JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Politivennen, 1806-01-01
Forsigtighed om Aftenen paa Gaden og paa Komedien. En Advarsel for dem, hvis Forretninger forbinde dem at gaae om Aftenen paa Gaden, især over Kongens Nytorv i de mørke Aftener, hvor Lygternes Skin er saa svagt, og Vrimlen af Færselen stærk, er denne: Auf seiner Hutb seyn! Det er udlagt: Pas paa din Hat! Man bedække sig med den ældste Hat, da der gives flere Exempler paa, at den tages En bag fra meget behændig af Hovedet, item man have en Hue i Lommen af Sælskind, der er brugelig for at vogte sig for Forkjølelse, naar man ej er vant at gaae barhovdet. 2) De, der besøge Komedien, især Parterret, beholde deres Overkjole paa, og ikke give den Personer uden for samme til Bevaring; da Erfarenhed har lært, at Overkjoler ved Udgangen ere borttagne; derfor raader man ogsaa disse, der have den Vane, at de medtage den sletteste Overkjole de eje, skulde de kun eje een, da er det bedre at udstaae Heden paa Parterret, end fryse siden til de faae Raad at købe en nye. De spare desuden den Dusør, de pleje at give til Bevareren, af hvem man ej faaer anden Trøst, end den, at han jo ej kan passe deres Tøj, uagtet han medtager Dusøren, og viser sig da ikke heller eengang medlidende mod den Tabende. Derimod er sidstbenævnte Jndustrigren profitabel, saa længe den lykkes - thi om endog en Parterrebillet kostede 1 Rdlr., kan man dog have Profit ved at medtage tilbage endogsaa en vendt Overkjole. - Da det vil være vanskeligt at forebygge disse tvende nye Jndustrigrene, der vel ej ere saa lovlige, saa giver Erfarenhed allene disse Advarseler til Medborgere.
Politivennen, 1806-01-01
Et Ønske, Statsfondskontoret vedkommende. Mange af dem, der i denne Tid have Renter at hæve ved dette Kontor, have yttret det Ønske, at den simple Jndretning ved samme maatte træffes, som er indført ved Brandasseuransen og Kreditkassen, at nemlig enhver af de Rentehævende, ved sin Jndtrædelse i Kontoret, Voldt et Nummerog siden blev opraabt efter samme. Paa denne Maade vilde det blive muligt for enhver, at blive affærdiget efter sin Rad, som især er magtpaaliggende, naar man kun har liden Tid tilovers, og tillige den højst ubehagelige Knugen og Trykken blive forebygget, som nu finder Sted, og som forstørres derved, at Rummet er saa indskrænket. Men haaber, at Vedkommende ville sørge for at lade dette foranstalte, der er saa nyttigt, og tillige saa let at iværksætte.
Politivennen, 1806-01-01
Træer paa Landevejen, som ønskedes borttagne. At der paa Sorge Amt hersker Orden, det veed enhver som boer der, og det sander enhver med Undertegnede. Men naar de Træer som staae paa Kanten af Grusgraven ved Vindelbroehusene bleve bortbugne, da var det uden al Tvivl nødvendigt; thi hvor let kunne de falde i det at man kørte forbi, trække Hestene og foraarsage stor Skade. At det er muligt, derpaa ligge 3 forsvarlige Vidner i Grusgraven! de 3 Træer, som alt ere faldne. Enhver vil selv kunne see Farligheden, hvortil intet granskende Øje behøves, og mange have med mig allerede for lang Tid siden seet og frygtet dette Syn. - Disse og jeg ønske, at man snart kunne køre forbi dette Sted uden at frygte for Ulykke midt paa Landevejen.
