JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-12-04
Hr. Pastor Joh. Hahn i Hyllested har ogsaa i Kirketidenden fremsat de væsentlige Jndsigelser, som troende Lægfolk ville gjøre imod den nye Alterbog, hvis Jndførelse i den danske Kirke, efter hans Paastand, vilde være en bestemt Erklæring fra StatsKirkens Side, at den ikke længer vil haandhæve de Christnes Rettigheder, ikke taale Lutheranerne i sit Skjød, og at disse derfor blive nødsagede til at udtræde af Statskirken og danne en Menighed for sig selv, hvis denne Alterbog bliver paabuden som ufravigelig Rettesnor." J Tilfælde af at Statskirken erklærer sig for den foreslaaede Alterbog ønskes altsaa, at der tillige maa indrømmes Præsterne Frihed til enten at følge den eller ikke, og Menighedens enkelte Medlemmer Frihed til at betjene sig af den Præst, som deler deres Tro.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-12-04
I en af Sjællands Kjøbstæder skal følgende smukke, Toldhistorie være passeret. En Bonde kom med et Par Gjæs til Byen og spurgte en Mand, der just stod og talte med Toldbetjenten, om den nærmeste Vei til et vist Sted. Manden beregnede Bonden, saa Toldbetjenten hørte det, Veien, uden dog at gjøre ham opmærksom paa, at den var forbudt at passere med toldpligtige Vare. Bonden gik altsaa bona side den bestrevne Vei, men anholdtes og fratoges Gjæssene, saa snart han var kommen et Stykke frem, af den samme Toldbetjent, som havde overværet fore(Frid. spørgslen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-12-04
Den nu fra Livet dømte Møller Enke C. Petersen, som for lidt over et Aar siden angav sig selv for at have dræbt sine to Ægtemænd med Gift, deeltaget i Brand stiftelser, og endvidere for en hemmelig Brøde, der ikke passende kan nævnes, har skrevet et Brev til sin Moder, hvori hun siger: "Ak, elskede Moder, Tør jeg endnu vel kalde Dig kjære Moder, Dog, jeg veed, Din Kjærlighed er stor, og venter endnu Din Tilgivelse, inden vi skilles af for evigt. O. skjænk mig den, at jeg dog med en gladere og friere Taare kan sige Verden med Alt Farvel. - O, blot jeg maatte høre et kjærligt Tilgivelsesord fra min ædle Moder. Og fra - ja, kjære Moder, Du kan vist tænke Dig for hvem Længselens Taare flyder saavel Natten som Dagen. Ol at jeg skulde opleve denne ulyksalige Timel Min evig uforglemmelige Sine, Hiis dem Alle der meente Dig og mig det vel. Du veed jo nok, hvem der fortjente min Taknemmelighed, og hvem det endnu til Afsked glædede sig ved mit store Fald. Nu ønsker og beder jeg alene om Guds og Din Tilgivelse. Og saa levevig, evig vel, kjære uforglemmelige Moder og Sine. Ley evig, evig vel! J Anledning af en bemærkning i O. Th. Avis. om at Mad. Klatts Elephant, naar den havde fortsat sin Reise sydfra op i Jylland, nok var bleven nødsaget til at vende om igien ved Horsens, med mindre man vilde have besluttet sig til at nedbryde Stadens Port, yttrer Horsens Avis (meget rigtigt).at vel hermed maatte være meent den faldefærdige Sønderport, som vel muligt er noget indskrænket for slig en Kunstgjæst, hvorhos den dog trøster med, at man kunde have hjulpet sig uden at nedbryde Porten, ved at lade Elephanten passere den rummelige Smedegadeport. "Maaskee – spørger nu O. Th. Avis - kunde samme Tidende velvilligen oplyse, hvilken af disse Porte Diligencen skal passere paa sin jydske Route Hr. Underbibliothekar Thorsen i Kbhvn. har nylig udgivet en interessant Beskrivelse af en i det mindste 800 Aar gammel Runeskrift, som findes i Søndervissing, mellem Skanderborg og Horsens. Indskriften, der med Hensyn til Formen er mærkelig derved, at en Tendents til Fremstilling i Vers er bestemt kjendelig, lyder omtrent saaledes paa nu brugeligt Dansk, "Tuva lod gjøre denne Høi. Hun var Datter, af Misterer, gjorde den efter sin Moder, og var Harald Gormssøn den Godes Kone. (Kbhvnsp.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-12-04
