JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-11-23
Den nærværende Behersker af Sandrichserne i Sydhavet, Thamahama kaldet, har i høi Grad befordret sine Landes Cultur. Da den Engelske Capitain Vancouver besøgte ham, overdrog han ham som Repræsentant for Kongen af Storbritannien, Overherredømmet over Overhi, fordi han haabede derved, at beskyttes endmere, og at faae Midler i Hænderne til at trodse sine Fiender. Hans Magt er nu temmelig befæstet. Han er ligesaa stor Kriger og Statsmand som Handelsmand. Han er nøie bekjendt med de forskjellige Slags Maal og Vægt, og giver i Handelskonsten ingen og Europæer noget efter. Han besidder nu over 2 til 30 Skibe af forskjellig Størrelse og af 25 til 50 Commercelæster, hvoraf adskillige endog ere forhudede med Kobber. Han har en Livgarde, som overalt omgiver ham. Den kan i visse Henseende betragtes som regelmæssige, disciplinerede Tropper, den trækker paa Vagt, og afløses paa Europæisk Viis. Hver halve Time raabes: Alting er i sit Orden! Det samme er Tilfældet paa Skibene Deres Uniform var en blaa Overkjøle med gul Opslag. Han finder nu ogsaa Behag i hidsig Drikke, og naar hans Brændeviin engang imeler paa Hældingen, saa sysselsætter han de Europæer, der have nedsat sig hos ham, med at la dem brænde Brændeviin af de bedste Sukkerrør, J sine Fritimer indbyder han sine egne saavelsom de Stores Qvinder til et Brændeviinsgilde. Vilningerne deraf ere let at indsee. Sandvichserne Beboere ere meget for at svømme, og besidde det en beundringsværdig Færdighed. De elske Vandi saa høi en Grad, at man ofte seer dem en hel Dag ligge udstrakte paa Søen, og ligesaa maa lig som det var deres naturlige Element, men det uagtet har man dog kun faa Exempler paa, at befinde deres Død i Bølgerne. Nogle gaae femte Favne dybt i Vandet og løsne Kabeltoug, som have snoet sig fast ved Klippetaggerne. For at prøve Dykkernes Kræfter, kastede man engang at Ambolt i Søen, men dette faldt dem for vansk ligt, thi den laae ti Favne dybt; imidlertid vil de dog ikke give Slip paa saa stor en Skat, i ved bestandig at afløse hverandre, lykkedes det den omsider at trille Ambolten i en Strækning af et halv Miil, indtil de havde naaet Strandkanten hvor de bleve modtagne med de lydeligste Bifald raab. Men naar de komme op af Vandet, er det res Ansigt opsvolmet, deres Øine røde og betændte, og Blodet strømmer dem ud af Næse og MundOveihi kan i klart Veir sees i en Afstanaf 40 Mile, formedelst to høie Bjerge, hvor det ene Manna-Rog skal være 16,200 Fod hos altsaa 3,680 Fod høiere end Pico paa TeneriffSkuepladsen. Mandagen d. 21 Nov. opføres: Min Bedstemoder, og Balletter Fanden er løs. - Tirsd. d. 26. Jægerne. Torsd. d. 28. Gevinsten i Classelotteriet, og Renau d'Ast. - Fred. d. 29: Barberen i Sevilla
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-11-26
Tirsdagen den 26 November, 1805. Fyrgetyve Timer i Kjøbenhavn. (Fortsat.) En politisk Samtale. Jeg havde hørt saa meget tale om de mange Restaurateurer, som Kjøbenhavn i den senere Tid har faaet, at jeg, efter min Frederiks gjentagne Anmodninger, ikke kunde give mig til Taals, førend jeg havde besøgt et af disse Steder. J min Ungdom kjendte man i Kjøbenhavn aldeles intet til saadanne Tracteursteder, og endog i mine Studenteraar vare Pebernødder og Honningkager det eneste, som man kunne tractere sig med, Chocolade drak kun førstelige Personer og kronede Hoveder, Jis var ligesaa sjelden som Chinesiske Fuglereder, og Punsch havde jeg kun nydt en eneste Gang i mit Liv nemlig da min