JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-12-09
Angaaende de i Aaret 1808 indkomne Præmieskninger lader det Kongel. Danske Videnskabers Selskab bekjendtgjøre følgende: J den mathematiske Classe var for Aaret 1808 udsat en Opgave: om der gaves noget Maximum i PlanetBanernes Perturbationer ved udvortes, Kræfter. Om denne Opgave er indkommet et Priisskrift i det latinske Sprog, med Devise: Tentanda est vis. Selskabet har fundet dette Skrivt at være grundigen og vel udarbeidet, og fuldeligen at have op lost Opgaven. Af den Aarsag har det tilkiendt Forfatteren den udlovede Præmie, Selskabets Medaille i Guld. Ved den forseglede Seddeels Aabning befandtes Forfatteren at være Hr. Johan Conrad Hegner i Hernhut i Oberlausitz. - J den philosophiske Classe var for Aaret 1808 under Litr. B fremsat et Spørgsmaal om den electriske Philosophies Værd og Anbefaling, men formedelst Spørgsmaalets Vidtløftighed og Vanskelighed var Eskningstiden forlænget til Udgangen af Aaret 1809. Selskabet har imidlertid herom modtaget en Afhandling, skrevet i det tydske Sprog med Devis Non omnis moriar. Man har befundet, at dette Skrift fortjener megen Opmærksomhed; men da Eskningstiden ei er udløbet før i Januari 1810, saa kan eiheller den endelige Bedømmelse for den Tid foretages. Selskabet indstiller til denne duelige og kyndige Forfatter, om han vil benytte dette Mellemrum til udførligere at udarbeide denne Materie. - Angaaende de i den physiske og historiske Classe udsatte trende Spørgsmaale er intet Svar indløbet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-12-09
I Dag er solgt paa Børsen Caffebønner for 10 Mk. 11 1/2 s. til 9 Mk. 13 s. Pundet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-12-09
Auctioner. D. 14 Dec. Proc. Top Løsøre paa Vandkonsten No. 149. D. 16. Copiist Brask Dito i Nybrogaden. D. 16. Dito dito i Klosteret i St. Pederstr. D. 19. Fuldmægtig. Jversen dito i Toldbodg. No. 66. Cours d. 9 Dec. Spec. 386 3/4 PC., som udgjør for 1 Rdlr. Spec. 3 Rdlr. 83 s. D. C. -J Hamborg var Bco. d. 8 Decbr. 390 PC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-12-09
Paa Kjøbenhavns Børs d. 8 Dec. 384 a 386. Subskriptions=Plan til en nyalmeennyttig Journal, som skal indeholde: 1. Alle forhaanden værende Fundationer og Gavebreve, Hospitaler og Fattigvæsenet, iberegnet Alimentations(Huusarmes), samt andre offentlige Stiftelser udi Dannemark, Norge og Holsteen, hvoraf i de velbekjendte Hoffmanske Samlinger vel findes en Deel Dannemark vedkommende, indtil Aaret 1778, tillige disses senere Forandringer og Tillæg vorde oplyste ved fornødne Anmærkninger angaaende hver Stiftelses Tilstand, Anvendelse og Bestyrelse. 2. Kort fattede historiske, moralske, politiske og occonomiske Efterretninger, hidtil utrykte, om ældre og nærværende Tider, især om Jndretninger og Opfindelser, som lunde være anvendelige og nyttige for vort fjere Fædrenelands Almeenhed. Overalt skulle vi stræbe efter at fortjene det vide begierlige Publicums Yndest, ved Valg af saadanne Materier, som bedst kunde og burde drages til Eftertanke, saavel med Hensyn til Sædernes, som adskillige Jndretningers Jndflydelse paa Livets Nydelse. Saaledes ville vi altid bidrage af yderste Evne til vor elsker Konges landsfaderlige Hjertes Ønske, i det igjennem det Kongelige Danske Cancellie udkomne Patent, dateret under 14 Dec. 1808, at Kundskab og national Flid maae fremvirke Tarvelighed, Fædrenelandets Held og Lyksalighed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-12-09