Regjeringen indhenter nu Præsternes og Kirkeforstandernes Betænkning angaaende den holsteenske Stænderforsamlings Forslag, at lade endeel theologiske Candidater ordinere, for at sende dem som Vicarier til de ved Forflyttelse eller Dødsfald ledigblevne Præstekald. Hvad herved vilde vindes, var vel ubetydeligt, og bedre vilde det vistnok være, at afskaffe Naadensaaret, at holde Enkerne skadesløse paa anden Maade og kalde den nye Eftermand før 1/2 Aars Forløb, (Hors. Av.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-12-04
Den 25de f. M. har en ung Bondekarl paa Morss hængt sig i sin Huusbondes Lade, tilsyneladende fordi han Aftenen forinden var funden i Besiddelse af en gammel næsten aldeles opbrugt Pibespids, som en Anden vedkjendte sig. Under Samtalen med den sig angivende Eier havde han nævnt en anden Bondekarl som sin Hjemmel, hvilket denne dog siden har nægtet at være. Pibespidsen kunde ikke ansættes i nogen Pengeværdi, og Eieren havde ikke truet med nogen Angivelse, ligesom der ei heller var Grund til at antage, at nogen anden Forbrydelse herved kunde opdages. Det kan saaledes ikke have været Frygt for Straf, men blot krænket Æresfølelse, der har ledet den Ulykkelige, der havde et godt Vidnesbyrd, til hiint Skridt. (Thisted Av.) Samtlige Svende i flere Haandværker, beklage sig i Thisted Avis over en for Menneskeheden oprørende Scene, som for omtrent 14 Dage siden fandt Sted i Thisted ved en Haandværkssvend, for Fattigkassens Regning foranstaltede Liigbegængelse, i det man nemlig, forinden det flade Kistelaag kunde til slaaes, først maatte aftage den Afdødes Halstørklæde, og vride eller vende hans Hoved til den ene og Fødder til den anden Side; hvilket hine Svende finde at være, høieste Maade upasseligt og mindre end christsømmeligt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-12-04
Da Vesterhavets bedrøvelige Jndbrud i Liimfjorden i afvigte Januar maatte gjøre det til et almindeligt og paatrængende Ønske, at see offentlige Forholdsregler trufne til, saavidt muligt, at forebygge Gjentagelsen af en lignende Ulykke, og da denne Gjenstand, paa forskjellig Maade nu tillige har været Underkastet offentlig Drøftelse, vil det være interessant at erfare, at det kongelige Rentekammer – efter Jndstilling fra Hr. Stiftamtmand Bluhme i Aalborg om, ved Afdæmning af Strækningen fra Pælediget til Ager kanal, at betrygge Fjordbreddernes Beboere mod nye Oversvømmelser – i Svar herpaa under 23 ds. har tilkjendegivet, at Kammeret, i Henhold til det af Hr. Stiftamtmanden fremsatte Forslag, blev overdraget til Hr. Skovrider Wellendorff i Forening med Sandflugtscommissairen i Ringkjøbing Amt, Hr. Landvæsenscommissair Esmann, endnu i dette Efteraar at bereise den hele Kyststrækning og derefter indgive Betænkning om, hvorvidt Anlægget af de foreslaaede Klitter kan ansees saavel iværksætteligt som hensigts(Aalb. Av.) mæssigt. Overauditeur Lassen, Bye- og Herredsfoged i Frederikshavn, har begivet sig til Hovedstaden, for, efter Forlydende, personlig at overlevere Hs. Majestæt Kongen en skarp Klage over vilkaarlig Behandling under den, i Anledning af hans Embedsforhold anordnede Undersøgelse. (Rd. Av.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-12-04
