JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1846-10-17
Nyeste Postefterretninger. De nordamericanske Fristater. Beretninger fra New-York af 16de Septbr. omtale de forestaaende Krigsoperationer. Det er vist, at de slette Veie ville lægge mange Hindringer i Veien for General Taylor, der har faaet befaling til at rykke frem imod Monterey. Formodningen om at Santa Anna er vendt tilbage til Mexico med de forenede Staters Tilladelse, stadfæstes mere og mere. Alle Cheferne paa de americanske Blokadeskibe havde befaling til ikke alene ikke at modsætte sig hans Landing, men endog til at ønske ham til Lykke i Anledning af hans Tilbagekomst. J Veracruz modtoges St. Anna med Begeistring af Militairet, men med Kulde af Jndvaanerne. Han har udnævnt 4 nye Ministre, hvoriblandt Almonte, der er udnævnt til Krigsminister. - At Americanerne ganske have opgivet Planen om et Angreb paa St. Juan de Ulla, og at overhovedet Tilbøieligheden og Lysten til Krig er betydelig aftagen hos dem, antages for vist. Den americanske Blocadescadre befinder sig i en meget maadelig Tilstand. Allerede kort Tid efterat den var stukken i Søen, forlode de engelske Matroser, der paa Grund af den høiere Hyre vare traadte over i Fristaternes Tjeneste, Krigskibene, og senere have Sygdomme end mere reduceret Antallet af de Kampbygtige. Saaledes har den nordamericanske Fregat "Rari tan, der havde 120 Syge ombord, maattet vende tilbagetil sin Hjemstavn, og Corvetten "Potomac har med 90 Syge maattet søge Pensacola; Commodore Corners eget Skib holder sig vel endnu i Søen, men Fregattens Mandskab er stærkt sammensmeltet, da der ere 140 Syge ombord. Efter flere Angivelser skulle i Foraaret og Forsommeren henved 6000 Matroser, alle indfødte Englændere, have forladt Staternes Tjeneste, da de frygtede for Krigens Udbrud imellem deres Fædreneland og England. Særdeles stor Sensation har det vakt, at den franske Contreadmiral La Place har med sin, af 4 Skibe bestaaende Escadre, hvoriblandt Fregatten Andromeda paa 60 Kanoner, kastet Anker ved Havannah, for derfra at begive sig til den mexicanske Bugt.
Viborger Samler, 1846-10-17
Storbritannien og Jrland. London, den 9de Octbr. Londons nye Lord Mayor er valgt. Efter en afgjørende Poll imellem Sir George Carroll og Alder man Wood valgte Aldermen hiin til Lord Mayor. Saaledes er da Wood, en dygtig Forretningsmand, falden to Gange igjennem. Som betjent, har Wood ikke fundet sig foranlediget til at fralægge sig de imod ham i sin Tid reiste Beskyldninger om en mindre samvittighedsfuld Administration som Værge for en af Hovedkirkerne i London.
Viborger Samler, 1846-10-17
Fra Liverpool skrives under 8de Octbr., at det Haab, man nærede om med den sidste Springflod af 5te Octbr. at gjøre Kæmpedampskibet Great-Britain, flot, er aldeles tilintetgjort ved de sidste Dages Storme. Beretningerne fra Dundrumbugten af 6te Octbr. melde, at den ved de stormende sydlige og vestlige Vinde foranledigede stærke Brænding i Bugten endnu stedse hindrede de til Hielp bestemte Dampskibe i at nærme sig saa meget, at de kunde komme det paa Grund staaende Skib til Hielp Jmidlertid er Skibet, efter andre Beretninger, drevet endnu høiere op paa Stranden, og det har allerede 10 Fod Vand i Rummet, saa at man for Tiden ikke vi foretage flere Forsøg for at bringe det af Grunden. Morn, Post anmelder en ny Bortførelse. En Datter af Hertugen af Beansort har ladet sig bortføre af Ritmester Lovell ved det første Livgarderegiment.
Viborger Samler, 1846-10-17
Efter de sidste Beretninger fra Aden have Araberne, 5000 Md. slærke, ved høi lys Dag foretaget et nyt Angreb paa denne engelske Besiddelse, hvorfra de med stort Tabere slaaede tilbage.
