JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1773-09-24
Bekiendtgiøres herved, at for nogle Dage siden er paa Restrup Mar optaget 2de løse Bester, nemlig: en bruun Hoppe 5 i 6te Aar, og 1 sort dito, den høyre Bagfoed hvid, 4 i 5te Aar, de, som samme 2de Bester tilhøre, ville jo før jo bedre afhente dem, imod dette Avertissements, Tinglysningers og andre Bekostningers Erstatning. Restrup den 8 Martii 1773.
Jyske Efterretninger, 1773-09-24
Næste Mandag efter 17. Søndag efter Trinitatis den 4 Octobr. først De kommende om Formiddagen Kl. 9 og følgende Dage bliver udi Sennels Præstegaard i Hillerslew Herred udi Thye holden Auction paa sal. Hr. Palæmen Fogh Obells Efterladenskab, bestaaende af Sølv, Kobber, Messing, Porcelain, Steen= og Glastøy, Jernfang, Kakkelovne, Dragkister og andre Kister, Skabe store og smaa, Borde og Stole, Gang= og Sengeklæder, Dække= og andet Lintøy, en Deel gode Bøger, et smukt ottedags Stue=Uhr, Brygger= og Kiøkkentøy, og andet meere Huusgeraad; ligeledes Gaardens Besetning: Bester, Qvæg, Faar og Svin Vogne og Vogne=Redskab, Plove og Harver med videre, som alt tilligemed den ved Præstegaarden staaende Veyrmølle, efter de Conditioner, som paa Auctionsstedet blive bekiendtgjorte, vorde bortsolgt. Skulde og, som dog ikke formodes, nogen have noget i dette Stervboe at fordre, ville de til samme Tid anmælde det, da enhvers rigtig befunden Fordring skal blive betalt. Sennels Præstegaard den 30 August. 1773. Maa sin Reyse til Norge som Matros med en Sandskude, O. H. A. som fra Thorup Strand i Wester Hanherred dette Foraar i haardt Veyer under Norge er sønderslaget, er iblandt fleere ulykkeliomkommet en Ungkarl, navnlig Anders Lauritzen Nørklit, hvem der i levende Live havde sit Tilhold paa Lundbechs Gods hos Fæstebonden, Niels Christensen i Ellisbølle i Wuust Sogn i bemældte Vester Hanherred, og hvis Efterladenskab bestaaende allene af en Skibskiste og nogle Gangklæder, af mig efter hans Arvingers Anmodning er taget under Behandling; Thi bliver dette Dødsfald i de Kiøbenhavnske allene privilegerede Berlingske Aviser, saavelsom de Aalborgske Jydske Efterretninger herved 3de Sinde bekiendtgjort, (siden Stervboet ey formaaer formeligt Proclama at bekoste) til den Ende: At om nogen maatte have mo net, i hvad Maade nævnes kan, efter bemældte afdøde Anders Laursen Nørklit at fordre, de da inden den Tid Loven fastsætter, derom mældet sig her hos mig, med saadant Beviis, som Loven efter død Mand befaler; Jligemaade ville de, som maatte være bemældte Afdøde noget skyldig, sligt til mig, for Søgsmaal at evittere, snarest mueligt betale. Lundbech i Aalborghuus Amt den 11. Septembr. 1773. Søren Hasle, Fuldmægtig ved Lundbech og Pandum. stor et ungt Menneske, der skriver og regner vel, er vant paa Landet e) og ved Jagt, og som ellers kan fremvise godt Skudsmaal, anvises en Tieneste fra Bogtrykkeriet.
Jyske Efterretninger, 1773-10-01
Fra Donau den 10. Septembr. Storveieren skal staae i den fordeelagtigste Stilling ved Kieuprikivi ved Foden af Balkans, hvor han saa let ikke er at komme til. For at erstatte den i sidste Affaire saa store lidte Afgang ved hans Armee, har virkelig et talrigt Corps Recruter, som for noget siden ere komne fra de Asiatiske Provintser, faaet befaling at begive sig paa Marschen til Armeen. - J Følge Efterretninger fra Constantinopel, har den fangne Fyrst Repninfaaet Frihed til at spadsere omkring inden for Muurene om de syv Taarne. Den Preussiske Minister skal have bedet Divan om Tilladelse, at maatte tage ham i sit Qvarteer; men det er blevet ham paa adskillige vigtige Grunde afslaaet, hvoraf den vigtigste er, paa det at Fyrsten ikke skulde staae i Fare for Pøbe, lens Raserie.