Amtsforvalteren i Ribe, Justitsraad Rasmus Nielsen, er død den 27de Novbr., 75 Aar gammel, J sidste Jyllandspost læses nogle bemærkninger om Aarhuus Theater og dets Trang til Reparation og Oppudsning. Blandt andet siges deri, at af de to langaglige Gudinder, som ere posterede hver paa sin Side af Theatret, har Melpomene Liighed med en examineret Jordemoder, og Thalia med Døden fra Lübeck.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-12-04
Under Forlangt Indrykkelse læses Følgende i Randers Avis No. 169. "Som Medlem af den for i Aar i Nykjøbing paa Mors under 10de August forsamlede Stuttericommission tog jeg i Betænkning, at indbrænde, som stutteridygtig. en fra Hr. Procurator Bendix til Cathrinelund foreviis bruun, 4-aarig, 10 Qv. 3 T. høi, Halvblodshingst, der stal være falden efter Fuldblodshingsten Inenbus og en ædel engelsk Hoppe, da jeg fandt dens Forknæer svage, og Haseledene for ligestaaende, samt ikke frie for Beenspat. Opfordret af den kongelige Direction for Stutterivæsenet og Beterinairskolen til at give nærmere Oplysning om det her Anførte, undlader jeg ikke, især med Hensyn til hvad der i sin Tid, denne Sag vedkommende, har været indrykket i offentlige Blade, og for at forebygge Miskjendelse af denne i mange Henseender gode Hest, herved at erklære, at uagtet jeg erkjender denne Hingstes (Bellunos) ædle Præg, og ikke fandt de ved Benene anførte Feil endnu at have skadelig Indflydelse paa dens ellers kraftfulde Bevægelse, saa frygter jeg dog for, at de anforte Feil, i Betragtning af Hingstens unge Alder, mere anstrængende Brug, stærkere Fodring, og andre Omstændigheder, muligen kunne blive skadelige, hvilket foraarsagede, at jeg stemte for, at den ikke i Aar blev indbrændt som stutteridygtig, men foretrak at udsætte Indbrændingen, indtil den var bleven, i det mindste eet Aar ældre, og med mere Sikkerhed kunde bedømmes. Beterinairskolen, den 26de Novbr. 1839. i Carl Viborg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-12-04
J Aalborg Avis læses følgende Aabent Brev til Anders Nøthen, kongl. Frimurer udi Aarhuus Fortræffelige Mand, og store Anders Rothen, Som bruger Din Forstand og har ei slet forødt den Til Smædeskrifter mod vor Stat og vor Regjering. Og høifornemme Folk.") Som brav Mand Din Haandtering. Du passer flink, og naar Du, træt af al den Muren, Som jeg og andre Folk, lidt paa Litteraturen Dig kaster, mangt et Korn Du fandt da paa dens Mark, Som for man ændsed ei, end med et ringe Spark. Du viser, at den Muur, som aldrig existered', Ei heller være kan heelt eller halvt poleret; Du viser, kort sagt, at den Ting, som ikke er, En være kan til Gavn ei heller til Besvær. O, hvilken Viisdom er ei lagt i disse Ord, Til Glæde og til Trøst paa denne trange Jord. Heel ofte tænkte jeg, naar Brødet at forsage Begyndte, og ei Sult mig heller vilde smage: Hvor skalsk Du Føden faae til Dig og til Din Flok Da raabtes der: "klink vær, saa tjener J jo nok. Jeg tang, thi lidt undselig er nu min Natur, Jeg tang, ja som Jens Lyngbye tang jeg som en Muur, Men nu Dit Viisdoms-Ord har aabnet mig min Mund, Saa strax jeg veed for Hver, at nævne rette Grund, Hvi et saa stærkt som før jeg klinker vær endnu Den Ting heel simpel er, Folk slaaer ei meer itu"Og troe mig, Herre, kun, jeg er vist ingen Sinke, Men, hvad ei er itu, man kan er heller klinke. Det slog ham og forbanst han siger: "hvad er det Ja paa min Ære troer jeg, Jfversen har Ret." Saa snoede jeg mig kjækt og med en tapper Mine Jeg drog mig fifsigt ud af denne Kattepine, Men i det Hele seer Du ene Frugten, Kjære, Som Dine gyldne Ord alt have vidst at bære. Modtag derfor min Tak - Din Skyldner blev jeg nødigst Og tillad at som Ven jeg hilser Dig ærbødigst Niels Jversen, Porcellains- og Glastøi=Sammensætter saa og Avisombærer og Literatus. *) vide Dagen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-12-04
