JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1836-09-12
Almindelig Politik. Det synes virkelig, som om Sultanen aldrig skal have Ro, selv hvor han vil vise Folk Artighed. Nylig skrev han saaledes i Anledning af sin Datters Formæling to egenhændige, paa orientalsk Viis forseglede og omviklede Breve til den engelske og franske Monark. For at de ikke tilligemed andre Breve skulde aabnes paa den østerrigske Grændse, bleve disse Skrivelser overleverede Wiener=Hoffets Gesandt, Baron v. Stürmer; men Øvrigheden i Semlin respekterede ikke dennes Anordninger og endnu mindre Sultanens Breve, hvis Silkesnore bleve sønderrevne og Seglene brudte. De bleve derpaa dyppede i Ædike og, forsynede med det keiserlige Stempel, sendte til Paris og London. Hvad Man i den første Stad har sagt hertil, vides ei endnu; men Lord Palmersion har tilstillet den tyrkiske Gesandt i Engelland, Brevet til Kong Wilhelm, med den Anmodning, at sende det tilbage til Konstantinopel, da han ikke kunde overrække Hs. Majestæt det i en saadan Tilstand. Tillige blev fra London sendt en Note til Wien, hvori Man undrer sig over denne udelikate Fremfærd med et personligt Brev fra en Monark til en anden. J den tyrkiske Hovedstad bryder, Man tillige Hovedet med at udfinde Hensigten af en fransk engelsk Flaades Ankomst til Athen, hvilket efter Nogles Mening skeer for at tvinge Mehemed Ali til at indstille sine Rustninger. Da Alting for Øieblikket er saa tyst og stille fra Spanien, lig et Havblik for Stormen, udtale preussiske og andre Blade sig destomere om de mulige Følger af den sidste Katastrophe, og ere overbeviste om, at dette ulykkelige Land snart vil blive en Republik og da blive givet til Priis for alle Anarkiets Rædsler. Maaskee male de med for stærke Farver, naar de paastaae, at Konstitutionen fra 1812 ikke kan forenes med Kongedømmet, og at de nordiske Hoffer uden Tvivl ville kalde deres Gesandter tilbage fra Madrid; men imidlertid er Man dog nu meget spændt paa at see, hvorledes Frankerig betragter den nye Tingenes Vending. Mærkeligt er det iøvrigt, at den spanske Gesandt i Brussel har, efter sin Kollegas Exempel i Paris, vægret sig ved at anerkjende Konstitutionen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1836-09-12
J et Regjerings=Møde den 29 August i Bern oplæstes et Udkast til en besvarende Note til Hertugen af Montebello, hvori der anføres, at ikke et eneste af de Komplotter, som ere smeddede mod Frankerig i Schweitz, skylder dette Land deres Udspring, men Paris selv, som Sammensværgelsernes Brændpunkt." Fremdeles siges der, at da Schweiz selv har med stor Beredvillighed søgt at fjerne Urostifterne, kan det heller ikke tilkomme Andre at sætte en Grændse for den Skaansel, Man vil vise Flygtningerne. Tilsidst erindres Gesandten om den Hengivenhed, Schweiz igjennem Aarhundreder har viist Frankerig, hvorfor det og saa haaber lignende Følelser fra de Franskes Side, saa meget mere som det ikke agter at kjøbe nogensomhelst Stats Venskab med Tabet af sin Uafhængighed.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1836-09-12
Alle Beretninger om Marie Louises Forsæt at afstaae Parma til Hertugen af Lucca, erklæres nu af wienske Blade for lutter Opdigtelser.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1836-09-12