Viborger Samler, 1846-10-17
En tydsk Naturforsker, ved Navn Gesner, har ved Newfoundland opdaget to nye Arter meelrige Knolde, der synes at love ligesaameget, som de af Sir Walter Raleigh opdagede og til England bragte første vilde Kartofler. De nylig fundne Knolde ere noget mindre end vore sædvanlige Kartofler, men have samme Udseende som de. De ere haardføre, taale Vinterfulden, og have samme Lugt og Smag som vore Kartofler.
Viborger Samler, 1846-10-17
London, den 10de Octbr. (Börsenhalles Correspondent). Paa Grund af Lord-Lieutenant Greve af Besboroughs kraftfulde Jndskriden har det saakaldte irske Nationalconvent, der skulde samles den 8de Octbr., ladet bekjendtgjøre, at de tilsigtede Skridt for at lindre Jrerfolkets Nød nu vare ufornødne, og at Forsamlingen desaarsag ikke vilde træde sammen.
Viborger Samler, 1846-10-17
De sidste Efterretninger fra Dundrumbugten af 7de Octbr., om Eftermiddagen, lade formode, at Great Britain, snart vil adskilles, d. er gaae ud af sine Fu ger, af hvilken Grund man ogsaa kun var sysselsat med at bringe Skibet høiere op paa Stranden, for at lette Vragets Bjergning. Allerede den 5te have Klamrene, (the rivets) givet efter; Skibet var fuldt af Vand og den vedholdende Storm har naturligviis medtaget Skibet. haardt.
Viborger Samler, 1846-10-17
Frankerig. Paris, den 8de Octbr. Efter Madriderjournalen Espectador krydser den engelske Escadre imellem St. Vincent og Cap Trafalgar, en Dampbaad skal fra Gibraltar vedligeholde Forbindelsen imellem den engelske Gesandt i Madrid og Flaaden.
Viborger Samler, 1846-10-17
Cönstitutionel omtaler en ny Protest fra det engelske Cabinet.
Viborger Samler, 1846-10-17
Paris, den 9de Octbr. Næsten alle store Journaler, navnligen de ministerielle, beskæftige sig idag med Constit. Artikel om en anden Note fra Lord Palmerston. Ministeriets Hovedorgan - Journ des Beb. – bemærker, at det indrakte Document kun er en til den engelske Gesandt Bulmer adresseret Note, som denne Diplomat skal meddele den spanske Udenrigsminister, og som leveredes Guizot til Eftersyn. Man paastaaer at denne Depesche erindrer om Tractaten i Utrecht, der ikke tilsteder Foreningen af Frankerigs og Spaniens Kroner paa eet Hoved. "Denne Tractat", siger Journ. des Deb., misbruges meget; man staaer den ihiel; man lader den leve, eftersom det interesserer Vedkommende. Frankerig tager Tractaten i de eneste retlige Anvendelser, den kan have; det anerkjender, at sammes Formaal er at forhindre begge Kroners Forening; men i en fransk Prinds's Formæling med en Jnfantinde ligger ingensteds et Brud paa denne Bestemmelse. Man paastaaer fremdeles, at Jnfantinden af Spaniens Frasigelse paa hendes eventuelle Arverettigheder er i den engelske Note forlangt af den spanske Regjering. Man maa tillade os at betvivle dette. Jngen fremmed Regjering kan tænke paa at stille et lignende Forlangende til en fouverain, uafhængig Regjering. Vi troe ligesaalidt, at den engelske Regjering har udtalt den Overbeviisning, at alle store Magter skulde saaledes som den betragte de saakaldte Forandringer, som Hertugen af Montpenfiers Giftermaal med Jnfantinden af Spanien bringer i Europas Ligevægt." - La Presse mener, at England har i hiin Note forbeholdt sig ikke at taale, at Duchesse de Montpensters Børn bestige den spanske Throne. Epoquepaastaaer at ingen nye Note er overrakt, og Epoque har Ret forsaavidt der er Tale om en directe Note til Guizot.
