JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1836-03-03
Frankrig. Meget mærkelig er den Standhaftighed, hvormed Morey og Pepin indtil det sidste Øieblik nægtede enhver Deeltagelse i Fieschis Brøde. Moren vedligeholdt en aldeles støisk Ligegyldighed. J det Øieblik, da man bandt deres Hænder, for at føre dem til Retterpladsen, sagde Pepin til ham: "Ah see min gamle Moren, det seer ud, som om vi to skulle følges ad til den anden Verden!" "Lidt tidligere, eller lidt sildigere – svarede Morey - det gjør Jntet til Sagen." Ved Bortbringelsen sagde Pe pin: "Mine Herrer, Fieschis Forbrydelse hviler ganske paa Fieschi selv; der gives ingen anden Skyldig end han." J Nærheden af Schafottet, saae man Jnstructionsdommeren Zangiacomi og Pairsrettens Protocolførere, for at optage Pepins mulige Udsagn. Da han steeg ud af Vognen, formanede Politiecommissairen Vassal ham endnu engang til at rykke ud med hele Sandheden. Men han svarede paa det bestemteste, at han Jntet havde at tilføie sine Udsagn, han døde uskyldig, som et Offer for nedrige Jntriguer og anbefalede Regjeringen sin Kone og sine Børn. Endnu ved Foden af Schafttet gjent og Commissairen sin Opfordring og lovede endog Opsættelse af Henrettelsen. Men Pepin løftede stolt sit Hoved i Veiret og sagde: "Nei, jeg har Jntet mere at sige." Han og Morey kyssede Crucifiret i det sidste Øieblik. – Da Pepins Hoved var faldet, forlangte et ungt Menneske at see det. Er det dette – spurgte en Bøddelknægt i det han aabnede Kurven; det unge Menneske en Neven af Pepin - faldt i Afmagt. - Hvorledes man søger at bearbeide den offentlige Mening i Udlandet med Hensyn til Pepins og Mo reys Henrettelse viser følgende Skrivelse fra Chefen for et Hoffet hengivent Handelshuus til en Correspondent i Berlin. "Man vilde gjøre meget Uret i, hvis man i Tydskland virkeligen troede, at Pairsrettens Dom havde foruden Fieschi ogsaa truffet tvende Halvskyldige eller maaskee end- og tvende Uskyldige; thi allerede under Løbet af Processen havde hele Paris faaet den moralske Overbeviisning om de trende nu Henrettedes Deelagtighed, og desuden har der strax efter deres Henrettelser endnu viist sig mangehaande Jndicier og Beviser paa deres Deeltagelse i Forbrydelsen."
Viborger Samler, 1836-03-03
Blandet. Madame Lætitia Bonapartes Testament, dernu er bekjendtgjort, er dateret den 28de Septbr. 1832. Foruden flere Legater til Tjenestetiende anordner det Udbetalingen af en Sum af 7000 Stude til Cardinal Fesch til hendes Begravelse. Hele Efterladenskabet tilfalder hendes Børn til lige Deling. Men de store Rigdomme, som man havde ventet hos Napoleons Moder, har manikke fundet; efter en omtrentlig Vurdering beløber hendes hele bevægelige og ubevægelige Formue, med Jndbegreb af Diamanter og Sølvtøi. sig ikke engang til en Million Scudi. Prinds Jerome af Montfort er indtruffen til Rom fra Florents, og man venter endnu flere Medlemmer af hendes Familie, da Arveanliggenderne skulle være meget indviklede.
Viborger Samler, 1836-03-03
Kongen af Baiern er vendt tilbage til Grækenland fra en Udflugt til Smyrna og Omegn; hans Plan at besøge Constantinopel udførtes ikke, til den stille Uge ventedes han tilbage til München. I Paris blev nylig henrettet en Falskmøntner. Opdagelsen af hans Forbrydelse var besynderlig og en Følge af hans eneste Barns uskyldige Naivitet. Hanhavde nemlig sendt sin femaarige Søn til sin Nabo, en Viintapper, for at lade et Francstykke vexle. Viintapperen besaae dette og sagde: "Kjære Barn, det Francstykke er falsk!" – "Det er ikke muligt, svarte Barnet, for min Fader har gjort det selv."J Backford, i England, indgik en Mand forleden, i beruset Tilstand, et Væddemaal paa 18 Shilling om, at han vilde lade sig binde fast til Vingen af en Veirmølle og gaae 8 Gange omkring med den. Han holdt rigtignok Touren ud; men var næsten bevidstløs, da man tog ham ned. En hurtig Aareladning reddede imidlertid hans Liv, men han svoer høit og dyrt paa, at han ikke oftere skulde foretage en saadan Reise. Var han død, vilde Mølleren, og de, der havde bundet ham fast, være kommen under Tiltale for Mord.
