JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1831-11-04
Af Umyndiges Midler under Baroniet Schelenborgs Overformynderie er 412 Rbd. 48 s. Sølv, og 471 Rbd. 66 s. Repræs. at erholde til Laans i dette Aars 11 December Termin, mod lovbefalet Sikkerhed, naar Vedkommende ville henvende sig til Schelenborg den 26 Octbr. 1831. J. B. Wildt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1831-11-04
Paa Hedevigslund faaes gode Kartofler for 7 a 8 Mk. Tønden; Sukkerkartofler 10 Mk. Tønden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1831-11-04
Tvende meublerede Værelser ere at faae strax til Leie, og om forlanges kan ogsaa bekommes Kosten. Anvises fra Adressekontoiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1831-11-04
Tangaae Mølle under Stamhuset Moltkenborg er at erholde til Fæste, og kan tiltrædes første Mai 1832. De Lysthavende ville behage at henvende dem til Glorup den 1 Novbr. 1831. J. Wedege.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1831-11-04
Mandagen den 14 Novbr. bliver i Høisholt Skov, Tom. rup Sogn, afholdt Auction over endeel paa Roden staaende Bøge, samt noget Udhugst. Auctionen begynder om Formiddagen Kl. 10. Odense Herredskontoir den 4 Novbr. 1831. C. A. Falbe.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1831-11-04
Jfølge vedtagen Bestemmelse paa Skiftet efter afdøde EnkeMadame Elisabeth Boock og forhen afdøde Mand, Reservechirurg P. C. Boock, bliver den Boet tilhørende Gaard, beliggende i denne Byes Adelgade under Grundtaxt No. 42, bestaaende af 6 Fag Forhuus, 2 Fag Baghuus og et Fjelle=Brændeskuur, med tilhørende Gaards- og Haveplads, stillet til Bortsalg, om antageligt Bud skeer, ved een eneste Auction, der afholdes i Gaarden Tirsdagen den 15 denne Maaned, om Formiddagen Kl. 11 slet; hvilket herved til Lysthavendes Efterretning bekjendtgjøres. Bogense Byefogedkontoir den 1 Novbr. 1831. Baadsgaard.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1831-11-04
Hvo, som har noget at fordre efter afdøde Krigsraadinde Jergius her i Byen, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, at anmelde og beviisliggjøre samme for mig som Skifteforvalter. Kjerteminde den 2 Novbr. 1831. Thaulow. Gregorius Nicolai de Klauman, Kongelig Majestæts Kammerjunker, Byefoged, Politiemester og første Raadmand i Odense, samt Herredsskriver i Bjerge Aasum Herreder.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1831-11-04
Gjør vitterligt: at for mig haver Prokurator Fich af Odense, andraget, hvorlunde han efter Beneficium paupertatis og Fyens Stiftamtmandskabs ham tillagte Ordre skal finde sig beføiet til for Smaahandler Hans Jacobsen af Odense, ifølge en denne derhos meddeelt Kongelig allernaadigst Bevilling af 7 Octbr. d. A.,at erhverve Mortificationsdom paa en af afdøde Parykmager Frederich Gustav Ziller under 14 Juni 1802 til Biskoppen over Fyens Stift for et Laan af de Trolleske Skolers Oplags. Kapital udstædt og ved Odense Byetingsret den 21 Juni 1802 tinglæst, forlængst indfriet, men uden at være udslettet af Pantebogen bortkommen Obligation, stor til Rest 200 Rdlr. D. C., hvorfor er givet 1ste Prioritets Panteret i det Debitor da tilhørende under Brandforsikrings No. 80 i Odense St. Jørgens Gade ved Pjentebroe beliggende Huus, med tilliggende Gaardsrum og Haugeplads. Thi indstævnes herved efter Prokurator Fichs Begjæring, Medfør af ovenanførte Kongelige allernaadigste Bevilling og paa den deri foreskrevne Maade, med Aar og Dags Varsel den eller dem, som maatte have indbemeldte Panteobligation ihænde at møde inden Odense Byetingsret paa Raadstuen i Odense de sidste Mandag i Januar Maaned 1855, om Formiddagen Kl. 10, med Obligationen at fremkomme og deres lovlige Adkomst dertil at beviisliggjøre, da Citanten ellers vil forvente og paa staae Obligationen ved Dom mortificeret, paa det den derefter af Pantebogen kan udslettes. Laugdag eller Forelæggelse, som er afskaffet ved Forordningen af 5 Juni 1796, gives ikke. Til Bekræftelse under min Haand og Segl. Odense Byefogedkontoir den 4 Novbr. 