Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-07-01
Udenlandske Efterretninger. Deputationen fra Dublin i Anledning af O'Connells Fængsling bestod af Dublins Lord Mayor, Hr. H. Orien, ledsaget af hans Capellan Dr. O'Connell, samt Aldermændene Egan, Kessan, Buller og Gardiner, Medlemmerne af Byraadet J. Dunn, Michael Staunton, John Reilley, John MGloin, C. P. Gaven, R. White, M. Tobin, J. L. Arabin og W. Fitzpatrick, Lord Mayorens Secretair P. Obrian Høiconstablen T. Synnot, Kølledrageren John Curan, Stadmarskalken Thomas Reynols og Sværddrageren Thomas Arkins, hvilken Deputation Onsdagen den 19de f. M. Kl. 2 1/2 rakte Dronningen i Buckingham Palais følgende Adresse: Til Hendes Majestæt Dronningen; Underdanig Adresse fra Dublins Lord Mayor, Aldermænd og meenige Borgerskab. – Med Deres Majestæts naadige Tilladelse: Vi, Dublins Lord Mayor, Aldermænd og meenige Borgerskab, nærme os Deres Majestæts Throne med Forsikkring om, at vi stedse nære den meest ubegrændsede Troskab mod Deres Majestæts hellige Person og Krone. Med dyb Smerte underrette vi Deres Majestæt om, at adskillige af Deres troe Undersaatter i Jrland for Tiden beboe et Fængsel paa Grund af en constructiv Lovovertrædelse, en Anklagemaade, der stedse er bleven anseet forhadt i en fri Stat. – Vi mene, at Loven er bleven udvidet langt udenfor dens lovlige Grændser og, saaledes som den er bleven fortolket af Deres Dommere, har indskrænket Deres Majestæts Undersaatters Ret til en fri og aaben Drøftelse af politiske Anliggender, hvilket, hvis det tillades at blive gjældende Lov, vil bidrage til at gjøre Deres Majestæts hidtil frie Undersaatter til Slaver. – Vi formene underdanigt, at politiske Processer stedse have bragt Retfærdighedens Haandhævelse i Vanrygte og den sidste Proces mod vore Medborgere har bibragt den et dybt Saar, thi hvor ubehageligt dette Hverv end er os, nødes vi dog af en bydende Pligt til at tilkjendegive Deres Majestæt vor Anskuelse af Sagen, en Anskuelse, som deles af det uhyre Fleertal af Deres Majestæts troe Undersatter i Jrland, den nemlig, at Sagen ikke lededes efter billige og retfærdige Grundsætninger; at der omgikkes svigagtigt med Jurylisten, den Uskyldiges Sikkerhed, til Skade for de dengang Tiltalte, og at deres Retsbetjent afslog Tilbudet om at godtgjøre dette Bedrageri for Retten. - At en af Deres Majestæts Dommere i Deres egen Ret, Qveens Bench Retten i Jrland, hvor Deres Majestæt antages at være tilstede, ved flere Leiligheder, yttrede, at denne Behandling af Jurylisten gav Anledning til stærk Mistanke, at Generalfiscalen af Jurylisten udslettede alle de Personers Navne, som vare af samme religiense Tro som den fornemste Tiltalte, hvorved han saarede Fleertallets Folelse af Deres Majestæts troe Undersaatter i Jrland, og saaledes stemplede Bekjenderne af den Religion, hvortil de fleste af den christelige Verdens Jndbyggere, bekjende sig, som Personer, der ikke fortjener at troes paa deres Eed. - At Dommerne have forelagt Juryen Beviser, som et af Rettens Medlemmer, da der androges paa en ny Undersøgelse, sagde ikke burde forelægges den til Bedømmelse, og som i England, det meest begunstigede Deel af Deres Rige, ikke vilde være blevne nogen Jury forelagte af Dommeerne der. - Ved disse Midler er nu en Mand, der, og det med Rette, ansaaes for sine Landsmænds Velgiører, den Mand, som skabte en offentlig Mening i Jrland og derved bevirkede, at den store Emancipationsact blev Lov, og hævede sine Landsmænd til frie Borgere, en af de største Prydelser i Deres Majestæts Besiddelser, denne Mand er nu, sige vi, og det under en Appel til Landets øverste Jnstants, Fange i et af Deres Majestæts Fængsler, i Jrland. – Vi henvende os derfor underdanigst til Deres Majestæt med den Bøn, at det naadigen vil behage Deres Majestæt at befrie Retfærdighedens Haandhævelse i Jrland fra den Plet, som disse Forhandlinger have paadraget den, og