Bedstefader blev udnævnt til at være den tre og tredivte af de for og tredive Mænd. Saaledes stod det til i Kjøbenhavn, da sig forlod det, men hvor meget have Tiderne ikke forandret sig i min Fraværelse. Baade jeg og min Søn vare færdige at tabe Næse og Mund, da vi traadte ind hos Restauraterren. Store Lysekroner straalede os i Møde, og det faae her ud, som hos Herren paa Godser hver Juleaften. Frederik holdt mig ganske ængstelig ved Haanden. Jeg begierte to Glas Punsch, og satte mig ned ved et Marmorbord med forgyldte Zirater. Stuen var fuld af Mennesker, som sadde med deres Punsch, Jis og Chocolade for sig og læste i alskens Blade og Aviser, der laae omkring paa Bordene. Der herskede en dyb Taushed, som endelig blev afbrudt af en gammel Officier, der sad ligeover for mig. Nelson er død - begyndte ham. Det smerter mig. J det han faade disse Ord, prillede Taarer ned af hans Kinder. - Det smertet Dems! – svarede en Anden. Husker De da ikke den anden April:" - Ogsaa om han var faldet den Gang, skulde det have smertes mig, svarede Officieren. Lad den lave Podet længe nok dadle den Mand, der er nidkjer for at opfylde de sørgelige Pligter, han skylder sin Konge og sit Fædreneland. En Mand som Nelson fortjener endog sine Fienders Høiagtelse. Det er skrækkeligt, at pryde sin Tinding med blovbeslankke Laurbær, men, i det Øieblik, hvor vi maa betragte Krig, som en sørgelig Nødvendighed, fordi enhver ikke længere kan nyde Fred, end hans Nabo vil forunde ham den, ere Mænd som Nelson en sand Velgierning for et Land. Nutiden kan ikke tilfulde bedømme Nelsons Værd; Efterverdenen vil bedre skjønne derpaa. Rig paa Seier og Hæder, lemlæstet og svækket, kunde han nu rolig have hvilet paa sine indhøstede Laurbær; Slaget ved Abukir var tilstrækkelig til at forevige hans Navn; men da Fædrenelandet krævede hans Tjeneste, opoffrede han frivilligen den lykkelige Ro, som hans Saar og hans Tjenester saa høilig berettigede ham til, og gik uforfærdet en mægtig Flaade i Møde. Efterat han havde opoffret sin Førlighed, vilde han endnu gjerne opoffre et Been, for at seire Ærgjerrighed kunde ikke have været Drivefiederen her; thi han nød jo, som sagt, allerede at den Ære, som nogen Dødelig kunde nyde i hans Stilling. Hvilken Mand i Verden har med mere Opoffrelse og Trofasthed fægtet for sit Fødelands Sag, Naar en saadan Mand ikke kan kaldes stor, saa veed jeg ikke hvem der er for paa denne Jorst. Gang ske den skaanede han Menneskeblod; spurgte nu den Anden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-11-26
Krigens Skole har den forskaffe sig de største Hærførere, og under alle disse lykkelige Omstændigheder regjeres den af en Man hvis Lykke, Genie og Mod ere lige sjeldt Sig mig, min Ven, er det paa en saadan Li rigtigt at angribe en saadan Stat? Er det ikke netop Veien til at gjøre den end mægtigere Jngen enkelt Magt er stærk nok til, i dette Pi blik at angribe Frankrige, det maa altsaa sket ved forenede Kræfter, men førend disse af for skjellig Jnteresse ledede Kræfter forenes, be Frankrige altid kunne sætte enkelte af den 18 virksomhedsstand. Den daglige Erfaring sind fæster det jo førend Ruslands Tropper forene sig med de Østerrigske, ere de sidste allerede slaaede og drevne tilbage. Frankrige derimod har sine Kræfter bestandig samlet; om end hele Europa forenede sig imod det, kan det dog stedse afdøde dets Angreb. Krigsrustninger kunne aldrig skee, uden at de jo mærkes. Det Franske Cabinet besidder at for megen Politik til at lade nogen ruste sig, uden at det jo i Forveien overtyder sig om Hensigten. - Seer du, det er min enfoldige Mening. Jeg udgiver den ikke for den rette. Men efter mine Tanker burde man i de første ti Aar ikke tænke mere paa atter at indføre den politiske Ligevægt, som des uden hidtil kun har været en Drøm(Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-11-26
