Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-09-25
Randers har alt i nogle og tredive Aar følt en fordeelagtig Virkning af Gudenaaes Oprensning, og mærker maaskee nu at Aaens Dybde hist og her er aftaget, saaat man maa tage tiltakke med Brug af mindre Pramme. Ved en Sluse ved Silkeborg maatte Randers vinde, uden at Aarhuus derved tabte noget af sit Opland, saafremt samtidige Forbindelser fra Nye Mølle til Aarhuus iværksættes. En Concurrence til Gavn for Landmanden og det indre af Landet vilde da opstaae til fælles Nytte. Skanderborg Byes Handel maatte vinde ved Forbindelsen, med Canalen, og en meer selvstændig Virksomhed til denne nuværende Landbyes Fordeel blive Følgen deraf. Ve vide vi, at den gode Landevei mellem Skanderborg og Aarhuus kun adskiller disse 2 Byer 3 smaae Miil, medens Pramfarten af Søerne og Canalen blev 6 a 7, men medens af Første 1 Læs befordres ved eet a to Mennesker og 2 a 4 Heste, vilde af Pramveien 20 a 30 Læs føres ved 2 a 3 Mennesker. Betragte vi endvidere Punctet Silkeborg som Mellemstation for Randers og Aarhuus, og Rummet beliggende mellem Langsøe og Silkeborg, da vides intet Sted, der bedre egnede sig for et Fabrik=Anlæg, eller en lille Fabrik=By, end just dette Den ved Silkeborg tabte Vandkraft kunde her fordeelagtig anvendes, og snart vilde paa dette Sted samle sig et Samfund af Mennesker, og begge Byer deraf have Fordeel. Aarhuus, som heldigt situeret, lige ved Havet, maatte nødvendigen have betydelige Fordeele at vente og det af følgende Grunde. Mangel paa Brænde føles meer og meer, da de nærmeste Skove i Fortid og tildeels endnu ved slet Behandling have lidt og lide betydeligen. Canalen mellem Rye Mølle og Aarhuus vilde blive afbenyttet til Brænde transport af et Skovareal paa mange tusinde Tønder Land, og medens 1 Favn Træ betales i Aarhuus med 8 a 9.2, koster den ikke det halve i de længere fraliggende Skove, formedelst den kostbare Transport. Af Torv eier Aarhuus Jntet, og af dette Brændematerial bringes ubetydeligt til Torv, saa at Steenkul=Forbruget uafladeligt forøges til Fordeel for Udlandet, medens Canal=Veien vilde forskaffe Byen en stor Masse af gode Torv, og de derfor indkomne Penge komme Statens eget Landbrug, tilgode. Af Muur- og Teglsteen samt Kalk vilde Byen, kunne forbruge eller bortsende alt hvad der kunde produceres. Af Aarhuus Amt vilde omtrent 1200 Td. Hartkorn, af Skanderborg Amt 2054 Td. Hk. og af Wiborg, Amt 350 Td. Hartkorn, ialt omtrent 3604 Td. Hartkorn, kunne benytte Canalen som lettet Transportmiddel til uberegnelig Fordeel med Hensyn til vunden Tid, og selv fra Landet Vesten for Silkeborg vilde Aarhuus kunne faae Tilførsel. Skulde det svare Regning, ad Pram Veien at føre Jernahl og Mosejern til Kysten, for der ved Steenkul at udsmeltes, da vilde et Par Ovne ved Randers og Aarhuus, især sidste Sted, der kun have Steenkul billigere, faae nok at bestille, og Pram=Farten vilde ene kunne hjælpe hertil. Hvad Aarhuus=Handel vilde tiltage, er ikke let at sige med Hensyn til Udførselen ind i Landet med tilbagevendende Pramme, men saameget er ufeilbarligt vist, at naar Landmanden vinder ved lettet Transportmiddel, ved Salg af Ting, han før aldeles ikke eller saagodt som ikke benyttede, naar han ved høiere Priser faaer meer mellem Hænderne, vil ogsaa Forbruget af hans Fornødenheder blive større, saameget mere som disse kunne leveres lige ved Canalens og Søernes Bredder, saaledes nærmere og mindre bekosteligt. Skibsbyggeriet i Aarhuus vil ogsaa finde forøget Beskjæftigelse, og mange Søfolk som Pram førere Erhverv. Skulle vi da feile, naar vi antage, at Aarhuus Byes Handel og Virksomhed maatte betydeligen tiltage, at dens Forsyning med mange Fornødenheder vilde finde Forrigelse til almeen Vel, at et kraftigere Liv vilde blive den bestemteste Følge af Canal=Forbindelsen, En yndigere Tour vilde ikke let kunne paavises end den, Canal- og Sø-Forbindelserne vilde afgive, og man turde vel paastaae, at de Reisendes Antal maatte betydeligen tiltage, især dersom, efter at en saadan Forbindelse var bragt & Stand, man vilde foranstalte Beqvemmeligheder for en saadan Fart, og dette vilde komme afsig selv Tid efter anden.