JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-01-13
Hs. Maj. Kongen af Danmark har befalet, at de holstenske Matroser, som vare med paa Fregatten Thetis" og som efter deres Hjemkomst gjennem "Kiel. Correspil klagede over den dem ombord vederfarne Behandling, skulle i deres Hjem, og Hver for sig, tages i Forhør, for at Sagen paa det Nøiagtigste kan blive undersøgt. (N. 3.) Den vældige Salve fra de saa tidt overseete Jyder i den slesvigske Sag har gjort sin gode Virkning, og de Herrer Slesvigholsteenere i Kbhavn - Herrerne i de tydske Cancellie og i de tydske Contoirer under Rentekammeret og General-Toldkammeret - begynde allerede at slaae paa mildere Strænge. Man misbilliger uforbeholdent "Demagogernes Gülichs, Beselers og Tiedemanns Opførsel, men erkjender at det vilde være ønskeligt, at Statseenheden kunde bevares, og Meddeleren heraf har endogsaa til sin Forbauselse hørt en af bemeldte Herrer yttre, at det forekom ham ikke undførligt, at forene begge Cancellierne under een Præsident med særskilte tydske og danske Sectioner. Saameget det nu end glæder os, at man begynder at føre slig forsonende Tale, saa kunne vi dog ikke andet end være af den Mening, at sund Politik raader til at sondre Holsteen i administrativ Henseende fra Danmark. Holsteen er en tydske Forbundsstat og Holstenerne ere Tydskere, det staaer fast, og jo meere det tydske Forbund udvikler sig, desmere vil det gjøre sin Jndflydelse gieldende paa de enkelte Stater, men vi ønske ikke at have Noget med det tydske Forbund at skaffe, og derfor er det bedst at indrømme Holsteen en fuldkommen afsondret Bestyrelse. Derved er jo rigtignok ikke det statsretlige Forhold mellem Holsteen og Danmark ordnet, og det har unægtelig sine store Vanskeligheder; vi mene ikke saameget med Hensyn til de Fordringer, som den danske Krone kan giøre paa enkelte Deele af Holsteen, da den Sag vel lod sig afgjøre med Penge; men vi mene fornemmelig, hvorvidt Holsteen og Danmark i deres politiske Forhold skulde betragtes som een Stat, hvorvidt Holsteen skulde deeltage i Danmarks Krige osv. Skulde disse Spørgsmaal besvares benægtende, hvilken Anskuelse der er megen Sandsynlighed for, at det tydske Forbund vil hævde, saa indsee vi sandelig ikke til hvilken reel Nytte en Forbindelse mellem Danmark og Holsteen vilde være for nogen af Parterne. En Statsforbindelse kunde det nu ingenlunde kaldes, og ligesaalidet en Alliance, det Hele vilde reducere sig til den Behagelighed for den regierende Familie at kunne skrive sig Hertuger, til Holsteen, men det vilde dog være at forlange vel meget, at Danmark, for at skaffe den regierende Familie denne personlige Behagelighed, skulde udsætte sig for alle de Bryderier og Kjevlerier, som den administrative Forbindelse med Holsteen altid vilde medføre. Vi kunne derfor ikke overbevise os om andet, end at, hvis man skulde komme til den Erkjendelse, at den bestaaende politiske Statseenhed med Holsteen ikke skulde kunne bevares, da er Danmark bedst tjent med ganske at afgive Holsteen til det tydske Forbund. (O. Th. A.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-01-13
Juleaften udbrød der Jldsvaade hos en Sadelmager i Adelgaden i Kbhvn, hvorved det øverste af Huset afbrændte. Aarsagen til denne Jldsvaade er af temmelig mærkelig Natur, hvorfor den fortjener at blive offentlig bekiendt. Hos den omtalte Sadelmager er en Dreng i Lære, som er et temmeligt opvakt Hoved og holder meget af Læsning. Hans Mester havde gjentagne Gange forbudet ham at læse ved Lys om Aftenen eller have Jld i Kakkelovnen, paa det Qvistkammer, hvor han laae med sin Kammerat, og truede ham med Straf, hvis han kom efter, at han opertraadte denne befaling. Dette gjorde Drengen imidlertid desuagtet, vidste at skaffe sig Lys og Brændsel, for ikke at sidde i et koldt Kammer, og for at Mesteren ikke skulde komme efter, at han havde havt Jld i Kakkelovnen, tømte han hver Gang Asken i en gammel Støvle, som han senere faae Leilighed til at udtømme i Gaarden. Aftenen forinden Juul havde han forsømt dette, og forat Mesteren ikke skulde blive vaer, at der havde været Jld i Kakkelovnen, gjemte han Asken i et Tørklæde, som han lagde under Sengen. Formodentlig har Jlden ikke ganske været udslukket i Asken, thi netop fra Drengens Kammer udbrød Jlden, imedens Drengen var ude paa Landet hos sine Forældre, hos hvem han havde faaet Tilladelse at tilbringe Julen. Da Drengen fik Efterretning om Ulykken, ielte han strax til Byen og angav ovenomtalte Omstændigheder for Politiet. (Aalb. A.