JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1814-05-07
Kong Ludvig d. 18de, den engelske Prindsregent, Hertuginden af Angouleme og Prinds Conde; i den 3die Kareth. Hertugen af Bourbon; i den fierde: Dronningens Æredamer; i den femte: de kongelige Staldmestere; i den sjette: andre Officerer af det Kongl. Huus. Toget varede i 3 Timer. Da Kongen steg af Vognen, istemte et Musikkor Sangen: Gud bevare Kongen Folket fordoblede sit Frydeskrig og Damerne svingede de hvide Tørklæder. Kongen støttede sig paa Prinds Condes Arm, og tog, meget udmattet af Reisen, Sæde i en Lænestoel, imellem Prindsregenten og Hertugen af York, ligeoverfor sadde Hertuginden af Angouleme, Prinds Conde og Bourbon. Den østerrigske, spanske, russiske og portugisiske Gesandt, alle Ministre og over 100 franske Adelsmænd vare Vidner til en rørende Samtale imellem Kongen og Prindsregenten, der havde Venskab og Fredsommelighed til Gienstand - Kongen tog endelig sin Stjerne og Baand af Helligaandsordenen af og forærede Prindsregenten sigende: det glæder mig at Deres Kongl. Høihed er den Første som jeg overrækker denne Orden efter min Jndsættelse. Den 23de vil Kong Ludvig 18de reise til Dower og næste Dag gaae ombord til Calais; og derpaa over Boulogne, Amienus og Rambouillet til Paris. Prindsregenten og Ministrene geleide Hs. M. til Dower.
Viborger Samler, 1814-05-07
Lord Wellington har været indbudet til Paris af de Allierede Souveræner; men han har troet at burde først gaae til Spanien for at opvarte Kong Ferdinand, hvis Armee han er Chef for.
Viborger Samler, 1814-05-07
De allierede Monarker sende hver en General herover for at komplimentere Kong Ludvig.
Viborger Samler, 1814-05-07
Man har den ubehagelige Efterretning fra Bayonne, at der og er fægtet til Unytte med de Franske. Den engelske General J. Hope havde sendt en Parlementær til Bayonne for at underrette den franske General om det i Paris Forefaldne og opfordre ham til Vaabenstilstand. Han lovede Svar følgende Dag; men gjorde om Natten et Udfald og overfaldt de Engelske, som derved tabde 600 Mk. og Generalerne Hav og Sollivan. General Hove blev fangen, efterat Hesten var skudt under ham.
Viborger Samler, 1814-05-07
Saasnart Kong Ludvig kom til Prindsregentens Palæ, udvalgtes Hs. M. af det forsamlede Ordens kapitel til Ridder af Hosebaandsordenen.
Viborger Samler, 1814-05-07
Man har i Parlementet spurgt om det var sandt, at Prindsesse Charlotte af Wallis skulle formæles med Prindsen af Oranien og formeent, at Thronarvingen ikke burde gaae uden Riget, der engang kunde have vigtige Følger. Hr. Whitbread spurgte paa Menneskelighedens Vegne, om man agtede at lade Norge lide Hunger, da man havde besluttet at afskjære det Tilførsel - Han vidste, at England have de garanteret Sverrig Norges Besiddelse; men da nu Nordmændene lod til at modsætte sig det, spurgte han: om Regjeringen havde forbuddet Tilførslen til Norge, Kantsleren svarede til det sidste intet; men saade, at Parlamentet nok vidste paa hvad Maade England havde garanteret Traktaten.
Viborger Samler, 1814-05-07
Elberfeld 21 April. Man forsikrer, at de svenske Tropper allerede samle sig og ville marschere fra Rhinen lige til Lybek.
Viborger Samler, 1814-05-07
Altonad. 21de April. J Middags Kl. 12 heisedes det hvide Kongeslag fra Michaelistaarnet i Hamborg, under Kanonernes Affyring paa Voldene. Man hørte utrolige Frydeskrig ledsage denne Salut.
Viborger Samler, 1814-05-07
Blandede Efterretninger.
Viborger Samler, 1814-05-07
(Af Altona- og Lybekker Aviser.) General Grev Bennigsen har d. 2den Mai forlagt sit Hovedqvarteer til Altona.
