Den Vest-Sjællandske Avis, 1827-02-10
De skiønneste Papagøier, den pragtfulde Qvezel, zal med sine smaragdgrønne glindsende Fiære og mangfoldige andre Fuglearter gynge sig paa Grenene og forhøie Skovenes Pragt. Planteriget besidder foruden sine Pragtværter en stor Mængde af de nyttigste Arter. Af Frugter, af Farve planter, af medicinske Urter især af balsamiske Gummarter, som udevede af Træerne, men alle disse Naturrigdomme skulle dog overgaaes af de destørre, som gjemmes i Biergenes Skiød. Men Guatimala er ogsaa meere interressant ved sin Naturbestaffenhed end ved sine historiske Begivenheder og det kan ikke i denne Henseende maale sig med Mexico. Jmidlertid under det dog den Ære, at Columbus har selv været i Land paa dets sydlige Kyst, nemlig paa Kysten af Handuras paa hans fierde Reise i Aaret 1502. Hernande Ponce og Bertolomæd Hurtade opdagede i Aaret 1516 Bugten Salinas i Landskabet Nicaragua; Landet var dengang beboet af Jndianske Stammer, beherskede af Kaziker; da Cortez, havde erobret Mexico søgte disse ved en frivillig Hylding at undgaae et fiendtlig Angreb, desuagtet lod Corte ved Pedro af Alvarade Landet angribe og erobre, som ikke kostede meget Blodsudgydelse og anlægge Staden Guatimala. J Aaret 1548 var hele Landet betvunget af Spanierne indtil Jordtungen ved Panama paa nogle vilde Stammer nær paa den sydvestlige Kyst, eller den saakaldte Mosqvitos Kyst, hvilke det aldrig siden er lykkedes dem at betvinge eller at formaae til at antage Christendommen. Den ædle Spanske Biskop Las Casas bidrog forresten meget ved sine Overtalelser til at Folket for det meeste frivilligt underkastede sig. Beboerne af den uafhængige Sydvestkyst ere derimod Spaniernes uforsonlige Fiender; det var hos dem i Landskabet Poyais at den bekiendte Skotter Moc Gregor giorde for nogle Aar siden et forgiæves Forsøg paa at anlægge en Europæisk Colonie og stifte et eget Rige. – Guatimale har paa nogle Angreb nær af dets vilde Naboer nydt en næsten uafbrudt Fred. Først i Aaret 1821, da Spaniens Magt i Amerika aldeles forfaldt, erklærede det sig for uafhængigt; det forbandt sig ikke med Mexico, da det havde tilforn udgjort et eget General-Capitainat, og da det ligesom mistroede sin egen Magt, saa tilbød det sig først at slutte sig til den Nordamerikanske Union; men Tilbuddet blev ikke antaget. Det har nu erklæret sig for en uafhængig Union Stat; der ligesom Mexico har taget den Nordamerikanske Republik aldeles til Mønster paa Religionsfrieheden nær. Den har en Præsident, et Senat af 12 og et Repræsentanternes Kammer af 42 Medlemmer; bestaaer af de 4 Stater Guatimala, Comayngua, Nicaragna og Costarica. Statsindtægterne anslaaes til 3 1/2 Milloner Rbdaler og Armeen, Militsen deri indbegreben, til 15,000 Md. Revolutionen gik af uden Blodsudgydelse; men den indvortes Rolighed er siden bleven noget forstyrret af misfornøiede Geistlige og af Spaniens Tilhængere; men disse Uroeligheder ere dog blevne hurtigt dæmpedr. Guatimala trænger til en større Europæisk Folkemængde førend den kan blive af nogen politisk Vigtighed og det tildrager sig kun den offentlige Opmærksomhed ved den store Plan at grave en Canal midt igiennem Landet, som kan forbinde begge Oceaner; thi dersom denne kan bringes til nogen Fuldkommenhed, saa vil som sagt Guatimala blive den vigtigste Punkt i den nye Verden; men vi maae først see om Planen bliver udført og i hvilken Grad den vil lykkes. Det Bostonske Blad Daily Advertiser af 21de August 1826 beretter og dette store Foretagende følgende: Oberst Carl Benesky en født Vestpreuser, den samme som ledsagede Exkeiseren Jturbide paa sin ulykkelige Expedition til Mexico i Juli 1824 og undgik Døden ved Regieringens Høimodighed der er af Actieselskab i Nyevork, sover draget at forestaae Gravningen af Canalen ved Nicaragua som skal forbinde begge Oceaner. Dette Compagnie kaldes the Central American and united States Atlantic and Pacisic Junction Canal Company og har den 17de Juli 1826 afsluttet en Contract med Republiken Guatimalas Forbunds Regiering. Caaalen, som skal forbinde Floden St. Juan med Nicaragua-Søen (skal nok være Havnen St. Juan ved det store Ocean; thi efter Kaarterne staaer den seilbare Flod St. Juan i Forbindelse saavel med Nicaragua Søen, som med den Mexicanske Havbugt og Hovedsagen er at faa Jordstrimmelen imellem Søen og det store Ocean gjennemskaaret) bliver 17 Engelske i Danske Mile lang og vil koste 5 Millioner Piastre. Compagniet erstattes sit Udlæg ved at hæve Told intraderne i 6 Aar og nyde Forrettigheder for visse Skibe. 6000 Arbeidsfolk skulle afsendes dertil fra de Forenede Stater og Arbeidet skal være tilendebragt i 18 Maaneder (alt gaaer nu saa let af paa Papiret). Præsidenten John Qvincy Adam skal understøtte dette Foretagende med megen Jver (det synes ogsaa at være af en afgiørende Vigtighed for Nordamerikanernes Handel, men om Englænderne see det gierne er en anden Sag; hvilken nem Sag vil det da ikke blive for hine at drive Handel paa hele Amerikas Vestkyst.) Ganske nye Efterretninger fra London af 23 Januar d. A. melde, at alvorlige Uroeligher ere udbrudte i Provinserne Honduras og Nicaragua i Guatimala. Præsidenten har den 10de October udstædet et langt Decret og en Addresse derom.