JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-09-26
Fredens Afslutning bekræftes vedvarende fra alle Kanter, men de forskiellige Betingelser som anføres, ere vel just ikke endnu at fæste Liid til. Underhandlingerne vare til Slutningen førte directe med Kong Ludvig selv. - Fra Nederrhinen hedder det, at 16 Franske Fæstninger skulle tages i Depot paa 7 Aar til Garantie, og at Frankrig, hvori der saalænge skulle forblive 200,000 Mand allierede Tropper, har at betae 1200 Millioner Franker Krigskontribution i visse erminer. Heraf Kal Engellands Andeel være 9 Mill. Pund Sterl. - Det Brusseler Orakel forsikrer, at Frankrige ved den afsluttede Traktat, ikkun aftræder, lidet af Gebret: Savoyen til Sardinien, Bispedømmet Porentrui til Basel, Huningen vorder sløifet, Landau en tydsk Forbundsfæstning; Noget af det Fransk Luxemborgske og Grevskabet Namur samt adskillige Fæstninger i det Fransk-Flandern kommer til Belgien. Saaledes siger Oraklet. Jfølge denne Efterretning blev altsaa Belgien og Sardinien de eneste forstyrrede; Østerrigerne og Preuserne havde følgeligen blot at takke for den nydte Ære, og for den herlige Leilighed man havde givet dem til at giøre sig en liden Motion, for at forstørre Sardinien og Belgien. - En Skrivelse fra Aachen synes endnu at være den tilforladeligste, og efter den skal Frankriges Jntegritæt være garanteret som den var i Aaret 1799.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-09-26
Alle de Distrikter, som i Parisertraktaten 1814 paa den Belgiske, Tydske og Savoyiske Grændse bleve forenede i med Frankrige, og indeholde en Befolkning af 600000 Mennesker, tilbagegives. Jøvrigt stemmer ogsaa denne overeens med ovenstaaende, angaaende Fæstningerne og Kontributionen. Østerriges Bestræbelser at faae Elsatz og Lothringen forenet med Tydskland, ere ikke lykkedes. - De fremmede Monarkers Afreise var i udsat til den 26de, saasnart denne er gaaet for sig i vorder Traktaten offentligen kundgjort. Bemeldte Traktat skal ogsaa indeholde adskillige særskildte Attikler med Hensyn til Europas almindelige Fred. I de sidste otte Dage var der trods Kapitulationen indtruffen til Paris over 6,000 af Loir-Armeens Officierer. Deres Nærværelse havde allerede foranlediget adskillige blodige Optrin. For et par Dage siden blev en Jrlandsk Kapitain paa en Spadseretour dræbt af nogle franske Officierer, der bære Stokke med skiulte Kaarder. Paa et Kaffehuus i Palais Royal kom det den 10de d. til saa haardnakket en Kamp mellem franske og preusiske Officierer, at de som ingen Sabler havde sloges med Meublerne. Mange bleve der saarede, dog ingen dræbte. Nationalgaden lyt kedes det endeligen at bringe Kjemperne fra hinanden. De Franske Officierers Pralerie er under nærværende Omstændigheder mærkværdige. De tale høit om en nærforestaaende Forandring. En af dem sagde nylig til sine Kammerader: "Troe mig, tag ingen Tieneste; det kunde skade Eder, inden sex Uger ville vi selv kunne vælge os Poster. Dette er akkurat Sproget de franske Officierer førte nogle Uger før Napoleons Tilbagekomst fra Elba
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-09-26
Den spanske General Avisbal har nu ogsaa trukket sig tilbage over Grændsen, uagtet Sandheden, af bemeldte Generals Proklamation af 27de Aug. er lige gieldende: at Napoleons Aand endnu er den herskende; at Kongen vel er indsat paa sin Trone, men ei i Hjerterne, a. - J hele trende Dage holdt Keiser, Alexander Revne over sine Russer, der nu alle bryde opad Rhinen, paa 40000 Mand nær, som forblive i Frankrig ifølge Fredstraktaten. Over disse hedder det, at Storfyrst Constantin skal føre Overkommandoen. Ved Allierfløden staae Østerrigerne og Franskmændene vedvarende ligefor hinanden. Hertugerne af Bellund, Ragusa og Tarent, ere udnævnte til Generalmajorer i den kongelige Garde. Fouchee gaaer efter Forlydende, som Ambassadeur til ConstantinoKrigs-Efterretninger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-09-26