Spanien. Det nye Ministerium begynder allerede at see dets Tillid synke hos den demokratiske Konstitutions Beundrere, især da Man erindrer sig, at det var Calatrava, der som Justitsminister i Aaret 1823 androg paa, at Ferdinand erholdt den absolute Magt igjen. Vel var dette kun en nødtvungen Handling, som derfor heller ikke friede Ministeren for Forviisning; men imidlertid troer Man dog ikke, at han just tilbeder en Konstitution, som afviger fra alle andre europæiske Statsystemmer. Regentindens Proklamation, som især tilskrives ham, forøger denne Mistro, da der jo antydes paa at give Forfatningen en Form, som nærmer den de andre konstitutionelle Staters Regjeringer, det vil sige, ophæver Eetkammer=Systemet og hvad der lammer det Kongelige Veto. Endnu for det omtalte Manifest udkom, udtalte denne Mistillid sig med megen Kraft i en Adresse fra Juntaen i Malaga til Dronningen, hvori den erklærer at have den bedste Mening om Hs. Majestæts Hensigter, men ikke om Ministrenes, og vil derfor blive forsamlet, indtil Folkets Rettigheder ved Nationalforsamlingen, ere blevne sikkrede, da Provindsen Malaga af Erfaring veed, hvor bedrageriske alle politiske Programmer ere Men ogsaa Folk af modsatte politiske Meninger have liden Tillid til et Kabinet, som ikke har kunnet blive kompletteret, og af hvis Medlemmer to allerede siges at ville udtræde. Dronningen, hvem Man synes at ville isolere, da Man end- og har berøvet hende to Tienere, som ikke blandede sig i Politik, nemlig Dhrr. Munno; og Ronchi, behandler de hende paanødte Statsmænd med Ligegyldighed og stundom vel ogsaa med Uvillie. Som en Følge af alt dette, hersker der megen Forvirring i Administrationen, og den største In subordination hos Garnisonen i Madrid.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1836-09-12
Jmedens Ministrene spekulere paa at skaffe Penge tilveie, have 90 Officerer af Garden taget deres Afsked, hvorved de lavere befalingsmænd komme til Ære. Jøvrigt var indtil den 27 Aug. Roligheden ikke bleven forstyrret i Madrid siden det bekjendte Slagsmaal mellem de to Garderegimenter, hvorved der nok er flydt meere Blod, end de offentlige Blade ville tilstaae. Da der netop i denne Anledning gik det Rygte, at Opstanden i S. Jldefonso var bleven bevirket ved Bestikkelser af en udenlandsk Gesandt, har den bekjendte Sergeant Garcia erklæret denne og flere beskyldninger for skjændig Bagtalelse og forsikkret, at dette Foretagende skeete af reen Kjerlighed til Folket og Friheden. Til Slutning erklærer han i eget og Kammeraders Navn, at han vil ansee Alle, som for Fremtiden tillade sig slige beskyldninger, for Carlister og Frihedens Fiender. Denne Protest er underskrevet: "Sergeant Higinio Garcia, Chef for Bevægelsen i la Grana, hvoraf Man da i det mindste seer, at han ikke, som Rygtet sagde, er bleven Kapitain. Ligeledes bekjendtgjør den nye Generalkapitain af Ny-Castilien, Seogne, at han daglig modtager flere anonyme Breve, hvori han trues med Døden af Forsamlinger, som han ikke kjender, og heller ikke skjøtter om at kjende. J denne Anledning fritager han de anonyme Forfattere for videre Uleilighed, da han, som for Tiden er bleven svækket ved Strabadser, og kun har et Been, ikke bryder sig om at døe og desuden ikke frygter for nogen Ting i Verden. Slutteligen erklærer han, at det er ham ligegyldigt, enten han falder i Madrid eller i Navarra, naar han blot døer i Kamp for Dronning Jsabella og hendes ophøiede Moder, samt for Spaniens Lykke og Frihed. Hvor Partierne saaledes rase mod hinanden, maa Man vistnok ikke være for lettroende, men søge at komme efter Sandheden, der vel ogsaa her, som andensteds, ligger i Midten. Dette gielder ikke allene om Madrid, men ogsaa om Provindserne, hvor alle Lidenskaber ere løsladte, og Alle ville regjere. Jmidlertid have dog de fleste Juntaer underkastet sig den nye Regjering, hvorfra, som forhen meldt, gjordes en Undtagelse i Malaga. Mærkeligt er det ellers, at denne Stads Junta havde lovet en Nedsættelse af Tolden, som blev forkastet af de andalusiske Juntaers Deputerede, der vilde, at Toldvæsenet skulde blive ved det Gamle J Barcelona har Mina, hvis Sygdom ikke synes at være saa farlig, ledsaget Dronningens Dekretter med en Proklamation, hvori han strax opmuntrer til at illuminere og ender med: "leve Jsabella den Anden, leve Friheden!
