JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-01-20
De som ikke have affordret deres under min Collection her i Randers, tilkommende Frie=Lodder til 1ste Clas af det 45de Lotterie, maae jeg bede, at lade saadant skee med første, imod Tilbagelevering af 5te Classes Lod, der. Saa er og endnu Kiøbe=Lodder at erholde hos Stabell. Randers Post-Contoir, den 16de Januarii 1798. 600 Rdr. publike Penge ere imod lovmæssig Pant og gangbar Rente at faae til Laans til næstkommende Snapsting, naar Vedkommende derom melde sig hos Administrationen for Stofring Herreds Fattigvæsen i Randers.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-01-20
Efter den her paa Gaarden afdøde Gartner Christen Møller bliver foretaget Skiftesamling 30te Dagen den 22de Januarii, og 6te Ugesdagen den 3die Februarii førstkommende om Formiddagen Kl. 10 slet i Gartnerboligen, til hvilke Tider Stervboets Credi= og Debitorer indkaldes at møde. Støvringgaard, den 8de Januarii 1798. S. Trane.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-01-20
Alle og enhver som formene sig at have nogen slags Fordring i Stervboet efter afdøde Kiøbmand Jørgen Bernzen her i Byen, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel at anmelde saadant for Undertegnede SkifteForvaltere i Boet, og deres Krav at beviisliggiøre. Aarhuus, den 8de Januarii 1798. N. Hviid. H. P. Jngerslew.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-01-20
2de Huse paa Landet, er tilkiøbs eller Leie, for Bønderfolk, hvortil kan faaes Græs til Koe og Faar, nærmere Anviisning giver Hr. Kiøbmand Kold i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-01-20
Rettelse. J Avisen Nr. 5. 3die Sides 1ste Spalte 13de Linie, under Artikelen Jtalien, læs: Staden Genua, isteden for Vor Stad.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-01-24
Indenlandsk. J Søndags den 14de Januarii, døde i Horsens Han Fyrstelige Durchlauchtighed Prinds Peter, den sidste at disse Prindser, 52 Aar gammel. Hans Søster, den Ældste af dem alle, er den eneste Overlevende, som Horsens Jndbyggere ønske, maatte endnu leve længe, da ved hendes Død det Fyrstelige Palais sammesteds ingen flere Beboere har, hvoraf Mange nu nyde anseeligt got.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-01-24
Til Beretningen om det afsindige Fruentimmer i Odense udi Avisen Nr. 6 er at tilføie, at hun var kommet ud at Døren ved at faae Laasen op og at hun ikke ihielstaleller dræbte Konen med en Fork; men slog hende med en Steen saaledes over Øiet, at hun døde af dette Slag Skibet Versuch, ført af Skipper Traumann, er paa sin Reise fra Altona til Kiøbenhavn, forladt af sit Mandskab, og disse af en engelsk Fregat bragte til Helsingøer. Dette Skib var af en ganske nye Bygnings Art, sammensadt af Planker, efter en Marqvis Dacrest Jndretning. Efterat det flere Dage var dreven hen og her af Bølgerne, er det ubeskadiget blevet reddet ved Aalborgkanten.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-01-24
I Aftes blev mig et forseilet Brev tilbragt, hvorudi var indlagt 10 Rdr. med Hosskrivt: "Til Huusarme, der vides at være meest trængende og tillige skikkelige. Denne ædle Givers Villie skal redelig blive opfyldt, og paa de Fattiges Vegne takkes skyldigst. Aarhuus, den 24de Januarii 1798. P. Willadsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-01-24
Torsdagen den 18de Januar Kl. 11 slet om Formiddagen, behagede det det alvise Forsyn ved en stille og rolig Død at bortkalde til et bedre Liv min kiære Svigermoder Johanne Dorthe Müller, fød Kierulf, i sit Alders 74de Aar, hvilket herved bekiendtgiøres for fraværende Slægt og Venner. Dalbyeneder, den 20de Januarii 1798. P. Høeg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-01-24
Prædikanterne paa Fredag. Domkirken Stiftsprovst Jansen. Fruekirke Hr. Selmer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-01-24
Prædikanterne paa fierde Søndag. efter Hellig 3 Kongersdag.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-01-24
Froprædiken i Domkirken. Stud. Svaneberg. Høimesse. Aftensang. Domkirken Hr. Stiftsprovst Jansen. Hr. Bechmann. Fruekirke Hr. Selmer. Hr. Jahnsen. Hospitalskirken Hr. Jahnsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-01-24
