JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-05-04
AVERTISSEMENT. Tirsdagen den 8de Mai om Eftermiddagen Klokken 4 Slet vorder Hofslagter Jørgen Frydelunds Fallitboes Gaard paa Hiørnet af Frederichsberg og Mikkelbryggersgaden under No. 206 og 207 ud til den førstnævnte, og No. 175 og 176 ud til den sidstnævnte Gade, opbuden Femte Gang ved offentlig Auction, for da absolut og uden flere Auctioners Holdelse at bortsælges. Gaardens Beskaffenhed kan erfares af Vurderings og Omvurderings Forretningerne, som, tilligemed Conditionerne, ere til Eftersyn hos Procurator Severin i No. 96 i Sværtegaden, saa og af de trykte Placater.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-05-04
Mandagen den 7de Mai førstkommende H. H. om Formiddagen Kl. 9 Slet og følgende Dage, skal endeel Kramvahre, bestaaende af couleurte Buxetøier, Silkestrømster, broderede og effene Dame tørklæder, Musseliner, Vestetøier, tærnede Lærreder, Kniplinger, kiøbenhavnsk og andre Porcelainer, linnede Baand, Casimir, Klæde, Bolstere, Hampelærreder, beste Congothee, Nettelduger, Nonneskier, Linon, Nan suk, Halsklude, touleurte Silkebaand, fine Casser, hollandske Lærreder, ostindiske Sirtzer og andre Sirtzer, couleurte Cattuner, Tanjebs, Alads, Nankiner, Linned Garn, Bomuldshuer, Tafter, Atlasser, Taffelknive, hvid Arrak, gammel Rum, Rødviin, Storax, engelsk Sennop og Spanskgrønt. Jtem, endeel Gods og Løsøre, bestaaende af Guld, Sølv, Tin, Kobber, Messing, Malm, Jern og Bliktøi, Meubler af Mahoni Commoder, Speile, Sophaer, Ottomaner, Stole, Dragkister, Chatoller, Spilleborde, Sengesteder med og uden Omhænge, Skriverborde, Stue- og Taffeluhre, og adskillige andre Træevare, Dækketøi og Linned, deriblant endeel sine Manskietskjorter, fine og grove Sengeklæder, samt gode Gangklæder, Malerier, Kobberstykker og Bøger, saa og en Chaise, et Seeletøi til 2 Heste, Klaverer, 2 Davidsharver, en Spitsharve og en Humle, en stor Pokkenholts Morter, Desertspeile, 2 Par trearmede Tuttenage, Taffelstager, Angora Lamper, en Høvlebænk og endeel Snedkerværktøi og Redskab, m.v., ved offntlig Auction udi Hans Hornbechs Gaard No. 18. i Vimmelskaftet til de Høystbydende skal bortsælges, imod contant Betaling ved Tilslaget, især af Ubekiendte, eller naar forlanges, af fornævnte Hans Hornbech, hos hvem de trykte Catalogi ere at bekomme, imod 4 Sk. til de Fattige. Og meldes til Efterretning, at de som staaer tilbage med deres Regningers Betaling fra andre Auctioner, ikke kan vente at faae nogen Credit paa denne Auction, forinden de har betalt deres skyldige Regninger.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-05-07
Kiøbenhavns Aar. No. la alstitut. uusinus, hun,
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-05-07
Post-Tidender. Mantualiter. laae Mandagen, den 7 May. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved J. F. Schulz.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-05-07
Constantinopel, den 30te Martii. J vor Hovedstad befinder sig nu 25000 Mand asiatiske Tropper, der holde usædvanlig god Disciplin, og bestaae af de skiønneste, meest udsøgte Folk. De skulle Tid efter anden marchere herfra. Antallet af de asiatiske Tropper, der allerede befinde sig i Egnen ved Adrianopel, beløber sig til 35000 Mand, saa man kan regne dem, der paa en Tid ere passerede Canalen til 60000 Mand, og komme der bestandig flere. Porten sætter sig i en respectabel Tilstand, og man kan ikke troe, det eene gielder den widdinske Rebell.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-05-07
