JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-02-16
Mandagen den 21de Februari 1813 om Formiddagen kl. 10 slet præcise, bliver efter Vedkommendes Begjæring, ved en eneste offentlig Auktion absolut bortsolgt følgende Eiendomme, i og ved Horsens Tye 1) Gaarden No. 384 paa Nørregade, som i nogle Aar er brugt og særdeles fordeelagtig indrettet til Brændeviinsbrænderie, og med godt og overflødig Vand i Gaarden, samt en ved Gaarden værende Hauge, af omtrent 3000 J Alens Jndhold, og hvori findes en betydelig Mængde udsøgte Frugttræer og Springvand. a) En norden for Gaarden beliggende Toft, af omtrent 2 Tdr. Lands Jndhold. 3) En dito, af omtrent 3 Tdr. Lands Jndhold, med en dertil indkjøbt Vei ud til Lang-Mark Veien. 4) Tvende Kaaber Brændeviins Kiedler af omtrent 6 Skippunds Vægt, med øvrige tilhørende, at Tønder, Kar, Ankere, &c. Auctionen holdes i Gaarden, hvor Liebhaberne ville behage at møde. Horsens, den 12te Januari 1813. J. Hansen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-02-16
En Landeiendom med gode tildeels grundmurede og teglhengte Bygninger, gipsede og malede Værelser og hertil 250 geomet. Tønder Land, frie HovedgaardsTaxt, gode Enge og Tørveskier, samt en ved Gaarden beliggende impart Veirmølle med 4 Qværne anvises tilkjøbs af Præsten Hegelund i Viering Præstegaard pr. Randers.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-02-16
Da jeg fratrædet Forpagtningen af Fannerup, Gaard under Grevskabet Scheel til førstkommende 1ste Maj, saa bekiendtgiøres herved, at hos mig kan faaes tilkiøbs 34 Stkr. velforrede 3 Aars Stude. Liebhavere vilde behage jo før jo hellere at henvende dem S. Broberg, til Forpagter paa Kannerup Gaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-02-16
For Liebhavere kan hos mig de kommer fiint Multum C. Kriel, Fabrikmester. G. H. Mit nyelig hiemkommen frisk og godt Haugefrøer nu igien at bekomme hos Gartner Hamann, ved Munkeport.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-02-16
En god Eenspænder Vogn med underlevende Hu og en Slæde, er at faae tilkiøbs hos Winge i Horsens. Et Par Ord.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-02-16
Forandringen i vort Pengevæsen, udgivet af C. Lange, er nu igien at faae for 4 Rigsbankkilling, i Horsens hos Boghandler Holst, og her i Aarhuus paa Adressekontoiret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-02-19
Udenlandske Krigsefterretninger. (Af Alton. Merkur og Hamb. Correspondent.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-02-19
Den i Anmarsch mod Hertugdømmet Warschau i Begred værende store russiske Armee anslaaes til 6,000 Mand, og var endnu den 4de Febr. ikke gaaet over Weichselen. Den gaaer frem i 4 Kolonner under Generalerne Milloradowitz, Lønskey, Doctoroff og Winzingerode. Keiser Alexandet skal være ankommet til Putuak og derfra have taget Veien til Warschau Fra Fri de berg af, som ten yderste dennesides Uggende Punkt som er besat af Russerne, lige indtil Weichselen var det af disse i visse Distancer opstillet Allarmkanoner, hvorved de hurtigen kunne give hinanden Signaler over Fiendens Nærmelse a. - General Bennigsen havde af Keiser Alexander erholdt St. Andreasordenen og 100000 Rubler. - Det østerrigske Hielpekorps har trukket sig langs den høire Weichselbredde ud af Egnen ved Pultusk, tilbage til Gallicien, hvor de har begivet sig i Vinterqvarteer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-02-19