Udenlandsk. Frankrig. Den 4de Januarii er, efter Regieringens befaling, foranstaltet en Huusundersøgelse hos alle Kiøbmænd efter engelske Vare, hvilken ei alene er skeet i Paris, men i alle Republikens Stæder, paa en og samme Time. Blot Værdien af de i Paris borttagne engelske Vare, vurderes til 3 Millioner. Bladet Moniteuren siger: Den personlige Jnteresse vil skrige høit imod Regieringens Strenghed, men Patrioten, der ikke seer paa enkelte Kiøbmænds Egennytte, men paa hele Nationens, vil billige den. Man har alt længe sagt, at den som beholdt den sidste Daler ville seire, og dog ere Franskmændene saa rasende, at de sender Engelænderne deres Penge og lader deres egne Fabriker i Rouen, det forhenværende Normandie, i Sedan, Rheims, Amiens a. gaae under, for at sætte de engelske i Manchester, Leeds, Norvich a. i blomstrende Tilstand. I Krigen 1740 forbød Spanierne engelske Vares Jndførsel under Dødsstraf, saa grusom er ikke den franske Regiering, den tager de kun bort, og lader Eieren være ustraffet, omendskiøndt han har overtraadt Lovene.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-01-24
Man bestemmer de confiskerede engelske Vare, til at betale Nordamerika med, for leverede Kornvare. Ved Huusundersøgelserne er den bekiendte Deputerede Job Aime, som den 4de Septbr. blev dømt til Forviisning. opdaget og bragt til Templefængslet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-01-24
Det gamles Raad har nu eenstemmig antaget det aabnede Laan paa 80 Millioner, men forkastet, at aabne Registere til frivillige Gaver, fordi man derved ville giøre Forskiel paa Lovgivere, Directeurer og andre Borgere, der dog her alle vare at betragte som Borgere. Man ville af Bidragene giøre ærefuld Anmeldelse i Archiverne og derved sætte den Rige over den Fattige.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-01-24
Directoriummet har foreslaaet at alle neutrale Skibe skulle optages, hvorpaa befandtes engelske Vare. J Bordeaux har 27 Armateurs tilbuden Regieringen deres Skibe til Landgang paa Engeland, imod at faae Skadesholdelse, hvis deres Skibe bleve tagne, eller de strandede. En hvis Leutran Beauregard, som før Revolutionen var Parykmager, og efter den Tid har saaledes beriget sig, at han kunde beboe Prindsen af Salms Palais, er i disse Dage arresteret og alle hans i dette Palais befindende Effecter solgte. Boghandler Cocheris er og arresteret, fordi han har solgt Emigranten Rivarolds Dictionaire. Stratenrøverierne vedvaarer endnu bestandig. I Departementet Overloire, blev en Vogn røvet som havde 30,000 Franker, til Sold for Tropperne. 2 Postsække med vigtige Depescher, al Schweiz ere og blevne plyndrede, og 2 Courerer, har havt samme Skjebne. Directoriummet har anholdt om større Straf for disse Forbrydelser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-01-24
Engeland. Siden det nye Aars Begyndelse, bliver Regieringens Forholdsregler imod den befrygtende franske Jnvasion synligere. Alle Egne ved Kysterne, hvor et Landgangsforsøg synes at kunde være giørlig, bliver dækket af Tropper især ved Susser og Kent, for hvilke Hovedqvarteret for et Corps af 20,000 Mand, skal ligge i Assord. Et andet Corps paa 20, til 30,000 Mand kommer til at staae ved Esser og Suffolk og et Corps de Reserve er bestemt for Hovedstaden. Begge Hovedhavnene Plymouth og Portsmouth faaer en talrig til at staae 3 forskellige Corpser, men de fire paa de syd Garnison, ligesom der i det Jndre af Landet kommer lige Kyster udmærkede lette Landingspladser, blive for synede med meget Artillerie og andre frygtelige Forsvars midler, og Landmændene, som frievillig levere Heste og Vogne til dets Transportering, tilstaaes fuld Betaling.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-01-24
Til Commandeurer nævner man, i det sydlige District, General Charles Grey, i Susser, General Huulse; i Kent, General Labrie, i Canterbury, Prinds Wilhelm af Gloucester og paa Kysterne af Deal og Dover, General Coote. Desuden bliver 6 forskiellige Corpseoprettede af unge Folk fra 13 til 18 Aar, som øves og bildes til Militairtieneste. J Charam og Plymouth arbeides der paa Skibsverfterne, selv de hellige Dage, fra Morgenen tidlig til om Aftenen sildig, paa de Fartøier, som skal bruges til den hemmelige Expedition, Capitain Nelson skal udføre, og som man meener, skal gaae ud paa at ødelægge Kanoneerbaadene paa de franske Kyster. Andre hemmelige Anstalter lader formode, at en offensive Operationsplan paa de hollandske Kyster er i Værk. Overhovedet er man paa vore sydlige og vestlige Kystet beskieftiget med at anlægge Telegrapher, Fortificationer &c. &c. og fra Cap Lizard til Quessant er stationeret Fregatter, som paa det hastigste kan melde enhver Bevægelse som den Brester Flaade giør. J Jrland skal det nu igien være temmelig roelig. Den 5te Januarii giennemsadte Ministeren fuldkommen sin Bill, hvorefter han ved de forhøiede Taxer hæver 7 Millioner.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-01-24
