JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-08-11
J December 1818 stod Coursen igjen paa samme Punkt, den havde staaet adskillige Maaneder forhen - 600. Jmidlertid havde Bankcontoiret klogeligen høstet Fordeel af den korte Coursforbedring og tilkjøbt sig for henved 1,800,000 Mk. Banco. Men hvad der, foruden Krigens løbende Udgivter meget maatte forøge Statens, var deels Norges Forsynelse med Kornvarer, hvoraf der opsendtes Millioner Tønder, og de overordentlige Bekostninger, som Provideringscommissionen, efter sin Jndretning og Bestemmelse, udfordrede. Vel vare de Kornvarer, Norge fik, Landets egne Producter, men de maatte dog for en stor Deel kjøbes af Staten for Sedler, og de Ladninger af Korn, som ideligen opbragtes af fiendtlige Krydsere, vare, saavel for Regjeringen, som for Private, et virkeligt Tab, der maatte virke indirecte paa Coursen, fordi det bidrog til dens Forværrelse, ved at gjøre Seddelmassens Forøgelse til en Fornødenhed. - Men førend vi forlade dette Aar maadet dog bemærkes her som en Synderlighed, at Hamborger Cours paa Kjøbenhavn, der sædvanligen pleier at rette sig efter dens Stand paa vor Børs, stod f. Ex. d. 19 Oct. 610 i Hamborg, medens den stod 650 i Kjøbenhavn. Overalt yttrede Frygten sig i dette Aar alt for kjendeligen i vor Handelsverden. Saaledes var det een af Conditionerne, hvorefter en Deel Varer den Tid skulde sælges ved Auction paa Børsen, "at Kjøberne skulde tilsvare de Paalæg, der mueligen maatte blive lagt paa Varerne." Saaledes hengik Aaret 1810. Coursen syntes vel med det ny Aar 1811 at ville faae noget mere Stadighed, men den havde allerede naaet en Høide, hvoraf man ikke kunde love sig noget Godt i Fremtiden. J det første Halvaar varierede den fra 800 til 860. At den nu blev noget stadigere end hidtil, laae især deri, at den, efter saa stærk Bevægelse i det forrige Aar, nødvendigen trængte til lidt Hvile, og en saadan Standsning indfandt sig overalt under hele Perioden, hver Gang Coursen havde naaet en vis Høide, fordi Folket saa at sige først maa vænne sig til at betragte den fra en saadan Punkt, og Enhver naturligviis betoges af et Slags Frygt, der gjorde, at Coursen i det mindste for en kort Tid ikke kunde gjøre nye Luftspring. Ogsaa bidroge de Remisser, som man nu fik fra Norge, ikke lidet til at gjøre Banco paa vor Børs mindre sjelden. (Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-08-11
J Aaret 1819 bør slige Dokumenter vel ogsaa skrives paa stemplet Papiir af samme Klasse og Nummer, som for dem hidtil er anordnet, men Papiret, i Overeensstemmelse med forestaaende Bestemmelser, betales efter den paatrykte Taxt med Rigsbankpenge Sølv, Daler for Daler. Hvorefter de Vedkommende sig have at rette. Rentekammeret, den 31te Juli 1818.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-08-11
Cancelliet har fra Biskoppen over Fyens Stift modtaget Jndberetning om Forskjønnelse og Jstandsættelse af Kirker i bemeldte Stift af følgende fem Kirkepatroner: 1) Kammerherre Bille Brahe har i Horne Kirke tilføiet en Døbefondaf Karrarisk Marmor og et Alterblad malet af Eckersberg, der forestiller Christus, som velsigner smaae Børn; 2) Kammerherre Grev Schaffalitzkyaf Muckadell har forsynet Østrøhæsinge Kirke med et af Lund malet Alterblad, forestillende Christus, siddende til Bords med de to Disciple, som gik med ham til Emaus, aabenbarende sig for dem; 3) Kammerherre Grev