Politivennen, 1806-01-01
Advarsel for Gaaende paa Farimagsvejen. J Fredags d. 19 Desemb. imellem Kl. 5 og 6 om Aftenen, blev jeg ved at gaae ud af Nørreport ad Farimagsvejen forbi St. Hans Hospital, overfaldet af tvende Personer, som ved at holde paa mine Hænder, gav mig en Strikke om Halsen, og i denne Tilstand blev jeg frataget alt det jeg havde paa mig; da jeg saaledes var frarøvet Alt, gav den Ene mig et Stød, saa jeg faldt ned i Aaen. Jeg var i denne ulykkelige Forfatning, da jeg ved Hielp af en Busk, som jeg greb i, var saa lykkelig at komme op, og i denne Tilstand naaede jeg St. Hans Hospital, hvor jeg fik Hielp. Jeg bevidner den brave Læge Hr. Seidelin samt Jndspektøren min varmeste Tak.
Politivennen, 1806-01-01
Billig Anmodning til Værgen for St. Olai Kirke i Helsingør. At Stentrappen ved Springvandet paa Stengaden op til dansk Kirkemur har været længe meget farlig at passere, især i Frostvejr, formedelst dens flade Beliggenhed og det meget fra Kirkegaarden derover nedløbende Vand, have desværre mange Mennesker maattet erfare, som ere gledne ned af den, faldne, og have faaet følelige Stød. Kirkens Værge vilde gjøre sig meget fortjent af det derover vandrende Publikum, især de mange vandhentende Bønder, ofte meget lidende Skabninger, dersom han vilde have Omsorg for denne Steentrappes regelmæssige Omlægning, men tillige sørge for, at Vandløbet, ved en Rendestens Anlæg ved een af Siderne paa Kirkegaarden, faaer en saadan Retning, at det ikke undløber over, men ved Siden af Trappen. Bekostningen vil ikke være betydelig, og ikke at ligne mod den Velgjerning, at sikkre Medmennesker for Skade paa Lemmer og Helbred.
Politivennen, 1806-01-01
Ønske til Bedste for Sølvgaden. Jblandt alle Københavns Gader, der trænge til nye Omlægning, kan man vel med Sandhed sige, at Sølvgaden fortjener en fortrinlig Nævnelse. Skulde derfor denne Gades slette Tilstand være saa lykkelig at opvække Vedkommendes billige Opmærksomhed, især da hans Kongelige Højbed Kronpridsen ofte til Hest passerer samme, og ved dens overordentlige slette Brolægningstilstand let kunde løbe Fare, for at komme til Ulykke ved en Hests Snublen, da foreslaaes ærbødig følgende: nemlig, at der langs med Muren til Rosenborg Frugthave anlagdes et ligesaa bredt og smukt Fortog, som i Kronprindseslensgade, hvortil det afbrændte Slots Muurgruus kunde levere Materialier nok, og at samme med Træer maatte beplantes hvilket ikke allene vilde være en stor Sir for Staden paa den Kant, men endog en særdeles behagelig Spadseretour for sammes Jndvaanere, (hvortil de saa meget trænge), lige til Volden - det vilde og muligen bidrage til at flere smukke Bygninger i denne Gade opførtes, hviltil der gives ret god Lejlighed.
Politivennen, 1799-01-01
Spørgsmaal til Theaterdirektionen. Kunde den store Lysekrone med Lampen, som hænger paa det kongelige Komediehus lige over Parterret ikke forandres til at gaae lidet højere op? Thi i det at den gaaer op, og det grønne Skjerm falder ned om den, for at skygge, borttages hele Prospekten af Theatret for de Tilskuere, som ere i den øverste store Loge lige for Theatret, da vist 30 til 40 Personer neppe see den halve Forestilling af hvad der ageres, som de dog ere lige berettigede til, da de lige saavel som alle de øvrige Tilskuere betale deres Plads, ja ofte meget dyrere, formedelst det fatale Opløb, som skeer af Soldater, der ofte drive Biletten til 3 a 4 Mk. Stykket, som Komediehuset sælger for 24 Sk.
Politivennen, 1806-01-01
Spørgsmaal. Hvorfor ere Alle Jndgangene til Kongens Have i disse Dage tillukkede?
