JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1827-12-13
Tyrkiske Amliggender. Jntetsteds har vel hin overordentlige Navariner, Katastrose gjort et saa alvorligt Jndtryk og vakt en saadan Deeltagelse, som i Vien. Hoffet, Ministeriet, alle Klasser, af Folket, bleve paa lige Maade trufne der ved. Hvo der forstaaer at føle og gjengjælde Sorg og Tak, vil ikke undre sig over denne Følelse. J de for Østerrig farefuldeste Tider, da Bonaparte herskede i Frankrig og omliggende Lande, da anvendtes forgjeves alle Pirremidler for at bevæge Divamet til fiendtlige Skridt imod Østerrig. Men ingen Statskunde dog tee sig naboeligere imod den anden, end Tyrkiet mu i mere end en Menneskealder har teet sig imod Østerrig; ved alle Regentskifter, under Selim, under Mustafa, som nu under Mahmud, forblev det Osmanniske Ministestium stedse sig selv ligt og vandrede uforanderligen frem paa sen og samme Vei. Denne i Prøvelsens Tid gjorte Erfaring kunde ikke andet end gjøre et dybt Jndtryk paa Østerlrigs ophøiede Monarks skjønsomme Hjerte. Saavel udi Privatlivet, som og i Statens de høiere Forholde gjælder for hans store Hjerte Redelighed og Troskab over Alt; let lader sig derfor den Følelse skjønne, som Tidenden om Slaget ved Navarin maatte vække. Den 6te November om Morgenen fik den Østerrigske Fyrst Statscantsler et Jlbud fra Constantinopel med et egenhændigt Brev fra Storvisiten, hvori Østerrig ombades at mægle imellem Porten og de andre Magter. Om Middagen indløb Efterretninger fra Triest, som meldte Tidenden om den Tyrkisk-Egyptiske Flodes Brand ved Navarin. Fyrst Statscantsleren skal herpaa ufortøvet have ladet tilkjendegive de tre bundsforvandte Magters Budskabsmænd ved Keiserhoffet, at denne Tildragelse vel kunde gjøre alle fredmæglende Skridt i Constantinopel til Intet. Hvilke videre Beslutninger der ere tagne af det Vienske Kabinet efter de senere indløbne Efterretninger, der næppe lode nogen Tvivl tilbage i Henseende. til Portens Forehavende, er vel ikke vitterligt; kuns forsikkrer man at det Østerrigske Ministerium har sendt en Note til London, hvori erklæres, at Østerrig, i hvad der saa end skeer, vil holde sig neutral. Flertallet af Europas, Beboere betragte det Græske Anliggende fra Filanthropismens (om ikke Fanatismens) Standpunkt. Heller ikke er Filanthropismen fremmed for Østerrigerne, men Retten, den høiere Statskunst og hellige Forpligtelser imod et Nabofolk hvis Troskab og Oprigtighed de have prøvet i Medgang og Modgang, betegne den Vei, som Østerrig vil vandre paa. (D. J.)
Aalborg Stiftstidende, 1827-12-13
Den første Tidende om den Navarinske Tildragelse kom til Constantinopel den 28de October directe fra Admiralerne til de tre Budskabsmænd, men hverken Porten eller Publicum havde Nys derom endnu i nogle Dage. Den 1ste November indfandt de tre Magters Translatører sig hos den Tyrkiske Udenlandsminister, og forespurgte: 1) hvilke og hvordanne vare de af Porten til Jbrahim givne Jnstruxer, 2) hvorlunde Porten vilde betragte fiendtlige Handlinger, der maatte kunne finde Sted fra de allierede Eskadrers Side ifølge Jbrahims Gjenstridighed imod at gjøre de bundsforvandte Hoffers Villie fyldest; og 3) om Porten vedbliver sin Vægring at antage de allierede Hoffers Fordringer. - Reis Effendi, som endnu ikke vidste Besked om den 20de Octobers Tildragelse, svarede: Porten har ikke frittet hos de allierede Hoffer om de Jnstruxer, disse have givet Cheferne for deres Eskadrer; den troer sig i Medfør deraf heller ikke pligtig til at meddeele Hofferne de af den til dens General givne Forholdsregler. - Vi haabe, at der ingen Fiendtligheder skulle være forefaldne, og vi føle os ikke tilbøielige til idag at fortælle hvad vi i visse Tilfælde ville gjøre eller undlade; man giver intet Barn Navn før dets Fødsel og førend dets Kjøn er kundbart. - Porten vil aldrig afvige fra sine allerede erklærede Grundsætninger.