Fra Albanien er her kommet tvende nye Courerer, der have givet Anledning til lange Conferencer af Storviziren, Captain Pacha, o. s. v. Der skal være opdaget vigtige Anslag mod det tyrkiske Riges Roelighed.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-05-07
Wien, den 21de April. Fra Semlin mældes, at ildesindede Mennesker have udspredt det Rygte, at Tyrkernes Hensigt var at overfalde Ungarn med Krig, og af denne Aarsag samlede sig saa mange tyrkiske Tropper, ikke langt fra Belgrad, paa Bierget Fratscha.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-05-07
Da dette blev bekiendt i Belgrad, erklærede Kaim Aga dette Rygte for en ondskabsfuld Løgn, med den Anmærkning: at han, hvis det behøvedes, kunde forelægge Portens Befalinger denne Troppesamling angaaende, hvoraf dens fredelige Sindelag mod Østerrig vilde tydeligen vise sig.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-05-07
Fra den russiske Grændse erfarer man, at Cosakkerne, der ellers i Fredstider ikke vare samlede, da de for det meeste bestode af boesatte Folk, som kun i Krigstid giorde Tieneste, men naar den var forbi, kunde gaae hiem, endnu for det meeste campere i Volbynien, Podolien, og paa Nyruslands øvrige Grændser. Denne Omstændighed giør det meget sandsynligt, at Cosakkerne under nærværende Regiering skulle organiseres til et regulairt Corps. - Det stadfæster sig, at Russerne sammendrage meget Militair, og lade det bestandig marchere af Taurien eller Krim. Den russiske Magt, der er bestemt til at beskytte Grændserne mod Tyrkiet (?) anslaaes til hundrede tusende Mand, og en Cordon drages fra Caminies Podolsky indtil Oczakow. Havde den franske Gesandt opholdt sig her længere, maatte man bestandig have holdt en meget stærk Vagt, for at beskiærme ham for alle Jnsulter. (Og endda undres man over, at han reiste). Den 11te havde han inddraget alle de Penge, han havde staaende hos herværende Bankerer. (Det kan dog umuelig være, for det han forud kunde vide, man to Dage efter vilde besørge ham insultert af den vienske Pøbel). Man smigrer sig i øvrigt her, at denne Tildragelse ikke vil bringe Krigens Ulykker over os. J det mindste troer man, at for Fremtiden alle fremmede Ministre vil faae Tilladelse (?) at udstikke en Fane fra deres Boepæl. (Egentlig er vel Sagen, om Pøbelen herefter faaer Tilladelse at rive den ned).
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-05-07
Siden Manfredinis Ankomst i Gaar udspreder man det Rygte, at den cisalpinske Republik havde erklæret Storhertugen af Toscana Krig. Skulde dette findes sandt, saa vilde man, uagtet den af Bernadotte Keiserinden givne Forsikkring ogsaa have Aarsag at frygte alt for Neapel, da man ikke kan ansee en cisalpinsk eller romersk Krigserklæring, uden som en fransk. (Hermed sammenholde man det franske Directorial-Blad Redacteurens Erklæring: at man letsindigen, for ikke at sige uredeligen, havde optaget de Udtryk, der ved det første Udbrud af den romerske Friehed yttredes, for deraf at udsprede, at den franske Armee marcherede mod Neapel, at inden dens Fremrykning de hæftigste Krav vare gjorte, og at en fransk Flode alt var indløbet i de sicilianske Havne, hvorved man havde tillagt den franske Regiering de fiendtligste Hensigter mod en forligt Regiering, ligesom man havde i Sinde at angive, at der aldrig var Fred med Republiken, da man dog tvertimod aldrig har opført at see Republiken troe og bestandig i sine Venskaber, og politiske Forbindelser, saavelsom i de Krige, den har havt at føre).
