JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-11-24
Efter Skifterettens Foranstaltning, bliver efternævnte Kjøbmand og Skipper Christian Hansens Fallitboe tilhørende Eiendomme, nemlig: Gaarden No. 222 paa denne Kjøbstads Møllergade, der bestaaer af 9 Fag Forhuus, Bindingsværks Bygning, 1 Etage til Gaden og 2 Etager til Gaarden, med Kjelder under 3 Fag, Boutik, Værelser og Jndkjørselsport; et Baghuus paa 7 Fag Bindingsværks Bygning og Etage høi, og et halvtags Sidehuus paa 5 Fag, 2 Etager, ogsaa Bindingsværks Bygning, samt en tilliggende Hauge, En Jordlod i Byens Høemark, udlagt efter 6 Rdlr. Grundtaxt og indeholdende 11 1/2 Tønde Land, En ditto i de saakaldte Græsholme, staaende for Hartkorn 1 Fdkr. 1 3/4 Alb. og indeholdende circa 1 1/2 Td. Land; og 4) En Hauge i Byens Hulgade, som støder til Stranden; stillet til Bortsalg ved 3 offentlige Auctioner, der afholdes: Tirsdagen den 16 Decbr. d. A.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-11-24
Tirsdagen den 30 Decbr. d. A. hver Dags Formiddag Kl. 10. Tirsdagen den 13 Januar 1845 De 2 førstnævnte paa Byens Raadstue, men den 3die i Boets Gaard No. 222 paa Møllergade. Gaarden er beliggende i Byens Hovedgade, paa Midten af samme, og tjenlig til ethvert Næringsbrug, ligesom ogsaa Jorderne ere fortrinlige og i god Drivt. Hvilket herved overeensstemmende med Pl. 22 April 1817, bekjendtgjøres. Svendborg Byefogedcontoir den 23 Novbr. 1845. Chr. v. Jessen, const. I Kjøbmand 5. S. Commerups Fallitboe vil der Onsdagen den 17 Decbr. førstk., Formiddag Kl. 11 1/2, blive afholdt en Skiftesamling her paa Contoiret, og vil der da blive omhandlet om en af Pantecreditorerne i Boet kan erholde sin Fordring. udbetalt af de i Boet indkomne Penge. Hvilket herved bekjendtgjøres efter Pl. 21 April 1821. Svendborg Byefogedcontoir den 23 Novbr. 1845. Chr. v. Jessen, const.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-11-24
Ved Proclama af Dags Dato, der snarest muligt læses ved vedkommende Retter, ere Creditorer, i Overeensstemmelse med Placat af 26 August 1785 og 2 Juni 1819, samt Arvinger, i Medfør af Forordn. 5 Juli 1822, indkaldte med 12 Ugers Varsel at opgive og legitimere deres Krav og Arveret i Stervboet efter Jndsidderske Jngerborg Truelsdatter og tidligere afdøde Mand Carl Frederiksen af Østerhæsinge, for undertegnede committerede Skifteforvalter ved Grevskabet Muckadell. Hvilket herved bekjendtgjøres til Vedkommendes Efterretning. Eensomhed pr. Odense den 12 Novbr. 1845. Warberg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-11-24
Ved Proclama af Dags Dato, som vil blive læst for Under og Overretten, ere Creditorerne efter den i Brudager By og Sogn, Gudme Herred, ved Døden afgangne Peder Poulsen, der i flere Aar har været Farver i Svendborg Kjøbstad, indkaldte med 12 Ugers Varsel, i Henhold til Pl. af 2 Juni 1819 §2, til for undertegnede Executores testamenti at anmelde og beviisliggjøre deres paa Boet havende Krav. Hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Samtlige Boets Debitorer anmodes derhos om, inden fornævnte Tid, at indbetale deres Skyld til Boet, da de ellers ville blive sagsøgte. Brudagergaard og Svendborg den 15 Novbr. 1845. J. N. Chr. Bollerup, M. Clausen. Exam. juris.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-11-24
Fyens Stiftsavis. Udgives 5 Gange ugentlig. Trykt med Hurtigpresse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-11-25
74 Aargang. Stifts Fyens privilegerede. Kongelig ene samt Avertissementstidende. Adresse- og politiske Avis overalt i de danske Stater. Forsendes med Brevposten af M. C. Hempel i Odense. Redigeres, trykkes og udgives 25 November 1845. Tirsdagen