Jyske Efterretninger, 1773-10-01
London den 14 Septembr. Majorerne Charles Vaitch og Patrick Jrwin have søgt om Tilladelse at tiene som Volontairer i Russisk Tieneste mod Tyrkerne; men der siges, at denne Ansøgning er bleven dem afslaaen. med at faae Engelske Søefolk, i Særdeleshed saadanne, som ere Der ere adskillige Russiske Agenter i Engeland, som umage sig i Stand til at tiene som Officerer. De Engelske Officerer kunne ikke, uden Kongel. Bevilling gaae ud af Landet; men der ere mange tappre unge Folk, som man i Engeland kalder Mids hipmen, de Folk, hvoraf de Engelske Søe=Officerer udvælges, alle ersarne og til Søevæsenet vante; af disse gaae der mange i Russisk Tieneste, eftersom de have intet at bestille i Engeland.
Jyske Efterretninger, 1773-10-01
Amsterdam den 14 Septembr. tuen har slaaet over til Kirkerne. Man havde allerede 2 til 3 Jldebrand, hvorved henimod 70 Huuse ere blevne lagte i Aske. Man har Efterretning om, at der i Narva har været en stor Gange slukket Jlden, men Luen brød paa nye ud. Den deraf seraarsagede Skade skal være meget betydelig. de Den 18, ejusd. J Henseende til ovenmældte Jldebrand i Narva mældes i de nyere Efterretninger, at der ere 74 Huus og 27 Pakboder tilligemed den Finniske Kirke lagte i Aske.
Jyske Efterretninger, 1773-10-01
Leipzig den 18 Septembr. De en Miil fra Budisin eller Bautzen imod Sydost liggende Landsbyer, Purschwitz, Kleinhautzen, Wallschwitz, Gleine og Cannewitz ere paa en beklagelig Maade blevne skilte ved deres Jordfrugter af Muus. Korn, Hveede, Hør, Urter og Jordæbleere næsten ganske blevne opædte. Der har og været en stor Mængde Frøer, som have gjort stor Skade saavel paa deres Korn som paa deres Hør, hvilke Frøer ere meget forskiellige fra dem, som opholde sig i og ved sumpagtige Steder. Ellers har man ikke spurgt til nogen Mangel paa Guds Velsignelse i de øvrige Egne udi dette Margrevdom.
Jyske Efterretninger, 1773-10-01
Haag den 18 Septembr. Keiserinden af Rusland har nyelig overdraget til hendes her residerende Gesandtes, Fyrst Gallizin, Gemalinde at indkiøbe nogle Garniturer Kniplinger til den tilkommende Storfyrstinde, Storfyrstens Gemalinde, og til den Ende ladet anvise 30000 Rubler dertil. bemældte Dame reiste derfor den 23. August tilligemed hendes Gemaal til Bryssel, men hun har ikke fundet noget anstændigt der, og er derfore tilligemed en anden Dame Anledning af samme Jndkiøb reist videre til Paris. Hendes Gemal er kommen her tilbage igien.
Jyske Efterretninger, 1773-10-01
Man har Efterretning, at, da Hs. Preussiske Majestæt i Breslau havde faaet det pavelige Breve og Jesuiter=Ordenens Ophævelse, loed han derpaa Pater Rectoren for Klosteret i Breslau kalde til sig, og gav dem Forsikring om, at Jesuiterne i hans Stater intet havde at frygte for bemældte Bulle, saa længe de kun holdte sig rolige; han vilde tage dem under sin Kongel. Beskyttelse; de kunde kun udnævne en Superior, der kunde forestille ham, hvad der maatte være Selskabet til Nytte.
Jyske Efterretninger, 1773-10-01
Kiel den 20 Septembr. De her Studerende have den 14 hujus opført en Aften Musik ved Fakler for Hs. Excellence Hr. Geheimeraad v. Salderne og tillige overleveret ham et Vers. - Den følgende Dag seilede den Kongel. Danske Fregatte Christiansøe igjen herfra. - Den 1. Octobr. da Hs. Keiserl. Høyheds Storfyrstens Fødsels= og Formælings Dag indfalder, venter man her adskillige vigtige Forandringer. Aalborg den 30 Septembr.