Vi ville godtgjøre, at det Danske Folk, mærkværdigt fremfor alle andre Nationer af Hengivenhed til sine Konger, kan og vil med Folelse af egen Kraft og Værd og Frederik Ites landsfaderlig Omhue iværksætte og udføre tjenlige Midler til almindelig Velstand, og huuslig Lykke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-12-09
Af denne Journal ville undertegnede udgive are Hefter aarlig qvartalviis, hvert bestaaende af 8 a 10 Ark, og begynde med Trykningen saa snart de maatte erholde saa mange Subskribentere som kunde afholde Tab og gjøre os skadeslose. Fordeel attraae vi ikke: vort eneste Formaal er at gavne ved Udbredelse af nyttig Kundskab og Opmuntring til Borgerdyd. At forevige ved nyttig Oplysning og Udbredelse de danske Staters velgjørende Patriotisme, erkiende vi for Pligt, eller i det mindste at samle Materialier dertil. Menneskets Talenter er oftest et billede paa dets Sæder, et Speil, hvori dets Tænke= og Handlemaade tilligemed sammes Bevæggrunde rigtigst beskues. Jkkun med Kjerligheds Gierninger, der ere Grundvolden til alle Dyder, følger den sande og fortiente Ære evig og uadskillelig, som Skyggen Legemet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-12-09
For 40 Aar tilbage i Tiden blev allerede offentlig anmærket udi danske Atlas 1ste Deel af Sal. Procantzler og Biskop E. Pontoppidan: "J sædvanlige Omstændigheder, og hvad som tilhører det borgerlige div, kan ingen nægte den danske Nations Fred færdighed, Foelighed og Hospitalitet, allermindst dens Godhiertighed imod Trængende, hvilket noksom bevidnes ved daglige Almisser, og saa mange rige Stiftelser for alle Slags Fattige, at i de Protestantiske "Lande af lige Størrelse knap findes flere eller rigere doterede Hospitaler, offentlige Friskoler, Borne og Enkehuse, Jomfrue=Klostere eller andre Anstalter til "Nedlidendes Hielp og Bistand." Saavel Oldtidens, som For= og Nutidens mærkværdigste Begivenheder i dette Fag, skulle vi med Nøiagtighed fremsætte i Kraft af Lovene om Trykkefrihedens Grændser.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-12-09
Prisen for hvert Ark bliver til Subskribenterne saalænge indtil Papiret skulde falde i Prisen 6 s. De Herrer Boghandlere, som maatte behage at samle og forsyne Subskribentere med Exemplarer, erholde det sædvanlige pro labore.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-12-09
Subskription modtages paa samtlige Byens Boglader. Kjøbenhavn, i December 1809. Carl Pontoppidan, Grim Thorkelin, Kgl. Majest. Justitsraad Kgl. Majest. Justitsraad, Geheime-Archivarius, Se og Raadmand, Meddirecteur ved Fattigvæsenet, cretaire ved den Kongel. Medlem af den for de danske bestandige Commission over Stater anordnede Sund afg. Prof. Arnair Magnusens Stiftelse, Medlem af heds Politie-Commission, item Qvarantaine, samt det K. D. Videnskabets Selskab.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-12-09
Forligelses=Commission i Kiøbenhavn, m.m. Ogsaa gjemmer nu det tause Muld Støvet af den hæderlige Olding. HANSJORGEN TROYEERaadmand i Odense, Birkedommer og Procurator, Vel syntes hans lyse Aand og hans modne Kundskaber i Lovkyndigheden at give ham Ret til en mere udvidet og glimrende Virkekreds end den, hvori han virkede og gavnede og hvori han fortiente og nød udeelt Tillid og Agtelse; men den Junefulde Lykkesgudinde iagttager gielden et lige Forhold mellem Duelighed og Fortjeneste og Værdighed og Belønning. For Botansken syntes han at være skabt. Dette gjorde, at han ofte af brød lærerige og underholdende Samtaler med sine Venner over andre videnskabelige Gjenstande med Bemerkninger over denne Videnskab, for hvilken han yttrede vedvarende levende og enthustestisk Følelse. Ilde derfor, at han ikke ganske havde anvendt sine heldige Naturevner paa Plantevidenskaben; thi da vilde men i ham uden Tvivl have kjendt den anden Linne. -Med de agtværdige Kundskaber, der prydede hans lyse Forstand, forenede han umiskjendt, Retskaffenhed og ædelt Sind, og derfor höres nu ved hans Bortgang denne ene Stemme: Raadmand Hans Jørgen Trøyel en retskaffen, kundskabsrig og duelig Mand. H. M. Lange. Bye- og Raadstueskriver.