JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-05-02
AVERTISSEMENT. andagen den 30te Mai førstkommende, bliver paa det Kongelige priviligerede Assistentshuus foretaget Auction over endeel forfaldne og uindløste Pandter, som fra den 11te Julii 1794 til den 12te Januarii 1795 ere satte, bestaaende af Guld og Sølv, Silke, linnede og uldene Gangklæder og Tøy, samt Tin, Kobber og Messing m. v. Tillige bekiendtgiøres: 1) At saafremt nogen indleverer sin Assistence=Seddel til Fornyelse, bortgaaer, og ikke igien indfinder sig, for at betale den af den laante Capital forfaldne Rente, imod at erholde en nye Assistence=Sæddel; men derimod udebliver med Rentens Betaling, og ikke afgjør samme, forinden Auctionen bemeldte 30te May begynder, bliver Pandtet ved Auctionen bortsolgt, uagtet en saadan Pandte Eier har indleveret sin Assistence-Sæddel til Fornyelse. 2) At Kiøberne af de Contrebande og til Udførsel af Landet bortsolgte Pandter, have gandske at rette sig efter Placaten af 30te December 1780, og at slige Pandter maae være udførte inden 3 Maaneder fra den Tid, de til Toibboden ere afgivne.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-05-06
Kiøbenhavns Aar. No. uun, indmuur, mis Post-Tidender. alle go Fredagen, den 6 May. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved J. F. Schultz.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-05-06
Prag, den 21de April. Efterretningerne fra den tyrkiske Grændse forandre hver Postdag deres Gestalt. Snart ere de høyst krigeriske, snart tale ikke uden om Samdrægtighed og Fred mellem Tyrkerne og deres Naboer. Saameget er imidlertid vist, at General Sumarow alt er reist fra Petersborg til Ukraine, og at der flere russiske Tropper fra Litthauen ere rykkede did, ja endog alt det svære Skyts flyttet derhen. Ligesaa sikkert er det og, at Keiserinden sender et Corps paa 12 15000 Mand under General Grev Subow at indsætte den af Perserne fordrevne Prinds Heraklius igien. Efter Beretninger fra den polske Grændse er Grændsebestemmelsen mellem Preusen og Rusland endnu bleven udsat til en ubestemt Tid, og begge Deele blive midlertid i Besiddelse af de besatte Districter. lig at
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-05-06
Warschau, den 18de April. En herværende Kobberstykkehandler, der besøgte nogle Markeder i Litthauen, med sine Vare, og mellem disse havde billeder af Kosziusko, Pichegru, o. s. v., bleve i Grodno disse fratagne, og brændte. Fra Ukraine mælder man, at med første 4 russiske Armeer, hver paa 36000 Mand skulle komme til at staae paa den tyrkiske Grændse, og den hele russiske Magt, de irregulaire Tropper, som Kosakker, Kalmukker, Basskirer o. s. v. medregnede, skal beløbe sig til 160000 Mand. General Buxhøvden er og gaaet derhen til General Suwarow, der fører Overcommandoen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-05-06
Fra den i Podolien opstandne Confæderation vil man nu have den Underretning, at den nu er gaaet over til Moldau, og har opsnappet og hængt den bekiendte Raad ved den targowitzer (contrarevolutionistiske Confæderation, Zlotnicke. Deres Confæderations=Act skal gaae ud paa at blive roelige, og vente taalmodigen paa Hielp.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-05-06
Berlin, den 26de April. Adskillige Rygter om Uroeligheder i den russiske Andeel af det hidtilværende Polen har gjort vor Regiering dobbelt opmærksom til at forebygge lignende Uroeligheder i Sydpreusen. Men efter officielle Beretninger fra denne Provinds, skal der ikke være mindste Misnøye at spore.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-05-06
