JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-07-10
Mandagen den 17de Juli bliver med Øvrigheds Tilladelse afholdt en Skiveskydning paa Exerceerpladsen paa 8 Sølvgevinster, af circa 80 Rbd. Værdie. Der skydes paa nærmeste Skud, med Stangrifler 170, andre Rifler 130, og glatte Bøsser 100 Alen. Et No. betales med 1 Rbd. Lysthavende indbydes. Horsens, d. 29de Juni 1837. F. L. Schibler, Guld-og Sølvarbeider.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-07-10
Med Øvrighedens Tilladelse afholdes Skivestydning i Stautrup Bye ved Aarhuus, Mandagen den 17de Juli, over en Svingploug og nogle Sølvgevinster, ialt til Værdi 30 a 40 Rbd. Der skydes med glatte Bøsser paa 80 og Riffel 130 Alen. Rummeret betales med 3 Mk. Tegn. Stautrup, den 8de Juli 1837. Rasmus Larsen, Smed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-07-10
J St. Olufs Marked, kan faaes 2de meublerede Værelser tilleie hos C. B. Frausing. paa det lille Torv.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-07-10
J. St. Olufs Marked, kan en Leilighed erholdes paa det lille Torv. Adressekontoiret anviser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-07-10
Fra en Stald i Randers er i Gaar Middags d. 7de Juli borttagen en blankbruun blisset. 4 Aars gammel Hoppe med 4 hvide Sokker. Det sikkreste Kjendemærke er: at der paa den venstre Side af Tungen var afbidt et lille Stykke. Hvo som kan give Oplysning om dette formeentlige Tyverie, erholder en god Douceur, naar man henvender sig til Laurs Pedersen i Hinderup Bye pr. Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-07-10
Et den 10de Juli tabt Armbaand kan afhentes No 894 paa Hjørnet af Volden og Klostergade.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-07-10
Fra Pressen er udkommet: J hvilket Forhold stiger Productet og den rene Indtægt af en Jordlod efter den paa Dyrkningen anvendte forøgede Arbeidskraft? Et af det kgl. danske Videnskabernes Selskab fremsat Spørgsmaal, besvaret af C. Dalgas. Faaes for S. Warbera. 1 Rbd. hos Redigeres, trykkes og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-07-12
No 121. den 12te Juli. Onsdagen med Brevposterne Den til Forsendelse allene privilegerede Kongelig allernaadigst Aarhuus Stifts-Tidende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-07-12
Fædrelandet. Hs. M. Kongen har under 24de Juni allernaadigst befalet, at der skal oprettes et dansk General-Consulat i Dresden og et dansk Consulat i Leipzig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-07-12
Ved Lands-Over- samt Hof= og Stadsretten i Kjøbenhavn er atter afsagt en Dom i en Sag om Bankactieretten, der der var væsentlig forskjellig fra de tidligere paakiendte Sager, at her har Obligationens nuværende Eier været den, som i sin Tid selv har indbetalt Hæftelsesbeløbet i Banken." Overretten, antog imidlertid, at han var uberettiget til at fordre Actieretten tillagt sig, da han ikke i sin Tid ved Salgeaf den vedkommende Eiendom udtrykkelig havde reser, veret sig denne Ret. Naar man seer med hvilken vedholdende Jver de Blade, der fornemmelig gjøre Fædrelandets Anliggender til Gjenstand for deres Undersøgelser, fremdeles behandle 12 Mill. Spørgsmaalet, da kan dette vist nok ikke andet end glæde Enhver, der indseer af hvor stor Vigtighed denne Sag er, thi her er ikke blot Tale om Banken, eller rettere Bankactionairerne, skulle miste en meget betydelig Sum, men tillige om Bank bestyrelsen, eller en Samling af 15 Mænd, egenmægtigen kunne disponere over Bankens Eiendele, og omdet staaer i deres Magt atter at tilbagekalde