Aalborg Stiftstidende, 1827-12-13
Samme Dag indløb de første Beretninger om det ved Navarin Forefaldne til Porten saavelsom og til den Kejserlige Internuntius. Denne sendte paa Øjeblikket Bud, til Reis Effendi for paa den mest trængende Maade at opfordre ham til at gjøre Alt, hvad der stod i hans Magt til at afværge ethvert overilet og forvovent Skridt fra Portens Side, og han understøttede sine Ord med alle de Grunde, der kunde findes af ham i en saa forviklet Tingenes Tilstand, og i hans Stilling som Repræsentant for et stort Hof, hvis uafladelige Bestræbelse er stillet hen paa Fredens Oprethold. Den Prøisiske Sendemand, som har ligesaadanne Jnstruxer at gaae efter, lod det fra sin Side ikke mangle paa Umage med at oplyse Porten om dens sande Fordeel. Den 2den lod Reis Effendi kalde dette Sendemænds Tolke til sig, for at faae af dem Oplysning om det forefaldne. Deres Svar eragtedes ikke tilfredsstillende, og Reis Effendi erklærede den næste Dag, at de tre bundsforvante Hoffers Sendemænds Svar har givet hele Sagen en forandret Skikkelse og fløttet den om fra Politikkens Mark paa den religiøse Lovgivnings Enemærker. Reis Effendi søgte dog at faae den Østerrigske Jnternuntius til at formaae de tre Ministre til at afgive en Erklæring, som han kunde forelægge Divanet, og som han vilde stræbe at gjøre gjældende. Jfølge heraf kom Tolkene igjen den 4de med en skriftlig Erklæring, der dog ikke gjorde det ønskede Jndtryk. Den 5te holdtes stor Raadssamling hos Mufti.
Aalborg Stiftstidende, 1827-12-13
Østerrigs Jnternuntius tilsendte undernsamme nye, fredelige Formaninger til Reis Effendi. J Raadet toges ingen afgiørende Beslutning. Den 6te og 7de gik bort med Underhandlinger fra begge Sider med Jnternuntius. Den 7de indløb Efterretning om Fabriers og Cochranes Landing paa Scio, der jo naturligvis maatte lægge megen Hindring i Veien for al fredelig Udsoning. Den 8de tilkjendegav Reis Effendi den Britiske Budskabsmands Tolk Raadets Beslutning, at æske Erstatning for den skeete Skade, og næste Dag gientog han samme Tilkjendegivelse for alle tre Tolkene. Den 10de indsendte de tre Budskabs mænd en fælleds Note indeholdende en Moderklæring.
Aalborg Stiftstidende, 1827-12-13
Blandinger. en pladsen. Hr. Richmond, Overlæge ved det 4de Franske Dragonregiment, har opdaget en ny Maade at helbrede Stær, paa. Han skal som der forsikkres, alt have skaffet over 700 Personer deres Syn igjen, hvisaarsag man og strømmer hen til ham fra alle Kanter. Han har bragt sit Middel fra Ostindien, hvor han har tjent i flere Aar, og hvor der, efter hans Forsikkring, gives over en halv Million Blinde. (Som menes at komme af den megen Riis der spises. da J Hamborg sælges nu allerede: Søslaget ved Navarino. med 3 Prospecter og et illumineret Kort, J Berlin faaes: Navarinobriller for kortsynede Jagttagere. (En Skose til den Østerrigske.)