Aarhuus. Hr. Muth Rasmussens Kirke-Concert i Gaar Aftes var overordentlig talrig besøgt. Den oplyste Domkirke afgav et imposant høitideligt Skue. Udførelsen vidnede saavel om den bekjendte Evne som Hr. M. R. har til hurtig at kunne bringe vanskelige Sager til at gaae med Præcision, saavelsom om den Interesse og Flid, de Deeltagende have viist for dette Foretagende. Af Concertgiverens egne Compositioner behagede især det første Rummer (ved en ung Musikers Død, der udførtes alene med Accomp. af Basuner) med et sjeldent Sammenhold og Udtryk. - Efter Forlydende agter Hr. Muth Rasmussen i næstk Marmaaned atter at give en Kirkeconcert her i Domkirken, hvortil han har Haab om et meget større Sangpersonale, ved hvilken Leilighed der vil blive anbragt en Forhøining udenfor Choret til det hele Musikpersonale, for at forstærke Effecten.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-12-04
Paa Theatret gaves her forleden Aften Jacob von Thybo, hvori Hovedrollen blev gandske udmærket udført af Hr. Nielsen. Sidst i denne Uge skal man sikkert kunne vente Hr. Printzlau hertil.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-12-04
Forlangt Jndrykkelse. Motto. Den Protit som kom seent Er bedre end aldeles Jngen. Alt Maaneder henvundne ere, Siden Du, min egen Kjære, En Pidsk blev qvit (en Grisehale) Hvorover der ret var meget Tale. Men's En, med smukke valgte Ord Dig bad, Lad Saxen den aftage. En Anden høit og kraftig svoer, Med Vold og Magt den at afrage. Du taug, og tænkte, lad Dem snakke, Hvad rage disse dog min Nakke Dog seire skal den gode Strid, En Dag - det var i Høstens Tid Din Søsters Bønner hørte Du, Og vær var Pidsken i et Nu Modtag herfor mit Hjertes Tak Og bliv ei vred for denne Snak! Gamle Paul.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-12-04
Bekjendtgjørelser. At det i Morges behagede Forsynet, efter langvarig Svaghed, at bortkalde til et bedre Liv, vor elskede Søster, Charlotte Emmarenze Rosenkrantz, i sit 13de Aar, bekjendtgjøres sørgeligst for fraværende Slægt og Venner. Rosenholm, den 30te November 1839. Paa egne og Sødskendes Vegne. P. H. Rosenkrang.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-12-04
Theatret i Aarhuus. Torsdagen den 5te December opføres: Tante og Niece. Nyt Lystspil i 1 Act af Gørner. Derefter: Vennernes Fest, eller Testamentet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-12-04
Vaudeville i 2 Acter af kgl. Skuespiller Ro J. Müller. senkilde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-12-04
Den 3die Januar 30, om Formiddagen Kl. 9, vil paa denne Byes Raadstue vorde foretaget Valg paa 3de Repræsentantere i dHrr. Kjøbmand Hald, Kjøbmand, Simmelkiær og Skrædermester Røginds Sted, da disse til den Tid afgaaer, samt paa 3de Ligningsmænd istedetfor dHrr. Smeddemester Meisner, Kjøbmand H. Gjedding og Kjøbmand Lind. En Fortegnelse over de Valgbare og ligeledes een over de Valgberettigede vil findes henlagt paa Raadstuen, og Gjenparter af den Førstnævnte vil kunne erholdes hos Undertegnede: Funder og Bang. Aarhuus i Valgcommitteen, d. 4de Decbr. 1839. Fleischer. Th. Funder. Chr. Bang. P. Chr. Naae.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-12-04
Hestemarked i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-12-04
