JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1774-11-25
Tra Stamhuuset Erholm og Søndergaarde Godser i Fyen, ere ) af samme Godsers Reserve Mandskab undvigte 3de Karle, nemlig : 1.) Ved Paaske Tiider sidst paa engang de 2de den ene af Navn Søren Johansen, Barnfød i Heckebølle ungeser 21 Aar. gammel, noget Koparret rund og fyldig i Ansigtet, har lyst og tyk Haar, blaae Øine, er ellers føer og stærk af Lemmer og ungeser 1 a 62 Tomme høi, den anden af Navn Rasmus Hansen, fød i Mølleknappe ungeser 20 Aar gammel, er glat inen mager i Ansigtet, har brune Øine og mørk Haar som er tynt spidts og stumper, næsten ligesaa høi som den anden, men er meere klein af Lemmer, hvilke tvende unge Mennesker, som ere vel skabte og anseelige, ja taler got for sig, i sær den første, haver tjent sammen i Lunge og imidlertid været speciele gode Venner, saa at de ventelig skal have fulgtes af, og efter Rygte, skal være kommen over til Sælland, og i Tieneste udi et af de Kiøbenhavnske Sukker Raffinaderier. Og 2) Ved Mikkelsdags Tiider sidst den 3die Karl af Navn, Christian Hansen Kragerup Barnfød i Orte Skovhuuse ungeser 24 Aar gammel, som den 10 October 1771 blev afgivet til Recrut for Godserne under det Jydske Regiment Dragoner nu Rytterie, men i dette Aar ligesom de andre Recruter igien tilbageleveret; samme Karl, som sidste Sommer tiente med Tilladelse i Sanderum uden for Godset (var her sidste Gang paa Gaarden den 30 Sept. h. a. tilligemed de øvrige værende unge Mandskab forsamlet) er ungeser 64 Tomme høi, har brune Øine, er rund og rødladen samt glat i Ansigtet, føer og sterk af Lemmer, ja er en anseelig og kiøn Karl, der efter Sigende skal have haft Lyst til at være Garder. Om han og har taget sin Vei over til Sælland eller andensteds hen, har ikke været at spørge. Altsaa bliver bemeldte 3de Karles Undvigelse saavel ved de til forsendelse med Posten allene Privilegerede Kiøbenhavnske Tidender, som Odense Adresse=Contoirs Efterretninger 3de Gange bekiendtgjort, med den Erklæring: At dersom de straxen og forinden 4 Ugers Forløb fra dato af, uden at foraarsage Stamhuuset nogen Omkostning, igien vil indfinde sig paa Godserne og deres Fødestavn, skal de, og dem som have huuset og hælet dem samt været behielpelig til deres Undvigelse, være frie for den Straf, som Forordningen af 14 Septbr. h.a. allernaadigst dicterer, men i anden Fald forbeholdes Vedbørlig Ret og Tiltale derfor, saavel til de Undvigte, som de andre Vedkommende; Til hvilken Ende de, som haver huuset og hælet dem ville vogte sig for længer at beholde dem enten til Ophold eller i Tieneste, og at de, saavelsom andre der om disse 3de Karles Opholdsted, maatte være Vidende, ombedes tienstlig at melde mig med Posten pr. Assens, da jeg Straxen skal besørge deres Afhentelse. Erholm den 22 Nov. 774. som Forvalter Bøger. D. Møller.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1774-11-25
Følgende Bøger faaes her paa Contoiret. Nye=Aars=Ønsker. Fra Søn til Fader og Moder; Datter til samme, Broder, til Søster og Søster til Broder; Sødskende indbyrdes; til Farfader og Farmoder, til Moster, Farbroder og Morbroder; til en Lærer; til en Kiøbmand; Krigsmand; Søemand; til en Velgiører; til sin Kiereste, til en Ven, om at faae en var Mand. En Kiereste inden i Dag et Aar. Mand og Vugge. Til en Veninde. Til den Smukke, faaes her paa Contoiret for 6 s. Tanke=Ring. Anden Deel. Ved C. G. Biering, indeholdende: Alvorlige Tanker 1. Hyrde Samtale i Anledning af Kong Friderich den 5tes Fødselsfest den 31 Martii 1765. 