JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1777-08-11
Paadømte Sager. 1. Hr. Provst Schneel i Seerup, contra Sr. Rasmus Giern med Curator. Der eragtes meest forsvarligst, at alle afg. Hr. Erich Giern og afg. Hr. Assessor Bredahl i sin Tiid mellemværende og uafgjorte Fordringer bør gaae lige op imod hinanden, og aldeles henfalde, uden Fordeel eller Forliis paa nogen af Siderne, i hvilken Henseende Hiemtings=Dommen frafaldes, og Processens Omkostninger ophæves. (Læs hertil Julii. Maaneds Landstings Orden for Aaret 1774.) 2. Hr. Justitsraad Teilmann til Ristrup, som Ensecutor Testamenti efter afg. Hr. Christian Fischer paa Allinggaard, contra Hr. Major de Leth til Knivholt. Hr. Major de Leth bør til Hr. Justitsraad Morten, Teilmann, som Exsecutor Testamentii, betale indbemeldte 600 Rdlr. inden 4 Uger efter denne Doms lovlige Forkyndelse, under vedbørlig Exsecution efter Loven; Men i Henseende til Sagens Beskaffenhed ophæves Processens Omkostninger, og Hiemtingsdommen saaledes forandret at ansees. Skulle ellers Betalingen længere udeblive, paatager sig Hr. Etatsraad Schinkel, som Ridemand, denne Dom efter Loven at erseqvere. (Conferer hermed Ordenen over de til October Maaneds Landsting 1776 indstævnte Sager.) 3. Hr. Byefoged Woydemann og Hr. Byeskriver, West i Hobroe, contra Hr. Birkedommer Poul Holm i Nyerup med fleere. Naar Naar man henseer til, at den af Bye- og Herredsfoged Woydemann, tilligemed Bye- og Herredsskriver West imod Rettens Betientere til Lerchenfeldts Birk agtende Sag ikke paagieldte Birke=Herren selv; Saa finder man ei heller forsvarlig at betage ham den Herligheds Ret, som Loven allernaadigst bevilger, at beskikke Sætte=Betientere i hans eget Birk, udi Sager som ere ham selv uvedkommende. Men Birkedommer Holm, som paa en uanstændig og beskyldende Maade haver begegnet saavel Byefoged Woydemann, som Byefoged Hjorth, kiendes hermed pligtig til Justitskassen at betale 3 Rdl., under Exsecution efter de allernaadigste Anordninger. For det øvrige reserveres enhvers Ret i Hoved=Sagen, og denne Processes Omkostning ophæves.
Viborger Samler, 1777-08-11
Hvad bemeldte af Hr. Byefoged Woydemann mod Hr. Birkedommer Holm agtede Sag angik, kan læses i Landstings=Ordenen for November Maaned 1776, i Samleren indført.)
Viborger Samler, 1777-08-11
Ind= og udpasserede Skippere i Randers fra d. 1 til den 7 Augusti Jndkomne. Th. Rasmusen fra Bergen, J. Sørensen, f. Dito, J. Larsen f. Tønsberg, K. Knudsen f. Lübech. Udgaaede. K. Knudsen t. Friderichshald. Seilfærdig. H. Rasmusen t. Kiøbenhavn.
Viborger Samler, 1777-08-11
Ulykkelig Hændelse. Sidst afvigte Onsdag d. 6 August, opkom over Løvel Bye udi Nørlyng Herret, et forfærdelig og her til Lands fast uhørt Uveir og Skyebrud med Hagel og store Jis=Stykker; Haglene vare saa store som Hønse=Eg, og Jisstykkerne som en Haandbreed, hvilke indslog fast alle Vinduerne i Byen og ganske ødelagde alt hvad som var i Bøndernes Kaal. Hauger, ja det som værre er, nedslog og fast ødelagde Beboernes Korn paa Marken, af Rug, Byg, og Havre udi 4 Vangskifter, hvorved en meget betydelig Skade er foraarsaget, disse Beboere, som ikke kan vente sig nogen Nytte af det nedslagne Korn, da Straaet med Axene er tildeels brækkede og sønderslidte, tildeels saa hart slaget til Jorden, at baade Foeret og Kornet holdes forloren, saavidt dette Skyebrud har rammet.