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-12-12
Jnden- og udenlandske Efterretninger. Udenlandske Efterretninger. Over=Admiralitets-Rettens Dom i Sagen Skipper Claas Piers Visser contra Kaperfører Hans Petersen Arboe af Aalborg, afsagt den 22 Nov. Priserettens Dom, (hvorved Kufskibet Henriette med Ladning af brændte Stene er tilkjendt Opbringeren, men denne tilfunden at bøde 20 Rdlr. til Aalborg Byes Fattigvæsen) bør ved Magt at stande; Processens Omkostninger for Over=Admiralitets=Retten betaler Citanten til Kaperfører Hans P. Arboe med 500 Rdlr. d. C.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-12-12
Etatsraad og Justitiarius i Jslands Landsoverret, Magnus Stephansen, har fundet Leilighed til at tilsende Cancelliet en Beretning om hvad der, siden hans Ankomst til Jsland, den 4 April d. A., har tildraget sig sammesteds, hvoraf det Væsentlige er følgende.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-12-12
Proclamation. Dateret 26de Junii 1809. 1) Jsland er fri og uafhængig af Dannemark. 2) Alle offentlige Embedsmænd, som ere indfødte Jslændere, og som blive troe til deres eget Fødeland, og som vil gjøre Eed paa, at udøve deres Functioner, skal være forsikkrede om deres fulde Gage og Betaling. 3) Alle indfødte islandske Embedsmænd, som forholde sig ordentlig, skulle respecteres. 4) Alle Pensioner til Enker og Børn og afskedigede Embedsmænd skal udbetales. 8 Alle Øvrighedspersoner i ethvert Amt og District skal sørge for, at udvælge en ordentlig forstandig Person, som forstaaer Landets Forfatning, og som skal være repræsentativ for sit eget District. Alle Love og Anordninger skal komme fra disse Repræsentantere, de skal underholdes paa Landets Bekostning, og alt skal være paa samme Fod som førend Landet stod under Kongerne af Norge. 6)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-12-12
Enhver Øvrighedsperson, der kan fortsætte sine Embedsforretninger, skal indgive et Brev til mig, om han lyster at vedblive sin Betjening, inden 14 Dage i de nærmere Steder og 7 Uger i de længst bortliggende Steder, undtagen Forhindringer skulde skee i Landet, formedelst slette Veie, og da maa Aarsagen anføres, men i Fald de ikke bliver i deres Embede, kunne de slet ikke vente nogen Hjælp af Regjeringen, og andre Embedsmænd skal indsættes i deres Sted. 7) Jngen andre end indfødte Jslændere kan indsættes i den lovgivende Stand og være Repræsentantere for deres Landsmænd. 8) Jsland har sit eget Flag. 9 Jsland har Fred med hele Verden og Fred skal etableres paa en fast Fod med Storbritanien, som vil forunde den sin Beskyttelse. 10) Jsland skal sættes i ordentlig Forsvarstand. 11) Alle Hospitaler og Skolevæsenet skal sættes i bedre Orden. 12) Al Gjæld, enten til den forrige danske Regjering eller som er skyldig til Faktorer, som staae i Forbindelse til danske Huse, og som mueligen kunde remitteres til Danmark, maa ikke udbetales, men Enhver er fri for Gjæld, enten saa til Kongen eller saadanne Kjøbmænd, men derimod skulle en eeneste betale noget af sin Giæld til Saadanne, da skal han nødes til at godtgjøre hele Gjælden til den nærværende Regjering. 