Prag, den 23de April. Vor Tidende mælder efter et offentligt Blad fra Gallicien, at der til keiserlig Tieneste skal oprettes et Regiment af lutter Jøder, dog ventes herom endnu paalideligere Efterretninger. Tillige mældes, at det har sin Rigtighed med de italienske Jøders Reformation, og at Rabbinersynodet i Florents skal giennemgaae det hele jødiske Religionssystem, og forandre alt, hvad ikke passer til de nærværende Tider og Statsforfatninger.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-05-06
Wien, den 20de April. Paa Krigens Vedvaren hed kan saameget mindre tvivles, da Tropperne bestandig vedblive at marchere til Jtalien og Rhinen. Midlertid undgaaer man dog alt, hvad der kunde ægge de Franske, og Tanferer kommer af denne Aarsag neppe til at døe, som dog skal have været besluttet. Efter de almindelige Rygter tages ved de uhyre Rustninger ogsaa Hensyn paa Tyrkerne.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-05-06
Breve fra Polen berette, at i det af Russerne nys tagne Polen har været en Sammenrottelse med Hensigt gandske at fordrive disse. Men hele Anslaget var fortidlig bleven opdaget. Over 30 Magnater, og Adelsmænd med Prinds Sapieha i Spidsen havde derpaa begivet sig til Moldau, og nød al Understøttelse af Hospodaren, en Omstændighed, der havde gjort Russerne dobbelt opmærksomme.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-05-06
Hensigten af Marchese Manfredinis Sending her til Hoffet skal have været, at forsvare Storhertugen mod den beskyldning, at han var de Franske alt for gunstig, hvorfor det engelske og neapolitanske Hof beskyldte ham, samt at anholde om Keiserens Mægling, at de neapolitanske Tropper ikke skulde drage giennem det toscanske; tillige skal han have havt andre almeenvigtigere Anliggender, men er nu, som man paastaaer, med saa temmelig uforrettet Sag, bortreist.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-05-06
Schweits, den 19de April. Under 26de Martii erklærede Gesandten Barthelem Regieringen i Basel, at det franske Directorium havde Efterretning, der paa ny arbeidedes paa at udføre forrige Aars Plan, efter hvilken Prindsen af Conde skulde prøve at bryde ind i Frankerig giennem det baselske, og at nogle Jndvaanere i Schweits understøttede samme. Desuden viiste en stor Deel af den baselske Øvrighed og de fornemste Borgere Prædilection for den keiserlige Armees Tieneste. Directoriet erklærede altsaa, at saafremt Fienden vedblev at føye Anstalter til Jndbrudsplanen, og Canton Basel ikke føyede eftertrykkelige Anstalter til at forsvare sit eget Distriet, var Directoriet besluttet at giøre alle fornødne Skridt, for at betrygge de Franske Grændsedepartementer for hvert Slags Jnsulte, og giorde Canton Basel ansvarlig for alle Følger, der kunde flyde af militair Operationer. Herpaa har den baselske Cangler Ochs svaret meget kjækt, og viist, hvor fremmed denne Directoriets Tone mod en frie Stat maatte falde. At iagttage en væbnet Neutralitet, var en deels unyttig, deels unødvendig Fordring til Schweits, der ved Tidens Omstændigheder, Handels og Vandels Forstyrrelse, og Dyrtid havde liidt saameget, at den ikke var i Stand til at stille den udfordrede anseelige Krigsmagt i Marken. Forresten blev den ved sin givne Forsikkring, at den vilde ansee hver Krænkelse af dens Territorium, af hvem den end skeede, som Krigserklæring, og henvende sin hele Magt mod Fornærmeren. En fremmed Magt maatte ikke see paa enkelte Personers Privatmeeninger, men paa en anden Regierings offentlige Forhandlinger og Skridt, og følgelig kan intet lægges Canton Basel til Last. Dette kjække og kraftfulde Svar billiges ikke allene overalt i Schweitz, men adskillige Cantons føye og allerede Anstalter til at give det i Nødsfald det behørige Eftertryk, Zürich lader sætte 6000, og Bern 12000 Mand paa Krigsfod. Canton Freyburg lader sammendrage et Corps Artillerie, og overalt oprettes Signaler og Allarm stænger.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-05-06