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1836-09-12
Fra Krigsskuepladsen erfarer Man, at Navarreserne ere kjede af Krigens Byrder, og at den fangne Jturraldes Overgang til de konstitutionelle Tropper har gjort et overordentligt Jndtryk i hine Egne. Carlisterne faae nu ikke mere Proviant tilført fra Frankerig, men skal forsørges dermed af Jndvaanerne. Villareal er paa Marschen til Santander med 6000 Mand, men en Deel af den engelske Legion er ogsaa draget ud, for at opholde eller afskjære ham Tilbageveien. Om Prætendenten gik det Rygte, at han var kjed af Krigen, og vilde begive sig til Frankerig for at standse videre Blodsudgydelse. Et andet Rygte, der rigtig gangens ad af nok klinger som en Fabel, lader nogle af hans Tropper have den Plan: at udraabe ham til konstitutionel Konge. Amerika.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1836-09-12
Den mexikanske Regjering ruster sig af al Magt til at føre Krigen mod Texanerne med Eftertryk. Hvis Mexicanerne ville stride paa civiliserede Nationers Viis og tillige kunne finde Midler til at proviantere en Hær af 10,000 Md. i Texas, da er det muligt at de kunne gjenerobre Landet. Men Forbittrelsen over Sta Annas umenneskelige Grusomhed er saa stor, at hvis et lignende System atter bliver fulgt blot i et Par Maaneder, vilde, ifølge et amerikansk Blad, saa mange Hielpere strømme til fra de vestlige og sydvestlige nordamerikanske Stater, at Mexicanerne snart vilde blive udjagede. - Jøvrigt er Stemningen i alle Egne af Mexico selv saa urolig, at Man imødeseer Opløsningen af Sta Annas Centralsystem og Gjenoprettelsen, af Forfatningen fra 1824, for hvilken Texanerne i Førstningen foregave allene at have grebet til Sværdet. Den midlertidige Præsident havde aftakket og en anden var traadt i hans Sted. Paa Grund af disse og flere Omstændigheder var Troppemarschen mod Texas for Øieblikket gaaet istaae; men imidlertid var General Urrea traadt i Underhandlinger med nogle indianske Høvdinge om et Hielpe korps paa 8 til 10,000 Md., og havde tillige befalet at opkjøbe 1000 Heste, som maaskee kunde være vanskelige at opdrive.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1836-09-12
Udenlandske Blandinger. Storbrittannien. Luftskipperinden Mad. Graham er i god Bedring, men vil sandsynligviis for stedse faae en Skade i det ene Øie. Hendes Uheld har iøvrigt ikke afstrækket hendes Mand fra at foretage sig en ny Luftreise, hvor han hævede sig til en Høide af 6000 Fod.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1836-09-12
Da en af Kongen i Begyndelsen af dette Aar nedsat Militair=Kommission ikke har troet at burde afskaffe Pidske straffen i Armeen, har Man til Skadesløsholdelse for Soldaterne tilladt dem at bære to eller flere Tresser paa den høire Arm, naar de have tjent troe i visse Aar. Tillige har Man tilstaaet dem en Forhøielse i Solden og lettet dem Udtrædelsen af Hæren paa samme Vilkaar.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1836-09-12
Frankerig. Hr. Deelarne, som blev sendt til Marokko i de bekjendte algierske Anliggender, er nu kommen tilbage, efter at have opnaaet Maalet for sin Sendelse. Endnu aldrig skal en christelig Gesandt være bleven modtaget med saa megen Pomp, som han blev det i Mequinez, hvor flere tusinde Ryttere droge ham imode. Ministrene havde ligeledes budt ham velkommen en halv Miil udenfor Staden, ved hvis Porte han blev hilset af Keiserens Kjøkkenmester og Gardens Chef, som med 30 Fanebærere reed foran ham til hans Qvarteer. Tre Dage efter havde Hr. Delarne Audients hos Hs. Majestæt, dog ikke i Palladset selv, hvor han havde maattet bukke sig 3 Gange for Monarken. Sammenkomsten fandt derimod Sted tilhest, hvorved Gesandten, slag med eet Buk. Men hvad der meest har forbauset Marokkanerne er, at deres Keiser førte sin franske Gjæst indi sit Harem, hvis yndige, bag store Forhæng skjulte Beboer inder udstødte et Skrig, da de saae den Fremmede indtræde.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1836-09-12
