JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-05-01
Ved Proclama af Dags Dato, som læses inden vedkommende Retter, ere Creditorerne i Stervboet efter den i Tjennemarke By, Stokkemarke Sogn, ved Døden afgangne Huusmand Christen Jacobsen indkaldte med tolv Ugers Varsel til for mig, som den ordinaire Skifteforvalter, at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Ligeledes ere den Afdødes fraværende og ubekjendte Arvinger indkaldte med Aar og Dags Varsel til at melde sig og godtgjøre deres Arveret. Hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Rakskov, den 24de April 1832. Pontoppidan
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-05-01
Ved Proclama af Dags Dato, der læses inden vedkommende Retter, ere Creditorerne i Stervboet efter den i Charlottenlund, Dannemarre Sogn, ved Døden afgangne Skolelærer Jørgen Andersen indkaldte med tolv Ugers Varsel til for mig, som den ordinaire Skifteforvalter, at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Nakskov, den 24de April 1832. Pontoppidan.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-05-01
Under Baroniet Sønderkarles Skiftejurisdiction ere Følgende ved Døden afgaaede, nemlig: Gaardmand Hans Nielsen Sælland af Nebbelunde, Niels Thomsen og Kone af Errindlev, Marker Pedersens Kone, Ane Sørensdatter, af Taagerup, forhen givet med afdøde Jens Willadsen, Peder Jørgensens Kone, Ane Catrine Pedersdatter af Errindlev, Mikkel Justesen i Thorslunde, Jørgen Follman af Holtofte, Søren Stephansen ibidem, og Maren Jversdatter, Enke efter forhen afdøde Gaardmand Rasmus Pedersen Løved af Pilet; thi indkaldes derfor herved med 6 og 12 Ugers Varsel fornævnte Boers Creditorer, at møde og legitimere deres Fordringer for Undertegnede, der, som committeret Skifteforvalter, har taget Boerne under Behandling. Raahaugegaard, den 25de April 1832. Bagger.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-05-01
Tilkjøbs.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-05-01
God Aalborg Vintersild og norsk Vaarsild, er nylig arriveret og kan faaes saavel i 1/2 som 3/4 Tdr. hos J. Henrichsen i Mariebo. Extra godt hvidgraae Kardus, Maculatur og Kjøkken Papir, fra Hullemose Værker, samt raffineret Salt, af Hr. Grosserer Rønnenkamps Fabrik, er arriveret og faaes for Fabrikpriis hos J. Henrichsen i Mariebo.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-05-01
En god brugbar Kobberkjedel paa 2 Tønders Storrelse, vægtig 110 Pund, er tilkjøbs for billig Priis. Addressecontoiret anviser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-05-01
Fra Landhuusholdningsselskabet. Under 12te Januar forrige Aar kundgjorde Landhuusholdningsselskabet igjennem de offentlige Tidender, at Hs. Maj. Kongen havde ved Rescript af 11te f. M. allernaadigst bemyndiget Selskabet til at udlove en Præmie af 200 Rbd. Sølvmynt for en fyldestgiørende Besvarelse af følgende Priis=Spørgsmaal: "Om den Sum, der i Danmark og Hertugdømmene er bestemt til Præmie-Uddeeling eller Belønning for de bedste Hingster, og som aarligen udgjør imellem 3 og 400 Rbd. Sølvmynt, kunde anvendes til Hesteavlens Fremme paa en endmere hensigtsvarende Maade, og i saa Tilfælde, ved hvilke Midler dette kunde skee?" Til den fastsatte Tid, den 1ste August f. A., vare 23 med følgende Mottoer betegnede Besvarelser indkomne, deriblandt 8 i det tydske Sprog; a) "Hesteavlen maa være Erhverv for at kunne gavne og bestaae." b) "Der Pfordenzüchter muss, sobaldes ohne Nachtheil für seine Pferde geschehen kann, sig