JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1805-09-01
Actor har til Confirmation og Skiærpelse indstævnt den forhen i denne Sag ergangne Aggershuus Stifts Overrets Dom, afsagt den 22 Julii sidstleden, angaaende Arrestantindens anden Gang begaaede Tyverie. Derom er ved bemeldte Dom kiendt for Ret: Underrettens Dom bør ved Magt at stande. Ves hvilken Dom, afsagt af den konstituerede Bye foged i Strømsøe Johan Peter Gram den 18 Maji næst forhen, er dømt: Anne Kathrine Michelsdatter bør, for anden Gang begaaet simpelt Tyverie, arbeide 4 Aar i Christiania Tugthuus, samt betale alle af Actionen flydende Omkostninger. Dom Stifts Overrettens Dom bør ved Magt at stande.
Berlingske Tidende, 1805-09-02
Skrivelse fra Constantinopel, den 30te Julii. Den russiske Gesandt Grev Jtalineky har tilmelet Porten, at nogle tifinde Mand Russer atter vare forsamlede ved det sorte Hav, for at indskibes til Corfu, hvorhen de skulde gaae paa Transportskibe i forskiellige Afdelinger; han haabede derfor, at man ikke vilde nægte dem den fornødne Bistand, ifald de gik i Land paa det tyrk ske Gebect. Derpaa erklærede han Porten, at de russiske Tropper paa de tioniske Øer allerede udgjorde en talrig Armee og at de ved denne nye Tilvext ikke vel kunde rummes sammesteds, hvorfor han i sit Hofs Navn søgte om Tilladelse, at lægge en Deel af den i en tilgrændsende tyrkisk Provinds. Man siger, Porten har allerede givet sit Samtykke dertil. Jmidlertid har Porten indhentet den Efterretning, at det ny Antal russiske Tropper, som er bestemt fra det sorte Har til Corfu beløber sig til 12 til 14000 Mand. Der er allerede forud sørget for disse Troppers Underholdning, da mani denne Anledning har sendt anseelige Summer fra Petersburg til Handelshuse her i Staden.
Berlingske Tidende, 1805-09-02
Da saa mange Conferencer hidtil ere holdte imellem ReisEffendt og Gesandterne fra Rusland og Engelland, saa vil man paastaae, at Triple-Alliancen er fornyet og allerede undertegnet.
Berlingske Tidende, 1805-09-02
Fra Natolien er den Efterretning indløbet, at den russiske Armee har tilfegtet sig en betydelig Seyer over Perserne ved Eriwan.
Berlingske Tidende, 1805-09-02
Skrivelse fra Rom, den 2den August. De nye Indretninger og Forandringer i Kirkesagerne, som Keiser Napoleon har foretaget sig i Øvre-Jtalien, have beræget Paven til at sende en Forestilling derimod til Paris, hvori anføres, at en slig Omstøbning er stridende mod Concordatet og formindsker den pavelige Stoels Anseelse. Den frranske Gesandt, Cardinal Fesch, har rel overrakt en Protestal om mod denne Forestilling, men her ikke kunnet lindre, at Parens Forestilling er bleven trykt og udbrede iblant Publikum.
Berlingske Tidende, 1805-09-02
Skrivelse fra Neapel den 6te August. Man bliver nu mere og mere beroliget efter Skrækken over Jordskielpet. Jorden har hidtil været rolig, og man haaber, at al Fare er forbi. Jmidlertid ere alle Forretninger standsede, fordi saa mange Mennesker ere flygtede ud paa Landet. Skaden paa de offentlige Bygninger og Huse heri Staden vurderes for 20 Mill. Dukater. Jordskielvet har gjort stor Skade i hele Kongeriget men især paa Landeveien der gaaer til Rom. En af Hoffet afsendt Embedsmand har aflagt følgende Beretning: "J Jbernin, hvor Jordskielvet begyndte, Jorden aabnede sig og udsøyede Jld, omkom 339 Familier, i Castelpetroso 132 Familier, i Massine 84, i Fresolvne 393, i St. Angel di Colla 43, i Baramille 180 og i Cantalupo 142 Familier. Lorenzand og St. Angelo di Lombardi ere aldeles ødelagte; Pajano er bleven forvandlet til en Søe og Fommento til en Vulcan. En lille Flod, der giennemløb en Strækning af 25 tydske Mile, har tabt sig under Jorden, 2 Mile fra denne Munding. - Det er mærkeligt, at Casamia, Forfatter af en Almanak i Lombardiet, har anmeldt et Jordskielv, der skulde indtreffe den 25de Julii d. A.