Viborger Samler, 1814-05-07
Fra Lybek skrives, at en fransk Officeer d. 28 April kom til Hamborg fra Paris, som overbragte Prinds Enkmühl Breve fra hans Gemalinde og Marskal Ney, hvorpaa han næste Dag heisede det hvide Flag og proklamerede Ludvig 18de som Konge.
Viborger Samler, 1814-05-07
Hertugen af Brunsvig reiste d. 26 April til Paris.
Viborger Samler, 1814-05-07
Fæstningen Magdeborg er nu besat af Preusserne d. 30te April.
Viborger Samler, 1814-05-07
Jtalien. Vicekongen er med sin Armee i Mantua. Hans Gemalinde har født en Prindsesse d. 13 April. Englænderne have indskibet sig fra Livorno til Spezzia, hvilken de med flere Sostæder have besat paa Genuas Kysten, efterat de Franske af de Allierede vare fordrevne.
Viborger Samler, 1814-05-07
Man troer at Brussel, andre sige Frankfurt, skal blive Sædet for den almindelige Fredskongres.
Viborger Samler, 1814-05-07
Fra Frankfurt skrives: at den franske Keiserinde, førend de Allierede besatte Paris, blev gjort adskillige Forslag, dem hun da standhaftig forkastede fordi hun davar fast bestemt paa at deele Skjebne med sin Gemaal. Men da Fleerheden ønskede Bourbonnerne tilbage, søgte man at bortfjerne alt fra Paris, som kunde bidrage til at forsone Napoleon med de Allierede, derfor strømmede Folket tilsidst til Slottet og forlangte lydelig Keiserindens Afreise, som og paafulgte d. 30te Marts om Morgenen.
Viborger Samler, 1814-05-07
Den 5te April havde Napoleon ladet udgaae følgende høist mærkværdige Dag befaling til Armeen: Keiseren takker Armeen for den Hengivenhed, som den viser ham, og fordi den erkjender, at Frankrig er hos ham, og ikke hos Hostrybet eller den parisiske Po bel. I Lykke og Ulykke følger den brave Soldat hvorhen hans Feldtherre fører ham; hans Ære er hans Religion. Disse Følelser har Hertugen af Ragusa (Marmont) ikke deelt med sine Vaabenbrødre; han er gaaet over til de Allierede. Keiseren kan ikke kalde den Betingelse god, paa hvilken denne har bestemt sig til et saadant Skridt, han kan ikke modtage sit Liv og sin Frihed af en Undersaats Hænder. Senatet i Paris har taget sig paa, at gjøre Bestemmelser om Frankrigs Regjering. Det har glemt at det har sin Magt, som det nu misbruger, ene af Keiseren; at han var den, som reddede dets Medlemmer af Revolutionens oprørte Hav, beskjermede dem mod Had og Forfølgelse, eller drog dem frem af Mørket.