Adskillige offentlige Blade sige, at det i det østlige Europa snart torde komme til krigerske Optrin. De tale og Rustninger som drives fra flere Kanter. Montenegrinernes geistlige Overhoved har den 15de August pludseligen bemestret sig Staden Ragusa, gjort den østerrigske Garnison til Krigsfanger og strax ladet sig udraabe som dens Souverain. Man forsikrer, at Montenegrinernes Bisp iforveien derom havde underrettet Divanet i Konstantinopel, og ved samme dertil endnu mere være bleven opmuntret. Montenegrinernes Styrke udgiør 11 a 12000 Rd. og denne Begivenhed kan blive af betydelige Følger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-09-26
Smyrna har afkastet det tyrkiske Aag og erklære sig uafhængig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-09-26
J Ostindien er den Napauleuserne af Engellænderne tilbudne Vaabenstilstand ikke bleven antaget. Krigen fortsættes derimod med Kraft. Ogsaa har Lord Moira ladet udruste forskjellige flere Korpser for at bekrige andre ostindiske Fyrster.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-09-26
Et Skib som fra Lima har overbragt Spanierne mange kostbare Sager, hvoriblandt 200000 Piastrer, havde tillige Efterretning om, at Jnsurgenterne i Peru total vare slagne. Den forrige Konge af Neapel. er af den østerrigske Keiser, ved en i Paris den 1ste Sept. udstædt Deklaration, tilstaaet et Fristed i sine Stater under følgende Betingelser. 1) Kongen aflægger strax sin Kongetitel og tilstaaes den af hans Gemalinde antagne Grevetitel. 2) Kongen har Frihed i at vælge sig Bohmen, Mæhren eller Over=Østerrige i til Opholdsted 3) Kongen giver sit Æresord paa, at han ikke uden Keiserens særdeles Tilladelse vil forlade de østerrigske Stater. Det Danske Auxiliairkorps. var allerede d. 20de begyndt at passere Elben; det 1ste og 3die Jydske saa og det Holsteenske Ryttertegiment afgik den 22de til Altona. Kopsets Kantonnements bliver mellem Glückstadt og Elben, i Retning fra Plden indtil Bille. Den 23de indtraf Hs. D. Prinds Friedrich i Sit Hovedqvarteer Wandsbek. Den anden Brigade under Oberste v. Castonnier var allerede den 22de dennesides Elben. Den 23de og 24de passerede den første Brigade under Generalmajor v. Bachmann over Elben. Den 25de Rastdag. Den 26de og 27de gaaet den sidste, nemlig den tredie og lette Brigade under Oberste v. Walder over bemeldte i Flod.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-09-26
Fædrelandet. Hr. Desaugiers den ældte agter i disse Dage at tiltræde sin Tilbagereise til Frankrige, ogsaa den ved det kgl. danske Hof accrediterede Kgl. Franske Gesandt Marquis de Bonnay, vil med det første tage tilbagetil Frankrige, da han som bekiendt er blevet en at Rigets Pairer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-09-26
J Fredagaftes var den bebudede Vauxhall i Rosenborghauge. Hovedindgangs Alleen lige til RosenborSlotsbro, og hele Cavaliergangen, var oplyst med smaa Lamper. Den prægtige Hovedindgang i Kronprindsessegaden, Herkulestemplet, vare smagfuldt oplyste med couleurte Glaslamper. Ved Enden af Cavaliergangen var anbragt et Slags Transparent, og ved Rosenborg Slotsbro en stærk Belysning med couleurte Glaslamper. De øvrige Gange i Haugen vare svagere belyste. Paa to forskiellige Steder opførtes Musik af blæsende Jnstrumenter. Midt i Haugen var anbragt et Telt, hvor der bevertedes med Forfriskninger, ligesom i Herkulestemplet. Tilskuernes Tal var anseeligt, men her var hverken Dans, Sang eller andet fligt, som kan give et Vaurhall Liv.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-09-26
Paa Sorgenfrie Slot høitideligholdtes i forrige Uge en dobbelt Fest: H. H. Prinds Christians Fødselsdag (d. 18de Septbr. 1786) og det aarlige Høstgilde. Den 18de Sept. var Bal paa Slottet, hvis store Sahl i Hovedfacaden var smagfuldt prydet med Guirkander.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-09-26