Jyske Efterretninger, 1773-10-01
Efter Forlydende er Studiosus Lauriz Munch allernaadigst beskikket til residerende Capellan i Sæbye. Den 18 August. er Studiosus Jørgen Stampe allernaadigst confirmeret at være Sognepræst for Hundstrup og Østerild Meenigheder i Aalborg Stift. Den 1 Septembr. er Stildiosus Anders Bruun ligeledes allernaadigst confirmeret at være Sognepræst for Harthe og Bramdrup Meenigheder i Riber Stift, naar den nu værende Sognepræst Hr. Lauriz Haagen enten ved Døden afgaaer, eller Kaldet paa anden Maade lovligt ledigt vorder.
Jyske Efterretninger, 1773-10-01
Paa Sohngaardsholm blev sidstafvigte 23. Septembr. declareret Mariage imellem (S. T.) Hr. Conferenceraad Benzons Søn, Hr. Cammer junker og Capitaine af Dragonerne, Hans de Benzon til Schousgaard, og Frøken Antonette Christiana Charlotte von Arenstorff fra Overgaard. J Løverdags har en fattig Kone i Wiborg født 3 levende og velskabte Børn til Verden, hvoraf de tvende ere Drenge, og det 3die, som er det største Barn, en Pige. Moderen og Børnene vare endnu ved Postens Afgang i Live.
Jyske Efterretninger, 1773-10-01
Sidstafvigte Søndags Morgen opkom en ulykkelig Jldsvaade ved Uforsigtighed i Nørre-Sundbye i den øster Ende af Byen, hvorved allene 6 Fag Huus afbrændte, og ved betimelig Hielp, næst Guds Bistand, blev den dæmpet. Til den Almindelige Hielpe=Casse er i denne Uge. indkommet. Rdl. Mk. s.
Jyske Efterretninger, 1773-10-01
Den 29 Sept. befandtes ved Cass Aabn i Papiir med Hosskrift: Strafgelder vor eine Dienstmagd = 1 - Nok i Papiir m. Hosskrift: Ein ungerecht Schilling. 5 For hvilke paa de Fattiges Vegne skyldigst takkes. Er 2 1 8 Copulerede: Den 29. Septembr. i Nibe Sr. Niels Fiærch og Jfr. Karen Klitgaard Thyboe. Samme Dag her i Byen Kiøbmand Sr. Jens Hvidberg og Jfr. Henrica Margaretha Selgensen.
Jyske Efterretninger, 1773-10-01
Dødsfald: Den 27. Septembr. her i Byen Rytter Jens Holms Hu frue, Kirstine Sørensdotter, 25 Aar. Den 28, Kiøbmand Sr. Hans Andreasen Hofmeyers Kiæreste Mad. Susanna Maria Møller, 44 Aar. Samme Dag Kiøbmand Sr. Jens Bomholts Dotter Dorthe Kirstine, Aar. Den 29 Mester Skomager=Morten Hansen Berliner, 78 Aar.