Viborger Samler, 1814-05-07
Senatet beraaber sig paa Artikler af Konstitutionen, for at omstyrte Konstitutionen. Det skammer sig ikke ved, at gjøre Keiseren Bebreidelser, uden at betænke, at det som øverste Statskollegium har taget den fornemste Deel i Alt, hvad der er foregaaet. Det gaaer endog saa vidt, at bebreide den høieste Magt Forfalskninger af dets Acter ; hele Verden veed, at slige Konstgreb ei behøvedes, et Vink var altid befaling, og bestandig er der endog gjort mere, end man havde forlangt. Keiserens Øre har til enhver Tid staaet aabent for kloge Jndvendinger af hans Embedsmænd, forebragte i en god Aand; men forgiæves, har han bestandig ventet saadanne for sin Throne. Hvad han har hørt, var altid kun den meest ubetingede Billigelse af alle de Forholdsregler, som han havde taget, og et Sprog af Beundring og bifald, som lod til at bære alle Sandhedens Kiendetegn. Var denne Enthusiasme i alle Adresser og offentlige Taler fremhyklet, da er Keiseren, bedraget ved sin Umistænksomhed; men de, som have fortet saadant Sprog, have sig selv de fordærvelige Følger af deres Hyklerie at tilskrive. De undsee sig ikke ved at omtale Spotskrivterne mod fremmede Regjeringer, og forglemme, at disse netop ere redigerede ved Medlemmer af deres egen Midte. Saa længe Lykken var deres Fyrste tro, have de hængt ved ham, og der var ingen Klage over Misbrug af hans Magt. Hvis Keiseren har foragtet Menneskene, som Man bebreider ham, da vil Verden nu erkiende, at han har havt nogen Grund dertil. Hans Værdighed er ham givet af Gud og Nationen, kun derfra kan den atter fratages ham. Han har altid betragtet den som en Byrde, aldrig som noget Ønskværdigt, naar han alligevel paatog sig den, da gjorde han det i Følelsen af sin Kraft og i den Bevidsthed, at han allene af dem alle var den voxen; hans Lykke syntes ham at være hans Kald. Nu, da denne har vendt sig imod ham, kunde kun Nationens tydelig tilkiendegivne Villie bringe ham til længere at dvæle paa Thronen, Naar han skal betragte sig som den eneste Hindring, for Freden, da vil han gjerne bringe Frankrig dette sidste og mindste Offer. Han har derfor sendt Fyrsten af Moskan og Hertugerne af Vicenza og Tarent til Paris, for at begynde Underhandlinger. Armeen kan være rolig: aldrig vil dens Ære komme i Modsigelse med Frankrigs Vel:
Viborger Samler, 1814-05-07
Man veed nu, at under den forrige Regjering i Frankrig, underholdtes allerede i Aaret 1805, 300,000 i Politielisten indskrevne Spioner, hvoraf 50,000 forrettede Tjenesten i Hovedstaden. Foruden disse maatte ogsaa alle Huserere, Kiedelsflikkere, Marionetspillere, Biersidlere, Bjørnetrækkere og alle dem der lade vilde Dyr see for Penge m. fl. erhverve Tilladelses=Pas, indskrives i Politielisten og gjøre samme Ced som de lønnede Spioner, at aabenbare alt hvad de saae og hørte. Alle disse Afskum blive nu vel brødløse, da en god Regiering ikke trænger til slige Stetter. 220,000 Glædesløser vare under samme Forpligt.
Viborger Samler, 1814-05-07
Mellem de franske og italienske Soldater i Vicekongens Leir skal være forefalden blodige Optrin. J Egnen ved Bergamo opholder sig en Folk af omtrent 1000 flygtede Konskriberte, som have udvalgt sig en Konge, og ladet ham krone af en Landsbypræst. De tilføje ingen Fortræd, naar man ei angriber dem, men hævede de kongelige Skattrer og Paalæg ; 400 Gensdfarmer have Jntet kunne udrette med dem.
Viborger Samler, 1814-05-07
Udenlandske Tidender. (Af Statstid. fyenske og andre danske Aviser.)
Viborger Samler, 1814-05-07
Kjøbenhavn, d. 2den Mai. Vagtskibet i Sundet, Briggen Samsøe, som fører 18 Kanoner, er under Capitain Flensborgs Commando lagt ud igjennem Bommen.
Viborger Samler, 1814-05-07
Capitain James B. Vennet af og fra Plymouth er ankommen med Viin og Stykgods.
Viborger Samler, 1814-05-07
Capitain James Wilson af Leith er kommen fra Rewkastet med Steenkul.
Viborger Samler, 1814-05-07
Efterat Kjøbenhavns borgerlige Infanterie en Tid lang havde forrettet begge Livgadernes Tjeneste paa de Kongelige Palaier, og Mandagen den 25 April blev af dem igjen afløst, blev af dets Chef paa Korpsets Exerceerplads Dagen derpaa bekjendtgjort følgende modtagne allernaadigste Parotbefaling: "Med særdeles Velbehage have Vi atter havt Prøve paa den Hengivenhed, som Kjøbenhavns Borgerskab viiste mod Høisalig Kong Frederik den Tredie, hvilovlig Jhukommelse, i det de nuværende gode og Os, samt Bort Arve=Kongehuus hengivne Borgere af Kjøbenhavns borgerlige Infanterie have viist den største Beredvillighed, ved i lang Tid at forrette begge Vore Livgaders Tjeneste hos Os. Vi ville derfor allernaadigst have dette Korps tilkjendegivet Vor Kongelige Naade, Tak og Erkjendtlighed, hvilket skal bekjendtgjøres bemeldte hele borgerlige Infanterie."
