JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1677-12-01
Krigen imellem Keyseren Japara och Kongen Madura, saavelsom ochsaa de Rebelleske Macassere continuerer endnu paa Java Major. Her Speelman er med Keyseren, formedelst det Hollandiske Com Compagnie med til Feldten, och hafver de jaget Kongen af Madura af alle sine Fæstninger, saaledis, at hand maatte reterere sig i Buskene: Der Keyseren dette fornam, hafde hand strax der paa sat 2000. Stykker von Achten paa Kongens Lif, at mand skulle lefvere hannem enten lefvende eller død. Vexten der i Landet er heel vel, alleeniste Neglikkerne begynder at blifve noget dyre, saa mand befrycter at der ikkun blifver lidet der af andensteds hen at forsende, men alleeniste at forhandlis iblant Compagnierne der i Landet. Tartarerne hafver ladet vor General vide ved en Expresser, at de gandske hafver bract de rebellerende Chineser under Lydighed, och erbinder sig derforuden, at holde got Venskab med Compagniet. Mohrerne hafver omkring Malacca ruineret det gandske Land Hvad hellers det Ost-Jndiske Compagnie vedkommer, da staar det ofver alder i Landet gandske vel til.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1677-12-01
Eftersom her findis noget Rom til ofvers, da hafver mand dette, som til en Jhukommelse af den meget Ærværdig och Høylærde Mand, Thomas Kinge, Biskop i Fyen er bleven opsat, vilde meddeele, saaledis liudende. Opskrift. Paa det Ancker, som, næst Guds naadige Haand, var i den hæftige Storm (Besee October-Maaned pag. 616.) Kongens Frelse, hvilket i Guds Tempel, til et ævigt Taksigelsis Minde, bør at ophængis. uds Haand bekræfted mig, hvor ved Jeg tvang og tæmte Dend vrede Øster-Søe for Christian den Femte, Da paa Skib Frederich den Tredie hand stød, Og nogle Dage sleeds med Hafsens grumme Død Too sterke Anker brast og maatte Bølgen vige, Men Jeg holdt fast oppaa Monarkens Tvilling-Rige, Næst Gud var Jeg hans Hold, og Rigets Live-Værn, Gak, Læser, tænk at Guld er Skarn mod dette Jern.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1677-12-01
Curra Surva rudis ferri qvi cernis brachia, Lector, Immensi curvus brachia nosce Dei His Eco CISTJanua, fremebunda per æqvora, Qvinus, Sustinui, & Regni pondera cuncta tuli Hisce Codanonios Fluctus, longasqve ruinas Perdomui, & RGARENave salva dedi Cede, aurum, sacro Diademata cedite foro, Nam CAruTIAPERII FERREA FuLCRA PIII. TH. XINGO.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1677-12-01
Nota. Om der ere Liebhabere til disse maanedlige Relationer at hafve samme tilsammen samlede, da gifvis tilkiende, at de kunde faae dennem paa hvert Aar siden de ere begyndte at trykkis, nemlig fra October Maaned Aar 1672 item An. 1673. 1674 1675 1676. och An 1677. til kiøbs hos Kongl. Majest. Boghandler Daniel Paulli, dissligeste efterfølgende Kaaber-Stykker och Afridsninger, nemlig (1) Afridsning paa Wismar och Hvalfisken. (2) Afridsning paa den Bye og Fæstning Wennersborg. (3) Paa Helsingborig. (4) Paa Lands-Crone. (5) Paa Christianstad. (6) En gandske ny Landkort ofver Gulland. (7) En anden ofver Skaane, Halland och Bieging. (8) item ofver Lante Ryen. (2) Afridsning paa de tvende Søe-Slag som ere holden i Øster-Søen den 1. Junii och 1. Julii Aar 1677. under den Danske General Admiral Lieutenant, Høy-ædele och Velbaarne Her Niels Juel, Ridder &c. imod de Svenske under deris Admiral Her Erich Søeblad, och General Admiral Her Hendrich Horn Nota. Disse sidste Afridsninger har mand inden kort Tid at forvente, tillige med Afridsning paa Marstrand, och de hosliggende Fæstninger Carlsteen, Gustafburg, Hedwigsholm och Malepert.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1678-01-01
