Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-07-16
Blandt de flere Skaaler eller Toaster, som ve udbragte ved Festen paa Kjøbenhavns Sky bane den 28de Mai sidstleden, var en af Setair Ussing, for Offentlighed i Communalberelsen, i Særdeleshed Kjøbstædernes og fornem slig derunder Hovedstadens. - Proponenten iv mod Hemmeligholdelses=Systemet fra Embedsændenes Side, og i Modsætning hertil nævner su Byefoged og Borgermester Ræder i Horsens, hun den, der har givet det første Exempel paa Ofstlighed fra Autoriteternes Side i Communalvæset, et Exempel, som det er glædeligt at see, at anden Kjøbstæd=Øvrighed, Magistraten i Aarhus, har efterfulgt. Skaalen blev, efter hvad fentligen er anført, uophørligen afbrudt ved orsamlingens bifaldsraab. - Hvad der tales i muntert Lag, lader man gaae uændset hen, men aar Selskabet lader sine Skaaler ved Trykken beendtgjøres i Døgnbladene, der læses af mange Forstandige, tør man ikke undlade at gjøre opsærksom paa det Anstødelige, der findes i Propostens ovennævnte Skaal eller Toast. - Først det nu aldeles feillagtigt at anføre Hr. Overausteur Ræder som den første, der har givet Ex splet paa en saadan Offentlighed. Det vilde være altfor vidtløftigt her at opregne de mangfoldige, langt udførligere trykte Beskrivelser, som tidligere. af Andre ere udgivne over enkelte Sogne, Herreder, ja vel Amter, samt Kjøbstæder, for ikke at tale om Pontoppidans danske Atlas, Riises større og lille Geographie og Munthes Verdenshistorie, der alle vise, at Hr. Overauditeur Ræder ikke er den Første, der ved Trykken har offentliggjort et Regnskab over en Kjøbstæd-Communes Tilstand. - Naar Sagen derhos betragtes med sindigt Overlæg, vækker det allerede Tvivl om en saadan trykt Beskrivelses Nytte, at denne BekjendtgjørelsesMaade ikke er anbefalet af selve Regjeringen. Dersom Regjeringen havde anseet det ønskeligt, at et saadant Regnskab trykkedes, saa havde den nok bestemt dette. Embedsmanden skal aldrig gjøre Mere, end hvad der er ham befalet. Derved træffer han sikkrest sine høie Foresattes Villie. Det er farligt at begynde med saadanne ikke befalede Offentliggjørelser, som kun give Nyhedssygen yderligere Næring og tjene til unyttige Stof for Døgnbladene. Rigtignok har Lovgiveren i mange andre Tilfælde befalet, at slige Kundgjørelser skulde finde Sted, idet han f. Ex. har paabudet, at et aarligt Regnskab over Kjøbenhavns Fattigvæsen, og Skolevæsen skulde offentligen ved Trykken bekjendtgjøres, ligesom han ogsaa har tilkjendegivet. sin bestemte Villie, at Almeenaanden skal oplives, hvilket synes hensigtsmæssigst at kunne tage sin Begyndelse med at oplyse Borgerne om den Communes Tilstand, hvoraf de selv ere Medlemmer, Men dette vedkommer altsammen ikke KjøbstædsMagistraterne. Saalænge det ikke er dem befalet, ved Trykken at offentliggjøre saadanne aarlige Regnskaber, skulle de afholde sig fra saadanne Jnnovationer og ikke afbryde deres gode Ro ved at overtage dem et Arbeide, som Lovgivningen ikke paalægger dem, blot for at stoppe Munden paa et tilfældigt Oppositions=Partie. Ogsaa taler det imod Nytten af slige trykte Regnskaber, at de ikke finde mere almindelig Efterlignelse; thi vel er det Exempel, som Borgemesteren i Horsens i forrige Aar har givet, strax blevet efterfulgt af Magistraten i Aarhuus, men dette er kun en Øvrighed, og een Svale, veed man nok, gjør ingen Sommer.