Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-12-15
Blandinger. Antwerpens Citadel, der danner en uregelmæssig Femkant, ligger paa den samme Scheldebred som Staden, sydlig for denne, kun adskilt fra den ved en Glacis, paa en just ikke meget høi Bakke. Det har høie murede Volde, samt meget dybe og brede Grave, der ved en under Glaciet anbragt Sluse øieblikkelig kunne fyldes med Vand fra Schelden, hvortil Citadellet støtter sin vestlige Side Bastionerne understøttes af saakaldte Katte eller Forspring, alle Værkerne ere bedækkede, de vigtigste saavelsom Magasinerne med Kasematter. Paa Flodsiden kan det altid have frie Kommunication, især saalænge de paa den mod satte flanderske Bredde beliggende Værker: det flander. ske Hoved, Burght og Austrumeel, ikke ere erobrede. Citadellet har som bekjendt en Besætning af 6000 Md., hvoriblandt 1200 Artillerister samt en stor Mængde, Sappeurer og Mineurer, med hvilke sidste Chassee vistnok kke vil forsømme, ogsaa at føre en underjordisk Krig mod Beleirerne. Det er et farligt Spil, siger en hollandsk Avis: som de Franske vove i denne Egn og paa denne Aarstid. De hav baade Jld- og Vandprøven at bestaae, thi alle Landstrækninger og Veie staae under Vand eller ere saa bundløse, at Kanonerne hvert Øieblik saaledes synke ned i Mudderet, at de undertiden blive gandske borte. Vel er det intet frydeligt Skuespil, sige Hollænderne at see et folkerigt Landskab rundtom forvandlet, til en Søe, men den kjære Gud har nu engang givet os dette Forsvarsmiddel, og hvi skulde vi da ikke gjøre Brug deraf. - Derfor hedder det ogsaa etsteds: Vandet er Franskmændenes værste Fiende, men Hollændernes bedste Bundsforvandte. Femhundrede M. af den franske Hær rykke dagligen ind i Antwerpen for at besætte de Citadellet nærmest staaende Poster, nemlig ved den tilmurede Port og det afbrændte Arsenal. Alle Beboerne deromkring have maattet bortskaffe deres Hunde, at de ikke om Natten ved deres Gjøen skulde forraade Franskmændenes Bevægelser. Disses anden Paralelle i Trancheerne er kun 150 Skridt, fra Citadellet. Hertugen af Orleans og hans Broder havde gjort de første Spadekast i Trancheerne. Arbeidet var gaaet for sig under den dybeste Taushed. J 24 Timer skyllede Regnen uophørligt ned. Og saaledes maatte de arme Soldater, i Storm og Dynd til Knæerne, holde ud i i flere Nætter og Dage, medens Bomber og Kanonkugler sloge ned imellem dem. Fra Citadellet blev der af og til kastet Lyskugler i Veiret, for at varetage deres Bevægelser. Franskmændene selv maatte paa sine Steder arbeide ved Lygter. Bunden var saa blød, at man endog paa Steder, som vare belagte med Faschiner og Bjælker, sank igjennem med Kanonerne. Hertugen af Orleans sand etsteds ned i et Vandhul indtil op under Armene, men tørrede sig igjen ved Bivouac-Jlden. Ni hollandske Kanonbaade spænde hele Strømmen mellem Citadellet og Fortet Burgh. For at ikke disse og andre hollandske Krigskibe skulle komme de franske Breschebatterier i Ryggen og bestryge det Jndre af Løbegravene, maa Franskmændene nu ogsaa opkaste Batterier langsmed Flodbredden, hvor den moradsige Bund næsten gjør det umuligt, thi neppe har man gravet et Par Fod dybt, førend Vandet qvælder frem eller løber i ovenfra. Ligesaa tomt og sørgeligt som det seer ud i Antwerpens Havn, ligesaa levende er det i Ostendes. Vare Opdyngningen her er saa stor, at Toldvæsenet, har maattet gives Forstærkning af Toldbetiente fra Antwerpen. Stærke Nordvestvinde have drevet Størstedelen af den fransk engelske Flaade bort fra de hollandske Kyster.