Fra St. Domingo haves gunstige Efterretninger. Vor res Hof og det franske Directorium, er nu bleven ernige om, at en Agent fra hver af Siderne skal paatage sig hvers Krigsfangers Pleie. Prinds Frederich af Oranien, som i 2 Aar med Berømmelse har tient ved den østerrigske Armee, og som skal have Prindsesse Augusta til Gemalinde, er nu over Curhaven kommen til London.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-01-24
Jtalien. J Venedig skeer og Nætterne Myrderier og Røverier saa hyppigen, at enhver Huusværter beordret at have en tænt Lygte hængendes paa sit Huus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-01-24
J den nogle Mile fra Venedig beliggende Stad Mirana, har Jndvaanerne nedreven Friehedstræet. Franskmændenne anseer dette for en Beskiemmelse og fordrer derfor af Byen i Satisfaction 200,000 Livres.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-01-24
De pavelige Stæder, Pesaro, Urbind, Sennigaglig og andre der i Egnen indtil Tolentino, ere i Jnsurrection mod Paven, og vil forene sig med den Cisalpinske Redet kommen til en blodig Fegtning mellem Republikapublik. J den Cisalpinske Stad, Formo d'Dono er nerne og Biergbeboerne som overfaldt Staden og ville dræbe Municipalitetet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-01-24
Den 1ste Januarii vare de Keiserlige endnu ikke indrykkede i Venedig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-01-24
Tydskland. J Maynz forventer man hver Dagen stor Artillerietransport fra Landau og Luxemborg til at besætte Festningsværkerne med. Franskmændene har ladet alle Churfyrstelige Decasterier, Forraadet af Linned og Sengeklæder i det tydske Huus samt Hestene i de hurfyrstelige Stalde tage i Beslag, og lader al Skyts og Munition som er tilbage i Tøihuset, optegne. Det Keiserlige Grevskab Falkenstein, som efter de Leobner Præliminairer, skulde rømmes af de Franske Tropper, er nu formelig bleven forenet med den franske Republik, og har alt maattet aflagt Eed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-01-24
Den franske Gesandt Borger Bacher og en Deputation fra alle Schweitzer Cantons er nu ankommen til Rastad. Conferencerne mellem de keiserlige og franske Gesandtere ere meget hyppige og Coureervexelen mellem Rastad, Berlin, Paris og Wien er meget stærk. Det lader til, som man i Schweitz tager alvorlige Messures imod den franske Republik, Bern har foreslaaet en almindelig Bundsforening og desuden har Freyburg og Bern ikke antaget det franske Directoriums Beslutning, betræffende Pais de Vand, men erklæret, at de med Vaaben i Hænderne vil modsætte sig de Franskes Foretagender: Lucern, Solothurn og selv Zürch vil staae Bernerne bie, men Basel bliver neutral. Ved et Maaltid som de Deputerede holdt paa Nyeaarsdag, blev følgende Skaaler drukken: Cantonerne Ury, Schweitz og Untervaldens Helte, som laae den første Grund til Schweitzes Uafhængighed. Den uforanderlige Grundsætning at forsvare det kiere Fædrelands uskatteerlige Uafhængighed og leve i god Forstaaelse med alle nye Republiker.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-01-24
Nordamerica. Efter Beretninger fra Pitts burg har de Kaskaskias, et ved den nordvestlige Grændse af de Forenede Stater boende Folk, som lever under sine egne Love, antaget den franske Regieringsform, og forenet sig under den trefarvede Fahne, samt forjager deres Dommere og erklæret, at de ikke erkiendte andre Love end den franske Republiks. J de Natches Land, som af alle Vilde ved Missisipi boende Folk, ere de talrigste og tapperste, vaier Nationalflaget, og en stor Deel af dette Land er i Oprør. Disse Bevægelser paa Grændserne af de forenede Stater, Gieringerne mellem de Fransk- og Engelskindede i Staten selv, tør maaskee frembringe en heftig politisk Explosion.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-01-24
Adskilligt. Det franske Directorium har affordret Canton Bern et cathegorisk Svar paa følgende Spørgsmaal. Om det var sandt at dette Canton anordnede Troppeforsamlinger imod Frankrig og lode dem arrestere, som vægrede sig ved at gribe til Vaaben imod samme?