Viborger Samler, 1814-05-07
Det jydske Regiment lette Dragoner har ved Hr. Bogtrykker Elmenhoff i Randers, modtaget en Gave af 14 Rbdlr. 32 s. som ere sammenskudte af Kastberg Byes Mænd, for at uddeles imellem de Saarede og Faldnes Efterladte af Regimentet.
Viborger Samler, 1814-05-07
Paa mange Steder i Lolland ere i Aar en Mængde Faar og Lam døde, hvoriblandt endeel af den spanske Race - ja paa sine Steder ere de reent uddøde.
Viborger Samler, 1814-05-07
Ledige Embeder. Byefoged-Embedet i Varde, samt Herredsfoged-Embedet i Øster og Vester Herreder under Ribe Amt. Af Embedets Jorder nyder Formanden for sin Levetid Brugen af 33 Tønder Land, og i aarlig Pension udreder Eftermanden 18 Td. Rug 9 Td. Byg, det halve af de Embedet, tillagte Fogedste og 225 Rbdlr. S. V.
Viborger Samler, 1814-05-07
Befordringer og Afgang. Under det danske Cancellie, Kammerraad og Toldinspecteur i Kjøbenhavn, J. C. S. Muttersbach. samt Toldskriver H. Boye udnævnte til virkelige Justitsraader. Den i Naade entledigede første Gouvernements= og Justits=Secretair, samt Notarius Publicus i Trankebar, C. Tullin Boalt, udnævnt til Justitsraad.
Viborger Samler, 1814-05-07
Under Rentekammeret: Skovrider, ved det Hirschholmske Skovdistrikt, H. G. F. Fischer, udnævnt til Skovrider ved det andet Kronborgske Skovdistrikt, og Skovrideren ved det tredie Kronborgske Distrikt, J. Schade, til Skovrider ved det Hirschholmske Distrikt. Hofjunker, C. Hauch udnævnt til Kammerjunker; Copiisterne i Rentekammerets danske Cancellie O. Vidsteen og J. A. Hofseth efter deres Ansøgninger i Naade entledigede; Exam. juris H. Thorgrimsen til constitueret Sysselmand for Kjøse og Guldbringe Sysler i Island. Forvalter ved Sorøe Academies Godses søndre Distrikt, T. R. Thiele udnævnt til virkelig Kammerassessor.
Viborger Samler, 1814-05-07
Under Directionenfor Universitetet og de lærde Skoler: Rector ved Cathedralskolen i Ribe, Professor L. Hansen, Ridder af Dannebrog, efter Ansøgning i Naade og med Pension entlediget. Viceconrector ved bemeldte Skole P. N. Thorup i hans Sted udnævnt til Rector. Studiosus J. N. Beyer til Adjunct ved Middelskolen i Rønne. Overlærer ved Cathedralskolen i Odense, Mag. U. A. Rohde til Rector ved den lærde Skole i Nyborg.
Viborger Samler, 1814-05-07
Bekjendtgjørelser. Placat. Torsdagen d. 26 Mai førstkommende Kl. 9 Formiddag, begyndes Auction i Rødding Præstegaard over afdøde Pastor Aastrups og ligeledes afdøde Hustrues Stervboe, bestaaende af Borde, Stole, Kakkelovne, Sengestæder, Sengeklæder samt andre Huus fornødenheder, saa og Heste, Køer, Qvier, Sviin, Faar, Vogne, Plouge, Harver med mere Gaards og Avlingsredskaber. Viborg, den 4de Mai 1814. J. Nyboe. Frands Stantemacher, boer hos Tømmermester Gullev i St. Michelsgade, hvor han sælger Rugbrød, og efter Bestilling vil bage fiint og Hvedebrod. Ved billigste Priis og god Behandling vil han søge at anbefalsig Vedkommende.
