JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-07-17
Philladelphia, den 2den Junii. Vor ny Præsident John Adams havde, som bekiendt, overordentlig sammenkaldet Kongressen den 15de Mai. Tvistighederne med Frankerig, hvis Capere saa meget forstyrre vor Handling, og der mod vor Villie vilde indvikkle os med i den ulyksalige europæiske Krig, gave Anledningen dertil. Paa disse sidste 14 Dage debatteres nu i Congressen meget levende om Præsidentens Tale, og de dermed i Forbindelse staaende, Congressen af Regieringen forelagte Papirer.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-07-17
Vi ville som en uafhængig Stat, blot være neutrale, og forlange med Rette, at denne vor Neutralitet skal respecteres af enhver krigførende Magt. Ogsaa vil vor Regiering intet lade være uforsøgt til at vedligeholde den gode Forstaaelse med Frankerig, eller tilveyebringe den paa ny, saafremt lige Sindelag er at finde i Paris. Præsident Adams har til den Ende udnævnt tre erfarne Personer, General Pinkney fra Sydcarolina, Overdommeren Dana fra Massachuset, og General Marschall fra Virginien til overordentlig Gesandte ved den franske Republik, hvor de med første reise hen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-07-17
Wien, den 1ste Julii. Fra Crakau ere indløbne Efterretninger og udbrudte Uroeligheder. Uagtet det hedder, at disse Uroeligheder ikke have stort at betyde, er dog noget her værende Militair beordret did; en Afdeeling er allerede afgaaet i Dag, Resten gaaer i Morgen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-07-17
Vestgallicierne synes hellere at ville under russisk Herredømme, da deels den russiske Keiser har tilbagegivet alle af hans Moder inddragne polske Godser, deels og sat alle fængslede Polakker paa frie Fod. Vor Regiering har derimod anvendt over 2 Millioner paa Vest gallicien, og fik desuden en stor Mængde af de der ansatte Betiente at forsørge. Man er derfor begierlig, hvad Vending denne Sag vil tage. Det har hidtil bestandig heddet, at Fyrste Repnin for de polske Anliggendes Skyld skulde komme hid.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-07-17
Fra Carlopayo skrives under 20de Junii. Det har den lykkeligste Fremgang med at tage de venetianske paa den ungerske Kyst liggende Øer i Besiddelse. Øerne Pago og Arbe have med Glæde modtaget den østerrigske Besætning, selv Dalmatiens Hovedstad Zara skal have forandret sine Tanker, og vente Østerrigerne med Fornøyelse. (Andre seenere Efterretninger fra Tyrol bebude, at Morlakkerne ere i Vaaben, og ville oprette en egen Republik, franske Tidender bebude, at den republikanske Aand vaagner i Macedonien og andre Deele af Grækenland). J Jstrien skal nu Gemytterne hist og her være deelte. Det hedder, at i Rovigno er oprettet et Friehedstræe, men der kun skal have staaet kort.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-07-17
Mayland, den 23de Junii. Følgende er et Udtog af den mærkelige Tale, Bonaparte holdt til Nationalgardens Officerer i Como: "Dem er den offentlige Rolighed betroet. De maae opholde Lovene, beskiærme Eiendom og Personernes Sikkerhed. Den cis- og transalvinske Republik er erkiendt af Europas Magter, og Keiseren. – For fremtiden skulle de hverken være de Tydske, eller Spanierne, eller de Franske, eller nogen anden Magt underkastede. De Franske have ikke misbrugt deres Seier; de have bekriget og indtaget Lombardiet, for at friegive det. Urimelige Rygter ere udspredte om deres tilkommende Skiæbne. Nu kunne de ingen Tvivl derom have tilbage. Kunde De da troe, at jeg var gaaet lige under Wiens Mure, for at overgive dem igien til deres forrige Undertrykkere. Nei, jeg har dybest inde i Østerrig tænkt paa dem. - Deres i Sletten liggende Republik maae være eet; den faaer omtrent 4 Millioner Jndvaanere. Moden, Ferrara, Bologna, Romagna, og maaskee og Bresca ville blive forenede med dem (Lombardiet). Ved Mod og Orden vil deres Republik vedligeholde sig, og figurere blandt Europas Magter. Saasnart deres Regiering er organiseret, drage de Franske bort, efterlade blot de til deres Forsvar nødvendige Soldater, og De skal regiere Dem selv.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-07-17