De sidste Efterretninger fra Danziger Egnen ere af 4de Febr. Dengang stode Russerne endnu i nogen Afstand fra Staden, og havde ombugget nogle Skove, formodentlig for at oprette Blokhuse. Endnu havde de ikke engang besat Langesuhe foran Danzig, de de forventede meere Jnfanterie og Artillerie, General Wittgenstein har Overopsynet ved den Beleiring. Paa adskillige Punkter kunde Danzigs Garnison endnu bevæge sig frit i en 3 Miles Afstand, End ikke Holmen var i Russernes Besiddelse og blev domineret fra Hagelsberg. Besætningen er talrig. Paa Proviant og Munition haves ingen Mangel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-02-19
At den franske Nation med ualmindelig Kierlighed, hænger ved deres store Monark, beviser den Patriotisme, de daglig lægger for Dagen, og som aldrig er dem for Rigets Kanter skeer større og mindre Tilbud at ful udrustede Ryttere, Heste, og Penge til disses Jndkiøb Endog den mindste Bye følger Hovedstadens Exempel, der allerede i Begyndelsen af indeværende Maaned havde tilbuden 500 Mand. Stæderne Hamborg, Amsterdam, Antverpen og Malland have ligeledes hver stillet 100 Mand, Rom 240, Genua 300 s.v. OgsaaPrivatmænd, Lauge tale have giorde boendelige Tabad, f. Ex. Seinedepartementets Tribunal af 10 Rytter, den franske Bank 30, Toldvæsenet i Wil 10, Divertem. Zunderzer et heelt Regiment Hestjægere, de Parisiske Viinhandlere og Boghandlere hver 10 Ryttere; jo Paris har en Fader, Kobberstikker Raphael, som alt har en Søn ved Armeen, tilbudet sin anden Søn, 18 Aar gl., som han stiller udrustet og bereden paa egen Bekostning. Præiekten for Nederhindepartement (i Elses.) melder, at hans Departement har paa 14 Dage brag 400 Ryttere tilveie, og da det lille og fattige Sogn, Dahn, som ville stille en Hest, ikke ei de en eneste. som var saa god, at den kunde bydes, kiøbte de en smak Hest paa Kredit, og nu giør disse stakkels Menn skere Hest lige saa stor Parade i Linien som de rigeste Sognes. -Man regner at man paa denne Maade faaer et Korps paa i det mindste 12 til 15,000 Mand Kavallerie, overordentlig, paa Benene.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-02-19
Den i Hamborg indtrufne kriserlige franske Overgeneral for Elbens Observationssarmee, Grev Lauriston, udstædte sammesteds sidst i forrige Uge en Dags befaling der sluttede med følgende Ord: Jndvaanere, J kunde aldeles forlade eder paa Napolions Bene i Henseende til eders Forsvar; i Forening med eder : Øvrigheder vil han lade de, som to blind som maatte forlede til at tiene England som Agen ere fan sl. og rense. Disse Menneskers Rænker ere med bekiendt :de søge at saakke Forestillingen om vor Stykke. Disse Armees Infanterie er opreret og Kavelleriet samt Artilleriet demonteret. Maatte de endeligen erfare at den ødelægges af Epidemie, hvis skrækkelige Ødelæggelse overalt saa frygtelig føles hvor Armeen fremkommer I ethvert Departement skal der her oprettes Militair kommissioner, der hurtigen skal dømme alle Uroligheds stiftere, og hvis hele Communer skulle lade sig vildlede ved hines troløse Exempler, da skulle disse erholde Exekution og Gidsler udtages deraf. Soldater, Eders General agter og ærer eder; ved eders Forhold maae J tiene til Exempel for det Folk, til hvis Beskyttelse og Forsvar I ere kaldte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-02-19
En Østerrigske Keiserlig Kabinets=Koureer passerede den 12te Febr. giennem Hamborg til Kiøbenhavn. Jfølge engelske Blade skulle Keiser Alexander have begivet sig til Grodno, uden at lade sig ledsage af den engelske og svenske Minister, for ikke at generes ved disses Nærværelse i de Underhandlinger, som han skal have ifinde ene at aabne med Østerrige og Frankerige.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-02-19