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-01-13
Jfølge "Dagen" har Dr. Kalkar især i Brüssel gjort vigtige historiske Opdagelser og fundet Breve fra Christian den Anden, Keiser Carl den Femte, og disse Regenters vigtigste Omgivelser, der kaste et hidtil utiendt Lys over hin ulykkelige Konges Landflygtighedsaar, om hvilke man hidtil kun besad ufuldstændige Efterretninger. Det er at ønske og haabe, at det Offentlige eller et eller andet lærd Selskab vil sætte denne flittige Gransker istand til at meddele Publikum Resultatet af hans interessanteste Efterforskninger. - En anden af vore Lærde, Historikeren F Schjern, har i disse Dage tiltraadt en videnskabelig udenlandsreise, hvis første Bestemmelse ligeledes er Brüssel. Da han har gjort sig bekiendt med Dr. Kalkars Fund, og saaledes tildeels kan forbigaae de af denne gjorte Opdagelser, er det at haabe, at vor Historie vil blive beriget med flere Oplysninger i lignende eller andre Retninger.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-01-13
Efterretningen om hvad der er foregaaet i den slesvigske Stænderforsamling skal, ifølge en Skrivelse i "Leipz. Allg Zeit.", endog i Rom blandt de derværende Danske have fremkaldt Uenigheder, og Følgen af den ved exalterede Privatbreve nærede Spænding skal navnlig være bleven, at Juleaften ikke, som ellers brugeligt, vilde blive feiret af Danske og Holstenere i Forening. De mere moderate Danske, berettes der, søgte ogsaa dennegang at tilveiebringe en Forening; men da Holstenerne, for at forebygge mulige Stridigheder, forud forlangte, at man skulde afholde sig fra alle politiske Toaster, og man fra dansk Side erklærede, at de nuværende Omstændigheder, ikke tillode dette, saa blev der ikke noget af hint Forsøg. (Hp. A.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-01-13
Den Kongelige Commissarius for de slesvigske Stænder holdt følgende Slutningstale: "Høistærede høitagtede Medlemmer af denne Forsamling. For sidste Gang i denne Session ere vi idag her samlede for, efter Hans Majestæt Kongens Villie, at slutte dette Aars slesvigske Provindsialstænders Møder. De give os mange ubehagelige Erindringer, men os Alle den riigeste Anledning til alvorlige Betragtninger, til moden Selvprøvelse og til den fornyede Beslutning, ved alle vore Bestræbelser uforrykket at have vort Blit henvendt paa Landets Bedste, paa Konge og Fædreland. Jeg vil ikke i denne Afskedstime tale videre om de forskjellige Begivenheder, som endnu ere Enhver i frisk Minde, og som have opvakt Uenighed i vor Midte og virket forstyrrende paa vore Forhandlinger. Men paa Hs. Maj. Kongens Befaling skal jeg her gjentage den allerede afgivne Erklæring, at Hs. Maj. vil vedligeholde de statsretlige Forhold, paa hvilke Hertugdømmet Slesvigs Selvstændighed og hidtilværende Forbindelse med Hertugdømmet Holsteen er begrundet, og jeg haaber, at derved alle Bekymringer for at Hertugdømmets Selvstændighed skulde være i Fare, og alle Forsøg, paa at forandre dets statsretlige Forhold eller krænke dets Jntegritet, vil være mødt paa den virksomste og meest tilfredsstillende Maade. Endelig tellader jeg mig at udtale min varmeste og hjerteligste Tak til Deres ærede og værdige Præsident for den mig paa mange Maader beviste Velvillie og Tillid. Jeg føler samme Taknemmelighed imod Enhver iblandt Dem, af hvem jeg har modtaget Beviser paa samme Sindeelag, hvilket jeg har bevaret i taknemmelig Erindring. Jeg ønsker Dem Alle en glædelig Fest og lykkelig Hjemkomst." (B. T.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-01-13