Berlingske Tidende, 1805-09-02
Skrivelse fra Jtalien den 10de August. De franske Tropper i Ovre-Jtalien have i 4 Uger været i bestandig Bevægelse og forsamles ved de østerrigske Grændser, især ved Floden Chiese, hvor en Leir, der bestaaer af 30000 Mand, formeres ved Monte=Chiaro. Turin sættes i ypperlig Forsvarstand, og der arbeides med stor Jver paa Fæstningsværkerne ved Mantua.
Berlingske Tidende, 1805-09-02
Skrivelse fra Paris, den 21de August. Rygterne have i den senere Tid taget en meget krigersk Vending, saa at Haabet og Fredens Vedligeholdelse paa de faste Land er blevet meget formindsker. Man troer, at Senatets Sammenkaldelse angaaer denne Sag; imidlertid har man ingen Vished derom. Vor Ambassadeur i Wien skal have overrakt en ny Nette sammesteds.
Berlingske Tidende, 1805-09-02
Moniteuren melder, at Keiseren har den 18de d. M. Vimmereur mynstret den Grenadeer-Division, der staaer under General Ondinots Commando og hører til Kystarmeens Avantgarde, som commanderes af Marschall Lasnes. Præfecten i Schelde=Departementet har udstedt en Advarset til alle Jndvaanerne, at de ikke skulle fæste Tillid til udenlandske Agenters Løfter, som søge at overtale dem til at migrere ved at vise dem en fordeelagtig Fremtid. Han er klærer dem, at slige Løfter aldeles ikke ere paalidelige, at de staae Fare for at faae en slettere Bestemmelse, end den, man har lovet dem, at bruges til de haardeste Arbeider og underkastes beskiæmmende Straffe.
Berlingske Tidende, 1805-09-02
I Genua er et Decret blevet publiceret, hvorved det strengelig forbydes Søeofficiererne, at presse Matroser med Magt til Søetienesten.
Berlingske Tidende, 1805-09-02
Paris, den 22de August. (Over Holland.) Keiseren opholder sig endnu i Boulogne og i Leirene. Man siger der ventes nogle Ultimatums fra Norden, som skulle afgiøre Krig eller Fred paa det faste Land; men man troer ikke, at Courererne, som overbringe disse Ultimatums, kunne være i Paris førend i Septbr. Det Rygte, at Grev von Cobenz havde forlangt Passer til sin Reise, er ugrundet. Der er fordret af Hoffet i Wien et kathegorisk Svar paa adskillige Gienstande, hvilket vil være her om 15 til 20 Dage.
Berlingske Tidende, 1805-09-02
Velstanden paa Martinique og Guadeloupe tiltager meget. Siden 1789 er Negrenes Antal paa begge disse Øer forøget med 30000.
Berlingske Tidende, 1805-09-02
Skrivelse fra Wien, den 21de August. Vore Udrustninger, for at vedligeholde en bevæbnet Neutralitet, fortsættes med stor Jver. Den 14de afgik et Artillerietran af 102 Kanoner herfra til Jtalien. J disse Dage ere kort efter hinanden 2 franske og 1 østerrigsk Coureer ankomne hertil fra Paris. En af de franske Courerer havde giæt Reisen i 6 Dage. J denne Uge ere ogsaa 2 Courerer ankomne hertil fra St. Petersburg. Keiseren skal allerede have antaget Krigsministerens Forslag, efter hvilket det, i Tilfælde af et Feldttog, ikke mere forlanges af Subaltern-Officererne, at de skulle anskaffe sig Rideheste og megen Dagage, for ikke at sætte dem i Omkostninger og tillige fremme Tienesten og lette Jndqvarteringerne og Forspændene.