Skaane.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1678-01-01
For nogen Tid siden er udgaaen en Bog ved Nafn. M. Christian Skrivers Verlohrnes und wieder gefundenes Schafflein. Der i fortellis hvad sig Anno Anno 1672. til Magdeburg har tildragen med den samme Person Peder Otte, hvorledis hand har røbt sig selff, at hand hafde besoret sig til Diefvelen, som aabenbaredis for hannem i Menniskelig Gestalt, som en Ritmester, och at hand ved Kirckens Forbøn fra hannem er befriet. Dissligeste mange andre selsomme Sager, hvorledis at samme Diefvel nu har ladet sig see for hannem, som en Løve, nu som en Oxe, nu som en Hund och s. v. som deris vitløftig er at læse.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1678-01-01
De Svenske har i Skaane ved Løvenhielm udskrefven Soldater, och tagen hver femte Mand dertil. De har ochsaa ladet sige en Deel Bønder samt Borgerne i Lund, at de skulle føre deris Løsøre til Malmøe. J Helsingborg skal de hafve ladet henge tvende Borgere, och Halshuggen tvende Qvindes-Personer. Den ottende skal mand hafve seet i Lu ten ofver Malmøe Slot en Mand i Harnisk, som holt en Blodfane i den høyre Haand och en Sørge-Fane i den venstre.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1678-01-01
Den attende har vore aff Lands-Crone været i Fær med de Svenske, och slaget 80. Heste, nedskut 30, och fanget 36. huoriblant er en Ritmester, en Lieutenant, 2. Kortermester och 4. Corporaler.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1678-01-01
Fra Christianstad berættis den 7. Januarii, at de Svenske undertiden rycktil Byen och berende den, undertjden vig derfra igien.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1678-01-01
Ungern och Østerrige. Med de Partieske staar det til endnu saa hen. Mand meener, at de dog omsider skal føye sig, efter som mand har i Sinde, at inddrømme dem nogle Kirker och at tillade dennem at hafve deris fri Religions Øfvelse paa sine visse Stæder. Jmidlertid bruge de sig dog fiendlig i alle de Maader de kand: och har nyligen heel forskreckelig i Nagybon taget af Stæd udplyndret de Papistiske Kircker, neder brut Alterne, skiendet Qvinder och Piger. Deris Anførere, huis Nafn er Hanhang, sigis at være aff en vindes Person med en Drick forgifven. Den Kæyserlige General Kop har hafft nogle af dem berændt udi en Morass, men de ere dog undkommen och forføyet sig til Tyrkerne. De Kæyserske har begiert aff den Tyrckiske Bassa eller Amptmand i Waradein, at hand icke vilde lide dem hos sig. Men Amptmanden har suaret, at de ere kommen udi hans Herris Land, var uden hans Ville skeed, dog kunde hand ikke forbiude dem Land-Jorden, saa længe de betalte for deris Penge, hvad de fik. Ofver den By Caskav har mand seet om Aftenen ved 5. 6. och 7. slet tvende Cometer. Den mindre var rød och skiød fra sig Straaler som var arted efter Liunet. Den større var at see ved sex Fødder fra den mindre, och saa med lange Straaler.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1678-01-01
Tydskland. Efterat Chur-Førsten hafde holdt sin Jndridelse i Stettin, som før er beskrefven paa den 640 Side, rykte hand op den 29. December af Berlin, hvor hand Vyyy i af Borgerne den 31. dito med mange Triumff-Porter hærligen bleff undfanget.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1678-01-01