Politivennen, 1806-01-01
En Underlighed ved Helsingørs nye Svingelport. Ved at opføre denne nye Port, som, skjøndt den maaske kan synes, eller virkelig er, vel smal og vel snever for Jndkørselen, er dog skjøn og en Sirat for Byen, har man ved Bagsiden af Vagt- og Konsumsionshuset aflukket den der aabne Plads med en skjøn Stakitport og Stakit; men ikke lidet beklageligt synes det, at der ikke ogsaa paa denne Side er i Stakittet ind til Husene bleven anbragt en Laage til Afbenyttelse saavel for de der boende Familier, som for de mange til og fra Sukkerhusene, Teglværkerne, Snekkesten o. s. v. færdende eller spadserende Fodgængere. Hvad er vel Aarsagen til denne mindre Opmærksomhed mod Publikum? Dog vel ikke Frygten, at der derigjennem kunde begaaes Konsumtionssvig? Var dette da ikke Tilfældet før Porten blev Udflyttet og Pladsen laae aaben? Er dette ikke endnu Tilfældet ved Enden af Strandgaden, hvor Snorren er anbragt, og gives der ikke bedre Lejlighed, om nogen end vilde begaae slig Svig? Hin Aarsag, og anden kan man ej forestille sig, tør altsaa falde bort. At alle der Boende og hid og did færdende Fodgængere maae nu tvinges til at gjøre Omvejen ad og igjennem den ved Jndkørselsporten anbragte Laage, er sandelig meget ubekvemt, er forbundet med Ubehagelighed og kunde endog have skadelige Følger, naar den tæt inden for Laagen posterede Skildvagt lader stundom, til liden Hvile, sit Gevær fladt, som saa ofte sees. Hvor let kan en burtig Fodgænger, endog ved Dagen, end sige i mørke Aftener, støde an mod Bajonetten og derved komme til Skade? hvor let Sømænd og Fiskere, tvingne til igjennem denne Laage at bringe deres Redskaber, Stænger, Baadshager de. støde an mod Skildvagten og derved uskyldig tildrage sig Ulejlighed. Man tør derfor haabe, at de gode og retskafne Mænd, som med Held vaage over Byens Vel, ville med Nidkjærhed sørge for, at den paaankede Laage anbringes, der i Jldebrandstilfælde end vilde have sin større Nytte. Hvo vil iøvrigt nægte, at Frihed, tilladelig uskadelig Frihed, jo er langt at foretrække enhver ubehagelig Jndskre ukning, belst hvis denne ikke er aldeles nødvendig.
Politivennen, 1806-01-01
Ønske ihenseende til Belysningen. Da det er tøjnefaldende, at de nye Lygter med paraboliske Overspejle, hvoraf der haves paa Vimmelskaftet og ved Komediebuset, ere i det mindste ligesaa lysende som 10 af de sædvanlige, foreslaaes at gjøre en Begyndelse ved Lygtevæsenet med at anbringe dem paa saadanne Steder, hvor deres Skin, ikke allene kan kastes til begge Sider i Gaden selv hvor de sættes, men ogsaa endelangs ind i en tilstødende Gade. F. Ex. paa det Sted paa Købmagergade, som er lige for Silkegaden o. fl. fl. Paa sligt Sted vilde Nytten være end større, og maaskee rigelig opvejende den større Bekostning. Ved at anbringe dem paa en lang Lygtestander fra eet af Hjørnerne, hvor to Gader krydse over hinanden, blev Nytten endnu større. Men om endog Bekosteligheden var ligesaa stor eller endog lidet større, fortjener dog dette Slags Lygter at antages, fordi de have den Fordel, at være mindre underkastede at gaae ud, kunne bastigere tændes, og tillade ikke saa let nogen Svig, eller hvad man kalder Lygtebenefis, at finde Sted.
Politivennen, 1806-01-01
Bekjendtgjørelse. Det Udgiveren tilsendte Bidrag, om danske Forelæsninger ved det kirurgiske Akademi over Kirurgien, er affattet i alt for stærke Udtryk til at indrykkes.