1831. G. Klauman. 1 (L. S.)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1831-11-07
Nr 172 60 Aargang. Fyens Stifts privilegerede. Kongelig allene Avertissementstidende. Adresse-Avis og overalt i de danske Stater. Forsendes med Brevposten. af Søren Hompel, Kancellieraad Redigeres, trykkes og udgives i Odense. 7 November 1831. Mandagen. Jndhold. om Krig og Fred. Grækenland Grev Capodistrias Snigmord stadfæstet). Belgiske Anliggender.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1831-11-07
Pohlskerussiske Anliggender (Omstændelig Beretning om Kampen ved Warschau. Takkefest i Petersburg. Keiserligt Manifest om Russernes Triumf i Pohlen). Storbrittannien (Politiske Foreninger og Folke=Bevægelser). Cholera. Om Krig og Fred.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1831-11-07
De krigerske Rygter, som endnu fra Tid til anden bringes i Omløb, finde ingen stadig Tiltroe; tvertimod holdes Man sig i Almindelighed overbeviist om, at Freden vil vedblive, saalænge ikke nogetsomhelst Overmod voldsomt skulde orstyrre de politiske Forhold, og da dens Vedligeholdelse saades fornemmelig synes at beroe paa Frankerigs Forhold saa er den Aand, som leder det Perrierske Ministerium, denne Henseende særdeles beroligende. Den franske Finantsninister har endog nedsat Renterne af de kongelige Obligationer, og de, som ikke ville underkaste sig denne Nedsættelse. kunne faae Beløbet heelt udbetalt. General Lamarques krigerske Forslag i de Deputeredes Kammer er ogsaa faldet igjennem; men Debatterne have leveret interessante Oplysninger angaaende de europæiske Magters Vaabenstyrke. Hr. Thiers forsikrede nemlig, at en europæisk Koalition ikke kunde opbyde mere end 400,000 Mk. mod Frankerig (dog Rusland ikke heri indbefattet), medens den franske Armee udgjorde 400,000 Md. foruden 100,000 Frivillige og 300,000 Nationalgarder. Hr. Mauguin fremsatte sine Tvivl herimod, og antog, at de europæiske Magter vilde kunne stille 1,300,000 Mk. i Marken, mod hvilke en Krig vilde være Frankerigs Banesaar; men Udenrigsministeren forsikrede, at hverken han eller hans Kolleger havde ifinde at bivaandenne politiske Liigbegjængelse, og at Hr. Mauguin forvexlede den defensive Styrke med den offensive. Den preussiske Regjering har nu ladet de fire Armeekorps, som hidtil vare opstillede paa den Pohlske Grændse sætte paa Fredsfod, men at den engelske Gesandt ved Berlinerhoffet ikke kraftige nok har taget sig af Pohlakkerne, skal være Aarsag i, at han er tilbagekaldt. Forholdene mellem Belgien og Holland ere udnu spændte. Vel ere Fiendtlighederne ikke begyndte den 15 Octbr.; men paa den engelske Gesandts Forespørgsel herom er der kun svaret, at Man vilde handle efter Omstænlighederne, og holde sig beredt til et Angreb. Til disse Foberedelser hører ogsaa, at Citadellet i Antverpen provianteses og forsynes med alle mulige Fornødenheder, og at holindske Krigskibe samle sig paa Schelden. Men paa den hollandske Regjerings ovennævnte Erklæring blev strax igjen aaret fra engelsk Side: at Engelland vilde sætte en fiendtet Stilling med Hollands Caushed. 14 større og mindre Krigskibe ere ogsaa allerede afgaaede fra Portsmouth til Deal, og skjøndt Man ikke i Haag vil troe, at det er Alvor er der dog virkelig ankommet et engelsk Krigskib til Ostende, for at beskytte den belgiske Skibsfart. J Almindelig hed tales i London meget om den Jndflydelse, som Rusland og Preussen skulle udøve paa Hollands Politik.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1831-11-07
