Norske Intelligenssedler, 1776-01-03
en tilladet Færge eller aabet Fartøy No. 2 til 6 Skilling. et Skiberom til 20 Læster, baglastet eller tilladet No. 3 til 12 Skilling. et fra 20 til 50 Læster, baglastet eller tilladet, No. 4 til 24 Skilling. et fra 50 til 100 Læster, baglastet eller tilladet No. 5 til 1/2 Rigsdaler. et fra 100 Læster og derover, baglastet eller tilladet Men de som seile imellem Rigerne eller Provintserne giøre deres Angivelser paa det med No. 2 til 6 Skilling stemplede Papiir, hvad enten deres Fartøyer ere baglastede eller tilladede. Kiøbmænd eller andre, som deres Vahre ville fortolde eller til Oplag angive, skal skrive deres Angivelser paa følgende, efter Vahrenes Værdie, bestemte Sorter Papiir, som de selv betale, saasom: 50 Rigsdaler. Paa No. 2 til 6 Skilling, det som angives og er af mindre Værdie end 100 Rdl. No. 3-12 Skill. det som er fuldt 50 Rdl. indtil . . . . 200 Rdl. 100 Rdl. - . . . . . No. 4 -24 Skil. Paa No. 5 til 1/2 Rdl. det som er fuldt 200 Rdl. indtil . . . . 300 Rdl. No. 6 - 1 Rdl. 300 Rdl. 400 Rdl. No. 7 - 1 1/2 Rdl. - 400 Rdl. - . . . 500 Rdl. No. 8 - 2 Rdl. - . . . 500 Rdl. 700 Rdl. No. 9 - 3 Rdl. - . . 700 Rdl. 1000 Rdl. No. 10 - 4 Rdl. - . . . 1000 Rdl. - 3000 Rdl. No. 11 - 6 Rdl. - . . . 3000 Rdl. 5000 Rdl. No. 12- 8 Rdl. - . . . 5000 Rdl. 7000 Rdl. No. 13 - 10 Rdl. - . 7000 Rdl. 10000 Rdl. No. 14 - 12 Rdl. - . . . 10000 Rdl. og derover. Dog skal de Kiøbmænd og Skippere, som udføre Trælast af Norge, derfor fremdeles, som hidindtil, være befriede. J Henseende til Toldsedlerne forbliver det ved Toldrollen: At det stemplede Papiirs halve Beløb oppebæres af Tolderne, og Vores Cassa til Jndtægt beregnes; og i øvrigt rette Vedkommende sig med det stemplede Papiirs Brug ved Told- og Tiende-Væsenet, for saavidt ikke herved er bestemt, efter hvis Toldrollen, udi 3die Capituls, samt 24 og 25 Capituls 2den Artic. foreskriver. Consumtionssedler, som bruges uden for Portene, skal udstædes paa det nummererede Papiir, som dertil er forordnet; hvilke Sedler Vedkommende uden Betaling leveres. Derimod skal det, som ansiges til Formahling paa Consumtions- eller Accise-Contoirerne i Kiøbstæderne, skrives paa de tvende Sorter stemplet Papiir, nemlig: Det som er 2 Tønder og derunder, paa det med 1 til Een Skilling stemplede Papiir, og det som er over 2 Tønder, paa 2 Skillings Papiir, betegnet med B. Hvilket Papiir Alle og Enhver, som noget til Mølle lader føre, skal være pligtige at bruge, hvad enten Consumtionen for Vores Regning oppebæres, eller anden Anordning derom giøres, og maae ingen Møller understaae sig, uden saadanne Consumtions=Sedlers Foreviisning, noget til Formahling at antage, under den Straf, som Consumtions-Forordningen af 31 December 1700, udi 6te Capituls 4de og 12te Articul dicterer. Accise-Sedler skal udstædes paa lige Papiir, som for Consumptions-Sedler er anført. Veier- og Maaler-Sedler paa hvis som er 3 Tønder eller 1 Skippund og derunder, skrives paa Een Skillings Papiir, betegnet med ;men hvad derover er, paa No. 2 til 6 Skilling. Til de aarlige Toldbøger skal bruges efterskrevne Sorter Papiir, nemlig: De hvor Tolden importerer under 1500 Rdlr. det første og sidste Ark, hvert paa No. 6 til 1 Rdlr. og de, hvor Tolden giør 1500 Rdlr. og derover, ligeledes det første og sidste Ark, hvert paa No. 8 til 2 Rdlr. 10.) De Documenter som angaae Landbruget, og ey til foregaaende Poster henhøre, skal skrives paa det til 2den Classe bestemte efterskrevne stemplet Papiir, og forholdes dermed saaledes: Alle Fæstebreve paa Tiender, Møller, Bøndergaarde, Gadehuuse eller detslige, udstædes in Duplo paa stemplet Papiir, hvoraf den Fæstende bekoster og beholder den ene Gienpart, og Proprietairer, eller den, der bortfæster, betaler og beholder den anden med den Fæstendes paategnede Revers, til sin Sikkerhed og Fæstebrevets Efterlevelse; Dog undtages herfra Vort eget forbeholdne Gods, saavelsom Kirkers, Skoelers, Hospitalers og