Berlingske Tidende, 1763-11-11
Udi Vognmandgaden lige for store Brøndstrædet er den røde Gaard under Haanden til Kiøbs, tienlig til Brændeviinsværk, Garver eller anden vidtløftig Handtering. Eieren beboer Gaarden. Hos Sr. Poul Weidemann, boende paa Rosengaarden, er tilKiøbs at bekomme oprigtig Brunsviger Humble, af 1761. og 1762. Aars Grøde, udi hele og halve Baller for billig Priis. Hos Urtekræmmer og Conditor Kaalund, boende i Klædeboe, derne, er at bekomme nye Botfælske Roer, Tydsk Peberrod, Confect Figen, dito Rosiner, Oranne Kager, Engelske Honning Kager, 6 Aars gammel Rom, Citron=Saft, Soye, Capers, Oliver, Spanske Antiovis, Schampioner, Murckler, Trøfler Augurker, Lemon Asia, Bombas Dito Bruneller, tørre Æbler, Kirsebær, Engelsk Senep, syltede Muslinger, Jomfru Olie i Glas, Krak=Mandler, tørre Hyben, Hollandske Sukker=Lader, Franske Confiturer i Casser, Franske Frugter syltede i Brændeviin, friske Nudler, Jtalienske Nødder, extra gode Coffee=Bønner, fine Theer, Parmasan Ost, Pommerantz=Saft til Biskop i Boutellier, Tyltebær, Multebær, hvide og gule Vox=Lys, Spolemager Røhr, Snør=Rottinger, et Partie Marselliansk Sæbe, Engelsk Meel rød Viinsteen, og Jndigo Corasou, med videre i store og smaa Partier. Jligemaade leverer jeg alt det som til Spise Brøllupper behøves for en billig Accordt. Udi Hr. Pallases Gaard udi Høybrostrædet, hos Arenth Fald ere gode feede Karper og Karusser at bekomme for 24 Sk. Pd., Gieder 20 Sk. Pd., store Brasen 10 Sk. Pd. og smaa Dito 8 Sk. Pd. En Beskrivelse i bunden Stiil, over det saa langt bortliggende Nordlands=Amt i Trundhiems Stift i Norge, har nu forladt Pressen, og er hos Forlæggeren Bogtrykker Andreas Hartvig Godiche, boende i Skinder=Gaden nest op til vor Frue Latinske Skole at faae paa Skriv=Papiir for 3 Mk. og paa Tryk=Papiir for 24 Sk. Author til denne Beskrivelse, er den af adskillige smukke Skrifter forrige Aar=Hundred, bekiendte Norske Poet Hr. Peter Dass, fordum Sogne=Præst for Alstahoug=Meenigheder paa Helgeland Nordland. Man kan saameget meere forsikre sig om en tilforladelig Underretning om dette Amt, som Author sammesteds baade var fød og nesten i 38 Aar været i Embede, ligesom man og fra først til sidst finder at han har bemøyed sig for temmelig nøye at anføre ey allene Landets beskaffenhed og derudi forekommende Merkværdigheder, men og Jndbyggernes almindelige tilbøyelighed Nærings Veye, Levemaade og Forhold saavel i Omgang som i Handel og Vandel. Og endskiønt dette Skrift under Titul af Nordlands=Trompet tilforn har været trykt, saa er dog samme saa reent afgaaet, at man meget sielden har kundet overkomme et Exemplar deraf, hvilket har anlediget den sal. Mands paarørende, ved et nyt Oplag bagde at sørge for at faae dette hans Arbeyde reddet fra Forglemmelse og tillige at faae rettet de mange Feyl som derudi fantes, hvoriblant ere saadanne som baade forandrer Meeningen og fordunkler Skriben. tens letflydende Geist. Denne nye Edition haaber man da saa meget meere vil finde almindelig bifald som den baade er accurat med Forfatterens eget Mannscript, saaog tillige ved de mange tilkommende Noter, oplyser og forklarer de overalt i Skriftet forekommende Ord- og Talemaader, samt andre saavel i Henseende til Jndsigt i Landets Egenskab som Jndbyggernes Tilstand, henhørende Ting, hvilket ellers for dem som ey ere føde eller bekiendte i Nordland, maatte falde uforstaaelig. I de Berlingske Arvingers Bogtrykkerie paa Hiørnet af Kiøbmergergaden og Klareboederne findes efterfølgende Bøger tilkiøbs i 1) M. Rittmeyers Guds Børns Himmelske Fryde=Maaltid paa Jorden, eller anderrige Bønner, som ved og efter Skriftemaal og den