vermittelst ihrer Leistungen von ihrem Werthe uberzengen; &c.""Die Geschichte ist eine Sammlung von Erfabrungen. und Thatsachen, welche uns für die Zukunst belehrenund warnen, &c. Een Draabe i Havet.") Et nyt Forsøg. Ergo animos arumque notabis præcipue; hinc alias artis, prolemque parentum, &c.e) "Eestina lente." b) "Verbesserungen im landwirthschaftlichen Gewerbe wie in der Politik mussen so viel moglich dem Bestehenden angepasst werden, &c.""Nicht Ruhm - nur Nützlichtet ist des Bestrebens Ziel.""Res patriæ etiam civium." 1) "Satis jam verborum, si sat bene."m.) "Post nubila Phoebus."n) "Jkke et enkelt Middel, men den forenede Medvirkning af flere passende Foranstaltninger, formaaer at bringe vor Hesteavl til det Punct, Tiderne fordre og Omstændighederne tillade." Eqvus perse cursurus, si tamen horteris, fortius ibit, p.) Held den Konge, som tænker paa Landets Vel." 9) "At have gode Heste og være godt kjørende, letter Farten paa meer end een Maade paa Livets Vei. Erfaring." Es bluhe die Pferdenzucht.""Liebes Pfafflein, fürcht Dich nit, saa Dein Spruclein, theil es mit."ud) "Knap! sattle mir mein Dänenross!"v) "Til et forbedret Agerbrug." 1) "Til Fædrenelandets Vel." 3) Uden Devise.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-05-01
J Følge de af Selskabet valgte Censorers Bedømmelse over disse Afhandlinger kunne de 13 sidstnævnte (1) aldles ikke komme i Betragtning, enten fordi Gjenstanden ikke var behandlet med en nogenlunde grundig Udførlighed, eller formedelst de vrange Jdeer og umodne Forslag, som i Afhandlingerne forekomme, og som røbe Forfatternes Mangel paa nøie Kundskab om Sagen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-05-01
Jblandt de øvrige 10 Afhandlinger have især de 5 første tildraget sig Censorernes Opmærksomhed. Forfatterne af disse 5 Afhandlinger (under a e) ere enige i, og have godtgjort, at Hestens Værd ikke bør bedømmes alene efter det blotte Skue, men bør afgjøres ved Dygtighedsprøver, at den hidtil skeete Præmie=Uddeeling for Hingster ikke kan anbefales som noget Middel til Forædlingen af Landets Hesteavl, men at Jndførelsen af Væddeløb og Fuldblod maa dertil foretrækkes. – Der gjøres tillige opmærksom paa Nytten af Dyreskue og Auctioner i Forening med Væddeløb, og paa Vigtigheden af Slægtregistre over de fortrinligste Heste, m.v.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-05-01
J Særdeleshed har Forfatteren til den i det tydske Sprog skrevne Afhandling c) paa en fuldkommen indlysende Maade beviist, at Præmie-Uddeelingen efter Skue ei svarer til Hensigten, men at Dygtighedsprøver ere nødvendige til Hestens Bedømmelse. Ved den Grundighed og Udførlighed, hvormed Materien om Væddeløb, behandles, udmærker denne Afhandling sig fremfor alle de øvrige. Men saa aldeles fyldestgiørende den er i Undersøgelsen af disse Gjenstande, saa lidet tilfredsstillende fandtes den i andre Dele, og det af Forfatteren gjorte Forslag om Anvendelsen af den til Hingstpræmier, hidtil udbetalte Sum kunde ikke bifaldes. Afhandlingen d) fremsætter flere paa Tænkning og Sagkundskab grundede Anskuelser, og giver mange særdeles nyttige Vink, men Censorerne fandt dog, at Forslagene manglede den Fuldstændighed, som kunde ønskes. Forfatteren til Afhandlingen e) gaaer frem efter de for rigtigst anerkjendte Principer, og giver mangt et Raad, som fortjener at tages til Følge, men fremsætter paa den anden Side Forslag, som ikke kunne billiges; han har ei været saa ganske heldig i at ordne sine forresten gode Jdeer, hvorhos hans Jver for Sagen har ført ham udenfor Opgavens Grændser. Paa Grund af det meget Gode og Brugbare, som indeholdes i disse 3 Afhandlinger, have de billigt Krav paa, her at nævnes med Roes. Afhandlingerne a) og b) have meest tilfredsstillet Censorerne, som i den Anledning have henstillet til Selskabet, om det enten vilde gjøre Udslaget for en af disse Afhandlinger, eller tilkjende begge Forfattere en Præmie.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-05-01
