JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-11-25
En engelsk Officeer er kommen efter sex Ugers Reise fra St. Helena; der stod alting godt til, Napoleon befinder sig fuldkommen vel; Hr. Ellis som besøgte ham for nogen Tid siden, erklærede, at han fandt ham saa rask, saa han vel aldrig nogen Tid har været meere skikket til at stille sig i Spidsen for en Armee endnu. – Hans Broder Jerome har, efter erholdet Tilladelse, været een Dag i Vien for at afgjøre Kiøbslutningen om nogle Godser; hans Adjutant General Abatucci og et Par af Mad. Murats Børn vare med ham; men han foretog sig Reisen i største Jncognito. - Den Østerrigske Keiser og Keiserinde ere komne til Gratz, og Kongen af Baieren er afreist for at besøge dem der.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-11-25
J Statsbestyrelsen i Kongeriget Würtemberg, foregaaer store Forandringer; men hvis Beskaffenhed er ikke endnu bleven ret opklaret. Justitsministeren v. Lübe, og Ministeren for det Jndre Hr. v. Kerner have taget deres Dimission; den bekiendte Minister v. Vangenheim er bleven Bürtembergisk Gesandt paa Forbundsdagen; den forrige Vestphalske Minister Greven af Malchus er bleven Financeminister. Mangfoldige Embedsmænd ere blevne forsatte i Provindserne; en offentlig Erklæring i denne Anledning forventes. Ved den Tydske Forbundsdag er endnu intet videre forefaldet end at Forsamlingen har erkiendt Greven af Reinhard, som Kongl. Fransk Minister, og at den Østerrigske Minister har i den Anledning givet et glimrende Diner. – En Petition om en almindelig Jndførelse af en Statsforfatning i Tydskland med Landstænder, og som er underskreven af en stor Mængde private Personer i de forskiellige tydske Stater, bliver med det første overleveret til Forsamlingen af tre dertil udvalgte Committentere, hvoraf Prof. Philosophiæ Fries i Jena skal være den ene (denne berømte Philosoph, som var Formanden ved Renomisteriet paa Wartburg, og som man skylder den Vittighed, at have fundet paa at kalde en Deel af de paa Wartburg til Jlden fordømte Skribentere: Schmalzgesellen (Fedtesvende, eller paa bedre Dansk Fedtekræmmere; med Hentydning paa Geheimeraad Schmalzes Navn, fordi han har erklæret sig saa varmt mod det saakaldte Dyds-Forbunds Udsvævelser).¬
Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-11-25
J Portugal føler man sig nu fuldkommen beroe liget, da de Personer ere blevne henrettede, som havde lagt den Plan at tilveiebringe en Revolution i Riget og at forjage Englænderne deraf, Baron Eben skal virkelig være uskyldig, og i det høieste have forseet sig ved nogen Uforsigtighed, som ved at have afskrevet en Pasqvill paa Marskal Beresford for at sende den til Hertugen af Susser. Ogsaa fra Spansk Side føler man sig beroeliget i dette Land, da Spanierne nu trække deres Armee bort fra Grændserne, især siden den nye portugisiske Minister Greven af Palmela har tilbudt at ville aabne nye Forhandlinger imellem begge Magter for at hæve alle Misforstaaelser. – Spanien har desuden faaet en nye Gienstand at bruge deres Tropper imod, nemlig Pesten, som raser paa hele Nordafrikas Kyst og selv i Ægypten, spanske Krigs olk opstilles ved Kysterne for at hindre al Communication med de smittede Lande. Men hvad hielpe disse Foranstaltninger, naar Algiererne selv udbrede Smitten ved deres Corfarer, sex Skibe ere i Søen og skulle seile lige op til Canalen, et Hamborger Skib skulle de allerede have taget; vel har Deyen givet Skibet Reiherstieg frie, men kun som en Present til den Engelske Consul; det er afseilet under Engelsk Flag, og det har Pesten ombord, hvoraf to Mennesker ere døde; man kan sige at disse Barbarers Venskab er endnu værre end deres Fiendskab. De fangne Russere behandles paa det haardeste, de maae arbeide som Slaver ved Marinen og faae den sletteste Kost. De forlange 1000 Piastere i Løskiøbelse for hver Mand. (Men man kan trøste sig, Hævnens Time er vel ikke langt borte.) Om Folkemængden i de danske Stater.