Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1779-05-14
Fortsættelse af Fortegnelsen paa de velfortiente Borgere i Fyens Stift, som i indeværende Aar. have erholdet Premier og Belønninger af Landhuusholdnings=Selskabet. (See No. 19.) 101. For Humle=Avl tilkiendtes Fæstebonden Niels Laursen i Anhøirup, Brenderup Sogn, Vends Herred, Assens Amt, den større Guld=Medaille eller 100 Rdlr., nemlig for en i Aaret 1774 anlagt Humle=Have, indeholdende 3029 Qvadrat Alen, hvorpaa i Aaret 1778 er avlet 1 Skp. saavel af Kræfter, som Udseende. 102. Ligeledes Fæstebonden Anders Nielsen i Aahøirup. 10 Lpd., som ved Kiøbenhavns Brygning er befunden god, Brenderups Sogn, den mindre Guld=Medaille, eller 50 Rdlr. for i Aaret 1774 at have anlagt en Humle=Have af 2932 Qvadrat=Alens Størrelse, og derpaa i afvigte Aar avlet 1 Skpd. 8 Lpd. Humle, som af Kræfter og Udseende haver været den beste næst efter forestaaende. 103. Fæstebonden Søren Larsen i Føllested Bye, Brenderup Sogn, erholdte den tredie Premie af 30 Rdlr. for i næstafvigte Aar paa 2 Skpp. Land at have avlet 1 Skpd. 8 Lpd. Humle, som næstefter den forestaaende haver været den beste. 104. Den fierde Premie af 20 Rdlr. tilfaldt Fæstebonden Jens Madsen af Bro, ligeledes i Brenderup Sogn, for at have avlet 1 Skpd. 14 Lpd. Humle paa 5783 Qvadrat Alen Jord, af mindre Godhed end næstforegaaende, da samme ikke haver været aldeles frie for Stilker. 105. J øvrigt tillagdes Huusmanden Gregers Jensen i Brenderup Bye og Sogn den femte Premie af 10 Rdlr. for i Skpd. 5 Lpd. Humle, avlet i afvigte Aar 3252 paa Qvadrat Alen Jord. Skiønt denne Humle ikkun var maadelig af Udseende og Kræfter og ikke vel reengjort, saa har Selskabet dog i Betragtning af hans Stand og Vilkaar og for den anseelige Mængdes Skyld, som han har avlet, forhøiet ovenanførste Premie med 5 Rdlr., saa han i alt nye der 15 Rdlr. for sin Humle=Avl. 106. For Pileplantning tilkiendtes Fæstebonden Jens Sørensen til Bubel i Jndslev Sogn en Belønning af den mindre Sølv=Medaille eller 10 Rdlr., nemlig, for i Foraaret 1775 at have plantet 740 Pile Træer, som i 1778 befandtes i god Grøde. De 220 Pile=Træer, som denne Mand i Aaret 1777 har sat, ere endnu for unge til at kunne komme i Betragtning; ligesom Selskabet heller ikke har kundet belønne hans Stræbsomhed i Henseende til Fælledskabets Ophævelse, da det allerede er en 4 til 5 Aar. siden samme blev iværksat. - For de af Jørgen Lauridsen i Jndslev Bye og Sogn plantede 1700 Pille kan han i Følge Selskabets Premie=List æske Premie i Aaret 1780. naar samme da befindes at være i god Grøde. - For de af Byemændene i Fastrup og Schousgaarde satte Pile staaer det dem frit for at æske Premie Aaret 1780, da Premierne herfor først til den Tiid forfalde. - Det Antal Pile Byemændene i Rue har sat, kunde maaskee have kommet i Betragtning, dersom det i Tings=Vidnerne havde været oplyst i hvilket Aar de vare satte, men da Selskabet ikke er bleven underrettet om deres Alder, og altsaa ikke med Vished haver kundet see, om samme til Belønning vare for unge eller for gamle, saa har det heller ikke denne Gang kundet belønne denne ellers mærkelige Fliid. - For den Pileplantning, som Byemændene i Taagerod 1775 har gjort, kan de i Følge Selskabets Liste æske Premie i September Maaned indeværende Aar 1779, hvorfor deres indsendte Æskninger, for saavidt Pilene angaaer, indtil den Tild ere blevne henlagde. 