Den herværende Generaladministration har og allerede udstædet en Jndbydelse til det cisalpinske Folk til den Forbundsfest for den ny Republik, som den 9de Julii skal holdes, være Grundvolden for alle Borgeres Broderforening, og den høytidelige Act, der skal proclamere den ene udelelige og uafhængige Republik.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-07-17
Buonaparte skal have erklæret Borgeren Orst, Medlem af Mantuas Underviisningslub, at det efter de sidste Samtaler med Marchese Gallo var afgjort, at Mantua skulde udgiøre en Deel af den cisalpinske Republik.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-07-17
J Bologna og Ferrara ligge til Rolighedens Vedligeholdelse henved 10000 Mand, for det meeste Polakker, under Dombrowskys Commando.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-07-17
J Kirkestaten vedblive bestandig flere Egne at rive sig løs. Kongen af Neapel ruster sig med al Eftertryk, Den almindelige Omvæltning giør ham bange, at den italienske Republik ogsaa skulde faae hele Kirkestaten, og da blive hans Naboe.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-07-17
Turin, den 18de Junii. Roligheden er her fuldkommen tilbagebragt, uden at Kongen har havt nødig at forlade Byen. Endnu i Gaar er Advocat Marhaglig hæftet som Oprørstifter.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-07-17
Regieringen har forbudet at bære alle Slags Cocarder, høye Hatte med Guldsløifer, og Stokke med Blye i.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-07-17
Basel, den 5te Julii. Den Efterretning, at Jndbyggerne i Waltelinerlandet, og i Landskabet Worms eller Bornico aldeles have unddraget sig Graubundternes Herredom, og municipaliseret sig, er fra Canton Zürich officialiter mældet til den herværende. Omstændighederne af Beretningen ere midlertid ikke bekiendte. Det hedder, de ville ikke indlemmes i den lombardiske Republik, men udgiøre en egen Friestat. (Efterretninger fra Mayland, bebude derimod, at de forlange at forenes med hiin Republik). Graubundterne skulle have sendt Bonaparte en Deputation, for at hindre, at hverken han eller Jtalienerne skulle understøtte deres affaldne Undersaatter. Tingen selv vil blive foredraget i den snart paa Frauen feld mødende Landdag, og tillige med Uroelighederne i de italienske Landfogderier, og i Abbediet St. Gallen give Gesandterne nok at tage vare. Midlertid blive Efterretningerne fra det italienske Schveits mere beroeligende. Hr. Wurstenberger fra Bern, og Thaddæns Schmidt fra Uri, som hele Schveitses Repræsentanter, have ladet sig give Jnventarium paa alle Slags Geværer, Krudt, og Blye, der findes i Landet, og føyet alle Anstalter til nøye at kunde vide, hvad deraf kiøbes og sælges.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-07-17
Regieringen i Bern har igien ophævet de Domme, den i Aarene 1791 og 1792 har fældet formedelst politiske Handlinger og Taler. De derfor forviiste kunne igien komme tilbage til Canton Bern; men maae strax mælde sig hos Regieringen, og paa ny sværge TroeskabsEeden. Kun Oberste Laharpe i Paris, og Advocat Cortu i Philladelphia ere undtagne derfra. Ogsaa den liden Republik St. Marino, hvor og noget Aristokratie maae have indsneget sig, nytter Omstændighederne, og har udskreven en almeen Forsamling, hvor alle mod Statuterne stridende Decreter og Adelstegn skulle afskaffes.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-07-17
Den italienske Grændse, den 2den Julii. Nu er Reglementet udkommet for det venetianske faste Land; om Jstrien, Dalmatien og Venedig selv tales der ikke et Ord, det øvrige er inddeelt i 7 Departementer. Et af vore Blade vil deraf slutte, at alle hiine torde blive indlemmede i den cisalpinske Republik.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-07-17
J Piemont vedvarer den uroelige Giæring. Jsær ere Officererne misnøyede, fordi deres Løn er forringet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-07-17