Grækenland. Den lange Taushed herfra er paa en sørgelig Maade brudt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1831-11-07
Det bekræfter sig virkelig, at Grev Capodistrias er snigmyrdet. Jdet han Søndagen den 9 Octbr. vilde begive sig til Kirken, blev han lumskelig overfaldet af Constantin og Georg Mauromichalis, Broder og Søn af Petro Bey, der i een Maaned har siddet i Citadellet som Statsfange. Medens den Ene skjød ham en Pistolkugle gjennem Hovedet, gav den Anden ham med en Kniv et Stik i Underlivet. Garden dræbte Constantin paa Stedet; Georg derimod reddede sig ind i den franske Konsuls Huus, som vel frelste ham fra Folkets Raserie, men siden udleverede ham til Øvrigheden. Senatet har foreløbigen udnævnt en Regjeringskommission af 3 Medlemmer, indtil Nationalkongressen har forsamlet sig. Staden Napoli di Romania var endnu rolig, og den engelske og franske Kommandant har grebet Forholdsregler til at sikre begge Nationers Borgere og Eiendom. Hr. Eynard, som tilligemed Præsidenten ganske har opofret sig for Grækenland, har i franske Blade ladet indrykke en Beretning om det Forefaldne, hvori han skildrer den Afdøde som en Mand med et varmt Hjerte og af den strængeste Redelighed. Videre forsikrer han at alle de Beskyldninger, som ere gjorte imod ham, ville kunne aldeles gjendrives af hans egne Breve, og anfører netop af et saadan følgende Yttring: "J mit hele Liv har jeg ikke fornægtet mine Grundsætninger, og jeg har befundet mig vel derved. Jeg vil bevare dem urokkede indtil mit sidste Aandedræt. Jeg vil gjøre hvad jeg bør, skee da, hvad der vil Hr. Lynard slutter saaledes: "Den Elendige, som myrdede Grev Capodistrias, har med det samme myrdet Grækenland Fremtiden vil vise det!" - Ord hvis Anvendelse, naar de tages i den strængeste Mening, maatte blive: en heel Nation skal bøde for den Enkeltes Misgierning! - Det en gelske Blad Koureren søger derimod at besmykke Mordet som en Følge af den Myrdedes Tyrannie. J Frankerig raadslaaer Man allerede om, hvilke Forholdsregler der nu skal tages med Hensyn til Grækenland.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1831-11-07
Belgiske Anliggender. Minoriteten i Repræsentantkammerets hemmelige eller som den nu kaldes almindelige Kommittee søger ved lange Taler og Omsvøb at forhale Antagelsen af de 24 Artikler, saa at Forhandlingerne endnu ikke vare tilendebragte den 30 Octbr. Dog viste det sig allerede den 25de, at 47 Stemmer vare for og kun 24 imod Artiklerne. Hr. v. Broukere haabede, at, uagtet den diktatoriske Tone, som Konferentsen har antaget, vil den dog give efter for en fast og varig Modstand, og bedre dog - sagde han - at ligge under for Overmagten, end at føie sig i Skjændselen. Ved de følgende Debatter var det især Hr. Osp, som paastod, at det nuværende engelske Ministerium, endog for Aristokratiets Skyld, slet ikke kunde handle fiendtligt mod Holland, men vilde, som forhen, lade det blive ved Demonstrationer Han bemærkede tillige, at de 24 Artikler ikke engang indeholde nogen Erkiendelse af Belgien, og troede at deres Antagelse vilde lede til en ny Restauration saavel i Frankerig som Nederlandene. Det er allerede lykkedes Magterne - sagde han - at udslette Sporene af den revolutionaire Aand i Pohlen og Jtalien. Ogsaa der og i Belgien vil det samme skee. Denne Forudsigelse vil Man vel bestride, men Tiden vil vise, at jeg har Ret." Han stemmede alligevel for Artiklerne, kun med den Erklæring, at det skeete, fordi Nødvendigheden syntes at tvinge dertil. Et Antal Deputerede, blandt hvilke Hr. Robaulx, Gendebien og Flere, have udkastet en Protest mod Artiklernes Antagelse, som stridende mod Nationens Konstitution og Uafhængighed.