Reventlov, Ridder af Dannebr., har i forrige Aar med betydelig Bekostning ombygget Choret og givet Kirken paa Brahetrolleborg en saadan Forandring, at den dertil af afdøde Grevinde Schimmelmann skjænkede Døbesteen, Thorvaldsens Mesterstykke, der med Fordeel kunde anbringes; 4) Proprietair Berg til Skjoldemose har istandsat og forskjønnet Vesterskjerninge Kirke med saa betydelig Bekostning, at samme overstiger dens Kjøbesum, og forsynet den med et af Eckersberg malet Alterblad, der forestiller Christus i Urtegaarden; 5) Kammerjunker Cederfeldt de Simonsen til Esholm har særdeles vel istandsat og forskjønnet sine fire Kirker: Gieldsted, Borup, Skydeberg og Orte. Ogsaa sammes Kirkegaarde har han paa egen Bekostning ladet planere, opmaale og beplante med Træer. - Efterat Cancelliet allerunderdanigst havde foredraget Hs. Maj. denne Beretning, har Allerhøistsamme, ved Resolution af 8 Juli, allernaadigst overdraget dette Collegium at tilkjendegive benævnte Kirkeiere, Allerhøistsammes Tilfredshed for deres betydelige Bekostninger paa Forskjønnelsen af deres Kirker.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-08-11
(Efter Collegial-Tid.) Fra et Stillads i Gavlen paa en høi Bygning i store Grønnegaden nedstyrtede i Gaar Eftermiddags en Malersvend og en Malerdreng; Drengen var strax død, men hos Svenden spore des endnu Liv, og han bragtes derfor til Hospitalet. Ligegyldighed hos de Forulykkede for at gjøre Stilladset trofast nok, skal, efter Sigende, have været Aarsag til denne Ulykke. Skidenstrædet, som nu paa ny brolægges, bliver stampet paa en ganske ny Maade. Forhen brugtes til Steenbroens Nedstampning en Støder. eller saakaldet Jomfru, der førtes af een Mand, nu bruges til Nedstampningen en saa svær Støder, at fire Mennesker maa være om at hæve samme, og kunne dog kun udholde dette Arbeide i kort Tid, da de igjen afløses af andre fire. At Steenbroen paa denne Maade maa blive særdeles stærk, er indlysende, og man kan overbevise sig om Støderens store Kraft derved, at Jorden end- og i en Afstand af en Snees Alen ryster under Fødderne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-08-11
J Slagelse Avis af 8 August læses følgende Bekjendtgjørelse: "Kobber-Udstilling. Giest giverinden Mad. Schnegelsberg i Slagelse formoder, at det vil behage Publikum at tage Tegninger i Øiesyn over en eller anden interressant Gienstand, især over saadanne som i den nærværende Tidspunkt fortjene Opmærksomhed. Hun anmelder derfor, at hun har truffet den Jndretning, at saadanne Kobbere blive ophængte under Glas i den almindelige Beværtningsstue; hvori det staaer enhver frit for at betragte dem, allene maae hun herved bekjendtgjøre: at da disse Kobbere selv ere laante saa kunne de ikke videre udlaanes til nogen, da Vedkommende ikke ville indlade sig derpaa. De ophængte skulle fra Tid til anden blive ombyttede med andre; hvad de forestille skal hver Gang blive bekjendtgjort i dette Blad. De denne Gang udstillede ere: 1) et Portrait af Napoleon, som skal være fortrinligt lignende. 2) hans Boepæl i Lonqvood paa St. Helena. 3) de Parisiske Glidebjerge, hvilken Forlystelse nu er bleven forbudt siden Hr. Dufresnes Død. 4) en af de nyeste Engelske Modedragter, som forestiller en Dame, Promenadedragt, nemlig en Overkjole af lavendelfarvet Silke Reps, forret med hvidt Levantin. Hatten er en Chapeau et Toqve de Berry."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-08-11