detslige til andet gudelig eller publique Brug henlagte Tiender eller Godser, for hvilke ikkun det ene Exemplar, som den Fæstende bekoster og beholder, skrives paa stemplet Papiir, men det andet med paategnet Revers udfærdiges herefter som tilforn, paa ustemplet Papiir. Hvert Exemplar af disse Fæstebreve skrives paa følgende Sorter stemplet Papiir, saasom: 1) Paa Tiender, være sig saavel Konge- og Kirke- som Præste-Tiender, efter den aarlige Jndkomst eller Afgift samme indbringer: Hvor Jndkomsten er under 20 Rdlr. paa No. 4 til 24 Skilling. Hvor den er fuldt 20 Rd. indtil 50 Rd. paa No. 5 til 1/2 Rdlr. Hvor den er fuldt 50 Rd. indtil 100 Rd. paa No. 6 til 1 Rdlr. og hvor den er fuldt 100 Rdlr. og derover, paa No. 7 til 1 1/2 Rdlr. Ved ethvert Fæstebrevs Udstædelse indrettes for den Fæstende en Qviteringsbog, forsynet med lige stemplet Papiir, som for Fæstebrevet anført er, udi hvilken Qvitteringsbogskal afskrives hvad aarlig svares udi Skatter, Landgilde og andre Afgifter, saa længe Fæstet staaer, ved Magt; og bekoster den Fæstende samme Qvitteringsbog, og den til sin Sikkerhed beholder. 2) Paa Landgods, saasom: Møller, Bøndergaarde, Boel, Jorder, Huuse og Fiskeleier: Hvor Paa No. 5 til 1/2 Rdl. det som er fuldt Fæstet lyder paa Boel, Huuse, Fiskeleie, og Jorder paa 1 Tønde Hartkorn og derunder, paa No. 3 til 12 Skilling. Hvor det er over 1 Tønde Hartkorn, samt Møller, paa No. 4 til 24 Skilling. Ved disse Fæstebreves Udfærdigelse skal ligeledes indrettes Qviteringsbøger, hver forsynet med samme stemplet Papiir, som til Fæstebrevet er foreskrevet, og allerede anført. Enhver Proprietarius, Jorddrot eller Huusbonde, saa og de som pro Officio ere benaadede med Tiender eller Jordegods, bestaaende af meere end 20 Tønder Hartkorn, skal være forbunden at holde rigtige, indbundne, nummererede, igiennemdragne og forseglede Hoved- eller Cassa Bøger, som med Bøndernes Skatte og Landgilde-Bøger bør komme overeens, til Forsikkring for de Fæstende, om det maatte hændes, at en eller anden af dem mistede sin Qvitteringsbog, paa det han i saadanne Tilfælde kunde overbevises, at han ej af Huusbonden blev fornærmet, og skal det første og sidste Ark af disse Bøger bestaae af følgende stemplet Papiir, proportioneret efter Godsets Stoerlighed, saasom: For det Gods som er over 20 indtil 200 Tønder Hartkorn, hvert Ark af No. 5 til 1/2 Rdl. No. 6 til 1 Rdl. paa 200 Tønder indtil 500 Tønder. No. 8 til 2 Rdl. og paa det som er 500 Tønder og derover, Ligeledes skal hver Proprietarius og Beneficarius, som ejer og besidder over 20 Tønder Hartkorn, være forsynet saavel med en Fæste-Protocol, hvorudi indføres alle paa Godset udgivne Fæstebreve med deres Reverser, som en Skifte-Protocol, hvorudi alle paa Godset faldende Skifte-Forretninger vorder indført, og udi hver af disse Bøger skal paa samme Maade indbindes 2 Ark stemplet Papiir af lige Nummer og til samme Taxt, efter Hartkornets Størrelse, som for Hoved- eller Cassa Bøger anført er. Hvad derimod saadanne Protocoller, ei allerne for Vores eget forbeholdne Gods, men endog for Kirkers, Skoelers, Fattiges, Hospitalers eller andet til gudelig og publique Brug henlagt Gods betreffer, da, ligesom de hidindtil uden stemplet Papiir have været indrettede, lade Videt og fremdeles derved forblive; dog at samme af Vedkommende, som Jnspectionen derover Allernaadigst er betroet, vorde tilbørligen autoriserede, igiennemdragne og forseglede. Og paa det enhver Landgods-Ejer, Besidder og Bruger udi Vort Rige Norge, hvor dette Gods ei er ansat for Hartkorn, men anslagen til Matriculskyld, kan have en vis Regel, hvorefter han sig udi anføre, tildeels efter Hartkorns Beregning bestemte Maade, kan vide at rette, saa fastsettes hermed. at den, ved Forordningen om Rostieneste-Skatten der i Riget af 22 April 1682, for Matriculskyldens Beregning til Hartkorn antagne Bestemmelse skal herudi tiene Enhver til Rettesnor. 