JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-06-01
Den ædle Roberts, der nu havde saa god en Grundvold at byggt paa igien, blev snart riig nok til at leve fornøiet og anbringe sine Børn efter Ønske, men den Yngre gjorde alt, hvad der stod i hans Magt, for at opdage sin Velgiører. Efter 2 Aars forgieves Søgen traf han ham endeligen en Dag spadserende paa StrandLanten ved Marseilles. Han fløi at kaste sig for hans Fødder; men hans Følelser vare saastærke, at han daanede: Den Fremmede hialp ham til rette saa godt som han kunne, og en Mængde Mennesker forsamledes snart omkring, dem. Saasnart Roberts kom til sig selv, begyndte han at takke ham, at kalde ham sin Families Frelser, og bad ham komme hiem og see den Lyksalighed, hvis Stifter han var og mod tage Velsignelser af dem han havde selv saa rigeligen velsignet. Jkke destomindre anstillede den Fremmede sig, som han aldrig forstod et Ord af hvad han talede, og ved Mængdens Tilløb fandt han Leilighed at blande sig imellem dem og undgaae Roberts Foruleiligelse. Hans taknemmelige Skyldnere hverken saae eller hørte fra ham efter den Dag, og dog var denne Tildragelse saa overordentlig, at den blev bekiendt over heele Frankerig. Dog blev han ubekiendt til efter sin Død, da man af hans efterladte Papirer befandt den berømte og udødelige Montetesquien at være Manden. Den Note for 7500 Livres blev funden og Hr. Mayn, en Vexelerer, i Cadix, sagde, at han havde faaet den af Montesquien for en Slaves Løskiøbelse i Tetuan, ved Navn Roberts, og det var bekiendt, at Montosquien kom undertiden at besøge sin Søster, Madam D. Hericourt, som var gift og boede i Marseille. Politisk.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-06-01
Efter de nyeste Beretninger stode Frankerigs 3de Krigshære roelige i deres forrige Stilling, og paa ingen af Siderne var nogen Krigshandling forefalden. Dette er vel fornemmelig en Følge af den Forandring, som er skeet med de Franske Hovedanførere, da Feldtmarschal Luckner er kaldet fra Elsas til at føre Commanden, i Flandern, som Feldtmarschal Rochambeau har nedlagt, og General d. Estning, som var be bemt til Luckners Eftermand, har ikke vildet modtage Anførselen i Elsas. Luckner selv byt trede Betænkelighed ved at gaae i Rochambeaus Sted, og beklagede, at Staten skulde savne denne store og erfarne Krigers Tieneste. Er det ønskeligt at oses af den, som selv fortiener Berømmelse, saa har Rochambeau i Luckners Vidnesbyrd erholdet en saa meget større Roes, som man sielden seer en felles Æresbane betrædes uden Misundelse, der glæder sig ved at faae andre af Veien, og er stum til at tale vel endog omde meest Fortiente. - Krigsministeren Hr. de Grave har allerede taget Afskeed, og dette under nærværende Omstændigheder høistvanskelige Embede er overdraget til Oberste Servan, om hvem man spaaer, at han heller ikke længe beholder samme, efterdi der i Krigsdepartementet findes megen Uorden, som tilskrives Hr. Narbonne, der indlod sig i adskillige Contracter med Folk, hvis Paalidelighed han ikke kiendte. Man troer og, at Ministeren for de udenlandske Sager Hr. Dumouriet snart faaer Afskeed; han skal have blandet sig i Ting uden for sit Departemment, og man tillegger ham nogen Skyld i de mislykk de Angreb paa Mons og Dornick. Lackner skal ogsaa ved sit Ophold i Paris, paa Reisen fra Elsas til Flandern, have besværet sig over benævnte Ministers Jndgreb i Krigssager.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-06-01
