JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1825-01-03
Ved Proclama, som liver læst i den Kongelige Lands 1470 - 1822 4 23. Overret samt Hof= og Stadsret, ere alle de, som formene sig at have Noget at fordre i afgangne Leirtiener Christian Hansens, Stervboe, indkaldte med 12 Ugers Varsel til er i Skiftecommissiden at anmelde og beviisliggiøre saadant deres havende Krav. Ligesaa ere en Afdødes i Arvinger med lovligt Varsel indkaldte for at gitimere deres Arvert og iagttage deres Tarv under Boets Behandling; vilket herved endvides bekiendtgiøres. Den Kongelige Lands Overrets samt Hof a Stadsrets Skiftecommission i Kiøbenhavn, den 28de December 1824. Jacobsen. Spandet. Ifølge Placaten af 26de October 1792, tide Creditorerne i efornævnte uformuende Boer, nemlig: a) Efter afgangne Qvarteermester ved Sillandske Landsener Rements 2 Eskadron, Anders Jespersen Andersen, og efterlevende Enke b) Efter afgangne Trompeter ved samme Eskadron, Niels Stersen, Wandmøllegaard, og c) Efter afgangne Anne Cathrine Sechtog efterlevende Mand, Snedtersvend Frederich Christian Terkildsen, Herved med lovlig 12 Ugers Varsel indkaldte, i at anmelde, og for ud, som Skifteforvalter i fornævnte Boer, beviisliggjør deres Fordringer i savne. Wordingborg, den 17de December 1824. Ainch.
Berlingske Tidende, 1825-01-07
udenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1825-01-07
Lindon, den 22de December. Hertugen af Welingion har i de sidste Dage havt tvende meget lange Conferencer ved Grev Westmoreland og Grev Bærhuust. Efter den sidste blev Resultatet strax meddeelt Lord=Canzieren. Man paastaaer, at der hver tvende Gienstande hersker en stor MeningsForskjellighed iblandt Ministrene: angaaende det Spørgsmaal, om man skal yde Græerne Hjælp eller ikke, og angaaende det for os endnu vigtigere, om den catholske Emancipation.
Berlingske Tidende, 1825-01-07
Buenos=Aires Avisen, Argos, meddeler under 11te September den Efterretning, at de Spanske Generaler Catratala og Valde; ere aldeles slagn af Oberst Valdet, i Republiken Buenos Aires's Tjeneste.
Berlingske Tidende, 1825-01-07
Den 23de Acember. Breve fra Buenos=Arres indtil den 11te October stalæste Efterretningen, at Skibene Ann og Aqviles ere ankomne tilsallad. Lloyds Agent i Santjago skal ogsaa have skrevet under 2de August, at Skibet Snive fra Bengalen, som den 27de var asommet til Valparaiso, den 25de var bleven vise net af Asia oplavises paa 370 sydlig Brede og i Nærheden af kysten. Et Egelsk Skib skal have bragt Efterretning til Buenos fires fra Limaog Callao indtil 21de August, da Broerne (eller ret re - Havner) ved Callao og Areqvide vare i Royalisternes Magt, Den 25de December. J Jrland er O Conne efter General Advocatens Juisition bleven arresteret, og skal tiltales i An ning af Tair, som han har holdt i den catholste Forsamling. Hr. Cannigs Podagra antager en saa heftig Character, at mansygter for, kan bliver nødt til at ophøre med sine sædvanlige Fortininger.
Berlingske Tidende, 1825-01-07
Den 28 December. Jfølge officielle Beretninger fra Calita havde Hirmanerne ved Rangoon den 1ste Juli angrebet Genumpbells fire Fløi, men vare drevne tilbage efterat de først havde sat nogle fordeele. Den 8de erobrede vor Armee alle Fiendens bestandinger; Fienderne mistede mange Mennesker, men 14000 sand undom, og slygtede til det Indre. Der er dre med Hr. Canning. Af Bres fra Sydamerikas Vestkyst seer man, at Spanierne vir sig havekommet Lima og indesluttet sig i Callao, hvorfor den En ske Couil gik til Lima med 10) Marinere, for at sørge for den værent Engelske Eiendoms Sikkerhed. Den 6te October kom 1 ten Eibe fra Guayaqvil til Panama, for at afhente Reserved i vision til Peru, hvorved man erfarede, at Asia virkelig var lø ind, Callao, men at den Hielp, som det skulde bringe Spa ne ikke blev anseet for at være meget bevendt. Forblade ere fulde af Efterretninger om de Ulykker, som Stor lie isen sidste Tid have anrettet. Jgaar manglede fjorten Poster af Colinentet.