En amerikansk Korvette er efter et 90 Dages Krydstog kommet tilbage til Baltimore, efter at have taget og opbrændt 18 engelske Skibe, af 1 1/2 Million, Piastres Værdie, og gjort Maugskabet 227 Mand til Fanger. - Tillands synes derimod Krigen ikke ret at ville lykkes for Amerikanerne; atter er den 13 October et amerikansk Korps nedhugget eller fanget ved Niogara.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-02-19
Om Tingenes Stilling i Tyrkiet har man følgende Oplysninger. Storvezierens Armee, der endnu ligger i Leie i Schuma, anslaaes omtrent til 80,000 Mand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-02-19
De for Widdin staaende tyrkiske Tropper skulle for størstedelen være fra Bulgarien, hvorover Paswan OgluSønner fører Kommanden. Widdin skal være meget trangt indsluttet, hvorved det ofte kommer til haardnakkede Fægtninger. Iøvrigt holder Molla Paschas Besatning sig topper.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-02-19
Indenlandske Efterretninger. (Af samtlige danske og norske Aviser, samt Udgiveren.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-02-19
Søndagen den 30te Januarii bleve, i Anledning at Hs. Majestæts Fødselsdag, i Forbedringshusets Capel, strax efter ende Gudstieneste, i Overværelse af adskillige af det dønske Cancellies Deputerede og andre af Statens ypperste Embedsmænd, i Følge Allerhøieste Resolution, 6 Fanger af Mandkiønnet og 2 af Fruentimmerkiønnet løsladte; 7 Fanger af Mandkiønnet overflyttede fra Tugt- og Raphuset til Forbedringshuset og 2 forundte Opreisning paa Æren. Ved denne Leilighed holdt Stiftelsens Direkteur, Hr. Major d'Auchamp. Ridder, af Dannebrogen, en hiertelig Tale til saavel de her nævnte, som de øvrige tilstedeværende Fanger. Han skildrede dem med livlige Farver deres Forfatning; Hensigten af deres Jndspærrelse; de Veie, der staae aabne for dem til atter ved god Opførsel at optages i Statens Skiød, hvorfra de ved deres egen Brøde blive udstødte den Umage Direktionen giør sig for at lette deres Kac- og at virke til deres physiske og morelske Forbedring, de Fortrin som den frie Mand nyder fremfor Fanger og hvor uretfærdig de handle imod dem selv, naar i ikke stræbe af bedste Kræfter, ved deres Pligters Opfør delse, atter at forskaffe sig disse tabte Fortrin. Direteuren talte med en Varme, der lokkede Taarer af at skillige gamle forhærdede Forbryderes Øine, Taarer, der vidnede om, at det menneskelige Hierte aldrig kan synt saa dybt, at den indere Følelse af Ret og Uret aldeles skulde kunne uddøe hos det. At Menneskevennen ogsaa paa dette Sted, som mange ansee for, og tildeels virkelig er, Lasternes Hiem, ogsaa møder Træk af Høimdighed og Menneskeadel, viste Major d'Anchomp os sin korte Tale. Han erindrede een af Livsfangerne, at han dog skulde betænke, at han var Fader og Ægtemand, at han skulde betænke, hvilken fortræffelig Hustrue han eiede i den Kone, som uopfordret, gientagne Gange, af Kierlighed til ham og sine Børn, hvis eneste Forsørger han forhen havde været, med Taarer i Øine havde bedet Direktionen om, at vorde indsat i hans Sted, paa det han kunde sættes i Frihed. Sandelig, at ville løs kiøbe sin Ægtefælle med sin egen Friheds Forliis, at ville af Kierlighed til ham opoffre det eneste, kiereste Gode i Livet, o, der er en Handling, som i Tider, de Døden sielden søges blandt andre end de Lykkelige, ved hos Menneskene kan hende ubemærket inden for Fængslets Mure, men som aldrig vil blive skiult for den Alseende, der prøver Hierter og Nyrer, Ved Hr. C. Bruuns Beneficeforestilling paa Hoftheatret sidstafvigte Onsdag mødte et høist ubehageligt Optrin. Da nogle vilde paastaae, at det lugtede noget svedent, kom een af Tilskuerne paa det uheldige Jndfald, at raabe Brand! Dette Raab foranledigede en saadan Forvirring og Forstyrrelse især blandt Damerne, at nogle sprang ud af Logerne, andre fik Krampe og faldt i Besvimmelse &c. Uagtet det Hele var blind Allarm, varede det dog over et godt Kvarteer, førend Alting var roligt igien. Man begyndte derpaa at spille igien, men det halve Antal af Tilskuerne var forsvunden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-02-19