Viborger Samler, 1836-03-03
Fra Bristol hedder det under 10de Februar: " Forgaars Nat blev det ved Portishead liggende Dampskib Fur overrumplet og bortført af Stratenrøvere. Det er siden gjenfundet, men uden Mandskab, der maaskee er bleven myrdet; thi en Skipper Costin, der med sit Skib laae for Anker ved King Road (Gloucester) hvor Fury om Aftenen Kl. 11 var kommen forbi, have hørt Kanonskud fra samme, og Skrigene Mord, Mord!
Viborger Samler, 1836-03-03
Paa en Skueplads i Magdeborg skal en Maskinmester være bleven straffet med et Kaardestik, fordi han lod Dækket gaae op medens en af Heltene kyssedes med Kapelmesterens Frue!
Viborger Samler, 1836-03-03
Den Bryggerkarl, som har myrdet Hr. Werth müller i Stockholm, erholdt nyligen et hos denne glemt Klædningsstykke tilbage, og rykkede da fremmed det Spørgsmaal, om han ikke ogsaa kunde faae sin Løn for den Tid, han havde været i Werthmüllers Tjeneste, Da man forestillede ham, at en saadan Fordring fra hans Side var ligesaa urimelig som uforskammet, og at han ved Sagens Slutning skulde faae sin velfortjente Løn, svarede han blot: "Forlat mig; jag forstar intet det, jag!"
Viborger Samler, 1836-03-03
Jndenlandske Efterretninger. Geheimeconferentsraad Johan Christian Constantin Brun er født i Schwerin den 27de November 1747. Han var i Aaret 1777 Kjøbmand i St. Petersborg, og blev den 16de October f. A. udnævnt til dansk Consul sammesteds og i de russiske derunderhørende Havne. Han kom siden til Kjøbenhavn, og blev kongl. Administrator ved den vestindiske Handel, giftede sig 1783 med den, som aandfuld Digterinde bekjendte, Sophie Christiane Fred. Münter, der døde 1835. Ved heldige Handelsforbindelser, ved den punktligste Orden, og ved en stræng Oekonomie blev han, som bekjendt, en af vore meest formuende Mænd. 1799 kjøbte han Hovedgaardene Antwortskov og Falkensteen ved Slagelse. Til hans gode Gierninger hører, at han i det Stille udøvede megen Veldaad mod Trængende ved Gaver; at Bombebøsse-Stiftelsen fik fra hans Haand betydelige Understøttelser, som de om samme udkomne Bekjendtgjørelser have anmeldt, og at Almindeligt Hospital ved flere Leiligheder ogsaa modtog Prøver paa hans Velvillie, deriblandt i Aaret 1831, 3,000 Rbdlr. Sedler; Løfte om endvidere at faae 6,000 Rbdlr. til Inventarium af alle Slags for 25 Personer i Syge= og 25 Personer i Lemmehospitalet. Han blev 1810, 4de April Conferentsraad; 1811. 28de Januar Ridder af Dannebrogordenens 4de Klasse; 1826, 25de Mai Commandeur af Dr.; 1829, 1ste August Storkors; 1831, 27de Mai Geheimeconferentsraad. Han var ogsaa Ridder af Nordstjernen. Ved Tontinen af 1800 var han Directeur. Han døde den 19de Febr. efter et 4 Aar og 7 Maander langt Sygeleie. (Dagen.)
