JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-02-01
Nürnberg, d. 21 Jan. Efter Forlydende er eet af den Ungerske Nations Financeforslag, at oprette en Nationalbanque, der baade skal være en Giro- og Seddelbanque, og som skal befæstes ved samtlige Godseieres Credit. Dens Sedler skulle bestandig paa Anfordring betales med klingende Mynt, og den vil altsaa ikke sætte flere Sedler i Omløb end den paa denne Maade kan indløse. J Fald dette bevilges vil Nationen være Borgen for 100 Mill. i Jndløsningsbeviser. (S. B.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-02-01
Fra Maynz d. 20 Jan. Laugenes og Laugs tvangens Ophævelse i Storhertugdømmet Baden skal være besluttet. En forandret Jndretning, efter hvilken alle Haandværker frit kunne drives mod et Patent, ventes snart. (S. Bl.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-02-01
Med det første udkommer i Paris det første Hefte af Hr. Kammerjunker Bruun Neergaards maleriske Reise i Jtalien. (S. B.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-02-01
Odense, d. 28 Jan. Af Hr. Biskoppen er i denne Tid foretaget en af de meest velgjørende Reiser i de fleste af Fyens Kjøbstæder, for Skolevæsenets Ophielpning. Da især Landsfaderens Fødselsdag af H. H. overalt er indviet til denne Menneskehedens helligste Sag, saa kan Resultatet endnu ikke angives. Men af den Velvillie og Redebonhed, der allerede er viist af flere oplyste Medborgere, er man berettiget at haabe det Bedste. J Faaborg blev saaledes kjøbt en smuk og meget passende Gaard med Have til Skole, og ved Hielp af frivillige Bidrag, hvortil Borgercapitain og Dannebrogsmand, Hr. Kjøbmand Ploug, strax tegnede sig for 1000 Rdlr., Kjøbmændene Hr. L. P. Voigt, for 500 Rdlr., H. J. C. Voigt 200 Rdlr., Hr. Jacobsen 100 Rdlr., og Hr. Farver Hammerich 400 Rdlr., samt hvod der paa Kongens Fødselsdag kan ventes indsamlet, haaber man at tilveiebringe en stor Deel af Capitalen. Søndagsskoler blive ligeledes ved Hr. Biskoppens nidkiere Omhu indrettede allevegne. For denne foreløbige ufuldstændige Anmeldelse haaber Anmelderen Tilgivelse, da han derved ene styredes af Tanken, som er udtrykt i en af Hs. Høiærværdigheds for hver Kjøbstæds Skoler i denne Anledning udgivne Sange: Fredriks er Dagen; han glad skal det vide, At Os vor Ungdoms Oplysning er kjer."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-02-01
Foruden Piberør er ogsaa paa den indenlandske Butik her i Odense indsendt Prøver af Sye skruer og et Par Lysestager af Hr. Organist og Konstdreier Classons Arbeide fra Faaborg, der ere forfærdigede af simpelt Træe, men overtrukne med en Lakering, hvis Couleur og Politur giver det en skuffende Lighed med Marmor og gjør sin Mester Ære. (Hempels Av.) Den otte og tyvende Januar. En Sang til Høitideligheden i det bestandige borgerlige Selskab, ved O. Horrebow, Decanus. Paa Vinterens Dag løfter Jubelens Rost! Erkjendtlighed Sangen istemmer. O smilende Sommer og signende Høst For Staten den Vinterdag gjemmer. 1. Den Dag og opmuntrer til glad at see hen Mod den kommende Tid, som vor Ven. Paa denne Dag fødtes til Rigernes Vel Den Mand, som for Staten kan vaage.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-02-01
J Krigstormen staaer han med mandelig Siel Med Kraft i omringende Taage. . Han siger til Stormen: Du bortfjerner dig, Til den giftige Taage: Bortvig, 1 Alt Landet omkring sidder Folket i Roe, Som skygged Fredspalmer hans Rige. Fra Borgernes Vaaninger Stemmerne froe, Liig Sang fra en Vaarlund, opstige. 1. O, Tiden er alt en fremgryende Vaar. Som de skjønneste Dage os spaaer. Blidt grønnes og blomstrer Vindskibligheds Træe J Straalen fra Viisdommens Øie. Det voxer saa frodigt for Stormen i Læe, naBeskyggende Dale og Høie. 1. O. Slægter vil sidde saa froe under der Signe Kong Fredrik, signe hans Æt. 1.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-02-01
