Berlingske Tidende, 1795-08-14
Paris, den 28de Julii. Følgende ere de nærmere Omstændigh der, som Tallien anførte i sin Beretning om Republikanernes Seir over Emigranterne: "Vor Armee ventede med Ulaalmodighed paa at angribe Fienden, og blev deelt i 3 Colonner. Den 1st bestod af udvalgt Mandskab, og maatte under General Atjatant Menards Commando bestorme Fortet Pintimre som dækker Tilgangen til Halvøen Quiberon. Den 2den Colonne under General Bethaud maatte angribe Fienden for til, og den 3die under Geneval Humbert den fiendtlige venstre Fløi. Et Antal af 12000 af vore Tropper skulde allerede om Natten imellem den 19de og 20de have gjort Angreb men det maatte udsættes til den følgende Nat, saasom der opkom en forskrækkelig Storm, der foraarsagede en Forvirring i vor Armee, som ikke saa strax kunde bringes i Orden. Jmidlertid lyktes det dog General Hoche i den bælmørke Nat at bringe enhver igien paa sin Post, saa at vor Arme ved Dagbrækningen stod i Øiesynet af den 10000 Mand stærke Fiende. Vore Tropper maatte, under Jlden fra de engelske Kanonbaade, vade igiennem Vandet indtil Underlivet. De kunde ingen Kanoner tage med sig, og endog deres Geværer vare af Fagtighed blevne ubrugbare. Ved Jlden fra FortePentiewre, paa hvilket vare 32 Kanoner, blev en af vore Colonner drevet tilbage; men det varede ikke længe førend vil saae det trefarvede Flag vaiende fra Fortet, istedet for det hvide. General=Adjutant Menard havde med 200 tapre Soldater, som klavrede fra Klippe op paa Klippe, op efterat de vare komne op paa Høiden, nedlagde alt som gjorde Mød stand, indtaget Fortet. Generaler gik nu løs paa Halvøen. Alle Landsbyer bleve giennemsøgte. Man sendte Underhandlere til Repræsentanterne, men forgiæves; og saa meget endog de engelske Fregatter søgte at understøtte Fienden, saa maatte han dog tilsidst beslutte sig til at overgive sig. Generalen befalede at nedlægge Vaa nene og holde inde med Jlden fra de engelske Skibe. Kort: alle Fienderne nedlagde Vaabnene, og handede dem som havde sendt dem imod Døden. Emigranternes Armee som bestod af 10000 Mand, er ganske deels bleven dræbt, deels fanget, og Planen til at trænge frem i Frankrige, er i et Øieblik tilintetgjort. Her er en at de Dolke, sagde Tallien, hvormed alle Emigranterne vare bevæbnede, for at dræbe Patrioterne. De have ikke kunnet støde dem i sig selv, fordi de vare forgiftede, hvilket ved en Prøve er beviist. Denne Seier er afgiørende ved den Jndflydelse, som den maae have paa Europa og de indenlandske Fiender; thi Chouans vende nu tilbage igien til deres Boeliger." - Af Talliens Rapport sees videre: at man har Deserteurernes Beretninger meget at takke, og Armeen har viist megen Mennekiærlighed, i det den har forlangt, at Loven skulde skille de Uskyldige fra de Skyldige, hvormed den Deputerte Blad nu er beskjæftiget. - J Talliens Beretning om Emigranternes Nederlag anmærkes endnu, at 8000 Mand have nedlagt Vaabnene. Qvindespersonerne som man har fundet blandt Emigranterne og Chouans, ere allerede satte i Frihed, men de øvrige fangne Emigrantere skulle dommes af en Militair Commission. Blandt de fangne Emigrantchefer befinder sig og Grev von Hector, og fornemmelig den største Deel af den forrige Kongelige Marine. Man har gjort et meget stort Bytte paa Quiberon, saasom denne Plads var Engelændernes Oplagssted.