Viborger Samler, 1836-03-03
Til Skiftecommissairer i Grosserer P. Erichsens Opbudsboe i Kjøbenhavn er allernaadigst udnævnt dHrr. C. Hambro og L. Nygaard. Et Spørgsmaal til Lovkyndige. J Anledning af en Retsstrid spørges: Paaviser det saakaldte "Schous Register", udgivet af Etatsraad, 1ste Kæmmereer ved Øresunds Toldkammer, R. af Dr. og Drid. J. H. Schou, nogen Lovbestemmelse, som berettiger et Collegium til at tillade en (hovedriig og barnløs) Embedsmand, bestandigen at opholde sig 5 til 6 Mile fra sin Embedspost, og dog, under denne hele Fraværelse af hidtil henved 36 Aar, at oppebære sin fulde Embedslønning af over 7000 Rbd. aarligen, hvoraf han blot giver 500, eller, i de sidste Par Aar, 1000 Rbd. aarligen til en anden Embedsmand, der udfører alle hans Embedsforretninger? (Bemeldte Embedsmand har, ifølge denne Beregning, saaledes oppebaaret af Staten over 240,000 Rbd., uden derfor at gjøre mindste Nytte.) (Kbhp.
Viborger Samler, 1836-03-03
J Anledning af den af Selskabet til Trykkefrihedens rette Brug udsatte Præmie af 100 Rbd. for den bedste historiske Fremstilling af Reformationens Jndførelse i Danmark, var indkommen 6 Forsøg til Besvarelse af denne Opgave, af hvilke den til Sammes Bedømmelse nedsatte Committee fandt det Priisskrift, med Motto: "Er her noget forglømt iblandh" og s. v. (af Rimkrøniken) at være det bedste, og det uden Motto, men med Mærket M. E. B., det næst bedste.
Viborger Samler, 1836-03-03
J Repræsentantskabets Møde den 17de Febr. besluttede man at tilkjende Forfatteren til det første af disse Skrifter ei aleneste de udsatte 100 Rbd.; men endog, paa Grund af Arbeidets Udforlighed, 50 Rbd. mere, samt snarest muligt at udgive Skriftet, og dernæst at tilbyde Forfatteren af det andet Skrift et Honorar af 50 Rbd., imod at han overlader Selskabet Skriftet, til Eiendom, hvilket da vil blive udgivet tilligemed det førstnævnte. Ved Seddelens Aabning fandtes Forfatteren til det af Selskabet kronede Priisskrift at være Hr. Pastor J. L. Rohmann, Sognepræst til Tønning og Træden i Aarhuus Stift. Den anden Forfatter er opfordret til at opgive for Selskabets Formand, om han er villig til at indgaae paa de fremsatte Vilkaar. Antallet af Selskabets Medlemmer er nu stegen til 2,111. (Folkebladet.)J No. 75 af Bladet Fædrelandet læses en vidtløftig Artikel af Prof. Theol. H. N. Clausen, som der gjennemgaaer de 9 jydske Præsters Opfordring i Aarhuus Avis, og Biskop Mynsters Erklæring i denne Anledning. Prof. slutter sin Afhandling saaledes: "Jeg kan ikke Andet, end ansee det Andragende, dernu er sat i Bevægelse af nogle Geistlige i Jylland, som saa vigtigt, at det vilde være høilig at beklage, hvad Biskop Mynster finder Anledning til at ønske, om det hele Foretagende ikke skulde være Andet, end en Fiction. Til at antage dette findes til Lykke ikke den ringeste Grund. Naar det Andragende, hvorom Talen er, ikke alene, eller ikke fornemmelig, vil beskjæftige sig med Geistlighedens ydre Tryk og Byrder, med formeentlige personlige eller Eiendoms=Rettigheder, men - hvad den foreløbige Opfordring ogsaa angiver – vil tage fortrinligt Hensyn til væsentlige Hindringer for Præstens Virksomhed som Folkelærer og Siælesørger, da vil dette Foretagende være hædrende for sine Ophavsmænd. Og dersom det derhos finder fortjent Understøttelse blandt Geistligheden, bliver indgivet i tilbørlig motiveret Form, og iblandt de Deputerede finder sin rette Talsmand, da tør det blive Stænderforsamlingen i Viborg forbeholdt at give vigtige Supplementer til de roeskildske Forhandlinger."¬
Viborger Samler, 1836-03-03
J de holsteenske Stænders 37te Møde d. 25de Jan. fremlagdes Commiteeberetningen over Lovforslaget angaaende de med Prøver Omreisende. Herpaa fulgte den foreløbige Raadslagning over Forslagene til at regulere de occonomiske Forhold ved Straffeanstalterne i Glückstadt, der i dette Møde endnu ikke tilendebragtes.