Berlingske Tidende, 1805-09-02
Uagtet alle krigerske Udsigter paastaae mange, at det ikke kommer til Krig, men til en Congres. Andre forsikkre, at hele Armeen skal staae paa Krigsfod fra 1ste Septbr. og derfor faae en dobbelt Gratisgage udbetalt.
Berlingske Tidende, 1805-09-02
Statsministeren Grev von Cobenzl har nu meddeelt alle fremmede Ministre i Wien den Note, som den keiserl. Gesandt i Berlin, Grev Metternich, den 5te d. M. har overrakt det preussiske Hof, angaaende Fornyelsen af de af Hr. Novosilhoff afbrudte Freds=Underhandlinger.
Berlingske Tidende, 1805-09-02
Skrivelse fra London den 23de August. I Dag er den ligesaa uventede som vigtige Efterretning indløben, at den forenede fiendtlige Flaade, 28 Linieskibe, 5 Fregatter og 3 Corvetter stærk, er allerede den 13de d. M. igien gaaet til Søes fra Ferrol. Admiralitetet har strax sendt denne Efterretning til Loyds Kaffehuus, hvor den er opslaaet i følgende Bulletin:
Berlingske Tidende, 1805-09-02
Admiralitetet den 23de August: "Depescher fra Admiral Cornwallis, dat. den 19de August, som i denne Morgen ere indløbne, indeholde en Rapport fra Capitain Brace paa det Kongelige Skib Jris, at han den 13de om Aftenen har seer den forenede fiendtlige Flaade 27 eller 28 Linieskibe, 5 Fregarter og 3 Brigger stærk, uden for Ferrols Havn, hvorfra den satte Coursen Vestnordvest. Af den øiensynlige Uorden, hvori Flaaden befandt sig, sluttede Capitain Brace, at den først samme Aften maa være udløben. Denne hurtige Afseilen fra Ferrol af den store Fiendtlige Flaade, som kommanderes af Viceadmiralerne VillenenveGravina og Grandellana, samt Contreadmiralerne Dumanoir, Magon og Gourdon, beviser Fiendens overordentlige Virksomhed. Flaaden forlod Ferrol endnu førend en engelsk Magt havde indfunden sig for Havnen sammesteds.
Berlingske Tidende, 1805-09-02
Som man forsikkrer blev den fiendtlige Flaade Dagen efter seet af Fregatten Nagaden paa samme Station som Aftenen før, da den blev recognosceret af Fregatten Jris. En denne Efterretning sand, saa er det mueligt, at Viceadmiral Calder treffer den. Denne Admiral (i Begyndelsen, havde man nævnt Sir Charles Cotton) blev den 17de August detascheret fra Admral Cornmallis's Kanalflaade med 22 Linieskibe. Da Vinden paa den Tid var nordlig, følgelig gunstig for ham, saa kunde han den 19de eller 20de være i Egnen af Ferrol, og det vil da komme til Slag, om Modvind holdt Fienden tilbage. Dette Haab er imidlertid meget svagt.
Berlingske Tidende, 1805-09-02
Admiral Calders Flaade bestaaer af udvalgte Skibe. Han har alle Lord Nelsons Skibe hos sig, paa Victor og Superb nær. Fienden har sikkert ogsaa paa sin Side ladet de Skibe blive tilbage i Ferrol, som ikke har været i fuldkommen Stand.