At der ifølge allernaadigst Rescript af 16de Juni d. A. bliver afholdt Hestemarked her i Byen den 13de og 14de December førstkommende, bekjendtgjøres herved til Underretning for de Markedsøgende. Aarhuus, den 22de Novbr. 1839. Magistraten.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-12-04
Trykt i Aarhuus Stiftsbogtrykkerie. Ved allerhøieste Rescript af 16de denne Maaned har det behaget Hans Majestæt allernaadigst at tillade, at der aarligen maa afholdes et Marked med Heste og Qvæg i Aalborg, Dagen førend det ved allerhøieste Rescript af 6te August d. A. bevilgede Marked i Nørre-Sundbye. Som Følge heraf vil ovenmeldte Marked med Heste og Qvæg i Aalborg Kjøbstad blive for indeværende Aar afholdt Torsdagen den 5te December. Hvilket herved bringes til almindelig Kundskab. Aalborg Stiftamthuus, den 26de Novbr. 1839. Bluhme. Gjæstgiver i Nyborg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-12-04
Idet jeg tillader mig at bringe til almindelig Kundskab, at jeg har tilkjøbt mig den Gjæstgiver Riels Bech forhen tilhørende Gaard, tæt ved denne Byes Strandport, og at jeg sammesteds continuerer Gjæstgiveriet, har jeg tillige den Ære at anbefale samme for Reisende og Omegnens Beboere.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-12-04
Gode Logementer, reel, billig Behandling og øvrige Krav, som kunne gjøres til et ordentligt og velindrettet Gjæstgiveri, skal stedse være Formaalet for mine Bestræbelser. Det bemærkes, at i Gaarden ogsaa haves Staldrum for et betydeligt Antal Heste og Qvæghøveder, og Græsgang til samme om Sommeren. Nyborg, d. 4de Novbr. 1839. A. Dyrehauge.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-12-04
En god Landeiendom, beliggende vesten for Horsens, der har et Tilliggende af 169 Tdr. Land geometrisk Maal. Ager og Eng, er underhaanden at erholde tilkjøbs. Jorderne ere deels muld- og deels sand blandede, have overalt godt Leer-Underlag og Mærgel findes beqvemt paa flere Steder i Marken i en Dybde af 1 a 1 1/2 Alen. HøeAvlen er circa 60 Læs aarlig. Vaaningshuset er for faa Aar siden ophørt af Grundmuur, og beqvemt indrettet for enhver Familie. Besætningen er for Tiden: 30 Fækreature, 6 Heste og 25 Faar. Udsæden har hidtil været 14 Tdr. Rug, 8 Tdr. Byg og 24 Tdr. Havre. Tiltrædelsen kan skee naar Kjøberen maatte ønske, Besætningen kan efter Overeenskomst følge i Kjøbet og Betalingsvilkaarene ere billige. Det nærmere erfares naar man behagelig i portofrie Breve eller personlig henvender sig til W. Schytte i Horsens. Paa Grund af det almindelige Rygte at Selveier Jens Lyngbyes Gaard i Brabrand var solgt underhaanden i Parceller, finder Reqvirenten af den til næste Mandag d. 9de Decbr., berammede Auction over bemeldte Eiendom, sig beføiet til, at gjendrive dette Rygte, da Handlerne ei bleve endelig afsluttede og Auctionen derfor ingenlunde bliver frafaldt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-12-04
Mod udmærket godt Pant i Kjøbstad Eiendomme ønskes nogle saavel større som mindre Capitaler tillaans. Aarhuus Mølle, den 29de Novbr. 1839. Dahl.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-12-04
God sund Brød=Rug og bedste Bryg=Malt faaes til billige Priser hos L. Chr. Schmidt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-12-04
Hør og heglede Hørblaar, faaes billig hos R. C. Lemmich. Paquetten "Adonist, Skipper H. Tanggaard, afseiler til Kjøbenhavn snarest mueligt, medtagende Fragtgods og Passagerer. En Landmaaler=Kjede. 25 Alen lang, er tilligemed en Øxe i November Maaned, stiaalen paa Roved Mølles Mark. Maatte Nogen kunne give mig Oplysning herom, betaler jeg derfor en passende Wiinholtz. Godtgjørelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-12-04
