JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-02-05
Tydskland. Fra Bremen skrives i "Augsb. Allg. Zeit." under 10 Januar: "Jblandt alle de Fester, som den sidste Tid har bragt os, har maaskee ingen været skjønnere og meer opløftende end den igaar afholdte første Aarsfest i den herværende Dannelsesforening for Arbeidere. Denne Forening, der i Slutningen af 1846 blev kaldt tillive af flere Cigarfabrikanter her i Byen alene for deres Arbeidere, er i Løbet af f. A. tiltagen betydeligt ved Optagelsen af Haandværkere. og har hidtil virket til stor Velsignelse, skjøndt skjult for Publikums Øine. Det Maal, som den har sat sig, er at uddanne og hæve Arbeidsklassen; dette Øiemeed søger Foreningen at naae deels ved at føre den i Skolerne modtagne Dannelse videre deels ved at befordre en gemytlig og munter Selskabelighed og saaledes at modvirke det fordærvelige Liv paa Kroerne. Der gives derfor baade i Foreningens og Lærernes Lokaler Underviisning i Regning, Skrivning, Tegning, Tydsk, Engelsk og Sang. Desuden er der ugentlig blevet holdt en Forelæsning over naturhistoriske eller historiske Gjenstande af forskjellige Mænd, som levende antoge sig den fremspirende Anstalt, ligesom der ogsaa i en anden Time af Medlemmerne selv blev afhandlet Spørgsmaal af Jnteresse for Arbeidernes Liv, med Undtagelse af Politi og Religion. Et Bibliothek er oprettet og voxet til 400 Bind, og i Læseværelset er endeel Tidender henlagt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-02-05
Foreningens Medlemsantal er tiltaget fra Maaned til Maaned. Ved Festen igaar viste den sig første Gang offentlig, og den da afholdte Forsamling paa Børsen bestod af omtrent 1000 Personer, Gjæster og Medlemmer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-02-05
J München ere nogle Alemanner, ved deres Jndtrædelse til en Forelæsning af de andre Studenter blevne modtagne med Piben og andre Udtryk af Spot og Uvillie: Rektoratet har nu ladet opslaae en Plakat paa det, sorte Bræt, hvori bekjendtgjøres, at der paa Grund af Rolighedsforstyrrelser i Forelæsningerne og opæggende og utilbørlige Demonstrationer mod Medlemmer af en af Hs. Maj. autoriseret (Studenter) Forbindelse, vil blive indledt en Undersøgelse og at Ophavsmændene til en saadan Uorden og Skandal skulle drages til Ansvar, Skjøndt Alemannerne" af 5 andre Studenterforbindelser ere erklærede in Verruf, synes deres Senior, Beisneer, at være en Mand af megen Jndflydelse, idetmindste beretter "Ulm. Schnellp.", at en Advocat i Kempten, der havde henvendt sig til hans Protection for at erholde et høiere Embede i Hovedstaden, af ham har erholdt det Svar, at der ikke kunde reflecteres paa hans Ansøgning, da alene fra München 13 Konkurrenter vare indkomne til ham med lignende Ansøgninger. Et tydsk Ordsprog siger: Det bedste Middel mod Hjemvee er at høre hjemme i Hessen-Kassel, og Udvandringerne fra dette Land synes at bestyrke Sandheden heraf, thi vel vare disse mindre talrige i 1847 end i 1846, men beløbe sig dog til 4773 Personer, eller 1247 mindre end i 1846.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-02-05
Preussen. Kongen har overrakt flere Videnskabsmænd i Berlin en til Ære for Alexander v. Humboldt i Guld, Sølv og Bronce præget stor Skuemynt. Denne Mynt turde høre til de meest pragtfulde Kunstværker af denne Art. Paa Aversen er Humboldts Brystbillede og paa Reversen sindrige Fremstillinger, der referere sig til Humboldts Værk: "Kosmos". Den i Guld prægede Mynt har en Værdi af 80 Ducater.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-02-05