Da, som i Censuren er bemærket, Forfatteren til Afhandlingen b) har i et sammentrængt Foredrag, men med meget Klarhed og Orden, udtalt sine Anskuelser, der ere saadanne, at Censorerne maatte for største Delen tiltræde dem; men Forfatteren til den med Motto: "Hesteavlen maa være Erhverv for at kunne gavne og bestaae, betegnede Afhandling paa en mere omfattende og fyldestgiørende Maade har besvaret Opgaven, i det han med stadigt Hensyn paa Fædrenelandet angiver de fleste og tillige de bedste Midler, som ved Siden af Dygtighedsprøver kunne, i Følge mange Erfaringer, lede til Hesteavlens Forbedring, saa tilkiendes denne Forfatter den udsatte Præmie af 200 Rbdlr. Sølvmynt, og Forfatteren til Afhandlingen med Motto: "Der Pferdezüchter muss &c." tilkiendes Accessit. Ved at aabne den forseglede, med Mottoet: "Hesteavlen maa være Erhverv &c." paategnede, Seddel, befandtes Forfatteren at være Gustav Michelsen, Jnspecteur paa Grevskabet Lerchenborg i Siælland. Den anden Seddel, med Mottoet: "Der Pferdezüchter &c.", anseer Man sig ei berettiget at aabne uden den ærede Forfatters Tilladelse. De Afhandlinger, som ovenfor ere anførte under f.g) b) i) og k.), fandtes vel, ved Siden af hine særskilt omtalte, at være mindre heldige Forsøg paa Opgavens Løsning, men dog have Censorerne ogsaa i dem fundet Jdeer fremsatte, hvilke meer eller mindre fortjene Opmærksomhed. J Følge de Grundsætninger, hvorefter Censorerne eensstemmigen formene, at Foranstaltninger til Hesteavlens Fremme nuomstunder bør ledes, har ingen af de Afhandlinger, som anbefale Vedblivelse af Præmie=Uddeeling for Hingster eller Foler efter en blot Besigtigelse, kunne komme i Betragtning, ihvorvel Man ogsaa i disse Udarbeidelser har erkjendt Forfatternes velmeente Hensigt og gode Villie. – Jblandt disse Afhandlinger maa Man særligen bemærke de tvende under g) og h anførte. Forfatteren til den første af disse har meddeelt en nøiagtig og interessant historisk Oversigt over de angaaende Hesteavlen i Danmark udkomne Anordninger, hvorhos han røber en ualmindelig Kundskab om de forskjellige Hesteslag i Landets samtlige Provindser og Egne. Ogsaa giver han et Blik over Hesteavlens Tilstand i de fleste af Europas Stater, og kommer derved til at tale og Englands Hesteavl, hvis Natur og Væsen Forfatteren ei skjønnes at have rigtigt opfattet og bedømt. - Hvad angaaer den velskrevne Afhandling i det tydske Sprog b), da maa det indrommes, at Forfatteren har sagt til Fordeel for det hidtil fulgte Præmie-System, hvad herfor lader sig anføre. Alle de ikke belønnede Afhandlinger kunne Forfatterne nu erholde tilbageleverede, naar de derom behage at henvende sig til Undertegnede.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-05-01
J Landhuusholdningsselskabets Secretariat, den 14de April 1832. Hald.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-05-04