2 Nat Violen. 3 Ved Frue Grevinde Christiana Holck fød Stockfleth Hendes Død. 4. Paa Aarets første Dag 1769. 5. Da Hans Excellence Hr. Admiral Friderich Hoppe blev General=Admiral Lieutenant. 6. Ved Frue Grevinde Schulins Liig, da det blev ført fra Frederichsdal til Kiøbenhavn. 7, Ved Provst Lindegaards Død. 8 Ved Brygger, Plochroses Død, 9, paa Volden, ved at see Christians Pleiehuuses fattige men smukke Militaire Ungdom at spadsere i Samling. 10. Ved Studiosus Med. Rasmus Topps Død. 11. VuggeSang til Junker Friderich Juel. 12. Ved Frue Geheimeraadinde Anna Margaretha de Juels Død. 13. Ved min Balsammine. 14. Ved Jomfrue Elisabeth Erichsens Død. 15. Ved de tvende unge Børns Kirstine Maria og Vitus Melbyes Død. 16. Ved Frue=Cancellieraadinde Collins Jndtrædelse i sit 66de Aar. 17. Ved Frue=Agentinde Holcks Død. 18.) Ved Hr. Agent Holcks- og Jomfrue Topps Bryllup. 19. Paa Aarets første Dag 1772.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1774-11-25
Professor Balles Juule= og Nye=Aarsdags Prækener 20 sk. Englene ved Jesu Fødsel, som et Mynster for os i Juule Rd. Mk. s. B. Bierings Priisskrift om Kiøbstæderne 1 8. tiden 4 s. Ingen Forældre vil fortryde at give deres Børn denne liden Juulegave. . . Kong Knuds Historie = = 1 - den listige Hyrdepige = = = 4. Ode til de silde Koner. Troiels Priisskrift om Humle=Avlen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1774-11-25
Hr. Møllers Prækener. Friemodige Breve over Christendommen Jesu Levnets Historie fra hans Daab til hans Himmelfart 1ste Deel. dito 2den Deel. Schønheiders Christendoms Underviisning = 4 4 Pile=Larven ved Justice=Raad Møller = = 2 8 Wichmands Jordemoderbog = W. Mag. Taubers Taller Prof. Balles Gudelige Taller, Sammes Afskeeds=Taler, En Faders Breve til sin Søn Visit=Sædler faaes her paa Adresse=Contoiret Dusinet 4 s.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1774-12-02
Kongelig Landmaaler. Jndfald. Forstanderne for en Kirke i Paris lode en Guldsmed, som var en Protestant, kalde til sig, at han skulle reparere St. Michaels Figur i deres Kirke. (Ved St. Michaels Billede staaer Dievelen af bildet) Guldsmeden besaae billedet og sagde: I gode Herrer, Eders Dievel er god, men Jer St. Michael duer intet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1774-12-02
Befordringer. Den 21 Oct. a. c. er Frederich Juel til Thorsing allernaadigst beskikket til at være Kammer=Junker. Nyeheder.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1774-12-02
Odense. Som en Sieldenhed i Naturen kan meldes, at i denne tidlige strænge Vinter er paa Søen ved Rønninge, Søegaard af Hr. Lieutenant Rasch skudt en meget besyn, derlig var Jisfugl af Størrelse som en Stær, men af forunderlig Couleur, naar man holder den nær ved er den blaae og noget fra er den Popegojegrøn, og paa Jisen snart grøn og snart blaae, under Bugen og omkring Halsen er den rødguul, har et langt spidst Næb, meget korte Been, og paa Fødderne 4 Tæer, hvoraf de to mellemste hænger sammen næsten ud til Kløerne, for at roe med, naar den dukker under Vand for at tage Fisk, ligesom andre Strandfugle, er ellers de smaa Popegojer meget lig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1774-12-02
I Dags Morgen faldt en Pige uden Nørreport ned fra et Loft, og slog sig ihiel.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1774-12-02
