Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1811-01-01
11) efter Keiserl. Dekret af 19 Octbr. 17et) ved Keiserl. Dekret af 9 Juli. en vigtig Deel af Nord=Tydsklandt, indlemmes i det store Rige. - Dog, ogsaa derfor lagtes kraftige Planer til Jndustriens Ophielpning og Samfærselens Lettelse paa Fastlandet.)."Saalænge Krigen med Engelland varer, maae det Franske Folk ikke nedlægge sine Vaaben, sagde de Franskes Keiser for nylig til sit Senat, og, saalænge det Franske Folk ikke nedlægger sine Vaaben, hvor er da Grændsenfor det Muelige, hvor for de nye Garantier, som den tilintetgjorte Europæiske Statsret har gjort nødvendige, Gjenopretteren af Carl den Stores Monarkie er bleven sin forlængst for Senatet erklærede Grundsætning i Politiken tro: "at organisere sit Rige saaledes, at Krigen for evig fjernes fra hans Franske og Jtalienske Grændser. Snighandel med Engellænderne og disses Tog til Vailcher en havde opvakt Misforstaaelse mellem Frankerig og Holland, som Souverainernes nære Slægtskab ikke formaaede at dæmpe. Allerede den Tid sagde Monitøren: "Hvert Frankerigs Naboland, som Britterne betræde, og som ikke forstaaer at forsvare sig, skal forenes med Frankerig. Jmidlertid syntes det, som Pariser=Traktaten af 16 Marts, hvorved Holland forbandt sig til at afsige al Handel med Engelland, modtage og underholde 6000 Mand Franske Tropper, indtil Engelland tilbagekaldte sine berygtede Kabinetsordre, selv stille en betydelig Hielpeflaade, og afstaae Zeeland, Brabant&c., skulde sikret denne Stat sin Tilværelse, ei heller er det troeligt, at de Jnsulter, som i Amsterdam (i Mai) tilføiedes en af den Franske Ministers Betiente, og hvorefter Ministeren selv forlod Riget, ene virkede Statens Undergang. Men uventet reiste Kong Ludvig inkognito til Bøhmen, efterat have nedlagt sin Krone til Fordeel for sine Prindser (1 Juli), og 8 Dage sildigere udslettedes Holland, hvis Uafhængighed fordum kjøbtes for næsten 100 aarig blodig Krig, af Staternes Tal uden anden Kamp, end den, den Hollandske Kourant i Begyndelsen af Aaret diærvt nok tillod sig mod den Franske Moniter. Engelland kunde reddet sin gamle troe Allieredes Existenz ved billige Freds=Underhandlinger, men ansaae det under sin Værdighed og fremmet for sin Jnteresse. Engellands Snighandel fra de fyldte Magasiner paa Helgoland angaves og siden (i Decbr.) som HovedAarsag til at de Tydske Kyster ved Nordsøen indlemmedes i Frankerig. Allerede tidligere var den vestli1) Ifølge Keiserl. Budskab til Senatet af 10 Decbr. forenes Nordtydskland langs Nordsøen og den Danske Grændse til det Meklenburgske med Frankerig. Denne Lod traf ogsaa Middel-Alderens Engellændere her i Norden, de sidste svage Levninger af den fordum saa frygtelige Hanse. F. Ex. den betydelige i Frankerig udsatte Præmie for den beste Hør=Spinde-Maskine; de mange Forsøg med at udfinde alskens Surrogater for de uundværligste Kolonialprodukter, den dekretterede Kanal-Forbindelse mellem Østersøen og Frankerigs Floder a. ge Deel af Kirkestatent, og det lille Valliste, kommet under Napoleons Scepter, som saaledes udstrakte sig fra Tiberens indtil Elbens Bredder. Over Roligheden i dette uhyre Rige vaages med Kraft. Bogtrykkerierne og Bogladerne sattes ved Dekret af 5 Febr. under strængt Tilsyn, og 8 Statsfængsler oprettedes (ved Dekret af 3 Marts, for saadanne politiske Forbrydere, som hverken kunne stilles for Domstolene, eller sættes i Frihed. General Bonfantii formanede Jndvanerne i et Jtaliensk Departement, ikke at nære Uorden og Anarkie, men tænke paa Crispines Skjæbne og sittre. - Et got Mynt System ansees for en væsentlig Basis for Regjeringens Fasthed, og vedligeholdes. Jngen nye Paalæg ere indførte, uagtet Begivenheder, "som de menneskelige Lidenskaber fremkaldte, "ort) have gjort en nye Konskription paa 120,000 Mand nødvendig. Kuns Eet synes endnu at mangle i det store Riges Lykke - en Arving til Monarkiet - Men ogsaa hertil aabner Marie Lovises Frugtsommelighed den gladeste Udsigt.