JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1833-11-14
De som have havt den Godhed at modtage SubskriptionsPlaner paa mit anmeldte Maanedsskrift til Nytte og Morskab, vilde behage at sende disse Planer tilbage, forsaavidt de ere paategnede. Januarhæftet bliver færdig fra Trykkeriet ved denne Maaneds Udgang. Aalborg, den 14de November 1833. P. D. Faber.
Aalborg Stiftstidende, 1833-11-14
Flere Couleurer middel og fiint Klæde, blaa og grønne Kalmukker, silke Vestetøier, Underbeenklæder, Nattrøier, nyeste silke Crep-Tørklæder, franske og silke Handsker, Bobbinetter, ægte Blonder, smukke Lystrings og Flors Baand, med mange flere nye hjemkomne Varer, udsælges til billigste Priser af Jacob Philipson.
Aalborg Stiftstidende, 1833-11-14
En Avlskarl kan til Mai faae Tjeneste, naar han foreviser gode Anbefalinger. Stiftsbogtrykkeriet anviser.
Aalborg Stiftstidende, 1833-11-14
Friske Ansioser faaes igjen hos Worm.
Aalborg Stiftstidende, 1833-11-14
Et sølv Cylinder=Uhr med dobbelt Sølv-Capsel, paa hvis Værk stod: George Prior. London, er bortkommen. For Tilveiebringelsen loves en passende Douceur, naar man melder sig paa Stiftsbogtrykkeriet.
Aalborg Stiftstidende, 1833-11-14
En stærk og let Eenspænder-Reisevogn (kan ogsaa bruges til 2 Heste) er tilkjøbs hos Skolelærer Holm i Gaaser.
Aalborg Stiftstidende, 1833-11-14
Da det ved 3die Auction over Stedet Nr. 601 paa Nørregade gjorte Bud ikke blev approberet, saa er, efter Udlægshaverens Begjering en 4de Auction berammet at afholdes udi og over bemeldte Sted, Onsdagen den 20de denne Maaned, Formiddag Kl. 10, hvor da absolut Salg uvil skee. Aalborg, den 11te November 1833. Schmidt.
Aalborg Stiftstidende, 1833-11-16
I et sydfransk Blad omtales disse Anliggender saaledes: De parisiske Journaler tage den spanske Jnsurrection alt for let. De ansee den allerede for valt, fordi den ikke vinder i Udstrækning og hist og her synes undertrykt. De lægge ikke Mærke til, at den spanske Caracteer ikke er saa rask og resolveret som vor. Af den kan man rigtignok ikke vente sig en i 3 Dage begyndt og fuldendt Revolution, men derimod lader den sig igjen ikke ved nogen Vanskelighed afskrække fra sin engang tagne Beslutning. Sarsfield og hans Hær skulde kvæle Urolighederne i Biscana, og endnu lader denne sig saalidet see, at den synes at være bleven borte paa Veien, medens Merinos Tropper daglig formeres. Den sidste spiller Mester i Omegnen af Burgos, hæver Skatter, antager Recruter og er Dag og Nat virk(som. Skulde det være muligt for ham at operere paa denne Maade i en Omkreds af 40 Lieues, hvis Befolkningen var ham imod, Derfor synes os en Borgerkrig uundgaaelig, som vist vil blive haardnakken og bringe den nye Trone til at vakle, og det er at ønske, at den franske Regjering vil betragte Sagen fra denne Side, for at ikke dens Beslutning skal afhænge af enkelte partielle Begivenheder, som dagligen kunne indtræffe.
Aalborg Stiftstidende, 1833-11-16
Fra de øvrige spanske Provindser høres kun Lidet. Catalonien skal, efter de franske ministerielle Blades Forsikkring er være rolig saavelsom Hovedstaden Barcelona, i Mancha derimod skal det være gaaet blodigt til etsteds, hvor Dronningens Regiment laae. Carlisterne havde nemlig lagt den Plan at overfalde dette, men Planen røbedes; Regimentet som bestod af Husarer, gik angrebsviis frem og dræbte eller saarede 150 af de Apostoliske. Ogsaa i Cadix skal Parti aanden have yttret sig. Don Carlos er endnu fraværende Portugal.
Aalborg Stiftstidende, 1833-11-16
Den 26de October var D. Miguel endnu i Santaremhvor han gjorde Anstalter til at forsvare sig. D. Pedros Tropper laae i Leir udenfor Staden, og deels disse, deelde af Regnen opsvulmede Floder berøvede D. Miguel af Tilførsel, men den sidste Omstændighed hindrede ogsaa Krigsoperationerne. Leiria og Combra have erklæret sig for Dronningen, og det hedder, at D. Miguel allerede har afsende sin Bagage til Spanien. J Lissabon var Alt roligt, og friske Tropper nylig arriverede fra England, som dog endnu var i Uvirksomhed, fordi der mellem deres Officerer og den por tugisiske Regjering var opkommen en Misforstaaelse og de vægrede sig ved at tjene under andre Officerer. J Oportvar indtil 30te Octbr. intet af Betydenhed forefaldet; Bourmont skal sidde arresteret i Badajoz.