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-11-25
J Etatsraad Thaarups Veiledning til det Danske Monarchies Statistik det 4de Bind, som udkom i 1815, findes fra Side 236 og til 252, en fuldstændig Samling af de hidindtil anstillede Undersøgelser og Folkemængden i de Danske Stater hvoraf sees at i Pontoppidans Oekonomiske Balance findes de første Undersøgelser over Rigets Folkemængde. Den første almindelige Folketælling blev foretaget i Aaret 1769. Den var af flere Aarsager ikke fuldkommen paalidelig og det udbragte Antal af Mennesker var for ringe angivet, nemlig til 188700 Mennesker for begge Kongeriger og Hertugdømmene; af dette Antal tilkom Norge 723141, Danmark 785590 og Hertugdømmene Resten. Ved Folketællingen i 1787 for Danmark allene fandtes. i dette Kongerige 840,045 Mennesker. Ved Folketællingen i 1801 fandtes i Danmark 926110 Mennesker, og ved Folketællingen i Hertugdømmene i 1803 fandtes der 604085 Mennesker, altsaa over halvanden Million for de samlede Danske Stater. Antages nu efter det laveste Overslag Folkemængdens Tilvært i de sidste 16 Aar til 15000 Mennesker aarlig, saa maae Folkemængden i de Danske Stater uden at regne Lauenborg, Færøerne, Jsland, Grønland og de Vestindiske Øer, anslaaes til 1670195 Mennesker, eller med disse indbefattede og i et rundt Tal til 1,7000,000 Mennesker, og i 15 Aar, vil Folkemængden efter dens nærværende Tilvært, og som stedse tiltager efter Sandsynlighed have opnaaet 2 Millioner, dersom ingen uforudseelige uheldige Omstændigheder skulle indtræffe; Udskiftningen, Jordens stigende Cultur, Medicinal væsnets større Fuldkommenhed, ere lutter tienlige Midler til Folkemængdens stærkere Forøgelse.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-11-25
Betragtninger over Naturen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-11-25
Det er interressant at sammenligne den Skildring, som er leveret i dette Blad over dette Aars Sommer med andres Jagttagelser, som have bemærket Veierligets Forandringer, saaledes læses i det Mindener Søndagsblad følgende meteorologiske Observationer af en Lærd, som opholder sig i denne Bye, Sommeren i dette Aar var god, isærden sidste Halvdeel. God og rigelig var Hvede, Roe og Høe Avlen. Rughøsten var middelmaadig og Vaarsæden var slet. Overalt er der Mangel paa Straae; der var kun lidt Frugt, og Kartoflerne bare ikke stærkt. J mange Aar har derikke været saameget Honning til, uagtet Bieavlen, ikke drives saa meget flittigt. 24 Tordenveir indtraf, nogle i Nærheden, andre langt borte. Den varmeste Dag var den 24de Junii, da det Reaumurske Thermometer stod paa 22 1/2 Grad i Skyggen, og paa 32 Grader i Solen. Denne Sommer, ligesom ogsaa Æqvinoctiets Beskaffenhed og flere Kiendemærker lade formode, at Efteraaret vil blive godt og tørt, men tillige stormfuldt, og at vi tillige ville faae en streng Vinter, som vil ikke allene for det næste Aar, men tillige ogsaa for de paafølgende forskaffe os bedre Tider. (Fortsættelsen følger).
Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-11-25
Jndenlandske Efterretninger.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-11-25
Befordringer og Afgang. Den 14de October er Forstrandidat L. H. C. Asmussen, udnævnt til Holzforster ved Skove Anlæggene paa Søegaards og Pallsgaards Jorder, samt ved Snabegaard i Ringkiøbing Amt; Amtsforvalteren paa Fæmern, J. N. Kleiber, til Amtstriver i Reinbek, afskediget Capitain C. Struve til Amtsforvalter paa Fæmern. Den 25de: C. F. H. Eckstorff til Commis ved Lottoet i Altona.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-11-25
Den 25de Octbr. er Fuldmægtig i det slesvig-holsten lauenborgske Secretariats-Contoir, Krigsraad C. F. Triller, udnævnt til Postmester ved Brev- og Pakkeposten, samt Befordringsvæsenet i Pløen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-11-25
Døde. Den 7de November Pastor Flensburgs Enke Sare Kirstine, født Frimodt, 66 Aar, i Kiøbenhavn. Den 14de: Kammerherre og Major af Cavalleriet Hr. Tønsberg Schøller v. Krogh, 55 Aar, i Kiøbenhavn. Viderøe blandt Færøerne, den 10de September 1817. Af Hø er der paa de fleste Steder avlet næsten en Trediedeel mindre end ifior, og Kornet vil efter al Rimelighed ikke blive modent, da det sildig er gaaet i Ax, og det kolde Efteraar snart er forhaanden. - En Baad fra Skaaletofte her i Sognet kuldseilede i Foraaret med tre Familiefædre og to unge Mennesker, som alle fandt deres Død i Bølgerne, just da de vare komne bemeldte Boidelag ganske nær. – En bedaget Enkes eneste Søn, en haabefuld og elsket Yngling, nedstyrtede for nogen Tid siden fra en Høide af henved 2000 Favne fra Bierget Riv paa Nordkanten af Viders, hvor han i Forening med som andre var paa Fuglefangst.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-11-25
(Statstid.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-11-25
Kiøbenhavns Børs d. 21. November. Cours. Hamb. 2 M. 400, a vista 407. Amsterdam 2 M. 368 a vista. London 2 M. 16 3/4 Rbd. s. Paris 27. Spec. 420. (d. 21. Novbr. 1816. 665) Specier solgtes til 25 Rbmk. 4 s. Fjor 40 1/2.) for Committeesedler blev givet (med Rente) (Jfior 94) pr. 100. Obligationer 95. Jfior 76). Norske Rigsbanksedler 24. (Jfior Norske Speciesedler. Svenske Sedler 7 Mk. Disconto 8 PC.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-11-25
Kiøbenhavns Torvepriser. d. 21. November. Rug, Tdn. 15 Rbdlr. 1 Mk. a 16 Rbd. 5 Mk. Hvede, Tdn. 17 Rbdlr. Mk. a 22 Rbd. Mk. Byg, Tdn. 9 Rbdlr. 2 Mk. a 9 Rbd. 5 Mk. Havre, Tdn. 7 Rbdlr. Mk. a 7 Rbd. 3 Mk. Ærter, Tdn. 14 Rbdlr. Mk. a 16 Rbd. Mk. Grønsaltet Flesk, Lpdt. 3 Rbd. 5 Mk. a 5 Rbd. Mk. Røget Flesk, Lpd. 6 Rbdlr. 1 Mk. a 7 Rbdlr. Der 200000.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-11-25
AVERTISSEMENTS. Udi Giestgiver v. Støckens Opbudsboe vorder en Skiftesamling afholdet paa Raadstuen her i Byen Mandagen den 1ste December førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, for at tage Beslutning, om det ved den i Dag holdte 4de Auction over Boets faste Eiendomme, skeete Bud, vil være at approbere; og hvilket især med Hensyn til de Pantecreditorer, hvis Fordringer ikke ere naaede ved dette Bud, herved bekiendtgjøres. Slagelse Kiøbstæds Skifteret, den 20de November 1817. Birch. Stabell.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-11-25
En Reiseparaplye overtrukken med grønt Bomuldstøi, er fundet paa Landeveien imellem Slagelse og Sorøe, og formodes at være tabt af en Reisende med Ageposten den 15de d. M. Den kan imod behørig Legitimation erholdes udleveret af Undertegnede imod Erlæggelsen af en billig Findeløn og dette Avertissements Bekostning. Slagelse den 18de November 1817. Birch.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-11-25
