Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1838-06-15
Mødet den 29 Mai. Til Medlemmer af den Committee, som foreløbigen skal tage under Overveielse de Andragender, som maatte indgives af Mænd udenfor Forsamlingen, bleve med Stemmeflerhed valgte: Prokurator Seidelin, Stiftsprovst Hald, Justitsraad Fielstrup, Prokurator Petersen og Biskop Ollgaard. Den Kongelige Commissarius fremlagde et Udkast til en Anordning angaaende Behandlingen af en bortebleven Persons Formue. (Committee, Holm, Møller og Fleischer). Den Kongel. Commissarius fremlagde dernæst et Udkast til en Plakat, angaaende en forandret Bestemmelse i Lovgivningen om Alimentationsbidrag til uægte Børn (Committee, Kammerraad Christensen, Hald og With). Fremdeles holdt den Kongelige Commissarius et Foredrag angaaende Forandringen af Dommerkornet til en fast Ydelse, og de Grunde, (blandt andet da det vilde medføre en ny Hartkornsafgivt), paa hvilke Hs. Majestæt ikke har fundet sig bevæget til at lade Stænderne forelægge noget Lovudkast. Endvidere forelagdes et Udkast til en Forordning for Kongeriget Danmark, angaaende det offentlige Kasse= og Regnskabsvæsen i Almindelighed, Udkast til en Forordning for Kongeriget Danmark, indeholdende adskillige Bestemmelser angaaende Amtstue=Oppebørseler og de Oppebørseler i Kjøbstæderne, der ere af samme Slags som de, der paa Landet vedkomme Amtstuerne, Extract af Udkastanordningen angaaende det under det danske Kancellie henhørende Kasse= og Regnskabsvæsen, med Undtagelse af det, som angaaer Brandforsikkringen, men med Tilføining af den Rigtighed, der for adskillige med Retspleien og Skiftevæsenet forbundne Jndtægter bliver at aflægge til Rentekammeret, og Extract til Udkast=Forordningen for Kongeriget Danmark angaaende det under det Kongelige GeneralToldkammer= og Kommerce=Kollegium henhørende Kasse og Regnskabsvæsen, (Til at lade forestaaende fire Lovudkast angaaende det offentlige Kasse= og Regnskabsvæsen, prøve, valgtes en Committee af fem Medlemmer: Brink Seidelin, Aagaard, Estrup, Rosenørn og Petersen.)J Mødet den 30 Mai fremlagde den Kongelige Commissarius et Udkast til en Plakat, indeholdende nærmere Bestemmelser angaaende nogle Appellen i kriminelle Sager vedkommende Punkter m. m. (Committee: Westerbye, Seidelin, Ostenfeldt), Udkast til en Plakat indeholdende nærmere Bestemmelser angaaende Forbud imod Reise passes Udstædelse (Committee, Fleischer, Kammerraad, Christensen, Roulund, fremdeles Udkast til en Plakat angaaende Forbedring i Landsbyskolelærernes Kaar i Danmark (Committee; Øllgaard, Hald, Kolbye, Ole Kirk, Overkrigskommissair Christensen), Udkast til en Anordning, betræffende nogle Modificationer i den nu bestaaende Lovgivning om Erhvervelse ved Hævd (Committee: Bruun, Holm, Fleischer), og slutteligen Udkast til en Anordning, indeholdende Bestemmelser til Konservation af Skjøde= og Pantebøger m. m. i mødende Ulykkestilfælde (Committee: With, Estrup, Wulff). Mødet den 31 Mai. Oberst Brock fremlagde sit Forslag om Tallotteriets Ophævelse. Jstedetfor den deraf havende Jndtægt ansaae Proponenten en Skat paa Statspapirer ønskelig og indstillede derfor: 1) at alle Bevillinger til at colligere over sædvanlig Tid strax ophæves; 2) de Ne at Collectionerne, hvor Collecteurerne enten ved Dødsfald, eller Forandring afgaae, successive ophøre; 3) at til et Forsøg Trækningsdagene indskrænkes; 4) at dette uheldsvangre Spil saasnart som muligt, naar kun Staten paa anden Maade kunde finde Erstatning derfor, aldeles hæves; samt at der gjordes de muligste Foranstaltninger til at hindre de danske Undersaatter Adgang til Deeltagelse i dette Spil i Udlandet. Den kongelige Commissarius, bemærkede derimod, at Man ved at petitionere om Lotteriets Ophævelse eller Jndskrænkning, uden Hensyn paa Udgivternes Dækning, kun vilde begjære det, som Man forudsaae Regjeringen ikke kunde tilstaae. Under en Skat paa Statspapirer vilde