Aalborg Stiftstidende, 1827-12-13
Ved Kongen af Saxens Hylding i Leipzig havde en Stuedent opsat et Transparent, hvorpaa læstes : Kongen leve! Universitetet blomstre uden Ende!" Denne Ende udslettede Censuren, da Universitets-Præsidenten just heder Hr. Ende. gaae.
Aalborg Stiftstidende, 1827-12-13
Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1827-12-13
Af Kjøbenhavnsposten, den 7de December. Det her i Hovedstaden til sin Tid anseeligste og betydeligste Banquierhuus, Meyer & Trier, der som be kjendt ved Pengevæsenets store Omvæltninger og andre Handelen tilstødte Uheld tabte overordentlige Summer og derfor maatte standse med Betalingen, har i disse Dag efter Overeenskomst med sine mange Creditorer, faaet sig Bo extraderet.
Aalborg Stiftstidende, 1827-12-13
Den fra sine her i Staden givne Forestillinger af Jonleurkunster bekjendte Jndianer Mooty Modna Samme er i forrige Maaned i Stockholm, ved en høitidelig Daab akt, bleven indlemmet i den christne Kirkes Samfund, og agtede faa Uger efter at indlade sig i Ægteskab med en svensk Pige og siden at nedsætte sig der i Landet. Hans Kongelige Klod sig ved denne Leilighed representere af Chefen for Høihed Kronprinds Oscar stod Fadder til Jndianeren, Høisammes Hofstuk, Præsident Grev Adlersvard.
Aalborg Stiftstidende, 1827-12-13
Man har Efterretning fra Hamborgsom et Vanheld, der for ikke længe siden er indtruffet ved Gasbelysningen i Gjæstgivergaarden Belvederes Det fortælles i et hertil indløbet Brev paa følgende Maade til Under Reengjørelsen af Gasometret i benævnte Anberge, kom der pludselig Ild i Rummed, og det stod lys Luer, Den Ulykkelige, til hvem Arbeidet var overdrager, stod i den yderste Fare for at blive levende brændt; den i Nærheden værende Mekanikus, som skulde have Tilsyn med Indretningen, ilede til, og fik ham ud af Luerne; men denne forbrændte derved sin Arm, og begge styrtede ved Uforsigtighed den Aabning af 9 til 10 Fods Dybde, som brugtes til Olies Opbevaring nu Olien antændtes, og begges Klæder kom i Brandlin Med megen Aandsnærværelse kastede den nævnte Mekanikus Vand paa Karlen, og søgte selv hen til Alsteren, for at slukke Jlden i sine Klæder. Begge ere imidlertid blevne stærkt forbrændte, især Karlen, der sikkert vilde have tilsat Livet, hvis han ei saa hurtigt havde faaet Hjelp."