Inden- og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-11-26
Indenlandske Efterretninger. Hr. Kammerherre Peder Anker har ladet bekjendtgjøre, at hans afgangne Broder Berent, Ankers Bo endnu indtil videre bestyres af Thomas Bagge og J. Nielsen, og at deres Underskrivt skulle i enhver Henseende være gieldende.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-11-26
Da hans afdøde Broders Testamente, og hans den Anledning indgivne Ansøgning endnu ikke af H. M. ere sanctionerede, saa bekjendtgjøres, til Betryggelse for Boets Creditorer, at det fremdeles bestyres af de anførte Befuldmægtigede, og da offentlige og egne Forretninger ikke tillade ham at tage Deel i Bestyrelsen, saa ofte han og Procurationen ønsker det, saa har han formaaet Hr. Etatsraad Falsen til at overvære samme, hver Gang han ikke selv har Tid dertil. Han er eneste Arving til hans afdøde Broders betydelige Eiendomme.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-11-26
Hr. Kjøbmand Gadebusch i Trondhjem har nu over 30 Aar været Kirkeværge for denne Stads hos ældgamle og berømte Domkirke og med Jver fremmet Kirkens Tarv. Siden 1 Maji 1773, da dens Capital var 16,649 Rdlr., ere to Kobbertag og et Blytag lagte paa Kirken, foruden betydelige Reparationer, som ere bekostede saavel paa denne som paa den Latinske Skole. Dens Capital er desuagtet i den Tid forøget med 10, 146 Rdlr. ved Hr. Gadebusch's Bestræbelse, Kirken har nu 26,795. Rdlr. paa Rente.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-11-26
Den 13 Nov. reiste der sig i Trondhjem en stærk Storm fra Nordvest, som endnu vedvarede Dagen derpaa mod Aftenen. Et Engelsk Skib, ladet med Bræder, drev paa Grund, nær ved Landet, og i Almindingerne bleve endeel Baade sønderslaaede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-11-26
De forhenværende Officierer af det i forrige Aar ophævede Corps af den saakaldte Paillegarde i Altona have, efter Ansøgning, faaet Tilladelse til at sælge deres militaire Jnsignier. Præsten Teilman anfører følgende Exempler paa Overtro, som Beviis paa Oplysningens slette Tilstand i Jarlsbergs Grevskab i Norge, en Egn, hvor Hauge har fundet saa mange Tilhængere: Naar et Barn er født til Verden, brændes Lys i Huset. hver Nat, baade om Sommeren og om Vinteren, indtil det har været i Kirken. Barnets Svøbetør forsynes med nogle Sølvspænder, som sættes i Huen og flere Steder, for, som Folk kalde det, at forekomme Svig. De troe her bestemt, at der gives underjordiske Væsener, der have den største Jndflydelse paa Smaabørn, ja endog, naar Leiligheden gives, ombytte dem med hæslige Børn. Derfor kaldes ofte et vanartigt Barn en Bytning. Naar en Fremmed kommer ind til en Barselkone, maa han ikke glemme at gaae lige hen til Jlden, for at holde Hænderne derover, førend det tilstedes. ham at berøre det nyfødte Barn. Skranter Barnet nu eller lærer sildig at bruge sine Been, saa troer man, at et usynligt Væsen har faaet Magt over det, og bruge en naragtig Cur. Barnet veies paa en Besmer (Vægt af Træ) tre Torsdage efter hinanden af en fremmed Person. Men dette skeer maa ingen lukke Munden op. Dette har nylig tildraget sig hos Præstens nærmeste Nabo. Naar et Par