Berlingske Tidende, 1793-02-15
Frankrigs Revolution er afskyelig for dette Rige. Den Ulykke, som samme har tilføiet og endnu vil tilføie det, er ikke at beregne. Ustridig udbrede dens bedrøvelige Virkninger sig over hele Europa, men de øiner allerede nu en total Forandring, som dog ikke vil finde Sted; thi jeg er overbeviist om, at Ligheds=Systemet, det er, den gandske Kuldkastelses, en endnu langt fra at udbrede sig. Visselig gives der overalt uroelige Mennesker, som ere begiærlige efter Forandringer, saasom den nærværende Tilstand aldrig behager de Uroelige; der gives forvierede Hoveder og Systemmede, der gribe hver Leilighed til at giøre Jdeer gieldende, som man i den nu værende Verdens Løb kun lader haant over; ja der gives Skurke, der som Lommetyvene benytte sig af et Folkeopløb, og ofte selv foranledige samme, for at giøre sig vigtige og berige sig paa andres Bekostning. Men alle disse tilsammenlagte udgiøre dog det mindste Tal, og ere kun stærke saa længe, man ikke sætter sig imod dem. Upaatvivlelig er De med mig overbeviist om, at dersom kun 2 Personer i Raadet til Versailles havde i Junii 1789 havt Hoved og Standhaftighed, vilde Alting have gaaet langt anderledes. Dets Dumhed, Svaghed og Frighed har fordervet alt, dog har det tient andre til Advarsel; og Friheden, i den Skikkelse, man har fremstillet den i Frankrig, er saa forhaabt, at ikke en eeneste Nation, hvorhen man bringer den, lystes ved samme, ja man vil snart ikke bringe den nogenstæds hen. Hr. Custines Armee, seer De jo, er saa get som ødelagt; Hørrerne i Nederlandene ville snart faae samme Skjæbne; de ville komme til at løbe der fra i Uorden. Disse Folk, som de tvang til at imodtage den røde Hue, skulle angribe dem een efter een, og kun saa ville komme tilbage til Frankrig, bo Uorden og Elendighed er steget til den høieste Spidse. Ulytkelige og misfornøiede med deres Anførere skulle de uden Vanskelighed underkaste sig, og antage de befalinger, som saa mange Magters forenede Villie vil foreskrive dem; og man maae haabe, at denne Villie vil være viis. Af nogle aale Hoveders Overspanding frygter De ingen Uorden for England. Lad altsaa, min tiare Ven, deres Frygt gandske fare. Uagtet de Udehageligheder, som allerede have rent sig, og endnu ville opkomme, er det dog muligt, at af an disse kunne frembringes en Afskaffelse af mange Misbruge i mange Forfatninger; og De veed jo, hvor mange af disse Misbruge der hidtil gaves. Her i Gens gaaer man meget roelig til Værks ibenseende til de Forandringer, som man foretage sig, og iblandt de Grundsætninger, hvorpaa man tænker at bygge, feer man dog ogsaa Religionen og Sædelaren at gielde noget. Schweiz ander den sikkerste Roe. Tre Fierdedele af Tropperne ere allerede trukne tilbage, og der staae kun endnu nogle Batailloner til Torden angs Grandserne mod de Omstreisende. J Lotte en Shaur de Fond : Grevskabet Nyschatet er den røde Hans Opstilling skeet af Politik, paa det deres Naboen grande Lamme, som de daglig maae omgaaes med, ikke skulle dringe dem den. Forresten er det hele Land meget roeligt. Main De forlanger Efterretning om vor nærværende Tilstand, Meget Trøsteligt kan jeg desværre ikke fortalle Dem. Vor nærværende Forfatning er bedrøvelig, og den tilkommende vil sandsynlig blive forskrækkelig. Selv vore forigste Medlemmer af Jacobinerklubben tale nu i en meget lav Tone, og nogle af samme have allerede sendt deres Koner og Børn til Strasborg. Castine har endnu ikke faaet den allerede længe ventede Forstærkning. Han er med næsten sin hele Armee bleven brevet tilbage indtil vore Mure. Bliver han her angrebet, saa troer jeg ikke, at han længe skal kunne holde sig. Jmidlertid taler man hos os dog meget om Frihed. Nogle meget lærde Mand, men som, da de ere Udlændinge, alde les ikke kiende vor Nations Stømning, ville paatvinge os den franske republikanske Regieringsform. Men det gaaer i Evighed ikke an; thi vil have alle kun een Stemme derimod. Vore Bønder giøre sig meget bekynderlige Begreder og Fri beden. Saasnart de Franske kom, stode de alle op og sagde: "Nu det er godt, J 7 Aar have vi siunget Tydsk ved den hellige Messe; men nu, da ere fri, ville vi siunge Latin. Medlemmerne i vor Jacobinerklæd ere aldeles ikke enige. Nylig reiste sig heftige Debatter, da En forslag, at ingen Andreend Landets Børn skulde kunne beklæde offentlige Embeder i det Mainziske." Udlændiane satte sig heftig mod dette Forslag, og Debatterne bleve førte med stor Hidsighed. Til Laugenes Afskaffelse ville vore Haandværkere aldrig give sit Minde. Overhovedet er den tydske Nationalkaracter meget forskellig fra den Franske; det indste vi nu ret tydelig.