Frankfurt, den 23de April. Man mælder fra Speyer, at det hele Condiske Corps er brudt op fra Offenburg, og marcheret mod Freyburg i det breisganske.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-05-06
Genua, den 4de April (parisiske Efterretninger). Coalitionens Tilhængere have foregivet den største Frygt ved de franske Troppers Nærmelse; og for at faae Folket til at deele denne, have de fremæsket overordentlige Forholdsregler. Regieringen har besluttet at lade 2000 Mand komme hid fra Rivera de Genua, at forøge Besætningen. Den har udstædet et Decret, for at udvise af Byen alle Udlændinge, som ikke havde særdeles bemyndigelse at boe der. Alle Matroser ere blevne befalede at ligge ombord. Det er forbudet at komme ind i Byen med nogen Slags Cocarde.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-05-06
Det har været i Forslag at oprette en Junta af 5 Medlemmer, der skulde have havt Overpolitiet, og kundet lade hæfte, og forvise, uden Proces, og uden at giøre Regnskab. Dette Forslag, der gjordes ved Formanden for det aristoratiske, Coalitionen hengivne, Partie Senator Bernard Pallavicini, var blevet eenstemmig antaget af Regieringscollegierne; men forkastedes af det lidet Raad, hvis Lemmer frygtede, selv at blive de første Offere for en Domstoel af saa vilkaarlig Magt. Man har troet at finde mindre Uleiligheder, mindre Rædselsgrunde, ved at fornye en Lov, der tilstaaer Stadens Jnqvisitorer den Ret at fængsle og forvise exinformata conseientia, Løsgiængere og den offentlige Roligheds Forstyrrere. Til disse indvortes Forholdsregler have Coalitionens Tilhængere ikke indskrænket sig, for at faae de Uroeligheder, de udsprede, til Troende. General Beaulien, har, efter nogles Jndbydelse, ladet Regieringen sige at sætte Staden i Forsvarstand mod de Franske, da han snart skulde rykke den til Hielp. Man har og virkelig erfaret, at Østerrigerne var ved Boechetta; men Aristokratiets Hensigter ere skuffede. Folket er meget mindre bange for de franske end for de østerrigske Tropper; den mundtlige Fortælling har, selv i de nederste Classer, bevaret Erindringen af de Vederstyggeligheder, disse begik 1747.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-05-06
Da de Franske nærmede sig til Genua, flyttede de Adelige ud af deres Palladser, da man erfoer, Østerrigerne var ved Bochetta, bragte de Fattige deres Effecter og Levnetsmidler i Sikkerhed.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-05-06
Hamborg, den 3die Mai. Efter Tidender fra Bremen er ved en overordentlig Coureer fra Paris den Tidende kommen, at de Franske efter en ny for Østerrigerne ulykkelig udfalden Fægtning ere indrykkede i Genua. Paris, den 24de April. Den officielle Depeche fra General Buonaparte over det den 11te April vundne Slag, lyder saaledes: Feldttoget i Jtalien er begyndt. Jeg har Efterretning at aflægge Dem om Slaget ved Montenotte. Efter tre Dages Bevægelser, for at lede os vild, lod General Beaulien med 10000 Mand angribe vor høyre Fløy, der støttede sig paa Voltri. Vor General Cervoni, som commanderede der, udholdt Jlden uforfærdet. Jeg lod mig ikke forlede, angaaende Fiendens sande Hensigter, sendte General Cervoni den befaling at oppebie Natten, derpaa ved en forceret March drage sig tilbage til Centrum, der