Bugtaleren Charles forlader nu Kiøbenhavn for at reise til Provindserne, hvor han med Kgl. Tilladelse agter at give en forestilling i Bugtalen i hver anseelig Bye. I Hovedstaden har han havt den sieldne Lykke, vedvarende at nyde et ualmindeligt bifald, selv af den dannede Classe af Jndvaanere, endskiøndt han opholdt sig længere der end han i Førstningen vel havde foresat sig. Under 11te Januar d. A. har det allernaadigst behaget Hs. Kongl. Majestæt at beskikke Jens Hasle til Mægler i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-02-19
Tallotteriet. J den 1029 Trækning i Kiøbenhavn er udtrukken følgende Nummere: 32. 49. 8. 76. 51.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-02-19
Bekiendtgiørelser. Efter den os, grundet paa Kongl. Ordre, tillagde Bealing, have vi fra Byens Handlende indhentet de fornødne Priis=Couranter, og funden, at følgende Priser udtil videre kan efter Tiderne ansees billige og passende: Rbdlr. Mk. s. Bergens Fisk . . . . pr. Lpd. 2 3 - Lyneborger Salt . . . pr. Skieppe . . . Spansk Salt . . . . pr. dito = 5 - Almindelig Salt . . . pr. dito = 4 - Jern. . . . . . pr. Lod. 1 3 - Steenkul . . . . . pr. Skieppe = 3 - Kaffe . . . . . . pr. Pund 1 . Lys Candis . . . . pr. dito 1 - 8 Brunt dito . . . . pr. dito 1 - Top=Sukker . . . pr. dito 1 - 3 Puddersukker . . . dito Sirup. . . . . . pr. dito = 2 - Congo Thee. . pr. dito 4 3 - Grøn Sæbe . . . . pr. dito = 1 8 Riis . . . . . . pr. dito = 3 8 Aqvavit . . . . . pr. Pot = 4 12 Dansk Brændeviin . . pr. dito = 3 12 Miød . . . . . . pr. dito = 1 12 Stærk Øl . . . . pr. dito = = 8 Daglig Øl . . . . pr. dito = = 3 Øl=Æddike . . . . pr. dito = = 10 Melk . . . . . . pr. dito = = 2 Hvedemeel. . . . . pr. Lpd. . . . Bygmeel . . . . . pr. Pund = = 11 Byggryn. . . . pr. 1/4 Skieppe = 3 8 Havregryn. . . . . pr. dito = 4 Formelys . . . . . pr. Pund = 2 Spedelys . . . . . pr. dito = 1 14 Smør . . . . . . pr. dito = 1 - Kartofler . . . . . pr. 1/4 Skieppe = 1 - Hvilket herved til de Handlendes og øvrige Vedkommendes Efterretning bekiendtgiøres. Committeen for Varepriser i Aarhuus, d. 18 Febr. 1813. Taxt for Bagerlauget i Aarhuus, forfattet med Hensyn til de nuværende Kornpriser og de forhøiede Consumtions=Afgifter, og bestemt at gielde indtil videre. s. Rbd. eller s. D. C. Brød af Hvede (Simler) for 1 Lod 1 - 6 Dito sigtet af Rugmeel Dito Skiønuge.) 4 Lod 2 - 12 Conringer eller Kahyt Brød 4 Lod 2 1/2 - 1. Blod Brød af Rugmeel vel bagt 1 Pund 7 1/2. - 45 Skiks Couringer . . . 1 Pund 16 - 96 for 1 Skieppe Rugmeel eller 30 Pund at bage . . . . . pr. Pund 6 36 Committeen for Varepriser i Aarhuus, d. 18 Febr. 1813.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-02-19