6000 Franske ere fra Venedig gangne til Dalmatien. de Venedig, den 28de Junii. Et Medlem af herværende Municipalitet havde forestilt den herværende franske General Boragnay d'Hilliers, og Gesandten L'Allemand, at den venetianske Marin uden Dalmatiens og Jstriens Hielp umuelig kunde organiseres, og bad til den Ende om Understøttelse, at Venedig herefter kunde beholde begge disse Provindser; men fik herpaa kun kort og tomt Svar. For at bøde paa dette Tab, er ved vort Municipalitet foreslaaet og forelæst en Proclamation til at indbyde den grædske Nation, at bryde Aristocratiets (!) Aag, og foreene sig med Venetianerne. Ogsaa er foreslaaet en Skrivelse til Patriarchen i Montenegro, for at bede ham at undervise de brave Montenegriner i Democratiets Grundsætninger. Til Jndvaanerne i Cattora i det venetianske Dalmatien har slaaet sig en Hob Tyrker og Montenegriner, saa at der nu er 30000 bevæbnede, der hverken ville vide af franske eller keiserlige.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-07-17
Wien, den 5te Julii. Ogsaa den nederst i Dalmatien liggende liden Republik Ragusa, som staaer under tyrkisk Skyts, er angrebet af Revolutions-Aanden.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-07-17
Man vil der afskaffe den hidtilværende aristoratiske Regieringsform. Rimeligviis vil Porten, saasnart den kun faaer sine sædvanlige aarlige Skytspenge 3000 Ducater, ikke blande sig i denne Sag, saafremt man ikke herfra aabner dens Øyne for de farlige Følger deraf for dens Naboeprovindser kunne være at frygte; hertil giver den endnu i Dag her ventende tyrkiske Gesandts Kommen god Leilighed. J Dalmatien selv ere trende Partier. Et især i Stæderne vil blive foreenet med det nærværende democratiske Venedig. Biergboerne ville under tyrkisk Skyts, og det tredie talrigske (?) Partie foreenes med Ungern.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-07-17
Krigen i Jtalien forknytter sig snarere end opklare sig. Selv Enigheden mellem Frankerig og Keiseren synes herved at have faaet et Stød.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-07-17
Neapel, den 9de Junii (af Moniteuren af 3die Julii. Man frygter her et Brud med den franske Republik; man siger, at Ministeren Comlaux har begiert at tage herfra til Apulien at søge Kongen, og at Ministeriet under adskillige Paaskud har sat sig derimod. Man paastaaer, at han har æsket Patrioternes Friegivelse, og faaet Afslag. Bliver der Krig, er Revolutionen uundgaaelig. Tyranniet er paa det høyeste, og Misfornøyelsen almindelig. Man troer imidlertid, at de Franske ville nøyes med at hiemsende det nærværende Ministerium, og samtlige Yndlinger, og at nedbryde den engelske og østerrigske Jndflydelse.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-07-17
Paris, den 3die Julii. Finantserne, der have medført Frankerigs Revolution, ophøre endnu ikke at være en Afgrund, som al vore afvexlende Lovgiveres Viisdom end ikke har kundet lodde, end sige, fylde. Et Budskab. fra Directoriet til 500 Raadet af 25de Junii mælder, at det er hastende at underrette det om den Disorganisation, hvormed Almeensagen trues, saafremt Raadet udsætter længere at sætte indenrigs Ministeren i Stand til kraftigen at understøtte Forvaltningerne. 500 Raadet er paa sin Side idelig sysselsat med Klager og Angivelser over Ministrenes Embedsførelse. Alle disse Klager og Angivelser forhøye den Forventning, man er i, at Directoriet endelig skal samtykke i nogle Ministres Afskeedigelse, mod hvilke den offentlige Meening lydeligst reiser sig. Efter Bladet, den franske Republikaner af 2den Julii forsikkrede man, at Directoriet til Udenlandsministeriet havde udnævnt Tallegrand Perigord (den i første Nationalforsamling saa navnkundige Biskop af Autun) til Søeministeriet Lettor, forhen Gesandt i Sverrig, og til Justitsminister Desmeumers, Exconstituant. Andre bebude Rhedon til at afløse Søeministeren Truquet, og Bourgoing, istedet for Lacroir.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-07-17
Paven har under 5te Junii udstædet et Brev, hvori han opfordrer de rettroende Katholiker i Frankerig at underkaste sig Republikens Love (formodentlig paa det Bonaparte ikke skal understøtte de vantroende i Kirkestaten, der vise stor Lyst at unddrage sig hans Love.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-07-17
Kiøbenhavn den 17 Julii. Junii er udkommet en Pla¬
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-07-17
Under Dato den 24de Renten af Umyndiges Mid cat, angaaende Nedsættelse ler, som herefter indtages i den Kongelige Casse; faaes for 2 Sk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-07-17
Meteorologiske Observationer. Vinden. Therm.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-07-17