Aalborg Stiftstidende, 1833-11-16
Frankrig. Kamrene ere indkaldte til at møde den 23de Decbr.
Aalborg Stiftstidende, 1833-11-16
Om Antallet paa de Nationalgardister, der vare tilsted, ved Revnen for Kong Leopold, stride de offentlige Blade, og Angivelserne variere mellem 16000 og 36000 Mand De republicanske Blade gjøre i denne Anledning den Bemærkning, at ved den første Revne i Octbr. 1830 havde 100000 Mand indfundet sig. Den carlistiske Gazette yttrer, sig derimod saaledes: 1830 hilsede Nationalgarden i Ludvig Philip den bedste af alle Republiker; nu forsamler den sig omkring ham af Frygt for den sletteste af alle Republiker.
Aalborg Stiftstidende, 1833-11-16
Norge. Christiania, den 2den Nybr. Her i Staden har Chofflera i den nu tilendebragte Uge huseret frygtelig. En guulgraa Taage og stille Veir har omhyllet Byen, og ved denne usunde Luft er vel ogsaa Sygdommen tiltaget i Styrke. Siden igaaraftes er Luften klarere, og dette har vakt det glade Haab, at muligen Sygdommen vilde antage en mindre omgribende Characteer. Den hersker i dette Øieblik stærkest i Udkanterne paa den vestre Side af Byen, Piper vigen, Ruselokbakken og Tyveholmen. I Christiania var til igaar Middag 533 angrebne, hvoraf 224 døde og 28 helbredede, i Aggers Præstegield 296 angrebne, af hvilke 148 døde og 55 helbredede. Toralsum i og ved Christiania, 829 angrebne og 396 døde; for Christiania mangler Opgivelse!
Aalborg Stiftstidende, 1833-11-16
for de sidste 24 Timer. I Drammen er Sygdommen igaar i Tiltagende snemlig fra 31te Octbr. til 1ste Nybr. 14 sk. Tilfældenes Antal er der ialt 228, døde 117 og helbredede 62. Sygdommen hersker fremdeles i Eger og Hougsund, Sandsværd, Lier, Skouger i Jarlsberg, og Holmestrand. Adelen, Geistligheden og Folket i Spanien.
Aalborg Stiftstidende, 1833-11-16
(Af Journal de France.) Ferdinand den 7des Død er under nærværende Omstændigheder en alvorlig Begivenhed, alvorlig for Europa, alvorlig for Spanien. Hele Landets Lykke staaer paa Spil ved de tvende Spørgsmaale: Arvefølgen og den politiske Jnstitution.
Aalborg Stiftstidende, 1833-11-16
Dette skjønne Land er unægtelig langt fra Carl den 5tes og Philip den 2dens Tidspuncter. Formedelst dets egen Skyld indtager Landet en vigtig Plads i Europas politisk Orden, men dets Regierings Skjødesløshed har i lang Til alt gjort Landets Stilling til et Intet. At spille en Rolle i de europæiske Anliggender liig Frankrig, det kan Spanien ikke, fordi det ved dets geografiske Beliggenhed er forfærdelig isoleret; dog vilde det endnu være en Magt af før 1ste Rang, naar man forstod at benytte dets Hielpekilder til Gavns, og at benytte Indbyggernes Karakteer. En Nation, som uden Regjering, uden entral Veiledning, overladt til dens egen Energie, har vidst saa hæderlig at forsvare sit Land og sin Uafhængighed, som Spanierne imod Napoleon, en saadan Nation trænger ikke til andet end at blive godt regjeret. For at udfinde om den liden Jnfantinde Jsabelle, eller Don Carlos ville være meest tjenlig for Landets Jntedresse, behøver man kun at kaste et Blik paa Landets indre Stilling. I en herlig Beliggenhed ved tvende Have, har Spanien vel de skjønneste Havne i Europa, dog svarer dets Handel ikke til en saa prægtig Beliggenhed. Dette er at forklare ved Tabet af Sydamerica og ved de indre Uroligheder, som Cortes fra 1820 have foranlediget. Spaniens Marine er lubetydelig, og er endnu ikke kommen sig fra de Uheld den har havt ved dens Forbund med Frankrig.