Løverdagen den 29de November førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, afholdes paa Slagelse Raadstue offentlig Auction, over en Deel Slagelse Hospital tilhørende og i forskiellige af Slagelse Kiøbstæds Marker beliggende Jordlodder, til Bortfæstelse paa Leierens Livstid, efter Conditioner, som paa Auktionsstedet vil vorde fremlagt og som forinden, ere til Eftersyn hos Hr. Cancellieraad og Hospitalsforstander Paludan. Stabell.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-11-25
Jfølge Slagelse Kiøbstæds Skifterets Reqvisition, vorder den, Kiøbmand Skovgaards Opbudsboe tilhørende, og paa Slagelse Kiøbstæds Løvegade, under Matr. No. 231, beliggende Gaard med tilhørende Vænge, opbuden til Bortsælgelse ved 3de offentlige Auctioner, som afholdes i Gaarden, Onsdagen den 7de 14de og 21de Januari 1818, hver af bemeldte Dage om Formiddagen. Kl. 10. Gaarden er indrettet for Kiøbmandsbrug, hvortil den og har en nærsom og beqvem Beliggenhed. Conditionerne, hvorefter den, om antagelig Bud skeer, absolut bortsælges den sidstmeldte Dag, vil blive til Eftersyn paa mit Contoir. Slagelse den 23de November 1817. Stabell.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-11-25
J Stervboet efter Gaardmand Søren Pedersen, Udfløtter fra Schievne i Horns Herred, er berammet en Skiftesamling, at afholdes paa Undertegnede Skifteforvalters Boepæl den 20de December d. A. om Formiddagen Kl. 10 slet; de som formeentlige Arvinger anmeldte, nemlig: Gaardmand Peder Jensens Hustrue Kirsten Peders Datter i Skibye. Huusmand Søren Pedersen i Skibye. Skolelærer Vieths Hustrue Anne Peders Datter i Gievninge. Gaardmand Jens Pedersen i Skibbye. Hans Pedersen i Skillingskroen. Gaardmand unge Hans Larsens Hustrue Johanne PedersDatter i Skibe. Niels Smed i Hersløv og Hustrue Trine Haagens Datters efterladte 2 Børn. Smeden Julius Hermansens Hustrue i Særløse. Møllefæster Peder Andreasen i Dellinge Mølle. Anne Jens Datter tjenende i Skibye. Hans Jensen, Jndsidder paa Skibye Old. Gaardmand Lars Nielsen i Skibye.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-11-25
Gaardmand Ole Jensen i Skibe hans efterladte Børn nemlig: 1 Datter Birthe, som skal være gift og boe i Mar kiøb paa Holbeks Amt. 1 Datter Johanne, som skal have været gift, men hvis Opholdsted ei vides. 1 Søn Frederich, hvis Opholdsted ei vides. 1 Søn Jens, ligeledes. Gaardmand Søren Jensen i Kyndeløse og Hustrue Anne Peders Datter deres efterladte Børn eller Børnebørn; hvoraf nemlig har meldt sig Johanne, gift med Huusmand Niels Nielsen i Fersløv. Anne Marie gift med Huusmand Frederich Christensen i Fersløv. Jeppe Nielsen i Sæbye. Karen Niels Datter ibidem. Niels Nielsen, Huusmand i Schulleløv. Agathe Johanne, Huusmand Lars Nielsens Hustrue i Lille Karlebye. Jngeborg Peders Datter, Jeppe Nielsens Hustrue i Mannerup. Gaardmand Dines Pedersen i Kyndeløse.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-11-25
Huusmand Anders Olsen i Giershøy Giertrud Hans Datter gift med Huusmand og Dreier Peder Jensen i Kyndeløse. anmodes herved til ovennævnte Tid at give Møde for paa befalet Maade at legitimere deres Arveret, og for øvrigt iagttage deres Tarv under Skiftet. Roeskilde den 9de November 1817. Holm.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-11-25