Berlingske Tidende, 1825-01-07
Paris, den 26de December. ge de nye Forholdsregler, som ere givne Occupationshæren i en, bliver det 40de Linieregiment i Figueras og det 19de Re lette Infanterie i Seo dillegel. Begge disse Pladser og at Garnisoner blive commanderede af Gen. Lieut. Baron Rothen Chef for Ost=Pyrenæernes Division. Barcellona, Hostalrich 1 Fdona tilligemed de derværende Tropper blive commanderede 3 A. Lieutenant Vicomte af Briset (Reiset), Chef for den CataDivision. Megimenternes Tilbagemarsch er udsat paa en ubestemt Tid, at siden hvad Mosel=Husarerne og det 19de lette Regiment angaae, 2 somme til Lyon og Avignon. Det 11te og 12te Linieregiment fulde forlade Saragossaa. Det 5te og 14de Compagnie af det 6 begiment Fod=Artillerie afgaae fra Collioure og Belgarde til 1. see og det 16de Compagnie af samme Regiment kommer til 3.
Berlingske Tidende, 1825-01-07
Det 11te Linie-Regiments Depot afgaaer til Agin. gangene til Børsen blive prydede med Retfærdighedens, Oven og hedens Handelens og Klogskabs Billedstøtter. Maatte kun F. disse Guddomme ret fast grunde deres Thevne i det Jndre af har Locale.
Berlingske Tidende, 1825-01-07
Den 28de December. J Forgaars præsiderede Hs. Majestæt i Conseilet fra Kl. 1 1/2 til Kl. 4. Jgaar modtog Hs. Majestæt den hertil ankomne Prinds Leopold af Sachsen Koburg, om Eftermiddagen aflagde Dauphin ham et Besøg.
Berlingske Tidende, 1825-01-07
Ved Decret af 26de d. M. har Hs Majestæt af de sen Candidater, som de Deputeredes Kammer havde foreslaaet ham, udnævnt Hr. 3 Raves til Præsident i samme.
Berlingske Tidende, 1825-01-07
Moniteuren giver Efterretning om den store Revne, som fandt r Sted Dagen efter den Kongl. Families Indtog i Madrid over alle der værende Franske og Spanske Tropper nedenfor Palladsets Balkon, hvorpaa Kongen og hele den Kongl. Familie befandt sig. Den 14de kjørte Prinds Max med Dronningen og Prindsesse Amalia giennem alle Stadens Gader.
Berlingske Tidende, 1825-01-07
Efter andre Beretninger fra Madrid skal Expeditionen, bestaaende, af en Fregat og to Corvetter med noget over 20 Mand, den 7de dennes være afseilet fra Ferrol, og være bestemt til Pern Efter den Franske Curreer har Expeditionen kun 1800 Mand om Bord, er bestemt til Havanna og først gaaet tilsøs den 10de. Den 18de kom Gen. Digion til Vittoria med sin Stad, og man troede, at det store Hovedqvarteer skulde blive der. Bladet Aristargne siger : "Det er ikke sandt, at man nogensinde har tænkt paa igjen at indføre Jnqvisitionen (i Spanien. Der er blot foreslaaet, i ethvert Bispedømme at oprette en Slags Ret, som under Biskopernes Autoritet skulle vaage over, at Religionen bliver uantastet. Biskopernes Corpus har aldrig været det hellige Officio meget bevaagent, og de dydige og talentfulde Prælater, som nu beklæde Spaniens geistlige Sæder, ere Borgen for det Maadehold, som vil komme til at herske ved disse Discesan-Retter.