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1831-11-07
Ved Delingen af Storhertugdømmet Luxemburg tilfalder den største Deel Belgien, men i Henseende til Fladeindhold og Skattebeløb ere begge omtrent lige. Kan Belgien i det Hele end ikke beklage sig over Traktaten, ville dog dets Finantser aldrig kunne komme paa Fode, og uagtet Magterne have lovet at indestaae for, at den belgiske Andeel af Gjelden bliver betalt, er Holland ikke tilbøielig til at tilstaae Belgierne frie Fart paa Floder og Kanaler.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1831-11-07
Pohlsk-russiske Anliggender. Jfølge en omstændeligere Beretning af Fyrst Paskewitsch, om Warschaus Erobring, gjorde Russerne omtrent 5000 Flinter, over 100,000 Stykker forskjellige Feldtredskaber og Artillerieforraad af alle Arter, til Bytte. J Staden forefandtes desuden et Arsenal, et Kanonstøberie, en Kendt mølle, et Salpeterfabrik, samt Vaaben= og Geværfabriker, og endelig et - Hospital med 11,000 Patienter, Under Fægtningen gjordes 3000 Mk. tilfange, og mange flere maae være omkomne ved det russiske Artillerie, som udskjød i de 2 Dage henimod 29,000 Patroner. Blandt de faldne Russer befinde sig Generalmajorerne van Briegen og Jesimowitsch tilligemed 9 Regimentskommandeurer, og blandt det Saarede 8 Generaler, blandt hvilke Baron Geismar, og 12 Regimentskommandeurer. Artilleriet allene mistede 40 Stabs= og Overofficerer, 300 Md. og 800 Heste, og Armeens hele Cab beløber sig til 3000 Faldne, blandt hvilke 63. DeDe officerer, og 7000 Saarede, blandt hvilke vare 445 Officerer; tilsammen 10,500 Rd. med 508 Officerer. Jfølge andre Beretninger faldt ved Angrebet paa Skandsen ved Wola 2 russiske Anførere, men uagtet der fra Kirkens Vinduer og Skydehuller regnede Kartætsker og Kugler ned paa Russerne, bemægtigede de sig dog Bygningen. Selv Qvinder, som havde blandet sig mellem de Stridende, faldt i Kamptummelen. Jndvendig i den hele Bygning laae de Døde lagviis, og enhver af dem havde flere Saar. Oberst Sowinskien Olding uden Fødder og af Kjæmpestørrelse, havde Brystet gjennemboret af 6 Bajonetstik. Mod talede endnu af ethvert hans Træk, og uvilkaarlig indgjød Synet af Liget, Agtelse for Helten.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1831-11-07
Den 18 Octbr. holdtes paa Marsmarken i Petersburg i Keiserens Nærværelse en høitidelig Takkefest med Gudstjeneste og Mynstring over Tropperne. Ved et keiserligt Manifest blev det samme Dag forkyndt det russiske Folk, at Krigen er endt, Oprøret undertrykket, og en trøsterrig Criumphvunden ved hans Hielp, som styrer Rigernes Skjebne. Forherligede ved Bedrifter ved Euphrats Bredder, paa Bjergryggene af Balkan og Taurus og paa Rumeliens Sletter - hedder det - have dog Ruslands Krigere i dette over 7 Maaneder lange Feldttog overgaaet sig selv, ei allene i Tapperhed, men ogsaa i Maadehold, i Uegennyttighed og Menneskekjærlighed efter Seiren. Ved vor Omhu skal Utilfredshedens Sæd blive qvalt, Russer og Pohlakker skulle ansee sig som Medlemmer af samme store Familie, og begge Stater