Bal i Fronprindsens Klub Söndagen den 21de Februar bliver Fai Kronprindsens Klub. Fremmede, som efter Selskabets Love kunne, og tillige önske heri at deeltage, behage forinden at afhente Entree Billetter hos en af Undertegnede. En saadan Billet betales med 4 Rdlr. for hver Chapeau Ballet aabnes Kl. 6, og vedvarer til Kl. 2. Aarhuus, den 19 Februar 1813. sensen. Söegaard. Det glæder mig ikke lidet at kunne melde Videnskabernes ædle Dyrkere, at min Jndbydelse til et Videnskabs Selskab for Fyen og Jylland har funden en varm Modtagelse af flere berømte Mænd i disse Provindser. Jeg har modtaget Beviser derpaa fra Skagen lige indtil Svendborg. For nu at lette Anmeldelsen paa en Tid, hvor Porten er saa høi, ville følgende værdige Mænd, der allerede ere tiltraadte, gunstigst modtage Anmeldelsen for deres Kreds, nemlig: S. T. Hr. Biskop Dr. Bloch i Viborg, Landsdommer Hoftved i Randers, Kammerraad Byefoged Lanng i Fredericia, Dr. Med. Evald i Svendborg, Adjunct Müllerz i Odense, og hos Undertegnede J. H. Larsen. Aarhuus, d. 19 Febr. 1813.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-02-19
De Herrer Avis=Udgivere i Fyen og Jylland, maatte jeg atter bede at forunde dette en Plads i deres Avis. Til danske Medborgere.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-02-19
Atter rasede Luerne i vor ulykkelige Bye Kyndelmisse dags Aften, 10 Gaarde og Huse ligge nu, ved Siden af de forhen afbrændte 26, i Aske, Kl. 6 brød Jlden ud i et Baghuus hos Brændeviinsbrænder Jens Michelsen, angreb den tilgrændsende Farvergaard (tilhørende Mad. Her gaard & Kehle) paa den ene, og Sadelmager Peder Winthers Gaard paa den anden Side; tændte derpaa Feldbereder Niels Johansens Gaard og dernæst Skoemager Mellerups iboende, men Guldsmed Frost tilhørende Huus; ligeoverfor begyndte imidlertid at brænde Muurmester Peder Geertsens Huus, samt forrige Bager Enke Mad. Bigumstvende Gaarde, Gjortler Thomas Mollerups og Politiebetient Jens Brandenborgs Huse. Her standsedes Jlden efter udmærket Anstrængelse fra Brandvæsenets Side Kl. 8, og dæmpedes siden ved Mariagers og Klosterets Sprøiters Tilkomst, saaledes at ingen videre Fare var at befrygte. - Medborgere, Vi anmelde denne sørgelige Begivenhed, ikke for at opmuntre Eder til nye Godgiørenhed - de hidtil allevegne fra indkomne Bidrag have langt oversteget vore dristigste Forventninger, de ere endog i disse Rædselsdage blevne forøgede - Men for at kundgiøre fraværende Beslægtede og Venner af denne Byes Jndvaanere og hver deeltagende Menneskeven, Den urokkelige Standhaftighed, og arbødige Overgivelse i Forsynets Villie, som fylder hver ridendes Borm og opretholder Modet under vor halv Byes fuldkomne Ødelæggelse. dobroe, den 11te Februar 1813. N. C. Spur. Rommedahl.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-02-19
Licitation. Mandagen den 22de Februar, om Formiddagen Kl. 11 slet, vorder foretaget Licitation, over det hele udvendige Hegn omkring hele Byens Mark jorder fra Aarhuus Møllestrøm til Weilbye Led; efter de Konditioner som nærmere skal vorde kundgjort. Aarhuus, den 13de Februar 1813.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-02-19
Auktions-Direktionen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-02-19
Auktion. Mandagen den 22de Februar førstkommende om Eftermiddagen Kl. 2 slet bliver ved offentlig Auktion bortsolgt det af afdøde Kiøbmand Ole Sanne forhen beboede Sted, beliggende paa Middelgadens vestre Side her i Byen; thi ville de Lysthavende behage at møde bemeldte Tid og Sted.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-02-19
Auktions Ditektionen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-02-19
Auktion. Mandagen den 22de Februar førstkommende, om Eftermiddagen Kl. 2 slet, bliver efter afdøde Kiøbmand Ole Sanne paa Middelgade foretaget og hvidt offentlig Auktion over hans Efterladen, skaber, bestaaende af Borde, Stole Speile, Senge og Gangklæder, kinned, et Skatol, Kiøkkentøi m. m.; to ville de Lysthavende behage at indfinde dem bemeldte Tid og Sted.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-02-19
