Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-07-15
J Rom har Paven atter screeret en Helgen, en Spansk Jesuit ved Navn Julianus paa Grund af Mirakler han skal have gjort (da ingen kan bedømme et Menneskets sande moralske Værd undtagen den Alvidende, som kiender Hierterne, saa maae al Beatification og Canonisering, hvorved Paven paatager sig at bedømme et Menneskes Værdighed til Guds Naade ansees som den forargeligste af alle Handlinger et Menneske kan begaae.)J Rom har man nyelig ladet en Slagter offentlig afstraffe ved Bøddelen, fordi han havde spiist Kiød i Fasten. - Jnqvisitionens Fængsler blive paa nye opbyggede i Rom og satte under en Dominicaners Opsyn. – J Frankerige søger den høie Geistlighed at efterligne den Spanskes Exempel og udvide sin Magt over Gemytterne. Munke og Nonner, især Jesuiterne, bestræbe sig atter for at faae Jndpas i Landet. Men den nationale Aand kæmper dog med Eftertryk imod at lade sig paa nye paalægge et Aag. Molieres Tartufe (Hykleren) er Folkets Yndlings Stykke og den 21de Juni da dette Stykke blev opført i Theatret Odeon i Paris, maatte man lade Parterret giøre ryddeligt ved Gensdarmen fordi Publikum vilde absolut have at Molieres Buste skulde bekrandses. Sværmende Missionairer have i flere Aar trukket igiennem Frankerige. for at opflamme Almuens Følelser; men i Belgien er det blevet forbudt dem at kommelind. – For at giøre sig en tydelig Forestilling om de Midler, som den Katholske Geistlighed anvender for at virke paa Almuen, fortiener at anføres et Optrin i en Kirke i den Kolumbiske Stad Soledad, hvortil den Engelske Kaptain Charles Stuart Cochrane var Øienvidne i Aaret 1824 den 28de Marts. Præsten en ung Mand prækkede med megen Emphase i en syngende Tone, klappede derved stærkt i Hænderne. De fleste af Tilhørerne vare Fruentimmer og Kirken var saa pakket fuld at Cochrane tilligemed den Kolumbiske Oberst Rieux, som var med ham, kunde allene komme ind i Kirken igiennem Sacristiet, saa at, siger han, vi maatte ligesom opholde os imellem Coulisser. Der faae vi en Figur, som forestillede Christus paa Korset; men som var skiult for den øvrige Forsamling ved et sort Forhæng. Da nu Præsten var kommen til en hvis Afdeling af sin Præken, hvori han skildrede Christi Dødskamp, saa stampede han med Foden og da han havde stampet anden Gang, saa blev det mørke Forhæng for Crucifiret nedladt; i samme Øieblik blev Jordskjælvet forestillet ved en Kanonsalve og den med Blod besmurte Figur fremvistes nu pludselig for alles Øine. Denne postoralske Knaleffect virkede saaledes paa de dramatisk afficerede Tilhørere, at mange Fruentimmere skreege høit i Veiret og faldt i Afmagt. Figuren blev nu strax efter nedlagt i en pyntelig Grav og en Karl satte sig ned ved den som Romersk Skildvagt. Saasnart Prækenen var forbie gik Kaptain Cochrane og Oberst Rieux midt ind i Kirken, hvor man gav dem lange Voxfakleri Hænderne og bad dem om at at ledsage Processionen igiennem Byen; dette giorde de og trak Gaderne igiennem med den. Paa begge Sider af den var hele Byens Folkemængde opstillet for at see derpaa. Vagten for Graven tog ogsaa Deel i Processionen og var klædt i hvide Trøier, blaae Pantalons omviklede med sort Flor og med Ansigtet indhyllet i sort Flor; de bare høie kegledannede Huer med lange nedhængende Fjere og vare bevæbnede med Landser og Sværd. En Mand i en hvid Liigskiorte bar en Skaal, som skulde forestille den bittre Drik, som blev tilbudet Forløseren paa Korset. – Saaledes forvandler man i de Katholske Lande de religiøse Forestillinger til offentlige Skuespil.