Viborger Samler, 1814-05-07
Fire a sex duelige Tørveskiærere, kan faae Arbeide i Halds Mose, naar de melder dem inden d. 15 d. M.
Viborger Samler, 1814-05-07
Onsdagen den 11te Mai førstkommende Formiddag Kl. 10 slet, lader Kjøbmand Hr. Peter Grøn, ved offentlig Auction bortsælge 28 Tdr. Bygsædeland paa denne Byes Mark, med derudi nedlagte 4 1/2 Tdr. Rugsæd, samt hans afbrændte Gaardsplads her i Byen, med den derpaa allerede opførte Bygning, til hvilken Gaard hører, en smuk og god Frugt- og Kjøkkenhauge, forsynet med endeel gode Frugttræer. Eiendommene forevises, paa Forlangende, af Eieren, forinden Auctionen, som afholdes paa Byens Raadstue, hvor Conditionerne vorder bekjendtgjorte. Hobroe, den 15 April 1814. J. P. Rommedahl.
Viborger Samler, 1814-05-07
Gaarden Karmark, beliggende 2 Mile fra Randers i Viborg Amt, agter Eieren ved Auction, som holdes paa bemeldte Gaard, Fredagen den 27de Mai førstkommende om Formiddagen Kl. 10, at bortsælge, enten under et eller i Parceller. Til Gaarden, hvis Bygninger ere gode, hører et Areal af omtrent 300 Tdr. Land, med noget over 8 Tdr. Hartkorn. Den aarlige Udsæd. er 16 a 18 Tdr. Rug, 8 Tdr. Byg, og 40 Tdr. Havre. Af Høe kan avles 90 til 100 Læs aarlig. Skov haves til Fornødenhed, og i samme en betydelig Deel Elletræer tjenlige til Bygningstømmer, foruden unge Bøge, som findes i god Grøde. En uopskjærlig Tørvemose, haves ogsaa til Gaarden, ved den forbi Eiendommene løbende og nu seilbargjorte Nørre-Aae, paa hvilken Tørvene beqvemmelig ved Pramme kan føres til Randers. Conditionerne hvorefter denne Eiendom sælges, erfares paa Auctionssteder, og er til Eftersyn hos Eieren paa Karmark, som paa Forlangende lader de 2/3 Dele af Kjøbesummen blive staaende under Forretning i Eiendommene. Skulde Gaarden blive solgt underhaanden, skal saadant betimelig i disse Tidender blive kundgjort.
Viborger Samler, 1814-05-07
At her ved Farveriet i Skive, nu igjen modtages Lærret til Trykning, bekjendtgjøres herved af Farve Holm i Skive.
Viborger Samler, 1814-05-07
Den 10de Mai næstkommende om Formiddagen Kl. 10, holdes Auction over en betydelig Deel Parceller af Vandet Mose. Auctionen holdes i Mosen. Konditionerne, der ere favorable for Kjøberne, kan faaes til Eftersyn hos Hr. Herredsfoged Holstein i Dalsgaard, og Hr. Districts-Chirurg Bagger i Viborg. (Hermed følger Tillæg)
Viborger Samler, 1814-05-11
Nr. 3.
Viborger Samler, 1814-05-11
(Af Altona og Lybekker Aviser.)