Barom. Varme. N. V. 10 Julii. II. Uvis. S. V. O. N. O. Uvis. S. S. V.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-07-21
Kiøbenhavns No. Aar. at stitut, anlanen. tilsiune.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-07-21
Post-Tidender. Menne. anal. Fredagen, den 21 Julii. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved J. F. Schultz.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-07-21
Weichselen, den 5te Julii. Det stadfæster sig, at de polske Anliggender nu mellem de trende derved interesserede Hoffe ere fuldkommen afgjorte, paa dette Stats legemes Gienreisning er følgelig intet at tænke. Meget mere have samtlige russisk keiserlige Ministre ved de fremmede Hoffer faaet befaling, at giøre de fornødne Erklæringer og Anmældelser, hvor de ere accrediterede. Disse Norificationer indeholde tilsammen følgende sex Noter. Een af den russiske Vicecanzler Ostermann, Grev Bedsborosko, og Marioff i Petersborg undertegnet Declaration af 3die Januar 1795, indeholdende Foreningen mellem Keiserinden den romerske Keiser, og Kongen af Preusen, at dele Polen imellem sig. J denne Note fastsættes Grændserne mellem den russiske og romersk keiserlige Deel, samt reclameres Kongen af Preusens Garantie, hvorimod den øvrige Deel af Polens Forening med det preusiske Rige ham tilsiges, og garanteres. 2) En af de trende ovennævnte Lemmer af det russiske Collegium for de udenrigske Sager paa den ene, og Grev Tauenzien paa preusisk Side undertegnet Declaration, dateret Petersborg den 24de Apr. nye Stiil 1795, indeholdende Bestemmelse af Grændserne for den preusiske Deel af Polen, og Garantie for de giensidige Erhvervelser. Den 7de Artikel indeholder følgende: Hvis af Had over den nærværende Deelingstractat og dens Følger, en af de 3 høye contraherende Dele, af nogen Magt skulde angribes, skulle begge de andre foreene sig med den første, og med al deres Magt og alle deres Hielpemidler staae dem bi, indtil hiint Angreb aldeles ophørte. 3) En af de omtalte undertegnet Note Petersborg den 26de Januar (n. St.) 1797, indeholdende de af begge Keiserhofferne, samt det preusiske tagne Forholdsregler til at afdrage det forhenværende Kongerige Polens, og KongStanislai Statsgield. J 6te Artikel udsættes ham af de høye Contrahenter en aarlig Pension paa 200000 Ducater. J 7de Artikel tilsiges ham den frie og fuldkomne Nydelse af alle bevægelige og ubevægelige Eiendomme, han har erhvervet, og besad, som Privatmand. 4) Kong Stanislai Aftakkelses-Act dateret Grodne, den 25de November (n. St.) 1795, og undertegnet af Kongen og hans Cabinetsecretair, Fyrste 5) En eensstemmig Erklæring fra Kozielsk Puzyna.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-07-21
de tre interesserede Magter, hvori Europas samtlige Fyrster meddeles det forhenværende Kongerige Polens Deling og Jncorporationer, og de derfor antagne nye Titler og Qvalificationer, dateret Petersborg den 26 Januar 1797. 7) Tillægs Anmærkning eller Note, angaaende Demarcationen af Palatinatet Cracau, hvis Grændser ved een mellem det berlinske og vienske Hof den 21de October 1796 indgaaet, under russisk Auspicier sluttet Forening ere bestemte.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-07-21
Wien, den 5te Julii. Efter Breve fra Tyrkiet mærkes der igien ny Bevægelser, uden at man kan giette disses egentlige Hensigt. J Sophia er nys holdet en militair Raadslagning, som 16 Pachaer bivaanede.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-07-21
De Depecher, Marqvis Gallos Secretair har hidbragt, have givet Anledning til lange Conferencer. Underhandlingerne om de italienske Anliggender drives ikke uden Vanskelighed. De Franske ville nu ordne disse Anliggender gandske anderledes, end i Fredspræliminairerne i Leoben stipuleredes. Dog er ingen Tvivl, at alt jo behørig vil bringes i Rigtighed.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-07-21
Nürnberg, den 7de Julii. J Gaar Morges nærmede de preusiske med en fra det anspachske faaet Forstærkning paa omtrent 400 Mand og to Kanoner sig den herværende Johannescaserne, og erobrede den, uden at der blev løsnet et Skud, da allerede, inden Stadsporterne aabnedes, alle Tilgange udenfra vare besatte, og ingen lodes ind eller ud, førend Casernen var taget i Besiddelse. Da altsaa Besætningen ingen Hielp fra Staden havde at vente, gav den sig, og fik frie Bort march, men maatte aflevere sine Vaaben til Preuserne. Ligesaa gik det Ryttercasernen, eller den saa kaldte Biørneskandse. Den keiserlige her liggende hverving tog ingen Andeel i disse Optrin.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-07-21