Da Arvefæster forrige Forvalter Ole Høier af Pedersborg paa Sørøe Akademies Gods har opgiver sit Boe til Skifterettens Behandling, til hans Creditorers Tilfredsstillelse; saa er en Skiftesamling i Boet berammet at afholdes paa Undertegnedes Boepæl her i Sorøe næstkommende 6te December og Eftermiddagen Kl. 3, hvorved især Pantecreditorerne behageligen vilde give Møde, for med Skifteretten at overlægge og vedtage det Fornødne især i Henseende til Boets Eiendeles Realisation. Sorøe, den 15de November 1817. Thiele, Stifteforvalter.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-11-25
Den 11te November sidstleden om Aftenen Kl. imellem 7 og 8 er mig imellem Slagelse Bye og Antvorskov Slot af 2de unge Mennesker hvem jeg ikke kiendte, frastiaalet et 2 Casset Sølv Lommeuhr, hvorpaa staaer paa Værket Bogstaverne J a 8 No. 8093, og paa Skiven som er af Porcellain staaer Navnet Bloyt London. For Tilveiebringelsen at ovennævnte Uhr loves en passende Douceur af mig Undertegnede. Eggersløvmagte d. 13de Novbr. 1817. Claus Henrich Plambeck.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-11-25
Et Værelse kan strax bekommes til Leie, for et honet og enkelt Fruentimmer, hos en Enke her i Byen, for en billig Leie, og i Mangel af Sengested og Sengeklæder, kan hun ogsaa erholde Samme. Nærmere Anviisning giver Avis-Expeditionen. Stagelse den 25de Novbr. 1817.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-11-25
Fra Huusmand Lars Nielsen paa Vedbysnørre, Mark er Natten imellem den 17de og 18de dennes bortgaaet en sort Hest med en hvid Plet paa den høire Side ved Sadlestedet, omtrent 10 Aar gl., og et graat Øg med en liden Snip af det ene Øre, ligeledes omtrent 10 a 11 Aar gl. For Tilveiebringelsen af samme loves en passende Douceur.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-11-25
Godt tørt Favnebrænde kan erholdes ved Kongekilde Mølle, a 18 Rbd. pr. Favn. P. N. Nyegaard.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-11-25
En duelig og ugift Smedesvend kan faae fast Tieneste paa en Herregaard i Sielland, naar han melder sig til Bogtrykker Magnis i Slagelse.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-11-25
Torsdagen den 27de November om Formiddagen Kl. 10, agter Forpagter Gram paa Lyngbyegaard ved Auktion at lade bortsælge endeel Ungsviin og Grise, samt 2de Orner, den ene af vestindisk og den anden af blandet Race. Vederhæftige gives Credit til 1ste Februar næste Aar.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-11-27
den Vest-Siællandske Avis, eller: Ugeblad. Slagelse. den landske Historie. uden- og inden vigtigste Nyeheder. Dagens Redigeret af Pastor og Ridder Bastholm, trykt og forlagt af Peter Magnus. 3die Aarg. (NI42. Torsdagen, den 27. November 1817. Med Kongl. allernaadigst Tilladelse, at forsendes med Brevposten til Dannemark og Hertugdømmene.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-11-27
Cuba har tiltaget siden Revolutionen paa St. Doming saa meget, at den producerer nu lige saa meget som denne gjorde. Havannah allene skal have en Folkemængde over 1000000. Efter de sidste Aviser fra London vedblive mange engelske Officerer at gaae til Spansk Amerika. Jeg erkiender Egyptens Vigtighed for den ostindiske Handel, men jeg troer ikke at den er saa vigtig for England. Dette Lands Politik maa forekomme at Egypten bliver det, som det efter dets Stilling burde være og engang var. Naar England ikke meere kan beskytte sine Skibe fra Jndien om Cap, er det forbie med dens Besiddelser. For den østlige Deel af Europa, for Ruslands Handel igiennem det sorteHav, og naar det besad det Europæiske Tyrkie vil Egypten blive af største Vigtighed. Men man kan aldrig forestille sig at dette Land kan blive hvad det burde være uden under en Regiering der staaer Venskab med Araberne, ikke allene