JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-09-07
Hvor lidet nøiagtige de tydske Blades gjentagne Efterretninger om den danske Gesandt i Berlin have været, om hvem det snart er sagt at han havde taget sin Afsked, snart er berettet det Modsatte, viser sig nu af nedenstaaende officielle Artikel fra Berlin i Preus Allg. Zeit." Hs. M. Kongen har den 30te Aug. paa Slottet Sanssoue i en Privat-Audients behaget at modtage den ved Allerhøistsammes Hof hidtil accrediterede kgl. danske overordentlige Gesandt og befuldmægtigede Minister, Grev v. Reventlow, og af ham modtaget Skrivelsen fra hans Monark, hvorved han kaldes tilbage herfra. - Gesandten er altsaa paa sædvanlig Maade rappelleret, og han har ikke - saaledes som vi endnu i Loverdags meldte efter preussiske Kilder igjen tiltraadt sin Function. (S. Bl.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-09-07
Paa det i Torsdags Aftes i Kjøbenhavn afholdte almindelige Studentermøde, der var saa talrigt besøgt, som Localet paa nogen Maade tillod, blev der af Studenterforeningens ordførende Senior meddelt et Referat af hvad der tidligere var passeret i Værnepligtssagen i Stænderforsamlingerne samt en Udsigt over det nu foreliggende Lovudkast derom. Da man ikke var forberedt paa en dybere gaaende Drøftelse, enten af hvilket Princip man i Henseende til den nævnte borgerlige Ydelse, maatte erkjende for det rigtige, eller om det med Hensyn til Studenterstandens særegne Forhold for Øieblikket kunde være hensigtsmæssigt at indgive noget bestemt Forslag til Stænderne, besluttede Forsamlingen med en Enstemmighed nær Majoritet, at nedsætte en Comitee af 5 Medlemmer, med det Commissorium, at bearbeide Sagen videre, og naar den kom til det Resulsat, at noget Skridt fra Studenter standens Side burde foretages, da at forelægge et motiveret Forslag derom i et nyt almindeligt Møde. Valget af denne Comitee, bestemtes at skulle skee ved Stemmesedler med Navns Underskrift, der skulde afleveres i Studenterforeningen inden Søndag Middag. (Fædrel.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-09-07
Som bekjendt havde Redacteuren af Kieler-Corresp.", Olshausen, trodset det givne Forbud imod Folkeforsamlinger, til hvilket han søgte at godtgjøre, at man ikke var pligtig at tage Hensyn, og i Forsamlinger af Borgere, m. Fl. i Kiel udbredt sig over Gjenstandene for det aabne Brev m.v. Derefter havde han endog opfordret til en stor Forsamling i Nortorf af lignende Tendents. Politimesteren i Kiel lod ham den 1ste Septbr. kalde for sig og opfordrede ham til enten skriftlig eller paa Æresord at love at opgive denne Plan. Men da Olshausen, paa ingen Maade var dertil at formaae, men stod fast paa sit ovennævnte lovstridige Foretagende, og hvilket i Grunden gik ud paa at modsætte sig Kongens Villie, saa blev det ham ved hans Bortgang fra Politikammeret betydet, at han som Arrestant skulde til Rendsborg, hvorhen han førtes af Potitiet i lukket Vogn. Hans Papirer o. s. v. lagdes tillige under Forsegling. Da dette efter nogle Timers Forløb rygtedes i Staden Kiel, opstod en Bevægelse derover, og man begav sig om Aftenen først til Brandts Hotel, hvor Oberst Høegh var tagen ind, og da det erfaredes at Obersten befandt sig i Besøg hos Major Sachau, til dennes Bopæl, og yttrede ved Husen og Raaben sit Mishag, samt kastede Stene, hvoraf en naaede ind af Majorens Vinduer, uagtet han beboer anden Etage. Derfra begav den urolige Hob sig til Prof. Paulsens Bopæl i den anden Ende af Staden, hvor lignende Uordener fandt Sted. I et Brev fra Kiel i Alt. Mere." hedder det herom, at denne Exces vækker almindelig Beklagelse og Jndignation