den søn gelige Periode, da Banken var et Rov for Finantserne, og hvis Følger blev, at Landets Borgere lede betydelige Tab. Det er naturligt, at ikke Alle kunne være enige, hverken i Hovedsagen om de 12 Mill. eller i Bisagen om Bankbestyrelsens Competence, og saaledes har man da og i den senere Tid seet flere der, deels maaskee fordi det var deres Overbeviisning. og deels fordi de meente at det vilde vinde bifald hos høie Vedkommende, - have søgt ikke alene at frakiende Banken Ret til de omtvistede 12 Mill., men og paastaaet at Bankbestyrelsen maatte være berettiget til, om saadant af den ansaaes gavnligt, at træffe en mindelig Overeenskomst med Regjeringen. Hvor urigtig denne Mening imidlertid er, have saavel Fædrelandet som Kjøbenhavnsposten viist, i det nemlig især Kjøbenhavnsposten viser, at Bankbestyrelsens Competence kun kan yttre sig inden for de ved Octroyen afpælede Grændser, og det, at forklare eller fortolke Octroyen, naturligviis maa være udenfor baade dens og Regjeringens Competence. Antog man det modsatte Resultat, nemlig at Bankbestyrelsen var berettiget til at gaae udenfor Octroyen, da manglede man enhver Garantie for Vilkaarlighed, og da 9 samlede Repræsentanter lovgyldigen kunne tage en Beslutning, vilde en Majoritet af 5 Mænd kunne skalte og valte over Borgernes Formue efter eget Tykke. (O. Th. Av.)¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-07-12
Man seer i den senere Tid i offentlige Blade flere Angreb paa det af Trykkefrihedsselskabet udgivne Folkeblad, et Phænomen, der længe maa have været at forudsee og som maa overbevise Selskabet om, at det kan være let nok at paapege Pressens forskjellige Misbrug, men at det er saare vanskeligt at modarbeide dem og meest vanskeligt at gjøre det ved at udgive et Ugeblad, der heelt igjennem skal have Interesse for Alle. Et af de seneste og maaskee meest lunefulde Angreb findes i Khvnsp. No. 179 indrykket af en ærbødig Provindsialist og Formand for et Filialselskab, der yttrer det Ønske, at Hovedstadens Ocean af Jntelligents, gjennem Skriftcommitteens Sluser, endnu ret, ret ofte, saaledes som i No. 10, maa udgyde sine klare og vederqvægende Strømme over og Provindsialister."J Juni=Heftet af Maanedsskriftet for Literatur har Proprietair, Stænderdep. Tutein meddeelt en Anmeldelse af Bergsøes Priisskrift over Reventlow, hvilken Anmeldelse vist vil fremkalde flere interessante Discussioner, da den indeholder en temmelig skarp Critik over det kgl. Rentekammer. Saaledes siger Forfatteren blandt andet, at det er saa langt fra at det nuværende Collegium tænker paa at udføre hvad der laae i Reventlows Plan, at det tvertimod synes at være gergadet i den besynderlige Vildfarelse, at fordi den ved Reventlow grundede Lovgivning i sin Tid har have saa heldbringende Virkninger, er der nu intet videre at gjøre end ved yderligere Jndskrænkninger, ved en vidt dreven, saavel for Landboen som for Collegier høist besværende Control, at overholde en nu forældet Lovgivning. Om Virkningen af denne Control, paa hvilken Collegiets bedste Kræfter ødes, yttrer Forfatteren sig saaledes: "Jntet Under derfor, om under dis bestandig tilbagevendende, bestandig sig formerende Detailforretninger, som optage Collegiets bedste Tid, selve Sandsen for mere gjennemgribende og af Nutidestrengt fordrede Forbedringer sløves. Intet Under, om mangt herligt Talent, udrustet med Kundskaber, klare Anskuelser, og Arbeidsomhed, i Massen af aandsfortærende Arbeide enten gaaer til Grunde, eller tilsidst ved Vanen bringes til at troe, at Landets Vel er afhængigt af denne Art af Collegiets Virksomhed."¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-07-12