hellige Nadvere krafteligen kan bruges 1 Mk. 8 Sk. 2) B. W. Marpegers Communion Bog for dem, som elske det retskafne Væsen i Christo Jesu 2 Mk. 3) En Uges Forberedelse, at man værdig kan annamme det høyværdige Alterens Sacramente; saa og et Anhang med Morgen= og Aften=Bønner paa Hellige= og Fæst Dage 12 Sk. 4) Hiørings Viaticum, eller Alterens Sacrammen, tes Ord, Spørsmaalviis udlagt med Bønner af Davids Palmer dem til Nytte, som ere eenfoldige og ville gaae til Alters 5 Sk. 5) Jul. Bernh. von Rohrs Jndledning til Klogskab, at leve, eller Anviisning, hvorledes et Menneske kan blive lykkelig her i Verden 2 Mk. 6) Naadens Dørs aandelige Hammer 14 Sk. 7) Anton, Wilh. Bohms sande og falske Christen, betragtet udi en Prædik. a 1 Tim.3, 5., samt Besvarelse paa de fornemmeste Jndvendinger, som den falske Christen giør imod den sande Christendom 8 Sk. 8 De Bedendes aandelige Klæde med stor Stiil 800 2 Mk. 4 Sk. 9) Rambachs Sabbaths Pligter, forestillet udi en Prædiken paa 15 Søndag efter Trinit. 10 Sk. 10) En fretskaffen Christens Kiendetegn, paa det enfoldigste og tydeligste til fornøden Provelse for den trygge Verden, og til de Frommes Opmuntring 4 Sk. 11, Evangeliske Hiertens Vækkere, bestaaende udi 7 smaa Tractater i Sk. 12) Rambachs 2de Prædikener, den 1ste og gode Rørelser, den 2den om den Hellig Aands Straffe og Overbeviisnings Embede 6 Sk. 13) J. C. Schadens Spørsmaalelover de Ord Matth 19. 20, hvad fattes mig endnu og Ap. Giern. 15, 30, hvad skal jeg giøre, at jeg kan blive salig, hvortil den sal. Autor Levnets Løb en føyet 2 Mk. 8 Sk. 14) Gouge, et Ord til Syndere, og et Ordtil de Hellige, hvor af det første har Hensigt til at opvække de sikre Synderes Samvittighed; men det andet tillat anvise og opmuntre de Fromme og Jgienfødde til at i agttage adskillige særdeles Pligten 1 Mk. 4 Sk. 15) Opmuntring til de som staae i Lærre=Embedes, a. 1 Mk. 4 Sk. 16) Collins Christi Lidelses Samfund, som en sikker og vis Vey til den bestandige Ære og evige Herlighed 1 Mk. 17) Dito voldsomme Indtrængelse i Guds Rige 1 Mk. 4 Sk. Hr. Professor Johan Henrich Schlegels Afhandling om det Danske Sprogs Fordeele og Mangler i Sammenligning med det Tydske og Franske Sprog, er trykt hos Bogtrykker Nicolaus Møller, boende i Frederichsberggaden, anden Dørk paa høyere Haand fra gammel Torv, og sælges sammesteds paa Post=Papiir, for 1 Mk. 8 Sk. og paa Tryk=Papiir for 1 Mk.; ligeledes hos Boghandler Ackerman, paa Hjørnet af Kiøbmagergaden og Klareboderne, saavelsom paa alle Børsens Boglader. Paa bemeldte Steder er og til Kiøbs: Det ypperlige Skialdre=Skrift Racine om Religionen, 3de Sange a 12 Sk. paa Tryk=Papiir, og 2den med 3die Sang a 16 Sk. paa Post=Papiir. gergaden og Klareboderne, findes følgende Bøger til Kiøbs de Berlingske Arvingers Bogtrykkerie paa Hiørnet af Kiøbma1) Menoza, en Asiatisk Prints, som reiste Verden omkring, a. 3) Hr. Baron Ludvig Holbergs Synopsis Historie Universalis Tom. 7 Mk. 2) Zacharias Naskovs Religions=Artikler, 1 Rdlr. Methodo erotematica exposita, 1 Mk. 4) Dito Compendium Engelske Robinson Krusoes Levnet og selsomme Skjæbne, 2 Dele, Geographicum in usum studiosæ Juventuris, 8 Sk. 5) Den 5 Mk. 6) Opmuntring til dem som staae i Lære-Embedet cobi, Prætendenten paa Engeland, Skotland og Jrland Liv og 1 Mk. 10 Sk. 8) Ridderen af St. George, eller Ja 1 Mk. 4 Sk. 7) Math. Meades, noget nær en Christen Levnet 2 Mk. 9) E. Hagerups, Christus den Korsfæstede, udi gemed 4 opbyggelige Afhandlinger om Troen, 8vo, 1 Mk. 8 Sk., 9 aanderige Prædikener over den heele Christi Lidelses Historie, tillirodes verdslige Ret, og paa Bierget Golgatha, med Kobberstykse paa Oliebierget, for