Fyen. Natten til den 1te Dec. afbrændte en Gaard i Trunderup paa Egeschous Gods. Manden i Gaarden, som laae Liig, blev af Jlden næsten fortærret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1774-12-02
Kiøbenhavn. J Gaard ved den Tid at Eftermiddags, bønnen holdtes i Holmens Kirke, havde Hr. Provst Heede fattige Børn, som af det af Hs. Majestæt Kongen allernaadigst skienkede Klæde have nydt Klæder, som H. K. H. Arveprindsen naadigst har givet Penge til at lade sye og forfærdige, sammesteds forsamlede iførte disse Klæder, for at opmuntre dem til at i dette Bedehuus takke og prise den Høiestes Forsorg for dem, der har bøiet de Høikongelige Personers Hierter til saadan dennem vel tilpas kommende Gavmildhed, samt bede Got for Høistsamme saavel som fordet gandske Kongelig Huus, saa og saaledes opføre sig baade nu og herefter, at de ei skulle giøre sig uværdige til denne dem beviste Naade. Antallet af Drengene, som for den største Deel ere voxne, og have faaet hele Klædninger, Kiol, Vest og Buxer fuldkommen syede, ere 50. De som allem have faaet Overkioler og Buxer, ere 26. Pigerne, hvoraf ogsaa en Deel ere fremvoxne, og have af Klædet faaet Trøier, og Skiørter, ere 20 i Tallet, foruden andre huusarme Forældres Børn, som efter befundne Trang have deraf faaet et og andet Stykke Klædemon, 2 voxne Blinde til heel Klædning. Da Klædet var forbrugt, og endda en liden Summa var til over af Pengene, er for samme kjøbt rødt Rye Bay, hvoraf 10 Piger, deriblant nogle Halvvoxne, have faaet Underskiørter. Skulde nu end disse glemme, hvad dem er foreholdt om deres Skyldighed, saa vil saadan Naades og Kierligheds Gierning, der ligner den gudfrygtige Jobs Omhyggelighed for de Nøgne, Joh. 3, 19. 20, viist ikke blive glemt af den Høieste Matth. 25, 36.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1774-12-02
Kongsberg, den 18 Nov. Vi havde her Løverdagen den 29 Oct. om Eftermiddagen Kl. 2 et Jordskielv, som varede 1 og et halv Minut. Huusene vaklede meget, og alting bragede og susede.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1774-12-02
Breve fra Eggersund melde om samme Jordskielv. Ringsted. Da den Jldsvaade, med hvilken Gud hiemsøgte Ringsted, er bleven offentlig bekiendtgjort, som og den Jver og Hurtighed, hvilken saavel en Deel af Jndvaanerne som og Udenbyes har viist i Jldens Dempelse, holder jeg for, at jeg bør ikke lade blive udolgt, hvilken Goddædighed mine Medborgere, som Herren svarede, have viist mod de Afbrændte, da ikke allene mange have hemmeligen af alle Kræfter rakt dem Haanden, men endog offentligen gjort et Sammenskud af Penge, hvor nogle have givet endog over deres Formue, for derved at komme disse Nødlidende til Hielp. Ja det er ikke de allene der have ladet see, at Kierligheden er ikke uddød, men de Herrer Landsdommere og Landstingshøreren, Hr. Kammer=Raad Wederkinch have skienket dem 45 Rdlr., og trende udenbyes Velgiørere hver 10 Rdlr.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1774-12-02