var støttet til Madonna di Savonas Høye. Den 10de om Morgenen Klokken 4 angreb Beaulien personlig alle vore Positioner, hvorpaa Armeens Centrum støttede sig, og kastede dem overende. Om Middagen Klokken et angreb han vor Redoute Montelezino, der var vor sidste Forskandsning; men denne var uovervindelig, ved de 1500 Mands Mod, den forsvaredes af. Brigadechef Rampon, som commanderte der, lod med en til store Bedrifter dannet Siæls Begeistring sine Folk midt i Jlden giøre den Eed, at de vilde døe for Redouten, Fienden tilbragde Natten kun et Pistolskud fra Redouten. Om Natten posterede General Laharpe sig med alle sine Tropper fra venstre Fløy bag Redouten Montelezino. Klokken 1 om Natten brød jeg op med Generalerne Berthier og Massena, Commissairen Salicetti, og en Deel af Centrummets og den venstre Fløys Tropper over Altare, til Fiendens Ryg og Flanke. Den 11te April mod Dagbrækningen, angreb Beaulien, der havde faaet Forstærkning, og Laharpe hinanden med afvexlende Held, indtil Massena kom, og bragde Død og Rædsel i Fiendens Flanke og Ryg, hvor General Argentean commanderede. Fienden blev fuldkommen slagne, begge hans Generaler Roccavina og Argentegn haardelig saarede, og han tabte mellem 3 - 4000 Mand, hvoriblandt 2500 fangne. Generaler, Officerer, og Soldater, alle have paa denne mærkværdige Dag hævdet franske Folkets Ære.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-05-06
J Dag har Directoriet alt faaet nye Seierstidender fra Jtalien, hvor de Keiserlige i et nyt Slag have tabt over 5000 Mand, og de Franske besat Genua.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-05-06
J Anledning af Sir Sidney Smiths Fangenskab har Søeministeren Trugnet ladet bekiendtgiøre følgende til ham indløbne Skrivelse: Vi have ham omsider, den engelske Mordbrænder, Sir Sidney Smith, der stak vore Skibe i Brand i Toulon, og der for kort siden forsøgte, at sætte Jld paa vore Skibe og Magaziner her. Med et Ord, vi have den Mand, der tilsvoer Pitt at lægge vor Marine i Aske. Han laae for Anker om Natten paa ver Reed med Krigskibet Diamant, som han commanderede. Han havde just forsynet Caperen LeVengeur med Baadsfolk, og var ombord paa den, da adskillige Smaafartøyer, vi havde udsendt, angreb har, og tvang ham at overgive sig, tillige med adskillige andre engelske Søeofficerer. Der er ingen Tvivl om, at han havde i Sinde at sætte Jld, da han havde et Bundt Svovelstikker hos sig, Mage til det, man for nogle Maaneder siden fandt under een af de Fregatter, der bygges. Da vi ingen sikker Plads have at bevare ham, lod vi ham under god Leide bringe til Rouen, og oppebie, hvad Dom Retfærdighed vil indskyde eder mod dette Udpr.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-05-06
Jtalien, den 16de April. J Havnen St. Fiorenzo er den ellevte Skibet caira, som de Engelske for to Aar siden fik i Toulon, brændt; til Lykke fik Admiral Jervis det betimelig ud af Havnen, inden det tændte de øvrige Skibe.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-05-06
Frankfurt, den 26de April. Efter Privatefterretninger fra Maynz skal ved den keiserlig Rhiinarmee, intet foretages, for een efter sidste Conference til Wien, afgaaet Coureer er kommet tilbage.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-05-06
Stokholm, den 22de April. Alle vore Rustninger uagtet, troer man dog, at vi ved mindelige Underhandlinger beholde Fred.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-05-06
Kiøbenhavn, den 6 May. J Tallotteriets 737 Trækning her i Staden udkom i Tirsdags følgende Nummere: Et Ord i Tide til christelige Medlærere, talet ved 4 Præste Vielser i Frue Kirke i Aaret 1795, af Dr. Nicolai Edinger Balle, faaes hos Hofbogtrykker Schulz hæftet for 24 Sk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-05-06