kun de offentlige Stiftelser eller private Kapitalister lide, hvorimod, da den dog ikke turde lægges paa de udenlandske Laan, vilde de til disse, og navnligen til det engelske treprocentige Laan, hørende Effecter saa begiærlig søges, at disses Priis vilde stige, og derved Finantserne, der have aarlig at opkjøbe en vis Deel af samme, blive yderligere bebyrdede. Proponenten bemærkede, at det i alle de Lande, der ere saa lykkelige at have en Folkerepræsentation, aldrig har været fundet stødende, mod Regjeringen at bringe saadanne Forslag, som tidligere hverken ere blevne bifaldte af denne eller af Repræsentationen, atter paa Bane. Ønsket og Tallotteriets Ophævelse har her i Landet været saa almindeligt, saa eenstemmigt og saa uimodsagt udtalt, at en Forsamling, hvis Hverv det er, for Tronens Fod at frembære Folkets Ønsker og Folkets Trang, maatte, efter Proponentens Formening, forsynde sig mod sin Pligt ved ikke paany at bringe denne Sag i Forslag. Naar det ikke fandtes hensigtsmæssigt, at erstatte Statskassen Tabet ved den af ham foreslaaede Skat, saa maatte det blive Finantsministerens Sag at foreslaae andre Midler til Tabets Dækning. Commissarius, maatte yderligere bemærke, at han, efter hvad han i de foregaaende Forsamlinger havde erfaret, ikke kunde antage, at Man overhovedet ønskede Tabet dækket ved en ny Afgivt. Assessor With syntes deraf, at Spillesygen i den Grader, tiltagen, at Finantserne i de sidste Aar have af Lotteriet havt en aarlig Retto-Jndtægt paa henved 600,000 Rd. istedetfor tidligere 3 a 400,000, at være al Grund til at sætte Skranker for hiin Syge, og maatte under alle Omstændigheder stemme for en Committees Nedsættelse. Den kongelige Commissarius gjorde blandt Mere opmærksom paa, at det neppe er nogen sikker Slutning, at Lotterispil let er tiltaget, fordi Overskuddet har været større end calculeret; thi dette er i saa høi Grad afhængigt af Lykkens Gang, at der lettelig i eet Aar kan, uagtet formindsket Spil, finde forøget Jndtægt Sted, og omvendt. (Fortsættes. Det ovenmeldte Udkast til en Plakat angaaende Forbedring i Landsbyskolelærernes Kaar i Danmark er af følgende Jndhold: § 1. Landsbyeskolelærerne i Vort Rige Danmark skulle være fritagne for alle Skatter, Bankrenter og andre offentlige Afgifter, forsaavidt saadanne hvile paa de dem efter Anordn. 29 Juli 1814 § 55 Litr. d tillagte Skolelodder, saa at Beløbet udredes af Communen i Forbindelse med hvad der ellers til Skolelærernes Løn lignes paa samme, ligesom den og fremdeeles betaler Brandforsikkrings=Præmier for Skolebygningen. -§ 2. Enhver Skolelærer, som tillige er Kirkesanger, skal, om han endog er eneste Skolelærer i Sognet, nyde den i fornævnte Anordnings 61de § ommeldte Kirkesangerløn, 10 Rbd. Sølv aarlig. - § 3. Forsaavidt det, efter indhentet Betænkning fra vedkommende Skoledirection og Skolecommission, maatte befindes, at Sognet eller Pastoratet kan taale den heraf flydende forøgede Byrde, kan det forventes bevilget, at den Afkortning maa bortfalde, som for det Beløb, hvortil Offer og Accidentser, kunde ansættes, er gjort i den ved allerede approberet Plan overeensstemmende med §55 Litr. 2 i Anordn. af 29 Juli 1811, for Almueskolevæsenet paa Landet, fastsatte Løn, saa og at saadan Afkortning maa bortfalde i Skoleplaner, som herefter approberes. - § 4. Naar enten en Skolelærer har Løn til en Medhjelper eller Pension at udrede til sin Formand i Embedet, eller naar den Andeel af hans Løn, som skal betales efter hvert foregaaende Aars Capitelstaxt, ikke er ansat høiere end til 20 Tdr. Byg, bør han ikke bebyrdes med Enkepension, men denne i hans Sted udredes af vedkommende Commune, nemlig Sognet eller Pastoratet, efter §56 i oftmeldte Vor Anordning af 29 Juli 1811; dog saaledes, at, hvis der ere flere end een Enke paa Embedet, udredes kun den ene Enkes Pension af Communen, den eller de øvrige Enkepensioner af Skolelærer=Hjelpe kassen.