Skrivelse fra Lille, den 2den Julii. Freden mellem den franske Republik og Engelland torde være underkastet flere Formaliteter end den med Keiseren, hvorvel man forsikkrer, at man næsten er enig om Hoved punkten, nemlig Tilbagegivelsen af de ved Engellænderne erobrede franske og hollandske Eiendomme. Man forsikkrer, at først efter Fredsslutningen med Engelland den almeene Fredscongres vil komme i Stand.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-07-21
London, den 4de Julii. Af Løverdags Hoftidenden Doornostreet, den 1ste Julii. "Da det har behaget Kongen at erkiende Lord Malmesbury, Ridder af Bathordenen, som befuldmægtiget til at underhandle og afslutte en Fredstractat med de til denne Hensigt behørig forordnede Fuldmægtigede fra den franske Republik, er hans Herlighed i Gaar afreist til Lille, hvor Underhandlingerne strax skulle aabnes." J denne Note har da Hs. britanniske Majestæt, som man seer, omsider offentlig nævnt og erkiendt den franske Republik.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-07-21
Midlertid fandt Malmesbury alt Leilighed, fra Dower, at sende sin første Coureer til Greenville om nøyere Forholdsordrer. Hvori hans Betænkelighed bestod, vides ikke med Vished, midlertid gik det Rygte, at man havde hørt, der i Paris skulde være Opstand og Blodstyrtning; og at Malmesbury derover havde havt Betænkeligheder, som dog den bedre underrettede Greenville strax, havde kundet betage ham. Tvertimod mældte Directoriets sidste Depeche Navnene paa de Gesandte, der skulde træde i Underhandlinger med vore. De Franske veed man, fra spansk Side ere de Herrer de Campo og Cabarrus udnævnte, og ogsaa fra Holland ere to Gesandte udnævnte.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-07-21
Fra Ostindien ere i Løverdags med en Depeche komne meget gode Efterretninger. J Bengalen er alting roeligt, heller ikke frygter man Krig med Tippo Sal.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-07-21
Fra Lissabon mældes at Hoffet, der vil giøre vort Ministerium alvorlige Forestillinger, angaaende de nye Viinpaalæg. Mellem det franske Emigrantartillerie og Folket i Lissabon er det kommet til blodige Optrin, hvorved adskillige Mennesker omkom, og Emigranterne endelig seirede – ved at bruge Artilleriet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-07-21
Madrid, den 16de Junii. Vor Armee i Estremadura har endnu ingen Bevægelser gjort mod Portugal. Den skal vente en Forstærkning af 30000 Franske. (Cadixes Havn indsluttes, al Massarados Mod og Virksomhed uagtet endnu bestandig af de Engelske, og det er ikke at forudsee, naar vor Flode vil kunde løbe ud. Fredsfyrsten forestaaer nu det ledige Finantsdepartement, hvor der skal aabnes et Laan paa 10 Millioner Piaster mod 4 Procent Renter.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-07-21
Mayland, den 1ste Julii. Den nye Regiering i Venedig havde udnævnt Borgeren Santserend til dens Gesandt i Paris. Denne tiltraadte ogsaa sin Reise, men kom ikke videre end til Mayland; thi da han gjorde Obergeneralen Buonaparte sin personlige Opvartning, sagde denne ham: hans Reise til Paris var ufornøden, eftersom allerede alt, hvad Venedig, Terrafirma og de øvrige venetianske Eiendomme angik, var afgjort og bestemt. Siden er Rygtet almindeligt, at Staden Venedig og den største Deel af det venetianske Terrafirma vil komme under østerrigsk Herredømme, for at giengielde Belgiens og Maylands Tab. Ha Rom, den 23de Junii. Pengemangelen er her ubeskrivelig; Folket yderlig misfornøyet, og udtrykker dristig sit Forlangende efter en Regieringsforandring. Tolv Vogne af en gandske nye Opfindelse ere igien gaaede til Frankerig med Statuer fra det vatikanske Museum.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-07-21
Paris, den 7de Julii. Lord Malmesbury er den 4de dennes ankommen til Ryssel, og man venter nu begierlig, hvad Gang Mellemhandlingerne der vil tage, og forskiellige Blade paastaae paa ny, det er endnu ikke Alvor med den engelske Fred.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-07-21