Lollands og Falsters Stifts Kongelig alene privilegerede Addressecontoirs Efterretninger. Sexogtyvende Aargang. Rummer 36. Udgives 2 Gange ugentlig fra C. C. Schultz's Enkes Bogtrykkeri i Mariebs. Forsendes, i Følge Kongelig allernaadigst Tilladelse, med Brevposten.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-05-04
Udenlandsk. Frankrig. Der klages atter over de i flere Departementer overhaandtagende Brandstiftelser, saavelsom Skovbrande. Disse Ulykker tilskrives de forblindede Carlisters Taktik. J Nantes er opdaget et hemmeligt Krudtmagazin, i hvilken Anledning en Mængde Arbeidsfolk og unge Mennesker samlede sig og droge igjennem Staden, under Raabet: "Ned med Carlisterne!" Dagen derpaa saae den Øverstbefalende sig nødsaget til at opstille en stærk bevæbnet Magt, men Folket kastede med Stene efter Nationalgarden; een med Stokke bevæbnet Hob angreb Militairet og af dette bleve flere, endog af de Commanderende, saarede. Derefter anvendtes Magten, og Hoben maatte redde sig ved Flugt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-05-04
Formedelst Cholera ligge Statssagerne i Paris saagodsom stille, da mange af Ministrene og andre til Regjeringen hørende Personer deels ere bortrykkede, deels lide af Sygdommen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-05-04
Cholera er nu ogsaa udbrudt i Lyon. J Paris synes Sygdommen dog at være i Aftagende.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-05-04
England. Blandt Majoriteten i Overhuset til Fordeel for Reformbillens anden Læsning vare 10 Hertuger, nemlig: Hs. k. H. Hertugen af Susser, Hertugerne af Grafton, St. Albans, Richmond, Brandon, Norfolk, Devonshire, Sommerset, Portland og Bedford; een Erkebiskop og ti Biskopper, nemlig Ærkebiskoppen af Hork, Bisperne af Chichester, Chester, Bath og Wells, Lichtfield, Lincoln, Blandaff, St. Davids, Vorcester og London. Blandt Minoriteten (mod den) bemærkes 11 Hertuger, nemlig: D. k. H. Hertugerne af Cumberland og Gloucester, Hertugerne af Buckingham, Wellington, Beaufort, Leeds, Nutland, Newcastle, Manchester, Mariborough og Northumberland; 2 Erkebiskopper og 13 Biskopper, nemlig Erkebisperne af Canterburv og Armaph, Bisperne af Winchester, Rochester, Gloncester, Bristol, Creter, Salisbury, Oxford, Bangor, St. Asaph, Cork, Durham, Carlisle, Kilmore og Clogher, 8 Peers, Fredagen den 4 Mai 1832. nemlig Lorderne Bath, St. Germains, Skelmersdale, Glasgow, Peterborough, Dudley, Ribblesdale og Stam ford, som forrige Gang havde stemt imod billens anden Læsning, voterede denne Gang aldeles ikke med. 15 Peers, nemlig Lorderne Conventry, Bradford, Tanker ville, Harropby, Wharneliffe, de Roos, Gage, North wik, Ravensworth, Melrose og Calthorpe; Biskopperne af Bath og Wells, Lichtfield, Lincoln og Landaff, som forrige Gang havde stemt imod Reformbillens anden Læsning, stemte denne Gang for samme. Blandt de Fraværende, som, foruden de Ovennævnte, ikke have sendt nogen Fuldmagt, ere: Hs. k. H. Hertugen af Cambringe, Greverne Belmore og Dalhouse, Lorderne Grenville og Heytesbury og Bisperne af Ely, Hereford og Peterborough.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-05-04
Portugal. D. Miguels Armee udgjør nu 80,000 Mand. – D. Pedro maa naturligviis snart skride til Angreb, Spanien har vel 60,000 Mand staaende paa Grændsen; men da de store Magter frabede sig enhver Jntervention, haves megen Sandsynlighed for, at Spanierne blive staaende stille ved Grændsen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-05-04