- Mange Emigrantere indfinde sig nu i Paris, men deres tilvoxende Antal giør dem mistænkte, hvorfore man ikke vil tillade dem der at samle sig. - Med Levnetsmidlernes Tilstrækkelighed, frygter man, det ikke forholder sig saaledes, som der blev foregivet. - Officierer og Soldater (dog disse egentlig af de Tydske Regimenter) vedblive endnu at løbe over til Printsernes Tropper. Heele Cavallerie=Regimentet, Royal=Allemand, hvis Forhold længe har været mistænkelig, og hvis Chef forhen var den undvigte Prints af Lambese, gik bort, saasnart det komtil Grændsen. - Til Søes synes de Franske ikke at vilde udøve Fiendtligheder imod Østerrig, men lade Skibsfarten blive uforstyrret. At de Franske, naar Jndfaldet i de Østerrigske Lande lykkedes, og det sammesteds forventede Oprør udbrød, skulde havt i Sinde at erklære en Søn af Hertugen af Orleans til Regent i disse Lande, kan neppe være andet end en blot Formodning eller Paasund af Aristokraterne, fordi 2de af benævnte Hertugs Sønner gjorde Krigstieneste ved de franske Tropper, eller den saa kaldede nordlige Armee.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-06-01
Tydskland. Enkekeiserinden, hvis Helbred, længe har været svagelig, døde i Wien den 15de Maii, og overlevede altsaa sin Gemahl, Keiser, Leopold den 2den, ikkun 2 1/2 Maaned. Hun var Moder til 17 Børn, af hvilke 14 leve, og iblant disse ere nogle endnu i den spæde Alder.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-06-01
Østerrig vedbliver at forstærke sine Tropper i Nederlandene og ved Rhinstrømmen, men synes ikke endnu at vilde giøre noget Angreb paa Frankerig. De Preussiske Tropper i Westphalen siges at have faaet Ordre til at besætte de Lüttieske Lande, og i deres Sted komme Regimenter, fra de nærmeste Preussiske Landskaber. - Englands Hielp, angaaende Nederlandene, efter den Haagske Convention, skal være reqvireret, men, som det synes, forgleves. - Den Østerrigske General Fyrsten af Hohenlohe, som skal føre Commanden ved Rhinstrømmen, har paa Reisen derhen opholdt sig nogle Dage i Berlin, formodentlig for at aftale Krigsoperationerne med det Preussiske Hof. - De Sardiniske Tropper i Savonen blive forstærkede med Østerrigske fra Mayland og Mantua. - Ruslands Misfornøielse med den nye Polske Constitution foruroeliger Hofferne i Wien og Berlin, og man frygter ei uden Aarsag, at Rusland har aldeles tilsidesat det vidtløftige Project at hielpe de Franske Emigrantere, og finder det fordeelagtigere at anvende sin Magt paa tilgrændsende Lande. De Hollandske Tidender forsikkre, at Preussen og Østerrig ere enige i at vilde forsvare den nye Polske Constitution.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-06-01
Jtalien. De Sardiniske Tropper trækkes sammen i Savoyen, og en Krig med Frankerig synes nær ved at udbryde. Den af det Sardiniske Hof ikke modtagne Franske Gesandt, Hr. Semonville, vendte, efter 2de Dages Ophold i Alessandria, tilbage til Genun, og da den Franske Charge d' Affaires ved det Sardiniske Hof ikke erholdt den forlangte Satisfaction for Hr. Semonvilles Anholdelse, forlod han Turin og reiste ligeledes til Genun. - Den bekiendte Abbed Maury er af Paven udnævnt til Nuntinsved forestaaende Keiservalg i Frankfurt. Hans Hellighed har i Forveien ladet ham indvie til biskop af Theben, hvilken Værdighed er en tom Titel, da denne Stad ligesom Antiochia og fleere Stæder, med hvis bispetitel Paven endnu pryder sine Yndlinge, allerede i nogle hundrede Aar have været under Tyrkernes Herredømme. Cardinal Garampi, som forhen var pavelig Nuntius ved det Østerrigske Hoff, er død i Rom. Han roses for sin Lærdom og Lyst til at befordre Videnskaber. - Den kongelige Familie i Neapel er bleven formeeret med en Prints. Man hører ikke, at Hs. Sicilianske Majestæt er fiendtlig findet imod Frankerig. -
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-06-01
Fredspræliminarierne imellem Venedig og Tuniis ere endelig undertegnede, hvorefter de Venetianske Skibe for Fremtiden ikkun betale den sedvanlige Afgivt i Tunis; de paa begge Sider tagne Skibe og gjorte Krigsfanger gives tilbage, og Venedig betaler til Tunis 53000 Zechiner.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-06-01