Viborger Samler, 1846-10-17
Ostindien. Med den sidste Overlandpost haves ogsaa Efterretninger fra Calcutta af 15de og fra Delhi af 5te Aug. Man seer af disse, at et af Regjeringen i Lahore imod Jnsurgenthøvdingen Dewan Muhlrasch afsendt Troppecorps er kastet tilbage med et Tab af 300 Døde og Saarede, saa at man har maattet sende Forstærkninger fra Lahore. Denne Kraftløshed hos Regjeringen i Lahore vil sandsynligviis paaskynde Sammen trækningen af et britisk Observationscorps ved Grændsen.
Viborger Samler, 1846-10-17
J de af Englænderne erhvervede Districter ere allerede dannede to Regimenter, bestaaende af indfødte Sikhs, der tidligere have tjent imod Englænderne.
Viborger Samler, 1846-10-17
Man siger, at Hertugen af Decates skal afsendes i en overordentlig Mission til de store østlige Magter. - Efter Cour. fr. skulle Guizots Agenter i London have indberettet, at Lord Palmersion paa Grund af Hert. af Montpensters Formæling ikke anseer sig længere bunden til Qvadrupelalliancen, og at han har foreslaaer Rusland, Østerrig, Preussen og Baiern, der endnu ikke have anerkjendt Dronning Jsabella den Anden, en Overeenskomst, Spanien betræffende. Brødnøden, melder Constitut., har foranlediget Regjeringen til at tilføie til alle Proviantscontracter for Hæren og Marinen den Clausul, at Kornet skal opkjøbes i Udlandet.
Viborger Samler, 1846-10-17
Fra Toulon meldes med Bestemthed, at Veien af Tunis vil besøge Frankerig.
Viborger Samler, 1846-10-17
Schweiz. Efterretninger fra Zürich af 9de Octbr. melde, at det synes som om en Kamp imellem Genfer folket og Genferregjeringen er uundgaaelig. Staden Götheborg begynder, efter afsluttet Contract med et engelsk Compagni, alt i indeværende Maaned at belyses af Gas. Det bliver altsaa den første By i Norden, hvor Gasbelysningen indføres. Denne Ære og Behagelighed - siger Fædrelandet kunde Kjøbenhavn uden Tvivl havt forud, dersom Sagen hos os ikke som saamange andre var sovet indi Comiteer og Collegier.
Viborger Samler, 1846-10-17
En Papiirfabrikant fra Hildesheim vil have gjort en Opdagelse, som, hvis den holder Stik, gjør alle hidtil hos os benyttede Brodsurrogater overflødige og vil berede Dyrtiden en hurtig Ende. Han paastaaer nemlig at have fundet et yderst billigt og uudtømmeligt Stof, som med en Tilsætning af Rug og Hvedemeel leverer et særdeles velsmagende og nærende Brod, hvoraf Pundet ikke engang kommer paa 2 Kreuzer (efter en anden Beretning endog kun 1/2 Kr.), imedens et Pund nu næsten koster 5 Kr. Opfinderen har allerede aflagt Prøver for en Commission af det kongelige Jndenrigsministerium.