13) Alle Kornvarer maae paa ingen Maade være i saa høi en Priis, men alle Priserne skal sættes ned. 14) Alle Jslændere ere frigivne for det Halve af alle deres Skatter til den 1ste Julii 1810. 15) Jslænderne kan ubehindret fare frem og tilbage og handle i Landet efter Godtbefindende, med hvem de lyster, undtagen Saadanne, som handle for dansk Regning. 16) Jndtil saadanne Tid, at Jslænderne indsende deres Repræsentanter, da vil alle offentlige Embedsmænd og alle Personer henvende sig til mig, for deres Betalinger og videre. 17) Jngen Jslænder maa dømmes eller straffes efter at Repræsentantere ere samlede, uden først at være erkjendt at fortjene saadan Straf af 12 af deres Medborgere. 18, Alle Øvrighedspersoner i Landet, hvem det endogsaa er, skal sørge for at forhindre al Communication med danske Skibe, hvor de saa komme, og indgive en Liste til mig hvad af Kornvarer er nødvendigt til hvert Districts Brug, at det kan blive transporteret derhen førend Vinteren, og skal altid sørges for, at Landet har et Aars Korn i Behold. 19) Jngen Jslænder, maa formedelst den nu tilstaaede Frihed fornærme nogen Dansk, som har havt Embed under Kongen, ei heller nogen, fordi de have staaet i Forbindelse med danske Huse, naar de ellers ikke blande dem i politiske Sager. 20) Til yderligere Efterretning bekjendtgjøres, at Repræsentanterne inddeles saaledes: i Syderamtet 3, Østerlandet 1, Nord undertegnet landet 2, Vesteramtet 2. Jørgen Jørgensen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-12-12
Udtog af en Skrivelse fra det Holsteenske, af 7 Dec. 1809. Privatefterretninger fra Holland, melde, at den Franske Admiral Missiessi nylig har taget Flaaden paa Schelden i Øiesyn, og ligeledes indfundet sig paa de tvende Orlogskibe, der ere besatte af Danske Officierer og Søefolk. Da Skibenes Commandeurer forestilte ham deres underhavende Officerer, bemærkede han med Fornøielse deres ungdommelige raske Udseende og den Anstand, hvormed ædel Selvbevidsthed pryder enhver Dansk Søekriger, spurgte dem hvor længe de havde tjent og sagde Enhver især noget Forbindtligt. Mandskabet bevidnede han sin Tilfredshed i de meest smigrende Udtryk, og opmuntrede det til, at opfylde sine Pligter fremdeles med samme Nidkierhed, som hidindtil. Alle ønske intet mere, end snart at hevne den Troløshed, som brittisk Udaad har forøvet mod deres Fædreneland; de haabe, at den forestaaende Expedition mod Walcheren, ved hvilken de efter egen Ansøgning skulle bruges, vil give dem Leilighed dertil, og intet vilde smerte dem meere, end at Engellænderne, ved at trække sig tilbage i Tide efter gammel Sædvane, skulde tilintetgjøre deres ivrigste Ønske, hvis Opfyldelse sikkert vilde krone den Danske Søemagt med ny og velfortjent Hæder. - Af mine forrige Breve veed De, at den ny opdagede Sundhedsbrønd ved Bramstedt i afvigte Sommer er bleven flittig besøgt. Mange, som reiste syge derhen, ere komne friske tilbage, og det er maaskee ingen overdreven Paastand, at denne Kilde har samme helbredende Virkning i indvortes og udvortes Tilfælde, som de berømteste mineralske Vande udenlands. J næste Sommer venter man ogsaa at see Brøndgjesternes Antal betydelig for get. At nogle Beqvemmeligheder endnu fattes. ved saa ny en Anstalt, er ikke at undres over, og man tør haabe, at see denne Mangel afhjulpen med Tiden. Skuespil, Baller, Pharasborde og deslige Forlystelser, som ofte snarere tjene til at nedbryde Helbreden end til at forbedre den, maa man rigtig nok ikke søge i Bramsted; men den, som har Kræfter nok til at bevæge