slutte sig nær og varigt til hverandre."J Pohlen selv er Man endnu uvis om hvad Fremtiden, vil bringe, og nærer kun svagt Haab om, at enten Soler herrens Mildhed vil vise sig i en overvættes Grad, eller de gamle Jnstitutioner vedblive. De russiske Tropper holde iøvrigt en udmærket Mandstugt, og Plyndring har slet ikke fundet Sted. Fra de litthaulske Provindser indhentes nu de nøiagtigste Efterretninger og Opstanden, og blandt andet er Grevinde Rønnecker, paa hvis Godser de største Rædsler forefaldt, frikjendt for al Deel heri, hvorimod heele Skylden falder paa Staniewitsch og hans Bande. De af Galliciens Beboere, som have taget Deel i den pohlske Opstand, ere af den østerrigske Regjering opfordrede til at vende tilbage inden een Maaned, fra 19 Octbr. at regne, i hvilket Tilfælde al Straf falder bort; kun maa den Hjemkomne i en Tid de 2 Aar ikke skifte Bopæl, uden at angive det for Øvrigheden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1831-11-07
Storbrittannien. Hele Landet over dannes der politiske Foreninger til Fordeel for Reformen, og i Spidsen for disse staae ofte Medlemmer af de første Familier. J London har dannet sig en saakaldet Centralforening, og overalt skrives der Adresser til Kongen. J adskillige Grevskaber er der i denne Anledning forefaldet Uroligheder. J Tiverton ere endog 4 Huse blevne nedrevne og Majorens Tjener ombragt; i Liverpool forfulgte Man den nyvalgte Antireformist med Piben og Steenkast, og slængte ham en død Kat i Hovedet. Hertugen af Newcastle maa lønne 400 Mand til at bevogte sit Landsted. Hvor der er Ro, der er det kun paa Overfladen. Jsær er Forbittrelsen almindelig mod Biskopperne. J Newcastle læses paa Reformennernes Faner: "Fra Biskopper, Tiender og Paalæg frie Os kjære Herre Gud!" J Northumberland er der anlagt Proces mod en vis Rowley, fordi han i en Folkeforsamling havde opstillet en Fane, hvorpaa var malet et Skelet, trædende paa en Bispehue, med den Jndskrift: "Helliget Majoriteten af de 199." Samme Tone herskede i en Forsamling i Hampshire, hvor Talerne kaldte Bisperne mæskede, fordærvede og antiapostolske Hyrder, og forlangte, at de skulle arbeide med Hænderne som Paulus. Clumber Slot ved Nottingham holdes formelig beleiret af Folket. Adskillige offentlige Blade drive med overordentlig Jver paa Oprettelsen deels af politiske Foreninger, deels af Nationalgarder.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1831-11-07
Cholera. Da Erfaring ikke taler for, at Cholera skulde forplantes ved Forsendelsen af Breve, Varer og Penge, saa er det i Preussen befalet at ophøre med disse Gienstandes Desinfektion. Kun de Klæder og andre Sager, som have været brugte af Cholerapatienter, skulle renses ved Røgning. Sti bene skulle dog endnu udholde den foreskrevne Qvarantaine, men Huuspærringen er formildet, saaledes at den dog skal iagttages paa det strængeste, saa vidt som Forskrifterne byd det. Reisende skulle være forsynede med Sundhedspass. J Wien ere alle Cholerahospitaler, af hvilke 6 aldeles ikke ere brugte, da der indtil den 24 Octbr. i en Befolkning af 320,000 Mennesker kun har været 1360 Syge, aldeles ophævede, og de Syge blive bragte paa de almindelige Hospitaler. Som Beviis for at Sygdommen ikke smitter, anføres fra Finland, at et fire Ugers gammelt Barn har diet Moderen lige til hendes Død, uden at blive angrebet. Jfølge Bekjendtgjørelse fra den oldenborgske Regjering, er Qvarantainetiden for Skibe, der komme fra mistænkte Steder, fremdeles fastsat til 30 Dage, og der gjøres kun heri en Undtagelse, naar de komme fra en dansk Qvarantaineanstalt, Skibe, som have giftfængende Varer ombord, henvises til en ordentlig Renseelsesqvarantaine. Dette gielder altsaa og saa om Skibe fra Hamborg, Altona og Cuxhaven. Forbindelsen mellem Frankerig og Tydskland er for Øieblikket frie; men paa første Efterretning om Choleras Nærmelse skal Sundhedskordonen atter drages. J Engelland iagttages Qvarantaineforskrifterne saa strængt, at Diplomatikerne almindeligt beklage sig derover.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1831-11-07