See Musernes Hauge i skjønneste Flor Med herlige Frugter at prange! See, Vises og Skialdes og Kunstneres Chor Opfylder dens tonende Gange. Og Talen og Sangen og Strengenes Lyd Mandigt vækker til Viisdom og Dyd. 7: Saastander i Farernes stormende Tid Omjublet, og Fredrik, Din Trone. Hvor vil ei i Freden Velsignelsen blid Omstraale Din funklende Krone! Lev længe, See fuldbragt Dit Storværk og nyd Kongers reneste, saligste Fryd! : Hurra for vor Konge, som mandelig staaer, Trods Krigens de truende Farer, Hans Gang er en Konges, Hans Liv er en Vaar, Som herligste Frugter bevarer. . Naar længst han alt frydes i Evigheds Favn, Vorder signet af Slægter hans Navn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-02-01
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-02-04
Nyeste de af Kjøbenhavn. s Re Niende Aargang. No. 11. Haand. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin. Tirsdagen den 4 Februarii 1812. Sang, til Festen den 11te December 18II. Jstemmer, Brødre, festlig Sang, O. Norges Sag er vunden!" Paa Fædreviis med Runers Klang! O. Lokes i) Nat er svunden! Fra Lidskjalf 2) Odin saae sit Folk, Frem Brage 3) stod som Norges Tolk, Jstemmer, Brødre, &c. See Templet hist paa Bjerget staaer Hvad helligt Syn vi skue! Dets Glands til Dovres Spidse naaer, Liig Morgenrødens Lue! O, Snotras 4) Yndling øine vi Ved Brages Haand paa Templets Stil See Lemplet vid 26. See ned fra Gimles 5) høie Sal. J gamle Norges Sønner! See, Adelsten, Din elskte Dal, Hvor Lyset den forskjønner, 1) Loke 9: en ond og bagtalersk Gud. Lidskalf c: det Sted, hvorfra Odin saae udover Verdens Riger og Lande. Brage c: Viisdoms Gud. Snotra 9: Villigheds og Artigheds Gudinde. 5) Gimle o: Gudernes og Heltenes Himmel. See glad fra Aanders Rige ned Hvo ædel for vort Tempel stred See ned fra Gimles u. Paa Noras Jsse, o, en Krands, Som Fredriks Haand har flettet, Ærværdig straaler Hun i Glands! O, Noras Bryst er lettet! Med Jduns 6) Æble, see Hun staaer Forynget, liig Sin Alders Vaar! Paa Noras Jsse &c. Valkyrie, 7) ræk hid din Skaal, Skjoldungens Roes vi drikke! Einheriarnes 7) fulde Maal! – Vi Skaalen svige ikke! Dig sjette Fredrik, Brages Ven, Som gav og Lys og Navn igjen." Valtyrie i ræk &c. Rasmus Parelius Dreier, residerende Kapellan for Præstegieldet Værdalen, i Thronhiems Stift, og det Kongelige norske Videnskabernes Selskabs Medlem. 6) Jdun 9: Brages Gemalinde, som havde de Æbler, hvori Guderne bede for at blive unge igjen. 7) Valkurierne 9. Krigskytsgudinderne, som opvartede Guderne og Einherfarne c: Heltene. Frederik den Sjettes Regjeringsaar. Til mine Medborgere den 28de Januari 1812.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-02-04