Odense, d. 7 August. Denne Sommers usædvanlige Hede vil især hos os have megen Sygelighed til Følge, da ingen Levende kan mindes den saa vedholdende i næsten lige høi Grad, og desto farligere bliver den øieblikkelige Afvexling af Kulde, naar norden eller østen Vind indtræffer, der i Almindelighed medfører gjennemtrængende Blæst. Folk, hvis Legemer ikke ere hærdede ved Arbeide under forskjellige Lufttemperatur, maae især vogte sig for Alt hvad der kan ophidse Blodet, nyde saameget giørligt syrlige Frugter og drikke af disses Safter og Vand, men kun lidet af Spirituosa, ikke uden Nødvendighed udsætte sig for den brændende Soel, og ved for tynd Paaklædning for den kjølende Aftenluft, med mindre de ved Solens Nedgang tage varmere Klæder paa søge at skaffe sig kiølige Sovekamre i Nordsiden, og skye de hedende Fjederdyner. J den daglige Diæt holde sig meest til Planteriget. Arbeidende Folk, som i Høsttiden nødes til at taale Soelheden, maae vogte sig ved Tørstens Slukning for suurt Øl, slet Vand og formeget Brændeviin, og de Klæder, de have kastet om Dagen, skynde sig at tage paa, saasnart Luften kjøles. Overalt var det raadeligst, saalænge de lyse Nætter varer, at arbeide om Natten og sove om Dagen, hvilket især ved alt Markarbeide var lettest at iværksætte, og meest at tilraade. – Naar de lyse Nætter ophøre, ophører ogsaa nok Heden. (Jversens Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-08-11
Odense. Tirsdagen den 4 August jordedes Hs. H. Provst Pram, Sognepræst til St. Hans Menighed i Odense. Hans Jordefærd var ligesaa høitidelig, som overbevisende om den Agtelse og Yndest, Man har for den Afdøde. Byens og Omegnens Skolelærere indfandt sig uindbudne, forat bære den af Skolevæsenet ligesaa Fortjente som Uforglemmelige til sit Hvilested. - Pluraliteten af Byens Honoratiores, geistlige og civile Embedsmænd, Officererne af Garnisonen og Borgere af Menigheden (de Fleste uindbudne) udgjorde Liigfølget. Ved den søndre Side af Kirken passerede Liigfølget igjennem tvende Rader af Skolebørn, Piger iførte Sørgedragt, og paa den anden Side Drenge, der alle med Orden og Tegn af Følelse tilkjendegav den Agtelse og Kjerlighed, de nærede for den Afdøde, og den Taknemmelighed de skyldte ham. Ved Jndtrædelsen i Kirken, hvor Liget blev bisat, opførtes af Regimentets Musikpersonale en smuk Sørgemusik, og ligeledes da Liigfølget forlod Kirken. Efterat en Psalme var afsjungen, skeete Jordpaakastelsen og holdtes en Tale af Hs. H. Stiftsprovst Ridder Tetens. J denne ligesaa skjønne som passende Tale tolkede han den Afdødes Værd, og tillagde ham sandhedsfuld den Roes han fortiente, saavel i sit Embede, som sit Forhold til Samfundet og sin moralske Vandel i Livet. Paa Pladen læstes: Saalænge oplyst Forstand, Embeds=Duelighed og Flid, Hjertets Godhed, ægteskabelig og faderlig Kierlighed, Blidhed, tjenstagtig Velvillie til Samfundet, ansees for Dyder paa Jorden, beholder ogsaa den Afdøde et umiskjendeligt Værd blandt Efterslægten.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-08-11
(Hempels Av.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-08-11