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-05-07
Jtalien, den 15de April. Der er nu og udbrudt Uroeligheder i Toscana; men Storhertugen har taget alvorlige Forholdsregler mod Fredsforstyrrerne; i Neapel have Lazzaronis lovet Kongen, at offre den sidste Blodsdraabe for ham. Den stærk tilvoxende keiserlige Armee ved Verona, og den neapolitanske ved den romerske Republiks Grændser synes for nærværende Øieblik ikke at have andet Øiemeed, end at man maae være rustet til Krig, hvis man vil have Fred; den franske Armee, der samler sig ved Ancona, skal alt vare 45000 Mand stærk. General Wallis er i forrige Nat reist til Verona, til den der samlede Armee, hvilket giver Anledning til adskillige Formodninger. J de første Dage af Maymaaned, hedder det, en stærk almeen Bevægelse skal foregaae ved de keiserlige Tropper i Jtalien. En Deel af de franske Tropper i den romerske Republik er brudt op til Cisalpinien, nogle meene, for at holde Øie med de Keiserlige ved Adige.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-05-07
Frankfurt, den 24de April. Fra Jnspruk mældes, at de keiserlige Tropper, der vare paa March til Jtalien, have faaet Contraordre, og i to Colonner vende tilbage til Bayern. Tre Mile fra Amberg i Overpfalz mellem Eger og Waldsassen oprettes i største Hast to store Magaziner for de keiserlige Tropper.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-05-07
Siden den ulykkelige Begivenhed i Wien taler mani disse Egne meget om Krigens Fortsættelse. Endnu inden denne Begivenhed indtraf, havde de Franske ved Trier og Luxemborg staaende Tropper, tilligemed Munitionstransporterne, alt befaling at rykke frem paa høyre Rhinbred. Skulde Krigen ulykkeligviis begynde paa ny, torde, som man troer, General Leferre komme tilbage til den maynziske Armee, der skal forstærkes til 60000 Mand. J Egnen ved Cøln o. s. v. maae alle Friefolk og fraværende Officerer ufortøvet igien støde til deres Regimenter. Paa nogle Dage bliver det Rygte alt lydeligere, at de franske Tropper med det første komme hid; man vil allerede bestemme deres Antal, og Dagen til deres Komme; ogsaa skulde efter dette Rygte Hovedqvarteret lægges hid, dog synes det snarere at komme til Friedberg.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-05-07
Berlin, den 1ste May. De paa nogle Dage her udspredte krigerske Rygter have fundet liden Troe hos de bedre underrettede, vare ogsaa gandske ugrundede, og maaskee foranledigede ved Tildragelsen i Wien, der dog rimeligviis ikke vil have de befrygtede vigtige Følger. Efter hiine Rygter skulde de Franske have besat Vesel (hvor de den 28de April intet vidste deraf) ogsaa skulde der være kommet en Coureer fra Directoriet i Paris, der havde affordret vort Hof en cathegorisk Erklæring, om det vilde erklære sig for eller mod Frankerig. Frankfurt, den 28de April. Fremtiden synes at berede sig til vigtige Begivenheder. Man siger, Maymaaned bliver enten Fredens eller Krigens Maaned.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-05-07
Maynzarmeen, som efter maynziske Efterretninger enten skal have Navn af Fredsexecutionssarmeen, eller af Tydsklandsarmeen, forstærkes anseelig, og skal blive 50000 Mand. J Krigstilfælde skal General Kleber commandere den. Garnisonerne fra Mez, Thionville, Longby, Givet, Namur, o. fl. ere nu underveis, for at forstærke Armeen ved Nidda.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-05-07
J den maynziske Garnison er megen Uenighed, som endog har foranlediget alvorlige Fægtninger.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-05-07