Den Kongelige Hof- og Stats-Calender for Aaret 1796 kan nu tilkiøbs bekommes i det Kongelige Bogtrykkerie, uindbunden for 4 Mk. 4 Sk., og hæftet 4 Mk. 8 Sk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-05-06
Rahbeks Prosaiske Forsøg, 4de Samling, er tilkiøbs hos Hof=Bogtrykker Schultz i Skindergaden Sammesteds faaes Landsbyen No. 36 for 3 Mk. Agnielas af J. B. Pollin, oversat af det Franske af Høst, for 1 Mk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-05-06
Hos Hofbogtrykker Schulz i Skindergaden Nr. 36 faaes den aarlige Samling af de i Aaret 1795 udkomne Kongelige Forordninger, Placater &c., hvorudi findes saavel de her, som de i Schlesvig=Holsteen trykte, Exemplaret for 5 Mk. 4 Sk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-05-06
AVERTISSEMENT. andagen den 30te Mai førstkommende, bliver paa det Kongelige priviligerede Assistentshuus foretaget Auction over endeel forfaldne og uindløste Pandter, som fra den 11te Julii 1794 til den 12te Januarii 1795 ere satte, bestaaende af Guld og Sølv, Silke, linnede og uldene Gangklæder og Tøy, samt Tin, Kobber og Messing m.v. Tillige bekiendtgiøres: 1) At saafremt nogen indleverer sin Assistence=Seddel til Fornyelse, bortgaaer, og ikke igien indfinder sig, for at betale den af den laante Capital forfaldne Rente, imod at erholde en nye Assistence=Sæddel; men derimod udebliver med Rentens Betaling, og ikke afgjør samme, forinden Auctionen bemeldte 30te May begynder, bliver Pandtet ved Auctionen bortsolgt, uagtet en saadan Pandte Eier har indleveret sin Assistence=Sæddel til Fornyelse. 2) At Kiøberne af de Contrebande og til udførsel af Landet bortsolgte Pandter, have gandske at rette sig efter Placaten af 30te December 1780, og at slige Pandter maae være udførte inden 3 Maaneder fra den Tid, de til Toldboden ere afgivne.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-05-09
Kiøbenhavns No. Aar. allenuar. hans lian. Jum.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-05-09
Post-Tidender. lignende. pel, di Mandagen, den 9 May. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved J. F. Schulz.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-05-09
Philladelphia, den 15de Martii. Handelstractaten med Engelland undersøges nu i Kongressen; det samme skal skee med Tractaten med Algier, der bestaaer af 22 Artikler, der er offentlig bekiendtgjort, og alt antaget af Raadet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-05-09
J Kongressen er foreslaaet, at give Lafayettes Søn en passende Understøttelse. "Ved en Proces i Nyyork mod en vis Keteltas for nogle Skrifters Skyld, udbrød Tilhørerne ved den Anklagedes modige Forsvar i et saadant Frydeskriig, og bragde ham saa triumpherende i Fængsel, at der nu skal gaaes lovformelig frem mod Ophavsmændene af dette utilbørlige Forhold" – fortæller Tillægget til No. 71 af den hamborgske ny Tidende, men da denne despotiske Fremgangsmaade, at vilde byde enten over den offentlige eller enkeltes Meening, mindst i en velordnet Republik kan være at vente, torde det Hele være et Avisdigt, hvortil man ikke behøver at fæste Troe.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-05-09