Storbrittannien. Underhusets Beslutning. om Slavehandelens Ophævelse finder vel i Overhuset endeel Jndvendinger og Modsigelser af denne Handels Venner og Forsvarere, dog bør man ikke tvivle paa, at den jo ogsaa i Overhuset bliver samtykket. - Det af Hr. Fox i Underhuset frembragte Forslag og at forunde de Christne Sekter, som ere afvigende fra den herskende Engelske Kirke, en større Religions=Friehed, blev forkastet med 142 Stemmer imod 63, endskiønt saavel Hr. Fox, som andre, anvendte paa at forfegte denne Sag megen Jver og Veltalenhed. Jmod dette Forslag satte sig, foruden Hr. Pitt og fleere, især Hr. Burke, som ved at erindre den Franske Revolution og sin Modstander i Lærdommen om den borgerlige Friehed, Hr. Thomas Paine, kom i Affect og talede med stor Heftighed. Parlementsforsamlingerne synes nu næsten at være færdige med de foresatte Materier, og man kan altsaa vente, at de snart adskilles. - Endnu meldes intet om Storbrittanniens Krigsrustninger enten til Søes eller til Lands, hvoraf man slutter, at samme fremdeles vedbliver at være neutral i de Franske Stridigheder. - J Ostindien har den Engelske Armee under Lord Cornmallis frataget Tippo Saib nogle smaa Biegefæstninger, hvorved en lettere Communication er befordret imellem Tropperne, som nu sikkrere kan rykke an imod Seringapatnam, om hvis Erobring man allerede, for at profitere ved Actie=Handel, havde udspredt et falsk Rygte i London.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-06-01
Holland. Det Preussiske Hof har den 24de April ved sin Gesandt i Haag meddeelt General=Staterne en Gienpart af den Defensive=Alliance=Tractat, som blev slutet imellem Østerrig, og Preussen den 7de Februarii i Berlin, og ratificeret kort for Keiser Leopolds Død. Da denne Traktat har til Hensigt at vedligeholde Fred og Rolighed i Europa, saa troer Hs. Preussiske Majestæt, at den under nærværende Omstændigheder er fordeelagtig og passende for de forenede Provindser, og indbyder derfor General=Staterne til at tiltræde denne Alliance. Deres Høimægtigheders Beslutning er endnu ubekiendt; dog synes det ganske rimeligt, at det Preussiske Forslag bliver antaget, saa meget mere, da Underhandlingerne om en Defensiv Alliance imellem Østerrig og Holland nyelig have være begyndte, men standsedes ved Keiserens Død.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-06-01
Schweitzerne, som see Krigen i Naboelauger, lade nu ogsaa deres Tropper forsamle sig, deels for at sætte deres tilgrændsende Lande i Sikkerhed, deels og for at vedligeholde den paa nogle Steder vaklende indvortes Rolighed.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-06-01
Canton Bern ruster sig især stærkt, og den vil allene stille 10000 Bevæbnede i Marken, af hvilke omtrent 1000 Mand posteres i Egnen ved Biel og andensteds i denne Cantons Tydske Lande, men den største Deel opretter en Leir i det saa kaldte Pays de Vaulx, hvis Jndbyggere længe have viist sig misfornøiede med Regieringen i Bern. De øvrige Cantons siges at udruste 20000 Mand. Alle Schweitzerske Tropper have faaet befaling om at lagttage den strengeste Neutralitet, hvorom den Franske Gesandt er bleven forsikkret med det Tillæg, at man haabede at erfare samme Forhold iagttaget af de Franske.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-06-01
Efter nogle Beretninger staae de Russiske Tropper paa Grændsen af Polen, hvor de skulle forblive som en Observations=Armee, indtil Sagen om Thronfølgen og den nye Constitution kommer i Rigtighed. Andre Efterretninger forsikkre, at Russerne virkelig skulle rykke ind i Polen, og at den Russiske Gesandt i Warschau har udgivet en Erklæring desangaaende. De Polske Krigsrustninger fortsættes derfor med største Jver, og fra alle Kanter eilbydes anseelige paa triotiske Gaver til Landets Forsvar. Man har og besluttet at omdanne alle de Polske Adelsmænd saa kaldte Huustropper eller Garde til et reguleret Corps. Om Frankerigs nærværende Tilstand.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-06-01
Jeg beraaber mig paa ethvert upartisk Øievidne. 4) At Nationalforsamlingen har i Almindelighed, saavidt mueligt greben til de beste og under disse Omstændigheder virksomste Midler er ligesaa vist, som det er unægteligt, at i dette, ligesom i alle menneskelige Foretagender, Misbrug, Mangel og Ufuldkommenheder ere indløbne.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-06-01