Berlingske Tidende, 1805-09-02
Den fiendtlige Flaades Bestemmelse giver Anledning til mange Slags Formodninger og har spændt den offentlige Nysgierrighed paa det høieste. Mange troe, at dens Operationer staae i Forbindelse med det fiendtlige Landgangs project. Skulde Flaaden sætte Coursen til Brest, for ogsaa at deblokere Havnen sammesteds, og skulde den ikke underveis støde paa Calder, vil Admiral Cornmallis, som tillige maa have Øie med Bresterslaaden, ikke have Skibe nok imod den. Ved at løbe ind i Kanalen kunde Lord Cornmallis, om Bresterslaaden skulde løbe ud, tillige komme imellem en dobbelt Jld. Andre paastaae, at den fiendtlige Flaades Bestemmelse er til Jrland, for at sætte et fransk Troppekorps under General Lauriston, og desuden de spanske Tropper, som hidtil har været forsamlet ved Ferrol, i Land der, og siden tage Coursen til Texelen; man hører imidlertid ikke, at der skal have været Transportskibe ved hiin Flaade. At den skulde være seilet til Middelhavet, for ved Forening med de franske og spanske Linieskibe i Toulon, Cadix og Carthagena, at spille fuldkommen Mester i Middelhavet, vil man ikke troe.
Berlingske Tidende, 1805-09-02
Vort Admiralitet er for nærværende Tid i den største Anstrængelse, og har fra Ferrol til Texelen henimod 70 Liniskibe, kun maatte man ønske, at de stedse maatte være der, hvor deres Nærværelse var nødvendig.
Berlingske Tidende, 1805-09-02
Den største Aarvaagenhed hersker paa vore Kyster og Volontairkorpserne vise den fuldkomneste Activitet i Tienesten.
Berlingske Tidende, 1805-09-02
Hertugen af York holder for nærværende Tid Revile over alle Tropperne ved vore Kyster.
Berlingske Tidende, 1805-09-02
General Hutchinson, Ægyptens tappre Erobrer, er bleven ansat ved Prindsen af Wallis's Stab.
Berlingske Tidende, 1805-09-02
Det hedder, at Sir Sidney Smith, som hidtil har været sat ud af Virksomhed, skal faae en vigtig Kommando.
Berlingske Tidende, 1805-09-02
Vore Blade sige, at en russisk Flaade skal om kort Tid støde til vor Eskadre for Texelen.
Berlingske Tidende, 1805-09-02
Efter Forlydende har Regieringen besluttet, at lade bygge 12 nye Linieskibe i Rusland, hvor Materialier og Arbeidsløn ere i lettere Priis. Oberste Bentham skal føre Opsynet over disse Skibes Bygning.
Berlingske Tidende, 1805-09-02
Sir Edw. Pellew har forøget vor indiske Søemagt ved store indiske Skibe, som han har forvandlet til Fregattet paa 44 Kanoner.
Berlingske Tidende, 1805-09-02
Efter de sidste Efterretninger fra Bombay af 18de April vilde man vove den slette Storm paa Fæstningen Burtpoore. Man siger, at der nu skal sluttes en fordeelagtig Fred. Alle Linieskibe i vore Havne blive i største Jil udrustede for at støde til Kanalflaaden, eller sættes i Brug, hvor Nødvendigheden kræver det. Anden Skrivelse fra London den 27de August. Vi have ingen senere Efterretninger faaes om den forenede Flaade, men man haaber, at Admiral Calder, hvis J. stemmelse det var at blokere den i Ferrol, endnu kan møde den. Han har 20 gode Linieskibe, hvoriblant nogle af Lord Nelsons Skibe, og da Admiral Villeneuve ikkun har 28 Linieskibe, troer man, Admiral Calder kan meget vel maale sig med Fienden.
Berlingske Tidende, 1805-09-02
Skibet Osway, Capitain Stewart, er ankommen til Liverpool fra Jamaica; det seilede derfra den 3de Julii i i Følge med Jamaicaflaaden, der bestod af omtrent 150 Seilere, og skiltes fra den den 25de Julii.