Viborger Samler, 1814-05-11
Paris den 19 og 21 April. Den 18de begav hele Senatet sig til Hs. M. Keiseren af Østerrig. Fyrsten af Benevent holdt en Tale til Hs. M. hvori han skildrede Keiserens stormodige Opofrelse ved at formæle sin Datter med Napoleon i den Hensigt derved at tilveiebringe Freden i Europa - Forgjeves (sagde han) har den høie Keiserdatter, bestælet af D. M. Aand, der indgyder Ærefrygt og ved sin Blidhed og Hjertensgod, hed virket paa alle, kun ikke paa den, det skulle først virke paa - D. M. besluttede da at opfylde først Souverænens høieste Pligt; derved har De redder Europa og derved overladt Den til sin Skjebne, som ville ødelægge Europa og, ved blindt Egensind, selv beredede sin Undergang. For denne dobbelte Velgierning D. M. som Fader og Regent viiste Frankrig, aflægger Senatet Dem, sin dybeste Tak. Efter 15 Aars Omveltninger er Europa atter blevet rolig, fast støttet paa sine gamle Grundpiller staaer den og Folkefærdene, der ere Kongernes første Slægter, omflynges ved eet Slægtskabsbaand. Gid D. M. længe nyde dette skjønne Skue og i Deres store Siel finde Belønningen for de store Opofrelser, Keiseren sagde i sit Svar Senatorer, Udtrykket af Deres Sindelag rører mig. Frankrigs Rolighed og Vel gaaer Haand i Haand med mine Landes. Som Frankrigs Naboe er dets Vel mig ikke fremmed. Østerrig og Frankrig vare lykkelige, da deres Regenter venskabelig vare forbundne. J 20 Aar har jeg kæmpet med de Grundsætninger - som have ødelagt Verden. Som Monark og Fader har jeg bragt Enropa et overordentligt stort Offer, ved at formæle min Datter, meddet Ønske, at ende Europas Lidelser; og, har det end været frugtesløst, saa vil det dog aldrig fortryde mig, at have opfyldt min Pligt - Den hidtil som umulig anseete Fred vil nu, under en retmæssig og faderlig Regjerings Jndsættelse, være let og varig. Gid nu alle Partier forene sig om Kongen og gid Folket nu kun bestæles af een Følelse! saa har jeg og mine mægtige Medforbundne opnaaet vort Ønske, at see Frankrig, stærk, roligt og lykkeligt.
Viborger Samler, 1814-05-11
Den 21de holdt Hs. K. H. Hertugen af Berrygsit høitidelige Jndtog i Paris under Folkets Jublen. Han reed imellem Marskallerne Berthier, Moncey.
Viborger Samler, 1814-05-11
General Grev Dupont har udstædt en Proklamation til den franske Armee, hvori han opfordrer den til at følge Marskallernes Exempel og erkjende den ny Regjering og forsikrer Officererne om, at alle Grader skal fremdeles vedblive og de Officerer, som ved Korpsers mulige Afskedigelse, blive ufornødne, skulle enten igjen vorde ansatte eller faae Pension.
Viborger Samler, 1814-05-11
Generalgouverner Sacken har befalet alle russiske Officerer som opholde sig i Paris uden der at være ansatte, at begive sig til deres Korps.
Viborger Samler, 1814-05-11
Hs. K. H. Monsteur har befalet alle Præfekter at indsende Beretninger over Departementernes Forfatning. Ligeledes: at alle i Frankrig værende og Hs. H. Paven fratagne Jnsignier, Ornamenter, Seg, Arkiver og andet mere til Hans høie Embede henhørende, skal leveres ham tilbage.
Viborger Samler, 1814-05-11
23 April. Som et mærkeligt Fredsforbud har Hs. K. H. Monsteur, som Rigets Generallieutenant i Dag ratificeret en med alle de Allierede Magter sluttet Overeenskomst, som, uden t fastsætte Fredsvilkaar, indeholder fornemmelig: "Ae Fjendtligheder mellem Frankrig og de Allierede i Lands og Vands ophøre. - De Allierede Hære rømme det franske Gebeet, saaledes som det var d. 1ste Januar 1792. - De Franske rømme alle Fæstninger uden for Frankrig og overgive dem til de Allierede inden et Tidsrum af 10 Dage overgives Fæstningerne ved Rhinen, de i Jtalien inden 15 Dage og de i Spanien om 20 Dage - den fulde Rømning maae i det mindste være skeet d. 1ste Juni. Fæstningsgarnisonerne beholde Vaaben, Bagage og Privateiendom og 3 Feldtkanoner for