Hvilken Opmærksom Tilskuer af den Franske Revolution vil nægte dette, 5) At der maa gives mange Misfornøiede. især da man var tvungen til at afskaffe Adelskabet, er ligesaa naturligt. Man læse Halems Breve over Frankerig, paa hvilke jeg fremdeles vil beraabe mig. 6) At Pøbelen siden Revolutionen hersker i Frankerig, og at et fuldkomment Anarchie forvirrer Landet er aldeles usandt. Dette skal jeg herefter bevise for Dem. Pøberegieringen varede ingen 4 Uger i Paris, andensteds kiendte man den ikke. Dette er en Sag, som ikke trænger til Beviis. 1) At den pludselige Frieheds Nydelse har foraarsaget mangen een Fransk Patriot, Hovedsvimmel, at Vestfrankernes (saaledes vilde de nu kaldes) fyrige Enthusiasme har frembragt mange Udsvævelser, og at samme har medført mange Svagheder, er vist; men ligesaa unægteligt er det, at dette Partie er det bedre og ædlere, og at de ypperligste, meest oplyste, dydigste og ædelste Mænd ere Medlemmer deri. Denne Stats behøver dog vel ikke noget Beviis. 8) Endelig et det og een for det (sandelig uædlere) Modpartie skrækkelig Sandhed, at Frankerigs nye Constitution, til Trods for alle Contrarevolutionsplaner, vil blive bestandig. Beviserne hvorfor vil følge næste Gang. Disse ere de enkelte Satser, over hvilke jeg vil meddele Dem mine uforgribelige Betragtninger. De tillade mig nu at føie følgende Korollarier til Slutningen af denne lange Jndledning. 1) Mangen een dadler den heele Bygning af den nye Franske Constitution, fordi enkelte Deele mishage ham, og han har Uret. Jeg kan heller ikke rose Alting ligefrem, men derfor dadler jeg dog ikke det Heele. 2) Mangen een meener, at det havde været bedre, istedet for at have gjort en nye Klædning, at have flikket nye Lapper paa den gamle, og han har sandelig Uret. 3) Mangen een drømmer og ligesaadanne Revolutioner i andre Lande, som hverken have saadan Grund, eller saadan Anledning, eller saadan Beqvemhed dertil, og han har Uret; thi han er en Drømmer. Dog jeg slutter for denne Gang, o. s. v. J October 1791.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-06-01
(Forts. følger.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-06-01
Kiøbenhavn, den 25de Mai. Det har behaget Hs. Kongelige Høihed Kronprindsen, at indtræde som Præses i det Kongelige Admiralitets= og Commissariats=Collegium.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-06-01
Hs. Kongelige Høihed, Prindsesse Lovise Auguste, reiste tilligemed sin Gemahl Hs. Durchlauchtighed Arveprindsen af Augusten burg den 19de Maii til Slottet Gravenstein, hvorfra de først i October Maaned ventes tilbage.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-06-01
Hs. Kongelige Majestæt har behaget at entledige ved denne Maaneds Udgang de hidtil værende Directeurer for det kongelige Theater fra denne Forretning, og udnævnt en Commission, som bestaaer af Hofmarschal, Greve af Ahlefeldt, Conference=Raad Colbiørnsen og Etats=Raad Tetens, til at undersøge Theatrets nærværende Forfatning. - Ligeledes har Hs. Kongelige Majestæt anordnet en Commission over Forvaltningen og den beste Anvendelse af Universitetets liggende Grunde under Præsidium af Hs. Durchlagtighed Arveprindsen af Augustenburg. Medlemmerne i denne Commission ere Geheimeraaderne Reventlow og Brandt, Kammerherre Suhm, Conference=Raad Hansen, Etatsraad Trant, Generalauditeur Nørregaard, Justitsraad Bugge, Professorerne Hornemann, Moldenhawer, Riisbrigh, Nicolai Kall og Baden. Secretair Balslev forretter Secretariattet i denne Commission.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-06-01
Placat, Under 18de hujus har S. T. Hr. Stiftsbefalingsmand von Hellfried communiceret os det Kongel. Danske Cancellies Skrivelse, saa lydende: Omendskiønt det vel ikke er at tvivle paa at jo endeel Nødvendigheder vil blive henbragt. ti og faldbudne i Nærheden af Leiren ved Hadersleben; saa skulle man dog herved anmode Hr. Stiftsbefalingsmand, at ville ved offentlig Bekiendtgiørelse opmuntre Almuen paa de dertil beqvemme Steder, til at levere saavel Mark, som Haugefrugter i bemeldte Leir. Hvilket herved til samtlige denne Stads Jndvaaneres Underretning offentlig bekiendtgiøres. Fridericia Raadstue, den 25de Maji 1792. Borgemester og Raad.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-06-01