sig, finder rig Erstatning i Egnens Skjønhed, der endnu kunde forøges ved nye Anlæg og Alleer, Haver o. s. v., og med Tiden maaskee vil blive det. – Een af de seneste Storme har raset med saadan heftighed her i Landet, at den i Vilstermarsken har brudt Hul paa et af Digerne og bortrevet en Sluse. Man er endnu ikke underrettet om den Skade, som er foraarsaget derved. Dette Tilfælde er ellers meget sjeldent her, hvor Digerne altid have været i god Stand, og især ved de i senere Tider derved foretagne Forbedringer have trodset Uveirets og Bølgernes Magt. - 95 Danske Skippere og Søefolk, som have været i Engelsk Krigsfangenskab, ere ankomne paa Elben med et Parlementairfartøi, og blevne afleverede til Chefen for den Glückstadt ske Søe-Equipage, Capitain Mossin.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-12-12
Udenlandske Efterretninger. Tvisten om de 400,000 Sjele, som Rusland, skal have i Gammel-Galizien, skal nu afgjøres i Petersborg; thi efter de Russiske Love tælles kun Jndbyggerne af mandligt, men efter de Østerrigske derimod af begge Kjøn. - Som det hedder, faaer Rusland ogsaa i Gammel Galizien Saltværkerne i Bolechow ved Dniester=Floden, og Jernværkerne ved Skala mellem Stry og Oriwa-Floderne i StryKredsen. Paris, d. 28 Nov. Den Glands, mand. 3 og 4 Decbr. vil see i Paris, skal overgaae al Forestilling. Endnu veed man ikke bestemt, hvilke Høitideligheder d. 4de ville finde Sted; men d. 3 skal Kronnings- og Fredsfesten tilfælles med Seieren, ved Austerlitz høitideligholdes. Man troer almindelig, at Pompen i Metropolitankirken vil langt overgaae den, der herskede ved Kronningsfesten selv.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-12-12
J Kirken skal Høitideligheden begynde Kl. 10 om Morgenen. Efter endt Gudstjeneste kjører Hans Majest. til Lovgivningscorpset, for at aabne dette Aars Sæde. J Hans Majestæts Følge vil ogsaa denne Gang det diplomatiske Corps findes, og dets Careter ville følge umiddelbar efter Hs. Majestæts.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-12-12
Huusleien i Paris er, siden det saa at sige er blevet et Samlingsted for hele Europa, steget saa meget, at Eieren af en stor Gaard i Provencegaden, som Førsten af Schwarzenberg vilde leie, begjerte 30,000 Franker. - Den berømte Franske Componist Daleyrac er nylig død i sit 60de Aar.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-12-12
Fra Antwerpen skrives, at Engellænderne have foreslaaet en Capitulation angaaende Walcherens Rømning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-12-12
General Major Fraser er ankommen til Gibralter, hvor han har paataget sig Commandoen over Fæstningen. De Engelske Tropper i Sicilien, der campere nu nordlig og sydlig for Messing, beløbe sig tilsammen til 16,000 Mand, og deriblandt ere 1000 Syge.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-12-12
London, d. 17 Nov. General Brawrigg er udnævnt til øverste General over vor Armee i Ostindien. - De sidste fra Østersøen ankomne Ladninger Hamp vare saa beskadigede, at de kun vil være lidet brugbare for vor Marine. - Fra Lissabon er der ankommen 40 Transportskibe med Saarede og Syge til Plymouth. – J China har en Epidemie bortrevet mange Mennesker. - Fra Ostindien berettes, at Holkarger, i saa stor Forlegenhed, at han har tilbudet at sælge en Deel af sine Arvestater for en vis Sum Penge. – Roligheden, er atter vendt tilbage i Ostindien. - London, de 22 Nov. Capita Woodriffe er afgaaet til Walcheren, for at have Opsyn over de derværende Troppers Gjenindskibning. - Den bekjendte Marquis Lansdowner ved