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-11-25
Jndhold. Udlandet, Frankerig, Storbrittannien. Rusland, Sverrig. - Fædrelandet. Blandinger, Odense.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-11-25
Udlandet. Frankerig. Den nye Krigsminister, Hr. Moline de St. Ron har nydt en god militair Opdragelse, som det var sædvanligt paa hiin Tid, da han var 16 Aar. gammel tjente han allerede som Jngenieur ved Veianlæget over Simplon. Napoleons store Felttog bevægede ham imidlertid snart til at see sig om efter en større Skueplads; han ombyttede derfor Opmaalingen med en Secondlieutenantsplads ved Dragonerne, og udmærkede sig ved Austerlitz, hvor han erobrede en Fane. Massena gjorde ham til sin Adjutant og forestillede ham for Keiseren, der skjænkede ham Æreslegionens Kors. Den skjønneste Carriere syntes at aabne sig for ham, men han blev skuffet; han sendtes til Spanien, blev glemt, tjente der i syv Aar som Capitain og blev først kort forinden Slaget ved Toulouse Eskadronschef. Freden og Bourbonnernes Tilbagekomst berøvede ham ethvert Haab, og han kastede sig saaledes i 1814 i den yderste Oppositions Rækker. Da vendte Keiseren tilbage, Moline St. Yon var en af de første, der ilede ham imøde, og blef udnævnt til Oberst og Directeur for Keiserens topographiske Cabinet. Som Keiserens første Ordonants-Officeer var han med i det korte Felttog, som endte ved Waterlod. Restaurationen vilde straffe ham og anerkjendte ikke hans Rang som Oberst, han blev igjen Eskadrons chef paa halv Sold. Han vilde tage til Jndien og træde i engelsk Tjeneste, dog denne Plan opgav han og ægtede nogle Aar derefter General-Cassereren Scitivaur's Datter. Endelig blev han paa Grund af hans udmærkede Kundskaber ansat i Krigsministeriets Bureaux, men blef nu som før kun Eskadronschef. Paa denne Tid skrev han flere meget værdiefulde Værker over den franske Armees sidste Felttoge, især i Spanien, ja endogsaa flere dramatiske Arbeider, blandt andre Texten til den af Kreutzer componerede Opera "Jpstboe, og en Novelle, der hedder "Minna." Juli=Revolutionen anerkjendte Moline St. Yons Oberst-Rang fra 1815, ophøiede ham efterhaanden til Marechal-de-Camp, Generallieutenant, Storkors af Æreslegionen, Directeur for Armee=Personalet og nu endelig til Krigsminister og Pair af Frankrig. Hr. Moline St. Yon har udført flere diplomatiske Missioner med stor Dygtighed og paa hans Correspondance fra Spanien læser Man i Archivet for det udenlandske Departement følgende Rand-bemærkning, skreven med Talleyrands egen Haand: "Voile un homme sur lequel on pent et doit compter. Denne Recommandation synes det at Man har taget Hensyn til. Generalkonseilet i Seinedepartementet har udstædt en alvorlig Advarsel imod alle Børskneb med Hensyn til Jernbaneactiespeculationer, paa Grund af at saamange Kapitaler derved unddroges Handelen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-11-25
Alexander Dumas har tilkjøbt sig et herligt Baronie med et stort Slot i Normandiet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-11-25