Efterat samtlige Viinhandlere i Rendsborg - siger "Alt. Mere, i Aaret 1838 havde ansøgt Regeringen om Ophævelse af de dem meddeelte specielle Privilegier tilligemed Fritagelse for de derpaa hvilende Afgifter, og denne Sag siden er bleven drøftet paa mange Maader, er nu faldet en allerhøieste Resolution, som bevilger Andragendet, saa at Viinhandelsaavel en gros som en detail herefter bliver en fra borgerlig Næring der i Byen. Grunden til Postens sildige Ankomst til Odense d. 8 ds fra Kbhvn skal være en Mangel ved Maskineriet paa Dampskibet "Mercurius", hvorfor den maatte føres over Beltet med Seilskib. (O. T. A.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-01-13
Den Deputerede P. H. Lorenzen er den 11. ds. med Diligencen indtruffen til Haderslev fra Kjøben. havn. (Dannev)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-01-13
Udnævnelser. Hs. Maj. har under 9de, allern, de skikket Cand. Philos. F. W. Wivet til Contoirchef, Secretair og Bogholder, Student N. Willemoes til Assistent og Dr. Med. C. J. E. Hornemann til Læge ved Livrente- og Forsørgelsesanstalten af 1842, med Forpligtelse til tillige at fungere i fornævnte Egenskaber ved Livsforsikkringsanstalten i Kbhvn. Under f. D. er den fra 1. Juli f. A. i Naade entledigede Capitain S. C. v. Wenck udnævnt til Postmester i Oldenburg, imod, forinden Embedets Tiltrædelse, at stille den for Oppebørslerne befalede Sikkerhed, samt underkaste sig de Forandringer i Forretninger og Jndtægter, som Generalpostdirectionen maatte finde nødvendige. Under 7. de er Cand. Theol. og Lærer ved det Kgl. Vaisenhuus, H. K. Tryde, beskikket til Sognepræst for Nørre-Sundby og Hvorup Menigheder i Aalborg Stift. (B. T.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-01-13
Ledigt Embede. Ved Rudkjøbings Told- og Consumtionssted, er en Told- og Underbetjentspost ledig, som kan ansøges af dertil qvalificerede Underofficerer. Posten indbringer 222 Rbd. aarlig foruden Procent-Andeel. (B. T.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-01-13
Stænderforsamlingen i Viborg. Finantssagen. (Sluttet.) Til uforudseelige og ubestemte Udgifter, hvortil tidligere blev regnet en Sum af 100,000 Rbd., er nu normeret til et Beløb af 800,000 Rbd. aarligt, hvorimod Jntet kan haves at erindre, da det ikke tør forudsættes, at der heraf vil blive taget Anledning til Udgifter, som i og for sig ikke kunne retfærdiggjøres og som ellers vilde været undgaaede. Komitteen skjønner ikke rettere, end at den hele til uforudseelige Udgifter normerede Sum væsentlig har en saadan Bestemmelse, og der er saaledes ogsaa i 1842 anvendt forskjellige Beløb paa dette Konto til slige Jndretninger, navnlig til Oprettelse af Fyr og til Jnddæmning af Sidingefjorden. Hvad Statsgjældens Forretning og Afbetaling angaaer, da bemærkes Følgende: De omtrent 7 Millioner Rbd., hvorfor Finantserne have udstedt Obligation til Nationalbanken, findes ikke optagne i den Oversigt, der er givet over Statsgjælden.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-01-13
Da de dog unegtelig udgjøre en Deel af den indenlandske Gjæld, saa synes det ogsaa, at Budgetterne og de aarlige Statsregnskaber herom bør indeholde Oplysning, saavelsom om den Afregning, der finder Sted med Banken, og Komitteen troer derfor, at et hertil sigtende Ønske passende kan fremsættes i Forsamlingens Petition. Naar der tages Hensyn til de kongelige 4 pCt. Obligationers nærværende Standpunkt over Pari, og til den udentvivl stedse tiltagende Søgning efter disse Obligationer, synes meget at tale for, at en Rentereduktion med det Første hensigtsmæssig kunde iværksættes, naar det beleilige Tidspunkt hertil blev afbenyttet. Fra den Deputerede Wulff er til Komitteen afleveret et Andragende, som gaaer ud paa, at den Sum af 5, 100,000 Rbd., som for 1811 er bestemt