Fra den 31 Octbr. til 3 Novbr. ere en Skibsdreng og en Arbeidsmand døde i Altona, saa at de Angrebnes Antal nu er 25, hvoraf 5 helbredede og 13 døde. J Wedel og Landsbyen Eidelstedt er der nu ogsaa forekommet to Choleratilfælde. Jndtil den 5 Novbr. var der i Hamborg 688 Syge, 189 Helbredte, 363 Døde og 136 endnu under Behandling. Der var samme Dag kommet 18 Syge til, 9 vare helbredede og 6 døde. J den første Uge ere i Hamborg 31 Personer bortrevne af Sygdommen, i den anden 102, i den tredie 141 og i den fjerde 79. J Lüneburg synes Sygdommen, at antage en ganske anden Karakteer end i Hamborg og Al Betona. Jhvorvel Mavens Overlæsselse og Angest hos de Fleste have foranlediget Sygdommen, saa findes der dog blandt de Angrebne ingen Drankere, men meest Folk af Middelstanden. Jalt ere 18 Personer smittede og 8 døde. Den 3 Novbr. bleve i Berlin 20 Personer syge, 5 helbredede og 10 døde, saa at der ialt til den Tid var 1973 Syge, 608 Helbredte og 1247 Døde. J Wien var Summen af de Angrebne den 28 Octbr. 3089, de Helbredede 1354 og de Døde 1165.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1831-11-07
Kjøbenhavns Børs=Kours den 4 Novbr. 1831, ub. 2 M. - k. S. 212. 4 PCt. uopsigelige Rigsbank&c. 211. solgt til 12 Mk. 10 1/2 s. Oblig. 100 1/2 a 101 Rbd. r. S. ske Spec. Sedl. pr. 10066 PCt. norsk Laan 102 ½ 103 B. p. 152 a - Rbd. Sedl. 6 PCt. dito dito 98 1/2 - Bco. Sedl. pr. Rd. 4545 1/4 s. T. 4 PC. nye norske Oblig. ly Ct. Kongel. Obligationer, dende paa r. S. 99 1/2 a 100 r. S. J. Rente) 87 1/2 a - R. Sedl. 4 pCt. uopsigel. norske Stats- 4 - Rd. Bco. o over 2000 pr. Stk. - S. Obligat. - .... dito 82 ½ - Bco 3 PCt. nye danske Oblig. (1 L. tionb. Obl. af Laan 4 Febr. St. 14 Bcomk.)61 1/2 a 62 L. St. 20) 102 a 102 1/2 Rbd. r. S. Asiatiske Actier - 4 - i Sedl. . 107 1/2 a 108 Rbd. Sedl. Bank-Disconto. .... 4 PCt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1831-11-07
AVERTISSEMENTS. Odense Sparecasse. Jnteressenterne af ovennævnte Sparecasse indkaldes herved til at møde eller møde lade med deres Sparecassebøger, nemlig Jnteressenterne fra No. 1 til No. 152 Torsdagen den 5 Jan. 1832, og Jnteressenterne fra No. 152 til No. 208 Fredagen den 6 Jan. 1832, begge Dage om Formiddagen fra Kl. 11 til 2 paa Fattiggaarden i Hr. Casserer Møllers Bolig, da de Jnteressenter, der ønske deres Jndskud med paaløbende Renter tilbagebetalte, strax kunne erholde samme imod Sparecassebøgernes Udlevering, og de Jnteressenter, der med Lidet eller Meget af deres Tilgodehavende ønske at gaae over til den, paa samme Tid og Sted, aabnede Sparecasse for hele Fyens Stift, kunne erholde deres indleverede Sparecassebøger ombyttede mod den nyeSparecasses Contrabøger. De Udeblivendes Tilgodehavende forrentes ei fra 11 Decbr. d. A. Odense den 5 Novbr. 1831. Jens Benzon. Fyens Stifts Sparecasse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1831-11-07