Storbrittannien. Hele London talte forleden om den 16aarige Lady Corisanda Adela Maria Villier's gaadefulde Forsvinden, der dog senere har opklaret sig. Denne unge Dame, en Datter af Greven af Jersey, havde nemlig havt en Kjærlighedsforstaaelse med en 2 Gaarig Husarritmester, Ch. Parker Jbbetson, Søn af en londonsk Notar. Forbindelsen var bleven holdt meget hemmelig, og kun med stor Møie lykkedes det at komme paa Spor efter de Flygtende. Den forsvundne Skjønnes Broder, Capit. Villiers, forfulgte det, og traf virkelig Parret, men forsildigt. Vielsen var allerede fuldbyrdet i Gretna-Green. De Flygtende havde tilbagelagt omtrent 400 engelske Miil i 23 Timer, naturligviis ved Hielp af Jernbanerne. Familien er nu rigtignok meget bedrøvet herover; men det trøster den dog, at Jbbetsons Foresatte give ham det bedste Vidnesbyrd Ved dette romantiske Ægteskab er Notarens Søn bleven Svoger til Ungarns første Magnat, Fyrst Esterhazy der er gift med en Søster til den bortførte Dame.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-11-25
Rusland. Schamyl Bey har ladet den russiske Kadaskier (Overdommer) i Krimm, der havde begivet sig til Daghestan, for at underhandle med nogle Stammer, paagribe og henrette. Forøvrigt har Schamyl i Kau kasten atter bibragt Russerne et Tab, idet han har overfaldet en Konvoi og borttaget fra den 400 Heste med deres Ladning samt nedsablet flere Compagnier russisk Jnfanterie.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-11-25
Sverrig. J Efterretninger fra Stokholm meldes, at der paa kongl. befaling er bleven anviist betydelige Forskud for de nødlidende Provindser; betydelige Kornladninger for det sydlige Sverrig ere ankomne, og Skibe ere udsendte for at hente Korn fra de russiske Havne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-11-25
Fædrelandet. Blandinger. Formedelst det saameget omtalte Cancelliecirculaire har Byfogden i Nykjøbing paa Falster aldeles forbudt den falsterske Landboforenings forestaaende Møde. J den Anledning hedder det i Lollands-Falsters A. "Justitsraad Møller er en saa human og oplyst Embedsmand og har ved det lovlige Tilsyn, han hidtil har ført eller ladet føre med Foreningens Forhandlinger, saa nøie kunnet overbevise sig om den lovale, fredelige og retselskende Aand, som stedse har besjællet Falsters Landboforening, at vi intet Øieblik kunne tvivle om, at han ikkun har foretaget dette betydningsfulde og følgerige Skridt ifølge Ordre fra høiere Vedkommende, som altsaa mener, at Cancelliet har forbudt en Forening af Mænd, der foruden Embedsmænd og Kjøbstædborgere ogsaa bestaaer af Bønder, at holde et offentligt tilvarslet Møde paa et offentligt Sted for i Offentlighedens fulde Lys at raadslaae om Oprettelsen af en Skole for confirmerede Bondesønner – J sidste Nummer af Ny Collegialtidende har Geheimeraad Ørsted i en længere Afhandling imødegaaet de af "Fædrelandet, imod det sidste Cancelliecirculaire fremsatte Yttringer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-11-25
Jfølge Byens Avis afgik i Løverdags fra Aalborgs Handlende og Jndustridrivende et allerunderdanigst Andragende til Hs. Maj. Kongen om, at der allernaadigst maatte tilstaaes Nationalbanken saadanne Lettelser med Hensyn til Dispositionen over dens Realisationsfond, der kunde bevirke en rigeligere Discontering af indenlandske Vexler og at der, om muligt, paa andre Maader maatte fra Regjeringssiden allerhøiest medvirkes til, at Banken sættes istand til at afhielpe den fremherskende og Handelsomsætningen i saa høi Grad besværende og nedtrykkende Penge= og Disconteringsmangel. - Den nærværende Tilstand - siger den nævnte Tidende – er i Sandhed saa besværlig og ængstende, at det upaatvivlelig er paa den høieste Tid at virksomme, kraftige Forholdsregler gribes for at forebygge de videre og værre Følger. Navnlig er det Provindsen Jylland, som i denne Periode befinder sig i de største Forlegenheder; thi ved de Forbindelser, der