bevare Deres Majestæts Undersaatter i Jrland uforkrænket Ret til frit at discutere politiske Begivenheder." Dronningen omgaves af Hertugen af Wellington, Sir Robert Peel, Lord Stanley, Sir James Graham og alle de første Statsministre. Hun saae ikke vel ud, og idet hun gav nedenstaaende Svar paa Adressen, syntes hun kun at tale gjennem sit Ministerium. - Da Aldermændene Egan- og Kessan bleve Hs. Majestæt præsenterede, nøde de den Ære at kysse hendes Haand. Hds Majestæts Svar paa Adressen. Jeg takker Dem for Deres gjentagne Forsikkringer, om Troskab mod min Person og Krone. Jeg har tilkjendegivet dem min faste Beslutning at opretholde Lovene og at respectere de Domme, som fældes af mine Domstole, hvem Retfærdighedens Haandhævelse er betroet. Hvis Feil have fundet Sted ved Rettens Fremgangsmaade kunne de blive undersøgte og ville blive afhjulpne ved øverste Jnstants. - Lovens nøiagtige Efterfølgelse betragtes af mig som den sikkreste Borgen for mit Folks Rettigheder og Friheder." 20 Minuter over Kl. 3 begav Deputationen sig fra Buckinghams Palais til Cors Hotel i Jer myn Street og Kl. 4 derfra til Underhuset i samme Optog som til Slottet, og efterat være blevne førte for Husets Skranke, overrakte Lord Mayoren, Alder mændene o. s. v. følgende Petition: Til de i Parlamentet forsamlede Riddere, Borgere og Deputerede. Petitionen fra Dublins Lord Mayor, Aldermænd og meenige Borgerskab viser: At Daniel O'Connell, Medlem af Eders hæderlige Huus, og John O'Connel, nok et Medlem af Eders hæderlige Huus, samt fem andre Gentlemen for Øieblikket befinde sig i Fængsel i denne Stad som overbeviste og dømte for Conspiration. - At den Dom, hvorefter de ere blevne fængslede, forekommer Petitionairerne at være stridende mod constitutionelle Principer. – At Petitionairerne ere overbeviste om, at bemeldte Arrestanter ikke ere blevne retfærdigt dømte. – At Loven og Conspiration, saaledes som den er bleven anvendt i Sagen mod disse Personer, er en Jndførelse af noget Nyt heri Landet og undergravende for Folkets constitutionelle Friheder. – At selv saaledes som denne Lov om Conspiration er bleven fortolket, er Sagen ikke bleven ledet efter retfærdige Principer. - At Jury listen efter Petitionairernes Formening forfattedes svigagtigt for at skade Arrestanterne under Sagen. - At en af de Dommere, som dømte Arrestanterne, erklærede, at Affattelsen af Jurylisten gav Anledning til stærk Mistanke. – At dengang Arrestanterne exciperede mod Jurylisten, var den samme Dommer af den Formening, at Jurylisten var affattet saaledes til Skade for Arrestanterne, at den burde casseres, hvilken Formening samme Dommer gjentog længere hen under Sagen. - At den samme lærde Dommer, dengang der androges paa en ny Undersøgelse af Sagen, erklærede, at der burde foretages en ny Undersøgelse, eftersom det var blevet tilladt at føre ulovlige Beviser mod Arrestanterne. – At Fremgangsmaaden ved Sagens Behandling og Maaden, hvorpaa Domfældelsen erholdtes, have været haarde og ubillige mod Arrestanterne og høist skadelige for Retfærdighedens Haandhævelse. - At vi føle os opfordrede til at forelægge Eders hæderlige Huus disse Kjendsgierninger samt til med al Ærbødighed og det største Alvor at opfordre Eder som Folkets Repræsentanter og de constitutionelle Bev og tere af dets Friheder til at bevare denne Rigets Jndbyggeres Ret til en fri Discussion af politiske Gjenstande, hvilken staaer Fare for at tilintetgjøres ved en Fremgangsmaade, som den i denne Sag brugt. - Petitionairerne anmode derfor Eders hæderlige Huus om at tage Gjenstanden for denne Petition i Overveielse og ved en Discussion tilveiebringe. saadanne Forandringer i Landets Love og Regjering, som Tiden gjør nødvendige; at det vil behage Eders hæderlige Huus ved et Statut at definere Loven, om Conspiration og tage saadanne Foranstaltninger i Præmisserne, som Eders hæderlige Huus maatte finde passende.