Preussen. De i det preussiske Rige tilbageblevne omtrent 5,000 polske Flygtninge blive nu betragtede som preussiske Soldater, og exerceres allerede i Afdelinger paa 100 til 200 Mand af preussiske Landeværns Officierer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-05-04
Polen. "Allgemeine Zeitunge forsikkrer, at der siden Bekjendtgjørelsen af det organiske Statut viser sig stor Gjæring i Polen, saa at Fyrst Paskewitsch endog yttrer Forlegenhed derover, da hans Beretning om Polens rolige Tilstand fornemmelig skal have foranlediget Jncorporationen. Han har udstædt ny Forholdsordre til Hæren, og Sikkerheds-Foranstaltningerne fordobles overalt. Den almindelige Nød og især Mangelen paa Levnetsmidler er overordentlig i Kongeriget, og kunde let lede til Fortvivlelsesskridt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-05-04
Jndenlandsk. Da de af Hs. Maj. Kongen indkaldte erfarne Mænd afreiste med Dampskibet fra Kiel, havde en stor Mængde, Mennesker samlet sig ved Havnen og udbrød ved Afseilingen i et Hurra, som besvaredes levende fra Skibet. Disse til Raadslagning over Lovudkastet til den stændiske Forfatning sammenkaldte 29 Mænd fra Hertugdømmene have allerede havt Audiets hos Hs. Majestæt, hvorefter de i Slutningen af forrige Uge begyndte deres Forsamlinger, hvilke ventes tilendebragte i en Tid af 3 til 4 Uger. - Den 14de April foranstaltedes i Klubben Harmonien et Middagsmaaltid for de tre af ovennævnte erfarne Mænd, Falck, Balemann, Schweffel, i hvilket henved 80 Personer deeltoge. Den første Skaal gjaldt Hs. Maj. Kongen, som har indkaldt disse Mænd, den anden de tilstædeværende erfarne Mænd, iblandt de øvrige udmærkede sig især en af Statsraad, Borgmester Weise, som gjaldt Skrivefriheden, og modtoges med uhørt Enthusiasme.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-05-04
Den 1ste Mai afseilede fra Kjøbenhavns Rhed Hs. kgl. Høihed Prinds Frederik Carl Christian med Fregatten, Havfruen, der gjør et Krygstog til Færøerne.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-05-04
Hs. Maj. Kongen har ved allerh. Resolution af 19de dennes allernaadigst bestemt, at det ved Pl. af 6te Aug. 1831 indtil videre givne Forbud mod Kludes Jndførsel, skal ophøre, og at det, under Jagttagelse af hvad dermed Hensyn til Qvarantaine-Foranstaltningerne i saa Henseende er eller herefter vorder anordnet, igjen skal være tilladt at indføre disse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-05-04
Ligeledes er under f. D. udkommet Placat for Hertugdømmene Slesvig og Holsteen, hvorved de respective under 6te og 27de Aug. 1831 emanerede midlertidige Forbude mod Jndførsel og Udførsel af Klude ere ophævede.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-05-04
En Additionelact til de imellem Danmark og Rusland endnu gjældende Tractater er afsluttet ved de dertil allerhøiest udnævnte Befuldmægtigede. Den angaaer Danmarks Handelsforhold til Storfyrstendømmet Finland, og Hertugdømmet Curland, hvilke Provindser paa den Tid, da den sidste gjældende Handelstractat imellem Danmark og Rusland sluttedes, ikke hørte til det russiske Keiserrige. Denne Additionelact er dateret Kjøbenhavn den 14de Octbr. 1831, og underskrevet KrabbeCarisius og Paul Baron v. Nicolay. Efter dens Ratification er den nu publiceret.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-05-04
Den 17de April har Kjøbmand C. F. L. Clausen, i Stege faaet Bevilling som Strandingscommissionair i Stege Tolddistrict.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-05-04
Den 18de f. M. har Apotheker O. F. Ramsing i Nibe faaet Bevilling til at anlægge et Filial-Apothek i Løgstøer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-05-04