De Svenske har bemæctiget sig den Pass, Tribbesees. En Stettinske Borgere ved Nafn Pust, som i Boleyringen gjorde Borgerne viis, paa at de Svenske vist skulde undsætte Byen, tør icke for hans søgn skyld meere komme derind. Derfore har Græfve Kønigsmarck foræret, ham et Skib med 24. Stykker, og sagt alt huad hand dermed bekommer skal høre ham selff til. Hand giør och nu sit dertil, och tilføyer hans Medborgere all den Skade hand kand: General Major Schwerin, som aff Chur-Førsten bleff forordnet at være Gouverneur i Stettin er ved Døden afgangen. Chur-Førsten af Saxen och Beyeren, saavelsom Bispen aff Mynster och Hertugen af Hannover, samt det ganske Lyneburgiske Huus lade tilsammen stærck være. Den By Cøln, besværer sig at gifve de 60000. Gylden for Vinter-Qvarter: Och fore gifver at det er dem umuligt at bringe den Summa til Veye. Dissligeste at de ville selff værfve Folck saa mange de kunde, och selff forsuare sig. J Cleve har været en Vaadeild, som har gjort stor Skade. Abbeden aff Fulda, som var Printz . . . . . . . aff Baden, och Cardinal, er den 16 Decembris ved Døden affgangen. Ved samme Tid døde och den Kæyserske General Werth myller, aff Jfrighed i huilcken hand bleff saa optændt och ophidset, at Galden lø ham ofver. J det gandske Svidserland har været et stort Jordskielff. Frandsoserne giøre i Elsas stor Beredelse til at beleyre atskillige Byer det første och tilig ste de kand. Strasburg, Meyntz och Trier forsiune sig med atskillig Forraad til at giøre Modværn, om det dennem vilde gielde. J Hamburg lade sig finde nogle Comediant Spillere, som kalde sig Operister, och med Sang udføre alt det som ageris skal. Bereedskabet til samme Commedileg skal hafve kostet 15000. Rixdaler.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1678-01-01
Eftersom Kongen af Engeland hart drisver paa en Gield-sag af 43000. Rixdal. Capital, som Hamburg til nogle Engliske for efterladte Arfvegods skal være skyldig, och hvis den ikke betalis, da at følge Repressalis, eller lige for lige i andre slige maader, derfor er den 31. Januarii dømt en Dom at den afgangne Borgemesters von Ertzens Arfvinger, samme Hofvedstoel med Renten siden Anno 1648. forfalden til all Rictighed skal betale. Samme Dag er och besluttet och forordnet, at ingen efter denne Dag maa bære æcte och sydde Guld-Snorer, eller delsteene: Disligeste at ingen uden Raadsherrerne maa holde Karrosser, med mindre hand deraff gifver en aarlig Afgift i Penge. Eftersom den Spanske Gesandtes Don Balthafars Caross bleff for kort Tid siden i den Port ad Altenau visiteret, af Mistanke at nogle nogle Jøder som paa samme Tid agede der udi, skulle hafve noget der i forborget, som de uden Acciss og Consumtion vilde snige ind i Byen, och der dog intet saadant i Carossen blef befunden. Har Gesandten klaget hart ofver den Spec Vanære, och begiæred derfore 100000. Rixdaler, samt at en Støtte af Steen, maa opreisis til en Amindelse der om, dissligeste at de Spanske maa her efter niude samme Privilegier i Byen som de Engelske. Den Keyserske Herold maatte med u-forrettet Sag reyse bort igien: Och vilde ingen hannem der i bifalde, at mand skulde confisqvere det Franske och Svenske Gods som der i Byen findis. J denne Maaned, har och 24. fornemme Kiøbmænd der i Byen spillet Banckerot.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1678-01-01
Fra Altenau sporgis en gruelig och selsom Handel med Engelske Hunde, nemlig at to af dem den 9. dito paa Gaden rende paa en liden Dreng som skulde bære Frokost i Skolen til hans Broder, och ikke alleniste bede hannem ihiel, men end ochsaa refve hans Jndvold ud aade hans Hierte op, och siden grofve det øfrige af Legemet neder i Jorden. Saa at Liget var saa tilred, der hans bedrøfvede Fader kom der hen och to det op af Jorden igien, at hand ikke meere kunde bære nogen Kiendsel de til.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1678-01-01
