Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-12-15
Da nogle Bekjendtgjørelser i kjøbenhavnske Blade om mange forskjellige Fabricata, navnlig vandtætte Støvle saaler af Gutta percha i den senere Tid have vakt megen Opmærksomhed, troe vi at nedenstaaende Oplysninger, som Veile Avis, meddeler efter Edinbourg Journal ville læses med Jnteresse. Der findes i Naturen Substantser, der synes at være bestemte til at bevirke store Forandringer i Forfærdigelsen af forskjellige Fornødenheder. Til disse Substantser hører, næst det i nogle Aartier saavidt udbredte og saa mangefold anvendte Kantschuk, det saakaldte Gutta percha (læs: pertscha) hvis Jndførelse i Europa er ganske ny, og som i Aaret 1843 for første Gang blev undersøgt af Society of Arts i London. Dr. Montommerie fortæller Opdagelsens Historie paa følgende Maade: "Under mit Ophold i Singapore i Aaret 1843 saae jeg, at en mallayisk Brændehugger havde en Parang (en Øxe) med et Skaft af et mig aldeles ubekjendt Stof. Jeg spurgte ham, hvad det var, og han svarede, det var Gutta percha, en Substants, som man kun behøver at dyppe i kogende Vand og lade gjennemtrænges af Heden, for at give den hvad Form man ønsker; den bliver da saa blod og smidig som Leer, og antager, naar den bliver kold, sin forrige Haarhed og Styrke Jeg fik Øren og bad ham derpaa at skaffe mig endnu andre Prøver af dette Gutta percha. Nogle Forsøg, jeg gjorde, overbeviste mig om, at naar denne Substants existerede i tilstrækkelig Mængde, saa vilde den være af mangefold Nytte." Methoden at faae Gutta perchapaa, er følgende: man fælder et prægtigt, halvtredssindtyve, undertiden hundredaarigt Træ og skiller det ved Barken; den skjulte Saft vil da vælte frem af den skadelidte Overflade og, udsat for Luften, størknes. Et saadant Træ giver i Gjennemsnit 30 Pd. Gutta percha. Men denne forkeerte og ødelæggende Fremgangsmaade vil gjøre, at den snart vil ophøre at være en Handelsartikel. Efter alSandsyndighed vil nogle Jndsnit i Træet være tilstrækkelige til at give en varig og anseelig Vinding. – Nu et Par Ord om Anvendelsen af denne Substants. Opløsningen deraf kan bruges ved Fabricationen af vandtæt Tøi. Malaierne bruge den, som ovenfor nævnt, til Skaft, til alle Slags Værktøi. J mange Tilfælde lover den at erstatte Læderet, ja har endog mange Fortrin for dette. J England er der alt givet sex Patenter paa forskjellig Anvendelse deraf. Den bruges som Jngredients ved Kalk og Kit, til Maskinremme, Papiir, til at gjøre Støvler og Sko vandtætte med, til at forfærdige Rør og Flasker, af. Det vigtigste har en Hr. Hancock erholdt. Ved at forbinde den med Kautschuk og et andet Stof – Jintawan kaldet – faaer han en clastisk, vandtæt og uopløselig Materie, der i Forhold til Gutta perchaens større eller ringere Deel i Compositionen, antager enhver Grad af Clasticitet og Haardhed. Ved samme Blanding kan frembringes et ganske særegent, porost og svampet Stof til at stoppe Stole og Madratser med. Ogsaa Uhr fjedre, Agraffer, Bælter og Strømpehaand kunne forfærdiges deraf. Ved en egen Behandling, kan den blive saa haard, at den kan bruges istedetfor Elphenbeen. J denne Tilstand kan den anvendes til tusinde Ting; man gjor f. Ex. skjønne Rammer deraf, Spadserestokke, Dørhammere, Knivskafter, Sabelhefter, Knapper, Kamme, Fløiter, o. s. v. Gutta percha leverer ogsaa fortreffelige Stempler til Forfærdigelsen af Mønter og Medailler, og har fremfor andre Stoffer det store Fortrin, at den ikke springer. Blander man den med en vis Qvantitet Svovlsyre, eller kommer man noget Vox eller Talg dertil, saa er den let at opløse og giver en fortreffelig randtæt Lak. Hr. Hancock mener, at denne Opløsning vil kunne bruges til Farveblandingen til trykkede Tøier – en Anvendelse, der maaskee lover den videste Udbredelse af dette mærkværdige Stof.