Næste Dags Aften feiredes Høstgildet. Den romantiske Bakke lige for Slottet var oplyst med Lamper, og en stor Mængde Mennesker af forskjellige Stænder, saavel fra Hovedstaden som Omegnen, havde forsamlet sig til denne landlige Fest. Der opførtes Musik af blæsende Instrumenter, og dandsedes i en ualmindelig lang Quadrille under fri Himmel fra Kl. 7 1/2 til Kl. 2. Paa to forskjellige Steder i Haugen uddeeltes Drikkevarer og Forfriskninger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-09-26
Kiøbenhavns virsomme Politiedirektør har indskiærpet alle Vedkommende Plakaten af 13de Novbr. 1810, og flere Lovbud mod adskillige Gadeuordener, der begaaes saavel af Haandværksdrenge som andre Børn, hvorfra de der besøge Skolerne ikke ere undtagne, saasom ved at forfølge hinanden med Støi og Skrig, trække med de saakaldte Drager, hvorved Heste blive sky og løbske, Vinduer og Gadeligter ituslagne, Steenkasten, Pidskesmelden, Boldspil, Vands og anden Ureenligheds Udbredelse med smaae Haandsprøiter, der vanzire Bygninger, Porte og Dørre ved Ridsen af Knive eller andre Jnstrumenter, eller ved Paaskrivler og usædelige Figurer, saavelsom ved den utidige og skadefroe Brug, som Malerdrengene giøre af Farver i Forbigaaende o. s. fr. da de Drenge, som træffes i disse eller lignende Uordener, blive anseete med korporlig Straf og deres Forældre eller Foresatte uden Undtagelse med Mulkker. Endelig trues de Forældte med Straf, der vise den utilgivelige Skiødesløshed, at lade smaae Børn gaae paa Gaden uden Opsigt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-09-26
Ligeledes har Politiet bragt de flere Politielove i Erindring imod utilladelig Jagen paa Gaden af Kiørende og Ridende. Bemeldte Forbud mod Gade Uordener har anlediget nogle Yttringer i Kiøbenhavns Skilderie om Nutidens almindelige Børnetugt, hvori Man er gaaet fra een Adetlighed til den anden Fra Vuggen af for kiæle Forældre deres Børn; de kunne hverken skaffe dem Frihed eller Fornøielse nok, og neppe har Drengen, faaet Buxer, eller Pigebarnet forladt sin Amme, førend de allerede tale om at more og kiede sig i Selskaber. Uartighed gieldet i Forældrenes Dine for Navitet, og Kaadhed for naturlig Munterhed. Den barnlige Ærbødighed for Forældre og Foresatte forsvinder, med Aarene, som Jndbildshed og tøilesløs Overgivenhed tiltage. De forfængelige og ufornuftige Forældte see i en saadan vildt opskudt Unge en haabefuldPøde, og vee den, der vover at giøre dem opmærke somme paa de giftige Frugter, som den vilde Stamme engang vil bære J sidste Randers Avis fremsætter en Hr. Skonaupaa Kjølbyegaard det Spørgsmaal. Hvorledes bør den Apotheker ansees, der for daarlige og ubrugelige Medikamenter tager dobbelt Betaling: Er Han Skaansomhed værd, naar Han tilligemed er brutal og uefterrettelig:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-09-26
Kours den 22de Septbr. - 615. - Specier 37. a 37 1/2 Rbmk.; Commits, 70 pr. 100; Oblig. 300, Norske Sedler 58 1/2 a 59.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-09-26
Jndkomne Skibe. Capt. Goen fra Liverpool m. Salt, Kjøbner fra Christiania m. Jern og Trælast, Andersen fra Strømstad og Nielsen fra Lysekilen m. Trælast, Spack fra Liverpool m. Salt, Lorenzen fra Porsgrund, Petersen fra Libau m. Hør og Rug. Udgaaede. Capt. Ginge til Riga med Salt Buhne til Flensborg med Malt, J. Halling til Khvn. med Fedevare.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-09-26
Kapitain og Kommandeur for Borgervæbningens anden Afdeling her i Aarhuus, H. Bech, er under 13de d. allernaadigst udnævnt til Stadshauptmand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-09-26
Indsendt.) Mange ville Hs. H. Amtsprovsten glæde, ved i denne Vacancetid oftere at unde dem Foredraget af sine skiønne Taler.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-09-26
Bekiendtgiørelser. Bag en Busk paa Veien til Moesgaard er igaar fundet og paa mit Contoir indleveret et blaattærnet sammenbundet Tørklæde, hvorudi et par gamle graae Buxer, et par grove uldne Strømper, en smudsig Halskrave og circa 7 Alen bleget Blaarlætted hvori endnu findes Hankerne fra Blergen; videre et rødtærnet Tørklæde, hvori 2de Andrikker, hvis Hoveder nyelig vare aflevne. Da der saameget mindre kan være Tvivl om, at disse Sager i det mindste for endeel ere Tyvekoster, siden et par Karle kort før blev seet at springe bort fra Stedet og der tillige blev fundet en Kalkuns Hane, hvis Hoved var omdreiet og samme Dag frastiaalet Hr. Jnspecteur Hampe, saa skeer den re Bekiendtgiørelse saavel til Efterretning for de Bestiaalne, som til muelig Opdagelse af Tyvene. Aarhuus Politiecontoir den 25de Septbr. 1815. Schumacher.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-09-26