Brudefolk reise til Kirken, for at vies, tage de aldrig samme Vei frem og tilbage, men sælge heller en lang Omvei, paa det ingen skal lægge Svig i Veien for dem. Man glemmer heller ikke at lægge Sølv i Brudens Skoe. Bliver et Menneske eller et Creatur pludselig sygt, saa tager man sin Tilflugt til en klog Dreng eller Pige. At døve Jld, Værk med Ord og Blæsen, at standse Blod, at signe, vise igjen &c. er meget almindeligt. De antage overhoved en bestemt Skjebne, og troe, at det, som engang er bestemt, kan ikke forekommes. Mange lade derfor deres Kornlader a. staae aabne, endskjøndt de ofte bestieles, og naar man bebreider dem deres Uforsigtighed, svare de: "Tyven har nok den, der hielper ham, som ikke kan holdes ude ved Laase." Det hændte nylig, at en Tyv gik ind i et Huus, hvor to Karle laae paagne. Han stial deres Klæder og 5 Rdlr. i et Skab over Sengen, Karlene, som troede, at det var et Spøgelse, laae ganske rolige. - Skoleholderne ligne, Menigheden som een Draabe Vand den anden. Disse Ungdommens Ledere kunne neppe læse i en Bog. Almuen kan, som en Følge heraf, ikke være andet end høist usædelig. Hvor smertende maa det ikke være for Præsten, naar han betræder Prædikestolen, for at holde en Liigtale, at see en Dosin Brændeviinsflasker reise sig op af Lommerne, eller ved et Liigfærd, at see den ene Beskienkede dratte ned efter den anden i den Grav, som man er i Færd med at tilkaste, og høre Degnen at opslaae en Skoggerlatter istedetfor at synge. Og saadanne Scener forsikkrer Hr. Teilman at han har været Vidne til
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-11-26
Deres lykkelige Fremskridt i Tyrol have de Franske især Gemsejægerne at takke for. Disse vare deres Veiledere paa Fodstie, som kun de allene hidtil havde betraadt. Adskillige Batailloner af den lette Franske Jnfanterie bandt deres Tornistere paa Hovedet og klavrede op af Fjeldene; de Tyrolske Skyttere stode vel ovenpaa og forede paa dem, men Kugserne fløi ind i Tornisterne. Uagtet Aviserne endnu ikke melde noget derom, saa vil man dog med Vished vide, at de Franske allerede ere rykkede indi Wien. En Deputation fra Magistraten i Wien er ankommen til Linz, og en Østerrigsk Generallieutenant, som den Østerrigske Keiser havde afsendt, har havt en lang Samtale med Napoleon, for at udvirke 15 Dages Vaabenstilstand, i hvilken Tid der skulde underhandles, men afreiste igjen, uden at have udrettet noget. Den Østerrigske Keiser og hans hele Familie, vil indtil videre opholde sig i Brünn, Hovedstaden i Mähren, hvor han venter Keiser Alexander. Skulde det ved den forestaaende Fredsunderhandling hænde sig, at Keiser Napoleon ogsaa kommer til denne Stad, saa tæller den tre Keisere, Europæls mægtigste Forster, indenfor sine Mure. - Ved St. Polten, skal der, efter de Berlinske Tidender, være forefaldet et mordisk Slag imellem de Franske og Russerne, hvori de første tabte 6000 Mand, hvilket synes overdrevet og uofficielt. - Midt i sine Seiervindinger er Napoleon meget forsigtig; han søger paa alle Puncter at betrygge sig ved at anlægge nye Fæstningsværker.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-11-26
J Sverrig er der nu udkommen er Bonder i Anledning af dets Armees Feldttog i Tydskland, skal holdes i alle Kirker.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-11-26