Rastadt, den 26de April. At den maynziske Armee har faaet Navn af Rigsexecutionssarmeen, giver her megen Opsigt, og man frygter af dette, saavelsom af flere Tegn, at Freden med Frankerig endnu ikke kan ansees, som saa afgjort. Offentlige Blade tale om et Tusk med Anspach og Meklenborg, hvorom dog her ved Kongressen, intet er bekiendt. De Franske samle en stor Magt i Schveits, og de Keiserlige i det forarlbergiske, der torde det altsaa i Krigstilfælde først bryde løs.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-05-07
Wien, den 25de April. Den fra Rastadt her ankomne Grev Cobenzl er i Forgaars gaaet herfra til Berlin, for derfra at gaae til Petersborg. Man taler om, at der underhandles om alvorlige fælles Foranstaltninger, i Tilfælde af, at det franske Directorium paa ny skulde forholde sig fiendtlig. Anseete Personer her paastaae imidlertid, at den her den 13de indtrufne Tildragelse ingen Følger vil have, saafremt ikke den franske Regiering søger et Paaskud til at bryde, hvilket man dog ikke saa gandske vil troe (som om den franske Regiering, var den eneste, et Brud, eller et Paaskud til Brud kunde være velkomment!) Her er udkommet et Skrift, der kalder sig en troe Fremstilling af det Opløb, det franske Gesandtskab har foranlediget, ved at ud hænge en trefarvet Fane af et Øievidne. Dette Skrift er, som Titelen allerede røber, anlagt paa at vælte Skylden paa den franske Gesandt, som om det havde været hans udtrykkelige Forsæt at afstedkomme Opløb; den engelske Gesandt har da og bortsendt hundrede Exemplarer paa fransk, og hundrede paa tydsk deraf. (En anden Beretning har man fra selve Bernadotte, der synes meget sandsynligere, da det falder høyst urimeligt, at en Mand, der saa lidet var i Stand til Modværge, skulde vove sligt, og ikke mindre, at han skulde forudsætte, at Wiens Militair og Politie med Hænderne i Skiødet skulde see paa et saadant Opløb). Paris, den 24de April. Efter at i Gaar en Coureer fra den spanske Gesandt i Wien var ankommet, holdt Directoriet et overordentligt Møde. Af Conservateuren sees, at Anledningen var et Opløb og derved forefaldne Jnsulter, mod vor Gesandt i Wien. Jnden dette Rygte, kom her, paa stod vore Blade, at de Franske i Rastadt vilde erklære, naar ikke til den 29de de fornemste Freds base vare antagne, ville de franske Tropper igien rykke ind i Hiertet af Tydskland. Ogsaa hedder det, man som tredie Fredsbasis vilde fordre, at Ehrenbreitstein, Mannheim, Kehl, Philipsburg og Dusseldorf skulle sløifes, og de franske Broeskandser anlægges til Communication med høyre Rhinbred.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-05-07
Buonaparte er reist i Gaar - men hvorhen, Mayland, den 17de April. Efter en fra Paris ankommen befaling, er to af vore Directorer, samt Generalsecretairen, Jndenrigsministeren, og 6 af Oldings og 3 af Yngres-Raadet afsatte, samt 3 Journalister hæftede.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-05-07
Kiøbenhavn, den 7 May. Den 2den Martii er Student Eggert Christian Randrup confirmeret at være Capellan pro Persona for Slagslunde og Ganløse Meenigheder i Sielland. Doctor Theologi Hr. Niels Schyth beskikket til residerende Capellan i Callundborg. Hr. Nicolai Brorsen ligesaa til Sognepræst for Haarslef og Tingjellinge Meenigheder i Sielland. Hr. Torkel Lund ligesaa til residerende Capellan i Ringsted og Annexet Beenløse. Den 9de er Postfører Johan Sigismund Johne ligesaa til Postmester i Roeskilde. Forrige Postforer Anders Hansen ligesaa til Postmester i Ribe. Cancellieraad og Byeskriver Hans Wulf Ølgaard ligesaa til Postmester i