have knyttet sig til, og den Roulance der er udgaaet fra det til Befordring af Provindshandelens Jnteresser etablerede Bankfilial i Aarhuus, ere DisconteringsStandsninger af den Natur og det Omfang, som nu finde Sted dersteds, af den meest forstyrrende Jndflyvelse, der, naar det saaledes endnu skal vedblive i længere Tid, vil kunne have uberegnelige Følger. Naar Banken engang har etableret et Disconteringscontoir og har foranlediget Handel og Jndustri til derefter i flere Henseender at tage sin Retning, synes det ogsaa at have indgaaet en moralsk Forpligtelse til i passende Omfang og under de betingelser, Soliditeten ellers udkræver, at holde denne Discontering vedlige, da et Contoir, der er oprettet for at lette og fremme Handelen, ellers let kan blive dennes Ruin. Endnu mere forøges Ulempen, naar Bankcontoiret, som hyppigere og nok atter i den seneste Tid er skeet, endog standser reent med Contantudtællinger, selv for Bancovexler; thi med de kortsigtige Vexler paa Hamborger Banco, som Banken i saadanne Tilfælde giver ud for langsigtige Vexler, kan Kjøbmanden ikke betale Bonden eller Handelen forøvrigt til sit Forbrug forskaffe sig de Contanter, uden hvilke alHandelsomsætning maa gaae reent i Staa. - At Regjeringen villigen paa hver Maade vil yde Banken sin Bistand og træffe hensigtsvarende Forholdsregler, vil ikke kunne betvivles og det er dette grundede Haab, hvorpaa vi nu bygge Forventningen om en snarlig Udfrielse af den nærværende Tilstand. J. Schmidt sig til Den 5 ds, indstillede H. J. Embedsexamen for Lærere ved de lærde Skoler og tilkjendtes Charakteren hand ill.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-11-25
Ved anden Examen, som afholdtes i dette Efteraar, erholdt Følgende encomium publicum: S. N. Bugge fra Borgerdydskolen paa Christianshavn, P. B. Christensen, P. C. Olsen og P. Theilmann fra Aalborg Skole, N. F. Engell Privatist, J. S. Mollerup fra Aarhuus Skole, C. A. F. Thomsen Privatist, C. C. With og R. C. With fra Randers Skole.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-11-25
J Berl. Tid, læses følgende Brudstykke af et Brev fra Jsland om Heklas Udbrud. "Det var en meget smuk Solskinsdag da vi vare der, og vi kom det længste op til Fieldet, som Nogen havde kommet for os. Laven strækker sig fra Foden af Hekla omtrent 2 Miil og var paa enkelte Steder omtrent 1 Miil bred. Høiden var efter Gisning længst fra Bjerget 4050 Fod og nærmere til det idetmindste 80 Fod. Den hele Masse var i bestandig Bevægelse og der var en Tummel, som om vi vare omringede af flere hundrede Fabriker. Den ydre Skorpe af Laven er ganske afkjølet, men indvendig er Massen flydende og denne presser med en uhyre Kraft til alle Sider, saa at den allerede haardblevne Lava sønderbrydes og bestandig nedstyrtes i uhyre Masser fra alle Sider og ved hver Nedstyrtning sees den flydende Jld i Midten. Hvor Grunden er jevn, der skrider hele Massen frem, idet den skruer hele Bunker af Jord og Sand op imod sig, men saasnart den møder faste Klipper, saa blive Siderne bestandig steilere og steilere indtil en heel Strækning med forfærdelig Bragen styrter ned. Da vi vare ved Foden af Bjerget, der hvorden steile Opgang begynder, fik vi en stærk Regnbyge, saa vi søgte Skjul bag en høi Klippe, men skjøndt vi vare blevne temmelig fortrolige med den frygtelige Torden som hørtes fra Bjergets Jndre, saa kom der, imedens vi sadde der, 2de saa voldsomme Udbrud at vi neppe kunde høre hverandre tale og Jorden bævede saaledes under os, at vi troede at Klippen skulde revne og knuse os, ja