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-01-24
Seinedepartementet har besluttet, at Gaden Chautereine, hvori General Buonapartes Huus ligger, skal kaldes Seiersgaden. Ludvig den 16des forhenværende Kammertiener, Clery, vil paa Subskription udgive denne Monarchs Levnetsbeskrivelse i hans Fangenskab i Temple.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-01-24
Følgende er Fortegnelsen paa de Fredsslutniger, som i denne eneste Krigsløb ere sluttede af de forskjellige Magter med Frankerig: J Aaret 1795. Med Toskana Paris den 9de Februar. Med Preussen i Basel den 5te April. Med Holland i Haag den 15de Mai. Mes Spanien i Basel den 22de Julii. Med Hessen Casse i Basel den 28de August. J Aaret 1796. Med Sardinien i Paris den 15de Mai. Med Würtemberg i Paris den 7de August. Med Baden i Paris den 22de August. Med Neapel i Paris den 10de October. Med Parma i Paris den 5te November. J Aaret 1797. Med Paven i Tolentino den 10de Februar. Med Portugal i Paris den 10de August. Med Østerrige i Campoformidd den 17de October. J alt 13 Separat Fredsslutninger. Endnu fattes det tydske Rige og Engeland.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-01-24
Kongen af Preussen har i en Landsbyepræstes Sag, som for skiændig Opførsel og slette Streger var dømt til 6 Maaneders Festnings=Arrest, og - ifølge Justitsdepartementes Forslag - siden skulde indsættes i sit Embede igien, udstædt følgende Cabinetsordre: "Jeg kan ikke bifalde dette Forslag", skrev den unge Monark. En Præstes og især en Landsbyepræstes Umoralitæt har en alt for afgiørende Indflydelse paa hans Sognefolks Sæder, til at man ei maatte være yderst betænkt paa, at bevare dem mod al Forargelse fra denne Side. Ved disse høiere Hensigter kan Medlidenheden med hans Familie ikke bringes i Regning. De 6 Maaneders Festningsstraf skal være ham eftergivne; der skal endog udfindes Veie til at skaffe ham den nødtørftige Underholdning; men sit Embede maae han ganske afsættes fra." Maatte den unge Regent, til sine Staters Lykke og til Mønster for andre Fyrster, stedse følge slige Grundsætninger, Maatte han engang ende, som han nu begynder!
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-01-24
Bekiendtgiørelser. Herved bliver Rytteren Christian Brygger indkaldet, inden 4re Uger fra Dato, at indløse et par nye Støvler, tillige med i Kaaber=Theekiedel, 1 lidet Tinfad med 4re Tallerkener, 1 dito Skaal og 1 Strygjern, som alt fra ham blev udtaget den 4de November 1796 til Pant for 4 Rdrs. Mulct, i anden Fald bliver det bortsolgt ved Auction, paa det Støvlerne ikke skulle aldeles forderves, og Skoemager=Lauget seer sig ikke pligtig at være ansvarlig til alt dette, indtil bemelte Rytter Brygger finder for godt i Følge sit erholdte Beneficium paupertatis af 19de Maji 1797 at afgiøre Sagen ved Retten, hvortil det synes han har ingen Lyst. Aarhuus, den 23de Januarii 1798.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-01-24
Efter Skoemager=Laugets Begjæring, som dets befalet Sagfører. C. Westergaard. Ved Allinggaard kan faaes 230 Ørne, deraf er 112 overstaldede og staldes med utorsken Korn. Sammesteds kan faaes 100 Tdr. Boghvede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-01-24
Tirsdagen den 13de Februarii næstkommende om Eftermiddagen Kl. 2 slet, bliver ved offentlig Auction ved Randers Broe, bortsolgt en Galleace, 17 og en halv Commerce=Læster, hegt og stærk, vel udhalet med Seil og Redskab, den er bygt i Flensborg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-01-24