Ved Høiesteretsdom af 5te Marts sidstl. er Tugthuuslivsfange Søren Andersen Kagerup, for et paa Tugthuusfange Morten Christiansen forøvet Mord, dømt til at miste sin Hals og hans Hoved sættes paa en Stage. Denne Dom fuldbyrdedes den 1ste d. M. Den Myrdede var 70 Aar gammel, indsat 1824 paa Livstid i Tugthuset for 4de Gang begaaet Tyveri, Morderen 21 gammel, ligeledes indsat som Livsfange 1829 for begaaet Jndbrud og Tyveri.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-05-04
Amtmandskabet i Rendsborg har udsat en Belønning af 200 Rd. for Opdagelsen af Gierningsmanden til Mordet af et i en afsides Egn af Kirkesognet Schene feldt fundet Liig af en, ved tvende Skudsaar dræbt og uden Tvivl udplyndret, ubekjendt Mandsperson.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-05-04
J den sidstankomne Veile Avis findes atter et lidet Censurhul. Efter Forlydende har Redacteuren, Hr. Sylvester-Hertz, indgivet en Forestilling til det kgl. danske Cancelli i Anledning af de hyppige Udslettelser, af hvilke hans Blad hjemsøges.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-05-04
J "Politivennen, beder en Mindreaarig, som paa en Maade ved sin Curators Uforsigtighed, og sin, under hans Ophold i Udlandet, Befuldmægtigedes feilagtige Handlemaade, er vorden sin ikke ubetydelige Formue berøvet, om ikke en af Dhrr. Jurister vil, igjennem "Politivennen, underrette ham om, paa hvilken Maade og hvor han skal søge sin Ret, da han er blottet for det Nødvendige til at anlægge en Proces. Da han af gyldige Papirer kan bevise, at han er forurettet af Vedkommende, saa tilbyder han en sagkyndig Mand, som vil paatage sig hans Sag, en Fjerdedeel af hvad der matte vorde reddet for ham. Hans Arv var 5,000 Rbd.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-05-04
Den 20de April helligholdt den høiærværdige Olding, Hr. Kirkeraad, Dr. theol. Eckermann, Professor primarius i Theologien ved Universitetet i Kiel, Ridder af Dr., sit 50-aarige Jubilæum. Hs. Maj. Kongen havde i Anledning heraf benaadet ham med Commandeur=Korset af Dannebroge; mange af Jubeloldingens Colleger, Venner og Disciple havde forenet sig om, at lade en Medaille slaae til denne Dags Minde, af hvilken et Exemplar i Guld og to Exemplarer i Sølv bleve ham overleverede. Det academiske Consistorium lod ved de 4 Decaner et latinsk Hædersdigt, forfatter af Universitetets Prof. eloqv., tilstilles ham; det theologiske Facultet overbragte et latinsk Program, forfattet af dets Decan, Hr. Prof. Kofter; Lærerne ved de lærde Skoler i Hertugd, indsendte en Sølvpocal; Deputationen fra Magistraten og fra Borgerskabet i Kiel udtrykte deres Deeltagelse. – Denne yttrede sig ogsaa fra fjerne Egne paa mange Maader. Saaledes f. Ex. oversendte de theologiske Faculteter i Kjøbenhavn og i Rostok Lykønskningsbreve, Sognepræsten ved Petri Kirke i Kjøbenhavn, Hr. Dr. theol. Johannsen, et latinsk Car nen, &c. Et Festmaaltid, der skulde foranstaltes til Ære for Jubeloldingen, blev, fordi Jubelfesten faldt ind paa Langfredag, opsat indtil den 24de April.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-05-04
Den saa betydelige stratenske Kobber= og Messing Fabrik ved Flensborg var i den sidste Tid gaaet tilbage formedelst adskillige Tab, Eieren havde lidt, og henimod 300 Mennesker stode Fare for at vorde brødløse. Nu have Dhrr. Consul Funke, Over- og Landrets=Advocat Sinjen og Kjøbmand A. F. Hass, i Flensborg, ikke blot paataget sig, men ogsaa allerede begyndt Administrationen af dette vigtige Værk. Man nærer den største Tillid til disse tre Mænds Jndsigt og Virksomhed, og Man tør sikkert vente et heldigt Udfald af deres forenede Bestræbelser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-05-04