Aalborg Stiftstidende, 1827-12-13
Kjøbenhavn. at ning. Hr. Professor Ochlenschlager vil, i Forening med Hr. Syngemester Frolich, indrette Freyes Alter (første Udgave) til en Vaudeville. mona
Aalborg Stiftstidende, 1827-12-13
Kjøbenhavns Torvepriser, den 7de December: Rug, Td. 3 Rbd. 4 Mk. - s. a 3 Rbd. 5 Mk. 2 s. Hvede, Td. 4 Rbd. 3 Mk. - s. a 4 Rbd. 5 Mk. - s. Byg, alle Td. 2 Rbd. Mk. 8 saa 2 Rbd. 1 Mk. 4 s. Havre, Td. 1 Rbd. 4 Mk. - s. a 1 Rbd. 5 Mk. 1s. Ærter, en Td. 3 Rbd. 4 Mk. - s. a 4 Rbd. 4 Mk. 2 s. Røget Flæsk, Lpd. 2 Rbd. 3 Mk. - s. a 2 Rbd. 5 Mk. 4 s. Grøns. Flæske Lpd. 1 Rbd. 5 Mk. ; fra 2 Rbd. 4 Mk. 4 s. Smør, Pundet 1 Mk. 6 s. a 1 Mk. 8 sers 3de 3. Æg, Snesen, 2 Mk. 2 s. a 2 Mk. 6 s. oml. nes ma i mus en Skygge. nault 1 1. nisse ere M. Holl Vægter, Klokken er slagen - land hans Gos Aften, 12 som om Hvor staaer det til, J Smaa -et til a. Tante tabet Kraften, Hun kan er længer gaae; Og Fatter, som har havt en, Fik Ondt i store Taa. For Fanden, hvad er det : Har nu Papa Faaet Podagra? Ja han er meget slet, Til Stuen. J Hast jeg iler op. Over der seer jeg Fruen. At slæbe paa sin Krop, ling Den Stakkel gjør med Gruen De meest forvovne Hop. Tak, Bedstefader god! Dit spanske Rør Hun prise bør Alt som sin anden Fod. Hist inde. Der ligger stakkels Mand, an J Træk af Dørens Vinde, For Lud og kolde Vand. Ak! mine Taarer rinde Ved ham i slig en Stand, Den Mand, som var saa stærk, allern, Nu ligger svag Den hele Dag, liamantaMed Foden svøbt i Værk. Smaapiger. - saa blive Huset trok!"Et fra de Sygelvige! ste og gier til Lykke to. Naar Een herfra sig sniger, constille, Den Anden bliver jo. ginille os Skjænk Thee, Marie, Du Giv mig en Dram; Jeg kan (saa Skamangeaarn. af : Et taale Theevand nu. const. tural i 3de Saaledes: nisk paa at paag. saadan Det moni Verden gaaet et nan skan dog De Store maae nu ledes kan Maald. Ved Haanden af de Smaa, sunii. Kom her, hvor Sophaeredes Søn. last tale Træde paa Fader i Taa 12 huusfarskine, gen, See saa, det gik galant, saaviisningsNu strækkerier samt asson homsen. a 3 Paa Sopha her, me milde indtager hver sin Kantha ningen Seias Man siger hasningshavst Manguult tilfaste gatsmas At Kongen kommer snartssen tilt anmemme nisonel Fra sine Lydske Migen 11 1 maal med valle Dampskibsfart; ge og radan og hvidten Rygtesviger, . Skal Coursen aabenbart han ingen Nu sættes al pationsandsessina om 2 Paanydensfaldt, ombedsmand a 4 a Species gjaldt: Jdag to Daler, til og handler tillade, Posten intet bragt. i meskal fra S. ogsaa annaminaar roligt er i Vesten; an saae den største Pragt. og sid Fige. Rhels ved Kronningsfesten; Allene Kongens Dragt En Million er værd. - sin Kalen Hør, give mig, Du, patist og En Snaps endnu - huus 12 i Nusmaa jeg bort fra jer. Desuden. Det regner smaat og tæt, Det fugter alt paa Ruden; Ja, Høsten bliver slet. Hør, Vægterraab og Tuden anden tilland 142, God Nak.
Aalborg Stiftstidende, 1827-12-13
Paa Labratoriet. til maa jeg gaae min Vei. J Tolligere. og Staaer er til Rol God Vedring ønsker jeg. ningsens KrodmodDøde. Andrea Christine Otterdahl, f. Larsen; Anne Birgitte Ramshart, f. Thrane, 67 Aar; Kammerraadinde Anne Dorothea Gottlieb, af Schrøder; Pauline Lucie Tutein, f. Tutein, 67 Aar; Glashandler Joseph Patzner, 60 Aar; Enen kefru Al. M. Dlivarius f. Heltmann, 70 Aar; Maren Marie Cecilia Andresen; Gustav Adolf Sahlgreen, 19 Aar; Anne Jensdatter, 90 Aar, har tjent paa et Sted med sjelden Troskab i 5 Aar, Alle i Kjøbenhavn.