Viborger Samler, 1777-08-11
Tillæg.) Femte. TillæAargang. til den Viborger Samler Nr. 32. Mandagen den 11 Augustii 1777.
Viborger Samler, 1777-08-11
Bekiendtgiørelse. Himmestrup Gaards Avling og Tiender ere under Haanden bortforpagtede, saa at den derover berammede Auction, d. 18 Augustii førstkommende, herved igienkaldes, til Efterretning, at ingen derom skal giøre forgieves Reise. Vischum. den 6 Augustii 1777. C. Juul.
Viborger Samler, 1777-08-11
Placat. Hvorved bekiendtgiøres, at efter derom fra Vedkommende, indløbne Begiering, bliver Bording Sogns Præste Andeel Korn-Tiende for indeværende Aar ved offentlig Auction, Mandagen den 18 Augustii førstkommende, i Bording Præstegaard til den Høistbydende bortsolgt, til den Tiid ville de Lysthavende behage ved Auctionen at melde sig Kl. 12 Sl. Middag, da Conditionerne paa Auctions Stedet nærmere skal blive bekiendtgjorte Holstebroe, den 4 Augustii 17 77. C. de Leth.
Viborger Samler, 1777-08-11
Efter Dom og skeedte Udlæg, bliver udi Hage, i Hammer Sogn, Vrads=Herred, Silkeborg Amt, d. 4 Septembr. næst, foretaget Auction over een Gaard i Koutrup Bye, bemeldte Sogn, Herred og Amt, forhen Hans Hansen tilhørende; Ligesaa bliver og solgt det lidet Jndboe, som bemeldte Hans Hansen, maatte være tilhørende, hvilket herved i den Viborger Samler efter begiering Bekiendtgiøres. Brædstrup d. 2 Augustii 1777. E. Bang. Herretsfoded og Auctions-Directeur. Dammerraad og Byefoged Behr i Greenaae, Krigs NB., raad og Byefoged Block i Warde, som Kongl. allernaadigst beskikkede Kommissarier under 20 Junii sidst, til at tage Høi og Velbaarne Hr. Kammerherre og General=Major Numsens Boe under lovmæssig Behandling, lader herved indkalde alle hans Kreditorer, ligesom skeet er ved ordentlig Proclama, at lade udi Kommissionen, som er fastsat at holdes i Holstebroe udi Sr. Lauriz Bredrups Huus Mandagen den 29 Septbr. førstkommende Kl. 10 Sl. Formiddag, deres Krav og Prætentioner anmelde og beviisliggjøre, da det følger af sig selv, at Kommissarierne bør og vil søge, saa vit muelig at see Kreditorerne tilfredsstillede.
Viborger Samler, 1777-08-11
ved holdte 30te Dag udi Stervboen efter Borger, PederSchultses Hustrue, Hidsel Lauridsdatter Haaslund, som her i Byen ved Døden er afgaaet, indfandt sig tvende Pandthavere, som protesterede imod Auctions Holdelse i bemeldte Boe; da deres i Skifteretten fremlagde Fordringer langt overgaaer den heele Boes Værdie, hvoraf følger, at intet kan blive at Arve; J Følge saadanne Omstændigheder, indkaldes alle Vedkommende Arvinger, Enker med Laugværge, og Umyndige med Værger, at møde til 6te Ugers Dagen i bemeldte Stervboe d. 13 August førstkommende, for i saadan Andledning at give deres Erklæringer; J manglende Fald vorder Skiftet sluttet, og Kreditorernes Paastand saaledes billiget. Holstebroe den 27 Julii C. de Leth.
Viborger Samler, 1777-08-11
I et mig tilhørende, og i Hierm Herred, Ølbye Sogn beliggende Huus, er Fæsteren Peder Christensen Flønders Hustrue, Christiane Maria Jensdatter ved Døden afgaaet, den 20 Maji sidst, uden at efterlade sig Livs=Arvinger; da Boen strax blev forseiglet, og 30te Dagen igjen aabnet, og lovlig vorderet, men som Boen ei formaaer noget ordentlig Proclama at bekoste; Saa bliver dette Dødsfald Tæn De GanGe bekiendtgjordt udi Viborg Samler til saavel Kredi= og Debitorer som Arvingers Efterretning, og at dette Skifte vorder foretaget til endelig Slutning 6te Ugers Dagen udi Stervboen i bemeldte Ølbye, som er den 29 August førstkommende, da enhver kan vente lovlig behandling. Struerdal d. 24 Juli 1777. Peder Madsen. et giøres herved almindelig bekiendt, at Auctionen over Palstrup og Gods blev efter Vedkommendes Begiering med Panthaverens Minde, opsadt til næste 30 September, da den igien foretages og upaatvilelig fuldbyrdes; thi vilde De Lysthavende behagelig indfinde sig udi Sr. Halds Gaard i Viborg Kl. 1 sl. fornævnede Dag, og være forsikret det ingen ydermeere Opsættelse bevilges. Viborg den 28 Julii 1777.