Bekiendtgiørelser. Fandagen den 6te August næstkommende 1 og paafölgende Dag bliver i Ribe ved offentlig og, om antagelig Bud skeer, ved een eneste Auction til de höistbydende bortsolgt: afgangne Justitsraad og Amtsforvalter Christensens Gaarde og Eiendomme i og ved Ribe nemlig : 1) En stor Gaard, Parsborg kaldet, beliggende paa det smukkeste Sted ved Torvet og bestaaende af en 14 Fag Grundmuuret og 2 Etager höi Bygning til Torvet, en 4 Fag Grundmuret 2 Etager höi Bygning ud til Steenboe-Gaden, 11 Fag Bindingsværk til samme Gade, 12 Fag Bindingsværk ud til Peder Douns Slippe, 9 Fag Bindingsværk ud til Præsidentinde Ussings Gaard, og et lidet Bryggerhuus af Grundmuur paa 7 Fag, I det Grundmurede Huus befindes 10 reele. Værelser foruden Kamre, Skriver-Contoir. Fadebord etc., og under den heele Grundmurede Side af Gaarden er en Grundmuret hvælvet Kiælder og derudi Kiøkken og Spisekammer, Ölkiælder, Melkestue, Rulle Plads og andre Beqvemmeligheder, Og i de sidst bemeldte Bygninger af Bindingsværk befindes Stald, Vognremisse, Brændekammer, Klynhuus o. s. v. Et rummelig Gaardsrum paa alle Sider indsluttet af Gaardens Bygninger, i Kielderen en Post med fersk Vand, 1 Gaarden en Brynd og ud til Torvet, lang med Huset en liden Blomsterhauge, alt i meget god Stand, godt vedligeholdt og tienlig til Boepæl for en anseelig Familie eller en Handelsmand. Til Gaarden hörer nogle faae Mark-Eiendomme som ei kunne adskilles derfra. 2) Et Stervboet tilhörende Huus paa Skibbroen, af 13 Fag Bindingsværk med et Skuer hvor der gives en behagelig Udsigt over Agen, og en til Huset hörende smuk Frugthange, og nogle Eiendomme. 3) Et Huus paa Stenboegade og Torvet beliggende paa 8 Fag af Bindingsværk og nogle tilhörende Eiendomme. 4) Nogle Jorder og Marker bestaaende af a) En stor Fenne paa Öster-Maae. d) En mindre dito sammesteds ved Tved beliggende. c) En stor Toft af Ribe Ladegaards Eiendom, staaer for Hartkorn 3 Tdr. 3 Skp. d) En Holm Skifte. e) Noget Jord i Sorgesig Mark og paa den gamle Heede. 5) Seem Kongetiende, hvis ydende Hartkorn udgjör 159 Tdr. 2 Alb. 6) Gaardens Indboe bestaaende af Speile, Borde, Stoele, Kanapeer, Sænge og Sængesteder, Lienet, Kobber, Tin, Messing, Jern og Træefang, samt en Karcht, Chaile, Post og Arbeids Vogne o. s. v. og Beslutningen. bestaaende af 6 Köer og 4 Heste. Alt efter de Conditioner som paa Auctionsstenærmere skulle vorde bekiendtgjorte. Et behuus Amt den 29de April a. c. afdøde SogEfter den i Alflev Præstegaard Schads Herred Rinepræsk Hr. Anders M. Jessen indkaldes alle og enhver som i og ved hans Stervboe haver noget at erindre at anmelde sig jo før jo hellere hos Herreds Provsten. Allerup Præstegaard, den 1ste Junii 1792. Sidelmann.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-06-01
Torsdagen den 14de Junii er berammet første 2 Auction over Sal. Provst Bergendahls forhen tilhørende Gaard i Fridericia, beliggende udi Norges=Gade, bestaaende af 27 Fag til Gaden, af rummelige Ladebygninger, Stald, Fæehuus, Vognremisse og Brændehuus. I Gaarden ere 9 Værelser, de fleeste smukt betrukne, foruden 2de Kiøkkener 2de Spisekamre og 3de Kieldere, saa man foruden Boepæl kan leie Værelser til en anseelig Familie. Til Gaarden er og en af de smukkeste Hauger i Byen besat med meget gode Frugttræer, og saa stor, at noget deraf har været udlagt til Ager og Eng. 2den Auction er berammet den 16de, og den 3die og sidste Auction den 18de Junii næstkommende, alt om Eftermiddagen Kl. 3 Slet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-06-01
Auctionen over Jorder, Enger, Avling og et anseeligt Jndboe efter derom udstædende Placaters Udvisende er berammet den 30te Julii næstkommende og følgende Dage.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-06-01