Det er et mærkværdigt Træk i vore Fædrenelands Aarbøger, at de Begivenheder, som sædvanligst have havt en vigtig Jndflydelse paa hele Staten, ere indtrufne under Frederikers Regjering. Hvad enten vi skue tilbage paa en Frederik den Anden eller Frederik den Tredie, en Frederik den Fjerde eller Frederik den Femte, saa møde vi altid i deres Regjering noget udmærket Stort og Hæderligt, som betegner en ny Epoche i Dannerfolkets Historie. End kneiser det ærværdige Eronborg som et uforstyrreligt Kjæmpeværk i sin hele gothiske Kraft; end staaer, ligesaa fast og urokkeligt som dette, et andet Storværk, Enevoldmagten, grundet af Borgersind og Fædrenelandskjerlighed, befæstet af Kongedyd og Kongemildhed i en Række af halvanden Aarhundreder; end blomstrer den Sæd til Danskhed, og Fædrenelandskhed, som fjerde Frederik i Trængslen mørke Dage nedlagde og i Fredens hulde Skygge opelskede til et løvfuldt, herligt og frugtbart Livsenstræ, end nyde vi modne Frugter af det Gode, den fromme samt Frederik i alle Dele af Statsindretningen ved sine vise Raadgiver virkede og stiftede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-02-04
Hvad der er skeet i Preussen og Nordamerica, det maa ogsaa kunne skee i Danmark, thi eens Aarsager maa frembringe eens Virkninger. Det var ved fremkonstlet og ubeføiet Mistillid, at vor Vexelcours blev, som den aldrig kunde, aldrig burde blevet. Den vil reise sig igjen, naar stedse forøget Borgersind, Fædrenelandskjerlighed og Undersaatternes bedre Kundskab om egen Tarv sætte Regjeringen istand til, ved Kjendsgierninger, end mere at overtyde Udlandet om Statens Vederheftighed. Den negative Dyrhed, der har været en uundgaaelig følge af Pengevæsenets Forværrelse, er vel et stort Onde, men langt fra ikke for alle ClasserHandelsmanden, Haandværksmanden og Landmanden, disse talrige Stænder i Landet, tage med den ene Haand hvad de give med den anden, det er med andre Ord, de lade sig deres Producter eller Arbeide betale i Forhold til Priserne paa Andres Producter og Arbeide. Jsær Embedsmanden, som skal leve af sin bestemte Løn, der ikke altid staaer i strængeste Forhold til Priserne paa Livets Fornødenheder, og Capitalisten, der har sine visse Renter at leve af, lide meest ved Pengenes sjunkne Værdie. Men vor Konges Retfærdighed vil ogsaa vide at raade Bod paa dette Onde. Undteligen har Krigen med alle sine onde Følger ogsaa havt mange gode. Nationalkraften og Nationalfølelsen vaktes; Nødvendigheden skabte nye Konstflidsgrene og fremkaldte den i Fredens Skjød, savnede Tarvelighed. Man blev nødsaget til at søge hjemme, hvad man tilforn hentede udenlands fra, og Savnet lærte os at kjende vor Rigdom. Jyllands Uld sendes ikke mere til Engelland, for at tilbagehentes som forarbeidet Klæde. Danske Mænd klæde sig igjen som deres Fædre, i Dansk Klæde, og den indenlandske Konstflid finder alt mere og meere indenlandsk Opmuntring. Endnu er Alting først i sin Fremspiren. Mere vil, mere kan skee, naar vi vedblive at følge den begyndte Bane.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-02-04
Ogsaa Dannersproget har under Frederiks Regjering faaet et mærkeligt Fremstød. At tale og skrive Dansk er blevet en Almeenskik endog i de Provindser, der, skjønt hørende til Dannerriget, forhen regnedes til de tydske Kredse. Med Sproget lever, med Sproget døer ethvert Folk, og selv i dets Død er Sproget dets eneste sande og talende Eftermæle. Athenens og Spartas og Latiens oprindelige Beboere ere længe forsvundne, længe hensmeltede til raa Barbarer; de kunne takke Benophoner og Æschyler, Horatser og Virgiler, at de endnu leve i Efterverdenens Hukommelse. Danske og Norske Mænd, Meget, saare meget, er begyndt, en stor Deel udført under Frederiks faderlige Regjering. Men lad aldrig udansk Hovmod, som var eders Fædre fremmed, forlede eder til at troe, at Alting er fuldendt, fordi meget er begyndt. Lad Døgnets rasktdømmende Uvidenhed og forfængelige Smigersyge ikke indbilde eder, at vor Litteratur aldrig har ydet modnere Frugter end under Krigen; Frugtbarhed er ikke altid Modenhed, og det Træ, der har mange Blomster, bærer just ikke altid mange modne Frugter. Kun bestandig Stræben mod Fuldkommenhedens Maal. kan bringe os dette Maal nærmere; men det gaaer med et heelt Folk som med hvert enkelt Menneske; den, som vil naae Fuldkommenheden med eet, naaer den aldrig. Medborgere, Den værste Fiende J have at bekjæmpe, er Forfængelighed og Overdaadighed; de første Venner af eders Lykke: Beskedenhed og Tarvelighed. Udgiveren.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-02-04