Politivennen, 1806-01-01
Uordener. J Skidenstræde er Fliserækken paa Fortoget udenfor Regensen mang steds meget skraaliggende. Mange Mennesker ere faldne ved at glide ned af disse Fliser, en Ting, der fr enhver er ubehagelig, for nogle kan være ledsaget med Men, og for enhver Velklædt desuden ledsaget med Tab paa sine Klæder. Man opfordrer Stiftelsens Foresatte til, ved at forene sit Forlangende med denne Anke, saameget vissere og hastigere at faae denne Uorden afhjulpet. 2) Det skjønne og brede Fortog i Kronprindsessens Gade, langs med Kongens Have og Krogen ved Jndgangen til Haugen sees daglig til yderste Væmmelse for Forbigaaende besudlede med menneskelige Exerementer. - Sligt utilladeligt Svineri, der i en mild Vinter som denne muligen kan have skadelig Jndflydelse paa Sundheden, kunde vel ej paa bedre eller anden Maade forebygges, end ved et Par Skildvagter, der tillige kunde hindre, at det skjønne Stakit ej overkrybes eller behænges med Laser. 3) Uden for No. 103 i Ulkegaden er et Hul midt paa Kørebroen, som trænger til hastig at blive istandgjort, da Anmælderen heraf har været nær ved at falde deri, og da der desuden i den Ende af Gaden er intet Fortog for den Gaaende at komme frem paa, saa er det desto farligere, man maatte derfor højlig ønske, at Vedkommende vil lade Brolæggeren gjøre den istand, tilligemed adskillige mindre betydeligere Huller i den Ende af bemeldte Gade. 4) Paa Hjørnet af Sværtegaden og Kristenbernikovstræde, hvor der er opført en ny Muur, mangler Gadenavn. 5) Samme Mangel har Sted paa Hjørnegaarden af lille Grønnegade og Kongens Nytorv. 6) Taget paa Fruekirke er broderet med røde Tagsten imellem de blaae. Dette klæder en saa skjen Bygning slet ikke godt. 7) Paa Hjørnet af Gammelmynt og Sværtegade hænger Høkerens Skilt saaledes, at det skjuler Gadenavnet. 8) Jmellem Perhvidtfeldtstræde og Købmagergade er i Skidenstræde nogle Huse, der mangle Tagrender og nedgaaende Rendepiber. 9) Paa samme Strækning er Fortoget i en meget maadelig Forfatning. 10) Den ofte paaankede indhældende Afviser paa Hjørnet af Antonistræde og Pilestræde, staaer nu atter meget indad.
Politivennen, 1806-01-01
Et Par Ord, endnu ihenseende til Gadebelysningen. J Politivennen No. 453 Side 7209 findes uude Tittel: ønske i Henseende til Belysningen, et Forslag at Lygter med paroboliske Overspeile maatte blive almindelig indførte til vores Gadebelysning. Der kan vel neppe sættes nogen Tvivl paa, at saadant jo var overmaade ønskelig, og ydermere er det ikke usandsynligt, at naar Jndretning deraf skede successive, og planmæssig ihenseende til Lygternes rigtige Anbringelse og behørige Stilling at lyse til flere Sider, det endog kunde medføre Deconomie, da een Lygte kunde virke mere end flere nu. Kun denne Anmærkning synes ikke overflødig at tilføje til Vedkommendes Eftertanke; enhver Blikkenslager o. f. f. vil troe sig istand til at forfærdige saadanne Reverberer veed at tage omtrentlig Maal af deres Dannelse, ved maaskee at lade deres Form afstøbe i Gibs, og derefter ud, hamre et hult Speil, som seer ud ligesaadan, og hver vil da tro at have gjori et behørigt Reverber, og inden kort Tid vil Copierne og Copiernes Copier afvige saa aldeles, fra det de skulde være, at de slet ingen Reveberation ville afgive, eller i det mindste langt fra ikke den man ventede, og som man nu beundrer ved de nye Lygter. Anmærkerens uforgribelige Mening er derfor, at de, som skulle lade forfærdige Reverbererne i Lygter for det Offentlige, skulde have Modeller med hvilke de prøvede de forfærdigede Reverberer, og ej antog noget som ej havde den rigtige Dannelse og Figur, og rette Brændpunkt for Lamperne. Paa Opfordring fandtes vel de, som forstod at giøre disse Modeller, hvem der har Kundskab om Lysstraalernes Reverberations Love vil uden Tvivl føle Vigtigheden af dette Forslag.