Viborger Samler, 1836-03-03
Den holsteenske Stænderforsamling har, overeensstemmende med det kongelige Decret, opløst sig den 20de d. M. Som man hører har den kongl. Commissarius ved dens Dimission holdt en Tale, der i Forsamlingens Navn besvaredes af den midlertidige Præsident Grev v. Reventlow Criminil med saa men passende Ord. Om Middagen vare Medlemmerne endnu engang samlede hos Commissarius og om Aftenen hos det itzehoer Klosters Verbitter. Den kgl. Commissarius er imidlertid forbleven i Staden; ligesaa Præsidenten Balemann, der er sengeliggende.
Viborger Samler, 1836-03-03
J det Hele synes Forsamlingen at have adskilt sig veltilmode, og, naar man meere seer paa Aanden i end det haandgribelige Resultat af deres Forhandlinger ogsaa tilfreds med denne første Prøve paa deres Samvirken. J al Fald maa man sætte større Priis paa den middelbare Jndflydelse af deres Virksomhed, der saa let unddrager sig det overfladiske Blik, og det, hvad de have vakt og bragt til Live, end det hvad de umiddelbart have virket og bragt i Stand. Man maa ikke undre sig over, at i et Land og paa en Tid, hvor det just kommer an paa at udjevne locale og specielle Jnteresser, disse ved den første Berørelse støde mod hinanden, og at deres Jndflydelse behersker defleste Spørgsmaal. (Alt. Merc.)"Udsigterne for Skibsfarten", hedder det i en Skrivelse fra Tønningen af 10de Febr., ere kun meget maadelige i Aar. Den nye Kornlov i Holland vil næsten tilintetgjøre hele Kornhandelen paa dette Land ligesom dette nu allerede i flere Aar har været Tilfældet med England. Sandsynligviis vil den belgiske Regjering ikke tøve med at drage Nytte af Hollændernes Beslutning; og maaskee høre vi snart, at Antwerpen bliver Middelpunttet for Kornhandelen, og sætter vore Skibe i Virksomhed. Hertillands ere Kornpriserne meget lave, og Landmændene vide neppe, hvorfra de skulle tage Skatterne. Jmidlertid har vort Land saamange Hjælpekilder, at det dog i Almindelighed staaer sig, og ved et indfaldende gunstigt Aar strax igien kommer til Kræfter."
Viborger Samler, 1836-03-03
Heste-Væddeløbene ere i Aar bestemte at afholdes i Julii Maaned ved Horsens. Dagene ville nærmere blive bekjendtgjorte.
Viborger Samler, 1836-03-03
Om den forhen indstrandede Hvalfisk læses følgende Privatskrivelse i "Kjøbenhavnsposten: Paa Jyllands Vestkyst, Ryssensteens Forstrand, tilhørende Hs. M. Kongen, inddrev i f. M., som alt i de offentlige Blade er meldt, en Hvalfisk af betydelig Størrelse. Dens Længde var omtrent 28 Alen, Gjennemsnit 4 Alen; Vægten ansloges til 16,000 Pd., og den var i ubedærvet Tilstand. At denne Fisk skal, som det heri Egnen hedder, være solgt ved Auction for - 21 Rbd., kan neppe tænkes muligt hvis den forudgaaende Bekjendtgjørelse om Auctionen forøvrigt har været saa udbredt som den vel burde have været. En saa stor Sum vilde snart være indkommen blot for Tilladelse til at see Fisken, hvis man paa denne Maade vilde og maatte have samlet Penge. At dens Længde skulde være anmeldt i Bekjendtgjørelsen til – 14 Alen - at Auctionen skulde være afholdt i en saadan Hast, at de omliggende Sognes Beboere neppe vidste, at den var strandet førende den var solgt; at den blev kjøbt af et Jnteressentskab, hvori, som man udtrykker sig, var døde Lodder, Alt dette er Noget, man vist ikke kan fæste mindste Lid til. Jmidlertid har den bekjendte Kjøbmand Cohn i Ringkjøbing kjøbt af samme 10 Læs Spæk, der er passeret Veien didhen, og 600 Rbd. r. S. skal den døde Fisk i det Hele være udbragt . - En nøiagtig Beskrivelse over den nævnte Fisk, hvilken Art den hørte til, saavelsom over de ved Salget stedfundne Omstændigheder, vilde sikkert have Jnteresse for Publikum."
