Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1747-05-01
Efter De Herrer Staters Ordre undertegnet Wilhelm BupsAar 1747. afterat denne De Høymægtigheders Resolution af Secretairen Hr. von Buys var oplæst, gjorde de i største Mængde Forsamlede et stort Fryde-Skriig, og man hørde i lang Tid intet andet end de Ord: Vivat Oranien Husa. Jmidlertid lode Trompeterne sig nu som tilforn høre, og man saae, at den fornemste af Deres Høymægtigheders Raads=Betientere stak udaf ovenmeldte Vindue over Slots=Porten Oranie=Fahnen, svingede den samme adskillige gange omkring, og siden gjorde den fast. Da nu imidlertid Raadets Slutning blev sendt til Magistraten, ringede man strax med Raad-Huus Klokken, for at give Folket tilkiende, at det skulde forsamle sig. Derpaa begav sig den fornemste Borgemester Pieterson paa Raad-Huusets Altan, og blev geleydet af Hr. von Hove, som der gjorde samme Publication, som tilforn paa Slottet, og imidlertid lod den heele Magistrat sig see i Vinduerne med deres Orange Cocarder. Hr. von Hove som gjorde Publicationen, maatte 2 eller 3 gange holde og midt i Talen formedelst Jndbyggernes U-taalmodighed og Glæde, som de ved idelig Haand=Klappen gav tilkiende. Man havde paa Galleriet omkring Raad=Huusets Taarn stillet adskillige af Borgerskabets Tambours, og paa Altanen Trompeterne, hvilke lod samme Marche, som tilforn paa Slotet, høre. Om Eftermiddagen gav Raadet en befaling ud, at alle Adels- og EmbedsMænd om Aftenen skulde illuminere deres Huuse. Dog derved blev det ikke, at disse allerne gjorde efter Raadets Ordre, men alle Borger og Indbyggere her i Haag have holdt det for deres Skyldighed offentlig at vise den Glæde, som de i Hiertet havde, og derudi kappedes den eene med den anden om Fortrinet. De faa Timer, som de have havt at berede sig hertil, gav deres Fliid og Kierlighed tilkiende, eftersom den heele Stad om Aftenen var illumineret. Paa Raad=Huuset og andre offentlige Stæder var klygtige Sind Billeder og Overskrifter at læse. Nogle af de Fornemste, som vilde tage Deel udi den offentlige Glæde, have ladet Penge kaste iblant Folket og Viin springe, saa at hvor manEn kaste For Maji Maaned. Lynede sine Øyne hen, saae man intet andet end Æres og Glædes Tran. Alle fremmede Gesandter havde ladet deres Huuse ind- og udvendig illuminere, og det havde ikke været tienligt for den Franske Minister, om ikke ogsaa hans Pallats efter Folkets Sind- og Villie havde viist sig udi fuld Glands. Adskillig Slags FyrVerkerie og Fryde-Jld er i Anledning af denne Solennitet, om Natten bleven antændt. Ved alt dette maae man ansee det som en Lykke, at, uagtet det store Opløb af Folk, er dog ikke nogen Uorden skeed, eller nogen kommen til Skade paa Liv og Lemmer, Den Portugisiske Jødiske Nation haver ogsaa ved denne Leylighed særdeles distinqveret sig, og om Eftermiddagen Kl. 2. udi deres Synagoge lagt deres almindelige Glæde for Dagen paa følgende Maade: Den største Deel af Nationen, alle prydede med Orange Cocarder og Baand, ere til ovenmeldte Time indgangne udi Synagogen, til hvilken Ende den middelste store Dør, som ellers ikkun engang om Aaret pleyer at aabnes var oplukt, iligemaade vare alle Dørene paa det prægtige Skab, i hvilket Lover eller Mose=Bøger ligger forvaret, satte aabne, og paa det herligste udziiret. Derpaa blev den sædvanlige Middags Bøn med Sang begyndt og ligesaa endet. Siden begyndte en lang Bøn om Naade Lykke og Beskiermelse for de Herrer Stater af Holland og West-Friesland, de Herrer General-Stater af de foreenede Nederlande; Dernæst for Hans Høyhed Prinzen af Oranien og Nassau, som Stadtholder over disse forenede Nederlande, og endelig til sidst for Magistraten i Haag, hvilken deres GudsTieneste med en Musicalisk Lov-Sang af den heele Meenighed staaende blev besluttet. Kl. 8 om Aftenen saae man deres heele Synagoge illumineret, da Meenigheden igien forsamlede sig der og med samme Ceremonier, som om Eftermiddagen begyndte og endte deres Aften Bøn Foruden bemeldte Nations Huuse, som alle efter enhvers Formue vare illuminerede, have de Fornemste af dem forsamlet sig, ladet afbrænde et smukt Fyrverkerie imellem Kl. 10 og 11 om Natten, og holdt sig lystig tilhobe indtil Kl. 4. om Morgenen Kr. Aar 1747. Kort at skrive, Glæden haver her til Lands været almindelig, fa endogsaa udi Landsbyerne omkring Haag, have Bønderne ikke heller vildet forsømme ved denne Leylighed at aflegge Prøver paa deres Fryd og inderlige Fornøyelse; Iblant andre have Jndbyggerne af den Landsbye Schweninge om Aftenen sat Lys udi alle Vinduerne af deres Huuse, udhengt 6 store Laterner af KirkeTaarnet, ringet med Klokkerne, gjort mange Fryde=Skud, og bygget Ære Porte af grønne Træer. Paa denne almindelige Glædes=Dag er ogsaa dette som noget merkværdigt forefaldet, at den gamle Borgmester fra Harlem, Hr. von Kammer, tillige med andre Deputerede er hid ankommen. Denne ældgamle Mand var den første, som traade i Land, og enhver, som kunde ikkun komme hannem nær, imodtog ham med Glæde. Han havde ligesom de andre prydet sig med Orange=Baand, og talede til det i største Mængde forsamlede Folk paa en ret bevægelig Maade saaledes: Kiære Venner, jeg er nu en Mand paa 81 Aar. Jeg haver engang tilforn oplevet den Tiid, at en Stadtholder udi Holland er bleven udvaldt, og da nu dette igien skeer, i Haab, at den Almægtige GUD vil velsigne saadant Vall til Fædernelandets Frelse og Beste, saa haver jeg ikke kundet efterlade, endskiønt jeg for Alderdoms skyld udi mange Aar ey har været udi Haag, at indfinde mig her for at bivaane denne Høytidelige Act. Jeg beder den kiære Forsamling, at den vil holde sig smukt stille og roelig, saa skal alle Ting med Guds Hielp gaae lykkelig og vel for sig. Den ne Tale blev med en særdeles Fornøyelse anhørt af Folket, som var færdig til at være den gamle Herre, der gik til Foeds, paa Hænderne til hans Logement.