Adskilligt. En Slagter blev overfaldet af nogle Røvere ved Presburg i Ungern udi en Skov. Røveren, som var vel klædt og til Hest, havende med sig 2 Fodgængere, gav sig ud for en Herremand, der og havde Oxer at sælge, og satte sig i Vognen til en Slagter for at vise ham Veien til sin Gaard; men ved et Morads peeb efter sine Kammerader, som da kom springende. Men Foermanden i en Hast spændte den ene Hest fra, for at ride til nærmeste Landsbye og Hielp, og imidlertid sloges Slagteren frisk med Røverne, og værgede sig til Hielpen kom, da denne kom, søgte Røverne til en deres Hule i Nærheden, og skiød ud af den; men Slagteren, som havde Pistoler, fyrede ind i Huulen; omsider holdt Røverne op at skyde, hvorpaa Slagteren og de andre gik ind i Huulen, og fandt 6 Karle dødelig blesserede. Hvorpaa man veltede Steene for Indgangen, og hentede de nærmeste Rettens Betientere; men da man kom igien, vare de alle døde, i Huulen fandtes ellers mange rare Sager, hvoraf man sluttede, at Røverne der havde opholdt sig en 10 Aar. Reisende.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1774-12-02
Odense, den 28 Nov. Etatzraad Schmieden, den 30 dito Kammerherre Smettou begge fra Kiøbh. til Schlesvig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1774-12-02
Bekiendtgiørelser. Priser. paa Alle Sorter Raffinerede Skuf E og Sl GPER.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1774-12-02
ved det Kongel. Allernaadigste Privilegerede Odense-Sukker Raffinaderie, saavelsom og hos Hr. Niels Pagh paa Oplags-Contoiret udi Fridericia. Odense den 26 November 1774. 10, P. S. 15 sk.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1774-12-02
Fiin Canarii pundet Fiin fiin pundet Raffinade pundet 20 sk.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1774-12-02
Melis pundet 17 sk. Lumpen pundet. Kal-S. 28 sk.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1774-12-02
Hvid Kandis pundet Beste brun Kandis pundet 20 sk. Middelbrun pundet 18 sk. Mörkebrun pundet 16 sk. PDDER-SUR ER.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1774-12-02
Hvid Pudder-Sukker pundet: 13 sk. Guult dito pundet: Brunt dito pundet S. C. 10 sk. Brun a 100 pund = 4 Rdlr. og for Tönden 4 Mk. Dito Brun Lispundet 4 Mk.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1774-12-02
Hvid Sirup Lispundet. 16 Mk. De Handlende gotgjöres 3 Proc. paa de Ranerede Topp- og Kandis Sukkere, og tiener til behagelig Efterretning, at paa Contoiret som er beliggende uden for Möllebroe, er alle ovenstaaende, Sorter Raffinerede Sukkere imod contant Betaling. at faae om Sögne Dagene fra Kl. 7 om Morgenen, til Kl. 12 om Middagen og fra Kl. 1 om Eftermiddagen til Kl. 7 om Aftenen, og om Vinteren fra Kl. 8 om Morgenen til 12 om Middagen, og fra Kl. 1. til 6 om Aftenen. John Applebye. Concerten som holdes sædvanlig hver Tirsdag hos Sr. Kyhn.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1774-12-02
J bliver opført paa Onsdag den 7 Decbr.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1774-12-02
Proclama. (idstafvigte den 15 Nov. er paa Holsteenshuuses Gods i Vester Aabye hos Gaardmand Niels Hansen Banke, ved Døden afgaaet, en gammel Pige Navnlig Christence Christophers Daatter, som før har tient afgangne Niels Jensen i Faaborg, og strax paa Dødsfaldet hendes ringe Efterladenskab, taget under lovlig Behandling; men da den Afdødes efterladte Arvinger ei med Vished, vides et heller deres Opholdstæder, nogle deraf, vel af de tilstædeværende blev angivet, neml. den afgangnes fuld Søster Børn, Rasmus Nyemann Gaardmand i Nørrebrobye, Maren Hans Daatter gift med Niels Hansen Banke i Vester Aabye, Anna Hans Daatter Jndsiderske i Peirupe, Hans Hansen Huusmand boende i Hauvendrup, Johanne Jens Daatter gift med Lars Nielsen Huusmand i Haastrup, og et Fruentimmer som de tilstædeværende