Den - Recensent, der paa en saa - Maade forhaaner og gjennemhegler mig i Literatur=Tidenden, beder jeg indstændig at holde inde. Jeg er villig til at give ham til Belønning derfor de 800 Rdlr., hvormed Selskabet for Norges Vel belønnede Memosyne. Jeg tilstaaer jeg har talet varmt for mit Fødeland; men at Værket er udkommet er ikke min Skyld, men maa tilskrives den af Directionen i det kongelige Selskab for Norges Vel valgte bedømmende Comittee, der bestod af Overor Theol. Biskop Bech, Grev Wedel Jarlsberg, Slotspræst Pavels, Professor Rosted og Overlærer Platou. Desuden har Hans Majestæt med allernaadigst Velbehag optaget Værket. Ligeledes har jeg af Nationen modtaget store Beviser, paa bifald. Mindst ventede jeg derfor tilsidst at blive anfaldet paa saa mageløs en Maade. Dette er alt det Svar jeg agter at give Recensenten, thi Recensionen selv er af den Beskaffenhed, at den ikke kan besvares. Christiansand, d. 22 Jan. 1812. har Ka Wergeland.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-02-04
Jnden- og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-02-04
Jndenlandske Efterretninger. Ved Hs. Majestæts og det hvikongelige Huses Ankomst til Skuespillet d. 30 Jan., modtoges Allerhøistsamme af det forsamlede talrige Publicum med et tredobbelt Jubelraab; derpaa istemmedes en skjøn patriotisk Sang til d. 28 Januari 1812, ved hvis Slutning atter istemmedes et tredobbelt Sam raab. - Derpaa opførtes Faruk, nyt Syngespil i 3 Handlinger af Hr. Prof. Oehlenschlager med Musik af C. C. F. Weise, og Dandse af Ridder og Balletmester Galeotti. - Mod Slutningen af Stykket saaes den nyvalgte Konges Faruks og Miras Navne brænde paa et Alter; hvorpaa, da Stykket var endt, Phantasie (den lille Jomfru Knob) fløi med en Fakkel i Haanden frem, nærmede sig Hs. Majestæt, og fortalte, at nu var vel Spillet tilende, men alligevel havde hun til en vigtig Fest gjemt sin Tryllestav hos sig, hvorpaa hun fløi tilbage, nærmede sig Alteret, og med sin Tryllestav berørte det, hvorpaa i en Haandevending Navnene Faruk og Mira forsvandt og blot F. og M. blev tilbage. Phantasie berørte atter Alteret, og nu stode de saa dyrebare Navne Frederik og Maria der, hvorpaa Tilskuerne udbrøde i usigelige Klap og Hurrdraab. om Uskyldighed fremtraadte atter Jfr. Knob med en Blomsterkurv, i Haanden, slattede Epilogen, strøede Blomster for Hs. Majestæt, hvorefter Dækket faldt, og tregange gjentaget Jubelraab fulgte, der atter tog sin Begyndelse igjen, da Panker og Trompeter tilkjendegav, Hs. Majestæt nu forlod Skuespilhuset. Udenfor var en trolig Mængde Mennesker forsamlede, der paa Hjempeien fulgte Hs. Majestæt til Palact, med Glædesraad.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-02-04