Berlingske Tidende, 1805-09-02
De seneste Efterretninger fra Ostindien melde, at General Lake har efter de ulykkelige Angreb paa Bhurtpore taget en ny Stilling, hvor han vil opholde sig, indtil han er bleven tilstrækkelig forsynet med Ammunition og Levnetsmidler til at fortsætte sine Operationer. Generalen har det faste Haab, at han skal erobre Fæstningen førend Aarstiden nøder ham til at standse med Operationerne.
Berlingske Tidende, 1805-09-02
Hs. Kongl. Høihed Hertug William Henrik af Gloucester døde i Søndags Aftes Kl. 11. Han blev fød den 25de Novbr. 1743 og blev Hertug den 17de Novbr. 1764.
Berlingske Tidende, 1805-09-02
Skrivelse fra Haag, den 24de August. Flaaden i Texel er aldeles seilfærdig. Desværre grasserer paa denne Expedition nogle af de sædvanlige Sygdomme, der ere en Følge af Heden, det store Antal Mennesker og den fordærvede Luft paa Skibene. Af de 3000 indskibede Heste ere endeel styrtede.
Berlingske Tidende, 1805-09-02
Krigsrygterne i Paris have foraarsaget at de franske Fonds sammesteds ere faldne 1 Procent. Da ogsaa nogle Handelshuse i Rotterdam fik den 21de ved Stafetter den Efterretning fra Paris, at et Fredsbrud imellem Frankerig og Østerrig var høist Sandsynligt, faldt den mienske Bank Fonds betydelig baade her og i Amsterdam.
Berlingske Tidende, 1805-09-02
Blandede Efterretninger. Frankerig. Efter Krigsministerens Ordre blev paa Keiserens Fødselsdag en Artilleriesalve affyret ved Solens Opgang i alle Garnisoner og Fæstninger i det franske Rige. Alle Tropper fik en dobbelt Nation Kiød og hver Mand en halv Flaske Viin. Ved Søemagten havde samme Gratisication Sted. Keiserens Fødselsdag blev ogsaa høitideligholdt af de fremmede Skibscapitainer i Caen.
Berlingske Tidende, 1805-09-02
General Mortier lod i afvigte Aar, Leibnitz's Manuscripter, som fandtes i Hannover, afskrive. Disse Afskrifter ere allerede ankomne til det keiserlige Bibliothek i Paris.
Berlingske Tidende, 1805-09-02
Advocaten Massola er bleven forviist fra Genua. Han skal have ført en mistænkelig Correspondence.
Berlingske Tidende, 1805-09-02
Politiet i Toulouse har forbudet et mekanisk Skuespil, der var bekiendt under Navn af Jesu Fødsel.
Berlingske Tidende, 1805-09-02
Engelland. En Støtte bliver i denne Tid opreist for den afdøde Hertug af Bedford i Rüssel=Sqvare paa hans forrige Grund-Eiendom.
Berlingske Tidende, 1805-09-02
Endeel Statsfanger, som hidtil ere bleve holdte under Forvaring i Engelland, blive nu transporterte til Amerika. I Amerika har man de allerbedste Udsigter til en meget velsignet Høst.
Berlingske Tidende, 1805-09-02
Østerrig. Høsten er faldet overmaade rigelig ud i hele Østerrig, Ungarn og Bøhmen. De ældste Landmand kunne ikke erindre sig en saa rigelig Høst. Kornet er ikke allene i stor Mængde, men ogsaa af en ypperlig Bonitet.