J Viborg Samler af 5 August læses følgen Fragmenter af et Brev angaaende Aarsagen til de hyppige Jldebrande. – 1) Mangel paa Vand. Jeg kjender hele Byer, paa 10 a 12 Gaarde, hvor alle Pytvande ere udtærede, og andet Vand kjender Bonden ikke. Han drikker ikke andet end Valle, og hans Kreature vandes i Moserne. Naar han bager, findes ikke en Draabe Vand i Huset. Deigen har modtaget alt hvad han har baaret hjem. Han ilder Ovnen med Lyng, som lettelig kan tage Overhaand, og nu lægges da hele Byer i Aske. - 2) De mange Kieltringer, og Omløbere, som man finder i store Flokke. Paa min Reise forleden fandt jeg i en Kroe 3 Karle, hvoraf den ene udgav sig for en Skipper. Strax efter min Ankomst kom nok 3 andre Vagabunder, der kjendte den foregivne Skipper som Ven. Ved min Bortreise kom endnu en Mand og 2 Koner med Børn, og der var nu et Selskab, som forekom mig meget farlig. Den ene truede endog Kroerkonen med alle Ulykker, dersom hun ikke strax gav ham Smørrebrød. Hvad skulle hun gjøre? Manden og Folk vare i Marken. - 3) De mange udenlandske Haandværksvende, som oversvømme hele Landet, hvor forlige ere ikke mange af disse? De tør endog i Kiøbstæderne bruge Trudsler, hvormeget mere da paa Landet, hvor de ikke frygte for nogen Arrest, og bliver og en Enkelt arresteret saa har man ham om faa Dage igjen, og har ham som en dræbende Fiende, for hvem man maa skielve. - 4) Det forekommer mig og som at Brandassurancen er stundom for høi, især da Pengemangelen er saa stor, at hvor letteligen ledes ikke nu mangen i Fristelse. - Mere en anden Gang med Hensyn paa at sætte Skranker for dette Onde."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-08-11
Bemærkninger over de trajanske Bade i Nærheden af Civita Vecchia, af et Brev fra en Kgl. dansk Embedsmand, dateret Rom den 20 Maji. - Paa min Reise har jeg ogsaa besøgt Staden, CivitaVecchia, hvis Havn i sig selv ikkun tilbyder liden Jnteresse for Handelen i Almindelighed, og forden danske Skibsfart i Besynderlighed, da der i over sex Maaneder intet af vore Skibe har besøgt denne lille Havn, der, i de sidste Aaringer, og medens Krigen vedvarede, har, saavelsom alle Middelhavets Havne, betydeligen aftaget. Nu søger den romerske Regjering at ophielpe den og at gjøre Byen blomstrende. Hertil tilbyder sig en ønskelig Leilighed, ved paa nye at benytte de traianske Bade, som begynde at besøges af flere fornemme Romere. Disse Bade ligge en dansk Miil fra Byen, og ere af Naturen saa varme, at deres Hede overstige 40 Reaumur, saa at de, skjønt de bringes i Træetønder til Byen, dog maae staae flere Timer, for at afkjøles, førend mankan gjøre Brug af dem. De ere fortrinlige med Hensyn til Podagra, og alle Gigtsmerter, og deres hældige Virkning er saa bestemt og hastig, at man blot behøver at tage tolv af disse Bade, for i Almindelighed at vorde fuldkomment helbredet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-08-11
Den derværende Pavelige Legat eller Gouverneur Benpenuti, er en talentfuld og oplyst Mand, som gjør alt hvad der staaer i hans Magt til Byens Opkomst. Som en Følge deraf har han foreslaaet, at lade bygge en Vandledning fra de trajanske Bade, ligge til Civita Vecchia, og bliver denne Plan iværksat, saa vil denne Bye snart blive saare blomstrende. Desuden har dens Omegn stort Forraad paa Kornvarer, og saavel de berømte Alun=Fabriker, som de saakaldte Porcellainjorde, indbringe betydelige Fordele, som særdeles ville kunne bidrage til denne Byes Velstand.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-08-11