Viborger Samler, 1777-08-11
Paa Hr. Creditors Vegne underskrives dette af S. F. Gierulff.
Viborger Samler, 1777-08-11
Efter afgangne Frederich Schive i Jngstrup, vorder udi bemeldte Jngstrup, Onsdagen den 27 August førstkommende, om Formiddagen Kl. 10 sl., foretaget offentlig Auction over efterskrevne, Stervboen tilhørende Eiendomme nemlig: 1.) Stervboe-Gaarden Nørre Jngstrup kaldet, beliggende i Halds Amt, Norlyng Herret, Rødding Sogn, som staaer for Hartkorn 2 Tdr. 7 Skp. 2 Fkr., og ha sine Enge og Korn-Marker rundt omkring Gaarden for sig selv aleene. Af Gaardens Bygninger er Vaaningshuuset for faae Aar siden af nye opbygt, og findes udi samme gode og commode Værelser, indrettede til tvende Familier, samt derved anlagt en smuk og nyttig Kiøkken= og Frugthauge. 2.) Et Huus, som beboes af Dahl Christensen, der gaaer Ugedage og svarer aarlig i Huuspenge 1 Rdlr. 2 Mk. 3.) Et Dito Huus, der efter Leiekontrakt beboes af Præste Enken Madame Helbech, som svarer aarlig 5 Rdlr. 2 Mk., og 4.) Eendnuet Huus, der beboes af Søren Nielsen, som svarer aarlig 2 Rdlr. og forretter 4 Høstdage; Hvilke forbemeldte Gaard og Huuse, da om fornøielig Bud skeer, vorder bortsolgte, paa de Konditioner som paa Auctionsstedet bliver bekiendtgjorte. Og som samme Dag og Tild ogsaa vorder foretaget Skifte=Samling udi Stervboen efter bemeldte Afdøde; Saa ville ikke alleene Liebhaberne til Gaarden med videre, men endog Stervboens Kredi= og Debitorer behage at indfinde sig, da saa vel Skiftet som den foranstaltede Auction, skal nyde lovlig Fremme. Viborg d. 28 Julii 1777. C. Urne. NB.
Viborger Samler, 1777-08-11
Da Friderich Julius Sorgenfrey, en i Kiø) benhavn omvendt Jøde, 1758 er bleven døbt i Frue Kirke af sal. Stiftsprovst Butzow, agter paa Dansk at udgive sit besynderlige Levnetsløb under denne Titel: Guds vise og underlige Førelser i en Dansk Jødes Hændelser; saa for at befordre Skriftets Udgave, der bliver omtrent 21 Ark, og derved tillige ophielpe denne Fattige Mand, som bekiender sig til den christelige Religion, og nu søger sin Underholdning ved Sprog Underviisning, bliver det efter Forlangende bekiendtgjort, at paa dette Skrift imodtages Prænumeration til Augustii Maaneds Udgang her i Bogtrykkerit. NNB. S. er i Bogtrykkeriet er at faae tilkiøbs: En kort Afhandling om de Poetiske Guder og Helte, oversat af Magist. Hans Gottschalch, Con=Rector, saa og adjungeret og sucederende Rector, i Aalborg, trykt paa Bogtrykkeriets Forlag i Aalborg, 7 Ark i stor Octav, og sælges for 18 Skilling.