London, den 19de April. London Gazette af 16de April indeholder et Brev, dateret Calcutta den 15de December, indløbet til Statssecretair Dundas fra Generalmajor Albercrombie, de Kongelige og Compagnietroppernes øverste befalingsmand i Bengalen. Jeg har den Ære at mælde dem, at Major Petrie strax efter Cochins Overgivelse har detacheret et Corps mod det hollandske Fort Qvilon, og Factorierne Porca og Qvilon i Landskabet Travancore, de bleve overgivne uden Modstand, og vi ere nu i Besiddelse af alle deres Eiendomme paa det faste Land i Jndien. Columbo skal ligeledes have givet sig, saa at hele Ceilon nu er i engelske Hænder.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-05-09
J Gaar sad Parlamentet til langt ud paa Natten, eller rettere til i Morges, da nogle meget vigtige Anliggender vare fore. Hr. Pitt beviiste i en lang Tale Engellands blomstrende Tilstand, dog om den Vigtighed for Engellands Handel, om de ved Freden kunde beholde de franske og hollandske Erobringer; sagde, at, hvis Parlamentet fandt det for godt, kunde der ogsaa gierne nu bevilges Keiseren et nyt Laan paa 3 Millioner, og sluttede da med at foreslaae det alt aftalte Laan paa 7 1/2 Million. Den franske Regiering, sagde han, har maaskee gjort Regning paa vor Korn- og Pengemangel. Men Kornmangelen forsvandt, medens deres stolte Svar var underveis, og Pengemangelen vil Parlamentet afhielpe. Naar vi sammenligne Frankerig med Engelland, hvad see vi da Samme Dag, da Directoriets Erklæring ankom, indløb Efterretning, at Mandaterne, hvortil Frankerigs hele Liid er sat, alle strænge Love uagtet, disconteredes til 82 Procent. Af denne Sammenligning sees, at vi, naar vi kun blive os selv lige, kunne vente det lykkeligste Udfald paa en Striid, som vi blot have ført, for at frelse denne Tidsalder og Efterverden fra al den Elendighed, der ledsages af det borgerlige Samfunds Opløsning. Grey gjorde adskillige blandede Anmærkninger, som alle løb ud paa, at Ministeren var saa stolt, fordi han vandrede i Hoffets Soelskin. Han var nu mere end nogensinde overbeviist, at der maatte anstilles en General Undersøgelse af Nationens Tilstand og Finantser, hvorved det da vilde vise sig, at Finantsministeren, der hverken kunde føre Krig eller slutte Fred, heller ikke forstod Statsregnekunsten, og at, hvis Ministeren dertil vilde lade ham faae de fornødne Papirer, vilde han bevise, at der var 28 Millioner, han endnu slet ikke havde sørget for, og at Fredsetablissementet i det mindste vilde koste 22 Millioner. Pitt affærdigede ham kort, men For blev ved i Greys Tone, og beklagede, at paa en Tid, da man meest trængde til Fred, var Krigsluen opblusset paa ny. Han vilde sagtens ikke sætte Frankerig i Ligning med Engelland, i Henseende til Finantser; men han kunde dog heller ikke glemme, at det alt var nogle Aar siden, Ministeren i Anledning af Assignaterne havde betient sig af det Udtryk, at Fiender laae i sidste Aandedrag. Midlertid havde de Franske tilfægtet sig Seier paa Seier, saa Hr. Pitt selv havde seet sig nødsager, at giøre Fredstilbud. Brød var sagtens bedre Kiøb, men andre Levnetsmidler vare endnu bestandig utaalelig dyre; Handelen var vel blomstrende, som i hver Krig; men Efterveerne vilde komme, og naar Krigen var til Ende, beholdt Folket dog endnu bestandig Ret at spørge, hvad da Hensigten havde været af denne Krig, og hvorfor saa uhyre Summer vare bortødslede, uden at naae en Hensigt, som man aldrig burde foresat sig. Midlertid gik Hr. Pitts Andrag igiennem uden Votering. Ogsaa have tvende Breve fra den i Qviberon opoffrede Sombreuil givet Anledning til en Debat, som Krigsministeren Windham kun redede sig maadelig fra; men hvor Pitt erklærede sig redeben at bære sin Deel af Skylden, og bragde Dagens Orden til Veye.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-05-09