Engeland.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1678-01-01
Kongen aff Engeland har ved atskillige Gesandter gjort sig stor Umage for at stifte en almindelig Fred, och til den Ende giort et Udkast aff Freds-Puncterne, samt derhos forstændiget, at huis Kongen af Franckrig dem icke vil antage, da nødis hand til at holde med hans Veder parter. Huad derpaa følger, formode de 2. faa høre i tilkommende Maaned, Jmidler har Kongen aff Engelland hiemkaldet alt Engelsk Krigs-Folck, som ere i Kongens aff Franckrige hans Tieniste. Parlementet som bleff berammet at holdis den 15. Januarii, har saat Order, at skulle blifve ved indtil den 28. eftersom alting om de Spanske Nederlands Beskiermelse, icke saa hastig kand beslut tis. Kongen har befallet mand med hast skal udryste Floden: dissligeste at verfvis i Eugeland 14000. Mand, i Skotland 1000. och i Jrland 6000.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1678-01-01
Holland. Den 10. Januarii skal en offensive och defensiv Allianse, det er Forbund til Vold och Værn mellem Engelland och Holland udi Hag være underskrefven. Och skal den ene Parti hielpe den anden med 800 Skibe och 30000 Mand. samme By er den sidste Januarii i det gamle Aar, en sær Handel forfalden med en Ouindes-Person: som om morgenen mellem otte och ni er kommen i en Kaross agendis for Dørren aff Fange porten, som er hart ad saadant et Stæd om Slutteriet i Kiøbenhaffn. Samme Person var heel herlig og kostelig Klæd och lod bancke paa och forhøre om Vyyy i der icke var en Person med Nafn N. N. som Pigen suarede at der ingen saadan var, steg hun selff aff Karossen och Lagiærede at tale med Fange-giemmerens Kone. Der hun kom ind til hende, bad hun, at hun icke ville fortæncke hende, hu motte bekiende for hende hun haffe myr sit Barn, och efftersom 5 haffde hørt at huo som udgnde Blod, hans Blod skal och udgydis, da begiærede hun icke at lefve, var icke heller meere end billigt at hun fick sin Straff derfore. Fangegiemmerens Kone vilde hielpe hende aff med saadanne Tancker, och holt det kun for Melanckoli. Men ihuad hun sagde deris mod, kunde der icke hielpe: thi den ube kante Quindes-Person bleff dog alt ved det samme Mundhæld. Huilcket hun och gjorde der Sipiren eller Fangegiemmeren selff kom hiem, och lagde dette der til, at siden hun haffde gjort den udædiske och umenniskelige Gierning, haffde Satan och skyndet hende til det værre var, och at hun skulde myrde sig selff. Och at det var til hendis Velsærd och Salig hed, at hun motte udstaa sin Ret. Jtem at hun paa ny var blefven fructsommelig och kunde derfore til Barnet bleff fød hafve diss bedre Tid til at angre och begræde sine Synder. Saadant har hun och bekiendt for Dommerne. Hun befindis ellers at være ved god Forstand, saa at intet andet end den onde Samvittighed skal hafve drefvet hende til denne Bekiendelse. Hvad der videre paa følger, vil Tiden lære. Franckrig.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1678-01-01
Kongen aff Franckrig hafver icke gerne seet, at Kongen aff Engeland ved hans Væbassadeur haar ladet begiere, at de Engelske, Skotske, och Jrlandske Trou per, som hidindtil i Franckrigs Tieniste hafver været, ere blefne hiemkaldet. Der formeenis at følgende Project, skal formedelst Hans Konglige Majestæt af Engeland mellem Spanien och Frankerige være opsæt. 1. At den Pyrenæiske Fred skal for blifve udi sin fulde Værdi 2. Kongen af Frankerige skal beholde Burgundien, och der imod afstaae Sicilien. 3. Camerick skal demoleris (slettis) och Kongen af Spanien igien gifvis. 4. Condet och Bochain sampt dets Tilhørende skal restitueris, men Fæstningerne skal demoleris.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1678-01-01