Jyske Efterretninger, 1773-10-01
Efter den forhen skeete Jndkaldelse bliver end videre bekiendtgjort, at Si tet efter den Palme Søndag sidst med Klim Nørgaards Skude borteblevne Karl Peder Christensen Tømmerbye, bliver i Stervboet i Tommerbye foretaget, og om mueligt til endebragt førstkommende 20. Octobr. Ligeledes bliver Skiftet efter Jens Jensen Skræder af Wuust foretaget og saa vidt mueligt til endebragt bemældte 20 Octobr. udi Niels Betelsens Huus i Wuust Sogn og Bye, og som samme Stervboer ere saa ringe, at de ey formaae den allerede anmældte Gield at betale, saa formaae de ingen fleere Jndkaldelser eller Proclama at udrede, men alle som maatte have noget der at erindre, gielde eller kræve, ville bemældte Tid og Steder sig indfinde, eller forinden her paa Aagaard hos mig underskrevne. Aagaard i Wester Hanherred den 10. Septembr. 1773. Laurs Skipper Hvid. I ilkiendegives hermed, at Onsdagen den 29 Septembr. bliver uL. Broust Præstegaard holdet Auction over de Efterladenskaber, som sal. Hr. Riis og sal. Hr. Sinding have efterladt sig, og deres Stervbo tilhørende, bestaaende af Guld, Sølv, Tin, Kobber, Messing, JernfanKakkelovne, Skabe, Kister, Linnet, Sengeklæder, Gangklæder, m.m. Jn boe tilhørende, en Deel gode Bøger, endbortsælges dette Boes Udbesætninsaasom: Vogne og Vognredskab, Heste, Faar, Køer, hvoraf fire er giennemsygede, de, som have at fordre noget udi disse Stervboer, vil behage at angive deres Krav, da, saa vidt den er lovlig, skal og bliv antaget, de, som ere skyldige til disse Stervboer, ville og angive deres Gield. Aarup Præstegaard den 6. Septembr. 1773. Thøger Thorning. aa sin Reyse til Norge, som Matros med en Sandskude S. H. 3, som fra Thorup Strand i Wester Hanherred dette Fra i haardt Veyer under Norge er sønderslaget, er iblandt fleere ulykkelomkommet en Ungkarl, navnlig Anders Lauritzen Nørklit, hvem der levende Live havde sit Tilhold paa Lundbechs Gods hos Fæstebonde, Niels Christensen i Ellisbølle i Wuust Sogn i bemældte Vester Hanhered, og hvis Efterladenskab bestaaende allene af en Skibskiste og nog Gangklæder, af mig efter hans Arvingers Anmodning er taget under Behandling; Thi bliver dette Dødsfald i de Kiøbenhavnske allene privilegerede Berlingske Aviser, saavelsom de Aalborgske Jydske Efterretninge herved 3de Sinde bekiendtgjort, (siden Stervboet ey formaaer formeligt Proclama at bekoste) til den Ende: At om nogen maatte have nu net, i hvad Maade nævnes kan, efter bemældte afdøde Anders Laursen Nørklit at fordre, de da inden den Tid Loven fastsætter, derom mælde sig her hos mig, med saadant Beviis, som Loven efter død Mand befaler; Jligemaade ville de, som maatte være bemældte Afdøde noget sku dig, sligt til mig, for Sogsmaal at evittere, snarest mueligt betale. Lundbech i Aalborghuus Amt den 11. Septembr. 1773. Søren Hasle, Fuldmægtig ved Lundbech og Pandum. stor et mat Menneske, der skriver og regner vel, er vant paa Land 11 og ved Jagt, og som ellers kan fremvise godt Skudsmaal, anvises en Tieneste fra Bogtrykkeriet. J J Tillæg til No. 39.
Jyske Efterretninger, 1773-10-01
For at fornøye vore Læsere, ville vi her meddeele dem en Oversættelse af den Pavelige Bulle og Jesuiter=Ordenens Afskaffelse.
Jyske Efterretninger, 1773-10-01
Pave Clemmens XIV. Til en ævig Afmindelse Esus Christus, vores Herre og Frelsen blev som en FredsFyrste af Propheten forkyndet, og ligesaa ved sin Ankomst til Jorden af Engelen allerførst for Hyrderne bekiendtgjort, og derefter har han siden beviist sig selv at være saadan en, da han adskillige Gange før sin Himmelfart som en Freds Lærer har anbefalet sine Distiple denne Lære, og ligesom han selv forligede alle Ting med Gud sin Fader, og formedelst sit Korses Blod gjorde Fred baade i Himmelen og paa Jorden, saa har han og selv anbetroet sine Apostler Forligelsens Embed, og givet dem Magt til at præke Forligelsens Ord, paa det at de som Christi Sendebud, da Gud er ikke Uenigheds men Freds og Kierligheds Gud, skulde forkynde Fred for den heele Verden, og anvende derpaa den alleryderste Flid, at alle i Christo Jgienfødte skulde bestræbe sig for at bevare Aandens Enighed i Fredens Baand, og ansee sig selv som et Legem og en Aand, som de der ere kaldede til et Kalds Haab, hvilket man paa ingen anden Maade kan opnaae, end naar man i fælles Samfund gaaer hverandre imøde.