Lord Nelson har kun efterladt sig liden Formue. Jndkomsterne af hans Landeiendomme som Hertug af Bronti, beløb sig kun aarligen til 3500 Pund, hvilke han anvendte til deres Forbedring. Heraf har han testamenteret sin Broder og sin Ægtefælle 1000 Pund aarligen. Hans Broder, som er Doctor i Theologien, er bleven ophøiet til Greve, under Titel af Greve af Trafalgar, og Merton til Viscount Merton - Lord af Nilen. Hvis den mandlige Linie uddøer, gaaer denne Titel over til Nelsons Søstre og deres Børn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-11-26
Neapel har indgaaet en Forening med Frankrige, hvori det første forpligter sig til at blive neutral i den nuværende Krig, ikke at taale noget af de krigførende Magters Corpser paa sine Grændser, ikke at betroe nogen Russisk eller Østerrigsk Officier Opsigten over sin Armee eller sine Fæstninger; ikke at tilstede nogen af disse Magters Escadrer at løbe ind i dets Havne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-11-26
Med Posten indløb den sørgelige Efterretning at Capitain Birch, som afgik med en Paquetbaad fra Kiel d. 14 d. M., strandede d. 15de om Aftenen paa Tornebusken, 5 Mile fra Stralsund. 19 Passagerer vare med fra Kiel, og deriblandt en Jødekone med syv Børn, hvoraf de tre døde paa Skibet, og de øvrige fire kom stive af Kulde i Land men dog ikke uden Liv. Om de kunne reddes, vides ikke. Styrmanden døde ligeledes, efterat han var kommet i Land. Om flere Passagerer døde endnu, vides ikke. Skibet var iøvrigt ingen privilegeret Paquerbaad. Skaden vurderes for 150,000 Rdl.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-11-30
Inden, og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-11-30
Indenlandske Efterretninger. D. K. H. Kronprindsessen ankom først til Kield. 14de d. M. Hendes høie Gemal var Dagen i Forveien afreist til Louisenlund for at afhente hende. Ved Ankomsten til Kiel paraderede den grønne Garde og Borgerskabet i de Gader, hvorigjennem Deres Kongl. Høiheder passerede Byens Øvrighed og Præster, Professorerne ved Universitetet og samtlige Officierer ved H. K. H. Kronprindsens Regiment mødte til Cour paa Slottet, foruden de til Hovedqvarteret henhørende Personer. Generalstaben og Regimentsofficiererne vare redet Deres Kongel. Høiheder i Møde udenfor Byen, og ledsagede dem til Slottet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-11-30
Det almindelige Brandassurancecompagnie for Varer og Effecter har ved Udgangen af det 6t Assuranceaar, d. 30 Sept. 1804 havt et Fond af 891,404 Rdlr. 32 Ls. Gevinsten beløb sig til 8, 434 Rdlr. 44 1/2 Ls. og de indløbne Assurancepræmier til 54, 120 Rdlr. 33 1/2 Ls., tilsammen 62,44 Rdlr. 29 3/4 Ls. Heraf er udbetalt for de i det syvende Aar virkelig indtrufne Brandskader 45, 14. Rdlr. 44. Ls.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-11-30
Senateuren Chaptal og Curier, Medlem af Nationalinstitutet i Paris og Secretair ved samme, ere blevne optagne til udenlandske Medlemmeaf det Kongelige Danske Videnskaberselskab.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-11-30
En Bonde i Norge har for en Tid siden ved at grave i Jorden fundet en ikke ubetydelig KlumGuldtraad.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-11-30
J. Kjøbenhavn seer man i denne Tid en Jalener, der kan spille paa i Jnstrumenter. Paa Ryggen har han et Positiv, som han dreier med den høire Haand, paa Brystet en Tryllefløite, som han blæser paa, paa Hovedet et Klokkeværk, som han sætter i Bevægelse ved at ryste paa Hovedet &c. &c. Mangen en anden Musicus har gjor sin Lykke ved et eneste Jnstrument, og denne har ondt ved at fortjene sit Brød med ni.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-11-30