de Vandrende men endog de i det lykkelige Arabien boende, for at passere denne Kyst ved det røde Hav i Fred, hvilken er nødvendig at nærme sig bestandig om Natten paa den besværlige Fart igiennem det røde Hav; men det lader som den nærværende Behersker af Egypten besidder en Deel af de Egenskaber, som ere nødvendige for at ophielpe Landet. Hvoraf den vigtigste er, at give Europæerne Handels Frihed, og at beskytte dem imod Vold. De vil da snart bringe Handelen i Gang, kom da Canalen fra Sues istand vilde den snart blive af megen Vigtighed, selv for private Engelskmænd som ei bekymre sig om Politiken, naar de kunne fortiene. En liberal Regiering i Egypten maae i mine Tanker have megen Jndflydelse paa Cultivationen i det indre Afrika, og med Tiden biedrage til Abysiniens bedre Dyrkelse, hvor alt som kommer fra Jndierne. kunde frembringes, ikke at tale om det herlige østlige Afrika, især ved Mosammbiqve og der omkring. Men maaskee disse Lande have udspillet deres Rolle, og at de fordum have bidraget til Egyptens ubegribelige Storhed, som kan sees af Ruinerne i dette Land.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-11-27
Betragtninger over Naturen. Skyepomperne, dette tilforn især i vore Egne saa sieldne Naturbegivenhed, men som begyndte at vise sig hos os i forrige Sommer, blive nu temmelig almindelige. J No. 98 af dette Blad er den Skyepompe, som gik over den nordøstlige Deel af Sielland udførligt beskrevet af et Øievidne.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-11-27
Fra Viborg blev det fortalt, under 23 Junii, at en saadan Skye, i Form af en Tragt, var nogle Dage tilforn gaaet over Gietterup Sogn i Hanherred i Aalborg Stift, den foer over Beboernes Enge og Holme ved Fiorden og oprørte saaledes. Vandet, at dette steeg usædvanligt høit, og oversvømmede Engene, hvor 300 Faar græssede, de druknede alle. – Den 11te Julii bleve 16 til 17 Huuse i Landsbyen Vattenbeck ved Neumünster i Holsteen revne omkuld af en Skyepompe og toge megen Skade. – Man hørte mere til dette forunderlige Særsyn i Naturen fra vor eget Fødeland, end fra andre Lande, dog fortælles i en Neapolitansk Tidende af 29de August: at der for nyelig havde tildraget sig i Provindsen Principoto Ultra: at nogle Fruentimmer havde været ifærd med at vaske ved en Brønd, da ved en forresten ganske klar Luft, en Stormske nedlod sig i Nærheden af Brønden i Skikkelse af en Kegle. Fruentimmerne bleve bange, gave et Skrig fra sig og løb deres Vei, hvorved flere Menn ster kom til. Skyen trak derpaa alt Vand til sig af Brønden og bortførte i sin Hvirvel alt det Lærred, som var udbredet paa Jorden, tilligemed andre Ting, som laae derved, hvormed den strøg nogle Mile bort igiennem Luften; men efter en Times Forløb vendte den igien tilbage til Brønden, og bragte næsten alt det tilbage, som den havde taget med sig, hvilket den nu lod falde ned, og hvoraf nogle Stykker vare forbrændte og andre vare ligesom giennemborede med Kanonkugler. General Vicaren der paa Stedet havde den største Umage med at giøre Folk det troeligt, at denne Begivenhed var gaaet til paa en naturlig Maade. Saa fuld af Jorden, som Luften var i denne Sommer, saa sielden vare dog ret stærke og vedholdende Tordenveir. Dog den 25de Juni indtraf et saadant Veir i Lolland, hvor det afbrændte et Huus i Paarup under Grevskabet, Knuthenborg; samme Dag slog Lynilden to Kiør ihiel for en Stakkels Huusmanden Fierdingvei, fra Odense. – Jkke heller har den underjordiske Jld viist sig saameget virksom i denne Sommer. Dog fortælles i et Jtaliensk Blad, at Søen Con terne i Kirkestaten, forsvandt aldeles