Berlingske Tidende, 1825-01-07
Madrid, den 18de December. Hvorvidt det er grundet eller ikke, at de sidste Franske Roter drive paa uindskrænket Amnestie, Anerkjendelse af Cortes=Laanene, Repræsentativ Forfatningen o. s. v., kan man sandsynligviis ikke sige, men vist er det, at der paany tales meget om Oprettelsen af et HofRaad, hvorom der, som en Middelvei, for nogen Tid siden taltes saa meget:
Berlingske Tidende, 1825-01-07
Det hedder vel, at Conseilet fra den 16de har beskjæftiget sig med det Svar, som skal gives den Franske Regjering paa dens Fordring om en Repræsentativforfatning, en fuldkommen Amnestie og Anerkjendelse af Cortes=Laanene, men det er meget tvivlsomt, om det ikke fremdeles er bleven afslaaet at tage disse Forholdsregler ; i det mindste skal det være vist, at nogle fremmede Gesandter i disse Dage ere opfordrede til at erklære, om de ogsaa ere bemyndigede til at forlange saadanne Forandringer, og at disse have besvaret denne Opfordring med Nei, Det er ogsaa vist, at det har været omtalt : Conseilet at befale alle Grunder og andre fornemme Personer, som frivillig ere udvandrede, at vende tilbage til Fædrelandet. De, som troe at have Undskyldninger, skulle inden Udløbet af en bestemt Frist bevise disse, og indtil deres Tilbagekomst oversende et betydelig aarligt Pengebidrag. Capitelet i Toledo har givet Kongen en ny Foræring af to Millioner Realer. Hermed forbinder man det Forehavende, endnu at forøge den Kongelige Garde med et Regiment Entrasserer. Den Franske Under=Militair Intendant, Marchand, opfordrer i Diario de Lysthavende at melde sig inden den Mye dennes, for at afslutte nye Leverance-Contracter for det militaire Hospital for hele Aaret 1825.
Berlingske Tidende, 1825-01-07
Den indtraadte Formildelse i Purificationerne gavner ikke nogen Civisperson, men blot Officerer, som man troer at behøve i Anledning af Projectet med en Expedition til Provindserne paa hiin Side, Havet.
Berlingske Tidende, 1825-01-07
Den berømte Professor Castello en af de første Læget i Spanien og som har reddet Infantinde Maria Francisens Liv ved hendes Forlysning, er forviist til Barcelong. Sandsynligviis i Anledning af nogle Constitutionelles Landgang i Kongeriget Valencia ere de to Infanterie-Regimenter Bujaland og Endes derfra bedrede derden, og skulle afløses af to andre fra sen. Samme Castilien. Kongen, som nu mere end nogensinde forhen deskeftiger sig med alle Dele af Bestyrelsen, havde demærket, at det høieste Raad for Militair=Ordenen, hvis Pladser ere en Slags Hvilestand for forden So værende Rets detsante, bestaaer af Seistlige, som foruden de betyde, som lige Jndkomster af molumenterne af se Poster, og har i Følge deraf befalet, at der skal forstaaes ham med Sersoner til at beklæde dem, overeensstemmende med de gamle StaKumer for dette Raad.
Berlingske Tidende, 1825-01-07
Expeditionen fra Ferrol skal være afseilet den 2den dennes, den almindelige Finantsplan af 3die Juli, dels Suspension var Ifølge en Kongl. Forordning af 9de December, skal en Deel af bleven decreteret under 2de August, træde i Kraft fra 1ste Januar. Den 22de December. De sidste Franske Tropper have for lads os den 2de, og de to Schweizet Regimenter ere de eneste fremmede her. Det sidst fra Bavenne ankomne er kuns 1500 Mand stærk, saa at der i alt kuns er de fremmede Soldater her.