Jyske Efterretninger, 1773-10-08
Aleppo den 12. Julii. J Bassora og Bagdad har Pesten anretted skrækkelige Ødelæggelser. I den første Stadere 100000, og i den sidste meere end1200000 Mennesker døde deraf. Den Franske Consul i Bagvad sog den Franske Agent i Bassora, ligesom og alle Katholske Præster i begge Stæderne ere iblandt de Dødes Tal. Den Storbritanhiske Agent har tilligemed en Deel af hans Landsmænd begivet sig paa Landet, hvoraf adskillige ere faldne i Kirin Kan, deres Fiendes, Hænder. - Cheik Daher har gjort en Alliance med Druserne, og udbreder Frygt og Skræk paa vore Kyster, der sesuden blive gjorte meget usikre af de Russiske Corsarer.
Jyske Efterretninger, 1773-10-08
Smirna den 1. Augusti. Apas Aga har tilbudet Porten at ville foretage en Expedition, ser at tugte Grækerne paa Jsara og andre Øer i Archipelago, hvilke holde Russisk Partie. Man siger, at han til den Ende har erholdet af Capitain Pacha 3 Chebeker, paa 24 Kanoner, hvortil han endnu vil føye andre bevæbnede Fartøyer og et i sio kjøbt Skib paa 24 Kanoner.
Jyske Efterretninger, 1773-10-08
Fra Archipelago den 20. Augusti. Den Russiske Flode ligger endnu stedse ved Paros. Der krydimidlertid adskillige Skibe omkring, hvilke holde Øye med, at 2de intet Fartøy kommer til Constantinopel med Krigs Nødvendigheder. Staden Patrasso er nyelig bleven beskudt af nogle af disse Skibe, og et Dulcignottisk Fartøy er blevet stukket i Brand der.
Jyske Efterretninger, 1773-10-08
Kaminiek den 2 Septembr. gelske og Franske Hoffes Megling paa det ivrigste arbeidet paa J Følge Efterretninger fra Moldau bliver der under det En Freden imellem Rusland og Porten. Skulde Freden ikke snart komme i Stand, staaer Generalfeldtmarskall, Greven af Romanzow, færdig, paa nye at gaae over Donau Tyrkiske Grændser den 3 Septembr. hans 92 Aar. Storsultanen har sendt 4 kostbare med Ædel J Følge Efterretninger skal Mufti være død af et Slagflod steene besatte Sabler og mange Fiederbuske med massiv Guld og Sølv til Storvezieren, for at forære dem til Officererne.
Jyske Efterretninger, 1773-10-08
Livorno den 10. Septembr. Vi have erholdet Efterretning med et fra Tunis ankomme Barbariske Fartøyer med adskillige Vahre, og gjort Eqvipage Fransk Skib, at vores Krigsfregatte Austria har borttaget af det ene til Slaver. Et fra Algier hertil ankommet Engel Skib har medbragt 104 christne Slaver, meest Tydske, hvil formedelst Hs Keiserl. Kongel. Apostoliske Majestæts Gavmihed ere blevne udløste.
Jyske Efterretninger, 1773-10-08
Fra Jtalien den 11. Septembr. Capitain Pacha skal have sendt adskillige Fartøyer fra Dardnellerne til Archipelago, som krydse indtil Negroponte, og ske have forsynet Besætningerne paa Tenedos og Stalimene med Krig, nødvendigheder og Levnetsmidler. Paa Høyden af Mettelino beve de erobret 4 under Russisk Flag bevæbnede Græske Skib Den Ottomanniske Flode kan vel gaae i Søen igien, men de skyer sig for en Søetrefning, hvis ulykkelige Udfald vilde ved meget farlig for Constantinopel.
Jyske Efterretninger, 1773-10-08
Fra Donau den 16. Septembr. Man taler om den 3die Freds Congress, som under det K. serl. Hoffes Mediation skulde komme i Stand imellem Ruslæ- og Porten.
Jyske Efterretninger, 1773-10-08
London den 17. Septembr. Der indkomme dagligen Klager over de Algieriske Corsar de ere meget talrige i Søen, og skone ingen Nation. Naar antreffe et Engelsk Skib, saa anholde de samme, for at see Pa De tage da Fødevahre, Tougverk og andet, som de behebort. Til at afhielpe disse Klager, er der afgaaen Ordre, Admiral Dennis, at sende en Fregatte til Algier, for at af Deyen Efterretning derom, at han herefter maae holde Corsarerne meere i Tømme.