Aalborg Stiftstidende, 1827-12-13
sen Bekjendtgjørelser. Løverdagen den 15de Dennes, om Eftermiddagen Kl. 3, afholdes en Generalforsamling i Selskabet. ialt Aalborg i Directionen for det Dramatiske Selskab, lun den 8de December 1827.
Aalborg Stiftstidende, 1827-12-13
At Hr. Landvæsenscommissair, Jnspecteur Kirstein paa Lindenborg, er at træffe i sit sædvanlige Logis i Aalborg, hos Kjøbmand Mads Galthen i Bispensgade den 15de d. M.; bekjendtgjøres herved. Lindenborg, i dem atte December 1825.
Aalborg Stiftstidende, 1827-12-13
Falbydelse. J. Tilemann. Den ved østre Bom i Nørre-Sundbye beliggende af Peder Ertmann beboede Gaard, som er velskikket til Brændeviinsbrænderie og Værtshuushold, tilligemed en Agerlod paa Byens Mark, er at faae tilkjøbs hos Procurator Juul i Aalborg. Den største Deel af Kjøbesummen kan forblive staaende i Eiendommene.
Aalborg Stiftstidende, 1827-12-13
Moderne Siviser, Bomuldstøyer, diverse Dame= og Mands Silke= og Bomulds, samt flere forskjellige Tørklæder, ægte Schawler, Crene de Chine, Schjerling, Cambrigs, Gardin Tøjer, samt moderne hvide Tøier til Kjoler, glatte og figure brede Bambasings og Merinos, forskjellige Sorter Silke=Tøjer, saasom gros de Neapler, roede Berlin, Satin Gree, Royal, Satin Russe; Bobinet, Kniplinger, Silke=Florer, franske et korte og langes hvidet Handskerticoull, og hvide Fryndser, Olmerdug, hollandsk Bolster, Dame Kastor, og Silke=Mandshattr. 3 Glatte, og figurerede Silkebaand. Et vel asorteret Oplag af Klæde, extra fiin midder og ordinair, samt Calmuk. Var os af Undertegnede til meget moderate Priser, at vil man finde mine Klæde=Priser meget billige og betydeligt nedsatte. ogsaa Alen og Aalborg, den 8de December 1827. Aron Jacobsen.
Aalborg Stiftstidende, 1827-12-13
Formedelst anden Bestemmelse agter jeg Under Haanden at bortsælge mit iboende Sted, No. 406, paa Hjørnet af Allgaden og Brødregyden, som herved bekjendtgjøres til Liebhaveres Efterretning. N. Tranget.
Aalborg Stiftstidende, 1827-12-13
Ægte Rom. Kapel=Strænge af første Sort faaes hos Undertegnede: Violencel, Guitar=, Violin Qvinter, Qvarteer, Terver og Basser, tages hele Dosin gives 4 s. Rabat; Middelsorf at Qvinter, Qvarter, Tertzer, Basser samt Chinesiske= og SilkeQvinter. Jnstrumenter i Vienske Guitarre første Sort, Børne dito, Fløiter af Jbenholt med 6 Klapper, første Sort, dito middel og ringere Violiner til forskjellige Priser, Clarinetter, Posthorn, nægte Colisolium, Violinskruer 4 m.m. Rottbøll Sadsen.
Aalborg Stiftstidende, 1827-12-13
Af Pak= og Cardus=Papir faaes forskjellige Sorter hos Undertegnede: Meget stor og tyk 12 Pds. a Riset 1 Rbd. 3 Mk., 8 Pds. dito 6 Rbd. 24 s., 6 Pds. dito 6 Rbd., 4 Pd. dito 4 Rbd. 3 Mk., sælges i 1 ½, og hele Riis, tages et heelt Riis gives 4 s. Rabat. Maculatur, 2 Mk. 6 Mk. 8 s. Riset. Rottbøll Sadolin.