Paa Frue Kirke-Gaard er igaar fundet og paa mit Contoir indleveret en Tversæk med nogle Mandfolke Gangklæder m. v. udi, som imod behørig Legitimation, Findeløn og Omkostninger kan faaes udleveret. Politie=Contoiret i Aarhuus den 26de Sept. 1815. Schumacher.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-09-26
Torsdagen den 28de September Kl. 5 holdes Generalforsamling i Polphymnins Gaard for begge Selskabets Sectioner, hvorved Mødet ønskes saa talrigt som mueligt. Aarhuus den 26de September 1818. Directionerne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-09-26
Da det, uagtet Forbudder i Plakaten af 16de Juni, 1809 ofte indtreffer, at Penge vorde forsendte med Brevposten fra Steder hvor Pakkepostkontoirer ere oprettede, og vedkommende Overtrædere, naar saadant opdages, og Jndholden i Overeensstemmelse med fornævnte Plakat af Postkontoirerne konfiskeres, i Af mindelighed foregive Uvidenhed om Forbuddet, som en Grund, hvorpaa de forhaabe at nyde Erstatning for det Tabte, og derom henvende sig til Generalpostdirektionen, saa finder Direktionen sig anlediget til herved at bringe den i bemeldte Placat efter allerhøieste Beslutning fastsatte Bestemmelse i fornyet Erindring, at naar Banksedler, Penge, kostbarheder og Obligationer som lyde paa Ihændehaveren vorde forsendte med Brevpesten fra de Steder, hvor Pakkepostkontoirer ere oprettede, skal Beløbet eller Værdien af det Forsendte konfiskeres og tilfalde Angiveren eller Opdageren. Generalpostdirectionen den 22de Septbr. 1815.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-09-26
At min retskafne Svigermoder Mad. C. C. Jordhøy, Enke efter Herredsskriver og Forvalter Møller, som næsten 11 Aar har opholdt sig i mit Huus, er d. 21de d. M. ved en rolig Død overgaaet til det Bedre, efter flere Aars Svaghed og 10 Ugers haarde Lidelser, i hendes 71de Aar, bekiendtgiøres herved fra værende Slægt og Venner. Tyrrestrup d. 22de Sept. 1815. Saltoft.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-09-26
En gammel Tobakspung, hvori 20 Rbd., og en Kniv, er for nogen Tid siden funden paa een af Aarhuus Gader. Eieren ville desangaaende henvende sig til Finderen. Søren Pedersen, Garner paa Kjærbygaard ved Anthuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-09-26
Auction. Næstk. 5te October Kl. 10 Formidd. bliver afholdt offentlig Auction over Anders Pedersens, Selveiergaard i Sønder Galthen, 2 1/2 Miil fra Aarhuus. Den staaer for Hartkorn 10 Skpr. og har en aarlig Udsæd af 10 Tdr. Byg, 12 a 14 Tdr. Havre, og 5 Tdr. Rug. Afgrøden i Aar var: Rug 26 Traver, Byg 57 Traver, Havre 35 Trav. Høe 33 Læs og 5 Læs Kløver. Der kan holdes 14 a 16 Fæhøveder, og 4 Bæster. Bygningerne ere gode og velvedligeholdte. Den kan enten strax eller til 1ste April tiltrædes. Konditionerne ere forinden til Eftersyn paa Herredsfogdens, Hr. Secretair Seidelins Kontoir i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-09-26
Onsdag Eftermiddag d. 27de Septbr. førstk. Kl. 2 lader Dr. Larsen i sin forhen eiende Gaard paa Rosensgade, ved offentlig Auction bortsælge nogle Meubler og Effecter af forskjellige Slags, saasom en Mahogni Divan, 2de Mahogni Spilleborde, et Par dito Konsolborde, 2 store Speile i Mahogniramme, et Elmetræes Skatol, Ottomaner, Stole, Borde, Sengesteder, en Skriverpult med Forandringer, et smukt Gipstykke med lakeret og forgyldt Piedestal a., noget Høe og 2 udmærkede gode Malkekøer, 3 Jern Kakkelovne, samt en svensk Fajance dito, en Deel gode theologiske og philologiske Bøger, alt efter de paa Auctionsstedet bekiendtgiørende Conditioner. De Lysthavende vilde behagentligen bemeldte Tid og Sted indfinde Dem. Aarhuus d. 21de Sept. 1815.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-09-26