Samtlige Arvinger efter den i Tieneste hos Kiøbmand Hr. Jens Berlin her i Aalborg sidstafvigte 3die December ved Døden afgangne Kiøbmandskarl Christen Black, hvilke skal opholde dem i Aarhuus og Egnen derom, kring, indkaldes herved at indfinde sig hos os undertegnede Skifteforvaltere for deres Tarv under Skiftet at iagttage. Aalborg, den 8de Januarii 1798. Top. Bøggild.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-01-24
Underskrevne lader efterlyse en Tienestedreng navn lig Peder Andersen, som den anden Januarii d. A. at mig hans Hosbonde blev sendt til Randers Amtstue for der til mig at imodtage 23 Rdr. 14, da nu benævnte Peder Andersen ikke siden har indfunden sig i sin Tieneste, maae formodes, at han er bortrømt med Pengene, han er 32 Aar gammel, meget liden af Vext og klein af Lemmer, Øinene seer han forkeert med, og Hovedet som han bestandig bær en Hue paa, er meget udslaget, ved Undvigelsen var han iklædt en blakket Over trøie, en Undertrøie blaae i Bunden og røde Skriber i, et Par gule Skindbuxer samt Støvler paa Beenene, paa Hovedet havde han en blaae og hvidstribet ulden Hue under en rund Hat, hans Pas og Skudsmaal har han ei medtaget; hvo som maatte forekomme denne Rømling, ombedes at paagribe ham og underrette mig derom til Adslew Bye pr. Aarhuus, da jeg imod hans Afhæntning til Takke betaler hvad Omkostninger paa ham maatte være, skulde nogen imod Formodning huuse eller hæle denne Rømling maae de for samme uforsvarlige Forhold vente sig lovlig tiltalt. v. Lange, Premier=Lieutenant af Cavalleriet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-01-24
Odden Hovedgaard, beliggende i Wensyssel ved Kiøbstæden Hiøring, er underhaanden paa fordeelagtige Vilkaar at faae til Kiøbs. Dens Hovedgaards-Taxt, som bruges under Gaarden er Agger og Engs Hartkorn 31 Tdr. 5 Skpr. 3 Fkr., og som af Afbyggere beboes 24 Tdr. 5 Skpr. 1 Fkr. 2 Alb., samt 8 Tdr. 4 Skpr. Mølleskyld, altsammen frie Hovedgaards-Taxt. Bøndergodset er 250 Tdr. 5 Skpr. 3 Fkr. 1 Alb. Hartkorn, 3 Tdr. 4 Skpr. 1 Fkr. 1 Alb. Skovskyld og som følger Hovedgaarden Konge- og Kirke-Tiender af circa 300 Tdr. Tiendeydende Hartkorn, alt i een af Wensyssels beste og reeneste Korn Egne beligggende. Til Gaarden ere 2de Kirker, som ere i behørig Stand, og vel vedligeholdte, saavelsom et Stykke Forstrand for Thornbye Sogn. Arbeidet til Gaardens Avlings Drifforrettes af 50 Hoverigiørende Bønder, som hver giør halv Gaards Hoverie. Godset ligger i Nærheden rundt omkring Gaarden og Resten bliver tilstundende Sommer udskiftet af al Fælledskab, og kan efter, ihændehavende Kongl. Bevilling bortsælges, uden at Hovedgaarden derved tabet Skatte-Friehed eller andre Herligheder. Hvilket herved til Liebhaveres behagelige Efterretning bekiendtgiøres, og ansees videre Bekiendtgiørelse og Gaard og Godsets Beskaffenhed, ufornøden, da enhver som søger herom at indlade sig i Handel, vil, som forstaaelig, have nøiere og tilforladeligere Oplysning, end hvad de af en vidtløftig Beskrivelse her kunde erfare, hvilket nærmere kan blive at indhændte, saavel som Jorde-Bogen og Conditionerne at faae til Eftersyn, hos Eieren som boe paa Gaarden. Pors Munch.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-01-24
Tirsdagen den 30te Januarii førstkommende, blive afgangne Hr. Peder Lassen Müller, forhen første Capellan ved Domkirken og Sognepræst til Weilbye, han efterladte Gaard, stillet til offentlig Auction første Gang hvilket herved til alle Liebhaveres Efterretning bekiendtgiøres. Aarhuus, den 16de Januarii 1798. R. Jansen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-01-24