En tør og lys Kjelder kan strax faaes tilleie. Adressekontoiret anviser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-12-04
Hvor en duelig og skikkelig Guldsmedsvend kan faae Condition, anviser Adressekontoiret i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-12-04
Mellem Aarhuus og Trige er Løverdagen den 30te Rovember tabt en nye Bolsters Sæk, mrk. H. C. D. Sr. No. 1, hvori var 3 andre Sække, samt nogle Colonialvarer. Den retsindige Finder bedes at aflevere samme enten til Kjøbmand H. Lange i Aarhuus eller til undertegnede Eier, der vil erstatte Uleiligheden. Grundfør, den 1ste December 1839. H. C. H. Dinnesen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-12-06
holland. No 19. den St. December. Fredagen. Den til Forsendelse med Brevposterne i Kongelig allernaadigst allene privilegerede Aarhuus, Tidende. tiftsAnkere og Vade i Benge ugenlig at Contigdommer A. F. Smaals December.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-12-06
Kjøbenhavn, den Denne Dag er bleven en Sorgensdag for hele Landet, idet Danmark paa den mistede sin eiegode Konge, Frederik den Sjette. Hans Høisalige Majestæt døde i Morges Klokken 8 1/2. i sin Alders 72de og Regjerings 32te Aar. Allerede i længere Tid havde Hs. Majestæt ikke befundet Sig vel, men da Allerhøistsamme uden Afbrydelse fortsatte alle Forretninger med den sædvanlige rastløse Jver, kunde Jngen vente det Slag, der nu, da det kom pludseligt, traf desto haardere. Døden foranledigedes nærmest af Vandi Brystet og den Sliimhoste, hvoraf den Høisalige saa ofte led. Jgaar uddeelte den Høisalige endnu Selv Parolen, men ved Taffelet, blev Hs. Majestæt saa syg, at Han maatte bæres derfra.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-12-06
Om Middagen Kl. 12 bleve Hovedstadens Jndvaanere underrettede om det høie Dødsfald. paa den ved saadanne Leiligheder brugelige Maade, idet Hs. Exellence Geheime-Statsminister, Grev Otto Moltke, i Overværelse af Prindserne, øvrige Geheime-Statsministre og Collegie Chefer med flere høie Embedsmænd, offentlig forkyndte det paa Amalienborg, og samme Tid proclamerede Hs. Kongl. Høihed Prinds Christian Frederiks Thronbestigelse, idet han fra Altanen paa Hs. Kongl. Høiheds Palais trende Gange efter hinanden med hos og lydelig Rost udraabte:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-12-06
Kong Frederik den Sjette er dod Længe leve Kong Christian den Ottende. Hvilket Udraab hver Gang gjentoges paa Pladsen af den kongelige Herold, hvorhos en Toucheaf Pauker og Trompeter. Dødsbudskabet modtog Folket, der var samlet paa Pladsen, med synlig Rørelse; men da Hs. Majestæt, vor nuværende Konge, viste Sig paa Altanen og hilske paa den forsamlede Mængde, lod der et jublende Hurraraab. Proclamationen blev dernæst ved Herolder gjentagen paa alle offentlige Pladser, og Torve, og Garnisonen og de borgerlige Korpser strax efter tagen i Eed af Stadens Gouverneur, Hs. H. Durchl. Landgreve Wilhelm af Hessen. Derefter aabnedes igjen Stadens Porte, der havde været lukkede fra om Formiddagen af, og ved Solens Nedgang forkyndte Klokkeringning fra alle Stadens Kirketaarne og Sorgeskud fra Voldene de fjernere Boende den høisalige Konges Død.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-12-06