De trajanske Bades Beliggenhed er overmaade malerisk, og de ældgamle Levninger af disse fordum saa berømte og pragtfulde Bade, ere ubeskriveligen interessante, helst da de ere meget godt vedligeholdte, og kunne, i antiqvarisk Hensigt, tilbyde et saare rigt Udbytte, dersom de nuværende Eiere af disse Omegne havde Lyst og Evne til at gjøre Undersøgelser. (Handels-Tid.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-08-11
Kjøbenhavns Børs d. 11 August. Cours. Hamb. 2 M. 260, a vista 254. Amsterdam 2 M. - , a vista - . London 2 M. 101 Rbd. Paris a vista 47 1/2. Spec. 260. - Specier solgtes fra 15 Rbmk. 9 s. til 15 Rbmk. 10 s., for Commiteesedler blev givet (foruden Rente) 97 1/2 pr. 100; Oblig. 91 1/2. Norske Rigsbanksedler 22 22 1/2. Svenske Sedler 70 a 71 s. - Disconto 6 PC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-08-11
Fra Pressen er udkommet: Humoristen, ved S. Soldin, Udgiver af Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn; 2det Hefte. Det indeholder: 1) Reisen til Lethraborg; 2) Fyrgetyve Timer i Kjøbenhavn; 3) Et Bogmøls Historie; 4) Sørgeklæder. Det koster 8 Mk. paa Postpapiir og 6 Mk. paa Trykpapiir. Til ubestemt Tid, omtrent hver sjette Uge, udkommer et Hefte paa 6 Ark. Fire Hefter udgjøre et Bind. Det faaes hos Bogtrykker Höecke, i store Helliggeiststrædet No. 144, hvor ogsaa Subscriptionen fremdeles modtages.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-08-15
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. noget Na Femtende Aargang. No. 65. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 15 August 1818.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-08-15
Det var den 1ste August, om Morgenen, jeg, i Selskab med adskillige af mine nærmeste Frænder, tiltraadte Reisen til Esrum og Frederiksværk. Mange maa det forekomme underligt, at jeg, endog efter femten Aars Forløb, endnu saaledes tumler mig omkring paa Sjælland, ret som om denne Øe var en Verden, der aldrig kan heel bereises og beskues. Andre ville maaskee smile, naar de høre, at i samme Tid, jeg har bereist Sjælland, uden endnu at være færdig med min Omflakken, have Adskillige undersøgt Nilens Kilder, været i Otaheiti, seet Nordpolens Egne, og opdaget mange hundrede Slags hidtil ukiendte Planter og Jnsecter. Jeg fortænker dem aldeles ikke i, at de smile, og jeg vilde maaskee smille med, hvis jeg ulykkeligviis ikke var den, der smiles over. Men jeg maa dog gjøre de Smilende det Spørgsmaal, hvad er stort og hvad er lidet her under Solen, naar det tænkes afsondret forsig selv, uden at sættes i Sammenligning med andre Gienstande? En Elephant er det største Dyr, vi nu tænke os, og dog gaves der og maaskee gives der endnu i Mamuthslægten et større. En Døgnflue er meget liden, og dog gives der endnu paa denne Skabninger, som ere langt, langt mindre. Alt paa denne Jord er og bliver kun ved Sammenligning stort eller liden; intet kan med Bestemthed kaldes det Største, intet det Mindste. Endnu er ingen Archimmedes opstaaet, der har opdaget noget Udeleligt i Legemernes Række. En Reise omkring Verden, og en Reise omkring i Sjælland ere begge noget ganske Relativt. For mig i det mindste har hver liden Plet her langt større Vigtighed end de berømteste Mærkværdigheder i Lande, som ere fremmede for mig. Kun den Øe, hvor Valdemarer, og Absaloner og fjerde Christian levede, virkede og lagde Grunden til mit Fødelands Held, kunden Øe er og bliver mig evig kjer; hver Høi hver Dal, hvert Træ, der minder mig om Dannerdaad og Dannerkraft, er mig dyrebarere end Ægyptens beundrede Pyramider og Athenens stolte (Fortsættes.) Ruiner.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-08-15