Berlingske Tidende, 1805-09-02
Preussen. Doctor Struve, practiserende Læge til Gørlitz, har opfundet en Maskine, som han kalder Livs prøver, hvorved man ved Hielp af Galvanismen kan opdage, om en nylig Afryd er virkelig død eller blot skindøde Maskinen forfærdiges i Gørlitz og koster 15 Rdlr. Jtalien. Engellænderen Hatter, som har faaet Tilladelse af Kongen af Neapel, at oprulle de i Herculancur, fundne Manuscripter, begynder nu, at høste Frugten af sit Arbeide. De 11 unge Mennesker, som han bruger til dette Arbeide, ere blevne meget duelige og arbeide færdigere, end alle deres Formænd. Hr. Halter haaber, at have fundet en heel Menander, Ennius og Polybius. J Han har fundet en græsk Forfatter, hvis Navn, Koldtos, og philosophiske Værker hidtil have været aldeles ubekiendte, Syv latinske Værker, som han har fundet, havde liidt saastor Skade, at han ikke kunde oprulle dem. Han har giøre en meget vigtig Opdagelse af en heel Epicur, hvoraf vi hidtil ikkun have havt Fraamenter. Han har oprullet en Porledemus, Epicur, Phadrus, Demetrius, Phalarcus og den ovennævnte Kolotos. J Museum i Portii ere endnu 600 Manuscripter.
Berlingske Tidende, 1805-09-02
Sverrig. Ludvig den 18 første Kammerjunker, Hertugen af Bienne, er ankommen til Helsingborg, hvor han er bleven forestillet for Kongen og Dronningen.
Berlingske Tidende, 1805-09-02
Helsingøer den 2den Septbr. Fra den 30te August til den 1ste d. M. ere 113 Skibe passeret Sundet, og en engelsk Convoi fra London.
Berlingske Tidende, 1805-09-02
Kiøbenhavn den 2den Septbr. Hs. Høifyrstelige Durchl. Landgrev Carl af Hessen er den 29de f. M. ankommen fra Caltsbad til Altona og har samme Dag fortsat Tilbagereisen over Travemünde til Lovisenlund.
Berlingske Tidende, 1805-09-02
Ved kongelig Resolution af 21de Junii d. A. er det fastsat, at Overformynderne i Kiøbenhavn maae tillægges i Administrations=Gebyr 1 pro Mille af alle de Kapitaler, der henstaae i Overformynderiet, og tilhør mundige eller mindreaarige Personer, efterat slige Kapitaler have indestaaet i Overformynderiet i 5 Aar.
Berlingske Tidende, 1805-09-02
Under 16de d. M. er Kiøbmand Jens Overbye Engerslev meddeelt Bevilling, at hans eiende Gaard i Horsens maa være privilegeret til Gjæstgiverie for Reisende, Under 18de Maji d. A. er biskoppen over Siællands Stift, fra det danske Cancellie bleven tilskreven saaledes: P. M. De Cancelliet har bragt i Erfaring, at paa nogle Steder har indsneget sig den Misbrug, at Børns Daab, som er forrettet hjemme i Huset, ikke stadfæstes i Kirken, saa skulde man tienstligt anmode Deres Høiærværdighed om, at paalægge Præsterne, i saa Henseende at lagttage det Fornødne, i Overeensstemmelse med Loven, Ritualet og Anordningerne, for at forekomme denne Misbrugs Udbredelse.
Berlingske Tidende, 1805-09-02
Følgende Skibe ere løste af Qvarantainen i Christian fand: 1) Resolution, ført af Skipper Bonne Stoffels. a) Favortte, ført af Skipper Frederich Jachine. Fra den 31te Aar, til i Dag ere indkomne: Skibene Adriane af og fra St. Croix i Vestindien, som føres af Capt. G. Farrer, Sally af Khavn, som føres af Capt. Conradt Raker fra St. Thomas, Petra af dito, sorføres af Capt. Chr. Phillig Lange fra dito, alle med Sukker, Caffe, Rom og Tobak; Capt. Hans J. Schrül af Khavn, fra Bourdeaux med Viin og Stykgods; Capitainerne Jørden M. Jensen, Chr. Ang. Møller, Niele Knudsen og Joh. Hansen, alle af Khavn, og komne fra Jsland med Fisk, Tran, Uldgods og Uld. Udgaaende: Skiben Hvide Dirn, der føres af Capt. H. J. H. en, og Hesten. Maria, der føres af Capt. Hr. Duntzfelt, begge til Tranquebar i Ostindien.