Den nylig afdøde Grev Rayneval aabnede sin diplomatiske Løbebane under Direktoriet, og var første Gesandtskabs=Sekretair i St. Petersburg, da Krigen udbrød 1812. Siden har han været Generalkonsul i London, Gesandt i Berlin og Schweitz, og blev efter Juli=Revolutionen Ambassadeur i Madrid, hvor han imidlertid i den senere Periode just ikke var meget populair. Han var en af Talleyrands dueligste Elever, og besad mange grundige Kundskaber og sjeldne musikalske Talenter. Hans Enke, en russisk Dame, gjaldt i sin Tid for en af Europas første Skjønheder. Schweitz. Professor Snell i Bern har erklæret Regjeringsraadet, at han ikke vil lade sig nøie med den blotte Løsladelse af Fængselet, men forlanger en Dom, og i Mangel deraf, Kundskab om Akterne og Angivernes Navne, for at kunne begrunde en Klage for Domstolene og retfærdiggjøre sig for Publikum.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1836-09-12
Odense. Efter en særdeles heldig Overfart paa 4 Timer ankom Hs. Kongelige Høyhed Prinds Christian Frederik med Dampskibet Mercurius fra Faaborg til Sønderborg, den 9 dennes, om Eftermiddagen Kl. 5.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1836-09-12
Kjøbenhavns Børs=Kours den 9 Septbr. 1836. Hamb. 2 M. - k. S. 202 12. 4 pCt. uopsigelige Rigsbank Spec. 202, solgt. til - Mk. - s. Oblig. 102 ½ a 103 Rbd. r. S. Bank-Disconto .... 4 pCt. 4 pCt. norsk Laan ved Hambro Norske Spec. Sedl. pr. 100 og Søn af 1828,1013101 ½r. S. Sp. 180 1/2 a 181 Rbd. Sedl. 4 pCt. nye norske Oblig. af 4 pCt. Kongel. Obligationer 1834. 101 a 101 ½ i r. S. (u. Rente) 9292 1/2 R. Sedl. 4 pCt. dito 101 a 101 1/2 i Bco. Nation. Obl. (af Laan 4 Febr., 3 pCt. nye dsk. Obl. (1 L. St. 14 Bcomk.) 74 1/2 a – L. St. 1820) 102 a 102 1/2 Rbd. r. S.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1836-09-12
Kjøbenhavns Torvepriser den 9 Septbr. 1836. Hvede. 4 Rd. 88 s. a 5 Rd. 8 s. Ærter.... 4 Rd. 24 s. 35 Rd. 16 s. Rug..... 3 Rd. 72 s. - 4 Rd. 24 s. Flesk, røg. 2 Rd. 32 s. - 2 Rd. 48 s. Byg grad. 2 Rd. 84 s. - 3 Rd. 24 s. dito, grøns. 1 Rd. 94 s. - 2 Rd. 4 s. Byg Grad. 2 Rd. 72 s. - 3 Rd. 16 s. Smør Pd. 1 Mk. 6 s. - 1 Mk. 8 s. Havre. 1 Rd. 92 s. - 28d. 36 s. Æg Snes. 1 Mk. 5 s. - 1 Mk. 6 s. Siellandsk Smør Fjerd. 12 Rbd. - Mk. - s. a 14 Rbd. - Mk. - s.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1836-09-12
AVERTISSEMENTS. At vor inderlig kjære Moder, Frue A. L. P. Lüttichau, fød Lunding, ved Døden afgik den 7 denne Maaned, 65 Aar. gammel, bekjendtgjøres herved for Slægt og Venner af hendes dybtsørgende Sønner. Odense den 12 Septbr. 1836. H. H. Lüttichau. M. Lüttichau.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1836-09-12
Onsdagen den 14 September d. A. holdes Præste Ordination i St. Knuds Kirke. Gudstjenesten begynder Kl. 9. Den til personel Kapellan for Selle sted og Vedtofte Menigheder beskikkede Cand. theol. J. J. Seidelin prædiker.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1836-09-12
J Anledning af Hs. Kongelige Høyhed Prinds Christian Frederiks høje Fødselsdag bliver Diner i den ældste Klub her i Staden Søndagen den 18 d. M., Kl. 3. Odense den 12 Septbr. 1836. Directionen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1836-09-12