Aalborg Stiftstidende, 1827-12-13
Extra fiin heglet Hør, dito dito Hørblaar, bleget og ubleget Linned Lysegarn, Bomulds dito, gode Lybske Pølser og friske Citroner faaes til billig Priis hos Caspar Hassing.
Aalborg Stiftstidende, 1827-12-13
Godt svært Saalelæder kan igjen faaes i større og mindre Dele til billig Priis hos Rybsahm. Annammis Sabel, med heel Messing Stede og tilhörende dehæng, anvises tilkjöbs for billig Priis fra Stiftsbogtrykkeriet. mk.
Aalborg Stiftstidende, 1827-12-13
Auctioner. Efter Begjæring af Procurator Juul i Aalborg paa vedkommende Udlægshavers Vegne, bliver den Christen Pedersen af Bratskous Møllegaard tilhørende Parcel No. 2 af Hovedgaarden Oxholm, Hartkorn 1 Td. 1 Fdkr. 1 1/2 Alb., opbuden til Salg ved 3de Auctioner, hvoraf de 2 første holdes paa Hann-Herredernes Tingsted i Flerritzlev, men den sidste i Bratskous Møllegaard, Tirsdagen den 8de og 22de Januarii samt 5te Februari 1828, hver Dags Formiddag Kl. 11 ; hvilket herved, overeensstemmende med Placaten af 22de April 1817, til Panthaveres og alle andre Vedkommendes Efterretning, kundgjøres. Hann-Herredernes Contoir paa Aagaard : i Stand. den 3die December 1827. huus i Kjer.
Aalborg Stiftstidende, 1827-12-13
Da forrige Herredsfoged Hansen og Skifteforvalteren i hans senere under Behandling tagne Boe, ikke har opfyldt Conditionerne hvorefter Hansen den 23de Januari 1826, lod sig Bratskous Mølle, m. v., tilslaae, ved den da derover, efter Udlægshaverindens Frue Justitsraadinde HillerupsReqvisition, afholdte 3die Auction, saa bliver, lige hendes. Fuldmægtigs, Procurator Juuls Begjæring, disse Eiendomme, som ere beliggende i Brovst Svan, Østerhann-Herred, Hjøring Amt, og bestaar af: et til Beboelse indrettet Huus, med tilliggende 6 1/2 Td. Agerland og 12 1/2 Td. Land Eng og Tørvemose af Parceller fra Bratskou, samt en ganske nye Hollandsk Vindmølle, med Mølleskyld 7 Td. 4 Skp., for ovennævnte Kjøbers og hans Boes Regning, opbuden til Salg ved 3de Auctioner, hvoraf de 2de første holdes paa Herredernes Tingsted i Fjerritzlev, og den sidste i Bratskous Møllegaard, Tirsdagen den 8de og 22de Januari samt 5te Februari 1828, hver Dags Middag Kl. 12; hvilket herved, overeensstemmende med Placaten af 22de April 1817, til alle og enhver Vedkommendes Efterretning, kundgjøres. Hann-Herredernes Contoir paa Aagaard. den 3die December 1827. gale . .
Aalborg Stiftstidende, 1827-12-13
Efter Reqvisition af vedkommende Skifteforvalter, foretage offentlig Auction paa Herregaarden Opholm, i Øster Hanher, red, Torsdagen den 20de December næstkommende, Kl. 11 Formiddag, over det Kammerherre Skeets Boe tilhørende Ind- og Udboe, nemlig: Borde, Stole, Kakkelovne, Sengesteder, Sengeklæder, Steentøi, Kjøkkens og Bryggers=Redskaber af Kobber, Messing, Jern og Træfang, samt nogle Gaardsredskaber. De Lysthavende indbydes. 1 Hanherredernes Contoir paa Aagaard, T den 6te Deckuber 187. Kjer, Auctions-Directeur.