Subrector Frise i Flensborg, agter at udgiven Provindsial=Adressebog.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-11-30
En meget farlig Tyv, ved Navn Both for Heiligenhafen, er formedelst ofte gjentaget Tyver af Overeriminalretten dømt til Arbeide i Jern paa Livstid i Fæstningen Cronborg. Jnqvisiten er kun 24 Aar gammel og har allerede i sit trettende An begyndt at stiele. Han er ogsaa adskillige Gan bleven paagreben og straffet for denne Forbrydelse uden dog at udvise nogen Bedring.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-11-30
J Kiøbenhavn og dets Forstæder forholdt afvigte Aar Antallet af skilsmissesøgende Ægteskab sig til indgangne, som omtrent 1 til 3, meden de i Paris, selv i Aarene 89, kun forholdt sig som 1 til 5.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-11-30
Da Levnetsmidlers Comsumtion for nærværende Tid er meget større i det Holsteenske end eller saa har Flekken Pree, faaet et ugentlig VictualiMarked.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-11-30
Dr. og Prof. Münther har udarbeidet en Lærebog over den almindelige christne Dogmehistorie fra Religionens første Begyndelse, som blive omtrent 30 Ark stor og udgives paa Subskription, Den Danske Minister ved det Wienske Hof Geheimeraad St. Saphorin, Ridder af Dannebrog, den hvide Ørn og St. Stanislaus, er nylig død i sit 68 Aar.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-11-30
Udenlandske Efterretninger. Tyrannen Dessalines paa St. Domingo er død, og en anden Tyran, General Christoph, har besteget hans usurperede Trone. Ved begge Nederlag ved Trafalgar og Ferrol, have Franskmændene og Spanierne tabt 24 Linieskibe, 1800 Canoner, 20 30,000 Matroser, 4 Admiraler, en General og deres bedste Officierer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-11-30
Fra den Londonske Banque har man atter ført 300,000 Pund i Speciemynt til Dynerne, for derfra at sende samme til det faste Land. Men man har ogsaa oprettet der et Lotterie for næste Aar, hvorved Statscassen vinder 203,753 Pd. Det bestaar af 25,000 Lodder a 18 Pd. 3 Sk.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-11-30
Capitain Duff paa Linieskibet Mars, som faldt i Slaget ved Trafalgar, havde to Sønner, ombord; den første mistede begge Benene; den yngre blev strax derpaa skudt og tilsidst dræbtes Faderen af en Canonkugle.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-11-30
Lord Collingwoods Flaade skal have 16,000 fiendtlige Søfolk ombord.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-11-30
General Dumourier er reist til det Østerrigske. Men det er ikke at formode, at han vil fegte imod sit eget Fædreneland.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-11-30
Den 13 Oct. ved Midnatstid sporede man i det Neapolitanske et Jordskjelv, nemlig tre Stød, som i Capus og Aversa have anrettet stor Skade.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-11-30
J Moniteuren siges i en Skrivelse fra Wien: at man Dag og Nat er sysselsat her med at indpakke de kostbareste Meubler, der findes i Palaierne, og at bringe dem ombord paa Skibe, der ligge i Donqu. Cosakkerne ere en sand Landeplage. De røve, plyndre og voldtage, hvor de kun kunne undgaae Officierernes Opmærksomhed. J Vogelburg havde de plyndret en Forpagtergaard; de dræbte to Fruentimmer, efterat de i Forveien havde krænket dem. En Østerrigsk Capitain vilde arrestere disse mennesker, men en Russisk Soldat dræbte ham bagfra, ved at give ham et Slag paa Hovedet med Geværkolden. Dette Mord bragte de Østerrigske Soldater til at gribe til Vaaben, og der reiste sig nu en blodig Fægtning imellem dem og Russerne, hvori der faldt tyve Mand paa begge Sider, og Overofficiererne maatte lægge sig derimellem, for at standse Striden. - De sidste Engelske Tidender paastaae, at den Franske Besandt i Hamborg har offentlig erklæret, at 50,000 Franske, under Generalle Fevres Anførsel, samles ved Nedrerhin, og skulle med det første tage Hannover i Besiddelse igjen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-11-30