at hele Grunden skulde forsvinde under os, og vi tabte da Lysten til at komme høiere op, hvilket ellers var vor Hensigt. J en Tid af 3 Timer havde Laven skredet omtrent 4 Favne frem og var ei langt fra Gaarden Næfursholt saa Folkene vare flyttede derfra, kun noget Hø var endnu tilbage. At betragte den opstigende Røgmasse saa nær ved var ogsaa et ubetaleligt deligt Syn. 7 a 8 Røgeolonner opstege ved Siden af hinanden og omkring hver Søile danner der sig i Toppen 8 a 9 aflange Kugler, hvilke ligne den meest blændende hvide Bomuld, der ruller sig i en temmelig com pact Masse omkring sig selv og drives bort af Vinden. To af disse Søiler til Høire, der formodentlig komme fra et mindre Krater og hvor Røgen er blandet med Aske, ligne saa aldeles den reneste graa Edderduun, at ingen Lighed kan være større."¬
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-11-25
J indeværende Maaned aabnes det nye Landvæsensinstitut paa Hovedgaarden Hastrup i Veile Amt med et Antal af 12 Elever og 6 Lærlinger. Som et Beviis paa, hvor stærk Trangen til slige Underviisningsanstalter er, anføres i Aarhuus A., at der ialt har været anmeldt til Optagelse 32 Elever, af hvilke den største Deel maatte afvises, fordi Gaardens Bygning først til næste Sommer kan modtage den Udvidelse, som behøves for at rumme et saa stort Antal Elever. Man drager ikke i Tvivl, at jo Jnstitutet, under sin dygtige Bestyrer, forhenv. Adjunct Nis Hansen, vil vide at retfærdiggjøre den Tillid, der strax i en saa usædvanlig Grad er bleven det tildeel.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-11-25
Dampskibet "Jris" er den 13 ds. lykkelig og vel ankommet til Aberdeen. Den 10de gik det tilankers ved Kleven i Norge formedelst stormende Veir, men agtede næste Dag at fortsætte Reisen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-11-25
Arrestanten Gaardmand Jens Enevoldsen af Edslev, som den 28 April ved et Skud bibragte Fruentimmeret Kirsten Sørensdatter et dødeligt Saar, der efter 1 1/2 Times Forløb havde hendes Død til Følge, er ved Hads og Ning Herreders Extrarets Dom af 14 November 1845 dømt til Forbedringshuusarbeide i 2 Aar. Mod sin vedholdende Benægtelse er han ikke overbeviist om at have havt Forsæt eller Hensigt til at dræbe eller beskadige Kirsten Sørensdatter, der stod ved Skorstenen i Kjøkkenet, beskjæftiget med Madlavning, da Skuddet ramte hende i den høire Side af Underlivet. Jens Enevoldsen har stadigen forsikkret, at Skuddet gik af mod hans Villie, idet han vilde sætte Hanen i Ro paa Geværet for derefter at hænge det paa sit sædvanlige Sted; men hans Tommelfinger gled ud og Hanen faldt derved ned paa den med Knaldhætte forsynede Piston med en saadan Fart at Skuddet gik af. Med Hensyn til at han befandt sig kun i en Afstand af høist 3 1/2 Alen fra det Sted, hvor Kirsten Sørensdatter stod, nemlig i sit til Kjøkkenet umiddelbart stødende Sovekammer, imellem hvilket og Kjøkkenet Døren stod aaben, da han paa den beskrevne Maade behandlede det af ham selv samme Dag med Hagl ladte Gevær, med Løbet vendt mod hende, blev han anseet med Maximum af den for grov Skjødesløshed eller Uagtsomhed ved Frdn. af 4 Octbr. 1833, 29 fastsatte Straf. Dommen er efter Arrestantens Begjæring appelleret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-11-25