Warde. Den 16de er Professor og Doctor Theologi Hr. Peder Hansen ligesaa til Biskop over Christiansands Stift. Student Peder Holst ligesaa til Catechet ved Frue Kirke i Kiøbenhavn. Hr. Svenning Haugaard ligesaa til residerende Capellan og Hospitals-Præst i Weile, samt Sognepræst til Windinge. Hr. Frederik Julius Bech ligesaa til residerende Capellan ved Domkirken i Trundhiem. Doctor Theologi og Slotspræst Hr. Børge Poscolan Koefoed ligesaa til Sognepræst for Helliggeistes Meenighed i Kiøbenhavn. Skibspræst Hr. Christian Julius Wittendorph ligesaa til Sognepræst for Jeginde Meenighed i Aalborg Stift. Sognepræst Hr. Salve Lihme ligesaa til Sognepræst for Jnd vigens Præstegield i Bergens Stift. Personel Capellan Frants Henrik Blichfeldt ligesaa til Sognepræst for Ho sanger Præstegield i samme Stift. Professor og ConsulGottske Hans Olsen ligesaa til Notarius Publicus i Kiøbenhavn. Raadmand Niels Houd ligesaa til Vice Borgemester i Aarhuus. Den 23de er Hr. Jens Lyhme confirmeret til Capellan pro Persona ved Trinitatis residerende Capellanie i Frideritz. Student Frederik Micha lis Arenz ligesaa til Capellan pro Persona for Hougs Præstegield i Bergens Stift. Hr. Albert Angel ligesaa til Capellan pro Persona for Lindaas Præstegield i samme Stift. Birkedommer Andreas Roesteen Lindved beskikket til Borgmester og Byefoged, samt Politiemester i Odense. Byeskriver Peder Jespersen ligesaa at være tillige Haandskriver i Sønder-Herred paa Bornholm.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-05-07
Examinatus Juris Poul Antoni Madvig ligesaa til Byeskriver i Svanike og Herredsskriver i Øster-Herred.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-05-07
Under Dato den 4de April er udkommen en Octroy for et almindeligt Brand=Asseurance-Compagnie paa Vahre og Effecter i Kongerigerne Danmark og Norge, samt Hertugdømmerne, Staden Kiøbenhavn undtagen; faaes for 10 Sk., heftet 12 Sk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-05-07
Under samme Dato er ligeledes samme Octroy udkommen paa Tydsk, faaes og for 10 Sk., heftet 12 Sk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-05-07
Meteorologiske Observationer. Barom. Therm.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-05-07
Vinden. 30 April. Varme. O. N. O. May. S. O.S. S. O.S. O. O. S. O.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-05-07
AVERTISSEMENT. Tirsdagen den 8de Mai om Eftermiddagen Klokken 4 Slet vorder Hofslagter Jørgen Frydelunds Fallitboes Gaard paa Hiørnet af Frederichsberg og Mikkelbryggersgaden under No. 206 og 207 ud til den førstnævnte, og No. 175 og 176 ud til den sidstnævnte Gade, opbuden Femte Gang ved offentlig Auction, for da absolut og uden flere Auctioners Holdelse at bortsælges. Gaardens Beskaffenhed kan erfares af Vurderings og Omvurderings Forretningerne, som, tilligemed Conditionerne, ere til Eftersyn hos Procurator Severin i No. 96 i Sværtegaden, saa og af de trykte Placater.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-05-11
Kjøbenhavns Aar. No. Plantnin, nihuuslament, Post-Tidender, pastiliti. Fredagen, den 11 May. heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved J. S. Schuls.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-05-11