I Anledning af Hs. Kongelige Høihed Prinds Christian Frederiks høie Fødselsdag bliver Diner paa Nyborg Postgaard Søndagen den 18 Septbr. førstkommende, Eftermiddag Kl. 3 12, hvortil Udenbyes, indbydes. Asyl eller Tilsynsskole i Odense. 1. Da man har det Haab, snart at kunne see en Tilsynsskole for Smaabørn oprettet her i Byen, saa ønsker man dertil at kunne erholde et passende Locale, nemlig: en Beboelsesleilighed, bestaaende af tvende nogenlunde rummelige Værelser med nogle mindre Kamre, Kjøkken og tilhørende udvendig Beqvemmelighed, samt en Legeplads under aaben Himmel. De, som maatte have en saadan Leilighed at ville udleie, ombedes at aflægge en Billet desangaaende paa Adressekontoiret. 2. De Forældre, som ønske at benytte den Tilsyns skole, som oprettes her i Byen, for der at hensende deres Børn fra 2 1/2 til 7 Aar, medens de saaledes selv bedre kunne søge Arbeidsfortjeneste, anmodes at ville anmelde deres Børn hos een af os Undertegnede, hvor Reglerne for Børnenes Modtagelse tillige kunne erfares. 3. En Lærerinde, sat af Alder, kan faae Ansættelse, ved den Tilsynsskole, som agtes oprettet i Odense, naar hun føler Kald til at opfylde de Pligter, som en saadan Anstalt medfører. Foruden frit Huusly og nogen Jldebrændsel, vil der blive tilstaaet hende en vis aarlig Løn af noget over 100 Rbd.; desuden vil Løn og Kost blive udredet til den Pige, der antages til hendes Hielp og Tjeneste baade i Tilsynsskolen og udenfor Samme. De, som maatte attraae denne Post, ville behage desangaaende at indgive skriftlig Begjæring, som kan indsendes til Biskoppens Kontoir. Klauman. U. Faber. Jens Benzon. Ortved. Westeengaard. S. Hempel. Steenbuch. Wiberg. Borch.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1836-09-12
Reformations-Kantate. J Anledning af Jubelfesteen, som indtræffer i Aar, har Undertegnede efter en smuk Text af 8 Vers: "Reformationen kaldet, komponeret en Reformations=Kantate, som bestaaer af 8 Rumere og især er beregnet for Stæder, hvor kun haves liden Assistence saavel af Sangere som Jnstrumentalmusik, hvorfor den er sat saa let som muligt for 3 Syngestemmer med Akkompagnement enten af Orgel eller 2 Violiner og Violoncello, som næsten bestandig gaaer unisoni med Syngestemmerne. J Mangel af Violiner kan ogsaa bruges Klarinetter eller Fløiter. Sangen kan ogsaa udføres af Børn, og egner sig saaledes til Brug i Skoler, ved den forestaaende Høitidelighed, som den 31 October i Samme skal foretages. De, som ønske denne Musik, som koster 3 Rbd., ville behagelig opgive mig, for hvilke af ovennævnte Jnstrumenter den ønskes udsat. Skulde Ackompagnement af flere Jnstrumenter ønskes, kan dette moden ubetydelig Forhøielse af Betalingen erholdes. Fredr. Foersom jun. Odense, i Mai 1836. Organist.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1836-09-12
Schous Udtog af Forordninger, anden Udgave, komplet til 1835 Aars Udgang, er indsat til Salg for billig Priis paa Fyens Stifts Adressekontoir.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1836-09-12
Tvende store Valnødtræer, tjenlige til Planker og Geværskjæfter, ere at bekomme tilkjøbs. Adressekontoiret giver Anviisning.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1836-09-12
Ved Jndbrud i Mørkenborg Kroe er Natten mellem 4 og 5 Septbr. d. A. bortstiaalet et tokasses Sølvuhr med Porcellains Skive, hvis yderste Kasse er revnet midt over, hvorved hang et broget Baand med 2 Signeter med hvidt Glas og en Uhrnøgle, Timeviseren afbrudt; en Meerskums Pibe med Sølvbeslag, skarprygget og smal af Form, med sort Hornrør- og blaae Snor, Forbeslaget dækker ikkun Pibehullet og er forsynet med en lang Sneppert; desuden et Træe=Pibehoved med Sølvbeslag og Træerør. Skulde Nogen være kommet i Besiddelse af disse Ting, bedes de melde sig og aflevere det Modtagne til Undertegnede, da en mistænkt Person herfor er anholdt. Lunde, Scham og Schoubye Herreders Kontoir den 7 September 1836. M. Knutzen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1836-09-12
En liden bruun Hundehvalp, med sort Snude og begge Ørerne fornylig afskaarne, er sin Eier bortkommen. Finderen bedes at aflevere den til J. Jensen, Bommand uden Vesterport.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1836-09-12