saavel til Renter som Afdrag paa Statsgjælden, uforanderlig og uformindsket dertil aarlig maa blive anvendt, indtil den hele Gjæld er afbetalt. Forskjellen, imellem Budgettets Bestemmelse og den Deputeredes Forslag er den, at Proponenten vil have Statsgjældens Afbetaling med en betydelig aarlig Sum, der endog efter hans Beregning kan stige indtil 1 a 8 Millioner, prioriteret fremfor alle andre Udgifter, som vigtige Statsøjemed kunde gjøre nødvendige. Da Komitteen imidlertid ikke kan andet end billige den Maade, hvorpaa Sagen er ordnet af Regeringen, og hvorved der tilstrækkeligt er sørget for Erlæggelsen af de kontraktmæssige Afdrag, og givet Udsigt til langt større aarlige Afbetalinger, saa har den ikke troet, at der var Anledning til at indgaae paa Proponentens Andragende. Ved at afgive denne Betænkning maatte Komitteen med den Roeskildske Forsamling holde for, at Forsamlingen ikke bør fremsætte bestemte Jndstillinger med Hensyn til de enkelte Afsnit i Budgetterne, men at den bør indskrænke sig til at anholde om, at de Oplysninger, der ansees for ønskelige, maae blive meddeelte ved Publikationen af det næste Regnskab eller Budget; at de af Forsamlingen betegnede Modisikationer i de hidtil gjældende Bestemmelser og Statens Jndtægter og Udgifter, og isærdeleshed hvad der er anført angaaende Provindsens Veianlæg i maae blive tagne under nøieste Overveielse, og at Hs. Majestæt, forsaavidt Han ikke maatte finde at kunne give disse Modisikationer Medhold, allernaadigst vil lade Stænderforsamlingen meddele en tilstrækkelig oplysende Fremstilling af Grundene for de i saa Henseende tagne Beslutninger. Med Hensyn til Proponentens (Funders) Andragendes anden Hoveddeel angaaende Forelæggelsen af et fuldstændigt og detailleret tvaarigt Finantsbudget enten for de stænderske Komitteer, eller, hvis disse ikke komme istand, for Stænderne, har Komitteen ganske sluttet sig til selve Andragendet. Altona Kvægmarked. D. 9. Januar vare 460 Stkr. stort Hornkvæg paa Markedet, hvoraf 330 solgtes. Handelen gik, ligesom i forrige Uge, meget flan. (Dyk.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-01-13
Kjøbenhavns Børs-Kours den 10 Januar. Species 200. Bank-Diskonto 4 pCt. Nationalbankaktier 111 a 111 1/2 Rbd. Sølv.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-01-13
Ved Tallotteriets 1549. Trækning i Kbhvn, udkom: No. 59. 70. 47. 53. 78.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-01-13
Ribe. 2. S. c. H. 3 K. prædiker i Domkirken Hr. Adjunct, Cand. Theol. C. Thorup; i Cathrine Kirke Hr. Pastor de Thurah.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-01-13
Natten imellem 4 og 5 Januar fristede min nære Nabo, Sognepræsten i Jerpsted, den tunge Skjæbne, ved Jldebrand næsten at tabe Alt, hvad Sparsommelighed og Flid i flere Aar havde samlet. Da Familien vaagnede stod Alting i Brand, og Præstens Kone, som endnu ei havde holdt Kirkegang, da det sidste Barn kun er 4 Uger gammelt, maatte i Ordets egentlige Forstand halvnøgen forlade Præstegaarden tilligemed hendes 3 Børn, der reves ud af Sengene. Selv blev han paaklædt, men har nu Jntet, undtagen det han gaaer i. Alt Jndboe – og Jntet var forsikkret i Barndcassen – brændte for det meste og det saare lidet, som blev reddet, er næsten fordærvet. 2 Heste, 10 Ungqvæg og 4 Sviin, hvoraf det ene stod slagtefærdigt, bleve et Rov for Flammerne, tilligemed alle Vogne og det øvrige Tilbehør. Ogsaa Kornet, Høet og Straafoderet fortæredes. ForMandens Fremtid skjælver jeg ikke; thi urokkelig Tillid til Guds Forsyn, en fast Characteer og en anerkjendt Fond af flere end sædvanlige videnskabelige Kundskaber er Gods, som ikke kan brænde eller tilintetgjøres af Tilfældigheder. Men Øjeblikkets Trang er stor, og Mangel af Alting finder Sted i de første Aar. Jerpsted er, som bekjendt, et af de allermindste Kald i Hertugdommet Slesvig og kan ikke anstændig ernære en ubemidlet Familie. Ved videnskabelig Veiledning af Yngre har den brave brandlidte Mand søgt at ernære sin Familie ved en ualmindelig Anstrængelse. Aftenen for Branden bragtes ham den sidste Elev. Faderen tilligemed sin eneste Søn maatte i laante Klæder flye for Flammerne til sit Hjem.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-01-13