Madrid, den 6te April. Fredsfyrsten havde efter sin Afskeedigelse endnu beholdt noget Skin af Hofgunst; men lidt efter lidt lyser hans Nimbus svagere, og snart vil den være gandske fordunklet, saameget og den fordums store Yndling sætter sig derimod, og søger igien at komme i Naade. Alle, der endnu havde noget Haab for ham, forsage ham nu lidt efter lidt. Han skal nu og have taget sin Afskeed, som Schweizeroberst, og man meener, at han om faa Dage vil forlade Hoffet i Aranjues, og komme hid. Under disse Omstændigheder befinder den hidkomne Grev Cabarrus sig i den meest critisk Stilling. Han var nøie forbunden med Fredsfyrsten, hvem han havde at takke for sin gunstige Modtagelse hos Kongen, og hos Dronningen; tillige er han en nøye Ven af de to nye Ministre, Saavedra og Javellanos, der have bidraget til Fredsfyrstens Unaade. (Det vil vel især komme an paa, hvorledes Therese Talliens Fader staaer anskrevet hos de franske Magthavere, og deres almægtige Sendebud Truguet, og om de Hindringer, der modsatte sig hans Antagelse som spansk Gesandt i Paris, ikke og kunde blive i Veien for hans Ansættelse i det spanske Ministerium. Han vil behøve megen Klogskab for i en saa kritisk Stilling ikke at give sig blot. (Han kan jo kun, som det andet Hofpak, forsage Fredsfyrsten nu, da der intet er for ham, eller af ham at haabe). Det Rygte, der bestemte ham til Finantsminister, synes at være gandske uden Grund. (De ovenstaaende Gisninger ere det da Dog har han strax efter sit formodentlig mindre). Komme faaet en stor Naadesbeviisning af Kongen, da ham som Skadesløsholdelse for det Tab, han ved sin lange Arrest vil have liidt, er bevilget, og i America anviist 6 Millioner Realer – omtrent halvanden Million Livres. (Det er en Ulykke at leve i et Land, hvor det ansees, som en Kongelig Naadesbeviisning, at man faaer Skadesløsholdelse for en uretfærdig Arrest; og uretfærdig er enhver Arrest, hvorfra den Hæftede ud lades, uden at kunde dømmes strafskyldig for nogen mærk vel, førend Arresten – begaaet Forbrydelse). Midlertid taber denne Godtgiørelse 30 til 40 Procent ved at være anviist i America; den kan imidlertid stedse anslaaes til 1 Million Livres. (Slige Skadesløsholdelser var dog af de Udgifter, hvortil Hofferne mindst skulde bruge reducerte Penge).
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-05-11
Cadix, den 10de April. Uden for Bayen her lægges nu adskillige gamle Skibe, hvorpaa skal indrettes Ovne til gloende Kugler, ifald de Engelske skulde giøre et Forsøg paa at bombardere Byen (imedens den hele langt stærkere spanske Flode ligger inde i Havnen). Den engelske Eskadre, som bloqverer vor Havn, og som hidtil kun bestod af 9 til 10 Linieskibe, er forstærket med 6, der rimeligviis ere fra Lord St. Vincents Division. To Linieskibe ere gaaede til det middellandske Hav, at holde Øie med den toulonske Flode, og de øvrige franske Foretagender der.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-05-11
Det Rygte, at de Engelske allerede skulle have indskibet alle deres i Lissabon værende Tropper, syv tusend Mand stærke, for at sende dem hjem, har endnu ikke hiemlet sig.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-05-11
Studtgard, den 21 April. Alt synes at bestyrke den Formodning, at den franske Land- og Søermagt, som er i Begreb med at løbe ud fra Havnen Toulon, Genua, Ancona, Bastia, og Civitavechia, er bestemt til Portugal, og derfra til Brest, for at virke med til det store Tog mod Engelland, hvortil de Franske i deres vestlige Havne skulde samle adskillige Nationers Søemagt. Til Toget paa Ægypten, troer man neppe, Frankerig i nærværende Øieblik kan anvende en saa betydelig Magt, som den er, der skal indskibe sig i Middelhavets forskiellige Havne. (Paa samme Tid vedblive de franske Tidender dog med mere Uvished at tale om denne Bestemmelse, skiøndt de tillige mælde synderlige Ting om store Tilberedelser, der ellers ikke let lade sig forklare).