Jyske Efterretninger, 1773-10-08
Warschau den 18 Septembr. Lukawskis Kone er nogle Dage, efterat hun var kommen i Tugthuuset, død af Hiertesorg. Kuzma faaer 1000 Dukater, og bliver dermed sendt til Amerika.
Jyske Efterretninger, 1773-10-08
Den 22. Septembr. Tractaterne med de 3 foreenede Magter ere nu af Rigsdagslemmerne saa godt som underskrevne ; og hvad Regieringsformen er angaaende, saa er det allerede afgjort, at samme skal fastsættes for den heele Rigsdag, og ikke for Deelegationen.
Jyske Efterretninger, 1773-10-08
Stokholm den 21. Septembr. En Klædeskiærer, som tillige ernærede sig af Kroehold, er geraadet i yderste Rasenhed over, at man havde confisceret noget Brændeviin hos ham, og har udstødt forfængelige Ord. Han er derfor dømt af den Kongel. Hofret paa det skarpeste efter Loven, at miste Livet, men man haaber med god Grund, at denne Straf bliver af Kongen formildet.
Jyske Efterretninger, 1773-10-08
Cleve den 24. Septembr.
Jyske Efterretninger, 1773-10-08
J et offentligt Blad læser man følgende: Har det nogen Tid staaet i en Paves Magt, at rense den Romerske Religion fra unyttige tilfældige Ting, som Uviidenhed og en blind Iver efterhaanden har overøset den med, og igien at bringe den til sin forrige Reenhed og Eenfoldighed, saa er det umodsigelig den, som paa nærværende Tid beklæder Peders Stoel med stor Pragt, Viisdom og Standhaftighed. Han har forhvervet sig en udødelig Berømmelse derved, at han har afskaffet en Orden, der var en alt for riig Kilde af Tvedragt, Splid og Forargelse. Men han vil bringe sin Reputation til den høyeste Spidse, dersom han udfører det Udkast, som han skal have gjort til at reformere alle vandre geistlige Ordener. Denne vise Pave skal, efter denne Plan, have i Sinde at bringe alle geistlige Ordener, som den Katholske Verden er opfyldt med, i 4 Classer eller Jnstituter. Denne Plan skal allerede være afskreven, og med det første udkomme.
Jyske Efterretninger, 1773-10-08
Neder=Elven den 24 Septembr. J Følge Efterretninger fra Vestphalen er i Hertugdomme, Cleve følgende Kongel. Preussiske Forordning bleven bekiendtgjort: Af Guds Naade Frederich, Konge i Preussen a. Det er vel blevet Eder forbudet forhen, ikke at lade nogen pavelig Bulle eller Breve circulere uden Vores udtrykkelige Tilladelse, og Vi tvivle likke paa, at J jo, i Henseende til den pavelige Bulle om Jesuiter Ordenens Ophævelse, naar samme skulde komme til Eders Jurisdictioner, holde Eder dette Forbud efterrettelig. Jmidlertid have Vi alligevel fundet for nødigt, at erindre Eder herom. Og som Vi under Dato Berlin den 6. hujus af bevægende Aarsager have beslutted, at Jesuiter=Ordenens Ophævelse i Vore Stater, ikke skal giøres offentlig bekiendt; saa have J at modtage Vores allernaadigste befaling, og, i Henseende til bemældte pavelige Bulles Undertrykkelse, at foranstalte det Fornødne i Eders Jurisdictioner. J Følge heraf have J strax, saa snart dette er Ender indhændiget, eftertrykkelig at forbyde alle under Eders Jurisdictioner boende Romersk-Catholske Geistlige i Vores Navn, at ingen af dem under haard Straf skal understaae sig at bekiendtgjøre fornævnte pavelige Bulle angaaende Jesuiter=Ordenens Afskaffelse, og J bør tillige have den nøyeste Opsigt dermed, og Os strax at tilkiendegive, om denne Bulle maaskee hemmelig skulde blive indbragt i Vore Lande af fremmede Ordensgeistlige. Givet i Cleve i Regierings Collegio den 16. Septembr. 1773.