Denne hæderværdige Erhvervskilde har Jlden nu ogsaa for en lang Tid udtørret. Sjeldent, danske Brødre, staae vi tilbage, naar noget Godt skal fremmes. Lad os ogsaa vise det der! Ofte er det Tilfældet ved slige Leiligheder, at en velmeent Gave tilbageholdes, fordi den synes Giveren selv for liden, og Undseelse ommer sig ved at række, en personlig Ubekjendt maaskee, et Bidrag som ene ikke kan formindske den øieblikkelige Nød. Herer en Mellemmand fornøden. Som saadan tilbyder sig Underskrevne, og samvittighedsfuldt skal han i sin Tid aflægge Regnskab for Alt, hvad der tilsendes ham i denne Henseende. Emmerlef pr. Tønder, d. 6 Januar 1843. C. Holm, Sognepræst for Emmerlef. Trykt i Ribe hos Chr. sal. Hyphoff.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-01-13
Bekjendtgjørelser. Paa et frequent Apothek i det nordlige Slesvig søges en Pharmacent som Medhjælper, til Paaske, eller senest til Maidag dette Aar. Nærmere Anviisning giver Redactionen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-01-13
Løverdagen d. 7. Januar er udenfor min Gaard funden en Sæk med Hvede, som Eieren kan afhente, mod at betale Omkostningerne.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-01-13
Obbekjær den 11te Januar 1843. Rasmus Rasmussen. Et Pianoforte. af 6 Octaver er at faae til Kjøbs. Adressekontoiret anviser.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-01-13
Brandassurance Foreningen for rørlige Eiendele i Nørre-Jylland. For de, som maatte attraae at indlemmes i Foreningen, hvori Resicoen nu er c. 2 Millioner og Fondet c. 10 Tusinde Rbd., anbragte mod Pant i faste Eiendomme, undlader man ikke at bringe i Erindring, at Optagelse ikkun vil finde Sted ved det forestaaende aarlige Møde i Repræsentantskabet den 18de Marts næstkommende, og maa den befalede schematiske Begjering herom snarest muligt - seneste 1ste Marts - indgives til Directionen igjennem vedkommende Districtsforstandere, hvor saadanne haves. At Begjeringerne ledsages med Anmeldelser, er just ikke nødvendigt, da Forsikkringen først bliver at regne fra næstk. 1ste Mai ved det nye Assurance-Aars Begyndelse. Det antages, at de, som i Aarets Løb have indgivet Begjeringer i Forventning af Optagelse, endnu attraae saadant, forsaavidt Begjeringerne ikke forlanges tilbage. Breve til Directionen bedes fremtidig adresserede til Foreningens Secretair, Godsforvalter Brasch i Aarhuus.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-01-13
J Directions-Mødet den 7de Januar 1843. C. Jngerslew. W. Watt. N. Nyholm.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-01-13
Ved Proclama, som er læst ved Underretten og vil blive læst ved den Kongelige Landsoverret i Viborg, ere Creditorerne i afdøde Procurator Jørgen Henchels Boe, der behandles af undertegnede Skifteforvalter, indkaldte med 12 Ugers Varsel at anmelde og beviisliggjøre deres havende Krav, hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Veile d. 7. Januar 1843. Hersleb.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-01-13
Ved Proclama, som er læst ved Bytinget og vil blive læst ved den Kongelige Landsoverret i Viborg, ere Alle og Enhver, som maatte have noget at fordre i Stervboet efter afgangne Enkemadame Hermansen fød Maaløe heraf Byen, indkaldte med 12 Ugers Varsel at anmelde og beviisliggjøre deres Krav for undertegnede Skifteforvalter, hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Veile den 7de Januar 1843. Hersleb.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-01-13
En Paraply med bruunt Schirtings Betræk er bortkommen. Den bedes afleveret paa Adressekontoiret.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-01-13