Directoriet har den 5te denne officiel bekiendtgjort 500 Raadet de Fordele, som de franske Tropper i den nordlige Deel af St. Domingo have tilfægtet sig fra 27de Februarii til 17de Martii.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-07-21
Frankfurt, den 11te Julii. Den 6te har Frankerne rømt Giessen, og den 8de er Divisionsgeneral Lemoine opbrudt med sit Hovedqvarteer fra Wezlar til Lüttich. J det Sted ere indrykkede tre Compagnier af Greniers Division; i Friedberg ligge endnu et lidet Antal franske Husarer.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-07-21
J Strasburg var den 3die d. almindelig udbredt, at der havde været en Opstand i Paris mod Clichy-Klubben, og den nye Trediedeel, hvoraf flere skulde være blevne dræbte i Tumulten; den 4de erfarede man hele Historien var opdigtet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-07-21
Nederelven, den 17de Julii. Efter Breve fra Coblenz er den franske Obergeneral Hoche den 9de dennes reist til Paris, for ikke meere at vende tilbage til Tydskland.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-07-21
Jgiennem Mayland er passeret en østerrigsk Gesandt, for at gaae til Paris.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-07-21
Schweitz, den 8de Julii. Den Skrivelse, hvorved Valtelinerne have opsagt Graubunderne al Hørighed, og Lydighed, blev den 25de Junii oplæst i disses Hovedstad Chur for Kongressen. De afspænstige Valteliner sige sig der frie for alle Forbindelser med deres forrige Overherrer, og erklære sig uafhængige; dog yttre de derhos, at de i hvert Tilfælde vil slutte en Handelsforbindelse med samme. Den i Sondrio af de revolutionerende nedsatte Centralforvaltning er endnu gaaet videre, og har lagt Beslag paa alle i Valtelinerlandet sig befindende Effecter fra Graubund. Da Valtelinerne ikke havde villet understaae sig dette Skridt uden fransk Begunstning, saa have Bundner=Kongressen sendt Mellemhandlere til Buonaparte, eftersom man ellers selv i Graubunden kan befrygte Folkets Opbrusen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-07-21
Til Altona er ankommet et Skib med den Efterretning, at hele Dalmatien er i fuld Revolution, har kaldet Montenegrinerne og selv Tyrkerne til Hielp, forsamlet 30000 bevæbnede i Lataro og Budna, og saavel Dalmatierne som Albaneserne have protesteret, de ville hverken modtage Franske eller Østerrigere.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-07-21
Wien, den 8de Julii. De i Tyrkiet forsamlede Polakker under Deniskos Anførsel have forsøgt at indtrænge saavel i Østgallizien, som i det russiske Polen, men bleve paa begge Steder tilbageslagne, og ville nu søge en Vei til Jtalien, for at støde til Dombrowsky. J Pistoja i det Toscaniske, have yttret sig revolutionaire Bevægelser, der selv udstrakte sig til Fiorents.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-07-21
Storhertugen har derpaa ved Monfredini ladet anholde fransk Understøttelse hos Buonaparte.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-07-21
Jtalien, den 4de Julii. Ogsaa de pavelige Provindser Ravenna, Forli, Sondrio, have erklæret sig uafhængige, og skikket Deputerede til Buonaparte, ligesom og Lucca, der ligeledes vil organiseres paa ny Kiøbenhavn, den 21 Julii.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-07-21
J Tallotteriets 758 Trækning her i Staden udkom i Tirsdags følgende Nummere: De Jndstevntes Jndlægge udi Sagen: afgangne Doctor Münters Enke og Børn &c., contra Frodine Jürgensen og Assessor Barens, som Tillæg til andet hefte af Kiøbenhavns juridiske praktiske Maanedstidende.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-07-21
Blandt paadømte Sager skulle udelukkes Sager angaaende verbale Jnjurier, med mindre der i samme skulde indeholdes mærkværdige qvæstiones juris, da i saa Fald Sagen indryktes under opdigtede Navne &c., Morgenstierne, Subskriptionsplan til hans Maanedsskrift, faaes hos Directeur Schultz for 6 Sk., hæftet 8 Sk. Sammesteds faaes Augsburgische Confession, stor vo 7 Ark, for 16 Sk. de. Knigge over Omgang med Mennesker med Forfatterens Portrait, oversat efter det femte forbedrede og forøgede Oplag af Mag. Lauritz Hasse, faaes hos Directeur Schultz paa Hiørnet af Høybroestrædet og Læderstrædet for 1 Rdlr., Skrivpapiir 7 Mk.