Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-07-01
Den 13de indtraf Lord Greenville i Oxford, for som Universitetets Kantsler at træffe de fornødne Anstalter til Prindsregentens og hans høie Giesters Modtagelse. Næste Dags Middag ankom Prindsregenten og steeg, ud paa Broen, hvor Kantsleren nedlagde Universitets staven og Lordmajoren af Oxford fine Attributer for hans Fødder. I høitideligt Tog blev nu Prindsregenten, der var prydet med den russiske og preusiske Orden, og Hertugen af York, der har Universitetskappen, bragt til det theologiske Fakultets Bygning, hvor hiin overraktes en Adresse fra Universitetet. Strax de paa kom Keiser Alexander med Arvehertuginden af Oldenburg og Kongen af Preusen med sine Sønner, begge i aabne Vogne. Under det tilstrømmende Folks Jublen aftraadte hiin i Marton Kollege, denne i Korpus Christi Kollege. Den Kl. 4 under Folkets særdeles bifald ankommende Fyrste af Wahlstadt Bla cher, boede i samme Hotel som Prindsregenten. Den paafølgende Dag var stor akademisk Høitidelighed. Keiseren og Kongen af Preusen vare iklædte Kapper og havde Sæde ved Prindsregentens Side. Kantsleren, overrakte begge Majestæterne Diplomet som Doctor juris. Det foresloges derpaa af Kantsleten ogsaa at bevilge Hertugen af Wellington et lignende Tinsom, der efter de nye Universitetets Doctores Medstemning bevilgedes. Herpaa blev Gra den som Doctor honorarius tildeels Fyrsterne af Metternich, Wahlstadt samt Greve von Liewen, hvorpaat Universitetets Taler, Hr. Crowe, holdt en latinsk Teile med Lykønskninger til de tilstædeværende Souver Uner. Nogle Studenter oplæste til Slutning Digterover Moskaus Brand, over Buonapartes Fald, over de russiske og preusiske Gene talers Heltebedrifter &c. - Efter denne Fests Tilende, bringelse begave Souverainer ne sig til Raadhuset, hvorOxfords Borgerrettighed overraktes dem i gyldne Futteraler. Den 16de om Morgenen indtraf Høistsamme i igien til London. Natten derpaa bivaanede Keise Alexander et Bal hos Grevinde Jesy indtil om Morgenen Kl. 6. Paa denne Dag frembød der sig for Monarkerne et af de interessantæste Skuespil i St. Paulskirken, hvor Børnene af alle Londons Friskoler, 11,000 i Tallet, siddende i Choret paa 50 oven over hinanden anbragte Bænke, under deres Læreres og Lærerinders i Anførsel, afsang en Hymne til begge de høie Monarkers Ære. Den 17de spiste de tilligemed Piindsregenten og samtlige Prindser af Blodet i Kiøbmandstandens offentlige Forsamlingssal. Den 19de skulde Lord majorens Fest følge. Denne Dag skulle de fremmede Souverainer kjøre i den kringl. Stadsvogn, Lordmajoren ride foran, og under Taffelet staae bag Prindsregentens Stoel. Den 20de skulde der under Hertugen af York være stor Troppemønstring, og den 22de vilde Souverainerne begive sig til Søefegtningen ved Portsmouth, hvor en Seng for en Nat koster 2 og en Etage 100 Guineer. - For 3 Dages Beboelse af et Huus sammesteds naaae Arvehertuginden betale 500 Guineer. - Man vil vide at Monarkerne endnu vilde forblive en 14 Dages Tid paa brittisk Grund. Endnu stedse er Folketrængselen meget stor udenfor deres Palladser, og ofte trænge sig de skiønneste og meest galant klædte Damer sig ind med for at komme til Cour hos Keiseren. - Hertugen af Orleans er indtruffen i London, for, som det hedder, at formaae de allierede i Monarker at tilbagegive Neapel til hans Svigerfader, Kong Ferdinand af Sicilien. Men der skal allerede være disponeret over Neapel, hvorfore Kong Ferdinand erholder de joniske Øer til Skadesløsholdelse. Norges. midlertidigen udkastede Konstitution udelukker Jøderne fra dette Land. Ved Kongevalget havde Prinds Christian 80 og Grev Wedel Jarlsberg 4 Stemmer.