Vaadfiskeriet ved Skagen har over i 2 Maaneder været saa overordentlig godt, at selv de ældste Folk der paa Stedet ikke mindes et saa længe vedvarende riigt Fiskeri. Foruden det gode Veir, antager Man ogsaa, som Aarsag dertil, at det Horfrø, som i afvigte Efteraar udkastedes fra et paa Riffet indstrandet Skib, muligt kan have lokket Fiskene til Kysten.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-05-04
Efter Overeenskomst imellem Vognmandslaugene i Nyborg, Odense og Middelfart, og med den kgl. Generalpostdirections Sanction, er en Dagvognsbefordring arrangeret imellem disse Stationer, hvilken tager sin Begyndelse den 2den Mai, og afgaaer to Dage ugentlig. Fragten er pro Persona imellem Nyborg og Odense 5 Mk. Tegn, og imellem Odense og Middelfart 8 Mk. Tegn, hvilken erlægges ved Jndskrivningen, som maa skee en Time før Afgangen, hos Opsynsmændene paa hver Station. Kjørselen skal, naar ingen grundet Anledning foraarsager Ophold, skee imellem Nyborg og Odense i 3 Timer og 20 Minuter, og imellem Odense og Middelfart i 6 Timer, Bedetiden iberegnet, hvilken Bedetid overlades til Postillonens Godtbefindende.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-05-04
Kjøge Apothek er ved Auction solgt til Hr. Cand. pharm. Sphiur for 33,000 Rbd.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-05-04
Ved en Forestilling den 25de April paa Kjøbenhavns Nørrebroes Circus indtraf det ulykkelige Tilfælde, at Kunstberider Filhol, ved et Fald fra Hesten, fik brækket sit ene Been.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-05-04
J Egnen af Odense afbrændte den 24de April 2 Gaarde og et Huus, og næste Aften atter 2 Gaarde.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-05-04
Hr. Cancelliraad Hempel har i sin Avis meddeelt Følgende om Plancten Mercurs Gang forbi Solen den 5te Mai 1832. Omendskjøndt Mercur, formedelst sin Lidenhed, kun bedækker omtrent den 150de Deel (Venus derimod den 30te Deel) af Solens Diameter eller Gjennemsnit, er denne Himmelbegivenhed altid af Vigtighed, saavel til at berigtige Theorien om dens egen Bane, som til at opnaae en rigtig Bestemmelse af Solens og Planeternes Frastand og Størrelse, og fortjener derfor ikke at blive ubemærket. En saadan Forbigang indtræffer Løverdagen den 5te Mai førstk., da Mercurs Jndtrædelse for Soelskiven gaaer for sig omtrent Kl. 10 og Udtrædelsen omtrent Kl. 4 3/4; den hele Varighed bliver følgelig 6 3/4 Timer. Jndtrædelsen skeer 32 østlig og Udtrædelsen 87 vestlig for det nordlige Punct af Soelskiven. - Disse Forbigange kunne betragtes som et Slags mærkelige Soelformørkelser; thi igjennem et farvet Glas vil Mereur i Kikkerten vise sig som en sort Prik, der gaaer over Soelskiven. Mercurs Forbigang er alene mulig omtrent paa den Tid, da Planeten er i sin nedre Conjunction med Solen (6te Mai og 8de Novbr.), og indtræffer i nærværende Aarhundrede kun 13 Gange, hvoraf de 4 i Mai (1832, 45, 78 og 91) og de 9 i Novbr. Maaned (1802, 15, 22, 35, 48, 61, 68, 81 og 94) Jkke altid indtræffe de om Dagen, hvilket derimod er Tilfældet med den forestaaende, hvis hele Varighed bliver synlig i hele Europa og den største Deel af Africa, medens Jndtrædelsen kun sees i Asten og Udtrædelsen i America.