Paa Grund af Odense Byes Sparecasses forestaaende Ophævelse ere Undertegnede sammentraadte som Bestyrere, af en ny, for hele Fyens Stift oprettet Sparecasse, der for første Gang aabnes paa Fattiggaarden i Hr. Casserer, Møllers Bolig Torsdag og Fredag Formiddage den 5 og 6 Januar 1832 fra Kl. 11 til 2, for at modtage de Jndskud, som Odense Sparecasses forrige Jnteressentere maatte ville gjøre i Stiftets Sparecasse, men som dog ikke maae overgaae 500 Rbd. - Siden staaer Sparecassen aaben for alle Stiftets Beboere hver Onsdag Formiddag fra Kl. 11. til 1.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1831-11-07
Idet vi nu indbyde Stiftets samtlige Beboere til at af i benytte denne udvidede Indretning, undlade vi ikke, tillige at bekjendtgjøre den nye Sparccasses væsentligste Bestemmelser: Jndskud modtages fra 32 Skilling til 50 Rbd. af Gangen, enten i rede Sølv eller i Sedler og Tegn. Af hver Rbd. Jndskud erlægges een Gang for alle i Skriverpenge 1/2 s. Det Høieste Nogen maa have staaende, paa sit Navn i Cassen er 500 Rbd.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1831-11-07
Enhver Jnteressent erholder en Contrabog underskreven af den tilstedeværende Directeur og Bogholderen. J denne Contrabog ere alle de Bestemmelser indførte, der vedkomme Jnteressenterne. Jndskuddene forrentes med 4 pCt., og erholdes tilbagebetalte efter 4 Ugers, mundtlig eller skriftlig Opsigelse; Renten kan enten oppebæres i hver Termin, eller oplægges til Jndskuddet. Jfølge allernaadigst Bevilling af 20 Juli 1831 modtages Jndskuddene af den Kongelige Casse til Forretning, ligesom og Jndskud denne ere fritagne for Arrest og Beslag. Om Deeltagerne og deres Jndskud maa ingen Uvedkommende erholde Underretning. Offentligt Regnskab aflægges hvert Aar og bekjendtgjøres ved Trykken. Odense den 5 Novbr. 1831. Jens Benzon. Carl Bardensleth. G. Klauman. Friestedt. J. Andersen. N. Jensen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1831-11-07
Hos J. Milo faaes: om den Clausenske Jnjurie=Sag. Af N. F. S. Grundtvig. 12 s. heft. Aaketten. Udgivet af M. Winther. No. 7. 1 Mk.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1831-11-07
Paa Adressekontoiret faaes: Carl den Femtes Død. Sørgespil af C. Hauch. 9 Mk. heft. Om Cholerasotten, betragtet fra den religiøse Synspunkt. En Sendebrev af Dr. og Prof. J. Møller. 1 Mk.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1831-11-07
Skrivelse til Digteren Jngemann i Anledning af Huldregaverne. Fra en Ven i Kjøbenhavn. Udgivet af Dr. og Prof F. C. Sibbern. 24 s. heft.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1831-11-07
Nyt Middel mod Cholera Morbus, opfundet af Heinrich Auerbach, Provisor og Eier af Fajancefabriken ved Kortschowa. Paa Grund af at dette Middel med største Held skal være anvendt i Hamborg og Altona, er Opfinderens Kundgjørelse derom oversat af J. P. Rasbech. 12 s.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1831-11-07
Handelsbrevbog. Udgivet af Translateur Carl Mariboe. 1ste Hefte. 2 Mk. Dansk Ugeskrift. No. 3, 4, 5 og 6. 2 Mk.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1831-11-07
Da Undertegnede har erhvervet sig Borgerskab her i Odense som Kobbersmed og Blyetækker, saa anbefaler jeg mig til mine ærede Velyndere, med Forsikring om den reelleste Behandling og de billigste Priser. Tillige modtages Sprøite Arbeide. Odense den 7 Novbr. 183. M. Tydsk, jun. paa Nørregade ved Slottet, hos Bager Albrechtsen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1831-11-07
Jmod betryggende første Prioritets Pant, vil i næstkommende 11 Decbr. Termin være at erholde til Laans 750 Rbd. Sølv 500 Rbd. r. Sølv, 300 Rbd. r. Sølv og 500 Rbd. Sølv, naar Vedkommende henvende sig til Birkedommer Pasbjerg i Svendborg.