den 24de Juli efter et heftigt Knald og en stærk Allarm, (hvilken satte de Byer, som ligge omkring den i Skræk, saa at Bunden af den, hvilken tilforn var opfyldt med Vand blevganske tør. En pavelig Embedsmand begav sig derhen med flere sagkyndige Mænd og fandt i Bunden af Søen, henimod Bierget en stor Aabning, hvorigiennem Vandet, var styrtet. Ved dette Hul saae man en Fiskerbaad, som Vandet havde trukket med sig og slaget i Stykker. – Det er besynderligt at Jordskielvene i det sidste Aars Forløb have trukket sig saameget hen under Alperne i Schveits og Tyrolen; i Kanton Bern yttrede de sig hyppige i August. Den 20de August blev ligeledes et temmeligt stærkt Jordskielv følt i Staden Jnspruk i Tyrol, og paa samme Tid i Jnvernes i Skotland. – Men ifølge Efterretninger fra Batavia af Februar d. A. vare paa Øen Java de skrækkeligste Naturbegivenheder forefaldne.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-11-27
Bierget Jdjeng havde den 24de Januar gjort et frygteligt Udbrud; høie Støtter af Jld. Røg og brændbare Materialier vare brudte ud af Krateret. Aske, Jord og Svovl ødelagde de skiønneste Riis marker rundt omkring. Luften var saa opfyldt med Aske og Svovldampe, at man i nogle Dage neppe kunde see Dagens Lys i Staden Benjonwangi, og at man neppe kunde trække Veiret. Den største Deel af Fiercreaturerne omkom, og i Floderne faae man næsten ikke andet end døde Fiske. Store Træer og Steenklumper rullede med en skrækkelig Allarm ned af Biergene, og bortrev alt med sig hvad de stødte paa underveis. De forfærdede Beboere flygtede paa alle Sider deels til Havet og deels til Hovedstaden. Vandet steeg 14 Fod over sin sædvanlige Høide, man kunde ikke passere Veiene, de fleste Broer bleve bortrevne; smitsomme Sygdomme fulgte ovenpaa. Den 27de indstyrtede et Bierg ved Capan, hvorved 8 Mennesker omkom, en Flod udtørredes, og paa forskiellige Steder sank Jorden, flere Familier tilsatte Livet derved. Ligesom der er berettet om Jordfald, som have tildraget sig paa Øen Java, saaledes fortælles ogsaa om lignende Naturbegivenheder fra vor Verdensdeel, saaledes berettes fra Finland at den 2den Maj vare ved Middagstid 12 Bøndergaarde. pludselig styrtet nogle Favne ned i Jorden i en Landsbye ved Abo i Finland, samme Begie- og paa samme Sted var mødt i Aarene 1755 og 138, man forklarer dette Jordfald af Egnens bradsige Beskaffenhed. – Men ogsaa i Holsteen ved Oldeslohe er i Aar foregaaet et mærkværdigt Jordfald, det tildrog sig i en stormfuld Nat imellem den 13de og 14de Marts d. A., da en stor Jordmasse blev kastet op og derpaa ned med en forfærdelig Kraft i Travefloden, hvor den nu danner en Jordtunge; som er 500 Alen bred 16 1/2 Fod lang; man formoder at en Mængde Vand, som har samlet sig i Jorden har forvoldet denne Naturbegivenhed.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-11-27
Den 17de Juni styrtede et Stykke ned af det store St. Bernhards Bierg paa Byen St. Constant og begravede en Mængde Huse, 14 Personer omkom derved, at boe i de biergfulde Lande er interressant og opløftende for Siælen, men tillige rædsomt, thi den gamle Jord begynder at hensmuldre i alle sine Yderpunkter. (Til de Formodninger og at den forestaaende haarde Vinter som ere yttrede i dette Blad, kan endnu føies at Jngenieuren Chevalier i Paris, har skrevet et Brev til Journalen des debats, hvori han af forskiellige Sandsynligheder uddrager den Slutning, at Vinteren vil blive meget streng. Hvad enten siger han man tager Hensyn paa en Periode af Maanens Knuder af 19 Aar, eller paa en Overeensstemmelse af Vinterne i en Periode (Fortsættes.) af 100 Aar.