Det Hannoverske, den 30te April. Emigrant corpset Chaiseul, som for omtrent 6 Uger siden blev indskibet til Engelland; men der vægrede sig at gaae til Vestindien, er i Gaar omtrent 650 Mand stærk i sex Transportskibe ankommet uden for Stade; men blev ikke tilladt at udskibes, ja der blev endog sendt Dragoner, paa det ingen skulde komme i Land.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-05-09
Haag, den 26de April. J Gaar er General Bournonvilles franske Hovedqvarteer ankommet til Utrecht, Conventens formelige Beslutning, at det bataviske Militair skal selv sættes paa Feldtfod, kommer kun an paa den til Paris afsendte Coureers Jgienkomst. En Deel af vor Garnison skal, hedder det, alt i følgende Uge bryde op herfra, for at støde til vore Tropper, der samle sig paa Grændsen. Derved holder man sig forsikkret, at Belgien og vor Republik nu ved de franske Armeer noksom er dækket.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-05-09
Deellenburg, den 20de April. En Coureer der i Gaar er ankommet fra Wien, har medbragt dem den befaling fra den nu i keiserlig Tieneste staaende Prinds Frederik af Oranien, af de i de nassauske Lande værende Corps udvandrede hollandsk oraniske Tropper at oprette en egen Legion, og paadrive Rekruteringerne med største Virksomhed. Jnden føye Tid kommer Prindsen, her selv.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-05-09
Wesel, den 28de April. Hs. M. Kongen af Preusen har, efter Allerhøystsammes bekiendte rigspatriotiske Forsorg for de inden for den ny foreslagne Demarcationslinie beliggende tydske Provindsers Rolighed, funden sig beføyet, til at dække denne, at beordre 6 Regimenter Jnfanterie, 6 Batailloner, og 2 Compagnier let Jnfanterie, 4 Regimenter Carabiniers, og 10 Sqvadroner Husarer at bryde op til Vestphalen, hvor Hannoveraner og Brunsviger skulle foreene sig med dem, for at besætte Demarcationslinien fra Dusseldorf til Bremen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-05-09
Frankfurt, den 23de April. Efter Forlydende skal paa Erkehertug Carls Befaling de udskrevne Reqvisitioner hos de dvælende Rigstænder inddreves med militair Execution.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-05-09
Haag, den 30te April. Følgende Note har den franske Minister Noel i Gaar sendt til Nationalconventet: Den franske Armee har nyttet de tilfægtede Fordeele til at levere nok et Slag ved Millesimo, hvor den har erholdet en fuldkommen Seier. Den østerrigske Armee, har mistet 11500 Mand; hvoraf 9000 ere fangne, Resten dræbte. Mellem de Fangne ere General Puicera, 20 Oberster, og en Mængde Officerer af forskiellig Rang. Ogsaa har den franske Armee taget 40 Feldtstykker, 15 Faner, og en Mængde Bagage, Munition, Muulæsler, o. s. v. Denne Efterretning er authentisk, og kommer fra Nordarmeens Hovedqvarteer.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-05-09
Den 27de forelæstes af Borger Pasteur et Udkast, til en Krigserklæring mod Engelland, over hvilken tilkommende Mandag skal raadslaaes.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-05-09
Brüssel, den 28de April. Nyelig er her igiennem gaaet en Coureer fra Paris til General Jourdan, der bringer ham befaling, strax at hæve Vaabenstilstanden, og angribe Østerrigerne, hvor han finder dem.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-05-09
Haag, den 30te April. Om faa Dage kommer den Beslutning i Stand, at 22 - 23000 af vore Tropper skulle marchere til Grændsene; Efterretningerne om Demarcation sliniens Forsvar i Vestphalen have opvakt stor Sensation her, dog forsikkrer vor Allierede os, at vi intet fra denne Side have at frygte. J Dag vil man forsikkre her, at de Franske virkelig have opsagt Stilstanden ved Rhinen.