Auktion Fredagen den 26de d. M., om Eftermiddagen Kl. 2 slet, bliver i afgangne Cantor Kabbels forrige Værelser i Klosteret foretaget offentlig Auktion over endeel meget gode Meubler, bestaaende af en Sopha med 8 Stole, to Elmetræers Spilleborde, et 8te Dagen Stueuhr, Sengesteder, Speile, en Ege Rulle, samt adskilligt godt Jndboe. Konditionerne erfares paa Auktionsstedet. Aarhuus, den 19de Februar 1813.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-02-19
Auktion. Formedelst anden Bestemmelse agter Eieren, ved en eneste Auction at bortsælge Størup gaard i Randers Amt, Nørre-Herred, Nimtofte Sogn, hvis Areal er omtrent 260 Tdr. Land til 14000 Qvadrat-Alen, fornøden Eng, overflødig Tørv at bedste Bonitet, Konge- og Kirke=Tienden er for bestandig accorderet for 9 s. pr. Td. Hartkorn, Boepælen er passende for enhver Familie, Hartkornet er Ager og Eng 7 Tdr. 3 Skpr. 1 Alb., Skovskyld i Td. 3 Fkr. 1 1/2 Alb.; Auctionen holdes Tirsdagen den 30 Marti 1813 paa Gaarden, hvor Kortet, Eiendommen og Conditionerne fra nu af kan forevises.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-02-19
Den saakaldte Tones Mark, herhørende undLyngbyegaards Hovedgaards Taxt, som en behøvenimellem Halle, Brabrand og Aabye Marker, alise ikkun en liden halv Miil fra Aarhuus, bestaaer af op trent 40 Tdr. Sædeland, bedste muldteret Jord, ka faaes fra dette Foraar at regne, i 4 til 10 Aar, Leie eller Forpagtning, til Kornsæd eller udlagt i Græsning, efter Behag. Vilkaarerne, hvorefter den Mark saaledes kan faaes i Forpagtning, ville Liebh. berne behage at afhandle med Eieren paa Lyngbyegaard En Landeiendom med gode tildeels grundmurede i teglhengte Bygninger, gipsede og malede Værelser i hertil 250 geomet. Tønder Land, frie HovedgaarTaxt, gode Enge og Tørveskier, samt en ved Gaaden beliggende impart Veirmølle med 4 Qværne anvitilkjøbs af Præsten Hegelund i Viering Præstegaard og Randers.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-02-19
Godt reengjort Hørfrøe og Bygfrøe, kiøbes af Undertegnede og betales med de allerhøieste Priser, Aarhuus, den 12te Februar 1813. Erh Chr. Kross, boende bag Klosteret. G. H. Mit nyelig hiemkommen frisk og godt Haugefra er nu igien at bekomme hos Garner damann, ved Munk port.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-02-19
Adskillige Sorter fine sler ere at erholde tillig hos Forvalter Karck paa Karaldtlund. Gode tørrede Kirsebær, lybsk Peberred, og Karoline Risengryn bekommes hos J. Kiersgaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-02-19
Havre Halm kan bekommes tilkiøbs hos Farver Jahnsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-02-19
Fra mit Officin er udkommet:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-02-19
Arithmetisk Lommebog hvori finde. de fleste Udregninger som behøves ved Kiøb Salg, baade i dansk Courant og Rigsbarpenge, forfattet i Søren Matthisens Maa af Skolelærer H. N. Bache. Med et Anhaom Kapitalers Omsætning og Ren beregninger efter Forordn af 5 Jan. d. med mere. Dette for den almindelige Mand særdeles nyttige li Skrift faaes indbunden for 24 Rigebarkkilling. A. F. Euquist. Bemlete Skrift faaes ogsaa i Huusens hos C. 90,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-02-20
Udenlandske Efterretninger. (af Alton. Merkur og Hamb. Correspondent.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-02-20