Viborger Samler, 1777-08-11
NB. Den i Coldinghuus Amt, Jerlef=Herred, og udi Schibbet Sogn, paa Ruhe=Mark, ved den store Aae, som løber fra Vingsted Mølle, for faa Aar siden nye opbygte, og endnu i god Stand og Drift befindende Kobber=Høeler= og Som=Fabrique, bliver for prioriteret Gield til sal. Hr. Etatsraad de Lichtenbergs Stervboe, efter Eieren og Pantsætteren, Sr. Peter Sagers Forlangende, ved offentlig Auction Tren De Gange efter hinanden opbuden, og ved 3die og sidste Auction absolute bortsolgt efter de Conditioner, som paa Auctionsstedet blive fremlagte, hvilke Auctioner holdes udi Eierens, bemeldte Peter Sagers Værelser paa Fabriqven, første Gang den 18 Augusti, anden Gang d. 25, og tredie samt sidste Gang Mandagen d. 1 Septembr. førstkommende. Fabriqvens Bygning bestaaer af 3 anseelige Længder Huus af ege Bindingsværk, med murede Vægge, og altsammen teglhængt; og desuden trende Værkstedshuuse a parte, hvorudi Værket gaaer, nemlig: 1) Kobber, Smelter og Udsmeedings Værkstedet; 2) Høelee=Smeeden, og 3) Søm=Smeeden. Ved den første gaaer og drives den store Kobber=Hammer, og 4 Blæsebælge ved Vandet, og ved den anden drives Høelee=Hammeren og Slibesteenen ligeledes ved Vandet; ved hvilket Værk Jernet til Søm=Smeeden kan skraaes og rækkes i smaa Stænger, som siden i Søm=Smeeden, ved Haand=Arbeide udarbeides udi alle Slags Sorter Spiger, samt store og smaa Søm. Ligeledes er endnu det fierde Værksted indrettet udi en af de forbemeldte 3 Længder af Fabriqvens Bygning, for en Kobbersmeed, som kan udarbeide det smeltede og i Plader ved Fabriqven udsmeedede nye Kobber, og til hvert Værksted befindes de behørige Haandværks Redskaber, som efter en Specification medfølger Fabriqven i Kiøbet, og paa det Fabriqvens Eier kunde holde Heste, Kiør og andre Creature, samt selv have nogen Hielp af Avling til Huusholdings Førelse, tilhører samme, som og bliver solgt under eet med Fabriqven, 2 Tdr. 5 Skpr. 2 Fkdr. en trediedeel Alb. Ager og Engs Hartkorn, Skovskyld 1 Fdkr. hvilket Hartkorn med sin Jord og Eng tet ved Fabriqven uden Fælledsskab for sig selv er indhegnet, og befindes udi god Drift og Brug; Liebhaberne vilde da behage at indfinde sig bemledte Auctions Dage Klokken 10 Formiddag, i sær ved sidste Auction, da Fabriqven med alle sine tilhørende Eiendomme, som meldt er, absolut bliver bortsolgt, Til Slutning meldes endnu, at denne Fabriqve, efter de derpaa havende Kongl. allernaadigste Privilegier, er tilladt tillige at oprette en Krudmølle, samt forfærdige Carabiner, Pistoler, Espontons, Kaarder, Pallascher, Knive, Saxer og adskillige Kaardeklinger, alt efter de allernaadigste Privilegiers Jndhold
Viborger Samler, 1777-08-18
Femte Aar. L. Mandagen den 18 August gang. Svar. paa Spørgsmaalet i Samleren Nr. 20. Om Bileam eder ere mange Ting i de prophetiske Skrifter, der blive talte om, som virkelige Tildragelser, da de dog ikkun have været Syner; og at disse Syner kan have gjort ligesaa stort Jndtryk paa Propheternes Sind, som virkelige Tildragelser, nægtes ikke, ligesom ei heller, at nogle, saasom Majmonides og andre, til saa Kl. dan danne Syner henregne det, som berettes om Bileams Asen 4 Mos. B. C. 22, v. 23, 23. Deres Grunde, som have holdt dette for et Syn, eller (endnu en dristigere Meening, kuns for en Fabel, skal være: (a) Fordi Asseners Tunger ikke skal være skikkede til at lære at Tale: (b) Fordi Bileam derved slet intet forhauses. Men det første hindrer intet; thi et Mirakel var det, og hos Gud er ingen Ting umuelig. Luc. 1 v. 37. At Bileam ei forhauses, kunde komme sig enten deraf, at han, som en Prophet, kan have været vant til at see Syner - eller fordihan troede den Østerlandske Lære om Sielevandringen. Josephus fortæller Antiqv. Jud. Lib. 4. Cap. 6. at Bileam blev over denne Hændelse meget forvirret.