Viborger Samler, 1846-10-17
Prof. Otto i Brunsvig offentliggjør i Hannov. Zeit." Folgende angaaende den ogsaa af ham gjorte Opdagelse at fabrikere exploderende Bomuld. Fuldkommen uafhængig af Schøn barn og Bøtter, udgaaende fra en Jagttagelse af Pelouse, som indeholdes i min Lærrebog i Chemien S. 136, 1ste B., erdet lykkedes mig at frembringe en exploderende Bomuld, som, efter de dermed foretagne Prover, virkelig ganske synes ikket til at træde i Stedet for Krud. For at bringe Resultaterne af vigtige Opdagelser saa hurtigt som ønskeligt er paa det høieste Trin af Fuldkommenhed, forekommer det mig nødvendigt at overgive dem til Offentligheden, for at mange Andre kunne beskjæftige sig dermed. Jeg forsmaaer derfor at sælge eller forlange Patent paa den af mig gjorte høist interessante Opdagelse, hvis Følger for Øieblikket slet ikke lade sig forudsee, og overgiver den hermed til Publicums almindelige Afbenyttelse. Til Frembringelse af exploderende Bomuld udbloder man sædvanlig godt renset Bomuld omtrent en halv Minut i stærkest concentreret Salpetersyre (den Syre, jeg benytter, er tilberedet ved Destillation af ti Dele tørret Salpeter og sex Dele Vitriololie), hvorpaa den lægges i Vand, som gjentagne Gange maa fornyes for fuldkommen at bortskylle den ved Bomulden hængende Syre, hvorved man maa sørge for at de fast sammenhængende Dele tilstrækkelig adskilles, og derefter tørres den. Det explosive Præparat er da færdigt. Dets Virkninger fremkalde Forbauselse hos Enhver, der seer dem. Den mindste Deel deraf exploderer som Knaldqviksølv, naar det lagt paa en Ambolt bliver slaaet med en Hammer; antændt med et glodende Legeme brænder den som Krud, og i et Gevær yder den, i langt ringere Vægtsvantum, fuldkommen samme Tjeneste som Krud. Man anvender den exploderende Bomuld accurat paa samme Maade som Krud. Man giver den Form af en Prop, stoder denne ned i Løbet, sætter ovenpaa en Papirsprop og derpaa Kuglen. Knaldhættens Explosion bringer Bomulden til at erplodere. Alle de, som have bivaanet de af mig anstillede Forsog, have uden Undtagelse følt sig tilfredsstillede paa det Fuldkomneste, intet Men er fremkommet. Det nedenfor afgivne Vidnesbyrd af udmærkede med Skydegeværer fortrolige Mænd vil kunne understøtte mit Udsagn. Jdet jeg nu overgiver denne Opdagelse samtidig til Tydskland, Frankerig, England, Rusland, America, overhoved til den almindeligste Afbenyttelse, ønsker jeg, at samme ret snart maa blive bragt til den høieste Grad af Fuldkommenhed, og haaber tillidsfuld, at de høieste og høie Souverainer og Regjeringer ville betænke at give mig det, jeg som Chemiker vil kalde et Æqvivalent. De ærede Redactioner af indenlandske og udenlandske Tidsskrifter ville forbinde mig meget ved at udbrede denne Artikek. Brunsvig den 5te Octbr. 1846. Dr. Otto, Medicinalassessor og Professor i Chemien". Attest: Jgaar den 4de Octbr. have vi i det herværende Laboratorio bivaanet de første Forsøg med exploderende Bomuld; idag overbeviist og om de fuldkommen tilfredsstillende Resultater ved Skydegeværer med skarp Ladning. Brunsvig den 5te Octbr. 1846. Hartig, Dr. Forstraad. A. v. Schwazkoppen, Overførster.
Viborger Samler, 1846-10-17
Jndenlandske Efterretninger. Efter Berl. Tid, optage vi Følgende: Under Overskriften "Danmark indeholder Examiner følgende Artikel: "To Spørgsmaal, som begge angaae en souverain Stats Uafhængighed, sætte for Øieblikket den europæiske Diplomatik i Bevægelse. Det eene angaaer Spanien, det andet Danmark. De kloge Statsmænd, som omordnede og omdannede Europa, efter at Napoleon havde efterladt det i Brudstykker, bleve ledte af Principer, der indeholde Stof til Uorden i Fremtiden. Skræk for Frankerig bevirkede, at man troede at finde den naturlige Grændse mod denne ærgjerrige Magt i Oprettelsen af en stærk, enig og fri tydsk Nation. Men de store Selvherskere vare ligesaa bange for dette, som for Frankerig. De indrettede derfor en broget Ting, det tydske Forbund