Jndenlandske Efterretninger. Under 31 Juli er udstedt en Forordning for Kongeriget Danmark, af følgende Jndhold: Vi Frederik den Siette, af Guds Naade, Konge til Danmark, &c. &c., gjøre vitterligt: J Følge Vort aabne Brev af 6te April indeværende Aar skal rede Sølv være Grundbetalingsmiddelet i Vort Rige Danmark. Det vil derfor være fornødent, deels, at ved Siden af Sølv-Rigsbank dalerne sættes et tilstrækkeligt Antal mindre, til disses Gehalt forholdsmæssigen svarende, Sølvmynter i Omløb, deels ogsaa, at det lovgyldigen bestemmes, hvorvidt og hvorledes de ældre Sølvmynter, som endnu maatte forekomme, skulle ansees som lovligt Betalingsmiddel, saavel ved Vore Kasser, som i Betalinger mellem Mand og Mand. Vi fastsætte og kundgjøre derfor herved allernaadigst følgende: §. 1. Foruden de ældre Sølvmyntsorter, hvilke nedenfor nærmere omtales, ville nye 1/2 Rigsbank dalere eller Tomarkstykker, de ifølge Vor Placat af 10de Julii 1816 for Vore Hertugdommer udprægede 16 og 8 Rigsbankskillingsstykker, samt nye Kobber. En og Toskillinger, blive satte i Omlød. §. 2. De nævnte Entrediedeel-Rigsbankdalere, eller Tomarkstykker, blive af Rigsbankmyntens bestemte Gehalt, 18 1/2 Rbdlr. af 1 Mk. fiint Sølv, og erholde samme Størrelse og Lødighed, som de slesvig-holsteenske 11 lødige Tiskillinger, til hvis Værdie (10 Styver eller 20 Skilling gammel dansk Courant) de aldeles ville svare. §. 3. J Hensyn til det Udvortes blive de concave, randede og forsynede med ophøiet Kant. Paa Adversen sættes Vort Navnetræk, og paa Reversen Værdien, 32 Rigsbankskilling, og derunder Aarstallet. §. 4. Otte- og Sexten Rigsbankskillingstykkerne, oprindeligen udprægede for Hertugdommene, ere slagne til den almindelige ovennævnte Mynt fod. 16 Skillingerne ere udprægede af 8 lødigt, 8 Skillingerne af 6 lødigt Sølv. Deres Udvortes er, paa Adversen: Vort Navnetræk, og paa Reversen: 8, 16 Reichsbankschilling, og Aarstallet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-08-15
J. S. Af den nye Kobberskillemynt gaae 64 Eenskillinger, altsaa 32 Toskillinger, paa 1 Pund Disse Skillinger blive concave og øllnsk Vægt. randede. Paa Adversen skal sættes: det danske Vaaben, og paa Reversen Værdien: 1 eller 2 Rigsbankskilling, derunder Aarstallet. §. 6. Af de ældre hidtil i Vort Kongerige og Vore Hertugdommer gangbare Sølvmynter, skulle følgende modtages i alle Betalinger for den Værdie i Rigsbankmynt, hvortil de her ere ansatte: I Species . . . for 2 Rbd. - s. rede Sølv. I Rigsort . . 5 Rigsorter . . . 1/3 Stkr. Species ell 10 Sk. slesv.-holst. Cour. - : - 32 15 Skill. dansk Cour. - - - 24 - 5 - slesv. holst. Cour. - - 16 : 10 - dansk Cour. - - - 16 = 3 Rdlr. D. C., eller de saakaldte Markstkr. - . - 16 = 2 1/2 Skilling slesvig holst. Courant. §. 7. De Sølvmynter, som gaae og gielde for 24 Rigsbankskilling og derover, skulle udelukkende bruges i store Betalinger; de, som gaae for 16 og 8 Rigsbankskilling, derimod til mindre Betalinger, saaledes at Jngen er forpligtet til at modtage deraf en større Sum end 3 Rbdlr. rede Sølv i een Betaling. Af Kobber=Skillemynten er ingen forbunden at modtage meere end 16 Skilling af Gangen. §. 8. Samtlige foranførte, i den vedheftede Fortegnelse opregnede, Sølv=Mynter og KobberSkillemynter skulle altsaa i Overeensstemmelse med det i det foregaaende Fastsatte, uvægerligen gaae og giælde ved alle Vore Kasser og imellem Mand og Mand, efter den for disse Myntsorter, her angivne, og paa Fortegnelsen nævnte Værdie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-08-15