Aalborg Stiftstidende, 1827-12-13
Fortegnelse. over: uindløste Breve ved Aalborg Postcontoir i Novbr. Maaned 1827. No. Hvorfra. Pto. Niels N. Færch i Ribe 32 1 Hamborg. 2 Dito Søren Winkel i Aalborg Dito 4 Flensborg. Jacob Kjellerup ibd. Kelberg ibd. Jespersen Hattemager ibd. ses. 5. Hamborg.
Aalborg Stiftstidende, 1827-12-13
Til velædle Pige Birgite Larsdatter con 6 Flensborg. ditionerende hos Skipper Hansen ibd. 24 Randers. J. Christensen, Dreiersvend, i Arbeide 8 Hadersleb, hos Peder Mortensens Enke ibd. Underofficeer Haderslæf ved de Aalborg. Grenaderer, i Qvarteer hos Bødkermester Cosel ibd. 9 Helsingøer. Capitain Jens O. Dahl ibd. naar 23. 10 Hamborg. J. M. Cohen ibd. det kandsminde 32 11 i Dito Niels Hilligsøe ibd., Mansaa mang, 32. 12. Dito Joh. Johannsen ibd. 32 13. Dito 14, Kjøbenhavn. G. Koefoed ibd.
Aalborg Stiftstidende, 1827-12-13
Krydsbetjent C. Hammelev i Hals at B.
Aalborg Stiftstidende, 1827-12-13
Høivelbaarne Hr. Joh. Jac. v. Bruun, 15. Hamborg.
Aalborg Stiftstidende, 1827-12-13
Oberstlieutenant og Toldkasserer ibd. 32 16 Randers. Joh. Deichmann ibd. og mindamme og 17 Flensborg. Thomas v. Sprechelsen ibd. 18 Kjøbenhavn Mæder Tobaksfabriqueur ibd. 19 Dito Til belagte Mand boendes i Aabye Sogn at i Vensyssel pr. Aalborg 20 Skanderborg, J. Schjern ibd. 12 212 Kjøbenhavn Søren Winkel ibd. 22 Hamborg Wigelsen & Sohne ibd. 32 23. Altona F. J. Koefoed ibd. gadens Bygne 24 Helsingøer, C. H. Sødring ibd. 25. Dito Capitain Jens O. Dahl, addr. Hr. H. J. gaarde Didikam ibd. 26 Kjøbenhavnin Henningsen & Rybsahm ibd. 23 Dito 12 Dito ibd. nu sting 32131 2. 28 Dito, Justitsraad J. Kjellerup ibd. sco. 29 Nakskoug Krydsbetjent Sandberg, ombord i Krydslagten Sielland, addr. Hr. Toldbetjent da maad Smith i Hals, hans m. 30 Hamborg. Jespersen Hattefabrikant i Aalborg. 32 Aalborg Postcontoir, den 8de December 1827. Sørensen.
Aalborg Stiftstidende, 1827-12-15
Tyryk iet.
Aalborg Stiftstidende, 1827-12-15
Om dentre Budskabsmands Afreise fra Constantinopel virkelig har fundet Sted, som forleden meldtes, har man, endnu ingen tilstrækkelig Bekræftelse, paa Storherren har ikke allene lagt, Embargo, paa deres (Nogle sige: paa alle) Nationers Skibe, men tillige betaget dem Ret til at afsende Jibud (Tartarer) med Brevskaber, til Grændsen som hidtil, saa at de kun kunne faae ført deres Brevvexling, ved Middel af den Østerrigske Jnternuntiatur. Storherren har opbudet en Generalstorm over, hele sit Rige og vil selv i Person samle sine Hære ved Adrianopel for tilbørligen at tugte Portens Arvefiende Rusland, hvis dette lader sin Hær gaae over Pruth. Redsid Paska har faaet befaling at understøtte Jbrahim Paska med største Eftertryk for snarest muligt at gjøre Ende paa Feiden i Morea. Ogsaa lader Storherren en Eskadre løbe ud fra Constantinopel for at rense Søen for Fribyttere. Samtlige Engelske Linieskibe, som deeltoge i den Navarinske Tildragelse, (Mordbrand kaldte man Sligt i 1807) ere komne til Malta for at udbedres. Et af de Franske er kommet til Toulon og to andre følge efter. Heller ikke kunne Russerne holde Søen, men maae ogsaa undergaae en Hovedreparation. Men derimod ere andre Engelske Skibe underveis til Levanten. -
Aalborg Stiftstidende, 1827-12-15
Landgangen paa Øen Scio under Lord Cochrane og Fabrier har høiligen opbragt Storherren især imod Englænderne, som efter hans Mening derved have viist at de, ved at see igjennem Fingre med slig Færd, paa en Maade gaae og spille under Dækket med de oprørske Undersaatter. Øen havde endnu ikke overgivet sig, men Paskan havde trukket sig ind i Fæstningen, som indsluttedes fra Landsiden af Fabrier og fra Søsiden af Lord Cochrane, hvis Stormast Paskaen fik skudt overbord. sal. kasse, assen.