er kunde Navngive, men skal opholde sig saavidt de vidste paa Grevskabet Gyldensteen, Endnu halv Søster Børn, Lars Pedersen, hvis Opholdstæd ei vildes, Maren Lars Daatter gift med Smeden i Stenderup, Johanne Lars Daatter gift med en Huusmand boende ved Trente Mølle, Anna Peders Daatter skal være gift og boer i Østerhæsinge, og Maren Peders Daatter gift med Anders Skræder i Hierup; skulle endnu fleere Arvinger, efter bemeldte Afdøde være i Live, vilde de inden den i Loven foreskrevne Tiids Forløb, melde sig. Ligeledes indkaldes Stervboens Credi= og Debitores, de første at bevise deres lovlige Krav, og de sidste at betale hvad de til Stervboen er skyldig. Og bliver Skiftet førstkommende den 15 Dec. igien foretaget udi Gaardmand Niels Hansen Bankes Huus i Vester Aabye, hvilken Tiid og Sted Vedkommende sig vilde indfinde, eller og ved Skrivelse melde sig, for Skifte=Forvalteren (S. T.) Hr. Kammerherre og Amtmand von Holsteen, Holstenshuus den 21 November 1774.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1774-12-02
Auction. Den 31 December h. a. om Formiddagen Klokken 9 bliver udi Sr. Kyhns Huus bortsolgt 25 røde Rytter=Kapper, nogle Til Kiøbs.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1774-12-02
Herfra Adresse=Contoiret anvises, hvor der er et Partie Extra Stole og et Skab med videre. god Engelsk Humle af dette Aars Avl at bekomme for billig Priis.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1774-12-02
Til Kiøbs forlanges. En god Brændeviins=Kiedel paa 2 en halv Tønde med Tilbehør. Anviisning skeer fra Adresse=Contoiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1774-12-02
Til Leie. Et Huus bestaaende af en Daglig Stue, Sengkammer, Kiøkken og Spisekammer, samt en stoer Stue og Græste=Kammer og dertil hørende Hauge og Gaards=Rum, er at bekomme til Leie næste Paaske fløtte Tid eller straxen om forlanges, anvises fra AdresseContoiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1774-12-02
Capital som forlanges. 200 Rdlr. forlanges til førstkommende 11 Decbr. imod første Prioritet i en Gaard beliggende nær ved Odense. Anviisning gives her fra Contoiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1774-12-02
Undvigte. Fra Stamhuuset Erholm og Søndergaarde Godser i Fyen, ere ) af samme Godsers Reserve Mandskab undvigte 3de Karle, nemlig: 1.) Ved Paaske Tiider sidst paa engang de 2de den ene af Navn Søren Johansen, Barnfød i Heckebølle ungeser 21 Aar. gammel, noget Koparret rund og fyldig i Ansigtet, har lyst og tyk Haar, blaae Øine, er ellers føer og stærk af Lemmer og ungeser 1 a 62 Tomme høi, den anden af Navn Rasmus Hansen, fød i Mølleknappe ungeser 20 Aar gammel, er glat men mager i Ansigtet, har brune Øine og mørk Haar som er tynt spidts og stumper, næsten ligesaa høi som den anden, men er meere klein af Lemmer, hvilke tvende unge Mennesker, som ere vel skabte og anseelige, ja taler got for sig, i sær den første, haver tient sammen i Lunge og imidlertid været speciele gode Venner, saa at de ventelig skal have fulgtes af, og efter Rygte, skal være kommen over til Sælland og i Tieneste udi et af de Kiøbenhavnske Sukker Raffinaderier. Og 2) Ved Mikkelsdags Tiider sidst den 3die Karl af Navn Christian Hansen Kragerup Barnfød i Orte Skovhuuse ungeser 24 Aar gammel, som den 10 October 1771 blev afgivet til Recrut for Godserne under det Jydske Regiment Dragoner nu Rytterie, men i dette Aar ligesom de andre Recruter