Berlingske Tidende, 1825-01-07
Barcellona, den 18de December. Et Partie Constitutionelle, som i nogen Tid sværmede om i Vandene ved Alicante, har endelig vovet en Landgang i Kongeriget Valencia. Denne blev iværksat den 9de dennes om Morgenen Kl. 8 ved Tamarit, i Nærheden af Fortet Sta. Pola. Men efterat være underrettede derom af Commandanten i Alicante, begave de Kongl. Frivillige fra Elle sig paa Marschen og have, forenede med en Detaschement Linietropper fra Fortet Sta Pola under Anførsel at Commandanten Miralles tvunget de Revolutionaire til igjen at udskibe sig, og dette har ikke kostet Royalisterne uden een Saaret Sen. Basser at har derpaa udstædt en Proclamation til Valencia nerne, hvori kan roser de Frivillige og Linietropperne. Fra Valenia har Gen. Bassecourt sendt en Curreer hertil med ovenstaaende Efterretning. Uenighed i Anledning af nogle, mod de Franske stilede Brandskrifter, Imellem Gen. Reiset og Marquien af Camposagrado er opstaaer nen har hindret, eller rettere sagt, kunnet hindre det. Gen. Reises som i Mængde ere udbrudte paa Landet, uden at General=Capital til gjøre ham ansvarlig for Følgerne. Stilen i ommeldte Skriften, viser noksom, at Munke have havt Hænder i med, og man erindrer sig, at der har dannet sig en elericalsk Junta i Tarragona, som hvert Dæblik lader udgaae Sendebud paa Landet. To omstændigheder lade formode et forandret System. En Stads Officer er ankommen som Curreer fra Madrid, og skal have bragtSeneral Capitainen den Befaling, at han ikke maatte tilstæde nogen Henrettelse for politiske Forbrydelser, som vare begaaede førend Kon denne Officeer tilsamt over Saragossa til det Franske Hovedqvarteer, gen vendte tilbage til Pto. St. Maria. Efter nogle Timer afgiat der med den ordinaire Post er indladet Befaling til Marquien, at for endnu at træste det i Egnen. - Den anden Omstændighed er, og give den forhenværende constitutionelle Regider af Barcellona, Hr. 6 Statsraadsmedlemmer havde undertegner en Petition til Cortes, t. Vila, som længe har været hæftet, fordi han tilligemed de øvtige Reisepas, hvilket han bestandig efterrykkelig havde forlangt, ifølge den imellem Generalerne Mina og Montey afsluttede Capitulation Det synes derfor, at man nu tænker paa at holde denne og de lignende Capitulationer.
Berlingske Tidende, 1825-01-07
Wittoria, den 16de December. udbredt en Mængde forskjellige Circalair=Skrivelser, som fortraadt J de sidste Dage er der i denne Provinds og i Nade Provindserne den Fare, der vilde flyde af visse Forandringer i den absolute Regieen fælleds Oprindelse. De gaae ud paa at advare Royalisterne for ringsform, hvilke den hellige Alliance skulde have overdraget Prinds Max at bringe i Stand. Uden Tvivl er der nogle med den Aposteliske Junta forbundne Selskaber i Virksomhed; thi disse Breve indeholde en Mængde hemmelige, kuns for Jndviede kjendelige Tegne Efterretningen om de Franske Troppers forlængede Ophold, under hvilket de for største Delen skulle blive staaende paa denne Side Chro, er høist udeleiligt kommet for vore Fanatikere, som slet ikke ventede saadant, da de havde smigtet sig med, snart at kjøle deres Hævn det vil sige, at kunne plyndre og dræde de saakaldte RegrosMan kan neppe drage dette i Tvivl, da det er aldeles notorisk, at Proscriptionslister vare satte i Omløb i denne Hensigt, og man allerede havde gjort Begyndelsen med at plyndre nogle Huse. Cortes, sat i Frihed, efterat han havde vansmægtet fore Maaneder, J Forgaars blev D. Joac. af Leiva, Cavalleri=Lieutenant under i Fængsel, uden at erfare, hvorfor han var bleven sat fast, ja man havde hverken forhørt ham, eller endog kuns spurgt ham om hans Navn.
Berlingske Tidende, 1825-01-07
Fra Schweiz, den 25de December. Raadsherrer for Aaret 1825, men derved fandt en Afvigelse Sted J Gens foretoges den 18de dennes det sædvanlige Valg paa fire fra det sædvanlige omgarchiske System i Valget af vore Ovrighedsstre destandig have været valgte efter hinanden til at besætte Raads personer. Det er nemlig to Gange fire Personer, af hvilke fire og herre Pladserne; men denne Gang har man, foruden Hr. Masdon, som før havde været Syndikus, valgt tre andre, der ikke forhen havde beklædt dette Embede.