paa Grund af denne Mands hæderværdige Personlighed, idet han stedse har handlet og lært efter sin fulde Overbeviisning." Forresten, hedder det i samme Brev, syntes Opløbet, der hidrørte fra en Flok af den lavere Folkeclasse, ikke at have videre Vigtighed. En Politiplacat fandtes imidlertid paa Gadehjørnerne imorges – (Brevet er af 2den Septbr.) – hvori Borgerne formanedes til at holde Børn og Tiende, osv. hjemme efter Kl. 8 om Aftenen, og hvori Grupper paa Gaden forbydes. Desuagtet havde atter iaften en Mængde Mennesker samlet sig, som – ligesom igaar – trak igjennem Gaderne med Sangen Schleswigholstein meerumschlungen". Nu synes Mængden dog (Kl. 10) at ville skilles ad, efterat nogle af Patrouillen anholdte Lærredrenge ere blevne frigivne igjen, og man nærer derfor ikke længere nogen Frygt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-09-07
J det Offentliges Jnteresse skylder man sikkert Politiets og Militairets forsigtige og humane Opførsel megen Tak. J Hamb. Corresp." meddeles i et andet Brev fra Kiel af 2den de, at den 1ste om Aftenen samledes de meest anseete Borgere i Kiel, og besluttede følgende Skrivelse til Magistraten i Kiel, som fik 34 Underskrifter: "En Begivenhed af den betydningsfuldeste Beskaffenhed har sat os og hele Borgerskabet i største Bestyrtelse. Vor Medborger, Hr. Theodor Olshausen, er ved Politimagt pludselig bortreven fra vor Midte, og som Arrestant fort til Rendsborg Fæstning. Vi maae frygte for, at aldeles ingen Retsgrunde understøtte denne Fremgangsmaade, men det er vor og vore Repræsentanters Ret og Pligt, at modsætte os Vilkaarlighed og beskjærme Medborgeres personlige Frihed med egen Fare, og det paaligger saameget mere Raadet og Borgerskabets Deputerede, eftersom Hr. Olshansen er Ordfører i de 32 Mænds Borgerraad. den faste Fortrøstning, at Raadet og de deputerede Borgere ere af samme Overbeviisning som vi, fremføre vi derfor den Begjæring, at Magistrat og Borger-Collegierne med al Energi ville gjøre sig Umage for Hr. Olshausens (Berl. Tid.) Befrielse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-09-07
J Mai Maaned dette Aar – beretter Fædrelandet – udstedte 23 Bønder paa Holbeks Amt en Jndbydelse til samtlige deres Brødre, den hele danske Bondestand. Jndbydelsen gik ud paa, ved aarlige Bidrag at dække Redacteurerne af de liberale Blade navnlig Redacteurerne af Fædrelandet, "Almuevennen" og Kjøbenhavnsposten.) de Udgifter, som de maatte have i Anledning af Artikler i Bondesagen. Justitsraad Reiersen beslaglagde denne Jndbydelse, det vil sige: de ham tilstillede to Exemplarer, thi flere Aftryk var der endnu ikke taget, da Bogtrykkeren (Hr. Michaelsen) havde faaet bestemt Ordre til ingen flere at tage, inden det ene var vendt tilbage, med Gjennemsynets Paategning. Dette skeete i Junii. Under 1ste August begyndte man paa Holbeks Amt at optage Forhør over de fire Bønder, der maatte betragtes som Repræsentanter og Agenter for samtlige 23. Der udfandtes under disse Forhører ikke nogen Redacteur af Jndbydelsen, imod hvem der kunde decreteres Sagsanlæggelse, thi samtlige Deponenter vare enige om, at de i Grunden alle Fire vare Jndbydelsens Forfattere og kunhavde ladet den bringe i Pennen af en anden Personlighed, hvem de saa meget mindre fandt sig foranledigede til at opgive, som det maatte ansees for en reen Tilfældighed, at de havde henvendt sig til denne Mand af Pennen og ikke til en anden. J Tirsdags begyndte Forhorerne i Kjøbenhavn med Hr. Michaelsen, af hvis Forklaring det fremgik, at Hr. Fr. Barfod var den, som havde leveret ham Manuscriptet og besørget Correcturen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-09-07
