Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-01-11
De spanske Tropper vedblive paa alle Kanter at opløse sig selv, og de nye hvervinger adspreder sig igien og vende tilbage til deres Hiem. Contraljuntzen var bleven Gienstanden for alle Spaniers Foragt. Dens 36 Medlemmer havde selv tillagt sig Titler og Ordensbaand af alle Slags og 60000 Fran ter i Gage. To eller tre Medlemmer som stode i engelsk Sold beherskede hele Forsamlingen. Tænkemaaden i Hovedstaden er nu meget forskiellige i den som herskede for den franske Armees Afmarsch, derfra. Siden denne Tid har Staden giennemgaaes alt det Onde som er forbunden med en Regierings Fraværelse. Egen Erfaring har nu lært dem at afskye Revolutioner, og de har paa nye fornyet det Baand som de havde knyttet med deres Konge. Børgerskabet, Geistligheden og Adlen, have, kaldet af Corrigidoren, været forsamlet 2de Gange og fattet følgende Beslutninger: Ydmygst at bede Hs. K. K. M. at bevilge Staden Kongens Nærværelse; endnu engang at takke Hs. M. for den Godhed, hvormed Staden er behandlet af de seirrige Hære, og takke ham for den Tilgivelse samme har erholdt, for hvad der er forefaldet i Kongens Fraværelse; at bede Hs. M. at vise samme Naade imod Bønderne som have greben til Vaaben, og alle de som af Frygt have forladt Staden; endelig, at bede Hs. M. paa det ydmygste, at befale sine Tropper, at respectere Eiendom, Kirker, de religiense Broderskaber, kort enhver Klasses Eiendom. J samme Forsamling blev og decreteret en egen Takadresse til Kong Joseph, en underdanig Jndbydelse til samme, at giøre Staden lykkelig med sin Nærværelse, og en ydmyg Bøn at anvende sin Mægling hos sin ophøiede Broder, at og de fraværende Jndvaanere som havde baaret Vaaben, maatte vederfares Naade m.v. Deputationen med samme, blev Hs. M. Keiseren forestillet den 15de Decbr. Don Pedro de Mora y LomasCorregidor i Madrit, førte Ordet, og overrakte Hs. M. Adressen. Hs. Majestæt svarede derpaa væsentlig følgende: "Jeg antager Staden Madrits Sindelag. Jeg beklager det Onde den har udstaaet, og holder det for en særdeles Lykke, ved disse Omstændigheder, at have været i Stand til at kunde bevare og redde dem fra større Uheld. Jeg vil søge at gribe saadanne Forholdsregler hvorved alle Borgerklasser skal blive beroligede, da jeg veed, hvor trykkende Uvished maae være for et heelt Folk. Jeg vil opretholde de geistlige Ordener, men jeg vil forringe Munkenes Tal. Enhver Fornuftig holder deres Antal at være for stor. Jeg har afskaffet det Tribunal som vort Aarhundrede og Europa har havt saameget imod. Præsterne skal sørge for Samvittigheden, men de maae ikke have nogen Art af udvortes Jurisdiction over Borgerne. Jeg har forskaffet mig og min Nation fyldestgiørelse, Hevnen er tilfredsstillet, den er falden paa 10 af de fornemste Ophavsmænd, Tilgivelsen er almindelig og uindskrænket for alle øvrige. Efterat Keiseren havde talt om, hvorledes han havde ophævet Frudalforfatningen a. &c., fortfarer han : Bourbønnerne kan ikke længere regiere Europa, Uenigheden i den Kongelige Familie var sammenspunden af Englænderne. Det var Englands Værktøi, Hertugen, af Jnfantado som styrtede Kong Carl fra sin Throne. Resultatet af Englands Overmagt, som man ville grunde i Spanien, er Aarsagen til at der er flydt Strømme af Blod. Blant Continentet maae der ikke gives nogen Magt hvor England udøver sin Jndflydelse. vilde være ham en let Sag, at lade Spanien regiere Efterat Keiseren derpaa havde erklæret, hvorledes det som et erobret Land ved Statholdere, opfordrer han de Kirkens Tienere til at give Provindserne et Exempel, 30000 Borgere i Madrit, Adelen, de Lovkyndige og ved at tilkiendegive deres Sindelag for en fornuftig Constitution og slutter saaledes: beskaffen, naar dens 30,000 Borgere forsamler sig i Naar Jndvaanernes Tænkemaade i Magrit er saaledes crament, et alene med Munden men og af Hiertet, og Kirkerne, naar de sværge deres Eed for det hellige Sa uden Jesuitisk Forbeholdenhed, naar de sværge Kongen, res Prækener, Kiøbmændene i deres Correspondence, de Troeskab og Lydighed, naar Præsterne og Munkene i de Lovkyndige i deres Skrivter og Afhandlinger, beroliger Folkets Aand: saa frasiger jeg mig Erobringsretten, saa sætter jeg Kongen paa Tronen og det vil blive et behageligt Arbeide for mig, at opføre mig som en troe Ven af Spanierne. Den nærværende Generation, kan berne med i Spillet; men eders Efterkommere vil velvære deelt i sine Meeninger, thi saa stærk er Lidenskaiblandt de mærkværdiges Tal, paa hvilke jeg saaes blant signe mig, som eders Velgiører; de vil regne de Dage eder, og regne deres Lyksalighedstid fra disse Dage. Dette tige Tanker. Raadslaae nu med eders Medborgere, min Hr. Corrigidor, føiede Keiseren til, er mine oprig hvilket Partie de vil gribe, men hvilket de end tager, viis mig Sandhed i eders Beslutninger. reise til den portugisiske Grændse, og holde sit Jndtog Fra Madrit meldes at Hs. M. Keiseren snart vil af i Lissabon. Kong Joseph bliver i Madrit. En af Hovedstifterne til de udøvede Grusomheder mod Franskmændene, som af en Militair Commision var dømt til at døe, blev i det Øieblik han skulle henrettes reddet, ved at hans Datter kastede sig for Keiserens Fødder. Her fornyede Fyrstinde Hatzfeldts høist rørende Scene. Keiseren benaadede ham efter hans sædvanlige Mildhed. Denne Strafskyldige skal være Due de St. Simon, en fransk Emigrant. Det hedder og, at Prindsen af Castel Franco har erholdt Pardon af Keiseren. beholde Finnland. J Februarii Maaned vil han selv Rusland. Hs. Majestæt Keiseren vil afgiørende Finnland beholder sin Constitution med faae Forandrin gaae derhen, for at vise sig for sine nye Undersaatter.