Døden afgaaet. – J Torsdags døde her den rigeste Skræder, der nogensinde har levet, nemlig Hr. Hill, som efterlader 8000,000 Pund Sterling. Han var Skræder af Profession, men samlede sin Hovedformue ved Krudtmøllen i Whitton, leverede meget Krudt til Tyrkiet og lod derfra komme Varer fra Levante, som han vandt overordentlig paa. - De Tyroler, der ere ankomne her som Deputerede, Major Miller og Schønhecker, have ladet indrykke en Artikel i vore Blade, hvori de sige, at i Tyrol 4 Stæder og 26 Landsbyer ere lagte i Aske, uden at regne de mange enkelte Hytter &c. - La Romana er afgaaet til La Mancha Armeen for med sin Broder i Valencia at gjenoprette Subordinationen i denne Provinds. Hr. Jackson har tiltraadt sin Ministerpost i Washington. - 1800 Mand, der skulle gaae til Malcherren, ere blevne udskibede igjen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-12-12
J de sidste 6 Uger ere ikke færre end 7000 Syge fra denne Øe ankomne til Engelland.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-12-12
De Fruentimmere, der have været Krigsfanger i Frankrige, komme nu tilbage til Engelland. - D. 25 Oct. sporedes i Lissabon et Jordskjelv, men som ikke anrettede nogen Skade. - Juntaen i Spanien har udstedt en formelig Krigserklæring mod Dannemark, der er opfyldt med foregivne Besværinger, som især angaae det, der er forefaldet med Romana &c. - Til Franske og Hollandske Havne skulle ingen Lizencer udstedes mere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-12-12
I Ulmer Avison læses følgende: Den fra Toulon udløbne Escadre befandt sig nær ved Barcellona, da der paa engang ved Synet af 20 Engelske Krigskibe blev givet Signal til at adsprede sig. Det ene af de to strandede Linieskibe, skal have havt nogle hundrede Tusinde Pund Krudt, inde, der foraarsagede den skrækkelige Explosion, som man, efter Pariser Blade, hørte ligge til Nismes. Et Linieskib indløb i Cettes Havn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-12-12
Fra Junspruck skrives under d. 26 Nov. at de Franske endnu slaaes i Vintschgau og Pas seyer Dal med Oprørerne, som Hofer paa ny har kaldet til Vaaben. Tre Courerer har han ladet paagribe, og den til Botzen og Roveredo afgaaede Post skal have havt samme Skjebne. Hofer siger i en til Vintschauerne og Over-Jnnthalerne udstedt Proclamation, at de kun igjen skulde stride modigen; at han vel havde givet dem det Raadat nedlægge deres Vaaben, men at han i den Henseende er bleven skuffet af Geistlige og andre, som han ansaae for sine Venner. De skulle kun stride modigen, dersom de ikke ville see Guds Huse, Klostere og hele Religionen tilintetgjorte &c. Han gad, siger han, gjerne erfare af velsindede Folk hvad Schweiz tager sig for Petersborg d. 21 Nov. Hs. Keis. Majestæts allerhøieste Rescript til Førsten Alexi Borissowitsch.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-12-12
J Dag er Efterretningen om Udvexlingen af den imellem Frankrige og Østerrige sluttede Fredstractats Ratificationer indløben, hvorved ogsaa Ruslands Krig med denne sidste Magt er endt. Efter denne Freds Grundlag bliver Østerrige, ligesom tilforn, vor Nabo i Gallizien; de Polske Provindser blive istedet for at vorde forenede, for bestandig fordeelte imellem tre Magter. Rusland erhverver paa ny en anseelig Deel af disse Provindser og en anden Deel af samme, som grændser til Hertugdommet Warschau, tilfalder Kongen af Sachsen. Paa denne Maade ere Vi, efter den Svenske Krigs lykkelige Tilendebringelse, ogsaa strax derefter befriede for den Østerrigske Krigs Byrde. Alle Drømme om de Polske Provindsers