Hvorefter Alle og Enhver sig allerunderdanigst have at rette.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-08-15
Fortegnelse. over de Myntsorter, som i Følge af Forordn. af 31te Juli 1818 skulle gaae og gielde i alle redeSølvbetalinger i Danmark.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-08-15
Efter i sin Avis at have optaget det i forrige Numer af Skilderiet meddeelte Stykke om Nedlæggelsen af St. Hans's Sogn i Odense, tilføier Hr. Jversen: "Dette Forslag kunde ikke letteligen realiseres paa en mere beleilig Tid end nu da ikke allene Præsten er død, men Klokkeren kunde forflyttes til St. Knuds Kirke, og Organisten til Nyborg, hvor til begge Embeder er Vacancer, og begge forbedredes derved i deres Jndkomster." Odense. Jhenseende til Ombisserne, da er Odense nu saa heldig at være forskaanet for disse slemme Gjæster, siden vort aarvaagne Politie ved offentlig opslaaede Plakater har ladet dem, under Trudsel af Arbeide i Tvangs=Arbeids-Anstalten, advare for alt Betlerie eller længere Ophold i Byen end deres Paspaategninger eller Natsedler give dem Tilladelse til, og Trudselen virkelig i mødende Tilfælde overholdes. Men skrækkelig er denne Landeplag endnu saavel i flere andre Stæder som paa Landet, hvor Man daglig hjemsøges af disse Landløbere, som ved deres Grovhed og Trudsler ere Beboernes Skræk Ubegribeligt maa det forekomme, hvorledes sligt Pak, til Trods for alle en virksom Regjerings ypperlige Lovbud og Foranstaltninger, slipper ind i Landet og for Alles Øine ustraffet kan gjennemstrøife det. Muligt at disse og lignende Misbrug best lode sig hæve ved lidt friere Brug af Publiciteten mod alskens Slendrian, end der i de senere Aar har yttret sig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-08-15
At en almindelig Grønkaals-Plante kan opnaae en Høide af flere Alen, er udentvivl Noget, som Faa vilde troe. Syn for Sagen kan imidlertid faaes hos Bødker Rasmus Nielsen i Qværndrup, i hvis Have findes en slig Kaalplante fra ifjor, som nu er 6 1/4 Alen høi. Eieren har understøttet den med sammenbundne Stænger og freder saalænge muligt paa denne Kjempeplante, da det smigrer ham ikke lidet, at kunne sige: han eier den høieste Kaalstok i hele Verden. - Endnu i disse Dage er her i Byen solgt en Gaard for 8000 Rbdlr. Sølv, som for 14 Aar siden netop kostede 5000 Rd. dansk Kourant, en anden mindre Gaard for 3300 Rbdlr. rede Sølv, hvilket ikke stadfæster den Paastand i Skilderiet, at Gaarde og Huse her ere mere nedsatte end andre Stæder, som overalt Odense nok baade efter sin Beliggenhed har tjent mindst, og derfor nu ogsaa tabt mindst ved de senere Aars Omvexlinger. (Hempels Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-08-15
Aalborg, d. 8 August. J Torsdags jordedes Rekrut Hans Peter Jensen, af det her garnisonerende 2det jydske Jnfanterie-Regiment, han var fød i Odergehl, og døde i hans Alders 21 Aar. Efter Jordpaakastelsen, holdt S. T. Hr. Pastor og Ridder Meden, en kort, men meget skjøn og passende Tale. (Aalborg Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-08-15
Aarhuus, d. 11 August. Ved St. Olufs markedet i Aar sporedes mere Livlighed i Handel og Vandel end i de sidste foregaaende Aaringer.