Den nye franske Gesandt i Constantinopel, Grev Pontois, skal gandske pludselig have opfordret de øvrige europæiske Stormagters Repræsentanter til, enten i Fællesskab med ham at forskaffe Porten og Ægypten Fred, eller de maa vente, at Frankrige vil anerkjende Mebemed Alt for souverain Herre over alle de Lande han besad indtil den 21de Juni d. A. Det er begribeligt, at de øvrige Gesandter studsede over et saa truende Sprog. Den russiske skal endog være gaaet saavidt, at ville fordre sit Pas af Porten, hvis denne skulde lade sig henrive af Frankrigs ubetænksomme, utidige og eensidige Forholdsregler. Man svævede desaarsag i en stor Uvished om Udfaldet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-12-06
Fra Spaniens Hovedstad skreves den 18de Novbr. om Aftenen: "J dette Øieblik hersker her den meest levende Uro. Ved Solens Port (Puerta det Sol) er der plantet Kanoner og en Kavallerie=Esqvadron opmarscheret. Hele Garnisonen er under Vaaden. J et Ministerkonseil, der holdtes i dette Øieblik, er det besluttet at tilintetgjøre Trykkefriheden, og Forordningen derom skal udkomme i Morgen. Man taler tillige om, at alle Provindsernes Civile, Militair og Politiøvrigheder skulle afsættes. Det synes, som Folket vil gjøre Modstand. Sjælen for det hele Vark er Grev Ofalia, der har bemægtiget sig Dronningens hele Tillid og nøie sympathiserer med Grev Torren, der er almindelig forhadt af Folket. Om Regjeringen end vil seire i Madrid, vil dette neppe skee i Provindserne, som ville erklære sig afhængige.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-12-06
Spanien befinder sig nu i samme Tilstand som Frankrig under Ministeriet Polignac." Jfølge til Paris indløbne Breve hersker der en stor Gjæring i de spanske Provindser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-12-06
Fra Rom meldes, at Hertugen af Bordeaux er pludselig forsvunden derfra. Man vilde vide, han havde taget Veien til Livorno, og bestyrkes derved i den Formodning, at hans italienske Reise ikke har saa gandske været uden al politisk Hensigt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-12-06
Fædrelandet. Khvn., den 3die Decbr. J Anledning af Hs. Majestæt Kong Frederik den Sjettes Dødsfald i Dag Formiddags er der strax anlagt Kammersorg ved (Brig. Tid.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-12-06
Hoffet. Ringningen fra alle Stadens Kirketaarne skal indtil videre fortsættes hver Formiddag fra Kl. 10 til 12, og hver Eftermiddag fra Kl. 4 til 6. (S. Bl.)¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-12-06
- Tallotteries Trækningen, som skulde være skeet idag, er formedelst Hs. Maj. Kongens Dødsfald, bleven udsat til i Morgen. (S. Bl.)¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-12-06
J Overeensstemmelse med Rescriptet af 31te Mai 1814 var igaar Hovedstadens forenede Communalbestyrelse samlet for at raadslaae om Størrelsen af Byskatterne for Aaret 1840. Jfølge et eenstemmigt Forslag fra de 32 Mænd, besluttede man: ved Trykken at bekjendtgjøre og i Begyndelsen af Aaret til Stadens samtlige Borgere at lade uddeele et fuldstændigt Budget over Aarets calculerede Jndtægter og Udgifter. (Khvnsp.)– J Løverdags blev der af Hof= og Stadsretten afsagt Dom i den ifølge Cancelliordre af 17de Jan. d. A. anlagte Sag mod forrige Redacteur af Kjøbenhavnsposten, Cand. juris J. F. Giødwad, der var anklaget for at have eluderet Placaten af 2den October 1810 om Forbud mod Optagelse af politiske Efterretninger i ikke privilegerede Blade, samt for hans Critik over den af Cancelliet stadfæstede Beslaglæggelse paa et No. af ovennævnte Blad. Jfølge denne Dom er Hr. Giødwad bleven tilpligtet at udrede en Mulct af 500 Rbd. Sølv til Khvns Fattigvæsens Hovedkasse, samt til at være den ved Frd. 27de September 1799 § 20 hjemlede Censur undergiven i 3 Aar, at regne fra den Tid, da den ham, ved den ham overgaaede Høiesteretsdom paalagte Censur ophører. (Brig. Tid.)¬