kaldet, i hvilket de optoge saa mange ikke tydske Elementer, som de kunde. Enhver Fyrste blev indbefattet deri, om det end var for nok saa lille en Deel af sit Rige, Kongen af Holland for Luxemborg, Kongen af Danmark for Holsteen, ikke saameget for at danne et fast politisk Heelt, som for at sørge for en fremtidig defensiv Ligue mod Frankerig. Hiin Tids Statsmænd udtænkte og udmaalte Fyrstendommer og Magter; men indlode sig ikke paa at betænke den unaturlige og forvirrede Tilstand, hvori en Befolkning maatte befinde sig, som skulde yde dobbelt Troskab og Lydighed, og fik befaling til paa een Gang at være Danske eller Slavoniere eller Hollændere, og til samme Tid Tydske. Denne Bygning, der var opført af saa uovereensstemmende Materialier og sammenholdtes af en saa let forgængelig Kalk, har siden bestandigt slaaet Revner og Sprækker, saa at det er farligt at røre ved den. Hele Europas Diplomatik gjorde i flere Maaneder Støi over det luxemborgske Spørgsmaal, uden at være i Stand til at afgjøre det, og man kom først til en Overeenskomst ved at skjære den stakkels Provinds i to Stykker. Nu er Touren kommen til Hertugdømmerne Slesvig og Holsteen og Danmark, som efter i Aarhundreder at have dannet et Monarki og været saa nøie forbundne som England og Wales, nu skulle adskilles og udparcelleres, lig et Gods, som om Souverainiteten bør rette sig efter en reen privat Eiendoms-Lov." – Efterat have omtalt de østlige Stormagters formeentlige Politik, vedbliver Examiner: "Folket og Advocaterne i Hertugdømmerne - Slesvigs og Holsteens O'Conneller – erklære, at de ere Sachsere og som saadanne ikke kunne leve enige med den Danske, Klopstocks Landsmænd forskyde Oehlenschlagers Landsmænd som Fremmede, fordi de udtale det germaniske Sprog forskjelligt, og Huer kastes iveiret og Taler holdes for Uafhængigheden. O, de stakkels uvidende Stympere af Patrioter i egen Jndbildning! Men Holsteneren, vil meget gjerne blive aldeles Tydsk. Men det vilde hverken være gavnligt eller behageligt for ham at blive det, med mindre han kunde trække Slesvig med sig. Men dette vilde være uden en Skygge af Ret. Ja, hvis Holsteen skilles fra Danmark, kan selv denne Provinds sandsynligviis ikke engang holde sig sammen; thi der ere forskjellige Prætendenter til dens forskjellige Districter. Det er det gottorpske District, og det pløenske District, og der ere Prætendenter til alle.
Viborger Samler, 1846-10-17
Fra Krigs-Dampskonnerten "Heklas Fører, Capt. M.C. Raffenberg, læses nu under 10de De, følgende Erklæring i Fædrelandet.
Viborger Samler, 1846-10-17
J Fædrelandet Nr. 239 for Torsdagen den 8de October findes et Jnserat, begyndende med: En lille Anekdot fra Heklas Ophold ved Kiel fortælles saaledes, osv., til hvilket jeg, som paa en Maade Part i Sagen, skal tillade mig at fremføre følgende Berigtigelse. Naar det anføres, at Skibet, ved den truende Stilling det indtog, var Byen en Torn i Øiet, og at det ikke manglede paa talende Vidnesbyrd herom, da veed jeg for det Første ikke hvad der menes, med Ordene truende Stikling; thi Skibet laa roligt til Ankers der, som overalt ellers, ligesom jeg for det Andet, kan forsikkre, ikke at have erfaret noget talende Beviis paa at være dem en Torn i Øiet, men tvertimod saavel fra Autoriteter som fra de Private, med hvem jeg kom i Berøring, er bleven viist forekommende Høflighed, Hvad dernæst Anckdoten med et Antal Studenter angaaer, da erindrer jeg vel, at en Eftermiddag, netop som "Heklad var vendt tilbage fra en Tour til Nyborg og Korsøer, et Fartøi, med en 8 a 10 unge Mennesker, passerede tæt forbi Skibet, syngende: "Schleswig=Holstein stammerwandt, men uden at give Anledning til at nogen Sprøite blev fyldt med Vand ligesom der heller ikke fra deres Side blev givet nogen Mine til at komme paa Siden af Skibet.
Viborger Samler, 1846-10-17
Justitsraad Wiborg, Byfoged i Faaborg og Herredsfoged i Salling Herred, er i Løverdags pludselig afgaaet ved Døden. (Svb. Av.)