Der gives tre Hoved=Onder - hedder det i Kiele Correspondent, i en Afhandling af Grev M. v. Moltke - hvilke i vor Tid alle Folkeslag lide under, nemlig de store staaende Hære og som Følge deraf de høie Afgifter og den høit opløbne Statsgield. Jstedetfor at ængste Fyrsternes Gemytter med Bagtalelsen for Demagogie, var det Patrioternes Pligt, at henvende deres hele Opmærksomhed paa disse tre Hovedonde- og til Midlerne til at hæve dem, om det var muligt Statsgielden er et slaaende Beviis paa en Nødstilstand, og hvo der raader til nye Laan, han gjør Si til at Nøden bliver endnu større. Men dog synes den næsten, som om de, der skulle sørge for denne Green, af Statsoeconomien, ikke ville indlade sig paa de rette Midler til Gieldens Betaling." - Her sigtes vistnok til Stændernes eenstemmige Raad i denne vigtige Sag og Alle nære vi med ham det Haab, at denne og lignende Tvivl om den gode Villie til at følge gode Raad, snarligen vil vorde beskjæmmet! (Th. Av.)¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-07-12
J Anledning af de i Kjøbenhavnsposten anstillede Betragtninger og Formodninger, vedkommende en Jldsvaade, der har fundet Sted hos Hr. Generalkrigscommissair v. Abrahamson paa Kragsberg ved Odense, kunne vi, efter et Øievidnes Meddelelse, til Kjøbenhavnspostens" Beroligelse, forsikkre : at der ved denne Hændelse, som forresten fandt Sted for en Maanedstid siden, kun er brændt en Samling viden skabelige Memoirer, der ikke i mindste Maade vedkomme det Offentlige; men aldeles Jntet, som vedrører Hr. v. Abrahamsons Regnskab, der desuden, med alle Bilag, meget længe har været her i Byen i Kjøbenhavn) og circuleret blandt vedkommende Autoriteters Medlemmer. (Dagen.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-07-12
Den nyligen afdøde, saa almeenagtede Stænderdeputerede, Birkedommer Riber til Filstrup, har i sit Testament af sin Formue bestemt Halvdelen, der anslaaes at ville komme til at beløbe sig til circa 10,000 Rbd., til et Legat, der visseligen i Fremtiden vil sikkre den Hensovede et varigt Minde i den fyenske Landalmues taknemmelige Hjerter. Legatet, der skal bestyres af Direktionen for Lundegaards Stiftelse, er bestemt til at afgive aarlig Understøttelse til et værdigt ungt Menneske af den fyenske Landalmue (hvorunder ogsaa Skolelæreres Sønner ere indbefattede, *) De følgende Ord ere, med Hensyn til den Gjenstand, de omtale, saa gemene, at de ikke kunne anføres; men for dem, som ønske at overbevise sig om hvor dybt Lumpenhed kan nedlade sig, er Brevet til Eftersyn paa "Dagens Comptoir. der har røbet Evner og frembragt Formodninger om, at han ved Universitetet med Hæder vil kunne gjen(H. Av.) nemgaae den akademiske Bane.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-07-12
Trykkefrihedsselskabets Filial i Kolding har tilsendt Moderselskabet den Erklæring: at dersom Lovens 1 af Generalforsamlingen i Kjøbenhavn ikke erkjendes for Grundlov, og dersom den fornødne Betingelse med Hensyn til Fastholdelsen af Selskabets oprindelige Formaal ikke erhverves ved hensigtssvarende Forandring i Selskabets Organisation, vil det see sig nødt til at skille sig fra den Deel af Selskabet, der om sammes Øiemeed har en saa afvigende Mening, og forene sig med alle de Medlemmer, der holde fast ved Selskabets oprindelige Plan. Folkebl.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-07-12