De Engelske Tidender ere opfyldte med enkelte Træk af de Brittiske Sømænds Adfærd i Slaget ved Trafalgar. En Matros sagde munter, da man vilde afsætte ham Benet: "det fornøier mig, at jeg nu har saa meget større Liighed med vor brave Admiral." Men da man i det samme bebudede, at Nelson var skudt, raabte Matrosen: ak, hvorfor tog Kuglen ikke mit Hoved, og sparede ham Livet!" Da Lægen undersøgte Nelsons Saar og blegnede derved, sagde Admiralen: "Saaret er dødeligt, det seer jeg paa Deres Ansigt. Husker Derikke, at De nylig sagde mig, da De talde med mig om Saar, at en Mand havde faaer et saadant Skud i Brystet, og det var dødeligt? Jeg føler ret vel, at jeg befinder mig i samme Tilstand. - J sit Testamente siger Nelson, at han ønsker at begraves ved Siden af sin Fader, dersom iøvrigt H. M. ikke skulde fatte en anden Beslutning (formodentlig at lade ham begrave St. Pauls Kirke).
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-11-30
Prindsen af Wales vil subskribere for en Sun af 500 Guineer, dersom nogen vil udgive Lord Nelsons Levnedsbeskrivelse, hvori hans Bedriver sættes i deres rette Lys.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-11-30
Den 10 Aug. d. A. har Cancelliet tilskrevet Amtmanden over Kjøbenhavns Amt, at den Procurator, der ikke vil benytte sig af sin Bevilling til at føre private Sager ved en Ret, ogsaa bo være befriet for at paatage sig offentlige eller befalede Sagers Udførelse ved samme Ret, naar saa dant ikke ved Bevilling er ham udtrykkelig paa lagt, efterdi han i andet Fald vilde komme til at bære Byrden, uden at nyde Fordelene; men dog bør en saadan Procurater, i slige Tilfælde, lad sin Bevilling aflæse ved den Ret, hvor han ikke længere vil benytte sig deraf.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-11-30
Under d. 22de d. M. er Overkrigscommissair O. C. Smith meddeelt Bevilling, paa han Grund No. 95 paa Østerbro at anlægge et Brygerie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-11-30
Hr. Fuldmægtig Andersen har forfattet i kort Udsigt over Landhuusholdningsselskabets Samling af Modeller, som efter denne Fortegnelse, de sidste to Aar er forøget med 30 Stykker. 5 Prof. Begtrup har gjort dette Selskab et Forst til Præmiendsættelse for Besvarelsen af det Spørg maal, hvorvidt hjemavlet Østersøisk Rug fordeagtigere kan bruges som Sæderug, end frisk af let Sæd.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-11-30
To Engelske Geistlige skiftes i denne Tid i hver Søndag at holde Engelske Prækener i Stal raad Deconinks Auctionssal. Til Foraaret gaae som Missionairer til Ostindien.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-11-30
Det Kongel. Rentekammer har tilkjendegivLandhuusholdningsselskabet, at det kan faae 100 vilde Træer fra Plantagen i Lidse for de laves Priser, til de Bønderhauger, som Selskabet i Jørger anlagte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-11-30
Vestindiefareren Svar til alt, som nogle Aar siden blev bygt her i Kjøbenhavn efter en ny Bygningsmaade af en Franskmand, er forlist.