Viborger Samler, 1846-10-17
Neue Zeitung meddeler følgende literairhistoriske Notits om den over hele den germaniske Verden berømte Sang Schleswig Holstein meerumschlungen: Den er forfattet i Berlin 1844 af Kreds-Justitsraad Stratz og af ham sendt til Slesvig i Anledning af den da afholdte Sangfest; her blev den forbedret af Advocat Chemnitz og sat i Musik af Musikdirecteur Bellmann. Der klages over, at den er til i mange ucorrecte Aftryk. Giør ikke noget: "Eins Bier, saa Gaasen, da hun drak af ni Gadekjær. - J de tydske Blade læses der nu, at en dansk Kronprinds for Tiden ikke kan givte sig uden Storhertugen af Oldenborgs Samtykke, da denne er den oldenborgske Stammes ældste Medlem, og at Afkommet af et uden Jndhentelsen deraf indgaaet Ægteskab ingen Arveret vilde have til Schleswig=Holstein. Det er endda ikke saa daarligt opfundet, (Fædrel.) Müncherne more sig ved følgende Carricatur i deres ligende Blatter:" Billedet forestiller et Marionet=Theater, hvorover det danske Flag vaer, og hvortil en skjægget Vildmand læner sig, holdende i den venstre Haanden stor Seddel med Paaskrift: "Sorgenfri, den 8de Juli 1846. Aabent Brev. Paa selve Marionet=Theatret sidde tre Løver, (af det danske Vaaben) med carrica turagtig glubske Physiognomier og i Begreb med at fare løs paa de nedenfor staaende tre tydske Mænd (Hertug, dømmerne). Den ene Løve er ifærd med at sønderbryde det trefarvede slesvig-holsteenske Flag; den anden har slaaet Klo i den nedenfor staaende Slesvigers Fane, og søger at rive den fra ham, medens den tredie farer i Haaret paa den lænkebundne, med et ydmygt til Jorden sænket Blik staaende Lauenborger. Den med den holsteenske Nælde smykkede tredie Mand holder i sin Høire en endnu til Jorden sænket svær Stridsøre, medens den tredie Løve triumpherende fremrækker den engelsk franske Garanti, med Aarstallet 1721. Jmod denne hæver Slesvigeren imidlertid et bredt Skjold med Aarstallene 1326, 1440, 1445, 1460 og Mottoet: "Evig tosammen bliven ungedeelt. Bag Marionet-Theatrets Gardiner tikker den galliske Hane lorgnetterende frem, medens Times, costumeret som Løve, med Fadermordere og Paryk, Hosebaandsordenen bundet om den ene Bagpote, dreier paa et Positiv. Bag et Skjærmbrædt sees Masterne af en russisk Flaade rage frem. Paa billedets venstre Side, noget i Baggrunden, paa en af sovende Vaabendragere omgiven Høi, sidder gabende og endnu halv slumrende Fru Germania, og bag hende staaer en Fane med en Snegl i. Men en trompetende Herrold, med det oldenborgske Skjold paa Brystet og en paa det bayerske Vaaden kjendelig Sværddrager rusker stærkt i den Søvnbetyngede, medens ogsaa fra dansk Side tvende Herrolder, støde stærkt i Trompeten. Billedet er dateret 12te Septbr. Haderslev, den 10de Octbr. En Petition har ber i disse Dage listet sig ud for at faae Borgernes Underskrifter. Den skal være rettet til den slesvigske Stænderforsamling, men da den sniger sig meget hemmelighedsfuld omkring, idet de Mænd, i hvis Hænder den af sin slesvigholsteenske Forfatter er overgiven til Erhvervelse af Navne, søge at løse deres Opgave i Løn, saa er dens Jndhold fuldkommen ubekjendt. Politiet giør, som man hører, imidlertid Jagt paa dette mystiske Do(Danne.) cument.
Viborger Samler, 1846-10-17
Agger Kanals Skibsliste. Jndk. den 6te October: M. A. Frost fra Altona til Thisted, med Stykgods, C. Weigner fra Mandal til Lemvig med Bord. Den 7de: N. Jversen fra Christiansand til Skive med Trælast, G. Jversen fra dito til dito med dito, O. Rasmussen fra dito til Thisted med Bord og Planker, N. A. Frost fra Altona til Lemvig med Stykgods. - Udg. den 5te October: H. v. Ehren fra Thisted til London med Havre.