Under sidste Hestemarke i Randers blev i Fredags begaaet et dristigt Bedrageri. En Mand, der udgav sig at være fra Koldingkanten, afkjøbte en Bonde fra Hindrup, i Grundfør Sogn, en lysbruun Hoppe for 60 Rbdlr., som indtil Betaling skeete blev indsat hos en Mand deri Byen. Under Ligkjøbet finder Kjøberen paa et Paaskud til at bortfjerne sig, og rider imidlertid hemmelig bort med Hesten. Da hans lange Udeblivelse bliver paafaldende, beroliger Verten Sælgeren med den Forsikkring: at Kjøberens Penge kat var der endnu. Denne havde Skjelmen iforveien, under Forsegling, givet Verten i Forvaring; men da man, efter nogle Timers forgiæves Venten, nærmere undersøgte den, befandtes den fyldt med Gruus og Smaasteen. Bedrageriet var altsaa aabenbart. Man vil siden have sporet Kieltringen vester paa (Rd. Av., Anne Olsdatter, Malkepige paa Haraldslund, hvis Dødsdom, for begaaet Barnemord, Hs. Maist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-07-12
Kongen allernaadigst har formildet til Tugthuusstraf for Livstid, havde under sit Svangerskab bestandig nægtet at være frugtsommelig, men paastaaet at være bleven stødt af en Tyr. Da hun mærkede, at Fødselen var nær, var hun gaaet ud i Skoven, hvor hun paa et afsides Sted havde bragt et levende Barn til Verden. For at skjule Fødselen, havde hun med Haanden skrabet et Huul i Jorden, hvori hun, efter at have stoppet Græs og Blade ned i Barnets Hals, havde lagt det og bedækket det med den opgravede Jord. Derpaa var hun gaaet hjem, og havde udstoppet sig, for at skjule Fødselen. Men man havde fattet Mistanke, og Huusbonden (Hr. Walther) lod hende undersøge af tre Koner. Alligevel vilde hun ikke tilstaae, uagtet hendes Huusbond tilbød, at vilde antage sig Barnets Forsørgelse. Alle Gaardens Folk vare imidlertid ude i Skoven paa Eftersøgning, for om muligt endnu at kunne redde et Menneskeliv. Endeligen fandt man Barnets ene Fod at stikke frem under en Busk. Det yttrede endnu stærk Livstegn, men døde alligevel kort derefter. Det var fjerde Gang at dette Fruentimmer var bleven besvangret. Hun er 36 Aar gl.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-07-12
Aarhuus. Ogsaa her er i disse Dage lagt Kjølen c. 30 Alen lang) til en Skonnert paa 15 a 1600 Tdr. Størrelse, som skal bygges af vor bekjendte dygtige Skibsbygmester Bonnesen, for Hr. Capt. v. Buchwald i Sielland.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-07-12
Reisende med Dampskibet Dania. Fra Kallundborg til Aarhuus: Professor og Bankdirecteur Bang, Cancellieraad og Borgermester Cederfeld, Ritmester v. Elberg, Conducteur Thielemann, Fru Ely, Frøken Selmer, Pastor Sommer med 2 Døttre, Kurvemager Keller, Pastor Holst, Handelsbetjent Bache, Jomfru Petersen, Provstinde Zahrtmann, med Datter, Translateur Claudi med Kone, Landmaaler, Siemsen, Lieutenant v. Siemsen, Papiirhandler Wanscher, Procurator Schmidt, Madame Møller med Datter, Snedkermester Herskind, Frøkenerne M. og J. Fenger, Godsforvalter Wegener, Cand. theol. Wegener, Bankbud Andersen, Væver Hviding, Underofficeer Jochumsen, Student Winther, Mad. Kjær, polytechisk Candidat Rasmussen, Gaardmand Jensen, Slagtermester Scheibel (fra Samsøe) Fra Kjøbenhavn til Aarhuus med Paquetten No. 1. (afgaaet fra Khvn, i Gaar Middags Kl. 12, ankommen hertil i Eftermiddag Kl. 2 1/2.) Fru Barfoed med 2 Døttre, Frøken Clementin, Studenterne Seidelin, Laurberg, Rosenstand og Raae, Fuldmægtig Jacobsen, Hr. Rodsted, Smedemester Lisberg og Datter, dHrr. Jensen og Lemming.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-07-12