Næste Dag var Hr. Fr. Barfod i to Timers Criminel forhør, men erklærede under Eeds Tilbud, at han ikke havde fjerneste Formodning om, hvem Redacteuren (9: Afskriveren af Bøndernes Tanker maatte være, samt tilføiede den Erklæring, at Huusinqvisitionen hos Hr. Giødwad havde lært ham, som enhver anden Oppositionsforfatter, øieblikkelig at tilintetgjøre ethvert afbenyttet Manuscript, hvorfor ei heller dette kunde lede ham selv eller Retten paa Spor efter Afskriveren. Hvad der videre vil blive foretaget i denne Sag, maa Tiden snart vise.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-09-07
(Corresp.) Kjøbenhavn, den 5te Septbr. "Der Beobachter om Sunde af 4de Septbr., et Blad, som man anseer for halvt officielt, slutter en Artikel om Tilstanden i Hertugdømmerne med følgende mærkelige Ord: "Regjeringen vilde vist gaae endnu sikkrere, naar den i Forvaltningen meere sondrede Holsteen som tydsk Forbundslandstat); den vilde derved snarere bringe Tydskland til Taushed, og meere kunne regjere Slesvig overeensstemmende med sin Eiendommelighed. Denne Forandring i Regjerings-Grundsætningerne vilde kunne finde sin Retfærdiggjørelse deri, at den hidtilværende nøie Forvaltningsforbindelse af Slesvig med Holsteen stedse, og ogsaa nu, bliver benyttet til at trække Slesvig, som Holsteens Tilbehør, bort fra Danmark og over til Tydskland. Regjeringen vilde alligevel kunne, til Fordeel for disse to Stats dele, der saalænge have været forbundne, lade Lighed i Lovgivningen i det Væsentlige bestaae." Vi sige, det er mærkelige Ord i et Blad, blandt hvis Medarbeidere man, foruden Dr. Ostwald, hvem Regjeringen, som bekjendt, meget har benyttet i Arvefølgespørgsmaals-Sagen, endvidere nævner endnu meere officielle og meere høistaaende, Personer. Skulde Regjeringen virkelig endelig være kommen til den Erkjendelse, at det eneste virkelige Radical Middel til fra Grunden af at curere Sygdommen er, at indrømme alle Conseqventserne af Holsteens Stilling som tydsk Forbundstat, d. v. s., at give Holsteen sin egen Forfatning og sin egen Bestyrelse, Vi kunne næsten ikke troe det muligt, da Regjeringen hidtil paa det Bestemteste har desavoneret dette Middel, og endnu for nylig i det aabne Brev af 8de Juli har garanteret den ulykkelige administrative Forbindelse mellem Hertugdømmerne. Og dog er det vor fuldeste Overbeviisning, at det er det eneste Middl, hvorved det Onde kan hæves; det have vi mange Gange udtalt, og vi have ikke havt Anledning til at forandre, og ville sikkert aldrig faae Anledning til at forandre denne Overbeviisning. Vi ere ingenlunde blindt for, at det er en vanskelig Sag, som paa ingen Maade lader sig udfore i et Slag eller i kort Tid, men der er dog Adskilligt, som vi ikke kunne indsee, hvad der skulde være til Hinder for, strax at iværksætte. Saaledes f. Ex. en særegen holsteensk Hærafdeling med tydsk Commando, en egen Overappellations=Ret, vel ogsaa flere Administrations-Brancher; den, værste Anstødsteen vilde upaatvivldlig blive Finantserne, og for Tiden vilde der ikke være at tænke paa nogen Søndring af dem, da Holstenerne sikkert vilde gjøre de urimeligste Fordringer, vælte hele Gjelden over paa Danmark, og nægte al Erstatning saavel for den kielske som den forrige schaumburgske Andeel. Men allerede blot Hærens særskilte Organisation vilde være et vigtigt Skridt til at berolige Holstenerne og ikke mindre Danmark.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-09-07