Viborger Samler, 1846-10-17
Døde. Kjøbenhavn: Oberl. Frederik Ferdinand Nørager, R. af D., 20 Aar; Regimentschirurg Steins Enke, Anna Sophie Kugler, 77 Aar; Capitain og Regiments=Qvarteerm. ved 2den Linie=Bat., Peter v. Moldrup; Elna Lohmann, f. Malmstøe, 33 Aar; Sophie Sabine Busch, f. Endorph, 76 Aar; Fru Gerlach; Handelsb. Ole Hansen, 24 Aar; Lysestøber Knud Knudsen, 54 Aar; Christine Køhler, f. Koffod, 88 Aar. - Valby Enke efter afd. Kromand C. Bøhm, G. M. Bøhm, 53 Aar. Helsingør. Færgemand Andreas Magnusen, 82 Aar. - Maribo: Jngeborg Sidenius, f. Bredenborg, 73 Aar. - Kjerteminde, Kjøbmand H. Gommesens Enke, Sidsel f. Kjærbye, 73 Aar. - Ringkjøbing: Georg Halbye, 23 Aar. - Aalborg: Kjøbmand Jørgen Bærentz Herskind, 49 Aar.
Viborger Samler, 1846-10-17
Reisende. Med Dagvognen fra Randers til Viborg, den 15de October: Mad. Møller, Jfr. Winding.
Viborger Samler, 1846-10-17
Paa Søndag prædiker Hs. H. Hr. Stiftsprovst Ursin i Domkirken; i Søndresogns Kirke Hr. Pastor Silverberg.
Viborger Samler, 1846-10-17
AVERTISSEMENTS. J Overeensstemmelse med Forordningen af 15de Mai 1834 § 34 bekjendtgjøres herved, at Tirsdagen den 3die November førstkommende, om Formiddagen Kl. 9, vil der i Viborg Cathedralskoles Solonnitetssal, hvortil Indgangen er igjennem Skolebygningens Port, blive afholdt Valg møde til det ved det Kongelige Danske Cancellies Skrivelse af 21de August d. A. beordrede Valg paa en Deputeret og en Suppleant for Nørre-Jyllands Kjøbstæders 4de Valgdistrict, eller Viborg Kjøbstad, til Provindsialstændernes Forsamling i indeværende Aar. Viborg Stiftamthuus, den 14de October 1846. L. Bretton, Valgdirecteur. Arbeide tilbydes.
Viborger Samler, 1846-10-17
J et godt opvarmet Lokale, kunne Alle der har Lyst erholde Arbeide. Familier der hellere ønsker det, kunne erholde Arbeidet hjem i Huset, hvilket Sidste ogsaa tilbydes Folk fra Landet. Arbeidslokalet er i St. Michels gaden hos Brændeviinsbrænder Jens Haubroe, og viljeg enten der, eller i min Bopæl hos Skoemagermester P. C. Haandberg til enhver Tid af Dagen kunne træf ses og efter Forlangende give nærmere Underretning. Ludvig Siebe. Viborg i October 1846.
Viborger Samler, 1846-10-17
J Morgen (Søndag) faaes varme Posteier og fremdeles hver Søndag hos Conditor H. P. Høyer.
Viborger Samler, 1846-10-17
Kommen-Aqvavit, destilleret af Kornbrændeviin, faaes hos A. W. Sandberg. Kartofler kjøbes af G. Boye.
Viborger Samler, 1846-10-17
Sengefjer, er billig at faae hos S. Buchwaldt. Viborg, den 6te October 1846.
Viborger Samler, 1846-10-17
Placat. Onsdagen den 28de d. M., Formiddag Kl. 10, bliver paa Viborg Raadhuus foretaget Licitation over Leverancen af 165. Tønder Rug til Brug for Detaschementet her i Byen for Aaret 1847. Conditionerne erfares ved Licitationen og ere forinden til Eftersyn paa Byfogedcomptoiret. E. Selmer, Viborg, den 14de October 1846. const.