En sølvbeslaget Meerskums Pibe er i Søndags Aftes, d. 8. ds., tabt paa Veien imellem Ribe og Nørfardrup; den kjendes paa at et Stykke ved Bagbeslaget har været afbrækket. Finderen bedes at aflevere Piben paa Adressekontoiret mod en Doucer.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-01-13
En Guld=Signetring med Plade er bortkommet. Finderen bedes at aflevere den paa Adressekontoiret, imod en passende Doucer.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-01-13
Lodsedlerne til det 96de Classelottories første Classe ere at indløse forinden d. 30. Januar. Ribe d. 9. Jan. 1843. Henr. sal. Dessauer.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-01-16
Nibe Stifts-Avis og Avertissements-Tidende. Udgivet af Chr. sal. Hyphoff, redigeret af C. Hyphoff. No 7 Mandagen den 16. Januar.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-01-16
Udenlandske Efterretninger. England. Englændernes Tilbagetog fra Afganstan er fuldført og deres forhen her lidte Nederlag, som det synes, paa det skrækkeligste hævnet. D. 7. Decbr. begyndte man at ødelægge Kabul. Denne Stad, der i forrige Aar havde en Befolkning af 60,000 Sjæle og var Central-Asiens Stoltheder nu en Grushob. Dens bekiendte Bazar indeholdt 2000 Boutiker; Arkaden var 600 Fod lang og 30 Fod bred. Ogsaa Ali Murduhn Chans berømte Bygning denne Deel af Central-Asiens Vareoplagsted, som af alle foregaaende Erobrere blev skaanet, er styrtet sammen. Ødelæggelsesværket i Staden varede to Dage. Hæren drog derefter videre uden at møde nogen Modstand, skjænder de og brændende hvor den kom frem, og ankom til Dschellalaba d. 21. Denne Stads Bastion blev d. 25, sprængt og alle Husene forvandlede til Aske; af Dschellalabad er kun Navnet tilbage. Byttet var stort og hvad man ikke kunde bringe med blev brændt. Blandt de udøvede Grusomheder nævnes, at i Setif antændte de indiske Soldater de paa Gaderne liggende Saarede og Dødes Bomuldsgevandter. Fra en anden Kant hedder det, at Englændene ved at passere Cheiberpassene, have lidt betydelige Tab ved et Angreb af Cheiberstammerne. Mellem General Nott, der som den yngste stod under General Pollock skel være opstaaet Uenighed, idet denne havde stemt imod Englændernes grusomme Fremgangsmaade, der imidlertid stemte overeens med Lord Ellenboroughs Befaling; selv de Officerer, der have været i Fangenskab hos Afganerne, og hvis Hævnlyst vel vilde kunne undskyldes, ere dybt oprerte over de udøvede Grusomheder og Skjændigheder. Hertil kommer, at man hver Dag hører, at de Handlinger, som Afganerne beskyldes for, og som paa denne Maade skulde hævnes, ber paa Usandhed. Saaledes have Englænderne endt en Krig, som de for 3 Aar siden begyndte, uden Krigserklæring, uden at have lidt nogen Fornærmelse og uden engang at have politisk Nødvendighed til Undskyldning; og paa hvem have Englænderne hævnet sig, paa de fredelige Beboere af Stæderne og ikke paa deres egentlige Fjende, som de ikke kunde træffe, de krigerske Bjergbeboere. Lord Ellenborough tilkjendegiver for Jndiens Fyrster og Folk Englændernes berømmelige Tilbagetog fra Afganistan i en orientalsk svulstig Proclamation. Man vil vide, at Lorden allerede er tilbagekaldt og paa Hjemvejen samt den Øverstkommanderende i Madras, Marquis Tweddaleudnævnt til hans Efterfølger. Sir R. Peel har indbudt alle sine Tilhængere at møde ved Parlamentets Aabning d. 2 Febr., da offentlige Anliggender af Vigtighed ville komme for.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-01-16
Spanien. Espartero ankom d. 1 Jan. til Madrid og blev festligt modtagen. – Man forsikkrer, at Don Karlos nu efter Frankrigs Raad har frasagt sig sin Ret til den spanske Trone til Fordeel for sin ældste Søn, naar denne erholder Jsabella den Andens Haand, og det hedder, at de nordiske Magter heri skulle være enige med Frankrig, hvorved Stridighederne mellem den yngre og ældre SpanskBourbonste Linie ville kunne hæves. Espartero skal imidlertid for at forhindre denne Forbindelse have afsendt en Agent til Paris.