Berlingske Tidende, 1805-09-02
Fra den 1ste til den 29de Junii ere her i Staden, copulerede 83 Par, fødte Drenge 152, Piger 148, tilsammen 300; døde Mænd 71, Qvinder 42, Drenge 31, Piger 44, tilsammen 188, ere altsaa 112 flere fødte end døde. De Døde ere bortrytte af følgende Svag beder: Alderdom 9, Barselseng 2; Betændelsesseder 5 Beenbrud 2, Brystsyge 42; Bylder 1; Druknet 25 Dræbt sig selv 2; Dødfød 2; Feber L. Forraadnelsestebe6, Galdefeber 3, Gigt 1; Hastig død 2; Jndvortes Svaghed i; Kighoster; Kopper i; Krampe 3, Kræf1; Langvarig Svaghed 1; Moersyge 3, Nervefeber 5, Nervesyge 3. Nyefød 6; Orm 1; Skarlagensfeber 1, Slag 31; Slagflod 1; Steen 2; Stikflød 2; Svindsot 11; Tænder 7, ulykkelig Handelse i; Vattersot 15; nanmeldte Sygdomme 6.
Berlingske Tidende, 1805-09-02
Udi Friderichs Hospital ere fra den 1ste til den 29de Junii af Patienter indkomne 161, udgaaede 113, døde
Berlingske Tidende, 1805-09-02
Befordringer og Afgang. Under det danske Cancellie: Den 23de August er Cand. Pharmacia J. S. Elstrand meddeelt Bevilling som Apotheker i Mariboe. Den 30te ere de Deputerede i General Land=Oeconomie= og Commerce=Collegiet, Justits raaderne J. M. Liungherre og A. L. Windelboe udnævnte til virkelige Etatsraader; Assessorerne i det danske Cancellie, C. F. Berner og C. L. Lassen, til virkelige Justitsraader; Revisor og Chef for Cancelliets Stifte Revisions=Contoir, H. Andersen, Revisor og Chef for Cancelliets Revisions Contoir til Sikkerhed for Umyndige i Norge, Sectetair E. Berrer, Borgemester og Byfoged i Odense, A. R. Lindved og Byfoged i Varde, L. Fogtmann, til virkelige Cancellie raader.
Berlingske Tidende, 1805-09-02
Under Generalitetet. Den 23de August ere, i det nordenfieldske Jnfanterie-Regiment, Major J. U.v. Harboe beskikket til virkelig Oberst=Lieutenant; Major F.W. v. Lützow til 3die Starsofficeer; Major N. H. v.er Mechlenburg til 4de Stabsofficeer; Capitain J. F. R. v. Huitfeldt til gevorden Compagniechef, characteriseret Capitain P. D. v. Schetelig til national Compagniechef; Sec. Lieut. P. D. R. v. Griner til Premier=Lieutenant ved de Gevorbne, og Sec. Lieut. A. C. v. Riis til Premier Lieutenant ved de N. ationale. Efteranførte Majorer og Batalle ons=Commandeurer ere udnævnte til Oberstlieutenanter af J fanteriet, nemlig: J. C. v. Hauch af oldenborgske Jnf Regiment; A. v. Dyssel af Marine=Regimentet; H. A. v. Michaelsen af Prinds Frederiks Regiment; T. J. v. Wegener at 1ste siællandske Batallion ler Jnfanterie, og H. C. v. Holsten af det andet jydske Jnfanterie-Regiment. J. C. T. v. Beisendertz beskikket til Kostrabet ved det kongelige Landkadet Korpe her i Staden. Capitain C. F. v. Saabye, udnævnt til Major ala suite af Armeen.