5. Kongen af Frankerige skal beholde Arien, St. Omer och Dovay, derimod skal Charleroy, Æth, Dornick, Audenarde, Cortrick, Bergen, St. Winox, Veurne och Cassel restitueris. 6. Kongen af Spanien skal det staae frit forre enten Rissel eller Valenchin at igientage. 7 Och eftersom Staterne af de Foreenede Nederlande ere a parte forbundne i en Tractat, at ofvergifve den Stad Mastricht Mastricht med Landene fra Overmaes, til Spanien, da skal samme Stad och Lande sampt den Provintz Limburg være forfaldet til Prindsen af Oranien, indtil de fire resterende Millioner af Kongen af Spanien blifver betalt til fornæfnde Printz von Oranien. 8. Kongen af Engeland vil skikke det Parthi, som denne Freds-Project, vil antage, 10000. Mand til Undsætning, imod dem som der udi ikke vil samtykke. 9. Freden med Tydskland skal formedelst Lothringen a parte tracteris, herimod skal det staae en hver Alliered frit forre, at assistere det Parthi, med hvilket hand er forbundet, lige saa meget och sterk, som hannem lyster, och fornøden kand eractis. Men der sigis at Kongen af Frankerige hafver vegret sig ved bemeldte Project at antage, och ladet sig være angelegen nogle Poster der i at forandre, hvilket Kongen af Engeland aldeelis hafver afslagen. Jmidlertid blifver alle Krigs Præparatoria med største flid fortsæt, och flitteligen holden store Krigs-raad.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1678-01-01
Polen. Eftersom Kongen af Polen af Danzig var begiærendis at de skulle inddrømme de Papistiske en Kirke, hvilket Borgerskabet ikke vilde tilstæde, hafver Byen gifven de Papistiske en Plag paa VedTorfvet, hvor de kunde bygge sig en nye Kirke, och til med gifvet dennem strax 40000. Gylden, och atter 60000. Gylden, som i to Terminer skal erleggis, til hielp at lade den bygge forre Bemældte Kircke skal være 50. Alen udi Længden, och 26. udi Breden. Den Svenske Gesandt hafver beklaget sig imod Kongen af Polen at mand ikke vilde tilstæde deris Armee af Lifland at marchere udi Prissen.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1678-01-01
Barbariet. Fra Constantinopel hører mand, at Tyrkerne forkynde Krig imod Muskoviterne, i det Land Ukraine. Nogle ville tvile om Freden mellem Polen och Tyrkiet: Eftersom Tyrkerne begiære meere end dennem er tilsagt och lofvet: Hvilket de Polske Gesandter ikke vil samtykke udi. Morianerne har tractet, efter at ofverrumple den By Tangiers, som dennem ikke gelingede. Skaane. P.S. Efter Berætning fra Lands-Crone den 23. dito, holdtis den 18. Execution ofver Baron Jørgen Krabbe paa Malmøes Torf, och lode de Svenske hannem ved fire Fendricher arckebusere eller ihiel skiude. Dagen tilforne blef hans Kiereste tilladt at tale med hannem, och at tage. tage Afskeed. Friherren trøstede hende, at hun skulde gifve sig tilfreds; Och iblant andet beskikkede, at hun skulde gifve Præsten som betiente hannem hundrede Dueater, och hver af bemældte Fendrikker et halshundrede. Der Timen var kommen paa hvilken det skulde angaae, blef hand i en Sørge-Caross hendt fra Kastellet til Retter-platen: Hvor hans inderste Ligkiste var alt tilforne sat til en Side, och var inden i omdragen med hvid Damask och uden til ofver dragen med sort Taft. Før hand døde. er ham ofte baade paa Plagen og tilforne gjort Tilsagn, at hvis hand vilde gifve en skriftlig Revers fra sig, at hand hafde gjort Uræt och høylig forseet sig imod den Svenske Krone, da skulde hand perdoneris och beholde sit Lif Men hand vilde intet saadant høre, och døde der paa at hand der i var u-skyldig. Sagde och der hos, at saa mangen Cavalleer i denne Tid maa sætte Lifvet til och omsider alle Mennisker: At det derfore ikke hafde at betyde, om det skeede en ringe Tid før eller sildigere. Jmidlertid vilde hand hiemstille allting til den retfærdige Gud. Paa Rætter-Platzen takkede hand Præsten for hans Tieniste och Opvartning, forærede ham sit Guld Seyerverk och bad ham trøste sin Kieriste. Der det var afgjort, blef Liget ført til Friherindens Lossement. Den efterladte Formue blifver och efter Berætning u-beskaaren hos den Adelige Vidue. Til kiøbs hos H. K. M. Bogh. Daniel Paulli boendis paa vor Frue Kirckegaard.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1678-01-03
Extraordinaires maanedlige. om alt hvad særdeelis J som sig i Europa fornemmeligen har tildraget, Kiøbenhafn, Til kiøbs hos Kongl. Majest. Boghandler Daniel Paulli, boendis paa vor Frue Kirckegaard. DEO PROPITIO. ANNO M. DC. LXXVIII. MERCURIUS LIBRARIUS DANICUS. det er: Fortegnelse paa de Bøger och Skriffter, som Anno 1677. enten her i Landet, eller uden Lands, af Danske Mænd, eller och aff andre her i Rigerne ere gjort och til Trykken komne, tillige med nogle som i forrige Aare ere glemt och imod Forhaabning blefne udeladte. aarsagerne hvilcke hafve bevæget Hans Kongl. Mayt. til Danmarck och Norge, etc.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1678-01-03
som det Førstendoms Schlesswigs Dominum directum & supremum til at seqvestrere den Førstelige Gottorpiske Anpart, . in 4. Kiøbenhafn. Aar 1677. Schreiben, so zwischen Jhrer Königlichen Mayt. zu Dännemarck Norwägen, und Jhrer Fürstl. Durchl. zu Schiesswig Holstein Gottorp wegen der Seqvestration Jhrer Fürstl. Durchl. Antheils in dem Herzog-Thum Schlesswig gewechselt worden, in 4.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1678-01-03
Alle Kongelige Ferordninger, som ere udgangne fra Aar 1677. indtil Aar 1678. inquarto hos Jørgen Gøde Sal. Encke. Bønner och Lectier til de trende allmindelige Faste - och Bede-Dage, som holdtis ofver alt Danmarck den 4. 11, och 18. May, ofver Norge den 18. och 25 May. och 1. Junii, in 8. Anno 1677. ibidem. Gebete und Texte, welche auff die drey allgemeine Fast-und Bet-Tage hochseyerlich zu halten und zu erklären verordnet worden, den 4, 11 und 18 Maji, & c. in 8. Kopenhaven bei G. Göden Wittibe, item in 4. Glückstadt bey Melchior Koch. En kort Underviissning at forekomme och curere den grasserende Blod-Soet for Fattige och Rige, efter Hans Kongl. Mayt. allernaadigste Befaling forfattet aff Facultate Medica, in 8. Kiøbenhafn 1677. hos Daniel Paulli. Konning FRIDERICHS dend ANDEN, Danmarckis, Norgis, Vendis och Gotthis Konning, etc. Historie, med adskillige Kaaber-Stykker til trøcken befordert ved K. M. Justitz-Raad, Petrum Joh. Resenium in folio. Subprælo. Lancelot Andrews forrige Biscop til Winchester i Engelland; GUDS Hærskarernis HERRIS Krigs-Articul, opsat for sit Folck ved sin General Mosen, udi V. Mosis Bog XX. cap. 23. v. forklaret, och efter Begiering aff Engel sten fortolet aff N. Leder aller in 8.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1678-01-03
Anna Fincke Sal. D. Cassari Bartholini den Eldre Efterlefverskes Liif og Lefnet, fordansket af D. Willem Worme Rect. Acad Latinske Programmaatte in 4 Kiøbenhafn, 1677. hos Matt. Jørgensøn D. Johannis GERHARI, Superintendent til Jenæ, Meditationes, eller 51 Hellige Betrachtelser, udi den Salige Religions atskillige Artickler, udaf den H. Skrifft kortelig sammenskreven; alle fromme Christene til en sand Gudfrygtigheds og det indvortis Menniskes Forfremmelse, saare tienlige. Af Latin paa Danske ofversat af Christen Christen Vinter, in 12. Kiøbenhafn, hos Daniel Paulli og Christian Giertsøn. Hugonis GROTII, om den Christen Troes Sandhed, aff det Latinske ofversat och mangestæds forklaret aff Thoma BARTHOLINO. in 12. Ibidem 1678. hos Christen Geertsen. Anders Matthisøn HIØRINUS. Guds Ords Tienere udi Hospitalet udi Kiøbenhafn, Leyrs-Krantz, hvorledis den Allmægtigste GUD som Mirakels Viis ved Kiøbenhafn, udi Beleyringen opholdt Danmarckis Crone, for Kongelige Huus af Oldenburgiske Stamne.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1678-01-03
Nu igien efter mange Folckis Begiering oplagt, in 8. Kiøbenhafn Anno 1677. pro Authore tryckt af Daniel Eichorn. Historie om Keyser Octaviano, Hans Huss-Frue och to Sønner, etc. 8. Kiøbenhafn in 8. Anno 1677. hos C. Wering.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1678-01-03
Tre Hundrede udvalde och lystige Historier, eller Skimpt och Alver, meget nyttelig och kortvillige til at fordrifve Tiden med. 8, ibidem 1677. hos C-Vering och C. Geertsøn. D. Jens Dinnyssons JERSINs, fordum Superintendent over Riber-Stict; Troens Kamp och Seyr; det er, om alle de Fristelser med huilcke Troen udi Guds Barns Hierte anfectis, etc. in 12. Editio nova paa Danielis Paulli Bekostning. M. Thomæ RIGOs, Superinterdent udi Fyen; Anden Anhang til Konning CHRISTIAN den FENTE Ledings-Tog, hvorudi befattis de tvendde Nordiske Arfve-Krooners Danmarckis och Norgis Glæde och Gremmelse, Sejer och Sorrig, Naade och Nød i de trend de Høst-Fiske- och Sædemaaneder Aar 1677. til Guds udødelige Ære, det Kongelige Husis ævig Amindelse, och Undersaatternis skyldigste Eftertænkning, in 4. Kiøbenhafn hos Daniel Paulli. Ejusdem; Aandelige Siunge-Koors Første Part, indeholdende 14. gudelige Uunu i Mor Morgen och Aften-Sange, tillige med de 7. Kong Davids Pænitendse Pfalmer fangviis forfattede. Nu forbedret, med nogle trøstelige Morgen-och AftenSuk. in 8. Ibidem 1677. hos Daniel Paulli. Ejusdem; Aandelige Siunge-Koors Anden Part, indeholdende: adskillige aandelige Psalmer udi adskillige Tider och Tilfalde, til Guds Børns Trøst och Christi Meenigheds Opbyggelse, in 8 Nota. Om GUD sparer Dn. Authoremved Helbrede da skal de med første komme til Trykken. D. Johannis LASSENII, Handler tung zur Seeligket, darin der Heil. Catechismus Lutheri von Frag zu Frag, nach seinem Geistreichen Verstande erklähret, samt beigefægten Morgen- und Abend Bus-Beicht-Communion und anderen Gebeten; auch etzlichen Gewissens Fra gen, und kurem Fundament der Christlichen Religion aus Heil. Schrifft. Zur Ehre Gottes und gemeinen Nutzen, in der Furcht des Hær, ausgefertiget. Editio tertia, in 12. 1678. bey Daniel Paulli. ju finden. Thomæ Lingbye, Sognepræst til Hørby i Siæland; Fryde-Tancker ofver Frelse och Freds-Tidender, et ter gifvet Anleding udi Tacke-Festens Text, aff den 124. Psalm, som aarligen den 11. Februarii forklaris, den eenfoldige til gudelig Øfvelse, eenfoldigen forestillet, ved Guds Aand och Naad. in 4.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1678-01-03
Kiøbenhafn 1678. hos Daniel Paulli, Joh. Michaelis MULENII, Dissertatio Medica de Apopleria. in 4. Hafniæ 1676. ap. C. Wering. D. Henrici MULLERS, nyligen S. S.