Fædrelandet. Blandinger. J Anledning af Kong Christian den Ottendes Død hedder det i Jtzeh. Wochenbl.: Da Kong Frederik den Sjette, storværdig Jhukommelse, den 3. Decbr. 1839 gik til sine Fædre, greb Christian VIII med stærk Haand Regjeringens Tømmer og hvo der kjender de Følelser, med hvilke Folket saae op til ham, den veed ogsaa at gjøre sig Rede for de Følelser, som Budskabet om hans Død maa vække i ethvert Bryst. Talrige og vigtige Reformer i alle Grene af Statsforvaltningen, som betegne den høisalige Konges korte Regjeringstid, afgive Vidnesbyrd om hans dybe Jndsigt og hans utrættelige Stræben for Folkets Vel. Vi fremhæve navnlig Reguleringen af Finantsvæsnet, Udviklingen af Skolevæsnet og de vigtige Stænderne forelagte Lovudkast angaaende Kjøbstad- og Landkommunalanordningen, Næringslovgivningen og den almindelige Værnepligt. Den Forevigedes landsfaderlige Sindelag viste sig paa det Skjønneste da i sidste Aar den Nød, som hjemsøgte hele Europa, ogsaa greb vore ellers saa rigt velsignede Egne. Rige Gaver mildnede Tidens svære Tryk og lette endnu Efterveerne af Nøden. Derfor havde ogsaa den Forevigede i deres taknemmelige Følelser, hvem hans milde Haand opreiste og trøstede, en Løn, som gjorde hans landsfaderlige Hjerte vel. Med alvorsfuld Beemod skue vi tilbage paa den saa tidlig Bortgangne, hvem den ubarmhiertige Død bortrev i hans mandige Krafts Aar, midt i Fuldførelsen af vigtige Foranstaltninger for Fædrelandets Fremtids Vel. Vi vende nu vort Blik tillidsfuldt til Kong Frederik den Syvende. Velbekjendt med sit Folks Ønsker vil han blive en Fader for sine Undersaatter en mild, naadig Konge for Landet, og i Folkets Velfærd vil han finde sin Hæder, i Folkets Kjærlighed sin skjønneste Løn. Gud den Almægtige vil trøste ham i hans uerstattelige Tab, vil give ham Kraft og Styrke.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-02-05
Efter Forlydende, siger "Alt. Merc." skal en Koureer være afgaaet fra Paris til den franske Gesandt i Kjøbenhavn med Jnstruxer hvorledes denne har at forholde sig ved den danske Konges død.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-02-05
Paa Høsts Boglade udkom et Par Dage efter Tronskiftet: "Der Thron=Wechsel 1848, et Modstykke til Clausens og Schouws Bog. Jo større velfortjent Paaskjønnelse denne har fundet, desmindre Fare er der for, at hiin skulde giøre Lykke. (Fdl.)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-02-05
Den Fortolkning, som det kgl. Reskript angaaende politiske Pressesagers Ophør har erholdt, tyder paa, at de Presseforfølgelser som Oppositionen saa ofte har i klaget over, i Fremtiden ikke vil finde Sted uden at den høieste Nødvendighed byder det. Blandt de Personer, der fornemmelig ville nyde Godt af den af Kongen skjænkede Amnesti, kunne vi nævne Dhrr. Gjødwad, Ploug, Grune, Rosenhoff, Secretair Liunge, Dr. Dampe, M. Goldschmidt, der alle skulle være underkastede en meget lang Tids, ja endog Nogle livsvarig Censur, ikke at tale om at enkelte af dem endnu stode til Restance med forholdsviis betydelige Summer i Mulkter, som nu ere eftergivne. (Flp.)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-02-05
Kjøbenhavnsposten, ledsager Forfatnings reskriptet med nogle Betragtninger, hvori det hedder: "Det vil naturligviis, ikke mangle paa forskjellige afvigende Meninger og Jndførelsen af fælleds Stænder for Kongeriget og de to Hertugdømmer. Og der kan vistnok gjøres endeel begrundede Jndvendinger mod Enkelthederne derved; saaledes fra dansk Side den, at Kongeriget Danmark, med sin større Befolkning og Betydning, vel allerede ved Behandlingen af Udkastet til Forfatningen burde være repræsenteret stærkere end Hertugdømmerne. - Men fra deres Side, som, af overdreven Frygt for det tydske Forbund, hidtil have fordret Holsteens Udskillelse af den øvrige Stat, vil der maaskee blive tilkjendegivet en langt større Utilfredshed med en saadan fælleds Forfatning. - Endeel Slesvigholsteenere ville vel yttre lignende Utilfredshed. - Fra andre Sider vil man sige, at det ikke er klart i hvad Forhold de særskilte Provindsialstænder, der jo sige at skulle vedblive, kunne komme til at staae til de fælleds Stænder. - Men alle slige Jndvendinger kunne dog først faae deres rette Betydning, naar det fuldstændige Udkast til den nye Forfatning bliver fremlagt og, som Man tør vente, offentliggjort. Da vil Man først kunne see, hvorledes Kongen har paatænkt at ordne Forholdet med Hensyn til det tydske Forbund for Holsteens Vedkommende, - noget, der iøvrigt ikke turde være saa vanskeligt, naar der kun tilbydes Holsteen en saadan virkelig folkelig Frihed i Forening med Danmark, som det ellers ikke kunde opnaae, og som det tydske Forbund nok vil tage i Betænkning at forhindre det fra at nyde Fordeel af. - Da vil det maaskee ogsaa blive klarere i hvad Forhold Provindsialstænderne skulle staae til de fælleds Stænder o. s. v. - Tilmed maa Folkerepræsentationen derefter jo selv kunne virke til en bedre og nøiere Ordning af alle slige Forhold. - Frederik den Syvende er en demokratisk Konge, og det er sikkert hans Villie, at den Jndskrænkning af Magten han indrømmer, skal komme hele Folket og ikke visse enkelte Klasser til Gode. - Der er i Rescriptet heller ikke talt om Sammensætningen eller Valgmaaden for de fælleds Stænder. Derfor tør Man haabe, at det af Kongen med fri, aaben og ædel Villie foretagne Skridt, - der i andre Lande har kostet Strømme af Blod, og som derfor vil sætte Europa i Forundring og gjøre saavel Hans som Danmarks Navn hædret og høiagtes - ogsaa af Ham vil blive fuldendt saaledes, som det ene kan fuldendes i Overeensstemmelse med det Hverv, det danske Folk, om ogsaa stiltiende, har givet sine Konger: ved Enevoldsmagten at fremme og haandhæve den statsborgerlige Lighed. Naar dette skeer, naar den besluttende Medvirkning ved Lovgivningen og Beskatningen overdrages, ikke til enkelte Klasser i Samfundet, men til de Mænd, hele Folket dertil maatte vælge – saa vil ogsaa hele Folket have Anledning til at være tilfreds med en saadan Forandring i Forfatningen og til at ophøie Frederik den Syvendes Navn, som den Konge, der med fri Villie ophævede den statsborgerlige Umyndighedstilstand i Danmark, der gav hele Folket Frihed.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-02-05
Med den 28 Januar d. A. er begyndt en ny Tidsalder for Danmark; - dets Konge har aabnet det Veien til at indtage en Plads blandt de Nationers Række, der selvstændig og frit virke til deres egen Samfundsordens Udvikling. J Stedet for den ubevægelige, uforanderlige Lov kan nu træde en Forfatning, der er i Stand til at forme sig efter Folkeaanden og blive et forden altid meer og meer passende og tilsvarende Legeme, hvori Aanden frit kan voxe og udfolde alle sine gode Evner og Kræfter. - Begyndelsen hertil er givet. Lad os for Alting holde fast ved denne Overbeviisning, hvilke Betragtninger Man end iøvrigt kan føle sig foranlediget til at anstille over Anviisningen til den nye Vei. - Mismodet er nu ikke længer paa sin rette Plads.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-02-05
Det haabe vi, at alle Danske, der have Hjertet paa det rette Sted, ville indrømme os. Vise vi ikke nu, at vi have Mod og Lyst til at gaae fremad paa Frihedens Vei, for at opnaae alle de Goder, hvis Savn vi saalænge have beklaget, saa ville vi tabe Nutidens og Efterverdenens Agtelse som Mænd og som Nation - og ingen Magt paa Jorden vilde være i Stand til at gjenoprette os et saadant nationalt Nederlag. - Det gjælder nu ikke om at veie og vrage, men om at benytte det Givne, som i ethvert Tilfælde indeholder Grund principet for den constitutionelle Statsform: besluttende Medvirkning for Folkets Repræsentanter. - Hvad et Folk dermed kan udrette – og det i enig Bestræbelse med sin Konge - hvorledes Spiren kan blive til et skyggefuldt Træ, - tilkommer det nu de Danske at vise den øvrige civiliserede Verden. Alt maa nu gjennemtrænges af Bevidstheden om, at det danske Folk har betraadt de selvstændige Nationers Bane, at det har vundet større Hævd paa Agtelse, - baade de enkelte Jndivider og Nationen i sin Heelhed - og at det gjælder om at opdrage og danne en Slægt, der kan forstaae og fortsætte og ret benytte vor Frihedsstræben. (Kbhposten.)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-02-05
Jfølge en fra Bestyrelsen for Bondevennernes Selskab, til dets Distriktsformænd umiddelbart efter Tronskiftet udgaaet Opfordring forberedes rundtom i Landet Deputationer og Adresser til Hs. Majestæt fra Bønderne. Den nævnte Opfordring gaaer ud paa at udtale for Hs. Majestæt det Ønske, at Allerhøistsamme snarest muligt maatte forordne en hensigtsmæssigt organiseret Commission til, under fuldstændig Offentligheds Control og Bistand, at undersøge og derefter at foreslaae om de Forhold og Vilkaar, hvorunder Danmarks Bondestand i det Hele og dens godsbundne Medlemmer i Særdeleshed befinde sig, med navnligt Hensyn til, hvad der staaer tilbage at gjøre for denne Stands endelige Emancipation, for Person, Eiendom og Virksomhed, til virkelig Frihed og Lighed med Statens øvrige Borgere", - altsaa en Petition om Udnævnelsen af en ny Landbokommission, til Undersøgelse af Landboforholdene. (Flp.)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-02-05
I Kjøbenhavn er Kammerherre og forhenv. Deputeret i Generaltoldkammeret, Oldenborg, afgaaet ved Døden i den høie Alder af 80 Aar. Han har i mange Aar samlet paa danske Bøger og Pierer, og efterlader sig et temmelig stort Bibliothek af danske Skrifter og deriblandt mange Sjeldenheder. Skolelærer og Kirkesanger E. Gad i Skibby. skriver i Berl. Tid. "Det er en besynderlig Mangel paa Kjendskab til Livet i Præstegaardene, flere Redacteurer af offentlige Blade have lagt for Dagen ved at fremhæve den Maade, hvorpaa enkelte Præster sidst have holdt Juul, idet de have mættet og uddeelt Gaver til fattige Børn; men Jngen af Redacteurerne har mere blottet sin Ukyndighed end Redacteuren af Almuevennen, der efterat have berettet Juleglæden i Sorterup, Præstegaard, dertil knytter den bittre bemærkning: Det er desværre ikke mange Præster der saaledes holde Juul." Heri Egnen holdes i denne Retning Juul i Præstegaardene fra Aarets Begyndelse og indtil dets Ende.""Hels. Av., af 2de meddeler: "En stiv Kuling af NV., som reiste sig igaar Nat og medførte en betydelig høi Vandstand fremkaldte igaar Morges her i Sundet et i sit Slags høist interessant Syn. Endnu Kl. 8 laae Landisen fast langt ud, besat med en Mængde Fiskere og deres Telte, hvoraf flere vare 1/4 til 1/2 Miil ude fra Land sydefter, saalangt man kunde øine; pludseligt brast hele Jisdækket langsmed Land, og nu skjød den mægtige Jismark, førende Fiskerne og deres Redskaber med sig, med betydelig Fart tværs ud i Sundet. Det varede naturligviis ikke længe for man saae Kysten opfyldt med Søfolk, der i en Haandevending fik deres Baade ud. og i kort Tid vare samtlige Fiskere bjergede. Et Par Timer efter var ikke Jis at øine hverken syd eller nord paa. - Da Farvandet saaledes var blevet aldeles ryddet, blev Havnen igaar udiset for at kunne modtage de nordfra muligen kommende Skibe. Nogle Fiskere fra Kastrup have fundet tvende ihielfrosne Mænd paa Jsen i Nærheden af Saltholm. Tilsyneladende vare de Svenske og fra Malmøe. Ligene bleve indbragte til Kastrup. (Flp.)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-02-05
Berl. Tid, indeholder et engelsk Digt i Anledning af Kong Christian den Ottendes Død. Kornhandelen i Kjøbenhavn indskrænker sig til Stadens eget Forbrug, for udenlandsk Regning bliver for Tiden ikke kjøbt synderligt. Tilførselen af Kartofler er temmelig god og Priserne ere 10 a 16 Mk. pr. Td. (Paa Torvet i Odense koster 1 Skp. 3 Mk.) Brændeviin er falden i Forhold til de lavere Priser paa Korn og Kartofler, men de urimelig høie Ølpriser vedblive. En Brygger har givet den naive Oplysning, at Ølpriserne bleve satte i Efteraaret 1846 efter Prisen, paa 6. Byg 5 1/2 Rbd. pr. Td." men nu er Prisen kun 3 1/2 a 4 Rbd. og da Tiden for Tilberedningen af Malt varer fra Octbr. til April, burde disse lavere Priser, komme Kjøbenhavns (og andre Kjøbstæders) Beboere, tilgode. Rugen holder sig i 27 a 29 Mk. (Berl. Tid.) Julefesten er af det skandinaviske Selskab i Hamborg høitideligholdt af henved 80 Deeltagere. Det glæder Berl. Tid. at kunne berette, at Banken atter har nedsat Diskontoen paa Vexler og Laan mod haandfaaet Pant til 4 pCt.; denne Foranstaltning af Banken glæder os med, ja det glæder os endog, at Berl. Tid, siger, at vi aldeles have misforstaaet den, da vi yttrede som vor Mening, at den i sin sidste Artikel om Nationalbanken o. s. v. havde havt til Hensigt at opmuntre Bestyrelsen til at vedblive at beregne 5 pCt., naar ingen Anledning var dertil." Det er just ikke vore Ord, men vi tage det ikke saa nøie med et Ord, naar kun Sagen fremmes og vi ansee det for en ikke ringe Gevinst for den gode Sag, naar Berl. Tid. for Fremtiden i Konfliktstilfælde lidt mindre vil tage Pengemændenes Parti og lidt mere slaae sig til Folket. J Slagelse stiftes i denne Tid en borgerlig Forening, hvis Formaal er ved gjensidig Meddelelse og Anskaffelse af nyttige Skrifter at udvide Kjendskab til borgerlige Pligter og Rettigheder.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-02-05
Den 20 Jan. er Kand. Greve i Kiel, Medarbeider ved Nordtydske Maanedsskrift til den frie Protestantismes Fremme, i Colmar ved Glüstadt valgt til første Præst (Hauptpastor) med 105 mod resp. 35 og 11 Stemmer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-02-05
Medens Tilførselen til Kiel søværts er ganske overordentlig tiltagen siden Jernbanens Bygning, er Udførselen søværts i stærk Aftagende; Smør, for hvilken Artikel Kiel allerede i lang Tid er Hovedstapelpladsen, afsendes næsten ikke meere pr. Skib (i det forløbne Aar kun 70 Tdr.), men gaaer pr. Jernbane til Hamborg og Altona, tildeels ogsaa til Glückstadt for derfra at indstibes til Engelland.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-02-05
Fra den yderste Indgang til Kielerfjord er intet aabent Vand at see og Man antager, at Søen er tillagt til Ærø og Langeland.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-02-05
Under 29 Decbr. f. A. er der meddeelt Fabrik Entrepreneur Joseph Hirsch Eneret paa at forfærdige Vandledningsrør, overtrukne indvendigt og udvendigt med Asphalt. Denne Slags Rør ere allerede i endeel Aar brugte i Frankerig og befundne hensigtsvarende, og ved de i Kjøbenhavn foretagne Prøver ere de befundne i indre Styrke og Varighed at overgaae alle Vandledningsrør, af hvilkensomhelst Art eller Materiale de end monne være. (Kbhpst.)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-02-05
Kapitelstaxten for Vendsyssel og Hanherrederne: Rug 4 Rbd. 4 Mk. 5 s., Byg 3 Rbd. 3 Mk. 14 1/2 s., Havre 2 Rbd. 1 Mk. 5 s. For Thy og MorsøRug 4 Rbd. 5 Mk. 12 s., Byg 3 Rbd. 4 Mk. 15 1/2 s., Havre 2 Rbd. 4 Mk. 3 s. Odense. Begge de manglende sjællandske Poster ankom tilligemed Gaarsposten iaftes omtrent Kl. 9. Skibs= og Handels-Efterretninger. Jagten FamaBacher, fra Christianssund til Kjøbenhavn med Sild, er læt indkommen til Bergen, den losser for at reparere.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-02-05
Kjøbenhavn d. 1 Febr. Ogsaa her udbydes nu raske af igaar solgtes 1200 Tdr. 11 2 Pds Byg til 6 Mk. 5 s. Banco. dog var dertil ei mere at anbringe vi gaae rimeligviis endnu lavere med alle Kornsorter, thi Spekulanterne ere modløse, og overalt viser det sig, at Høsten har været meget stor. - Til Forbruget her er det ogsaa slaut og Hvede maa noteres 3 Mk., Rug 1 Mk. 8 s., Byg 2 Mk., og Havre 1 Mk. lavere end i forrige Uge.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-02-05
Kjøbenhavns Børs-Cours den 1 Februar 1818. Hamb. 2 M. - k. S. 200. Bank-Disconto 4 pCt., dito paa Banco=Vexler 4 pCt. 4 pCt. Kgl. Oblig. (uden Rente) 101 1/2 a 105 Rbd. Sedler. 3 pCt. engelsk-danske Obligationer 82 a 82 3/4. Nationalbank-Actier 174 a 174 1/2 Rbd. r. Sølv. Roeskilde Jernbane-Actietegning 67 a 67 1/2 Spec. Prædikanterne paa 5te Søndag efter hellig 3 Konger. J St. Knuds Kirke: til Høimesse Hr. Stiftsprovst Svitzer, til Aftensang Hr. Pastor Wiberg. - J Frue Kirke: Hr. Provst Colding. - J St. Hans Kirke: Hr. Pastor Westeengaard. - J Hospitals=Kirken: Hr. Pastor Wiberg, Kl. 8 1/2.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-02-05
AVERTISSEMENTS. At Hr. Justitsraad C. F. A. Schlegel er constitueret til at forestaae Kasserer-Tjenesten for Odense Communitet, og at dette Embede i Dag er bleven ham overleveret, bekjendtgjøres herved.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-02-05
Inspectionen for Odense Communitet den 5 Februar 1848.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-02-05
Med kongelig allernaadigst Tilladelse agter Undertegnede at forevise for det ærede Publikum nogle mærkværdige Natur=Sjeldenheder, som til allernaadigst Tilfredshed ere tagne i Øiesyn af Hs. Maj. Høisalig Kong Christian den 8de og Hds. Maj. Enkedronningen; hvoriblandt udmærker sig: Hovedet af en Hippopotamus eller Nilhesten, som veier 90 Pd. og har Tænder af en Fods Længde, samt Hovedet af en af de Vildes Konger paa Nyeseeland - Menneskeædere - der udmærket sig ved den sjeldne Tatovering og Conservation m.m. Entreen betales med 1 Mk. for Voxne og for Børn 8 s., og forevises disse Gjenstande fra imorgen (Søndagen den 6 Februar) og følgende Dage i mit Logis hos Karethmager Christensen i Frue Kirkestræde fra Kl. 6 til 8, om Aftenen. Ærbødigst Jean d'Abis.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-02-05
Efterlysning. Fra Lundsgaard ved Kjerteminde er bortløben en rød 3 Aars Ovie, der herved efterlyses af Eieren, Forpagter Borchsenius.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-02-05
Fra Læseforeningens Conversations-Værelse er, formodentlig af en Feiltagelse, borttaget en sort Silke=Paraplui, som bedes tilbageleveret til Bibliothekaren. Mærk. Jgaar (Fredagen den 4dennes) er fra min Karl bortstjaalen en stor sølvbeslaget Meerskums Pibe, der hang i hans Kammer. Den var kjendelig ved, at den forreste Deel var temmelig høi, og om Mundingen var en opstaaende Sølvkant; i Stemplet stod C. J. Da det er mig af Vigtighed at faae Gjerningsmanden til dette Tyverie opdaget, loves en raisonabel Douceur til den, der kan give bestemte Oplysninger herom, enten til Politiet eller til mig selv. Odense den 5 Febr. 1848. M. P. Allerup.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-02-05
Hver Søndag og Mandag Eftermiddag Mærk, bliver Keglespil paa min lukkede Bane paa Sølvgevinster, hvortil indbydes. Sæde-Frøe. F. C. Schjött, udenfor Nørreport. 2 Kleinsmedsvende, kunne faae stadig Arbeide i Kjerteminde hos Smukt rödt og hvidt Oberlands Kloverfrøe, Timotheum, samt ægte Rigas Sæde-Hørfrøe, directe hjemkommen i original Embalage, anbefales i större og mindre Partier til Tidens billigste Priis. J. Nielsens Søn. Naalemager C. Hauptmann, ved Siden af Provstegaarden anbefaler sig med sorte Knappenaale. F. M. Becher.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-02-05
Vindues-Glas.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-02-05
Alle Sorter Brabander Vindues-Glas, saavel hvidt som halvhvidt i diverse Maal, samt engelsk Kron glas, alt directe fra de bedste Fabrikker, er mit Lager fremdeles forsynes med til nedsatte billige Priser. J. Nielsens Søn.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-02-05
Sorte Oblater og sort Lak af L. P. Holmblads Fabrik er idag arriveret hos L. Limkilde, C. Döckers Efterfølger. Eigaer Reen- og Fas-Hamp, lange klare Rigaer Hampe-Blaar sælges fra mit Lager i større Vægt til moderat Priis. J. Nielsens Søn.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-02-05
Dyresteeg m.v. bekommes imorgen Aften saavel ud af som i Huset hos Th. M. Gamst.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-02-05
Valtset Bly- og Zinkplader, Romansk, Engelsk og Altonaer Cement i 1, 1/2 og 1/2 Foustager, bekommes billig hos J. Nielsens Søn. Graveur og Stempelskjærer, C. L. S. Hauptmann i Odense anbefaler sig med alle Sorter nye Embedssegl og Stempler samt Vaabner og Signeter, udført til fuldkommen Fiinhed og Skjønhed til muligst billige Priser og hurtigste Expedition.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-02-05
Min Bolig er hos Naalemager Hauptmann ved Siden af Provstegaarden. Bygnings-Materialier. bestaaende af Fyrre-Bjælker, Spar. Remmetræer og Lægter, samt Planker og Brædder i diverse Dimensioner, sidstnævnte af et og to Aars Tørrelse og betydelig Oplag, anbefales til Tidens billigste Priser fra mit Lager. J. Nielsens Søn. Udmærket fiin Herregaards=Smør fra Gyldensteen faaes paa det store Torv hos A. Joh. Prætorius. Buxdom, Jbenholt, JacarandaTræ er idag arriveret og sælges til billige Priser hos L. Limkilde, C. Döckers Efterfølger. Circa 20,000 Stk. af Landets bedste Gulve Steen staar til Salg hos J. Nielsens Søn.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-02-05
En smuk stor Boutik paa Vestergade med Boutik=Indretning er at erholde til Leie førstkommende Paaske Flyttedag hos S. Schmidt.