Berlingske Tidende, 1825-01-07
Den berømte Bønstetten har udgivet et Verk under Titel: "Mennesket i Syden og Mennesket i Norden, eller Klimatets Jndflydelse.
Berlingske Tidende, 1825-01-07
Augsburg, den 26de December. Natten for den 2de og tillige om Dagen rasede her en frygtelig Orkan fra Vesten.
Berlingske Tidende, 1825-01-07
Den 2den Januar skal det i Marchen nylig opbyggede Hoftheatre, feling aabnes.
Berlingske Tidende, 1825-01-07
Berlin, den 29de December. Den 18de f. M. (samme Dag, som Elden steg saa høit, viste og Sodvest, i Retning af Halderstadt, er Meteor, som en Jldkugle, den som ud af en sort Skye under heftig Storm og Sneefog, og faldt ned, men lod derved en Jldbale tilbage. Jldkuglen udbredte et meget klart Skin, men dette forsvandt uden Spor i den Dieblik, da Kuglen sprang med en stærk Bragen.
Berlingske Tidende, 1825-01-07
Lichau, den 21de December. Fra den 20de til den 21de dennes har en fratelig Orkan fra Ad atter raset her, anrenet megen Skade paa vore Bolværker og iblandt andet bortrevet de udvendige Dæmminger ved Havet, forsaavidt den verste Deel af disse angaaer. Farvandet dar ikke lidt noget. To Skibe løsreves og kom i Fare, men have ikke taget stor Skade.
Berlingske Tidende, 1825-01-07
I Riga saae man den 21de dennes Kl. 3, da Vandet var steges til det høieste og Stormen fra V. N. V., endnu stedse rasede, paa den Side indtil Fæstningen Dinammonde flere Rødslag optriste paa Husene, allerede blev en liden Sidebygning hævet op af Vandet og af Stormen ført og af Strømme, og ingen vovede at ile de om Bistand raadende Mennesker til Hielp, indtil Skipper Hein. Salom(som allerede den 18de havde ledsaget Lødserne, for at redde en Skipper Gran) udbad sig Havnenesterens Schalve, og ved Hielp af fom unge Lodser og elleve andre Jndvaanere reddede 25 Med. nester.
Berlingske Tidende, 1825-01-07
Petersborg, den 2de Rødender. Først Wolchønske er den 12te d. M. afgaaet derfra til Paris som ortrordentlig Keiserl. Gesandt, og medtager i s. Følge den Reiser. Adjulant, Oberst Mansurow som Gesandtskabs Cavaleer, Adjutanten, Capt. Read, de Sammerjunker Grev Bønd.
Berlingske Tidende, 1825-01-07
Den 18de d. M. om Morgenen tillagdes Flode der med Iis og Breddeveiene ere allerede taget over den. Siden 1801 bar Skibsfarten paa Revar ikke noget Aar været saa længe aabe ; den blev nemlig først afbrudt den 24de.
Berlingske Tidende, 1825-01-07
Carlscrone, den 23de Decende. Natten imellem den 20de og 2de dennes rasede er en Storm Sydvest, hvis Lige man neppe kan erindre sig. Den begyndte Kla 10 om Aftenen, og vedblev med samme Heftige til Kl. 1 eft Midnat, da den begyndte at sagtnes. Tag, Skomne, Vinduer og Planker her i Staden have lidt meer eller mindre Cade; hele Beder og Pakhuse kuldkastedes og Stadens Landet bleve beske gede; desuden lede de i Havnen beliggende Skibe en deel, da man af dem kom i Drift; men paa Kronens Skibsverftilte ingen der delig Skade, uagtet det nok kan trænge til at hensættes. Ma havde megen Umage med at holde Flaaden fra at die. Paa Landet har Ødelæggelsen været betydelig. Menige Huse er 1, omblæste eller deskadigede, især paa Tagene, og en stor Mængde, Træer ere omblæste. Ved Sølswitsborg bleve tre Farnier løstevne . og dreve ind paa Land, hvor de nu, efterat Vandet er faldet, liggenganske tørt. Paa Kysten imellem Carlskrone og Konned, en 3, tvende Fartøier strandede.