Det franske Riges Regentskab. Under denne Overskrivt leverer Moniteuren følgende vigtige Dekret, undertegnet af Kaseren og udfærdiget i Senatet den 5te Febr. sidstleden. Dets væsentligste Artikler ere: Hvis Tilfældet indtræder, at den mindreaarige Keiser bestiger Tronen, uden at Keiseren, hans Fader, har disponeret over Rigets Regentskab, tilkommer Keiserinde Moderen Rigets Regentskab med den mindreaarige Søns Varetægt. - Keiserinde-Regentinder, kan ikke formæle sig andengang. - Er der ingen Keiser, inde, saa tilfalder Regentskabet den første Prinds af Blodet, og hvis denne mangler, en anden fransk Prinds, efter Kronens Arvefølge Orden. - Er der ingen Prinds af Blodet forhaanden, som er duelig til at udøve Regentskabet, saa overdrages det til Rigets første PrindserStordignitairer, som i Øieblikket af Keiserens Død ere i Funktioner. - En ved Keiserens Død paa en fremmed Kongel. Trone siddende fransk Prinds kan ikke tages i Betragtning til Regentskabets Udøvelse. - For at kunne være duelige til at udøve Regentskabet maae en fransk Prinds i det ringeste være fulde 21 Aar gl. - Alle Regieringens After skee i den mindreaarige Keisers Navn. - Jndtil Keiserens Fuldaarighed udøver Keiserinde-Regentinden eller Prindsregenten den hele Keisl. Autoritær. Deres Funktioner tage deres Begyndelse med Keiserens Død. - Keiserinde-Regentinden udnævner til Rigets Storværdigheder og Storembeder, som medens hendes Regiering ere eller blive ledige. - Kriserinde-Regentinden eller Regenten udnævne og afsætte alle Ministre uden Undtagelse; de kunde ophøie Borgere, til Senatorrang ifølge Constitutionsaftens 57de Artikel. - Afgaaet den mindreaarige Keiser, efterladende sig en Broder som Trenarving, saa vedbliver Kriserindens eller Prindsregentens Regentskab uden nogenslags ny Formaliteter. - Keiserindens Regentskab ophører, saasnart Arvefølgeordenen kalder en Prinds til Tronen, der ikke er hendes Søn. - Hvis den mindrederige Keiser døer og efterlader Kronen til en mindreaarig Reiser af en anden Geien, saa vedbliver Prindsregenten 6 R. gent skabets Udøvelse indtil den ny Keisers Fuldagtighed. -Der sammensættes et Regentskabsraad af de første Prindser af Blodet, Keiserens Onkler og Rigets Stordignitarier. - Keiserinde-Regentinden eller Regenten have Forsædet i bemeldte Raad. - Den mindreaarige Kejsers Gaarde samt Overopsynet over hans Huus og hans Opdragelse anfortroes hans Moder. - Har Keiserinden ved Kriserens Levetid ikke aflagt Eden til Regentskabets Førelse, saa aflægger hun den 3 Maaneder efter hans Død. Den bliver aflagt til den mindreaarige Keiser, siddende paa Tronen omgivet af Rigets Store. - Kriserinden, Arveprindsen Kongen af Roms Moder, kan blive salvet og kronet. - Ligeledes kan ogsaa den Keisl. Prinds, Kongen af Rom, ved Keiserens Levetid blive salvet og kronet som Rigets Arving. - Efter Kongen af Roms Salving og Kronning blive i Alle af Os udstædte eller i Vort Navn givende Love, Dekreter, After&c. at anføre efter Vort Regierings-, ogsaa den Kriserl. Prinds, Kongen af Roms Kronnings=Aar &c.¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-02-20
J Anledning af de parisisk patriotiske Tilbude giør Journal de Paris følgende Betragtning : De nærverende Hengivenheds Beviser relfærdiggiøre den store Tillid Frankrigs Monarker stedse have sat til Parises minde om hine skiønne Ord af fjortende Ludvig, da han 1712 overgav Marschal Villars Over commandoen over Armeen i Fløndern. Kongen, der i de forrige Feldtog havde fordret stor Forsigtighed at sine Generaler, sagde til ham: Sog de Fienden op, og leveer ham et Slag. Jeg fordrer ikke De skal slaae ham, men De skal gribe ham en. Bliver De slaaet, saa skriv mig det til; men ene mig. Jeg sætter mig da til Hest, jeg rider giennem Paris med Deres Brev i Haanden, jeg kiender de Franske; jeg bringer Dem 4000,000 Mand.