Berlingske Tidende, 1835-06-17
London, den 9de Junii. - Lord John Russells Bill om Municipal-Corporationernes Regulering i England og Wales, gaaer ud paa at reformere Communal-Forholdene i Stæderne, overeenstemmende med Tidens Fordringer J de fleste engelske Stæder har nemlig, og det siden Middelalderens Periode, endog Communens Regjering, saavelsom Retten til Jncassation og Udbetaling af Byernes Penge (for 1831 ogsaa udelukkende Ret til Parlamentsvalg), været i Hænderne paa visse, meer eller mindre talrige Corporationer. J denne Forfatning er den dobbelte Feil at Corporationerne ere frie for enhver Control fra Borgerskabets Side, og at de heller ikke behøve at aflægge dette noget Regnskab, og at de for det meste ikke vælges af Borgerne, men enten gjøre sig selv fuldtallige, eller vælges af andre større, ligeledes sluttede Corporationer. Hertil kommer naturligviis en Mængde practiske Misbrug i Forvaltningen, hvortil især hører, at Corporationerne undertiden bruge Communernes Penge til egne Affairer. En anden Heil ligger i Corporationernes Sammensætning; undertiden ere de, i Forhold til Byens Jndvaaner Antal, for store, men som oftest for smaa, undertiden altfor mægtig ved Riigdom, men ofte saa fattige, at de ubetinget maae giv efter for de rige Collegers Jndflydelse. J Bedford indbefatter, den regjerende Corporation 1/2 Deel af Borgerskabet og 1/ Deel af samtlige Jndvaaneres Formue. J Oxford vælges rigtignok den bestyrende Øvrighed, men kun af 1400 Vælgere (Staden har 18,000 Jndvaanere), og af disse 1400 Vælgere møde sjelden over 500 ved Valgene; de øvrige udeblive, som oftest ved Bestikkelse. J Norwich er der 3225 Vælgere, af hvilke dog de 1123 ingen Afgivter betale kunne altsaa ikke vælge), og 315 ligge Fattigcassen til Byrde. J Cambringe ere 20,000 Jndvaanere, ifølge Reform Billens Bestemmelser ere 1434 af disse berettigede til Parlamentsvalg; men der er kun 118 vælgere, og af samtlige Jndvaaneres Formue, 25,940 Pund, komme kun 2110 Pund paa Besidderne af Corporations=Rettighederne. Som oftest lykkes det desuden enkelte Personer ved Hjelp af de almægtige Penge at faae hele Magten i Hænderne og saaledes at styre den, dem i det Væsentlige fremmede Commune efter eget Godtbefindende, ja selv at lede Parlamentsvalget efter deres Hoved. Commissions-Beretningen f. Ex. fra Byen Aldeburg melder, at den sædvanlige Priis der for en respectabel og ærlig Borgers Stemme ved Parlamentsvalget er 35 Pund; men et Medlem af Corporationen, en ærbar og discret Mand, sælger sin Embeds-Jndflydelse kun for 100 Pund aarlig. Til et andet Exempel kan Oxford tjene; den regjerende Corporation her bestaaer af Marquien af Hertford, nogle Medlemmer af hans Familie, Marquiens forrige Huushofmester, Hs. Ærværdighed Stadprædicanten og nogle Kirkebetjente. Lord Russell meente, at hvis en Antiquar engang vilde efterforske her, hvad der vel egentlig havde bevæget hans Herlighed og Hans Ærværdighed til at offre deres Tid og Talenter til Staden OxfordsTjeneste, vilde han vel ikke komme paa Spor derefter, førend han udfandt, at Oxford, saavelsom den ovennævnte By Aldeburgh, hørte til de Stæder, som man 1831 fandt sig beføjet til at betage Parlaments-Valgretten. Lord Russells nye Bil skal imidlertid kun angaae 183 Stæder, med 2,000,000 Jndvaanere, og selv i disse vil den lade de nuværende Corporationer bestaae, men kun have visse Artikler i deres Fundationer ophævede. De liberale Grundsætninger, paa hvilke den nye Biler bygget, forskaffede den det modsatte Parties næsten udeelte Bifald. Hr. O'Connell yttrede, at man umuligt kunde fremme nogen Forholdsregel, der havde større Fordring paa almindelig Billigelse. Sir Robert Peel, saavelsom hans hele Parti. bifaldt ogsaa Motionen, idet han dog forbeholdt sig Jndvendinger mod nogle enkelte Bestemmelser. J Husets Comitee vil den vistnok ogsaa komme til at undergaae nogle Modificationer. Det er Ministrens Ønske, at billen den 25de October d. A. skal træde i Kraft. Da Hr. O'Connell ønskede en lignende Bill for Jrland, blev dette lovet ham af Lord Russell. Den berømte Mechaniker Stephenson, som først anvendte Dampmaskinen til Kjørsel, har flere Gange yttret, at han ikke vil hvile, førend man kan tilbagelægge Veien mellem London og Liverpool (fyrretyve tydste Mile) i to Timer.