Det fortælles her som tilforladeligt, at der ved Redacteur Olshausens Ankomst til Rendsborg som Arrestant har været et Opløb, hvorved især den berygtede Advocat Bauditz skal have viist sig virksom. De eskorterende Dragoner skulle have gjort deres Pligt, og endogsaa bemægtiget sig Banditz, men ved et nyt Angreb af Pøbelen skal denne være befriet. Derimod skal det ikke være lykkedes at befrie Olshausen, hvorom dog Beretningerne ere forskjellige. Beklageligt vilde det være, om Rygtet skulde bekræfte sig, at en Troppeafdeling af Garnisonen i Rendsborg (Hovedvagten?) ved denne Leilighed skulde have nægtet Lydighed. Man siger, at det skal have bestaaet i, at Soldaterne, som bleve udcommanderede til at yde Assistance, i dets Sted satte Geværet ved Foden, og forholdt sig passive.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-09-07
Som Concurrenter til Overpræsidentposten i Kjøbenhavn nævner man Conferentsraad, Cancellideputeret I. Lange og Stiftamtmanden i Ribe, Grev Sponneck, ligesom man og vil vide, at Borgemester, Justitsraad Ussing skulde ved Langes eventuelle Udnævnelse træde ind i Cancelliet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-09-07
Nykjøbing, den 4de September. Borgerrepræsentanterne i Nykjøbing og Stubbekjøbing have i Forening vedtaget og indgivet følgende Andragende til Stænderforsamlingen i Roeskilde: "Undertegnede Repræsentant skaber føle sig opfordrede til, ogsaa at udtale sig om det Stænderne forelagte Udkast til en Anordning om almindelig Værnepligt. Ogsaa vi hylde den Mening, at ethvert af Landets Børn bør bidrage til dets Forsvar, og med Glæde offre den Rettighed, der holder Kjøbstadboeren fri for denne Pligt. – Vi ville ikke i denne Sag gaae yderligere i Detail, men referere os til de i Adressen fra de fyenske Borgerrepræsentanter udtalte Anskuelser, og kun berøre hvilke Forandringer i Udkastet vi ansee for de ønskeligste. – Naar en personlig Rettighed betages Undersaatterne, er det vist overeensstemmende med billighed, at den dem derved paalagte Byrde bliver saa mild som Omstændighederne tillade det. Vi mene saaledes, at det vil blive en høist trykkende Byrde, for ikke at sige en Ulykke, for den unge Kjøbstadmand, naar han skal opfylde Værnepligten paa den Maade, som Udkastet fordrer, og maa derfor hos den høitærede Forsamling paa det Jndstændigste andrage paa, at denne Deel af Udkastet forandres derhen, at enhver Byes Ungdom paa selve Stedet bibringes den fornødne militaire Dannelse. Denne Fremgangsmaade er vistnok den eneste, hvorved de Ulemper kunne undgaaes, der opstaae ved en længere Fraværelse fra Hjemmet og den vante Beskjæftigelse, hvis stadige Udøvelse er en nødvendig betingelse for det unge Menneske til at hævde sin Plads som nyttig Borger i Samfundet i den valgte Virkekreds. – Det er først i den seneste Tid at der er vakt en folkelig Sympathi for den almindelige Værnepligt, og mange Forældre have vistnok tidligere, ved Anbringelsen af deres confirmerede Børn, taget mindre Hensyn til den Gene almindelig Værnepligt maatte medføre for Børnenes Livsstillinger, end Tilfældet, efter Udkastets Emanering til Lov, vilde blive, idet de herefter mulig ville beflitte sig paa at anbringe deres Børn i en Virkekreds, der kunde formilde den Værnepligtens Byrde. Vi henlede derfor Opmærksomheden paa det mulig Ønskelige og Hensigtsmæssige i, at Forordningen om almindelig Værnepligt først emanerer om nogle Aar, f. Ex. 1850. - Ligeledes tillade vi os at andrage paa, at Værnepligten, naar den indføres, da maa blive det i Ordets sande Betydning. Undtagelser og Frikjøbelser – det er vor Overbeviisning ville kun bevirke, at Armeen kommer til at bestaae af de fattige Borgeres og Bønders Sønner, og Hensigten med det Gode, som almindelig Værnepligt skulde udrette, er da i flere Retninger forfeilet."
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-09-07
Kornpriser. (Af Folkebl.) - London, den 21de Aug. Tilførselen af Korn har, med Undtagelse af fremmed Havre, været ubetydelig; i de nordlige Districter er Veirliget ugunstigt for Høsten, og Beretningerne om Kartoflerne lyde fra alle Egne sørgeligt. Disse Omstændigheder i Forening bevirkede, at Markedet idag var meget livligt. Fremmed fortoldet Hvede betaltes omtrent 1 Rbd. pr. dansk Tønde høiere end i Mandags, og ufortoldet er vedvarende solgt til Udførsel. – Sælgerne af Byg holde fast ved de seneste Priser, men Brænderierne ere endnu forsynede, og Omsætningen i denne Kornsort er ei af Betydenhed. – Havre var meget spurgt; alle Sorter kunne noteres 1 Mk. 6 s. pr. dansk Tønde høiere.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-09-07
London, den 28de August. J Begyndelsen af Ugen var Hvede spurgt til de seneste Priser, men idag holdt Kjøberne sig tilbage, og Omsætningen var derfor treven. - Byg var idag mere spurgt, og Prisen 1 Mk. 6 s. pr. dansk Tønde høiere; Havre fandt ogsaa villig Kjøbere til en lignende Forhøielse i Prisen. Hamborg, den 1ste September. Der har været en betydelig Omsætning i Byg til følgende Priser: 111 a 112 Pds. til 4 Rbd. 4 Mk.; 113 a 114 Pds. til 4 Rbd. 5 Mk.; 115 a 116 Pd. til 5 Rbd. Et Parti nyt 110 a 111 Pd., at leveres paa Falster medio October, er solgt til 4 Rbd. 5 Mk. Med andre Kornsorter var det stille. – Raps flau, man betalte igaar 8 Rbd. 3 Mk.; idag er solgt til 8 Rbd. 2 Mk. Kjøbenhavn, den 27de August. Her er solgt: 1000 Tdr. 111 a 112 Pds. nyt Byg, at leveres i Kallundborg ultimo October, til 4 Rbd. 1 Mk. 12 s.; 1600 Tdr. 111 a 112 Pd. gammelt dito, at leveres i Kjøge og i Lolland, til 4 Rbd. 1 Mk. 4 s.; 1300 Tdr. 113 Pd. dito dito, at leveres i Kjøge, til 4 Rbd. 1 Mk. 12 s.; 400 Tdr. 112 Pds. dito dito, at leveres her, til 4 Rbd. 3 Mk., frit ombord. - J Raps har været en Omsætning af c. 4500 Tdr., for Størstedelen kjøbt af de herværende Oliemøller. De betalte Priser ere: for Partier, at leveres i Provindserne, til 8 Rbd., indtil 8 Rbd. 2 Mk.; for nogle, her at leveres, indtil 8 Rbd. 3 Mk.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-09-07
Kjøbenhavn, den 3die September. I Ugens Løb er solgt. at modtages i Provindserne: Af forrige Aars Høst: 1000 Tdr. 123 Pd. Rug, til 5 Rbd. 5 Mk. 10 s.; 4800 Tdr. 111. a 112 Pds. Byg, til 4 Rbd. 2 M. 12 s. a 4 Rbd. 3 Mk. 12 s.; 2800 Tdr. 113 a 114 Pds. dito, til 4 Rbd. 2 Mk. 12 s. a 4 Rbd. 3 Mk. 4 s.; 2000 Tdr. 114 Pds. dito, til 4 Rbd. 3 Mk. 12 s. - Af dette Aars Høst: 1000 Tdr. 110 a 111 Pds. Byg, medio October, til 4 Rbd. 2 Mk.; 500 Tdr. af Gjennemsnitsvægt, til 4 Rbd. 3 Mk.; 1000 Tdr. Gradet Byg, dito, ultimo October, til 4 Rbd. 1 Mk. 8 s.; 500 Tdr. 128 Pds. Hvede og 500 Tdr. 122 Pd. Rug, 1ste November, til 13 Rbd. 5 Mk. pr. dobbelt Tønde; 500 Tdr. Ærter, til 6 Rbd. 4 Mk. 8 s. For 1100 Tdr. Raps betaltes 8 Rbd. 3 Mk.; senest er solgt 600 Tdr. dito til 8 Rbd. 1 Mk.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-09-07
Kjøbenhavns Torvepriser, den 5te September. – Hvede, 7 Rbd. - s. a 8 Rbd. 48 s.; Rug, 6 Rbd. - s. a 7 Rbd. - s.; Byg, 2-radet, 4 Rbd., 16 s. a 4 Rbd. 64 s. dito 6-radet, 3 Rbd. 80 s. a 4 Rbd. 16 s.; Havre, 3 Rbd. s. a 3 Rbd. 80 s.; Flesk, grønsaltet, Lpd. 1 Rbd. 48 s. a 1 Rbd. 80 s., dito røget, 2 Rbd. 48 s. a 2 Rbd. 80 s. Æg, Snesen, 24 s. a 26 s.; Smør, sjællandsk, Pd., 25 s.a 28 s.; dito, Fjerdingen, 14 Rbd. - s. a 14 Rbd. 48 s. (Forlangt indrykket.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-09-07
Under Overskrift: Til Bondealmuen indeholder Lollands-Falsters Stiftstidende igjennem flere Numere nogle Artikler, hvis Forfatter har malet Bondestanden med de allersorteste Farver. Vi ville kun bede Forfatteren, saavelsom alle dem, der gjøre hans Ord til deres, at erindre sig nedenstaaende Fabel af Gellert,
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-09-07
En Vognhest, som engang et slæbsomt Plougbeest saae I Plougen mødigen at drage, Deraf Anledning tog, paa den Foragt at slaae Og i sin Gang og Skik sig selv demmere at behage. See, sagde den, kan du saa kaste Fødderne? Kan Du vel give Dig en slig Anseelse? Naar kan Du saa dit Hoved bære? Naar bliver Du, som jeg, berømt og holdt i Ære. "Lad mig, var Bestets Svar, Ro for Plougen drage Du allermindst min Sveed og Slæb foragte bør, Var ikke jeg, hvorfra vil Du den Havre tage, Som Dig saa stolt og overmodig gjør." Erindrer, I, som ringe Folk oragte, Fornemme Lediggjængere. At Eders Stolthed selv, hvormed I os betragte, Beroer paa vore Flid og møisom Tjeneste, Er Den, hvis Haand og Sved maa sig og Eder nære, Ei bedre værd, end slig Foragt at bære? Om J os og i Sæder overgaaer, Det Fortrin J Jer selv at give ei formaaer, Thi hvis J var i Hytten født, som vi, Da blev J vore Sæder liig Og hvad I er, og Meer, det skulde vi nu været, Om Jer Opdragelse var bleven os beskjæret. Men skjøndt vi leve kun i saadan ringe Stand, Dog Verden ikke os, men Jer undvære kan. H. N. Falsters Landboere vilde være Hr. Organist Braase i Nykjøbing forbunden, om han i denne Tidende vilde bekjendtgjøre, om der hos ham kan erholdes Dandsemusik til Beboerne paa Landet, naar den forud forlanges, saavel i større som i mindre Antal Musici, og da til hvilken Betaling med eller uden Befordring. Man har forhen kunne faae taalelig Dandsemusik fra nogle paa Landet boende Musikanter, men som nu er udartet i den Grad, at den er høist maadelig og dertil meget for bekostelig. En Landmand.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-09-07
Gudstjeneste. Paa Fredag Kl. 10 vil der blive afholdt Gudstjeneste og Altergang i Nykjøbing Kirke. Trykt i W. F. Laubs Enkes Bogtrykkeri.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-09-07
Avertissements. Undertegnede, som i en Række af Aar har været Skrædermester i Kjøbenhavn, har nu etableret sig som Skræder her i Byen, og tillader jeg mig, ved at anbefale mig til de ærede Herrer saavel i Byen som Omegn, den Forsikkring, at jeg altid ved reel og billig Behandling vil søge at arbeide til mine ærede Kunders Tilfredshed, ligesom jeg stedse vil optage de nyeste Moder ligesaa hurtigt som de indføres i Hovedstaden. Nykjøbing den 2den September 1846. Ærbødigst A. Hansen, Frisegade, ligeoverfor Amtstuen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-09-07
En confirmeret Dreng, som har Lyst at lære Bogbinder=Professionen, kan blive antaget hos Bogbinder J. Madsen i Nykjøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-09-07
En skikkelig Karl, der forstaaer at drive circa 20 Tønder Land, kan, hvor der gives en meget stor Løn, faae Condition til 1ste November d. A., naar han derom henvender sig til Muurmester Jacobsen i Nykjøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-09-07
For en duelig Meierske er Plads ledig til 1ste November. Adressecontoiret giver Anviisning. 24 Favne tørt og godt storslaget Bøgebrænde ønskes leveret i Løbet af denne Maaned til Borgerskolen. Man henvender sig til Møller Møller paa Nykjøbing hollandske Mølle.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-09-07
Skolecommissionen i Nykjøbing, den 7de Septbr. 1846. 1 a 2 Værelser ere at faae tilleie til October Flyttetid. Adressecontoiret anviser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-09-07
En Huusleilighed, bestaaende af 2 Værelser til Gaden, Kjøkken og Spisekammer, er at erholde tilleie til førstkommende October Flyttetid. Adressecontoiret anviser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-09-07
En totages Kakkelovn i fuldkommen Stand, er til Salg. Adressecontoiret anviser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-09-07
Auction. Mandagen den 14de September førstkommende, Kl. 11 slet Formiddag, bliver, ifølge det kongelige Rentekammers Bestemmelse, ved en eneste paa Nakskov Raadhuus afholdende Auction opbudt til Bortsalg de det kongelige Baadesgaards Gods tilhørende her i Byen paa Hjørnet af Stranden og Badstuestrædet under Matr. Nr. 312 og 313 beliggende Kornmagazin=Bygninger. Bygningerne, der for-Kornudskibningen have en særdeles fordeelagtig Beliggenhed, bestaae af 21 Fag Muur= og Egebindingsværk, hvoraf 8 Fag enkelt Stok ere indrettede til Beboelse og Staldrum, og de 13 Fag dobbelt Stok ere indrettede til Kornmagasin. Auctionsconditionerne saavelsom Adkomstdocumenterne ligge til Eftersyn paa Undertegnedes Contoir. Nakskov, den 30te August 1846. Hammerich.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-09-07
Jndkaldelser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-09-07
Ved Proclama af Dags Dato, som læses inden vedkommende Retter, ere Creditorerne i Jndsidder i Virket, Lars Larsens afdøde Hustrues, Ane Jensdatters, og efterlevende Mands fælleds Bo indkaldte, med 12 Ugers Varsel, til for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Falsters Birk, Nykjøbing, den 3die September 1846. Pontoppidan.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-09-07
Creditorerne i Dødsboet efter Tjenestepige Karen Johanne Sørensdatter i Horreby indkaldes herved, med 12 Ugers Varsel til, for undertegnede Stifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Falsters Birk, Nykjøbing, den 3die September 1846. Pontoppidan.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-09-07
Adressecontoirets Commissionairer ere: Dhrr. Boghandler Thierry i Nakskov, Boghandler Giegengaa i Mariebo, Boghandler Ravn i Stubbekjøbing, postmester. mand i Novbr. Apotheler Grundtvig i Saxkiøbing. Pumener v. Staffeldt i Nysed og Færgeforpagter Arnkiel i Gaabense.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-09-10
Maa trykkes. Møller. Lollands-Falsters Stiftstidende. Udgivet i Nykjøbing af W. F. Laubs Enke. Redigeret af Chr. Jørgensen. Worsdagen den 10de September. No 115.