Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-10-09
Jndenlandske Efterretninger. Om Landmandsmødet i Randers meddeles i Randers Avis fremdeles Følgende: "Som tidligere berettet, ville samtlige Forhandlinger under Landmandsmødet her ved Trykken i et særskilt Skrivt blive offentliggjorte; Discussionen vil alt have gavnet særdeles meget. Offentliggjørelsen og Udbredelsen af disse Forhandlinger ville sikkert endydermeere virke til Held for Agriculturens Fremme i Landet. At levere efter Hukommelsen et blot nogenlunde tilfredsstillende Overblik over Forhandlingerne, er en Umulighed. Vi ville derfor indskrænke os til nogle Strøbemærkninger, som vi antage, navnlig indtil Forhandlingerne udkomme i Trykken, ikke at være ganske uden Jnteresse. Som tidligere berettet, var Kammerraad Krarup valgt til Præsident, Greve af Knuth til Vice-Præsident, Lector Bergsøe til Secretair, Etatsr. Neergaard til Dirigent af Sectionen for Agerdyrkningen og Propr. Weinschenk til Dirigent af den for Qvægavlen. Pastor Carlsen var Secretair i Sectionen for Agerdyrkningen og Hr. Hoffmann Bang jun. i den for Qvægavlen. Der nedsattes en Lov Comitee, som fastsatte Lovene for Landmandsforeningen. Tiden forbød Discussioner derom. Referent var Godseier Tutein, der oplæste Lovene for Forsamlingen. At der ikke blev noget af den knap tilmaalte Tid benyttet til at discutere Lovene, finde vi rigtigt; men vi finde det dog mindre rigtigt, at Comitee-Medlemmerne vælges af Præsidenten. Det var vistnok ønskeligt, at Bestyrelsen (der bestaaer af Præsidenten, VicePræsidenten og Secretairen) foreslog Candidater og at forsamlingen valgte. En Comitee var nedsat angaaende Credit-Forenings-Sagen. Referent i denne Comitee var Lector Bergsøe. Hr. Bergsøe, Stænderdeputeret Nyholm og Hr. C. G. Clausen forsvarede Sagen, som derimod bestredes af Etatsr. Neergaard. Assessor Bregendahl ansaae det for ønskeligst, at Jylland erholdt sin egen Creditkasse. Flere Talere, deeltoge i Debatterne, som førtes med Liv, fra Hr. Bergsøes Side unægtelig med Sagkundskab og Talent, men vel ogsaa med temmelig megen Varme og Jvrighed. Comiteens Jndstillingspuncter bleve ikke ubetingel antagne; Majoriteten udtalte sig vel for Ønskeligheden af, at der existerede en Creditforening, men vilde dog ikke bestemt udtale sig for, hvorledes Samme, skulde være. Der var fremdeles Comitee nedsat angaaende Forstvæsenet. Sagen herom førte til meget interessante og sikkert for Mange belærende Debatter, i hvilke navnlig Hr. Hoffmann=Bang, Kammerj. Wimpsen og Jessen, Lector Bergsøe, Justitsr. Fielstrup og Kammerh. Lorenz deeltoge. J Forhandlingerne i Agerdyrknings=Sectionen om Agerdyrkningsredskaber og Maskiner, angaaende Sædarter, Gjødningsmidler, Fodervæxter, og Anvendelsen af grønne Afgrøders Ned pløining osv. osv. deeltoge mange af Forsamlingens Medlemmer; dog lagde navnlig Hr. Hoffmann=Bang fra Hofmansgave overordentlig udbredte Kundskaber for Dagen og fremkom stedse med høist interessante Oplysninger. Hans mange Foredrag hørtes af Forsamlingen stedse med den største Opmærksomhed. Blandt andre Talere, der deeltoge i disse Forhandlinger, nævne vi, foruden Dirigenten, Etatsraad Neergaard, endvidere Kammerraad Drewsen, Proprietair Valentiner, Gaardm. Blach og Christensen, Hr. Ferslev, Propr. Nis Hansen, Dr. Paulsen, Justitsr. Fielstrup, Pastor Krarup og polyt. Cand. Barfoed. I Sectionen angaaende Qvægavlen deeltog, foruden Dirigenten, Proprietair Weinschenk, mange Medlemmer af Forsamlingen, blandt hvilke vi nævne Hr. Hoffmann Bang, Proprietair