Tilrivelse forsvinde; Tingenes nuværende Orden sætter ogsaa i Fremtiden Skranker for den og Rusland udvider istedet for at lide Tab, i denne Egn sit Gellet. – J det vi opsende vor Tak til Gud den Almægtige for denne Krigs saa lykkelige Tilendebringelse, overdrage vi Dem, at underrette alle Civilqvuverneurer derom. - Vi ere overbeviste om, at alle Vore tro Undersaatter, ved at faae Kundskab om denne glædelige Begivenhed, ville forene med os deres Takkebøn til den Allerhøieste, som dobbelt har velsignet Rusland med en hæderfuld og ønsket Fred. - St. Petersborg, d. 18 Nov. 1809. Alexander.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-12-12
Videnskabelige og Konstefterretninger. Efter den Franske Keisers befaling skal Tronchets og Portalis's Marmor=Statuer, i Betragtning af de Fortjenester de have erhvervet sig som Redacteurer af Code Napoleon og ved de Conferencer, der siden bleve holdt angaaende dette Lovudkast, opstilles i det Keiserlige Statsraads Sal. Det er vor Hensigt, siger Keiseren i sin Skrivelse til Statsraadet, at vore Ministre, Statsraader og alle Dommere i vore Rettet maa see i denne Beslutning vort Ønske, at forherlige deres Talenter, og belønne deres Tjenester: da den eneste Belønning for deres Genie er udødeligheden og Æren.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-12-12
J Wien opførtes d. 17. Dec. 1808 Phædratil Bedste for Digteren Schillers efterladte Enke og Børn. Jndtægten var. 6297 Gylden i Bank noter og 50 Ducater i Guld. Det kan man kalde at hædre en stor Mand i sin Grav.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-12-12
Efter Kongen af Bayerns Befaling skal, under den Kongel. Landbygnings Directeur v. Blanks Bestyrelse, oprettes et Mindemærke for Keiser Ludvig af Bayern, som d. 20 Oct. 1313 blev valgt, til Keiser, i Aaret 1327 kronet i Mailand til Konge af Lombardiet og Aaret derpaa i Rom til romersk Keiser. Denne ved sin Aand og andre store Egenskaber udmærkede Regent døde d. II Oct. 1347. paa Jagten, da han var kommen bort fra sit Følge, i en Bondes Arme af Slagflod. Dette Mindemærke oprettes paa Landeveien, der fører fra München til Augsburg, ved Landsbyen Puch, i hvis Nabolav Keiseren døde; det bestaar af en Obelisk af 40 Fods Høide, af graat ettaler Marmor, og forsynes med to Jndskrifter, en Latinsk og en Tydsk. Den første lyder saaledes: Piis Manibus DiviLudovici Bavari. Romanorum Imperatoris Libertatis Germanicæ Defensoris Legum Boicarum Conditoris. Viri Fortis er Constantis, Monumentum Posnit, Maximilianus, Rex Bojariæ MDCCCVIII.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-12-12
Bogtrykker Bossange i Paris har d. 15de Martii præsenteret Keiseren et Pragtexemplar af en Oversættelse af Homers Jliade. Oversættelsen er trykt paa Velinpapiir, Titelen prydet med Characteer af Guld og Homers og Achilles Brystbilleder. Denne Udgave, hvoraf kun 26 Exemplarer ere trykte, kan betragtes som eet af Bogtrykkerkonstens skjønneste Mindemærker.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-12-12
Dr. Andrew Grants Værk om Brasilien, er nylig udkommet, og skal indeholde saare interessante bemærkninger, som Forfatteren selv har samlet under sit Ophold i hine Egne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-12-12
Det Kongel. Videnskabers Academie i Mun chen har udsat en Belønning af 100 Ducater for den bedste Biographie over Ludvig IV, Bayereren, kaldet, hvori samme med bestandig Hensyn til Europas og især Tydsklands daværende Tilstand skildres som Menneske, som Landsfader og Rigshøvding, efter Kilderne og med historisk Konst.