hver 1000 Md. Besætningen, de Syge iberegnede, bestaaer af - Hvad eller tilhører Fæstningerne, af Artillerie, Munitions- og alle Slags Forraad, tilhøre de Allierede. - Garnisonerne anvises den Vei de skulle marschere. De Allierede ophæve Blokaderne for Fæstningerne. De franske Tropper, som høre til den Jtalienske Armee, skulle strax vorde tilbagekaldte. - Søestæderne ere indbegrebne mod derunder; men de Allierede forbeholde sig dog at gjøre nærmere Bestemmelser over de derværende Arsenaler og Krigskibe. - De franske Flaader og Skibe blive paa de Steder hvor de nu ere, undtagen de som bruges i Gesandtskabsærender. - Blokaden for de franske Havne ophører og Handelskibene gaae frit, saavel med Vahre som Krigsfornødenheder. - Hvad som opbringes paa Søen, neml. i Kanalen og Nordsøen, 12 Dage, derfra til de kanariske Øer i 1 Maaned, derfra til Æqvator 3 Maaneder og i alle andre Verdens Dele i 5 Maaneder efter denne Overeenskomst Udvexling, skal tilbagegives. - Alle gjensidige Krigsfanger og Gidsler skal strax og uden Betaling gives deres Frihed. - De Allieredes Chefer overgive strax de af dem besatte Stæders og Departementers Forvaltning til de af Monsteur udnævnte Øvrigheder. - De kongelige Embedsmænd besørge de Allierede Troppers Fornødenheder indtil de forlade Frankrig, hvorimod Reqvisitionerne ophøre. - Paa de Veie de Allierede marschere, naar de forlade Frankrig, skulle iligemaade Kongl. Kommissairer sørge for alle deres Fornødenheder. - Ved en Tillægs=Artikel er det bestemt, at alle Fæstninger og Forter i de forenede Nederlande og ere heri indbegrebne.
Viborger Samler, 1814-05-11
Napoleon Bonaparte, er den 20de April af reist fra Fontainebleau, for at gaae til Øen Elba. 14 Vogne fulgte ham; hans Eskorte fik 60 Postheste. De 4 Kommissairer fra de allierede Magter nemlig den russiske GeneralSchuvaloff, den preussiske General Køhler, en østerrigsk og en engelsk General, geleidede ham. 4 af hans forrige Huusofficerer og hans Bager fulgte ham. Nogle franske Officerer ledsagede ham til Tropez, hvor han skal indskibes - Generalerne Bertrand, Dulaulvi og Drouot ville følge ham til Elba. Da han skulle reise, forlangte han at tale med sin første Kammertjener Constant; men han var ikke at finde og havde ingen Lyst til at følge med - og dog havde Napoleon Dagen før foræret ham 50,000 Fr. Da han stod færdig til Afreisen, holdt han følgende sidste Tale til de Officerer og Underofficerer af den gamle Garde, som endnu vare blevne hos ham "Jeg siger Eder Farvel, 20 Aar vare vi tilsammen. Jeg var tilfreds med Eder; Stedse fandt jeg Eder paa Ærens Bane - Alle europæiske Magter have vabnet sig imod mig; endeel af mine Generaler have brudt deres Troskabspligt - hele Frankrig har gjort det samme - Med Eder og de Tapre, som bleve mig troe, har jeg i 3 Aar beskyttet Frankrig for Borgerkrig - Værer den ny Konge, som Frankrig, har valgt sig, troe, og forlader ikke Eders dyrebare Fædreland, det var alt for længe ulykkeligt - Beklager ikke min Skjebne; Jeg vil være lykkelig naar jeg hører J ere det - Jeg havde kundet døe, intet ville have været mig lettere; men jeg vil endnu betræde Ærens Bane og beskrive hvad vi have udrettet - Jeg kan ikke omarme Eder alle; jeg omarmer derfor Eders General i alles Navn - Kom De her General, (han omfavnede Generalen) Bringer mig og min Ørn (Gardens Fanetegn) at jeg og kan omfavne den (man bragte ham den, i det han kyssede den, sagde han kjere Ørn, gid disse Kys maae gjenlyde til Efterverdenen!") Farvel mine Børn! farvel mine Helte - træder endnu engang omkring mig!"herpaa sluttede Generalstaben og de 4 Kommissairer, som vare bestandig tilstæde, en Kreds om ham - Strax derpaa steg Bonaparte i Karethen - Dette Øieblik overraskede ham, det var ham ikke muligt at dølge hvor rørt han var - Han græd.
Viborger Samler, 1814-05-11
Diion d. 20 April.