Bekjendtgjørelser. Efter Begjæring af vedkommende Udlægshaver afholdes Tirsdagen den 18de dennes, om Eftermiddagen Kl. 3, Auction hos Bagermester Munk paa Fiskergade her i Byen over 1 Chatol, 4 Stueuhr, 1 Sengested, nogle Sengeklæder, med mere. Hvilket herved bekjendtgjøres. Aarhuus, den 10de Juli 1837. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-07-12
Efter Forlig og Udlæg samt Vedkommendes Reqvisttion, bliver Thøstrup Kirke her i Nørre Herred, med Tilliggende, matriculeret for 16 Tdr. og har tiendey. dende Hartkorn 140 Tdr., stillet til og bortsolgt ved følgende paa Grenaae Raadstue holdende Auctioner: Mandagen den 7de August, Dito - 21de Dito = 4de Septbr. d. A., hver Dags Formiddag Kl. 11. De Lysthavende ville møde ovennævnte Tid og Sted og Pantecreditorerne advares efter Placat 22 April 1817. Grenaae, den 8de Juli 1837. Aagaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-07-12
Med Øvrighedens Tilladelse afholdes en Skiveskydning her ved Aarhuus Torsdagen den 27de Juli over 11 Sølvgevinster til Værdie 100 Rbd.; der skydes med Stangriffel paa 150, ordinair Riffel 130 og glatte Bøsser 80 Al. a point til 5 Tom. sort Centrum. Nummeret betales med 1 Rbd. Sedler. C. Piil, Guldsmed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-07-12
Hos Undertegnede er i Dag arriveret glatte tærnede Hattebaand, couleurte, glatte samt hvide Silke handsker, dito à jour og a Tülle, graae Bomuldsstrømper, coul. Canavas a., der sælges billigst muligt af Vitus Jngerslev paa det store Torv.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-07-12
Undertegnede anbefaler sig til de ærede Herrer og Damer, saavel inden som udenbyes, at forfærdige pænt og durabel Skomagerarbeide til nedsatte Priser, saasom: fine og gode Dameskoe til 7 a 8 Mk., gode Halvstøvler 4 Rbd. 3 Mk., dito Fødder 3 Rbd., Saaler og Flækker fra 6 til 8 Mk., Mandskoe fra 11 til 13 Mk. Enhver, som vil forunde mig Arbeide, skal stedse finde sig fornøiet. For Arbeidets Godhed indestaaes. J. M. Dombernovsky. Skomagerm., boende paa Volden i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-07-12
J Gaarden No. 924 paa det store Torv, forherbeboet af Hr. Farver R. Jahnsen, kan den Leilighed, der i en Række af Aar har været afbenyttet til Boutik, erholdes tilleie i Olufsmarkedet. A. Voetmann, Farver.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-07-12
Hos Vagtmester Pedersen paa Rosensgade, i Nærheden af det Store Torv, kan et meubleret Værelse til Gaden erholdes tilleie, i Mangel deraf i St. Olufsmarked.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-07-12
To Værelser, hvoraf i det mindste det ene meubleret, ønskes tilleie til førstkommende October Flyttetid. Billet desangaaende, mrkt. H. C., bedes snarest aflagt paa Adressekontoiret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-07-12
Paquetten No. 1 afgaaer til Kjøbenhavn førstkommende Mandag den 17de Juli, om Aftenen Kl. 10, og medtager Passagerer, Qvæg og Stykgods. Jagten "St. Jørgen", Skpr. S. M. Sørensen, ligger i Altona under Ladning med Stykgods til Aarhuus, og vil snarest muligt være færdig til at afseile derfra. A. Thomsen. Man ønsker gjerne snarest mulig at blive underrettet og Skrædermester N. Jacobi fra Kjøbenhavn i Aar agter at gjæste vores Bye med sit Sortiment af Klædningstykker.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-07-12
Paa Saralyst kan, fra i Dag af, den 13de Juli, og saalænge Jordbærtiden varer, erholdes Jordbær, saavel i Potte som Portionsviis.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-07-12