J Altona høitideligholdtes H. M. Kongens Fødselsdag d. 28 Jan, paa følgende Maade. Om Morgenen tidlig forsamlede Officiererne af det derværende Borgercorps sig hos Overpræsidenten, for at bevidne ham deres Glæde og ærefrygtfuldeste Sindelav mod deres Monark paa denne Dag, og ledsage ham til den store Høresal i det derværende Christianie, hvor Stadens Authoriteter og en talrig Forsamling vare tilstede ved den Tale, som Subrector, Hr. Mag. Lilie og Studiosus F. H. Limpricht, i Anledning af Dagens Høitidelighed, efter en foregaaende Musik, holdt. Efter Commandanten, Major Haffners Anordning, paraderede derpaa Garnisonens samtlige Tropper, i Overværelse af de indbudne derværende Authoriteter, adskillige K. K. franske Officerer af Distinction og samtlig indbudne anseete Jndbyggere, som derpaa bleve beværtede med en Dejenner dinstoire i den Rainvillske Gaard. - Om Middagen gaves et glimrende Maaltid i det derværende Museum, og om Aftenen gav det derværende borgerlige Cavallerie corps i det Frankske Hotel et Maaltid, hvortil ligeledes Authoriteterne vare indbudne, og derefter et Bal. - J Skuespilhuset gaves en Maskerade. – Blandt de Fattige uddeeltes samme Dags Morgen Brød, Kjød og andre Madvarer. - Ved det Maaltid, som Commandanten gav i den Rainvillske Gaard, serveredes for 100 Couverts i Form af en Halvcirkel; i Rundingen stod et dækket Bord, hvorved de tilstedeværende Tropper, af hvert Slags Vaaben en Soldat, spiste, medens Tropperne i Haugen fik Forfriskninger. J den med Smag indrettede, med det Kongl. Danske og K. K. Franske Flag decorerede Sahl, fandtes blandt andre ogsaa det Kgl. Danske Vaaben anbragt paa et Tæppe, prydet med det Kgl. Danske Flag en restons, Ved Enden af Maaltidet blev Tæppet trukket op- og man saae nu Hs. Majestæts Beste, omgiven af en i en Halvirkel formeret Grenadeervagt, anført af en Capitain, samt 4 Officierer ved Siden af Piedestalen, hvorefter der holdtes en passende Tale. Derpaa udbragtes Monarkens Skaal af H. D. Hertugen af Holsteen Beck under Geværild; Büsten blev baaren af en Capitain, ledsaget af Officiererne og Grenadeer-Commanden, under en vedholdende Geværild, ind i Selskabs=Sahlen, og der opstillet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-02-04
Odense, d. 31 Jan. Nationens Glædesdag, den 28 Januari, høitideligholdtes i Aar som sædvanlig paa Gymnastets Høresal ved en Tale, som Cathedralskolens Overlærer i Mathematik, Physik og Naturhistorie, Hr. Bjørn, holdt i Modersmaalet for en hæderlig og talrig Forsamling, og indeholdt: "Betragtning af hvad saavel Oplysning i Almindelighed, som Videnskaber i Særdeleshed, kan bidrage til et Folks Lyksalighed." Det udstædte Jndbydelsesskrivt af Hr. Prof. og Rector L. Heiberg afhandlede Grækernes og Romernes Musik, betragtet som et Dannelses=Middel i Opdragelsen, der fortjener at benyttes ogsaa i vore offentlige lærde Skoler." Aftenen forud var Bal i den ældste Klub og samme Dags Aften ligesaa paa den store Raadhuussal, hvor Sange i Dagens Anledning bleve afsjungne. Paa Theatret opførtes om Onsdagen med overordentligt bifald: Fridolins Formælingsdag eller Brudesmykket, Skuespil af Frantz Holbein. Førend Stykket fremsagdes af Hr. Giron med Varme og Jnderlighed en skjøn Prolog i Anledning af Dagens Høitidelighed, hvorved Skuepladsen var prydet med transparente Decorationer. (Hempels Avis.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-02-04
Ved Auction i store Kongensgade d. 30 Jan.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-02-04