11.) Jntet Skiøde paa Jordegods eller anden Eiendom, hvorom Kiøbe-Contract imellem Sælger og Kiøber forud er oprettet, maae udi nogen Ober- eller Under-Ret antages til Læsning og Protocollering, med mindre Kiøbe-Contracten derhos forevises; og have da Rettens Betiente ved deres Paategning paa saadant Skiøde, om dets Læsning og Protocollering, tillige at bekræfte: at Kiøbe-Contracten dem er foreviist, samt befunden at være skreven paa det dertil efter KiøbeSummen forordnede stemplet Papiir. Skulle derimod et eller andet Skiøde angives, uden foregaaende Kiøbe-Contract, at være udstædt, bør det, til Beviis om Forholdets Rigtighed, være forsynet med begge vedkommende Parters, baade Kiøbers og Sælgers skriftlige Paategning og Forsikring, saaledes som de trøste sig til, samme, naar forlanges, med Eed at stadfæste, nemlig: at ingen Kiøbe-Contract, skriftlige Conditioner eller noget andet saadant Document, om det Kiøb, som Skiødet indeholder, imellem dem, eller andre paa deres Vegne, har været oprettet; hvorefter saadanne paategnede Skiøder, uden Contract derfor at æske, til Læsning og Protocollering kan antages. Ligeledes maae ingen Obligation eller noget Pantebrev af Pantebøgerne ved nogen Ret udslettes, førend enten Opsigelsen, skreven paa behørig stemplet Papiir (hvilken Creditor, naar Capitalen af ham er opsagt, skal være pligtig, imod samme Capitals Betaling, til Debitor at levere) udi Retten er produceret samt paategnet at være foreviist, eller og Hoved Documentet, være sig enten Obligation eller Pantebrev, af baade Creditor og Debitor, paa den Maade som Kiøbere og Sælgere, udi foranførte andet Tilfælde er foreskrevet, er forsynet med saadan Paategning og Forsikring: at ingen Opsigelse er skeet; men i øvrigt følger af sig selv, at hvor en eller anden Obligation eller Pantebrev bestemmer en vis Tiid til hvilken, eller visse Vilkaar under hvilke, Gielden skal betales uden videre Opsigelse, er samme under anførte ey at forstaae, og befindes da udi bemelte begge Tilfælde enten intet eller for ringe Sort stemplet Papiir at være brugt, holde vedkommende Betiente sig den herefter følgende 28 Post behørig efterretlig. 12.) Alle af Udenlandske, eller imellem Udenlandske og Jndenlandske, paa fremmede Stæder, sluttede, og ikke paa forbemeldte af Os anordnede stemplet Papiir skrevne Contracter og andre Documenter, skal, naar samme udi Vore Riger fremlegges udi nogen Ret, eller og derefter hos Os, eller hos Vore Collegier giøres nogen Ansøgning, afskrives og fidemeres paa det dertil forordnede stemplet Papiir, og saadanne Copier hæftes til Originalen. 13.) Naar to eller fleere Jndenlandske indgaae paa et fremmed Sted nogen Forening eller anden Handling om Eiendomme eller andet, som befindes udi eller henhører til Vore Riger og Lande, bør saadant Document, være sig Skiøde, Kiøbebrev, Obligation, Contract eller andet, inden 6 Uger efter at den af Contrahenterne, som haver Hoved-Documentet i Hænde, udi Vore Riger og Lande er tilbagekommen, indsendes til Stempling udi Vores Rente-Cammer, paa det samme der med sit behørige Stempel, imod dets enkelte Betaling, kan vorde forsynet; thi, i Mangel deraf, ansees det paa lige Maade, som de her i Rigerne paa ustemplet Papiir udstædte Documenter. 14.) Jngen maae skrive Documenter, som høre til første Classe, paa det til anden Classe med ringere Taxt stemplede Papiir, men betiener nogen sig af et saadant Ark Papiir, som i begge Classer haver lige Taxt, omendskiønt forskiellig Nummer, og ikkun tager Feyl af Classerne, med at bruge et Ark for et andet af samme Værdie, skal derpaa, naar det brugte Papiirs Taxt eller Værdie svarer til Documentets Jndhold efter den Classe, hvortil det rettelig henhører, ey ansees, eller Vedkommende derfor nogen Tiltale eller Straf være undergiven. 15.) Transporter maa ikke skrives paa Obligationer, Contracter, Kiøbebreve, Forliig, eller andet, hvad Navn det have kan, men dertil bør bruges det forordnede aparte stemplet Papiir. Fortsættelsen følger.