Viborger Samler, 1777-08-18
Jkke et unødvendigt eller upassande, men særdeles beqvem og passende Mirakel til at overbevise Bileam, at Mund og Tunge ere under Guds Bestyrelse, og at den samme guddommelige Magt, som bragte Asenet til at tale imod dets Natur, kunde og paa samme Maade bringe ham til at velsigne tvertimod hans Tilbøielighed - som og skeete, skiønt han havde havet sig paa at forbande. Hvilket (spørger Bochart) var det største Mirakel af disse to, enten ten Asenets eller Bileams Tale, uden Tvivl Bileams; thi Asenet forholdte sig ikkuns lidende, men Bileam modstoed tillige Guds Villie. Jeg finder altsaa ingen overbevisende Grund imod, men mange for den almindeligste Meening, at det omspurgte er en virkelig Tildragelse. Thi(a) er denne den letteste og naturligste Forstand, som strax tilbyder sig ved at læse Fortællingen i sin fulde Sammenhæng. (b) At det ikke har været blot et Syn, men noget virkeligt, synes Bileam selv temmelig tydeligen at sige: 4 MosB. 24. v. 4 og 16. "Saa siger den, som faldt og fik Øinene opladte hvormed han unægteligen sigter til 4 Mos. B. 22 v. 23, 28. da Asen, inden falder under ham, og han ved dette Fald faaer Øinene opladte, og seer Herrens Engel staaende i Veien med et draget Sværd. (c) Men hvad som, for mig i det mindste, er meest overbevisende, er Apostelen Peders Ord 2 Petr. 2 v. 16, hvor han siger om denne Bileams Handel: At Det stumme trælbaarne Dyr, som tale de med et Menneske es Røst, forhindrede Prophetens Uforstandighed, Hans Meening troer jeg vi sikkerst kan følge; og han forstaaer det ikke som et Syn, mindre, som en Fabel; men som en virkelig Tildragel. Kl. 2. Svar
Viborger Samler, 1777-08-18
Svar paa Spørgsmaalet i Samleren Nr. 27. tunschelruthe (Ønskeqvist, Pegefinger, Spaa stikke, Virgula divinatrix) er en med dobelt Skud opvoxet Hasselqvist, afskaaren med et Skaar, opad, paa St. Hans Middag, eller medens Saften er i Træet, en Tomme neden for Kløften; derpaa tilklines alle Ender med Baum (Træe) Vox, at Saften og Luften ei udkommer, og den holdes, naar man bruger den, i begge Hænderne, naar der er Vand nær i Jorden, vrier den sig efter den ene Side, Men hvor der er Metal, Guld, Sølv og s. v. der vrier den sig efter den anden Side. Af slig en kløftet grøn Hassel qvist, eller Pileqvist, eller (hvilket er det samme, en af Elle, Eeg eller Æble=Træe betiener Gog lere sig i Metallurgien, den de tillegge underbare Dyder og Virkninger, til at opdage Erts Gange, Gruber og Kilder; Men den NaturVirkning kan ikke andet end drages i Tvivl af alle Fornuftige; Den bedragelige og overtroiske Vunschelruthe har nu meget tabt sin Kredit, og Folk lader sig ikke gjerne ved Taskenspil bedaare. Men vil man søge efter Vand, findes det paa en vissere Maade: 1) Paa tørre og sandige Egne findes Vand og Kilder, og kan af Jorden opkaopkastes og frembringes, naar man i Junii eller Julii Maaned efter Varme eller heed Solskin nedlegger sig med Jorden ved Solens Nedgang, og kiger op over Jordens Klode, og agter, hvor af Jorden opstiger Taage, der hvor Taagen sees at staae tykkest, findes ved liden Gravning vist Vand: 2) Vil man have Sig kast en Brønd, kan man og vide hvor Vandaarene ere i Jorden paa følgende Maade: Man kaster hist og her i Jorden Huller 2 a 3 al. dybe og siden tager man nogle Blye= eller Tinskaaler, og mit paa Bunden i Skaalerne sættes lidet Klister eller Beeg, og derpaa hæftes noget Bomuld eller fiin karet Uld, saa tages Bomolie og stryges rundt omkring inden i Skaalerne, dog saa, at det ei rører Ulden, leg saa Skaalerne omvendte paa Bunden af de opkastede Huller, og kast saa Jorden paa. Om Morgenen førend Solen opgaaer, graves Skaalerne op igien, og strax omvendes, finder man saa Vand i Ulden, er Vandaarene ei langt borte; Men er der liden eller ingen Fugtighed i Ulden, saa tør man ikke ved at grave efter Vand paa dette Sted, men faaer atter at gjøre Forsøg, paa andre Steder. 3) Steder, hvor Vand er under Jorden, kiendes (a) der hvor Sneen om Foraaret tilligere, Kk; hen hensmelter end andensteds (b) hvor der om Sommeren ved Solens Opgang paa fri Mark ei findes Dug eller Rimfrost (c) hvor Græs og Urter staae grønne, naar de ved Tørke staae andensteds vine og tørre (d) hvor Kornet overalt lover riig Høst, uden paa nogle Steder, paa sidste Steder ere Kilder i Nærheden: (e) hvor Kattemynthe, (Mentha Cataria) Krop, Følfoed (Tussilagovoxer meget: (f) Naar Luften er klar over Snee bedækket Jord, og man seer Dunster opstige, der kan man sette Tegn, til man agter at grave efter Vand. G. H. B. (Følgende er indsendt.) Kiere Broder!