Politivennen, 1806-01-01
Paaanke og ønske fra Helsingøer. Det er forhen paaanket, at der paa Skibsbroen her ikke er anbragt nogen Løgter hvorved Skibsfolk i mørke Aftener kunne vejlede sig og derved undgaae at falden i Søen og omkomme, og da dette har været Tilfældet med nogle, tillige ønsket at behørige Antal Løgter maatte til hine Folks Sikkerhed der anbringes. Paaanken blev frugtesløs, ønsket forgæves. Er da et Menneskes Liv ikke af nogen Betydenhed? Er en Medbroders, en Sømands Tab ikke af nogen Vigtighed? Atter Aftenen den 11te Deebr. d. A. faldt en dansk Søemand i Søen, kunde ikke findes, blev ikke berget. men fandtes der Dagen efter. Vel kunde 3de tilstødende Aarsager have bevirket dette for Menneskeheden sørgelige Uheld. Den første og vigtigste er Mangel paa Løgter nok og paa Lysning i skumle og mørke Aftener; de 2de andre ere vel ikke mindre vigtige, nemlig den anden, at der intet Bolværk er paa den halve søndre Brocarm, og den 3die at man der den Dag havde henlagt en Deel Bunker berget Hør eller Hamp. Sandsynligvis er hiint Menneske, som mueligt har havt sit nødvendige Ærende, søgt did, men i Mørket styrtet hovedkulds over en af disse Bunker ud i Søen og saaledes uformodentlig fundet sin Død. Maatte dog Menneskehedens raabende Stemme høres! Maatte Uhelds Aarsagerne for Eftertiden hemmes og Brødres kostbare Liv bedre sikkres! saa vil man snart see der Løgter som lyse ikke dunkelt men og klart og vidt, et Rækværk sat ved den søndre Deel af den Rækværkløse Broarm, og slige Bunker for Eftertiden henlagte ved Bolværket mod Pakhuset. Ja naar noget eller alt af dette skeer, da ville Vedkommende nyde den inderligste Fryd, som er saa nøje forbunden med den frejdige Bevidsthed, at have bidraget til Brødres Redning, til Brødres Frelse. Hører! frelser og handler.
Politivennen, 1806-01-01
Noget til høje Vedkommendes Omdømme om Postkarethernes sildige Af gang imellem Helsingøer og Kiøbenhavn. Denne sildige Afgang hindrer meget i de ankomne Breves Omlevering om Aftenen over Kl. 9 herimod 10, og har endnu den ikke liden Ubehagelighed til Følge især for Helsingørs Postkontor, at 4 til 5 Poster kunne paa engang støde sammen, som og virkelig er skeet, og skulle da alle paa een Tid expederes af et ogsamme Kontor. Maatte den derimod afgaae Kl. 3, da al Børstid er forbi, vandtes meget i begge Henseender. Selv Rejsende vilde uden Tvivl ønske denne Forandring.