Af Communens Midler have Kjøbenhavns Borgerrepræsentanter nu tilstaaet Thorvaldsens Museum forskudsviis 6000 Rbd. til Fuldførelsen af dets Jndre, nemlig til Aspudsning af de raae Vægge og Kieldernes Jstandsættelse 3140 Rbd. og til Anskaffelsen af en Jern gitterdør mellem Forhallen og Corridoren, til forziret Glas i Dørene til Gaarden, til en tredie Ovn, til Pompevands Jndlægning og Latriners Anbringelse de dertil beregnede 1800 Rbd., dog paa Vilkaar, at det nøie paasees, at Beløbet ikke gives nogen anden Anvendelse og at Arbeiderne fuldføres endnu i Løbet af dette Aar eller senest i de første Maaneder af næste Aar, samt til de midlertidig paaløbende Administrationsomkostninger 1000 Rbd.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-11-25
Man søger nu at stifte en Landboforening i Nordslesvig i Apenrade og Haderslev Amter, ligesom Man i Viborg Amt vil oprette et Landhuusholdningsselskab for Amtet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-11-25
Præsten ved den ene i Kjøbenhavn værende tydske Menighed Dr. Johannsen, har, under Titel af "Zeichen der Zeit, paa Boghandler Reizels Forlag, udgivet tre af ham nylig holdte Prædikener og den religiøse Bevægelse, hvilke, foruden en Jndledning, ere betegnede: 1. Die Ueberschreitenden; 2. Die Rückschreitenden; 3 Die Fortschreitenden." - Da Dr. Johannsen som bekjendt ikke hører til den mellemste af disse Slags Theologer og følgelig heller ikke nu kan høre til de Stillestaaende, saa fortjener dette Skrift en større Jnteresse end vore almindelige Prædikener. (Kbhp.)Hr. Kammerraad Michelsen har, som tidligere i denne Avis meddeelt, i Berl. Tid, oplyst, at "syge Kartofler kunne uden Skade spises", hvilken, for det Almindelige vigtige Sætning", han beretter, er bleven dokumenteret for Videnskabernes Akademie i Paris, idet en Hr. Bonjean selv har forsøgt Sagen ved i tre Dage ikke at spise andet end bedærvede Kartofler og dertil paa fastende Hjerte drikke det, modbydelige Vand, hvori de vare kogte, uden derefter at spore synderlig videre Upasselighed. "Men - siger Kbhposten - Man maatte vel kunne have forlangt, at Hr. Michelsen, forat hæve enhver Tvivl og sit Raads Anvendelighed hertillands, først havde foretaget en lignende Prøve med sig selv, og derpaa underrettede det Almindelige og hvorledes de syge Kartofler og Suppen deraf var bekommet ham."
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-11-25
Odense. Fra en æret Jndsender paa en nærliggende Herregaard, har Red, modtaget Følgende: "J Henhold til den Attest som er udstædt af Sundhedscollegiet, at Nydelsen af de af Smitten angrebne Kartofler ikke skulde være til Hinder eller Skade for Mennesker og Dyr, tillader jeg mig desangaaende at henstille nogle Facta, hvorfor der kan skaffes Beviser, hvis det skulde fordres., i Løbet af de sidste 8 Dage har jeg seet 68 slagtede Sviin, som i Løbet af Efteraaret stadigen ere fodrede med Kartofler, tildeels bedærvede og raae; dervar for Slagtningen ingen Sygdomstilfælde at see ved samme, men efter Slagtningen saaes enten Lungen eller Hjertet, tildeels eller endog i stor Grad at være bedærvet, ganske i Forhold til Qvantum af de nydte Kartofler; endvidere kunde Man ved Dyrets Aabning bemærke samme Lugt som er de bedærvede Kartofler egen. Dette kunde maaskee tjene til gavnlig Efterretning for dem, der fodre Sviin og Køer, som skulle overvintres, med Kartofler, da de neppe ville leve Foraaret over."(Diligencepost.) Hs. Maj. Kongen har allernaadigst tilladt den, til Understøttelse af de Nødlidende i de af Misvært hjemsøgte svenske Provindser, i det skandinaviske Selskab sammentraadte Committee at afbenytte Hoftheatret til en Aftenunderholdning i dette Øiemeed. - Sidste "Corsar" er lagt under Beslag, hvorimod det beslaglagte Folkeblad", der indeholdt "Et Løfte af Kongen", atter er frigivet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-11-25