115. For Bicavl hos Folk af Bondestanden tilkiendtes Huusmanden Niels Poulsen i Siødsøbye, Søbye Sogn, Assens Amt, den mindre Guld=Medaille, er 500 Rdlr. i Premie, nemlig, for med rigtige Attester at have beviist at have tillagt 174 vel overfødde Biestader, som han tildeels eier alene, og deels til halvs i 18 Sogner og hos fleere end 100 Mænd har udestaaende. 121. Huusmand Hans Piil i Lüneborg, Hesselager Sogn Gudme Herred erholdte en Belønning af 4 Rdlr. for at have tillagt 17 vel overfødde Biestader. B. Overordentlige Belønninger for dem, som udenfor Selskabets Jndbydelse har gjort sig fortient til Selskabets Agtelse. a. J Agerburg og Landvæsen. 134. Fæstebonden Jørgen Lauridsen i Indslev Bye og Sogn, Vends Herred, gaves en Belønning af 8 Rdlr., for at have udskiftet hans Jorder af Fælledskabet, bestaaende af 2 Tdr. 2 Skpr. Hartkorn, samt for at have indhegnet samme med forsvarlig Hegn m.v. 135. Gaardmand Anders Hansen i Diernisse Bye og Sogn under Holstenshuus, tillagdes en Belønning af 5 Rdlr., for at have sat 130 Favne dobbelte og enkelte Steengierder, samt desuden 256 Favne levende Gierder. 136. Gaardmand Hans Hansen Munk af Katterøe i Diernesse Sogn under Holstenshuus, gaves ligeledes en Belønning af 4 Rdlr. for at have sat 68 1/2 Favne dobbelte Steengierder af opbrudte Steen, samt for 312 1/2 Favne levende Gierder og 145 Pile. 137. Bonden Lars Mogensen af samme Bye, erholdte ligeledes en Belønning af 4 Rdlr. for 795 Favne dobbelte Steengierder, samt for 235 1/2 Favne levende Gierder og 101 Pile=Træer. b. J Konster og Haandværker. 165. For at opmuntre Spinderiet iblandt Almuen i Egnen af Svendborg til den af Felix Arnold Sturm anlagde Bomulds=Fabriqve har Selskabet fundet tienligt at tillægge de ved samme arbeidende Spindere og Spindersker en lige Belønning, som det forgangne Aar tillagde de ved Søren Jensen Vests Fabriqve spindende, nemlig 300 Rdlr., som af Sr. Sturm uddeeles til de meest flittige og dueligste Spindere og Spindersker i Forhold til enhvers Stræbmhed. 166. For Fabrikantens Fliid med at have lært og anført adskillige, endog Bønderkarle, til Vævning af Olmerduge, tilkiendte Selskabet ovenmeldte Felix Arnold Sturm(til Pasop ved Svendborg) dets mindre Sølv=Medaille som et Agtelses Tegn. 167. Ligeledes Søren Jensen Vest i Pasop ved Svendborg den mindre Sølv Medaille, som et Agtelses=Tegn for hans Fliid i at forfærdige Olmerduge ved den af ham anlagde Fabriqve, hvoraf han i afvigte Aar haver fabrikeret 74 Stykker, som, saa vidt Selskabet af den indsendte Prøve har kundet dømme, kan sættes i Ligning med de udenlandske Olmerduge. d. J Huusflid og patriotiske Hensigter. 170, For udviist Vindskibelighed i Huusvæsenet i Henseende til Spinding, Farvning og Tøiers Forfærdigelse af adskillige Sorter tilkiendte Selskabet Hollænder=Pigerne og andre Fruentimmer=Tyende paa Hindsgavl, som paa Frue Kammerherreinde von Adelers meget priselige Opmuntring i deres Frietimmer have lagt Vind paa ovenmeldte Arbeide, een af dets større og tvende af dets mindre Sølv=Medailler, overladende det til Frue Kammerherreinden at uddeele samme efter eget Behag til de meest flittige.