igien tilbageleveret; samme Karl, som sidste Sommer tiente med Tilladelse i Sanderum uden for Godset (var her sidste Gang paa Gaarden den 30, Sept. h. a. tilligemed de øvrige værende unde Mandskab forsamlet) er ungeser 64 Tomme høi, har brune Øine, er rund og rødladen samt glat i Ansigtet, føer og sterk af Lemmer, ja er en anseelig og kiøn Karl, der efter Sigende skal have haft Lyst til at være Garder. Om han og har taget sin Vei over til Sælland eller andensteds hen, har ikke været at spørge. Altsaa bliver bemeldte 3de Karles Undvigelse saavel ved de til forsendelse med Posten allene Privilegerede Kiøbenhavnske Tidender, som Odense Adresse=Contoirs Efterretninger 3de Gange bekiendtgjort, med den Erklæring: At dersom de straxen og forinden 4 Ugers Forløb fra dato af, uden at foraarsage Stamhuuset nogen Omkostning, igien vil indfinde sig paa Godserne og deres Fødestavn, skal de, og dem som have huuset og hælet dem samt været behielpelig til deres Undvigelse, være frie for den Straf, som Forordningen af 14 Septbr. h.a. allernaadigst dicterer, men i anden Fald forbeholdes Vedbørlig Ret og Tiltale derfor, saavel til de Undvigte, som de andre Vedkommende; Til hvilken Ende de, som haver huuset og hælet dem ville vogte sig for længer at beholde dem enten til Ophold eller i Tieneste, og at de, saavelsom andre der og disse 3de Karles Opholdsted, maatte være Vidende, ombedes tienstlig at melde mig med Posten pr. Assens, da jeg Straxen skal besørge deres Afhentelse. Erholm den 22 Nov. 1774. som Forvalter.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1774-12-02
Bøger. D. Møller.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1774-12-02
Følgende Bøger faaes her paa Contoiret. Nye=Aars=Ønsker. Fra Søn til Fader og Moder; Datter til samme; Broder, til Søster og Søster til Broder; Sødskende indbyrdes; til Farfader og Farmoder, til Moster, Farbroder og Morbroder; til en Lærer, til en Kiøbmand; Krigsmand; Søemand; til en Velgiører; til sin Kiereste; til en Ven; om at faae en var Mand. En Kiereste inden i Dag et Aar. Mand og Vugge, Til en Veninde. Til den Smukke, faaes her paa Contoiret for 6 s. Tanke=Ring. Anden Deel. Ved C. G. Biering, indeholdende: Alvorlige Tanker 1. Hyrde Samtale i Anledning af Kong Friderich den 5tes Fødselsfest den 31 Martii 1765. 2 Nat Violen, 3 Ved Frue Grevinde Christiana Holck fød Stocksleth Hendes Død. 4. Paa Aarets første Dag 1769. 5. Da Hans Excellence Hr. Admiral Friderich Hoppe blev General=Admiral=Lieutenant. 6. Ved Frue Grevinde Schulins Liig, da det blev ført fra Frederichsdal til Kiøbenhavn. 7 Ved Provst Lindegaards Død. 8 Ved Brygger, Plochroses Død, 9, paa Volden, ved at see Christians Pleiehuuses fattige men smukke Militaire Ungdom at spadsere i Samling. 10. Ved Studiosus Med. Rasmus Topps Død. 11. VuggeSang til Junker Friderich Juel. 12. Ved Frue=Geheimeraadinde Anna Margaretha de Juels Død. 13. Ved min Balsamine. 14. Ved Jomfrue Elisabeth Erichsens Død. 15. Ved de tvende unge Børns Kirstine Maria og Vitus Melbyes Død. 16. Ved Frue=Cancellieraadinde Collins Jndtrædelse i sit 66de Aar. 17. Ved Frue=Agentinde Holcks Død. 18.) Ved Hr. Agent Holcks og Jomfrue Topps Bryllup. 19. Paa Aarets første Dag 1772.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1774-12-02