Viborger Samler, 1836-03-03
Døde. Assens, Kjøbmand M. Koppel, 39 Aar. Randers, Kartefabrikant Christian Erling, 32 Aar.
Viborger Samler, 1836-03-03
Paa 2den Fredag i Faste prædiker Hr. Pastor Ursin i Søndresogns Kirke.
Viborger Samler, 1836-03-03
AVERTISSEMENTS. Fra et indtil syv smukke og anstændigen meublerede Værelser kan faaes til Leie i Stændertiden hos Weihe
Viborger Samler, 1836-03-03
To meublerede Værelser kunne erholdes til Leie i Stændernes Forsamlingstid. Aviscontoiret giver Anviisning. Den 28de Februar har Undertegnede tabt paa Veien imellem Skive og Nybro en Pakke med 2de Servietter, et Par Dyrskinds-Handsker, hvorpaa mit Navn er skrevet, en sort Klædes Vest, en hvid Krave og Tørklæde, samt en Guld=Brystnaal med Portrait, det hele var indsvøbt i et blaat Linned Stykke. Ligeledes en ny Lærreds-Sæk, mrk. H. C. T., fyldt med Havre og Hakkelse. Den eller De, som har fundet Samme, bedes at levere det hos Undertegnede, imod en passende Belønning, Skive, den 2den Marts 1836. H. C. Tørslef
Viborger Samler, 1836-03-05
1836. No. 30. 64de Aargang. alene privilegerede Kongelig allernaadigst Damer. Viborger. Forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdømmene. Løverdagen den 5te Marts. BEGS BEGS Redigeret af E. Nerenst, trykt og forlagt af N. P. Dons.
Viborger Samler, 1836-03-05
Udenlandske Efterretninger. Frankrig. Det nye Ministerium er endelig kommet istand den 22de Febr. Hr. Thiers er udnævnt til Conseilspræsident og Udenrigsminister, Hr. Sauget til Seglbevarer, Justits- og Cultusminister, Greve de Montalivet til Jndenrigsminister, Hr. Passy til Handelsminister, og Hr. Pelet de la Lo ere til Minister for den offentlige Underviisning. Derimod have Marschal Maison, Admiral Duperre og Grev Argout beholdt deres Portefruiller. Kongen har den 23de Febr. i det nye Ministerconseil ført Forsædet som sædvanligt. De Tiltrædelsestaler, Hr. Thiers har holdt saavel i de Deputeredes som i Pairernes Kammer, indeholde ingen Udvilling af det nye Cabinets Principer. Til de nye Vicepræsidenter i de Deputeredes Kammer ere Dhrr. Calmon, Duchstel (hidtil Handelsminister) og Teste valgte.
Viborger Samler, 1836-03-05
Storbritannien og Jrland. Den 23de Febr. gjorde Hr. Hume i Underhuset sit Andragende med Hensyn til Orangelogerne, hvis Medlemmers Antal han anslog til 200,00 i Jrland og 100,000 i England. Lord John Russell dadlede i sit Foredrag paa det Skarpeste alle hemmelig Foreninger og amendeerte det oprindelige Forslag derhen, at man i en Adresse skulde bede Kongen, at træffe Forholdsregler til virksom Undertrykkelse af Orangelogerne og overhovedet alle politiske Selskaber, der beroede paa religiens Udelukkelse, betiente sig af hemmelige Tegn og Symboler og søgte at virke ved Forgreninger. Dette Amendment, der endog fik Torhoppositionens fuldkomne Understøttelse, antoges eenstemmigen; og allerede den næste Dag forelæste Lord J Russell Hs. Maj. Svar paa Adressen saalydende: "Jeg bifalder gjerne det i Adressen fra mine troe Medlemmer af Underhuset yttrede Ønske, at jeg maatte træffe saadanne Forholdsregler, der syntes mig skikkede til at afskaffe Orangelogerne og overhovedet alle politiske Selskaber, der udelukke Personer af anden Tro, betjene sig af hemmelige Tegn og Symboler, og søge at virke ved Forgreninger." – Om den frygtelige Storm, som fra den 15de til den 18de Febr. har raset paa de engelske Kyster, melder Lloyd's Liste, at 146 Skibe derved have taget Skade. Af dette uhørt store Antal ere 34 (deels tilligemed Besætningen) totalt forliste eller condemmeerte; af de øvrige 112 er den største Deel strandet paa Kysten, eller har i aaben Søe eller paa de forskjellige Rhede taget mere eller mindre Skade.