Aalborg Stiftstidende, 1827-12-15
Jmod Sørøverne i Levanten udsendes nu ogsaa en Sardinisk Eskadre. sine Blandinger. Persiens Bolværk er indtaget; to Provindser, erobrede; Ruslands Magt er udvidet til Floden Araxes; nye Erobringer forestaae, og Persien maa enten kjøbe Freden med store Opoffrelser eller gaae under; alle Evropas Magter kunne ikke forhindre dette. Rusland kan derfor ved ethvert Skridt, hvorved det nærmer sig Ostindien, stedse meere decidere Tyrkiets Skjæbne, og afgjøre hvorledes den store Evropæiske Knude skal blive opløst. Ved at forfægte sin egen Sag, forfægter det tillige Christendommens og Kulturens, og det trædet frem som et Redskab i en høiere Haand til Menneskeslægtens videre Udvikling. De to Provindser som Rusland har erobret, vil det sikkert ikke meere give tilbage, thi de forskaffe det en herlig Grændse mod det Persiske Rige, ved Floden Arares, som udgyder sig i det caspiske Hav. Landet er ikke meget stort, kun noget større end Slesvig og Holsteen, og fuldt af Bjerge. Blandt disse ere ogsaa det berømte ubestigelige Ararat, hvorpaa Noghs Ark stod fast efter Syndfloden; men det har ogsaa de frugtbareste Dale, for en stor Deel beboede af armenianske Christne. Fæstningen Erivan ligger paa en næsten lodret Klippe, hvorunder Sangafloden skyller. Man holdt den hidtil for uindtagelig, men Russerne have erobret den paa sex Dage. Halvmaanen blev strax taget ned paa Stadens største Mo schee, Korset opplantet i dets Sted, og den er bleven indviet til en Christenkirke. Ved denne Belering skulle især de Tropper, som havde Deel i det Petersborgske Oprør, have viist Underværker af Tapperhed, og saaledes afvasket den Skamplet, som de havde faaet paa sig, og gjort sig værdige til Keiserens Naade. Lykkes det nu ogsaa Russerne at erobre den vigtige Provinds Aserbejdsian, som er større end det hele Danske Rige, og et meget frugtbart Land, hvis blomstrende Hovedstad, Lauris, med sine hundredtusinde Jndbyggere, er Tronarringens Krigsoplagssted, da vil Persiens Trone vakke, og da vil Feth=Ali=Schach allene kunne redde den ved en hurtig Fred og store Opoffrelser. Det vil da komme an paa, om Rusland vil lade sig nøie med at gjøre Araxissioden til Rigets Grændse, eller om det ikke vil udvide sin Magt til Floden, Sefidrud, som i Forbindelse med den store Urminsafgiver en endnu fortræffeligere Naturgrændse. (At Russerne have erobret Tauris, er en af de nyeste og vigtigste Efterretninger, og hvo kan vel bedømme denne store Begivenheds Følger. Det var den 28de October, at Russerne rykkede derind.