Auctionsdirectionen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-09-26
Gaarden No. 20 paa Hiørnet af Skolegaden og Aaen, er underhaanden at faae tilkiøbs. Libhaverne, behager at henvende dem til Eieren Christian, Hansen. Efterlyses en sortebruun gammel Hoppe, som for 4 a 5 Dage siden er bortgaaet eller bortreden af Aarhuus Mark. Hun havde en liden Bles og var meget Sadeelbrækket over Manken. Hvem som kan give nogen Oplysning om samme, loves en god Douceur, naar De melder sig til Eieren N. C. Rosenberg paa Middeglade.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-09-26
Arvingerne efter afgangne Jndsidder Søren Andreasen af Laurberg og forhen afdøde Hustrue, indkaldes herved at melde sig hos undertegnede Skifteforvalter og legitimere deres Arverettighed. Ligeledes indkaldes dette Stervboes Kredi= og Debitorer, at melde sig inden den i Forordningen af 26de Octbr. 179. befalede Tid. Randers, den 11te Septbr. 1815. F. Stabel, Herredsfoged.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-09-26
J No. 114 i Anmeldelsen over Møgelberg SkovAuction først i næste Maaned er indløben en væsentlig Feil, der saaledes forandres: Skovfogedhuset Fugelsang med Tilhørende vorder ei solgt, af Skoven Mø gelberg, sælges og opraabes udsatte Paceller, nemlig først i 3de store og endelig disse i mindre Parceller, om Liebhaverne det maatte ønske, og fordeelagtigere Handel derved skiønnes, det da overblevne af 5 koven, vedbliver en Petersholm tilhørende Herlighed. Den alt saaledes tiener forventende Liebhavere til behagelig Gersdorff. Efterretning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-09-26
En blakket Koe 12 a 13 Aar gammel, med en liden hvid Stjerne i Panden, er for 8 a 9 Dage siden gaaet fra Hyrden paa Byens Mark uden at hun siden er kommet tilbage. For Tilveiebringelsen loves en Douceur af Jørgen Hansen paa Skolegaden. Hun er brændt paa høire Horn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-09-26
Paa Hvolgaard pr. Weile kan næste Vinter faaes 50 Stude paa Foder; Forderet bestaaer for størstedelen af Byg og Havre Halm, og der kan gives 1 a 2 Giefter Høe daglig. Derom akkorderes med Ægidius. Bidoulachs danske, tydske, franske og engelske Samtaler, Steenboks Levnet 13 Dele, tydske og danske Samtaler, Hofmands Krigspuds, Komus og Momus 14, 2 Bind; Diderichsens Magazin for Næringsstanden 116 Bind, Hallagers Læseøvelsebog og tydske Læsebog; sammes Materialier til Forskrivter og Digtering, Nyerups Beschreibung der Stadt Kopenhagen med Plan og Kobber, Etkards Culturgeschichte undVolkerkunde med Kobber, Waillys franske Grammatik, Britisch poet. Blancha, Trauerspiel med flere forskellige Bøger, er at faa hos Bogbinder Fabricius. S Under Samsøe Land er opdreven og bierget en norsk Bergens Jolle af følgende Beskaffenhed: Spids til Enderne 7 3/4 Al. lang 2 1/2 Al. bred, 4 Boed høi, guulmalet Rand paa øverste Gang. Jngen Tofter, men har været en Seiltofte i Bag den. En Pligt agter, og Roerslykker i Agterstevnen. Eieren til denne Baad indkaldes herved til subpoena præclusi & perpetui silentii, at melde sig 3 hos undertegnede Forvalter, inden den i Loven foreskrevne Tids Forløb, og legitimere sin Eiendoms Ret. Pillemark paa Samsøe, pr. Callundborg den 29de N. Juel. August 1815.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-09-26
Hos undertegnede kan faaes gode tørrede Kirsebær, Hans Kold. for billigste Priis.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-09-26
Udgives 3de Gange ugentlig af A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-09-29
No. 118. Aarhuus Stifts Aar 1815. privilegerede. Kongelig allene Tidende. Adresse=Contoirs med Brevposterne. som forsendes. den 29de September. Fredagen
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-09-29
Frankrige og de Allierede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-09-29