Berlingske Tidende, 1825-01-07
Constantinopel, den 27de November. Man har for nogle Dage siden faaet Oplysning om, hvad der i blevet af Jbrahimskasaa. Som bekjendt lod Rygtet dam for kort Tid siden elle med hans aldeles ubeskadigede Flaade til Sanden eller Morea, 2 Fkalle med ligesaa megen Pomp om hans Sindskræfter, som førend hans Ankomst 1 Foraaret. Men det Sande ved Sagen de er, at han vel den 8de November løs ud fra Boudroun og tog sin Retning mod Candien, men at han uventet lod sig see ved Marmatiga paa Kysten af Karamanien, ligeoverfor Rods. Ved denne Omstændighed faaer det af Grækerne udbredte Rygte, om et Reder et lag, som han skal have lidt ved Candien den 12te Rovember, nogen de Sandsynlighed. Strax efter sin Ankomst til Marmariza skal han have sendt flere Avis=Skibe til Alexandrien, for at underrette sin Fader om, at han snart kom tilbage. Saaledes endte dette Feltog, og man tør antage, at dette var den frygteligste Udrystning, som Grækerne siden deres Opstand have havt at bekæmpe. Porten vil neppe meere være i Stand til at optræde med saa store Kræker.
Berlingske Tidende, 1825-01-07
Semlin, den 16de December. værende Statholder i Thessalonich, kaldt tilbage til Constantison Jfølge Efterretninger fra Belgrad er Adul Obut Pascha, tilden fra sin Forviisning i Demotika. Man frygtede for, at han her skulde blive ansat. J Særdeleshed i Thesfalien vilde en saaden Ansættelse opvække stor Skræk.
Berlingske Tidende, 1825-01-07
Triest, den 17de December. nye Breve fra Hydra indtil den 6te d. M., hvorved de allede Med et fra Constantinopel hertil ankommet Skib er der indlutSted De indeholde nemlig, at Jbrahim Pascha har trukket sig til Ma meldte Begivenheder den te November fuldkommen stadfæste maritza, og en anden Afdeling af hans Flaade skal være seilet i og til Alexandrien. Tabet af hans Eskadre anslaaes af Grækerne ads tre Brigger, som bleve stukne i Brand, fem Goletter og 17 Tra son, portskibe. Til Hydra var der indbragt flere Capitainer som Fang Batavia, den 14de August.
Berlingske Tidende, 1825-01-07
Vi have nylig havt Efterretninger fra Fort Rotterdam paa N. cassar, hvor Hs. Exc. befandt sig i bestandig Velgaaende. Oden Lieutenant Stuurs, som i Begyndelsen havde ifinde, kun at afsedre en Deel af sine Tropper, for igjen at tage de nordlige Provn, ser af Residentsskabet Maros i Besiddelse, havde siden besluttet, me største Deelen af sin Magt at tage personlig Deel i Toget, og til besaa at paa Børsen. De første gienstlige Bonder som man nede paa ander denne Marie, og af frem nogen bestand endnu var at befrygte, Krain Tourapelle og Krain kailan, havde efter Udlaan, strax taget Flugten, da de bleve forladte at Befolkning af Tankajene og LadattanPaa Banda har Ganong Apie den Bultand fra den 9de til 14de han og derpaa after den den 25de raset paa en Maade, som man han ikke havde havt Exempel paa. Udbruddet var ledsaget med bagtelse Jordragne, saa at man maatte befrygte det hele LandsGadergang. De har lidendeskriveligt, var næsten ganske bedækket med Aske, og det stod til at frygte, at Regjeringen, saavelsom de Ulykkelige Kryderie Planteurer vilde miste Alt.
Berlingske Tidende, 1825-01-07
Indenlandske Efterretninger. Kiøbenhavns Børs=Cours, den 2de Januar 1823. Hamborg 2 M. 216, a vista 219. - Species 222. DisconteProcent. - Specier solgtes til 2 Rbd. 1 Mk. 5 s. Kongens Nationer (uden Renter) 81 Rbdlr. Sedler. Nationalbankshaananer (af Laanet den 2den Februar 1820) uden Renter i de Sølv 100 a 101 Rbdlr., dito i Sedler 111 ½ 2 112 Rbdlr. Norske Laan til 6 Procent 105 Hamborger Laan 3 Mk. . - Dito dito 2 Mk., 9. - Norske Rigsbanksedler 163 a 101 Rbdlr. Svenske Sedler 3 Mk. 2 1/2 sk. pr. 1 Rd. Rigs Kiøbenhavn, den 7de Januar 1825.