Jyske Efterretninger, 1773-10-08
Aalborg den 7 Octobr.
Jyske Efterretninger, 1773-10-08
Sidste Søndag blev den hellige Confirmations Forretning holden heri Byens tvende Sogne=Kirker, og have da i alt af den tilvoxende Ungdom 30 offentlig aflagt deres Troes Bekiendelse, og fornyet deres Daabes Pagt. Disse vare af Budolphi Meenighed 16 Drenge og 8 Piger, og af Frue Meenighed 4 Drenge og 2 Piger, Til den Almindelige Hielpe=Casse er i denne Uge. indkommet. Rdl. Mk. s.
Jyske Efterretninger, 1773-10-08
Den 4 hujus blev Hr. Wandall under Forseigling tilsendt 1 Ducat med Hosskrift: Herre bønhør i Naade mine lønlige Sukke. = = 2 - Den 6 befandtes ved Cassens Aabning i Papiir = 18 For disse takkes paa de Fattig Vegne allerskyldigst. Er 2 1 8 NB. U urse uge saaledes: Til Huusarme og Nødlidende af Bu3ddeelingen af Hielpe=Cassen for Septembr. Maaned skeer i dolpi Meenighed Tisdagen den 12, hujus, og Torsdagen derefter den 14 hujus til de af Frue Meenighed, da disse enten selv eller ved deres visse Bud have at møde hos mig om Morgenen fra Klokken 8 til 10, for at imodtage, hvad hver i sær efter deres meest trængende Omstændigheder skal vorde tildeelt. Wandall. Dødsfald. Den 1, hujus her i Byen Sr. Otto Bierings Kiæreste Mad. Kirstine Møller, 40 Aar. -
Jyske Efterretninger, 1773-10-08
Hvad de Lemmer er angaaende, som allerede ere forfremmede til hellige Ordener, saa tillade Vi dem at forlade deres Huuse og Collegier, for enten at gaae over til en anden approbered Orden. hvor de, i Fald de allerede havde aflagt det simple Løfte ved Selskabet, maae blive i Noviciatet i den Tid, som af det Tridentinske Concilio er foreskrevet, eller i Fald de allerede have aflagt det høytidelige Løfte, skal de kun forblive i Noviciatet i 6 Maaneder, i det Vi dispensere dem fra den øvrige Tid; eller og at blive verdslige Præster og Geistlige under Stifternes Biskoppers Jurisdiction, hvor de ville nedsætte sig; hvorved Vi ogsaa forordne, at den skal anvises dem, som paa denne Maade blive Verdsliggeistlige, en vis Portion af det Huuses eller Collegii Jndkomster, hvori de hade ve været, saa længe de paa ingen anden Maade ere forsørgede, hvor dog ikke allene maae sees paa Jndkomsterne, men paa det, hvormed de maaskee ere belastede. De, som allerede ere befordrede til hellige Ordener, og som frygte for, at de af Mangel eller alt for liden Pension ikke kan have tilstrækkelig Livs Ophold, eller medelst Alderdom, Svaghed, og andre vigtige Aarsager ikke gier som ikke vide, hvor de kunne fæste deres Boepæl, eller som forne ville forlade Selskabets Huuse og Collegier, kan blive derudi, dog paa de Vilkor, at de ikke befatte sig med samme Huuses eller Collegii Administration, men gaae klædte som verdslige Præster, og staae under Stædernes Biskoppers Jurisdiction. Vi forbyde ogsaa, at der ikke maae sættes andre i de Afgaaendes Sted, at anskaffe sig andre Pladse eller Huuse i Følge det Lionske Concilii Deeret, eller afhændige de Huuse, Godse eller Capitaler, som de nu besidde. De kan boe tilsammen i et eller fleere Huuse, ligesom Lemmernes Antal bliver stort eller lidet til, paa det at de ledige Huuse kan blive brugte til andre gode Indretninger, ligesom Stedets og Tidens Omstændigheder, de hell. Forordninger, Stifternes Hensigter, Gudstienestens Opvæxt, Sielenes Velfærd og det almindelige Beste maatte udfordre det. Jmidlertid skal og en forstandig og from Mand af de Verdsliggeistlige bestemmes, som skal have Opsigt med disse Huuse, hvorhos Selskabets Navn aldeles ophæves og afskaffes.