Viborger Samler, 1836-03-05
Spanien. Man havde i Paris Breve fra Bilbao af 11te og fra Portugalete af 14de f. M. Allerede den 9de havde omtrent 500 Carlister viist sig paa den anden Side af Broen ved Bolueta. El Pastor var i største Skynding marscheret med tvende Batailloner fra Santander til Portugalete. Ved hans Ankomst trak Carlisterne bort, men viste sig atter den 12te med fire Kanoner. Den 14de var Portugalet endnu ikke formeligen beleiret; dog havde Carlisterne besat de omliggende Høider. Man frygtede imidlertid ikke for Pladsens Skjebne. General Jriarte var uhindret rykket derind. Merino er live og opholder sig ved Don Carlos's Hof i Durango.
Viborger Samler, 1836-03-05
Rusland. En skrækkelig Begivenhed har tildraget sig i St. Petersburg. Brødrene Le manns, eller det saakaldte danske Kunstnerselskabs Theater, afbrændte Søndagen den 14de Februar midt under Forestillingen, og flere hundrede Mennesker satte Livet til derved. Uagtet otte Udgangsdørre bleve opslagne paa eengang, blev Trængselen dog saa frygtelig, at den Ene nedtraadte den Anden. Da hele Theaterbygningen var af Træ, saa udbredte Flammerne sig i en Hast saaledes, at Alt var indhyllet i Jld og Røg, Jngen kunde mere finde hen til Ud gangene; Taget styrtede ned, og Menneskemængden, bedækkedes med brændende Bielker &c. Jammeren var over al Beskrivelse grændseløs. Jngen Hielp var mulig, hele Huset afbrændte med alle de mange Mennesker som ikke i Tide vare slupne ud derfra. Over 300 Liig havde man allerede fundet mellem Gruset; omtr. 200 Personer vare, mere og mindre haardt lemlæstede i Hospitalerne. Keiseren var selv paa Brandstedet og anordnede personlig alle Redningsanstalter. Den blev gjort al Muligt for at redde hvad der kunde reddes. Saaledes er en stor Deel af Hovedstadens Familier blevne satte i den dybeste Sorg. – Aalborg Avis beretter desangaaende: J et hertil indtruffet Privatbrev fra Petersburg bebræftes desværre alle de, Ovenstaaende meddeelte, Omstændigheder ved den rædsomme Begivenhed. En Kjøbmand mistede 2 Sønner og en Handelsbetjent. En Jnstitutbestyrerinde, med sit hele Pige-Jnstitut indebrændte, uden at en Eneste blev reddet. Sorg og Jammer omspænder Hundreder af Familier.
Viborger Samler, 1836-03-05
Roeskilde. den 26de Febr. 1836. Mel. Vort Fødeland var altid rigt. Det er fuldendt – og snart igjen Vi skal til Hjemmet fare. At ei omsonst vi kaldtes hen Vil Tiden først opklare. Men trygt vi sige kan Farvel Til Roeskild-Stænder=Sale: Der blev kun stridt for Danmarks Held J Tanke og i Tale. Om Præsidenter, Secretair, Om Bladets Redacteurer. Een Mening i hvert Blik man seer Een Stemme kun man hører. Med Aand og Kraft og Jernflid De Alt har bragt til Ende, Og det skal naae til fjerne Tid Som her vi det erkiende. Men som det i vort Hjerte staaer, Hvad De os var herude, Saa høit og Læben, hvor den naaer Skal Ørsteds Lov bebude. Thi vel sig Egeløvet snoer Forlængst omkring hans Tinde; Men aldrig Krandsen var saa stor, Som den, vi saae ham vinde. Og derfor nu, for Hav og Land Os fra hinanden skiller, J Øiet som paa Glassets Rand Erkjendtlig Perlen spiller, Og mens hver Haand ved Bordet her Sit Glas til Afsked svinger, Til Anders Sandøe Orsted HverSin Tak fra Hjertet bringer. Til Brødrene i Viborg Stad, Vor Hilsen Han medtage! J Fred som vi de skilles ad! Hjem uden Savn de drage! Og nu til Afsked Haanden trykt, Ei Nag med Skaalen blandet Vi kom i Haab - gaae uden Frygt, Vort Maal var – Fædrelandet. Dr. B.