At Ubberud Kirkes Tiende og øvrige Jndtægter herefter oppebæres af Kasserer og Fuldmægtig Hansen i Odense, hvis Qvittering derfor ene er gjeldende, det bekjendtgjøres herved til Jagttagelse for Yderne og andre Vedkommende, af mig som Kirkens Eier. Ubberud den 31 August 1836. Jørgen Nielsen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1836-09-12
En fiint, simpel, ung Pige, helst fra 15 til 17 Aar, der har Lyst til de gaaende Forretninger i en større Huusholdning, og tillige har Øvelse i Syening, kan enten strax eller til Novbr. førstkommende faae Kondition i en Kjøbstad. Man behager at melde sig i en billet paa Adressekontoiret, mærket B. S., hvori Alder, Navn og Forældres Stilling opgives.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1836-09-12
Skipper H. J. Copp, som ligger under Ladning til Kjøbenhavn, afgaaer bestemt midt i denne Uge, og medtager Fragtgods og Passagerer. Vedkommende behager at henvende dem til Kjøbmand J. Nielsen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1836-09-12
Skipper H. Andresen afseiler til Kjøbenhavn sidst i denne Uge, og medtager Fragtgods og Passagerer. Man melder sig paa Skibet i Bassinet eller hos Mæglerne dee & Maar.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1836-09-12
Paa St. Hans Kirkegaard Nr. 445 erholdes Silke Vatter tilkjøbs til de muligst billige Priser, saavel i større som mindre Partier, samt af forskjellig Størrelse. Bistillinger modtages ogsaa fra andre Steder.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1836-09-12
Hos Undertegnede forfærdiges alle Sorter Laasesom, samt 3 og 4 Tommers Søm, saavelsom alle Sorter Dykker. Odense den 12 Septbr. 1836. H. Christesen, Kleinsmed.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1836-09-12
Et brugt komplet Brændeviinsværk, indrettet efter nyeste Methode, af 8 Tønders Størrelse, og som veier 1124 Pd. Kobber, er til Salg for en saare billig Priis. Adressekontoiret anviser. Logie.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1836-09-12
For en eenlig Person er Logie og øvrige Beqvemmeligheder at erholde paa en særdeles behageligt beliggende Gaard ved Odense. Ønskes en Hest forret, kan dette skee. Adressekontoiret anviser.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1836-09-12
Det Hans Christian Carlsen af Ubberud Sogn tilhørende og ved Landeveien beliggende Huus med Have og Jordlod, kan faaes tilkjøbs. Lysthavende ville snarest muligt henvende sig til Hospitalsforstander Bonde i Odense.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1836-09-12
Et Værelse i en reel Gade er strax at faae til Leie for en Skolediscipel eller anden eenlig Person, og om forlanges Kost i Huset. Adressekontoiret anviser. Hober
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1836-09-12
Hvor en Dreng kan blive antaget i Handelslære, enten strax eller til Michelsdag, erfares paa Adressekontoiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1836-09-12
Løverdagen den 17 Septbr. 1836, Formiddag Kl. 11 slet, bliver paa Nyborg Raadstue holdt offentlig Licitation over Leverancen af 550 Tdr. Rug, til Brødbagning for Nyborg Fæstnings Garnison. Konditionerne ere forinden til Eftersyn paa mit Kontoir. Nyborg Byefogedcontoir den 3 Septbr. 1836. Bierfreund.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1836-09-12
Efter hvad der er vedtaget under Skiftet efter Huusmand Anders Pedersens Kone i Kjøng, Karen Christensdatter, bliver det Boet tilhørende Huus med Hauge i bemeldte Kjøng Bye stillet til 3 Auctioner, nemlig: 1ste Auction Fredagen den 16 Septbr. d. A. hver Dags 2den den 25. Formiddag og 3die den 30 Kl. 10. De 2 første Auctioner afholdes paa Assens Raadstue, hvorimod den sidste afholdes i selve Huset. Hvilket herved til Liebhavernes Efterretning bekjendtgjøres. Baag Herredskontoir i Assens den 6 Septbr. 1836. Gundorph.