Politivennen, 1806-01-01
Et Forslag til Bedste for Sofarende, der løbe ind i danske Havne. Der er mange Ting, som en Skipper, der lægger ind i en Havn, for der at losse eller lade, eller endog blot nogen Tid forblive, enten for at indhente Rederes Ordre, eller at afbedre Havari og Søskade, eller endelig at overvintre, bør at vide. Man har derfor i endel fremmede Havne truffet den nyttige Foranstaltning, at trykte Reglementer haves i Forraad liggende, hvoraf et Exemplar leveres enhver Skipper i det Øjeblik han indlægger, imod en Betaling, der, i sig selv ubetydelig, desuden er læmpet efter Skibets Størrelse. J et saadant Reglement kan gives Underretning om alle de til Stedets Havnepoliti henhørende Anordninger og Jndretninger, ligeledes kort Efterretning om hvad en Skipper i Henseende til Toldvæsenet kan være tjent med at vide, (Toldrullen forstaaes ej herved.) End videre korte Efterretninger om Stedets Lodsvæsen, og om saadanne Dele af Stadpolitiets og Medisinalpolitiets Anordninger, hvorimod ellers let kunde stødes an. Ved Ovenmeldte ere de Personers Bopæle, med hvem Skipperne have eller kan have at bestilleantydede. J Danmark, hvis Regiering ved Fyrers og Mærkers Jndretning og Forbedringved gode Strandings Love, ved forbedrede Lodsreglementer, og andre nyttige Foretagender for Lodsvæsenet, samt ved Opmaalinger og gode Karters Besørgelse, og slig nyttig Daad mere, har gjort sig højligen fortjent af Søfarten og af de Søfarende, og hvor disse dens Bestræbelser understyttes af saa dulige og nidkjære Mænd troer undertegnede, at dette Forslag ogsaa vil finde Jndgang. J Kbhvn maatte Reglementet af den paa Bommen til Opsyn værende Baadsmand meddeles Skipperne, og hans Betaling derfor modtages. Den trykte Kvittering Skipperen fik for Betalingen maatte han lade følge med sine Papirer paa Toldboden ved Udklareringen. Det var billigt at den Skipper, som kom oftere end engang om Aaret i Havnen, de øvrige Gange fritoget fra at anskaffe sig Reglementet. Hvert Aat maatte dette omtrykkes og de skete Forandringer deri anføres paa deres Steder. Ved man nu, at der aarlig indgaaer over 5000 Skibe i. Kbhvns Havn og antager man, at Fritagelsen for de flere end engang kommende lod kun 3000 Reglementer afsættes, saa udkom dog, naar Middelbetalingen blev 3 Mk. en Sum af 1500 Rd., som kunde blive enten Fattigvæsenet, eller gamle Søfolk til Fordel, eller tjene til at grunde en SømandsenkeForsørgelses Anstalt, en Jndretning der vist var saare ønskelig. J Havne som Bergens, Flensborgs og Allonas kunde Reglementet gjerne betales til samme Pris som i Kbhvn, men i de mindre Havne til en ringere Pris.
Politivennen, 1806-01-01
Drenge- Uvæsen. (efter Tilsendt.) En Mængde Drenge, tildels store nok til at være sysselsatte med nyttige Ting, hvormed Staten var veltjent, medens de selv lærte at blive andet end Dagdrivere, eller hvad værre er, have taget for Skik ofte paa Dagen at samles paa Hjørnet af Skvaldergaarden og Laxegaden, for at legge med at kaste Penge mod Væggen, hvorhos deres Støj og Skrigen ikke sjælden er højstubændig. Ved denne Uorden er ikke allene Fortoget lige som afspærret, da den Gaaende, der uden at agte paa noget gaaer ligefrem, pludselig seer sig indsluttet af denne viltre Flok, og snart faaer en besudlet Kobberskilling i Ansigtet eller paa Klæderne, snart paaløbes af en end skidnere Gadedreng; men ogsaa de Husejere og Beboere, op til hvis Huus denne Dont drives, forulejliges meget ubehageligt, da en saadan Kobbermedallie undertiden kastes endog mod Vinduer og Vindueskodder. Tales til disse Knegte, vanker der Grovheder, Banden og Piben. Sikkert vilde mangen Mester her kunne finde den Dreng, han savner i sit Verksted. Man ønsker, at noget maatte gjøres imod denne Uorden. Kæppedes de blot et Par Gange alvorlig bort, vilde Sagen falde hen af sig selv.
Politivennen, 1799-01-01
Atter et Spørgsmaal til PostDirectionen. Hvad man i No. 35 skrev til Postdirectionen har ikke hjulpet, Karterne komme endnu - i Tilfælde at Hamborgposten kommer om Natten - ud Kl. 6 om Morgenen, og indtages Kl. 9. - Kan her da ingen Forbedring finde Sted?