Viborger Samler, 1777-08-18
Da jeg i saa mange Aar ei her hørt fra vore kiere gamle Forældre, og er meget begierlig efter at vide, hvorledes det gaaer dem, beder jeg dig herved, at Du vil herom underrette mig enten ved Posten eller anden Leilighed, samt, at Du vil vise mig den Godhed (ifald deres Dødsfald bliver i vor Leve=Tiid bekiendtgjort i Aviserne, og vi saavel som Kredi= og Debitorer indkaldes paa Latin, som vel J. studerede men ikke vi ustuderede forstaae) Selv at oversætte mig alt det Latin, som deri er indført og i et Brev Brev tilskrive mig det paa dansk, at jeg ved dets Hielp kan vide, hvad det vil sige, som jeg læser i Avisen. For en 5 a 6 Aar siden sagde en Skipper mig, at vor Fader var af Bye=Mændene antagen til at ringe Bede=Klokken Morgen og Aften: Dette fornøiede mig inderlig, og jeg skrev ham strax et Lykønsknings Brev til, men fik intet Svar fra ham. Døer han i dette Embede, tænker jeg, at den Geistlige SkifteRet skal behandle Stervboen, og saa har vor Skoleholder her i Byen forsikret mig, at Dødsfalds Bekiendtgiørelsen og vor Jndkaldelse til Stervboen skeer paa Dansk. Jeg er &c.J. Nielsen. (Følgende er indsendt.)et er ikke almindeligt bekiendt, at andre, end de, som ikke meget agte Religion og Ærbarhed, ere Lemmer af det hæderlige Frimuurer=Selskab, hvorfore samme hos Ukyndige maa høre ilde, som det, der strider mod Gudsfrygt og gode Sæder; thi ønskes gierne, for at tilintetgjøre denne Paasagn, at i de offentlige Tidender maatte nævnes nogle af Selskabets Lemmer, hvis kristelige Religions Jver og oprigtige Vandel er noksom bekiendt og ikke kan nægtes.
Viborger Samler, 1777-08-18
Den just i Dag fra Odense indløbne Frie=Muurer Orden Apologie, som her i Bogladen sælges for 32 Skl., kan ventelig give ovenstaaende Ønske tilstrækkelig Satisfaktion.
Viborger Samler, 1777-08-18
Nye Nyeheder.
Viborger Samler, 1777-08-18
Søndagen d. 21 Julii Kl. 2 sl. Eftermiddag døde Høiæde- og Høiærværdige Hr. Biskop Bildsøe i Aarhuus, og blev den 14 August Kl. 8 om Morgenen bisat i Stedets Domkirke af det dertil forsamlede Præsteskab. Onsdagen for hans Død indviede han til Lære-Embedet 4 Candidater, og blandt disse sin egen Amanuensis Hr. Rasch til Capellan for Frue Kirke i Aarhuus; Endog Torsdagen, Fredagen, og Løverdagen derefter bivaanede han den offentlige Examen i den latinske Skole i Aarhuus.