Viborger Samler, 1836-03-05
Under Overskrift "Den 25de Februar 1836 læses følgende Strofer i Berlings-Tidende: Bülow, ei Kroqveiens Bugt, ei Rænkesmeds Hage Du kjender: Aaben og ædel, Din Færd signes i Hytte og Borg Valdemar Ebbesen.
Viborger Samler, 1836-03-05
Af Nationalbankens nylig offentligt aflagte Regnskab udhæves endnu det Hovedmoment, at Seddel massen, som den 31te Juli 1818 var 31 Mill. 106,000 Rbd. var 17 Aar sildigere kun 16 Millioner 199,000 Banken havde saaledes i denne Mellemtid inddraget næsten 15 Millioner. Den er altsaa i den bedste Forfatning, og sikkrer vort Pengevæsen en lykkelig Fremtid. (I. F. Av.)¬
Viborger Samler, 1836-03-05
J Børsen Halle af 26de f. M. skrives fra Kiel under 24de følgende: "Det kongl. Slesv. Holst. Lauenb. Cancelli har efter Forlydende nu afgivet den Erklæring, at det ikke finder noget at erindre imod Jndretningen af Dampvogns-Kjørsel paa Kieler Chausseen. Det beroer derfor kun paa Entrepreneurerne at iværksætte Sagen."(Jndsendt.)
Viborger Samler, 1836-03-05
Det Spørgsmaal, som efter Kjøbenhavnsposten, findes indført i "Viborger Samler No. 29, saalydende: Paaviser det saakaldte "Schous Register", udgivet af Etatsraad, 1ste Kæmmereer ved Oresunds Told. kammer R. af Dr. og Drid. J. H. Schou, nogen Lovbestemmelse, som berettiger et Collegium til at tillade en (hovedriig og barnløs) Embedsmand, bestandigen at opholde sig 5 til 6 Mile fra sin Embeds post, og dog, under denne hele Fraværelse af hidtil henved 36 Aar, at oppebære sin fulde Embedslønning af over 7000 Rbd. aarligen, hvoraf han blot giver 500, eller, i de sidste Par Aar, 1000 Rbd. aarligen til en anden Embedsmand, der udfører alle hans Embedsforretninger, (Bemeldte Embedsmand har, ifølge denne Beretning, saaledes oppebaaret af Staten over 240,000 Rbd., uden derfor at gjøre mindste Nytte.) troer Jndsenderen at kunne besvare med et bestemt: Nei, men tillige, at af de 240,000 Rbd. han saaleledes har oppebaaret, kan Jntet fratages ham, ligesom at han ei heller fremtidig kan berøves Tilladelsen at boe 5 a 6 Mile fra sin Embedspost, eftersom han har erhverved sig fuldkommen Hævd.
Viborger Samler, 1836-03-05
Ved Tallotteriets 1297de Trækning i Altona, den 1ste Marts, udkom følgende Nummere: Viborg Markedspriser, den 1ste Marts Rug 4 Rbd. 64 s. a 5 Rbd.; Byg 3 Rbd. 64 s. af 4 Rbd.; Havre 1 Rbd. 80 s. a 2 Rbd. pr. Tde. . Smør 13 a 15 s.; Oxekjød 5 a 8 s.; fersk Flesk 8 a 11 s.; røget dito 11 a 13 s. pr. Pd. - Æg Snesen, 18 a 20 sk.
Viborger Samler, 1836-03-05
Paa 3die Søndag i Faste prædiker Hr. Pastor Jobansen i Domkirken. – J Søndresogns Kirke Hr. Pastor Ursin.
Viborger Samler, 1836-03-05
AVERTISSEMENTS. Jstedetfor den hidtil indrettede maanedlige Pakkepost mellem Thisted og Viborg, vil fra Onsdagen den 6te April førstkommende, og derefter fremdeles hver anden Onsdag, komme til at afgaae en Pakkepost fra Thisted til Viborg, fra hvilket sidstnævnte Sted bemeldte Post igjen retournerer den paafølgende Fredag, alt til de hidtil bestemte Tider, hvilket herved til almindelig Efterretning bekjendtgjøres. Generalpostdirectionen, den 1ste Martz 1836.