Politivennen, 1806-01-01
Uvæsen paa Parterret. (efter Jndsendt.) Uagtet der under denne Rubrik blev vel meget at sige, er det dog hverken den Ubillighed hvormed Drenge og Ynglinger bemægtige sig Parterrets faa Bænke og lade de Gaml staae sig trætte, ikke heller den Uforskamme hed at tilsmørre sin Formand eller Sidemænd med pudrede og pomaderede Hatte, ikke den Unode at spytte paa de foranstaaendes Klæder, ikke den Mangel paa Velanstændighed at lægge sig ind over Parterrelogerne eller lægge Armene paa Rejlingen af samme, ikke det Svineri at Udbrede Stank omkring sig, ikke det Lapseri hvert Øjeblik at istemme et bedøvende Hys, der gjør langt mere Hinder, end den Hosten eller Snyden man hysser over, ikke den intetbetydende men for andre højst besværende Sliddersladder under Spillet, o. s. v. o. s. v. man her vil paaanke, skjøndt disse Uordener kun alt formeget have Sted, til Græmmelse for den fornuftige Skuespilbesøger, - men den Mangel paa Levemaade, som nu i de sidste Tider tager Overhaand, at sætte Hatten paa imellem Afterne, ja endog selv under Spillet, uden Agtelse for Publikum eller selv for det tilstedeværende Herskab. Forhen var det danske Parterres Levemaade at tage Hatten af, fra det Øjeblik da Musikken begyndte, til man gik ud. Man ønsker denne danske Velanstændighed, igjen antaget, der klæder sandelig bedre, end den fremmede Raskhed og Utvungenhed man vil efterabe, og som med sit rette Navn kun bør kaldes Pøbelagtighed og Raahed.
Politivennen, 1806-01-01
Uordener. 1) Uagtet det i disse Blade er forhen paaanket, at Fortoget i Boldhusgaden er i saa maadelig Forfatning, da Fliserne ligge saa skraae, at man i tørt Føre, og end mere i Regnvejer eller i Frost, ikke uden Fare for at glide ud og falde kan gaae derpaa, - er Tingen dog endnu ved det gamle. Dersom Brolægningens Foresatte blot vilde behage at tage Stedet i Øjesyn, er der ingen Tvivl om, at derpaa jo vil som hastigst raades Bod, saameget mere som Frosten vel ikke længe udebliver, og man ellers daglig vil see Folk falde der, et Syn, som endog uden Frost kun alt for ofte gives. 2) Uden for Regentsen er Fortoget i Skidenstræde meget straat liggende og farligt. Uagtet forhen gjorte Anke, trænger denne Mangel dog endnu til at paaankes. 3) Paa det røde Hjørne af Hyskenstræde og Vimmelskaftet mangler endnu Gadenavn. 4) J Pilestræde er paa det venstre Hjørne, naar man kommer til Østergade en Fordybning i Fortoget inden for de flade Stene, hvori der i Regnvejer bestandig staaer en stor Pus Vand. Med meget liden Nøje vilde denne Ting være at afhielpe. 5) J Aabenraae har en Vægter den Maade, meget tidlig, længe før Kl. 6 at banke forskrækkelig paa Skodder og paa anden Maade gjøre Larm i Gaden. Man ønskede, at de Folk, der ville vækkes af Vægteren, valgte en anden Maade at see deres Flittighed sat i Virksomhed paa, hvilket meget let kunde skee ved en anbragt Klokkestor, hvorpaa Klokkeren kunde trække. - Flittighed og Morgendulighed ere sandelig meget store Dyder, og det var at ønske, at end flere ville bruge Vægteren til at befordre dem, men andres Ro bør derfor ikke forstyrres, og derfor haabes, at den Anke tages til Hjerte, 6) J lille Grønnegade, eller som man endelig vil den skal hedde, ny Adelgade, har man Exempel paa, at et og samme Navn kan anbringes paa begge Sider af et Hjørnehus. Da dette er højst unaturmaatte man ønske, at der gaves et eget Navn til den Gade, der gaaer bag Hovedagten og paa højre Side af samme. NyAdelgade eller lille Grønnegade bør kun være Navnet for det snorlige Gadestrøg fra store Grønnegade til Hallandsaas. 7) De to Hjørnebygninger. Kronprindlensgade, ud til Pilestrædet, ere endnu ikke forsynede med tydelige og i øjnefaldende Gadenavne.