Auction. Mandagen den 5te Februarii førstkommende, om Eftermiddagen Kl. 2, bliver i Herr Major von Jensens Boepæl i Hiørnegaarden lige over for Vagten, foretaget og holdet offentlig Auction over ende meget gode Bøger, der tilhøre det i det 1ste Jydske Jfanterie-Regiment etablerede Læse=Selskab. Saave Fortegnelse over samme Bøger, som Auctions-Conditinerne, kan i Forveien faaes til Eftersyn hos Undertegnede Aarhuus, den 20de Januarii 1798. Kruse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-01-24
En Umyndiges Arv, 33 Rdr. 4 Mk. 7 s. er fra at faae til Laans mod den med de Høikongelige Atordninger foreskrevne Sikkerhed, hos Rector i Aarhuus Skole. Aarhuus, den 16de Januarii 1798. Thure Krarup. Paa Studsgaden No. 160, vadskes Floer og Sk. kestrømper, opstikkes Sætter, farves Silketøier og di Baand i mueligste Hast, til billigste Priis, Paa Holbechgaard staaer endnu usolgt 54 Staldt de, hvoraf de fleste ere græssede paa Gaardens Ma sidste Sommer, og 54 smukke og vel behandlede FoerstudR. Ammittbøll. 30,000 Rdr., eller noget over, er til næstkommende alborg Omslags Termin at faae til Laans imod tilstrakeligt 1ste Prioritets=Pant, hvorom Raadmand Hvi Aarhuus kan give nærmere Underretning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-01-24
En god Tieneste for en Kokkepige, som kan frem Skudsmaal om Flittighed og Paapasselighed, kan faae til næstkommende Maidag, naar Vedkommende der melder sig paa Adresse=Contoiret i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-01-24
Hos Poul Klitgaard er god nye Rug at faae 2 Mk. 8 s. Skieppen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-01-27
Indenlandsk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-01-27
Kiøbenhavn. Hans Kongelige Majestæt har i denne Tid allernaadigst behaget at skiænke 50 Favne Brænde til Hovedstadens fattige og meesttrængende Jndvaanere, hvis Uddeling iblant dem er overdraget til Pleie-Commissionerne. En i denne Uge fra Pinneberg ankommen Estafette skal have bragt Efterretning om et Slags Opløb sammesteds i Anledning af den skeete Forandring i Kirkeskikken, og Rygtet siger, at det nu skal være bleven tilladt Præsterne at foretage disse Forandringer saaledes som de med Meenighederne kunne omforeenes.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-01-27
J Kiøbenhavns Adresse-Aviser spørges, om det ikke burde være Jøder og Kristne tilladt, efter fælleds Samtykke at indgaae i Ægteskab med hinanden, uden at nogen af Parterne behøvede at forandre sin Religion, og om St. Nikolai Kirke ikke bliver opbygget igien, som jo før des heller ønskes besvaret af den høie Magistrat, til Sikkerhed for Eierne af de grundmurede Begravelser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-01-27
Tvende franske Capere ere først i denne Maaned seet krydsende i Nordsøen, og formodes at være indløben til Bergen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-01-27
Bryggerlauget i Kiøbenhavn har faaet Kongelig Bevilling paa, at det indtil næste 1ste Novbr. maae lade sig betale 14 Marks Øllet med 16 Mk. for Tønden; hvorimod ingen Forhøielse tilstaaes paa de øvrige Sorter. Denne Forhøielse bevilgedes paa Grund af, at Bygget nu betales med 1314 Mk. Tønden og derover, Hum ten med 80 Rdlr. Skippundet, en Læst Steenkul med 23: 25 Rdr. og Brændet med 810 Rdr. Favnen, hvorimod den Taxt, som Øllet er sat efter, er beregnet til ulige ringere Priser, nemlig 9 Mk. for en Td. Byg og 60 Rdr. for et Skippund Humle, ligesom og Brænde prisen var da 21 Mk. for Favnen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-01-27
Fortegnelse over de ved Kiøbenhavns Post-Contoir henliggende uindløste jydske Breve, for Decbr. Maaned Jens Christian Mariager, fra Aarhuus. Ped. Jensen Winter, fra Dito. Maria Catharina Andersdatter, fra Randers. Herman Hermansen Holter, fra Dito. Mogns Nielsen, fra Dito. Christen Larsen, fra Wiborg. P. Frederich Hansen, fra Colding. Berthel Holm, fra Holstebroe.