Viborger Samler, 1777-08-18
Proklamata, læste i Landstinget Onsdagen d. 6 August 1777. 1. Kongelig Bevilling, som tillader Ersecutores Testaamentii efter afg. Ritmester Johannes Lüttichau paa Lerchen feldt, at de udi Aviserne 3 Gange efter hinanden maa indkalde alle bemeldte Hr. Ritmester Lüttichaus Kreditorer, at indfinde sig hos dem inden den i Loven fastsatte Tiid. Dateret d. 20 Junii 1777.
Viborger Samler, 1777-08-18
2. Hvorved afg. Magister Borch, forhen Sognepræst for Greis og Sindbers Meenigheder, hans Kredi= og Debitorer indkaldes, at melde sig inden den Tiid, Loven foreskriver Dateret d. 31 Julii 1777. 3. Hvorved indkaldes afg. Peder Kiærs Enke, Annæ Catharina i Hierring, udi Riberhuus Amt, hendes efterladte Søn, Halvor Olesen, tilligemed alle og enhver, som i denne Stervboe noget maatte formeene at have at fordre og paastaae, at melde sig i lovlig Tild paa Amts=Contoiret i Ribe. Dat. 31 Julii 1777. 4. Som indkalder afg. Barbara Windfeldt Sal. Ni sels Mortensens udi Kirkebye, Farup Sogn, under Riberhuus Amt, hendes Kreditorer samt hendes Søn Hans Nielsen Windfeldt, at melde sig og paa Riberhuus Amts=Contoir i Ribe i lovlig Tiid. Dat. 31 Julii 1777.
Viborger Samler, 1777-08-18
5. Hvorved Magistraten i Aalborg indkalder afg. Regiments Qvarteermester Thims Enkes Kreditorer at melde sig i det seeneste inden Aar og Dag. Dat. 18 Julii 1777. 6. Hvorved Kommissarierne, Hr. Kammerraad Behr i Greenaae og Hr. Krigsraad Bloch i Warde indkalder alle Hr. General Major Numsens Kreditorer, at anmelde for dem deres Pretentioner udi Kommissionen, som er fastsat at holdes i Holstebroe den 29 Septemb. førstkommende. Dat. 29 Julii 1777.
Viborger Samler, 1777-08-18
Tillæg.) Femte Tillæg Aargang. til den Viborger Samler No. 33. Mandagen den 18 Augustii 1777.
Viborger Samler, 1777-08-18
Bekiendtgiørelse. Efter adskillige Handlendes og til Markeder reisende Haandværks=Mestere, samt en Deel af denne Stads Jndvaanere, deres til os indkomne Forlangende, bekiendtgiøres herved, at alle de udi Almanakerne aarlig fastsatte Markeder for Fridericia Bye, nemlig: Den 23 Januarii, med Heste og Kram=Vahre. 25 Martii ligeledes.
Viborger Samler, 1777-08-18
25 Junii Heste Market. 3 September, Kram= og Hestemarket. Og den 23 Obtober Qvæg=Kram= og Hestemarket. Bliver i Staden paa sædvanlige Setder holdte; thi ville alle og enhver der efter behagentlig rette dem, og ommeldte Tiider sig indfinde, paa det de af Hs. Majestet denne Stad allernaadigst forundte Fordeele kunde, saavidt mueligt, blive den til Deel. Fridericia Raadstue d. 1 Augustii 1777. H. Lund. Thomsen. Lorentzon. J. J. Bruun. Eegeberg. H. Thomsen.
Viborger Samler, 1777-08-18
For en Tiener, som tillige kan forrette Skytte-Tie C. C. neste, samt fremvise gode Atester om hans Forhold hos andre, kan anvises en god Tieneste, naar han betids melder sig her i Bogtrykkeriet.
Viborger Samler, 1777-08-18
En meget god og stærk Jern Svanehals til en Chalse eller Jagtvogn; en Messing Maale=Kiede, en nye og sær god Hagel Flint, et var Pistoler, en Kiøbenhavnsk Bøsselaas, Schrivers Seelen-Schatz mit Koks Register, Hasma hodierna, v. Aphelens franske og danske Lexicon, Zinchens oconomisches Lexicon, Matematisches Lexicon, Hesselbergs juridiske Lexicon, Holbergs Jødiske Historie og Arvieur Reise=Beskrivelse anvises tilkiøbs her fra Bortrykkeriet.