Jødernes geistlige Ret, for Pilati og He 10) J. J. Rambachs Betragtninger over den ganske Christi Lidelker 8 Mk., og uden Kaabber 7 Mk. 11) M. Christoph. Semlert, hellige Skrifts Antiquitæter, og Pauli Christoph. Hopffneri Hierosolyma Antiqua, 2 Mk. 12) Hübners Geographie over Europaa, Asia, Africa og America, 4 Mk. 15) Ejusd. mindste Compendium, eller Udtog af hans Spørsmaale over Geographien for dem, som først begynde at lære denne Videnskab, 10 Sk. Her i Bogtrykkeriet er tilkiøbs: 1) Car. Linni Decas prim 5 Mk. 2) M. Woldike Compendium theologiæ thetice, forbedre plantarum rariorum horti Upsaliensis, med 10 Kobberstkr. med Rect. Schnabels og Mag. P. Muncks Anmærkninger 3 Mk. Fünste Fortsetzung der Betrachtungen eines Advocaten zu Paris, an einen Freund in der Provinz. worin Betrachtungen uber die unter dem TitulRichesses de Etat, herausgekommene Schrift enthalten sind. Die Tarkischen egentlichen Landesproducte sind vielbetrachtlicher, als die Kausmannswaaren, welche ich hier kurzlich berührt habe. Sie bestehen hauptsachlich in fetten Oelen, welchen man zu nichts anders, als inden Seidensabriken von Marseille, brauchen kan, in Reis und Weitzen fur die Consumtion in Provence, melches wenig Kornbau hat. Alle Waaren und Frichte, welche egentlich Tirkische Producte sind die wir jahrlich da her bekommen, machen blos ein Capital von 25 bis 30 Millionen aus. Es ist nicht moglich, diesen Handel auszudehuen, melcher sonst durch die Manufacturen von Langede alleintriplirt werden kante, ohne die Concurrenz von England zu besorgen, weil man (ich widerholees) keine grosse Ladungen absenden kan, als in so ferne die da for eingetauschten Waaren unterzubringen sind. Unterdessen ist in der Taxkey der Toback eine hausige Waare, die also in sehr matzigen Preise steht. Man kante also davon, weun der Handel damit freygegeben würde, eine sehr ansehnliche Parthey gegen die Landesmachse unserer Colonien und gegen die in Langede fabricirten Zenge eintanschen, welches, ohne Betracht andie Ausbreitung des Handels, vielen Handen mas zu thun geben würde. Es ist wol niemand unbekannt, mas for Vortheile ein Staat von der Haandarbeit hat, und bey Tuchfabriken werden die meisten Leute gebrancht. Aus dem freyen Tobackshandel entstunde noch ein be derer Vortheil for den Staat, namlich der Zoll, melchem man auf selvigen bey der Einbringung legen kante, und melcher betrachtliche Summen bringen matte. Der in Büscheru eingebrachte Tobak warde in Provence verarbeitet, wo den gemeinen Leuten das Arbeitslohn zu gute komme. Seit meinem Ausenthalte in der Türkey habe ich befunden, das der Toback von Kleinastien, menn er recht reif, gut ausgesucht, carrottirtewird, und eine hinlangliche Zeit liegt, mehr Oel hat, und uberhaupt besserist, als der Hollandische. Dieses last mich glauben, dat dieser Turkische in Provence verarbeitete To bark, menn meine Jdeen auszuführen waren, von Fremdem gesucht, und also durch den den Zoll bey det Aussuhre dem Reiche einen neuen Zuwachs von Einkansten schaffen miste. (Jch Hin bey diesem Aritikel blos for Sie so umstandlich gewesen. Sie megen nach eigenem Belieben einen Auszug daraus machen.)Man weitz, das das Salg kein naturliches Gewachs ist, und dattes sowol bey den Lachen af Meere, als im Lande, wores aus Salzquellen gekocht wird, sehr vi len Leuten Arbeit schaft. An einen und den andern Oer tern macht man nicht mehr, als pas consumirt werden kan, und weil es so uberschwenglich thener verkauft wird, sogeht man sehr hanshalterisch damitum. Wenne der Handel mit Sal frey gegeben würde, so würde die Consumption weit stærker, und also die Anzahl der Arbeiter stærker seyn.