Skibs- og Handels-Efterretninger. Kbhavn den 22 Novbr. J Kornhandelen hersker intet Liv. Som overalt, saaledes ogsaa her, er der indtraadt en Stilstand i Handelen, og Priserne ere tildeels vegne, især er dette Tilfældet med Hvede. Det vil nu snart vise sig, om denne Tilstand kun er temporair. - Jern er steget, og man vil neppe kunne kjøbe svensk Jern af de gangbare Dimensioner under 24 Mk. Bco pr. Skpd. uden Told.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-11-25
Christiania den 14 Novbr. De nærværende Varepriser, ere følgende: østersøisk og dansk Hvede 5 ½ Spd., østersøisk Rug 4 1/2 Spd., dansk ditto 4 Spd. 21 s. a 4 Spd. 48 s., 2radet Byg 15 Mk., Gradet ditto 13 Mk. 12 s., Erter 22 Mk., hele Gryn 5 ½ Spd. pr. Td.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-11-25
Bergen den 13 Novbr. J vort Varemarked er det stille; bruun Tran 13 Spd., blank ditto 12 Spd. 96 s. pr. Td.; Rundfisk maaskee at kjøbe til 1 Spd. 18 s.; Klipfisk, Prima Sort, 1 Spd. 15 s. pr. Vog. - Nyt 2radet Byg er her betalt med 3 Spd., middel 105 Pd. med 2 Spd. 90 a 96 s. pr. Td. til Malterierne; for nye Erter forlanges 4 Spd. 96 s.; hele Gryn 5 Spd. 60 s. a 6 Spd. pr. Td. - Skonnerten Emilie, Olsen, er befragtet til Stettin til 25 fl., og en semersk Jagt, til Kjøbenhavn til 18 fl. holl. Crt. pr. Læst med 15 pCt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-11-25
Ind= og udklarerede Skibe ved Odense Toldkammer. Jndgaaede, den 24 Novbr., L. Aasmunsen af og fra Christiania, Sluppen Hjorten, ballastet; W. R. Rheinlænder af Nyborg, fra Antverpen, Sluppen Henriette, ballastet; C. Jensen af Odense, fra Samsøe, Jagten Speculationen med Korn; J. H. Pencke af Brunsbüttel, fra Altona, Skonnerten weiGebruder, ballastet; H. Madsen af Nyborg, fra Amsterdam, Sluppen Laurine Mathilde, ballastet. Udgaaede, den 24 Novbr., K. R. Fischer af Odense, til Kiel, Sluppen den unge Hans, ballastet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-11-25
Reisende over Storebelt, fra 21 til 24 Novbr. Fra Fyen til Sielland, Propriet. C. H. Hansen; Jfr. M. Beck; Dyrlæge Jørgensen; Elev L. H. Henriksen; Underlæge Fischer, Jfr. L. og P. Aagaard samt J. Melchior, Bomulds væver Ringe, Maler J. C. Hansen; Handelsbet. J. Christiansen; Cand. theol. Munch; Godseier Meldahl, Propriet. Jørgensen; Forvalter H. Jensen; Forp. Wied; Gjæstgiver Wied. Fra Sielland til Fyen; Landoeconom Schønheyder; Stud. juris B. Bruun; Stud. med Kjær, Kjøbmd. Lovens, const. Underlæge Perck, Kjøbmd. Schenck; Hr. H. D. Asmus; Cancellieraad Hundrup; Exam. juris E. Selmer, Propriet. Seehusen; Stud. N. Brasen; Jfr. A. Seidenflod; Skipper Frahm, Fyrinspect. Lassen; Handelscom. J. Hansen; Lieuten. Grev Ahlefeldt Laurvig; Stud. juris A. Moltke; Jfr. M. og C. Andresen; Handelscom. Peine: Jfr. Fugleberg; Handelsreis. A. Graef; Hr. M. S. Trier, Gartner Ringe; Godseier Meldahl; Avlsforv. Blom; Jfr. Plum; Propr. Hastrup og Datter. Dødsfald. Emilie Mürer, i Lyngby, 10 Aar; Anthon Frederik Bruun, i Willerup; J. Petersen, f. Rübner, Heilskov Præstegaard, 40 Aar; H. Schow, f. v. Holstein, i Ottensen; Kjøbd. og Domd. P. H. Rønne, i Rønne paa Bornholm, 69 Aar; Lods H. Hansen, i Helsingøer, 55 Aar.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-11-25
AVERTISSEMENTS. At min kjære Søn, Jens Wilhelm Sehested, ved Døden afgik paa Dagmarsgaard den 20 Novbr., er det Sorgens Budskab, jeg herved bringer Slægt og Venner. Odense den 25 Novbr. 1845. Frd. Sehested, Major. Nylig har forladt Pressen: