JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-09-23
Til Hamborg ankom d. 16 Sept. J. M. Hansen fra Kbhavn. H. N. Jessen f. Aalborg, d. 17de N. von Riegen f. Kbh; til Travemunde d. 17de N. Jørgensen og J. Madsen f. Faaborg, F. Frost f. Stege, A. Hansen f. Aalborg; til Cronstadt d. 26 Aug. Christiansen, Elisabeth og Maria f. Kbh. d. 28de James Jeny og Thomas Holyday f. Kbh; til Hamborg d. 17de H. J. Orum f. Trondhjem, d. 19 Sept. H. H. Jørgensen f. St. Thomas, til Pillau d. 9 Sep. Rønne, Bertha Maria f. Kbh. til Rigad. 1 Sept. Lars J. Holm f. Kbh., Paul Nielsen f. Nyborg, Andrew Adamson, Lars Jensen, Christ. Petersen, Hans Perhøi, alle f. Kbh. d. 31 Aug. Christ Larsen f. Hadersleb, Niels Beer f. Kbh. d. 1 Sept. Mads Sørensen f. Randers, Math. J. Dahl f. Rudkjøbing, J. L. Adamson f. Odense, Geor. Notzke f. Kbh. Sør. Buchstrup f. Aarhuus, d. 5te J. Thausen f. Kbh. d. 6te Thom. J. Corneliussen f. Trondhjem; til Cronstadt d. 30 Aug. Mugford, Harald, Coring, Phønix, Boker, Marie Dor. f. Kbh; til Archanchel d. 22 Aug. Bleicken, Bona sides f. Flensborg, Jensen Steyermann Speculation f. Arendal; til Amsterdam d. 9 Sept. Jacobsen, Norge f. Norge, Pieper, die Hosnung f. Kbh.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-09-27
Løverdagen den 27 September, 1806. Lustmachiner.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-09-27
Professor Robertsons Ankomst til Kjøbenhavn og hans Bekjendtgjørelse, at opstige i en Luftballon, har paa ny henvendt den offentlige Opmarksomhed paa en Opfindelse, der unegtelig hører blandt de mærkværdigste i det henrundne Aarhundrede. Joseph og Eienne Montgalster, Papirfobricanter i Annonai i Frankrige, vare de første, der i Aaret 1783 faldt paa denne store Jdee. De havde længe i Forveien anstillet Betragtninger over, hvorledes Dunsterne stige i Veiret, og dannes til Skyer, og hvorledes de, deres Masse og Tyngde uagtet, svæve i Luften. Dette ledte dem paa den dristige Tanke, at forfærdige et Slags konstig Sky, som den atmosphæriske Lufts Tyngde kunde drive i Veiret. Den første Ballon, de forfærdigede, var af Papir og i Skikkelse af en Sæk. Den brændbare Luft var den, de ansaae for den letteste, og den eneste, de troede at burde betjene sig af. Ballonen steg vel, men holdt sig kun nogle Øieblikke i Veiret, fordi Luften trængte igjennem Papiret. Denne Omstændighed og den store Bekostning, der var forbunden med Experimentets Udførelse, standsede noget deres Foretagende. Vanskeligheden i at kunne stige, holde sig i Veiret og dale, efter Behag, i de forskjellige atmosphæriske Luftregioner, nødte dem til at tænke paa andre Midler. Efter at de havde anstillet forskjellige Forsøg, indbøde de d. 5 Junii 1783 en stor Deel Mennesker til at overvære et gerostatisk Forsøg, Da Ballonen var fyldt, maatte otte Mennesker holde den; den steg 1200 Tviser *) høit. Tilskuernes Forbanselse var grændseløs, da de første Gang saae denne tunge Masse svæve i Luften. J Paris fik man aldrig saasnart Efterretning om dette Forsøgs heldige Udfald, førend Physikens Yndere kappedes om at efterligne det. De Efterretninger, der indløb, meldte ikke hvilken Luftart, der brugtes til at fylde Ballonen. *) En Toise er omtrent 6 Fod (3 Alen).Man vidste blot, at den var en halv Gang saa let som den atmosphæriske. De Parisiske Physiker indsaae snart, at det maatte være brændbar Luft, som er ti Gange lettere end den almindelige. Man forfærdigede en Ballon af Taft, overstrøget med Gummi, som var 12 Fod i Gjennemsnit. Efterat man havde befriet den for den atmosphæriske Luft, fyldtes den med brændbar. Denne Ballon lod man stige d. 26 Aug. 1783 i utallige Menneskers Overværelse. Den steg 1700 Toiser, og blev tre Korteer i Luften.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-09-27
Efter adskillige større og heldige Forsøg prøvede en vis Pelatre de Rozier første Gang at sætte sig i en Ballon, som Montgolfter havde forfærdiget i dette Øiemed. Den blev saaledes befæstet ved Touge, at den kunde trækkes ned, naar man vilde, og man lod den stige 80 Fod høit. Man overtydedes nu om, at den ikke falder, men daler langsomt, man gjentog Forsøget, og siden vovede man at slippe Ballonen og lade den stige saa høit som den vilde. Nu fandtes mange Efterlignere, som paa forskjellige Steder anstillede saadanne Forsøg. Men blandt alle disse Efterlignere udmærkede især Blanchard sig Denne Mand havde i mange Aar forgjeves pønset paa at opfinde en mechanisk Flyvemachine: en Ting, som alle Fornuftige hidtil have anseet for den største Urimelighed. Men da han engang havde sat sig i Hovedet, at prøve sin Lykke i Luften, saa forfærdigede han en Luftballon, som han gik til Veirs med d. 2 Martii 1784. Siden den Tid have mange med større og mindre Held gjort saadanne Luftreiser, og bragt det temmelig vidt i at construere og fylde Ballonen paa en simplere Maade, men i Hovedsagen staaer denne Konst endnu paa samme Trin, som da Montgolfier opfandt den. Endnu har man ikke seet sig istand til at styre den efter bestemte Regler. Jmidlertid anseer man det dog endnu ikke for umueligt. Man har prøvet paa at naae denne Muelighed, deels ved Seil, deels ved Vinger, deels ved et Slags Efterligning af Fiskenes Svømmefødder, men hidtil uden Held. Man har ligeledes forsøgt at styre Ballonen ved at affyre Skydegeværer i en vis Direction, og ved Tilbagestødet at faae den til at stige efter Behag, da man veed, at et saadant Tilbagestød kan bruges som en Modvirkning saavel mod Vandet som mod Luften Buillard har 1784 gjort adskillige interessante Forsøg i den Henseende, men, saavidt jeg veed, har man siden ikke betjent sig meget af denne Styrelsesmaade.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-09-27
Nytten af Lufthalloner er for Naturlærren og alle de Videnskaber, der staae i Forbindelse dermed, næsten uberegnelig. De Jagttagelser, der ved Hielp af samme kunne gjøres i Luften med Thermometret ere lige saa vigtige som interessante. Man kan her sammenligne Varme graderne i forskjellige Regioner, og uddrage deraf de vigtigste Resultater. Efter de derømteste Physikeres Paastand have næsten alle meteorologiske Jagttagelser hidtil været upaalidelige, og kunne ikke bringes til nogen Bestemthed, uden ved gerostatiske Machiner. Hygrometrien, eller Konsten at maale Graderne af Luftens Fugtighed og Tørhed, har faaet en ganske ny Skikkelse ved denne Opdagelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-09-27
Ogsaa med Barometret kan der ved Hjelp af Luftballoner anstilles de interessanteste Jagttagelser, naar man vil undersøge Luftens forskjellige Virkninger paa samme.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-09-27
Ved Hjelp af Luftballoner kan man lære at kjende de forskjellige Grader af Luftens Tæthed (Densttet), naar man medtager forskjellige Flasker med Vand, tømmer dem i forskjellige Høider, og veier dem siden naar man kommer ned paa Jorden. – Man kan ligeledes undersøge derved Luftens slette eller gode Beskaffenhed. Det skeer ved det saakaldte Endiometer: et Jnstrument, som i de nyere Tider er blevet opfundet for, saa at sige, at justere Luften. Saussure har fundet, at Luften i en Høide af 2 til 300 Toiser over Havets Speilflade er den gavnligste for Sundheden, og at den der mod paa Bjerge, der ere 5 til 600 Toiser høie, endog er slettere end paa lave Sletter, hvor den fire Luft findes. For at anstille saadanne Forsog medtages paa forskjellige, bestemte Høider, visse Qvantiteter Luft i vel tilproppede Flasker, og naar man kommer ned paa Jorden igjen, undersøges disse forskjellige Portioner Luft med Endiometret. For at faae saadan Luft paa et bestemt Sted, tømmer man en Flaske fyldt med Vand, og tilpropper den igjen saa hastig som mueligt. Den Luft, som tages i høie Regioner, findes næsten formindsket til det Halve, naar man kommer ned paa Jorden dermed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-09-27
Luftens Jndflydelse paa den dyriske Oeconomie læres aldrig bedre at kjende, end ved de Jagttagelser, der i den Henseende kunne anstilles i Luftballoner. Der er ingen Tvivl om, at jo Lægevidenskaben med Tiden vil vinde meget ved saadanne Jagttagelser. Ved at medtage svage og matte Dyr, og lægge Mærke til, hvorledes de forskjellige Luftgrader virke paa dem, maa man nødvendig kunde slutte fra disse til Mennesket. De samme Jagttagelser kunne gjøres med Planter. Ved at sammenligne de forskjellige Luftgraders Virkninger paa disse, maa der kunne udledes store og vigtige Resultater for Plantelærren. Men ingen Green af Naturlæren kan udvides mere ved denne Opdagelse end Electrictetlæren. Man kan forfølge her Electriciteten i Regioner, som intet Instrument hidtil har kunnet naae. Den militaire Nytte, man i den Franske Revolutionskrig har høstet af denne Opdagelse, er alt for bekjendt, til at man behøver mere end blot at nævne den her. Hvor meget man hidtil end har søgt, at bringe denne Opfindelse til end større Fuldkommenhed, saa synes her dog endnu at staae en meget vid Mark aaben for Grandskeren, og Konsten selv virkelig endnu at være i sin Barndom. De færreste Mennesker indsee, at den endnu kan lede til store, ja overordentlig store Opdagelser. Vi kunne her beseile et nyt Element, der er langt sikkrere end Vandet, fordi vi ikke møde her en eneste af de Hindringer, som vi i Tusindetal støde paa i Havet. Mennesket opløftes ved denne Opdagelse til Engles Rang. Uden Vinger svæver man bort over Skyerne, sporer Tordenen rulle under sine Fødder, og svinger sig op til Regioner, som ingen Dødelig nogensinde har draget Aande i, og hvor en ny Verden aabner sig for vort Øie. Den blotte Tanke er stor og opløftende, Fortsættes
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-09-27
Inden= og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-09-27
Indenlandske Efterretninger. J disse Dage blev en Bonde, navnlig Peder Pedersen, fra Høie Tosterup i Siælland, indbragt som Arrestant til Kjøbenhavn, fordi han nylig har dræbt en anden Bonde i samme By ved Navn Niels Jensen. Anledningen dertil var en Kalv, som tilhørte den Jhielslagne, og som løb op paa Drabsmandens frugtsommelige Kone, hvorved han følte sig saa fornærmet, at de først kom i Ordstrid og derpaa i Slagsmaal. Peder Pedersen tog under Slagsmaalet en tyk Kiær, og huggede den anden Bonde saaledes over Hovedet, at han døde 8 Dage derefter. Drabsmanden har fem forsørgede Børn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-09-27
Den Danske Consul i Malaga, Hr. F. Hoppe, har fra Tanger faaet følgende Skrivelse: Tanger d. 17 Aug. Ved mit forrige Brev havde jeg den Ære at melde Dem, at to Danske Skibe ere blevne ved Maroccanske Capere opbragte og anholdte i Larsche.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-09-27
J Dag kan jeg have den Fornøielse at melde Dem, at de anførte Skibe ere blevne givne fri igjen, og allerede ere afseilede til deres Bestemmelsested. Dersom disse Skibes Anholdelse allerede skulde være bleven bekjendt hos Dom og have gjort et ufordeelagtigt Jndtryk paa Danske Skippere, saa kan De forsikkre samme officiel, at denne Discussion med det Maroscanske Hof er bleven bilagt, og at det Danske Flag fremdeles vil bevidnes den Agtelse, der i Følge den med dette Land sluttede Tractat tilkommer det. Men for at undgaae de ubehagelige Optrin, der bunde flyde af de Mauriske Capitainers Uvidenhed, maa man raade Skipperne, aldrig at opgive nogen Havn i Rusland, Preussen, Lübeck eller Bremen som deres Bestemmelsested, hver Gang de visiteres af dette Lands Capere, thi Keiseren har erklæret, at han er i Krig med de anførte Lande.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-09-27
Den Tjener, som d. 16de skjød sig paa Frederiksberg kommer sig daglig. Han havde baaret et Slags Kjerlighed til et Fruentimmer, som tjente i et Huus med ham, og som ikke vilde indlade sig med ham. Da han d. 16de forlangte at tale med hende, og Pigen gav ham et haardt Svar, lukkede han sig inde paa sit Kammer, hvor han, som bekjendt, skjød feil. Mærkeligt er det, at han selv aabnede Døren efterat Skudet var gaaet løs Af Lollands og Falsters Tidende, som udgives af Proc. Høst, ere de første Numere udkomne. Jdeen til den ny Guldmedaille, hvortil Selskabet for de skjønne Videnskabers Forfremmelse har ladet forfærdige en Stempel, er af Hr. Justitsraad Abildgaard, og Stempelen selv, som forfærdiges af Hr. Gianelli, forestiller paa Forsiden Homers Hoved og paa Bagsiden en Tripus, een af Oldtidens Kampprise. Paa Randen af Medaillen bliver Modtagerens Navn, og Aarstallet, da den tildeles ham af Selskabet, at læse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-09-27
Det Danske Skib Venskab, Capit. Petersen, er strandet paa Skjærene ved Plymouth og bliver nødsaget til at losse. - Skibet Pauline, bestemt fra St. Thomas til Amsterdam, er opbragt til Plymouth.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-09-27
Siden Luftballonens Opfindelse har man inden for Kjøbenhavns Mure ialt ladet opgaae 5 større og mindre Balloner, men dog bestandig uden at nogen menneskelig Skabning prøvede paa at sætte sig deri. Den allerførste lod Brødrene Henriques opgaae. Siden lod Apotheker Mühlensted en anden gaae op paa Exerceerpladsen i det Kongelige Herskabs Overværelse. Efter den Tid vilde afdøde Skuespiller Uhrberg lade en Taftes Ballon gaae op paa den gamle Skydebane i Sølvgaden, og for T. Et For med tre Fødder, der gaves som Foræring (Concertavisse de Tripode, Cic.) dog at have en eneste levende Luftskipper i Ballonen, placerede han i samme en Hane. Det Hele var en Financooperation, som for saavidt lykkedes, at der indfandt sig en stor Mængde Tilskuere. Men neppe var Ballonen kommen 20 Alen i Veiret førend der gik Jld i den; den tumlede over i Rosenborg Hauge og Hanen spadserede sin Vei. Pobelen vilde stene Aerostaten og han maatte redde sig igjennem en Bagder. Siden den Tid har ingen gjort flere Forsøg, indtil Kobbersmed Kjerstrup agtede at gaae op i en stor Seildugsballon, som han troede at kunne styre. Dette Forsøgs Udfald er endnu i frisk Minde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-09-27
J denne Tid sees mange Russiske Militairpersoner fra de Russiske Krigskibe, paa Kjøbenhavns Gader. De indkjøbe alskens Vareartikler og betale Alting med Rubler og Hollandske Ducater. De fleste af dem ere meget velskabte Folk. Ogsaa deres Poper eller Præster, hvoraf nogle ere klædte i violette Slaaprokker, komme ofte i Land, for at gjøre Kjøbmandsskab. Deres lange Skjægge giver dem et gravitetisk Udseende.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-09-27
J Pløen agter H. H. Prinds Christian og Gemalinde ved deres Ankomst at holde et høitideligt Jndtog.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-09-27
J den Bergenske Avis findes et Liqvers over en Mand, som kaldtes J. Bernstorf.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-09-27
Til Hamborg er ankommen d. 20 Septemb.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-09-27
Kammerherre Knuth fra Kbhavn, Kammerjunker, v. der Maase og General Qvarteermester Glode du Plat fra Kiel. Den Luftballon, som Prof. Robertson agter at gaae op i, er saa høi, at den ikke kan staae heel opreist i det musicalske Academies Sal. Det er den niende Gang, at Professoren har betjent sig af denne Ballon til sine Lustreiser. Gondolen er af Kurvemagerarbeide.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-09-27
I der Freimithige findes følgende Spørgsmaale: Hr. Prof. Münter har villet udgive en Afhandling om det kostbare Monument i Kivick i det Christianstadske Landshøvdingsdømme i Skaane. Er dette skeet, og er den anførte Afhandling at faae, Hr. Prof. Nyerup vil bedst kunne give Oplysning herom, naar dette kommer ham for Øine, dersom han vilde have den Godhed. - Er den Svenske Polyhistor (ret et Merkelsk Udtryk i), Akerblads bebudede Skrivt om en Rine skrive paa den colossalske Løve i Venedig udkommet? Hvor og i hvilket Sprog, Ogsaa herom kunde Prof. Nyerup snarest give Oplysning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-09-27
J Overeensstemmelse med Plac. af 22 Martii 1805, skal der nu foretages en Forandring med de lærde Skoler i Helsingøer, Frederiksborg, Roeskilde, Nykjøbing, Nyborg, Viborg, Randers, Horsens, Colding, Fridericia, Bergen og Trondhjem. Over lærerne og Lærerne ere allerede udnævnte. Saaledes er nu den ny Skolereform indført i de fleste lærde Skoler i Dannemark og Norge.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-09-27
Under d. 5 Sept. har Hs. Maj. befalet, at der skal nedsættes en Commission, hvori Kammerherre Kaas præsidere, som skal overveie en af H. K. H. Kronprindsen udarbeidet ny Plan til en bedre Indretning i Landrekrutteringen og Landværnets hensigtsmæssige Organisation i Forbindelse med Linietropperne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-09-27
Fra Sverrig meldes, at Professor Robert fors Luftreise i Stockholm ikke svarede til Publicums Forventning. Omtrent 40,000 Mennesker vare forsamlede deels paa den egentlige Skueplads, deels paa Taarnene og Tagene der i Nærheden. De ventede til Kl. 7 om Eftermiddagen, da han endelig steg op til en Høide af Stadens Kirketaarne, og gik i Øieblikket ned igjen. Han var ikke 5 Minuter i Luften og kom ned nogle 100 Skridt fra det Sted, hvorfra han steg. Veiret var saa godt som nogen Luftseiler kunde ønske sig, og Statholderen havde, da det just var Søndag, ladet Landboerne i de tilgrændsende Kirker paa Landet opfordre til at modtage Luftseileren vel og understøtte ham i Alt. Hertuginden af Sødermanland var kommen ind fra Landet, for at overvære dette Skuespil. Professoren lod d. 8de Septbr. atter en lille Ballon stige i Veiret med en Hane i en Kurv, som, efter nogen Tids Forløb, kom ned igjen, ved Hjelp af en Faldskjerm. - - Man maa forudsætte, at Prof. Robertson har havt gyldige Grunde, hvorfor han i Stockholm ikke steg høiere, men man kan bestemt antage, at han i Kjøbenhavn, saafremt Omstændighederne tillade det, vil stige saa høit, som hans Talenter og hans foregaaende heldige Luftreiser berettige os til at vente. Der er vel heller ingen Tvivl om, at vore lærde Physiker vil fremsætte adskillige physiske Opgaver, der bedst kunde undersøges i høiere Luftregioner, og at Prof. Robertson vil gjøre sig en Fornøielse af at undersøge saadanne Opgaver paa hans Luftreise.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-09-27
Krigsudsigter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-09-27
Hvad man længe har formodet synes nu virkelig at gaae i Opfyldelse. Endskjønt der endnu ingensteds er udstædt nogen Krigserklæring, synes dog de store Krigstilberedelser, der gjøres i hele Tydskland, at bebude en nær forestaaende Kamp, der i sine Virkninger og Følger maaskee vil blive een af de vigtigste og blodigste Europa nogensinde ha oplevet. J det hele Preussiske Monarkie spores, de alvorligste Bevægelser. De Tropper, som hidtil have ligget i Münster, marchere til de Ostfrisiske Kyster; General Blücher følger dem; Skatten og andre Kostbarheder i den Münsterske Domkirke føres til Magdeburg. Jgjennem Halle marchere saa mange Tropper, at selv Professorerne maa tage Jndqvartering og at Kirker maa tjene til Gjemmesteder for Levnedsmidler og Fourage. Hertugen af Brunsvig er allerede ankommen i Nauenburg. Det Armeecorps, som kommer fra Schlesien, er ved Meissen gaaet over Elben. Sachsen sætter 30 til 40,000 Mand i Bevægelse. Ogsaa i Østerrige vedbliver man at ruste sig. Ligeledes er i Hanau ankommen svær Skyts fra Cassel, og Garnisonen er bleven saa meget forstærket, at Adskillige, af Frygt for Krigens Udbrud endog allerede have begivet sig bort. Jgjennem Dresden marchere daglig Preussiske Regimenter. Allerede d. 21 vilde Kongen bestemt afreise fra Berlin, og Ministeren Haugewitz skulde da strax derefter begive sig til Hovedarmeen. Livgarden afmarcherede d. 20de. Med Længsel ventede man imidlertid de første Efterretninger fra Oberstlieutenant v. Krusemark, som d. 17de afgik til Paris, fra General Knobelsdorff i Paris er imidlertid den anden Beretning indløben. Et anseeligt Russisk Korps har, som det hedder, faaet Tilladelse til at marchere igjennem Syd Preussen og Schlesien, og dets Anførsel skal være betroet til General v. Chlebowsky i Warschau.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-09-27
Preussen og Sverrig nærme sig alt mere og mere, og de Svenske Skibe, der have været lagt Beslag paa i Preussen, ere nu ogsaa frigivne igien. Den Preussiske Garnison i Warschau er brudt op. Ogsaa i det Würtembergske gjøres store militaire Rustninger. Fæstningen Hameln er bleven forsynet med 3 Maaneders Proviant og paa Fæstningen Niemburg arbeides uafladelig. Rusland synes at opbyde sin hele Kjæmpekraft, for denne Gang ret at virke med Eftertryk. Fra Grændserne af Chur land igjennem den hele Russiske Deel af Polen lige ned til Octakow og Cherson staae 350,000 Mand, hvoraf der i Egnen af Casemir Podolski staae allene 50,000 Mand udsøgte Tropper. Frankrige paa sin Side holder sig beredt til Kampen. Uagtet Fredsmægleren Landerdale endnu er i Paris, ere Fredsudsigterne dog saa svage, eller i det mindste saa ubekjendte, at man i London har maattet slutte fra den Skildpadde, Statsbudet Basilico har medbragt, til en muelig Fred. J Paris arbeider Keiseren efter de seneste Efterretninger dagligen med Ministerne og Generalerne. Livgardens Infanterie og Cavallerie bryde op, og Garden i Thuillerierne er bleven afløst af andre Tropper. Det hedder ogsaa, at der ved Man skal opslaaes en Leir, og at Keiseren reiser til Maynz, hvor der efter de seneste Efterretninger ogsaa allerede føies Anstalter til hans Modtagelse. Hoffets Reise til Fortainebleau er opsat, og da Keiseren nylig øvede sin Garde i Vaaben talde han om Krig og FeldtSlag. De Bevægelser der i denne Maaned have hersket mellem de Franske Tropper ved Rhin og Mayn ansees nu for noget ganske andet end blotte Troppe-Forflyttelser. Frankrige vil forøge sin Armee i Tydskland med 30,000 Mand; iblandt andre har den ved Mendon staaende Leir paa 12,000 Mand faaet befaling at begive sig did. Selv Hospitalsforstanderne have allerede faaet Ordre at indsende Lister over alle de Chirurger og Læger, der ere ansatte ved Armeen. J Schweiz hverves stærkere end før for de Franske, og selv i Schwaben hverves ligeledes meget for at forstærke den Bayerske Armee. Rhinforbundets Førsteprimas har i en egen Circulairnote forestillet dette Forbunds Medlemmer, ikke at lade fremmede Tropper, vare de end ubevæbnede, passere igjennem deres Stater, uden Lemmernes fælles Samtykke, en Bestemmelse, som er alt for aabenlys til, at man behøver at forklare til hvad den sigter. Til alt dette kommet endnu, at Engelland netop i denne Tid, ved at tage Buenos Ayras fra Spanien, har gjort en af de vigtigste Erobringer, og fundet her Penge til at bestride endeel af sine uhyre Omkostninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-09-27
Adskillige Franske Generaler reise til Paris, for at indhente ny Jnstructioner. Ved Erlangen trækker paa adskillige Steder Franske Tropper sig sammen. Hertug Berthier faaer indtil videre sit Hovedqvarteer i Amberg, Hovedstaden i Øvrepfald. Ved Kreutznach, i Nedrepfalz, staaer et betydeligt Fransk Corps, som ved Krigens Udbrud skal gaae over Rhinen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-09-27
Haag d. 18 Sept. J Aftes indløb her den Efterretning, at H. M. iler med at komme hertil, og at han kan ventes her d. 27de. J Følge denne Efterretning ere 4 Detachementer af Livgarden til Hest rykket op herfra til Gorinchen, Dort recht, Rotterdam og Delst, for at ledsage H. M. fra det ene af disse Steder til det andet. General=Secretairen i Krigsdepartementet, Statsraad Jansen, ventes i Morgen her tilbage.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-09-27
Fra alle Rigets Kanter indtræffe her Efterretninger fra Landarmeecorpserne, som ere paa Marchen til Leiren i Zeit. Denne Leir, som skal bestaae af 11, 1500 Mand Jnfanterie og 1670 Mand Cavallerie, skal være fuldstændig d. 23de d. M.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-09-27
En vis Prechel har udtænkt, at indrette en Luftballon af fortinnede Jernblikstykker, og med den ne troer han, ved Hielp af Passatvinde, i meget kort Tid at kunne gjøre en Reise omkring Jorden, besee Africas ubekjendte Lande ovenfra, nedlade sig paa Spidsen af Chimborasso, eller synke ned paa et Jisbjerg i det nordlige Jishav, og gjøre mange flere Opdagelser, saavel i de koldere som varmere Climater, da han i denne Machine troer at kunne have et rummeligt varmt Værelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-09-27
Malta fløi d. 18 Aug. 370 Fade med Krudt og 1500 Bomber og Granater i Luften, hvorved omtrent 1300 Mennesker bleve dræbte og saarede. Fortet blev aldeles ødelagt, Skibene have lidt meget, og Skaden er i det Hele uberegnelig. Ulykken indtraf Kl. 7 om Morgenen. Hele Familier bleve begravede under Ruiner, Kirkerne ere opfyldte med Døde, og Synet af de Lemlæstede er redsomt,