Til Hamborg var den 26de d. indtruffet følgende vigtige Efterretning fra Paris, som man holdt for temmelig officiel: Freden er sluttet under følgende betingelser: Maubenge, Philippeville, Saarlouis og Landau aftrædes. 150,000 Md. allierede Tropper forblive i Frankrige.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-09-29
De franske Hoved Grændsefæstninger blive som Depot i de allieredes Hænder. Frankrige erlægger en Penge Kontribution af 600 Millioner. - Til Spanien har Hertugen af Angouleme ved en hemmelig Artikel til den i Perpignan sluttede Konvention forpligtet Frankrige til, for at faae de spanske Tropper til at drage tilbage, at udbetale Spanien 30 Millioner.) - For at tilveiebringe alle disse Penge skal der giøres et Statslaan, i hvilket Ærinde der allerede er afsendt Agentere til Engelland.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-09-29
Hvormeget end de franske Blade umage sig med, at give deres Læsere den behagelige Efterretning om de fremmede Troppers Formindskelse i Frankrige, saa forbliver det dog ikke mindre vist, at disse Troppers Antal i det ringeste i Paris endnu betydeligen har forøget sig. Det synes som man endnu ingen tigtig Tillid har til Vedvarelsen af den indre Rolighed. Skiøndt Fouchee endnu staaer i Spidsen for Politiet, saa er han dog langtfra ikke saa virksom, som han var det under Napoleon. J Tusindeviis komme og gaae derfra Loit Armeen. Gadehjørnerne ere endnu næsten daglig bedækkede med eprørske og usædelige Plakater. For nogle Dage siden læstes een der begyndte saaledes: Vi Ludvig den 18de, ved 900000 udenlandske Bajonet ters Naade, Konge til Frankrige og Navarra &c.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-09-29
Rusland og Preusen har med al Magt paastaaet Foucheels Afsættelse; men Engelland beskytter den snilde Mand, der hvert Øieblik har Sammenkomster med Wellington og Castlereagh. Keiser Frans forholder sig derved gandske neutral. Kong Ludvig tør ikke giøre, noget, da man har forestillet ham denne Ministers Bortfiernelse at være Signalet til store Explosioner og Forstyrrelser. - Lord Wellington skal det især være, som har forsvaret Frankriges Jntegritæt, og det saa heftigt, at man siger, han og Castlereagh, der er afden modsatte Mening, havde fordret hinanden ud paa Liv og Død, der altsaa maae have været førend Castlereagh saaledes blev forslaaet af en Hest, at han endnu maae gaae ved Krykker.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-09-29
J Ain-Departementet var nyligen optraadt en der udgav sig for Napoleon Bonaparte. Han har - siger man - megen Liighed med den han udgiver sig forMan er paa Spoer efter denne Eventyrer, der skal have søgt Veien af Schweiz. J vort Aarhundrede giøre slige Bedragere ingen Lykke.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-09-29
Bladet Qvotidienne ønske: at de ved Napoleons og Josephines Kronning brugte Kroner og andre Jnsignier maatte blive solgte til en Jøde, som kunde reise omkring med dem i Europa og lade dem see for Penge. Det Folk som paasatte hine disse Kroner, har man næsten overalt seet Prøvekorter af). Samme Blad, holder ordentlig Lovtaler over Opstanden i Strasborg, for det Maadehold, den Anstand og Værdighed, hvormed den udførtes. Og virkelig skal den Sergeant og den Tambour som kommandeerte ved denne Leilighed i have spillet deres Rolle ypperligt, og, hvad endnu er mærkværdigere, frivillige nedlagt deres Anfører=Poster.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-09-29
Det hedder endvidere, at man herefter vil sende alle de ustyrlige Officerer som Krigsfanger til tydske Fæstninger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-09-29
Jnsurgenterne i Syden føre Løsenet, Napoleon den Anden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-09-29
Amerikanernes fjendske Sindelaug mod Engelland var begyndt at blive lydeligt siden de fik Budskabet om Napoleons Gienfærd fra Elba; hvorledes de hove hans ligesaa hurtige Forsvinden, har man endnu ingen Tidende om i Europa. - At Spanien har aftraadt begge Floridatne til Engelland, ville de amerikanske Stater vist heller ikke synes godt om.