Berlingske Tidende, 1825-01-07
Befordringer. under det Slesvig Holsteen Lauenborgske Cancellie.
Berlingske Tidende, 1825-01-07
Den 10de December har Hs. Majestæt behaget allernaadigst at udnævne Rector ved den lærde Skole i Plan, Dr. PhilstophiaNicolans Gotthilf Bremer, samt Rector ved Domskolen Slesvig, Georg Friederied Schulageder til Professorer.
Berlingske Tidende, 1825-01-07
Den 14de December er Dr. i Philosophien Peter Schreiner Frandsen allernaadigst udnævnt til fjerde Lærer ved Gamastet i Altona. Den 2de December er hidtilværende Provst og Præst Johann Siegfried Dieretsen i Cating udnævnt til Præst i Varpen, Amtet Reinfeld, og Valget af Diaconus, Hans Jacob en i Leet til Præst i Reukirchen, Provstiet Tøndern, allernaadigst indfæstet.
Berlingske Tidende, 1825-01-07
De af Kiøbenhavns Overformynderies Debitorer, der endnu ikke ave erlagt de til 11te December Termin sidstleden, eller tilligere, erfaldne Renter, erindres herved om, inden 8te Dage fra Dato, t indbetale samme. De, som ikke til den der fastsatte Tid betale see skyldige Renter, ere udsatte for ved Valg af Deditorer, der alle opsiges de dem forundte Laan til 11 Juni Termin d. A., at ve de første. Ligeledes anmodes De, der af Stadens Overformynderie tilkom er Renter til 11te December f. A., at afhente disse inden denne Maaneds Udgang, da efter denne Tids Forløs, ingen Rentes Uddealing finder Sted forinden 11te Juni Termin næstkommende. Kiøbenhavns Raadstue, den 7de Januar 1823. Nationalbanken bekjendtgiør herved, at Renterne af de for de lesvig holsteenske Montpapirer udstædte Obligationer, saavelsom at de til Udbetaling i Januar 183 opsagte men endnu et udbetalte Opigationer værende 6 1/2 p. C. Rente i Sølv udbetales daglig fra Ste Januar af i Banken paa det sædvanlige Sted fra Kl. 10 -1. Tillige bekiendtgiøres, at Renten af de for Bankens Laan i Februar 1820 udstædte Obligationer i rede Sølv endnu udbetales paa det sædbanlige Sted hver Mandag og Onsdag indtil den 15de Februar, saa al Rente Betaling indtil videre ophører.
Berlingske Tidende, 1825-01-07
Directionen for Nationalbanken i Kiøbenhavn, den 31te Decemder 1824.
Berlingske Tidende, 1825-01-07
Da adskillige Ihændehavere af Bankobligationer, udstædte for aanet af 2de Februar 1820, som ei ere anmeldte at skulle fremdeles forblive indestaaende i Banken til 4 p. C., endnu ikke have hæver sses Beløb i Banken, saa dringes herved i Erindring, at Rente disse Obligationer ere ophørte med sidstafvigte 11te December.
Berlingske Tidende, 1825-01-07
De, ved det Kongelige octroyerede Søe=Assurance=Compagnie, November og December Maaneder 1824 til Udbetaling deciderede Søeskaber ere: 1) For Skibet Emannel, ført af Skipper Ole Rasmussen, Spier, bestemt fra Frederichshald til London. - Dispacher, er indleveret den 2de September f. A., og Erstatningen anviist til Udbetaling den 26de November. a) For Skibet Christine Marie, Skipper Henning Muus, bestemt fra Kiøbenhavn til adskillige Havne i Island, og Retour. - Dispachen er indleveret den 28de October f. A. og Erstatningen anviist til Udbetaling den 24de December. Kiøbenhavn, i Søe=Assurance Compagniets=Contoir, den 4de Januar 1825. Blad.