En bruun Contings Overkjole er bortkommen fra Gjæstgiver Fullings Gang, hvor de Reisendes Tøi ophænges. Hvem som ved en Feiltagelse mellem andet Reisetøi skulde være i Besiddelse af Samme, bedes behagelig derom at meddele Underretning til Undertegnede. Fulling.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-07-12
Redigeres, trykkes og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-07-14
Fredagen den 14de Juli. Den til Forsendelse med Brevposterne Kongelig allernaadigst allene privilegerede Aarhuus Stifts-eidende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-07-14
Nyheder fra Udlandet. Spanien. Det er lykkedes Don Carlos at gaae over Ebrofloden med sit Armeekorps, for i Valencia at forene sig med Cabreras Bander, og derpaa at gaae mod Hovedstaden. Dette rask og lykkeligt udførte Foretagende, efter at Carlisterne havde lokket Dronningens Tropper ned mod Barcellona, er et af de vigtigste Momenter i den spanske Krigshistorie, og en Sag af største Vigtighed for Don Carlos, thi som det hedder, skal der af venskabelige Magter være lovet ham 2 Millioner Franes saasnart han er passeret over Ebrofloden og har opslaaet sit Hovedqvarteer i Valencia. Hvorledes det maa staae sig til i Dronningens Armee kan man slutte sig til af en nylig udgivet Dagsbefaling fra General Oron, hvori det hedder, at enhver Bataillonschef som tager Flugten under Fjendens Jld, skal stilles for en Krigsret inden 24 Timer. Og bagved enhver Brigade skal der opstilles et halvt Compagnie Infanterie og en Rytterpiquet, for at nedskyde Enhver som flygter uden at være saaret eller har speciel Tilladelse at forlade Kamppladsen. Under Slaget, hedder det endvidere deri, skal herske den største Taushed, og ethvert forstyrrende Raalskal straffes med Døden. "Soldaterne, hedder det i en Privatberetning, ere meget flinke, men Officererne de ikke." Carlisternes Overgang over Ebrofloden menes at ville have en afgjørende Indflydelse paa Tingenes Gang. Det seer nu bedrøveligt ud for Dronningen, hvis ikke Frankrig og Engelland ville snart staae hende kraftigt bi. Til Madrid var indberettet, at Byerne Caspe og Calanda vare blevne heel afbrændte af Carlisterne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-07-14
Frankrig. Man vil nu vide, at den franske Regjering har nægtet Marskal Clauzel sin Tilladelse at gaae i Dronningen af Spaniens Tjeneste, og fremfor Alt at medgive ham noget fransk Armeekorps til hendes Disposition. Hvorvidt det nu er sandt eller ikke, vil Tiden vise, thi vist er det, at det endnu vrimlede i hans Hotel af Militaire som ønske Ansættelse i hans Armeekorps. Den spanske Dronning skal have lovet ham Titel af Hertug saasnart han indtræffer. At han kan ønske at komme bort fra Frankrig, er høist sandsynligt ved følgende Begivenhed; Som man vil erindre roste Marskal Clauzel i sin Dagsbefaling efter Tilbagetoget fra Constantineh, hele Hæren for dens Tapperhed s. Kun en Eneste hed det – havde viist sig slet. Denne Eneste var General Rigny, som kommanderede Arriergarden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-07-14
Der blev i Marseille nedsat en Krigsret til at undersøge hans Forhold. Han var anklaget for 1) at have gjort sig skyldig i Forræderie, idet han, ligeoverfor Fjenden havde udstødt et Skrig, for at bringe Skræk og Uorden i den franske Hær, og 2) at have insulteret sine Foresatte. Efter Marskallens Beretning og flere af hans Stabsofficerers Udsagn var General Rigny som en gal Mand sprængt hen imod Hærens Masse og havde raabt, at hele Arriergarden var tilintetgjort, og at man, for at redde Mandskabet, maatte lade hele Bagagen i Stikken. Derimod erklærte en