Ophold i Seiladsen maa det og have voldet, at man ei har forstaaet at anbringe paa Skibene Pumper, men i det Sted altid maatte øse. Jmidlertid var dog Skibenes Hurtighed en af de stere Fortrin ved Kong Valdemar den Førstes Flaade, som efter vore Historieskriveres Beretninger tiltrak sig baade de Norskes og Saksernes Opmærksomhed 28). Af Valdemar den Andens jydske Lov ser man hvorledes Krigskibene da udrededes efter Landets Jnddeeling i Havne (portus), udentvivl saa kaldte, siger Kofod Ancher. *), fordi Skibene vare anviste visse Havne, hvor de skulle søge hen til, naar de ikke vare ude i Søen. Hvitfeld i Dedikasionen foran sin Kong Kristian den Førstes Krønike og i Fortalen til den gamle norske Hirdskraa 22) siger: at af hver 24 Mark Sølvs Jord udi Vurdering, udgjordes en Jagt paa 12 Aarer med 12 Mand, 24) Cap. Vl. i Lang. Script. Rer. Dan. I. I. P. 57. 25) Suhms Hat. af Danm. T. VIII. P. 199. 264) T. N. P. 62223. 26) Suhm T. VII. p. 162 og 251. 27) Danske Lendret d. 33. p. 66. 28) Se og herom Testrups Danm. og NorgKrigarmatur p. 196. der skulle være provianterede for 3 Maaneder med Fetalie, Vaaben og Verie, som var Spyd, Jærn hat, og tre Tylter Pile. J hvert Havnelag var en Styresmand, hvis Gaard ikke gik i Arv uden paa Sværdsiden, fordi han skulle være Hovedsmand for sine Havnebrødre, der er bestyre Skibets Udredning og paa Toget som Kommandor anføre Skibet. Selve Loven befaler herom saaledes: Naar Leding paabødes, da skulle saamange, som vare i hver Havn fare hver sit Aar uden videre Tilsigelse, med mindre de vare saa gamle, saa unge, eller ei saa føre, at de ikke kunne fare, eller og det var Kvinder og lærde Mænd, thi disse skulle faa Andre istædet for sig, der kunne magte at fare. Styresmand maatte ingen nøde til at fare i Leding, saalænge der var Havnebønder, som ikke endnu havde faret. Bonden maatte med Styres mandens Villie ikke sende for sig sin Lejedreng, og aldeles ikke sin Træl, som herved var forbrudt til Kongen, der kunde saa frigive ham. Styresmanden skulle selv holde sig Hest og Brynie naar Leding fandt Sted mod af hver Havnelæg at faa til Mikkelsmesse 3 Skæpper Rug. Hver Styres mand skulle have fuld Mands Vaaben, og desuden en Armbøst, tre Tylter Pile, og en Mand, der kunne skyde dem, hvis han selv ei kunne skyde. Styresmanden skulle bygge Skibet for de Penge, som han med sine Havnebrødre kunne enes om, og kunne han ikke enes med dem om Betalingen, skulle de selv bygge Skibet. Paa bestemt Dag skulle alle Havnebrødrene efter Styresmandens Tilsigelse indfinde sig under tre Marks Bøder for at drage Skibet ud, naar det skulle paa Tog, og ligesaa for at drage det op, naar det kom hjem. Til bestemt Dag skulle og enhver henbringe hvad han til Skibets Udredning var pligtig at levere. Men foruden de Krigskibe, der saaledes af Kystbeboerne udredtes efter Havnelægdernes Jnddeeling, saa synes og paa Valdemar den Førstes og Absalons Opmuntring Rigets bemidlede Magnater at have udredet enkelte Krigskibe, hvis Antal i denne Periode vel ofte har været lige med Havnelægdernes, som vel og hine Skibe have været større end disses. Saaledes maatte Valdemar den Første i Begyndelsen af sin Regering paa et ven 29) Jydske Lovs 3 Bogs 1 til 6 Kap. disk Tog behielpe sig med et Ærkebiskop Eskild tilhørende Skib 22), og paa et andet Tog finder jeg, at i Flaaden vare to Absalon selv tilhørende Skibe, og fem der tilhørte Esbern Snare Overalt indgav Absalon vore Store Lysten for Søen, den de havde tabt, da de fra Knud den Helliges Tid ikke længer torde bruge deres Skibe til at gaa paa blotte Sørøverier med. Lysten synes de at have beholdt endog da efter denne Periode vort Søvæsen forfaldt. Thi jeg finder hos Copræus, at der mellem Kong Erik Glipping og en Slesvigs Bisp Bundo har været Strid om Erstatning for nogle Skibe, dem Biskopen havde paa et Krigstog udredet **). Men disse de Stores Skibe, som i denne Periode vare paa Absalons Opmuntring byggede, for at gaa paa Krigstog med, afbenyttedes siden, da Flaaden forfaldt, til Magnaternes Handel, den enhver endog de geistlige Kommuner lige til Nonneeklosterne drev selv. Gustav Ludvig Baden. 30) Saxo L. XIIII. P. 283. 31) Suhm T. VII. p. 348. 32) Annales Epist. Slesv. L. 2. ogn. Kl. P. 187.