David til Rongstedlund, Lector Ticherning, Gaardm. O. Kirk og I. Blach, Proprietair Pind til Thustrup, Justitsraad Fielstrup, Kammer. Rothe og m. Fl. Da Spørgsmaalet angaaende Fodringen var paa Bane, fremkom Propr. David med særdeles interessante Oplysninger, der sikkert, naar Forhandlingerne blive trykte og udbredte, ville komme Mange til Nytte. En særskilt om Qvægsagen nedsat Comitee anviste, som flere andre Comiteer i andre Sager, de landoeconomiske Selskaber de Midler, ved hvilke man meente, at de kunde virke, i hvilken Anledning Kjøbmand J. Ree fremkom med et nærmere motiveret Forslag til at fremkalde en saadan Forbindelse imellem Landmandsforsamlingerne og de landoeconomiske Selskaber, at hine meer directe kunne virke paa og igjennem disse. Den næstsidste Dag blev Spørgsmaalet: Ved hvilke Midler ville de mindre Landbrug - saavel Gaardbrugeres som Huusmænds - sikkrest kunne forbedres," sat under Discussion. Proprietair Valentiner oplæste Comiteens Betænkning, der foreslog forskjellige Midler. Dr. Paulsen fra Rødding Skole foreslog Mynstergaarde og Oprettelsen af saadanne høiere Landvæsenskoler paa Samme, hvorfra kan udgaae saavel dygtige Landvæsens-Elever som Lærere, der igjen kunne oprette mindre Landvæsensskoler. Han udviklede sit Forslag meget udførligt og grundigt, og forsvarede det ogsaa godt mod nogle fra enkelte Sider opkastede Tvivl. Fra flere Sider fandt Forslaget ogsaa Medhold. Kammerr. Drewsen holdt et længere Foredrag, hvori han udviklede, at, efter hans Mening, var Forbedrinden af Bondens Landbrug meget afhængig af den Stilling, han kom til at indtage. Bonden maatte have de samme Rettigheder, som andre Mennesker, hvilket efter Naturens Løve tilkom ham. Han vilde ogsaa omtale Hoveriet og Fæsteforholdet, som han ansaae for at skade Bondens Fremgang i materiel og aandelig Velvære. Paa Grund af Hoveriet kan han ikke disponere over sin Tid, og ifølge Fæsteforholdet, kommer det, Bonden anvender for at forbedre Gaarden, ikke hans Børn tilgode. Han udviklede sig udførligt og grundigt herover. Fra enkelte Bænke i Salen hørtes Raab om, at dette ikke vedkom Sagen, ad hvilke Raab man fra mange andre Sider hyssede stærkt. Saalænge Drewsen talte om Bondens Forhold til Godseierne, afbrødes han ikke af Præsidenten. Da Drewsen derimod, efterat have udviklet sig herom, udbredte sig over, hvorledes man endnu tillod sig at sige Dur til den danske Bonde, og herom henholdt sig til nogle Yttringer af Algreen-Ussing i sin Tid, afbrødes han af Præsidenten, der bemærkede, at dette ikke vedkom Sagen. Discussionstiden var nu endt og Mødet hævedes. Vi vide, at Mange beklage, at den gamle Drewsen, den Mand, der i en saa lang Række af Aar, til Held for Landet, ufortrødent har virket for Agerbruddets Fremme, der med Rette er kaldet Danmarks Thaer, og som i saa mange Retninger har udfoldet en gavnlig Virksomhed, at han i en Landmands forsamling skulde blive afbrudt; men man maa dog indrømme, at Præsidenten (Krarup) viste sig selvstændig og, uagtet Op fordringerne fra visse Bænke, ikke afbrød Drewsen; men først gjorde det, da denne unægtelig gik udenfor Sagen. Drewsen, der af Forsamlingen selvfølgelig hele Tiden vistes den største Agtelse, mødte atter ved Forsamlingen i Slutningsmødet. Flere talte om at bringe ham et ydre Tegn paa Agtelse, hvilket Tiden imidlertid forbød. Ved Slutningsmødet kom Sagen om Hestevæsenet frem. I Discussionen deeltog navnlig Dirigenten (Weinschenk), Gaardme. Kirk og Blach, Justitsr. Fjelstrup, Propr. Pind, Hoffmann-Bang og Fl. Kammerr. Rothe