Mængde andre Officerer, at General Rigny havde viist Standhaftighed og Tapperhed, og at de Ord, han havde tilraabt nogle Stabsofficerer, og som disse havde fordreiet, kun havde tilkjendegivet hans Misfornøielse over Marskallens og Hertugen af Remours hurtige Fremrykning, hvorved, som han meente, Arriergarden vilde blive opoffret. Generalen havde erklæret det for Løgn og Bagvaskelse hvad Marskallen. og Officererne beskyldte ham for. Blandt disse var Capt. Napoleon Bertrand et af de vigtigste Vidner. Marskallen havde - saaledes forklarer han - sendt mig til General Rigny med den Ordre, at slutte Kolonnen. Efter at jeg længe forgiæves havde søg Generalen, opdagede jeg en enkelt Rytter; det var ham. Jeg meldte ham min Ordre, men han raabte: Nu er der ingen Tid til at modtage Ordrer. Marskallen ødelægger Arriergarden for at redde Avantgarden. Vi ere fortabte. Hovederne skjæres netop af 400 Md. Jeg har hverken Cavallerie eller Artillerie meere, Ogsaa dette Udsagn erklærer General Rigny for Løgn og Bagvaskelse. Krigsretten har frikiendt ham. Men denne Frikiendelse binder en ny Knude, som ikke kan andet, end gjennemhugges af Sværdet. Man er derfor meget spændt paa de nærmeste Følger. (RignysSagfører, Hr. Ph. Dupin, har faaet 30,000 Fr. for at have ført hans Sag.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-07-14
Engelland. Den 8de Juli skulde den kgl. Liigbegængelse finde Sted. Alt Dagen iforveien var hele Windsor opfyldt med Mennesker. J flere Dage havde Liget staaet paa Parade. Saasnart Begravelsen er skeet vil Enkedronningen forlade Slottet. Dronning Victoria kjører daglig ud, og modtages allevegne med Folkejubel. Med sine Ministre holder hun hver Dagen flere Timers Sammenkomst. Hs. M. vil stifte en ny Fortjenstorden (da Guelpheordenen er hannoveransk, hvormed for det første alle de Officerer skulle benaades som have taget Deel i Slaget ved Vittoria, især med Hensyn til at Dronningens Thronbestigelse indtraf paa samme Dag som forbemeldte Slag og dermed forbundne glimrende Seier. (Til London var indtruffet den sørgelige Efterretning, at Cholera er udbrudt paa Malta.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-07-14
Tydskland. Staden Schleiz er saa aldeles afbrændt ved en ulykkelig Ildsvaade sidstl. 3die Juli, at kun nogle faa Huse ere tilbage deraf. Kirker, Skoler, Raadhuus, Apotheker, Fængsler, Louisenburg, (Enkehertugindens Palais), ja saagar Residentsslottet, uagtet det laae paa et høit Bjerg, de fyrstelige Stalde, kort sagt Alt, er bleven lagt i Aske. Ogsaa mange Mennesker ere omkomne ved denne Brand, og Elendigheden over al Beskrivelse grændseløs, da næsten Jntet er bleven reddet, saa der ikke engang haves det Nødvendigste til Livets Ophold, da samtlige Bagere og Slagtere have mistet alle deres Forraad. Jngen har noget at hielpe hverandre med, selv den regjerende Fyrste har mistet Alt, og er saagar uden Huusly, og maa som alle de Andre kampere under aaben Himmel. Han var fraværende da Jlden udbrød, og ved hans Hjemkomst, 2 Timer derefter, laae hans Slot i Aske. Ved en af Jlden antændt Krudt foustage var der kommet Jld i Slottet og alle omliggende Bygninger. Fem til sex hundrede Familier have mistet Alt hvad de eiede, og ere i faa Timer blevne bragte til Bettelstaven. Jlden var opkommet hos en Gjørtler, ved at koge Fernis, og da et Apothek laae tæt ved Siden af, fik Jlden strax en saadan Overhaand i de gamle Huse rundtomkring, at al Redning var umulig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-07-14
(Cholera griber stærkt om sig igjen i Breslau.)