Professor Balles Juule= og Nye=Aarsdags Prækener 20 sk. Englene ved Jesu Fødsel, som et Mynster for os i Juule tiden 4 s. Jngen Forældre vil fortryde at give deres Børn denne liden Juulegave. Christi 7 Ord paa Korset af Hersleb 40 sk. Smukke Juule=Sange ved N. Prahl. 8 s. Ugebladet Theebordet 20 sk. Den Deelige Caroline 4 s. Visit=Sædler faaes her paa Adresse=Contoiret Dusinet 4 s.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1774-12-09
ne, Svar paa Hegn. (See Nr. 48.) Beviis for Hegnets Jnddeeling efter Hartkorn med tilføiet. Refutation af de derimod giørende Jndvendinger, i Særdeleshed Adressebladet Nr. 48.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1774-12-09
Ligesom man ansetter Staternes naturlige Styrke efter deres Landstrekning, Frugtharhed og deraf flydende FolkeMængde, saa bliver og enhver enkelt Gaards eller Byes Evne og Kræfter at ansee efter deres Strekning og Frugtbarhed. En Gaard, som paa lige frugthar Grund har fire Gange saa meget Jordsmon som en anden mindre Gaard, har og fire Gange saa mange Kræfter og Evner til alt Arbeide og alle Statens Byrder, og det ville være latterligt at vurdere en Byes eller Gaards naturlige Styrke efter dens yderste Perimeter Omkreds eller Grendselinier; da af Geommetrien bevises, at uagtet Jndholden af to Stykker Jord bliver det samme i qvadrat Maal, saa kan Grendselinien, eller Perimeteren i den ene være fem Gange større end i den anden. Naar nu en Gaard paa 8 Tdr. Hartkorn begrændses at trende andre Gaarde hver paa 8 Tdr., saa bliver Hegnet uden al Modsigelse deelt efter Halvparteen; fordi disse Gaarders naturlige Fordeele og indvortes Styrke over alt ere lige. Men naar en Bye eller Gaard paa 8 Tdr. Hartkorn begrændses af trende andre Gaarde hver paa 160 Tønder, Hartkorn, da er det ubilligt at den lille Gaard skulle tage halv Hegn mod de trende større, hvilke have hver 20 gange saa megen naturlig Styrke som den mindre Gaard. Et felleds Arbeide, som skal bevirkes af tvende eller flere samt menvirkende Aarsager, bør efter Nødvendigheds og billigheds Regler udskiftes efter de virkende Kræfters Størrelse. Derfor bør og Fælleds Hegn imellem en Gaard paa 8 Tønder og en anden paa 160 Tønder udskiftes efter Forholden, af 8 til 16, eller den mindre Gaard hegner 1 Alen naar den større hegner 20 Alen. Hvorved tillige er viist at den mindre Gaard bør vinde i Hegnet ved at faae en større og mere formaaende Naboe, og at den tvertimod bør tabe i Hegnet eller faae større Hegn, naar dens Naboe forvandles til en mindre Gaard, hvis naturlige Styrke og indvortes Kræfter ere svagere. Det antagne Principe, at ald fælleds Arbeide bør indrettes efter de virkende Aarsagers og Kræfters særegne Forhold, tænker ieg ingen nægter. Af daglig forefaldende Indretninger kunde anføres hundrede Exempler, til Bestyrkelse; thi de mekaniske og naturlige Kræfter kan ei ved befalinger og Forordninger bestemmes saaledes som de moralske og politiske Kræfter, hine virke naturlig og frit net op saa meget som de kan, men disse undertiden over deres Evne. Om tvende Mænd, hvis Kræfter forholde sig som 1 til 3, skulde bære en fælleds Last paa en Stang, saa kan det ikke hielpe, at man ville raisonnere frem og tilbage og bevise, at Byrden burde hænge midt paa Stangen. Den Svagere kunde ikke engang lette Lasten, mindre udholde at bære den, hvilket ikkun bliver giørligt, naar Byrden hænger, 3 gange længere fra den Svagere end fra den Stærkere, saa at den første i Forhold af sine Kræfter ikkun bærer 1 Pd. naar den sidste bærer 3 Pd., saaledes som i Mekaniken bevises.