var Comiteens Referent. Nogle meente, at man aldeles ingen fremmede Hingste skulde indføre, hvilket Ønske af ikke Faa deles, grundet paa, at man har været mindre tilfreds med de tidligere indførte saakaldte Fuldblodshingste og i høieste Grad utilfreds med de Hingste, man for nogle Aar siden lod den noksom bekjendte Hestehandler J. Nathansen (der nok nu hedder Michael Leonard Nathanson) indkjøbe, hvilke Hingste den kyndige Overkrigscommissair Dr. Neergaard, som bekjendt, gjorde til Gjenstand for saa megen, som vi antage velfortjent, Dadel og Spot. Af de førte Debatter fremgik, at Fleertallet i Forsamlingen var enig i, at man nok kunde ønske fremmede Hingste, naar Indkjøbene ledes med Forsigtighed og kun af dygtige og agtede Folk, og at man ønskede, at de landoeconomiske Foreninger skulde virke for denne Sag ved Præmier ofv. Vi maae endnu tilføie, at af de Svenske og Norske deeltoge navnlig Baron Raben fra Calmar og Propr. Christensen fra Lindnæs pr. Drammen meget i alle Debatterne, og fremkom med flere interessante Oplysninger. Sidste lovede at ville sende Modellen til en Maskine, som man her ikke kjender og som vistnok vil have megen Interesse. Endelig afgjordes det efter nogen Debatte, at næste Forsamling skulde afholdes i Mai Maaned næste Aar i Odense. Endvidere blev der besluttet at anstille endeel comparative Forsøg efter endeel opgivne Spørgsmaal Resultatet af disse Forsøg blive at meddele af dem, der anstille dem, til næste Møde. Man lover sig Meget af saadanne Forsøg for Fremtiden. Derpaa holdt Præsidenten en smuk Tale, hvori han nærmere udtalte sig om Nytten, slige Forsamlinger medførte, takkede for den ham viste Tillid og bemærkede blandt Andet, at han, saameget han ellers kunde ønske, at Forsamlingen næste Aar igjen blev i Randers, dog havde stemt for Odense, da Jnteressen meest vedligeholdes ved at der vexles. Men om nogle Aar vilde Forsamlingen vel igjen blive afholdt her, og han haabede da, at den Sæd, der her var nedlagt, vilde bære synlige Frugter, at Agerbruget, der her endnu stod meget tilbage, medens Heste- og Qvægavl stod paa et temmelig høit Trin, til den Tid vilde have gjort betydelige Fremskridt. Hr. Hoffmann-Bang fra Hofmansgave betraadte derpaa Talerstolen, og henvendte sig ogsaa i en vakker Tale til Forsamlingen; han takkede Præsidenten for saa tilfredsstillende at have ledet forhandlingerne, som og de øvrige Functionairer. Han bød Forsamlingen et hjerteligt Velkommen til Odense næste Aar, og takkede i eget og som han haabede i hele Forsamlingens Navn Randers Jndvaanere for den særdeles Opmærksomhed, Velvillie og Forekommenhed, hvormed man paa saa mange Maader var kommet de Fremmede imøde. Præsidenten henvendte derpaa atter nogle Ord til Forsamlingen og sluttede men et Hurra for Kongen og Fædrelandet, som besvaredes med mange Hurraraab. Derpaa erklærede han Forsamlingen for hævet. Disse Forhandlinger have efterladt et særdeles godt Total Jndtryk, paa Grund af den harmoniske Mand, der besjælede Forsamlingen. Ogsaa Nytten vil nu være uomtvistet. Vi maae endnu omtale, at det er Kammerraad Krarup, der først i Randers Amtshuusholdningsselskab har givet Impulsen til disse Forsamlinger og at han med en roesværdig Udholdenhed har arbeidet for Realisationen af denne Jdee. J Møderne deeltog daglig circa 330 Medlemmer; der vare siddende Pladse for dem Alle. I Salen var bag Præsidentstolen opreist et smukt Tempel, hvori Ceres samt flere Agerdyrknings=Attributer vare anbragte. Paa begge Sider deraf hans Thorvaldsens Aarstider i Medaillons.