over det til Hs. Majestæts Casse priisdømte Skib Anna & Joses Ladning solgtes: 167 Piber Drey mader til 1450 Rdlr. a 1770 Rdlr. Piben, 41 Sække Caffe med Skaller 2 Rdlr. a 2 Rdlr. 14 s. Pd., 1 Sæk opfelet Caffe 10 Mk. 3 s. Pd., 144 Pd. Cort a 10 Mk. 1s. Pd., 2 Ruller Seildug, a 107 Rdlr. Stk., circa 8 Tønder engelske Smede steenkul for 212 Rdlr., nogle ledige Foustager a 38 Rdlr. Stk. End videre solgtes: Catalonia Viin 569 Rdlr. a 573 Rdlr. 30 Virtl., Cherry Viin 916 Rdlr. a 1016 Rdlr. dito, Mallaga Viin 704 Rdlr. a 760 Rdlr. dito, hvid Portviin 600 Rdlr. dito, rød dito 770 Rdlr. dito, gl. Teneriffa Viin 680 Rdlr. dito, Confectrosiner 7 Mk. 9 s. a 8 Mk. 4 s. Pd., Rosiner 134 Rdlr. a 147 Rdlr. 100 Pd., Jndigo, 20 Rdlr. 5 Mk. a 21 Rdlr. 4 Mk. 8 s., Campeschetræe 24 Rdlr. 100 Pd.; alt med Told.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-02-04
Under d. 23 Jan. d. A. har Magistraten i Christiansand, i Betragtning af, at den gjængse Priis paa Rug er 34 Rdlr. for Tønden, bestemt, at 1 Brød af sambaget Rugmeel, der betales med 36 s., skal veie 2 Pd. eller 4 Marker, og at 1, der betales med 72 s., skal veie 4 Pd. eller 8 Marker.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-02-04
(Fortsættelse af Efterretningen om Ordens høitideligheden d. 28 Jan. d. A.) 6) Til Riddere af Dannebrogen er allernaadigst bleven udnævnt. Otto Lütken, Contre-Admiral og Chef for Norges flydende Defension. - Ludwig Nicolaus Hugo v. Buchwald, Kammerherre, Major og Chef for Hs. Kongelige Høihed Hertuginde Louise Augustas Livjæger=Corps. Charles Baron af Selby, Kammerherre og overordentlig Gesandt ved det Kongelige vestphalske Hof. - Ditlew Greve af Reventlow til Brahetrolleborg, Kammerherre. - Hermann v. Løwenskjold, Kammerherre, Amtmand over Holbecks Amt. - Mathias Otto Leth Sommerhjelm, Conferentsraad og Amtmand over Smaalehnenes Amt. - Gustav Greve af Holck Winterfeldt, Second Ritmester i den Kongelige Liv Garde til Hest. Christian Birch, Etatsraad og Deputeret i Finants-Collegium. - Mathias Mathiesen, Etatsraad og Amtsforvalter i Pinneberg. - Friderich Carl Ferdinand v. Gruner, Oberst og Commandeur for det 2det jydske Jnfanterie-Regiment. - Rasmus v. Krag, Oberst og Brigade-Commandeur i Jngenieur-Corpset. - Samuel v. Waldek, Oberst og Commandeur for det holsteenske SkarpskytterCorps. - Lorenz Fieldrup Lassen, Commandeur af Søe-Etaten og Enrollerings Chef i Frederichshalds District. - Ulrich Wilhelm Koren, forhen Amtmand over Stavanger Amt. - Guldbrand, Ahrentz, Etatsraad og Committeret i Rentekammeret. Andreas Wilhelm Cramer, Etatsraad og Professor Juris ved Universitetet i Kiel. - Nicolai v. Tidemann, Oberstlieutenant og Bataillons Commandeur i 2det jydske Jnfanterie=Regiment. Rudolph Anthon Ludvig v. Qualen, Kammerjunker, Major, Divisions=Adjutant ved General=Adjutantstaben. - Johan Lausen Bull, Justitsraad og Præsident i Christiania. - "Conrad Friderich v. Schmidt Phiseldet, Justitsraad og Committeret i General-Land-Oeconomie- og Commerce-Collegium. Jacob Bang, Justitsraad, Chef for SøeEtatens 4de Departement, Meddirecteur ved Kjøbenhavns Fattigvæsen. - Hans Henrich Scheel, Justitsraad og Byefoged i Moss. - Carl Fredrich Henrich v. Lange, Major ved det slesvigske JægerCorps. - Johan Peter v. Wildenrath, PremierMajor i det slesvigske Rytter-Regiment. - Johannes Jacob v. Bruun, Major, Commandeur for den i Nørre Jylland commanderende Generalstab. Frederik Julius d'Origny, Major ved det sjællandske Skarpskytter-Corps. - Hans Peter Holm, Capitain i Søe-Etaten. - Hans Stephansen, Capitain i Søe-Etaten. - Alexander Henrich Guillaum, Major og Legations=Secretair ved Gefandtskabet i Paris. - Jens Michael Hertz, Amtsprovst i Roeskilde Amt. - "Peter Hans Mønster, Amtsprovst i Sorøe Amt. - Peter Wilhelm Lytken, Amtsprovst over Odense Amt. - Henrich Georg Clausen, Stiftsprovst og Professor. - Christian Brorson, Professor og Præst ved Garnisons Kirken. - . . . Ryberg til Frederichsgave, Agens og Grosserer. - Lars Larsen, Bank-Directeur. Charles Nordberg, Kammerraad. Dannebrogsmand. T. Aschehoug, Consistorialraad, Provst og Sognepræst til Rakkestad i Aggershuus Stift. - Henrich Christopher Valentin v. Friboe, Second-Ritmester i det sjællandske Nytter-Regiment. (Forts.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-02-04
Postefterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-02-04
(Af Hamb. Corresp.) Officielle Efterretninger fra de Keis. Armeer 3 Spanien.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-02-04
Jndberetning fra Marchal Suchet til H. D. Prindsen af Neuschatel og Wagram, Major General.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-02-04
J Hovedq, i Valencia d. 12. Jan. 1812. - Monseigneur, Jeg beder D. D. at berette Hs. Maj. Keiseren, at Allerhøistsammes befalinger ere fuldbyrdede. Valencia har overgivet sig til Hs. Majestæts Vaaben. - De hørtige Bevægelser d. 29 Dec. have tvunget Fienden til at trække sig tilbage i sine befæstede Linier. Forfølgelsen til St. Philippe af de fra Valencia undvegne Tropper betog Blake hvert Haad om at faae Undsætning. Berendingen blev udført med Standhaftighed. Armeen, higende efter Æren, søgte Faren og tilbagedrev 3 Udfald med stor Tapperhed. Dristigheden i Jngenieurernes Arbeider, der Natten fra 1ste til 2den Jan, havde aabnet Løbegraven 70 til 80 Favne fra Fiendens Værker, og i 4 Dage og 4 Nætter havde opført deres Batterier, paa 16 Toiser og besat dem med Artillerie, trods Regnen og de skrækkelige Veie, Jnfanteriets Standhaftighed, der tog Deel i alle disse Arbeider, foranledigede at de med 21 Canoner besatte fiendtlige Linier bleve forladte. - Disse Linier havde 6000 Toiser i Omfang. Valencia har anvendt derpaa 12 Mill. Realer og Hænder i Tusindtal i 2 Aar. Jeg lod Bombardementet begynde d. 6te, jeg foreslog en Capitulation den 6te, og i 3 Dage og S. Nætter foraarsagede de 27000 Bomber, der faldt i Staden, Explosioner og forskjellige betydelige Jldebrande. Artilleriet havde ved en rosværdig Kappeiver bragt det til at oprette 2 Batterier, hver: paa til 24 Pundinger, der vare beredte til at skyde Bresche paa det sidste Sted. Jngenieurerne havde vedderes sædvanlige Virksomhed indlogeret sig i Husene i Forstæderne og anbragt Miner under Stadens 2 Hovedporte, da Gener, en Chef Blake, der befrygtede de skrækkelige og nærforestaaende følger af en Storm, indgik efterstaaende Capitulation, som bringer i Keiserens Magt Staden Valencia, 374 Artilleriestykker, 180,000 Pd. Krud, 3 MillionePatroner, 16131 Mand fangne Linietropper, i Følge vedlagte Etat, overgivet af Generalen, Chefen for den spanske Generalstab, og 1950 Syge i Hospitalerne i Valencia og Valdigna, 1800 Cavallerie og Artillerieheste, 21 Faner, 893 Officitrer, 22 Generaler eller Brigaderer, blandt hvilke Zayas, Laxdizabel, som commanderede Expeditions Divisionerne; Miranda, Marco deel Ponta, Commandant over Armeen i Valencia, Sea, Commandant over Cavalleriet; Marqvis af Rocca &c.; 4. General-Lieutenanter, 6 Marechaux de Camp og er stort Antal Oberster; General en Chef Odonneel og Gener. Capit. Blade. - Ved denne Leilighed lide Jnsurgenterne et uerstatteligt Tab. De miste 60 gode Artillericofficierer, der kom fra Søgovlas Skole, 388 Mineurer og Saveurer og 1400 gamle Artillerister, hvoriblandt 4 skjønne Compagnier ridende Artillerie, der betjente 30 forspændte Feldtstykker. Man farer fort med at gjøre Militsen vaabenløs, og vil snart være færdig dermed.