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-05-11
Rom, den 13de April. Fra Civitavechia mældes, at der uophørlig komme franske Tropper til Lands og Vands. General Desair er just nu reist herfra did, og man siger, han vil sætte sig i Spidsen for det Corps, som samler sig der, for derpaa at virke i Forening med det, General Baragvay d'Hilliers commanderer i Genua. Man anmærker, at General Desair er Chef for den høyre Fløy af Engellands Armee, og at hans Hid komst forøger Sandsynligheden af, at Toget mod Engelland maaskee ikke vil finde Sted, før alle Middelhavets Rustninger ere forenede med dem paa Oceanets Kyster. J det mindste troer man, at de staae aldeles umiddelbar i Forbindelse med hinanden.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-05-11
Mayland, den 17de April. De i det genuesisiske samlede Troppers Jndskibning vil i disse Dage gaae for sig. Man troer, at saavel Rustningen i Genua, som i Civitavechia, saafremt ingen andre Omstændigheder indtræffe, først skulle begive dem til Toulon, for at foreene dem med Floden der.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-05-11
J det Piemontesiske, skal, efter vore Tidender, en fuldkommen Revolution være udbrudt. J Asti, No vara, Arona, Jntra, Pallanza, og flere Stæder skal være plantet Friehedstræer, og Tilhængerne af dette System allerede have gjort sig Mestere af Seravalla. Midlertid maae endnu ventes nøiere Efterretning om alt dette. Ogsaa i Florents skal være opdaget en Sammenrottelse mod Storhertugens Huus, og omtrent 60 skulle være hæftede, meest Romere, Cisalpinere, og gemeene Folk. (Det vilde og være synderligt at see Prindser og Stormænd conspirere mod Aristokratie og Hofregimente anden de nye til Paa Øen vante have de Franske udskrevet, en Contribution, og ført Gidsler bort paa et Skib, Om Natten udrustede Kantes Jndvaanere Barker, og borttoge Skibet med samt Gidslerne, og en Sum af 20000 Ducater. (Efterretninger fra Paris bebude, at der skulde være Underhandlinger i Giærde, om at afstaae Porten denne Øe, Corfu, og de øvrige ervenetianske Eylande, mod andre betydelige Fordeele. Denne Begidenhed torde fremskynde Afstaaelsen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-05-11
Brüssel, den 26de April. Den høyre Fløy af Engellands Armee, som General Kilmaine er kommet til Calais at commandere, drager nu paa vore Kyster i de adskillige Leire, der ere afstukne for den. Til Calais er ankommet en 8 Batailloner stærk Brigade af den italienske Armee. Der bygges og en Flode, tre hundrede Fod i Længde og Bredde, der skal overføre 60 Kanoner og 4000 Mand. En Flottille, af en Fregat, fire Cut tere, og 6 Chalupper fra Middelborg afhenter alle de Transportskibe, der vare samlede i Antverpen. Den maynziske Armee bliver, som man nu med Vished veed, sammendraget paa høyre Rhinbred, og forstærket. Den stiller sig i tvende Linier, hvoraf den første tager den fordeelagtige Post ved Niddas høyre. Bred, og den anden drager sig langs Lahnen, saa at venstre Fløy støtter sig paa Demarcationslinien, høyre. paa Rhinen. Desuden skal et Reservecorps staae mellem Lahn og Sieg, formodentlig paa Friedbergs Høy der, et talrig Artilleriepark i Neuwieds Sletter, Maynz være Vaabenplads og Hoveddepot, og Wezlar Hovedqvarteret. Saasnart General Hatry har 45 til 50000 Mand saaledes fordeelte, faaer han nærmere befalinger af Directoriet. a 2den, og De Tropper, der hidtil cantonnerede i det trierske og luxemborgske, vedblive at gaae ved Coblenz og Neuwied over Rhinen. Ehrenbreitstein skal, hvis det ikke snart overgiver sig, beleires efter alle Kunstens Regler.