Skulle ellers nogen have tilgode eller skylde til denne Stervboe, ville behage at melde sig hos den geistlige Skifteforvalter i Elboeherred. Fridericia, den 31te Maii 1792. N. C. Claussen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-06-01
Efter den her i Byen den 7de April i d. A. ved- Døden afgangne Præste Enke Madame Sophia Stoud, afg. Hr. Niels Astrups, indkaldes herved Credi= og Debitorer at melde sig til de i Loven fast, satte Tider hos den geistlige Sifteforvalter. Ribe den 15de Maji. 1792. L. Grundahl, Stifts Provst.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-06-01
Historisch politisches Magazin de politiske Maanedskrivter, hvoraf J saa mange udkomme i Europa, og hvoraf to i Særdeleshed ere bekiendte og læste hos os, skulde ikke saa vel indeholde de løbende Dagens Nyeheder, som de offentlige Dokumenter, der i Fremtiden, bleve Materialier til Historien. Det ene af de ovenmeldte tvende i Danmark. meest bekiendte Skrivter af dette Slags er Hr. Etats=Raad Schirachs historiske politiske Journal, og det andet er det ligeledes i Hamborg af Hr. Wittenberg udgivne H. P. M. Dersom det første synes i de Franske Sager at helde paa det Aristokratiske Partie, saa er det sidste velikke frie for Demokratisk Aand. Vi levere her Jndholden, og overlader Dommen til Læserne. For April indeholdes følgende Stykke.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-06-01
1) Brev fra en Udlænding til et Medlem af den constituerende Nat. Forsamling. Forfatteren paastaaer, at en Folkeforsamling ei bør blande sig i nogen Deel. af Forvaltningen; den bør vel have et vaaaget Øie med dem der forvalte, billige eller misbillige deres Forvaltning; men alt er tabt, naar den selv vil forvalte. Hvad udvortes politiske Forbindelser, angaaer, tvivler han om, at der i nærværende Nat. Forsamling gives Folk, som nogensinde har studeret det Slags Politik og om de end havde, ville de finde mægtig Modstand af de øvrige; thi han formoder endog, at det Brittiske Ministerium ei vil forsømme at bestikke dem af Nat. Forsamlingen, som det kunne befrygte noget af, der streed imod dets Hensigter. De maa, heder det, nok saa lydeligen erklære for hele Europa, at De frasige sig alle Erobringer, at det menneskelige Kiøns Lykke, at hvad Farve samme endog er, er Deres eneste Ønske, Hofferne vil desuagtet troe deres. egne Jnteresse meer, end Ord og vedblive at anvende al Kunst og Talenter, og paa Deres Bekostning forskaffe sig. selv alle muelige Fordeele. – Fremdeles naar et Rige vil foretage, store Forandringer i Regiering og indvortes Jndretning og det forudseer, at disse Forandringer vil frembringe et stort Antal Misfornøiede, saa maa dets første Omsorg være at forsikkre sig udvortes Rolighed, at knytte sine Alliancer nøiere, ifald det har nogle og undgaae at give sine Naboer eller Medbeilere Anledning til Stridigheder, paa det de er. skal benytte sig af Statens indvortes Uroligheder. I dets Sted har manberaadslaaet, om man skulle tilintetgiøre eller stadfæste de Alliancer, som havde Sted under forrige Regiering, uden dog at beslutte noget. Derpaa vedrører Forfatteren Lehusrettens Ophævelse og at man har bemægtiget sig Avignon og Venaissin, uden dog at sige noget Nyt derom.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-06-01
2) Over de i Elsas Lehneiende Tydske, Fyrsters Anliggender af Hr. Pastoret. Den 4de August 1789 ophævedes Lehnssystemmet i de Franske Stater, hvorover de i Elsas Lehneiende Tydske Fyrster og Herrer besværrede sige Forfatteren undersøger, hvorvidt de havde Grund dertil, og ifølge den Vestphaliske Fredstractat, som han vel beraaber sig paa, men forklarer efter sin Maade, synes de rigtig nok at klage uden Grund; Fyrsterne og de Tydske Jurister beraabe sig ogsaa paa den Vestphalske Fred og efter deres Forklaring have Fyrsterne Ret. Soldaterne vil afgiøre Sagen. 3) Pave Pius den 6tes Brev til Keiser Leopold, angaaende Avignon og Venaissin Dette have vi indrykket heelt i forrige.