Aalborg Stiftstidende, 1833-11-16
Spanien burde i det Mindste tælle 20 Millioner Indbyggere; Landets Omfang og dets Frugtbarhed kunne føde dem, men det har kun 12 a 14 Mill. Men selv med adette Antal staaer Armeen ikke Forhold. Preussen, der i Befolkning neppe kan maale sig med Spanien, er en Militairmagt af første Rang; men for den spanske Regjering, vilde det holde vanskeligt at sætte 80000 Mand regulaire Tropper paa Benene. Men hvad der er meest mangelfuldt i Spanien, det er Finantserne og den almindelige Administration. Finantserne føle Tilstanden af det Forfald, i hvilket Landet befinder sig; da Handelen i det Jndre næsten der et Nul, saa ere ikkun faa Capitaler i Omløb. Til Udlandet er den betydeligere, men da Spanien forbruger flere Producter af andre Nationers end som det udfører, saa bliver det stedse mere og meere fattig paa rede Penge.
Aalborg Stiftstidende, 1833-11-16
Den spanske Grandezza lever i Uvidenhed og Lediggang; den har kun liden Jndflydelse paa Folket, som den aldrig har staaet i Forbindelse med, og ved dens Adfærd i Uafhængigheds-Krigen har den ikke vundet noget hos Massen. Forfalden til en Mængde af Skikke, der nutildags kun ere latterlige eller ødelæggende, er den ikke riig, og dens Gjeld overstiger dens Eiendommes Værd. Den unge Jnfantinde vil aldrig kunde vente nogen gavnlig Understøttelse fra de spanske Stormænd. Noget andet er det med Geistligheden. Hvilke Beskydninger har man ikke alt gjort og endnu gjør imod den Der lader sig vistnok ingen Bagvaskelse af hvilkensomhelst Slags tænke, som man ikke har overøst den med. Den har 3 Efter Bølgers nyeste Geografie har Preussen 13 Millioner og 150000 Jndb.
Aalborg Stiftstidende, 1833-11-16
Oversætterens Anm. den. Hovedbebreidelsen, som man gjør imod den, er, at den udøver en overordentlig Jndflydelse paa Nationen. Besyn, derligt, man holder hos den for en Forbrydelse, hvad man ved ethvert andet Legeme vilde beundre. Den spanske Geistlighed, især den regulaire, tilhører, med Hensyn til sin Oprindelse og ifølge sin Aand, Folket. Munken er Vennen, Staldbroderen af Folkemanden; han lever og døer med ham. Den ægte Spanier, Spanieren til Liv og Siæl, findes i Klosteret. Hele Folkets Fortrolighed have Munkene. Jmellem Klostrene og Folket bestaaer en Eendrægtighed i Tænkemaade og Jnteresse, hvorved Munkene Jndflydelse let bliver at forklare. Det er en Sieldenhed at støde paa en Familie i Spanien, som ikke har et af dens Medlemmer i et Kloster. Klosteret er Folkets Eiendom, og at lægge Haand paa Klosteret er det samme som at rør Spanieren ved sin ømme Side, berøve ham hans Brød, hans Hytte. Det spanske Folk er forfængeligt af sine Munke, det taler med Stolthed om dem, fordi de alle ere Sønne af Haandværkerne i Stæderne og Agerdyrkerne paa Landet; og, langtfra at forglemme deres Herkomst, saa komme de den meget mere gjerne ihu. Deri ligger Jndflydelsens Hemmelighed, der har været gaadefuld for saa mange Mennesker, og har givet Anledning til saa mange taabelige og bag taleriske Historier. Borgerskabet i Handelstæderne og den spanske Grandeze gad gjerne have en repræsentativ Forfatning, for at beklæde et Embede og spille en Rolle; men den egentlige Folkemasse er imod en saadan, fordi Klostrene ved en saadan Regieringsform vilde vorde ophævede, og Folket lide et umaadelige Tab. Hvad skulde det foretage med sine Børn, Hvor vilde det finde Venner til at dele Brødet, til at dele Sorg, og Glæde med. Den repræsentative Regjering vil aldrig være democratisk nok til at gjøre denne Classe, der staaer paa det nederste Trin i Selskabet, deelagtig i de politiske Rettigheder. Saaledes er det da aldeles i Medhold af denne Classes Jnteresse, at modsætte sig Infantinde Jsabelle Louise.
Aalborg Stiftstidende, 1833-11-16
Da Adelens Jndflydelse kun er meget indskrænket, saa er Spanien liig Frankrig et stort Demokratie, men et Democratie, der staaer under Geistlighedens Jndflydelse og Veiledning. Man tilintetgjøre denne Indflydelse og denne Veiledning, og man vil faae en selskabelig Revolution liig den franske fra 1789. Spart Uleilighed.
Aalborg Stiftstidende, 1833-11-16
Den berømte og vittige engelske Digter, Sterne, pleiedel stundom at gjøre Smaareiser til Hest. En Morgen bemærkede han, at hans Tjener ikke havde pudset hans Støvler, og gjorde ham Bebreidelser. Gode Herre, - svarede Tjeneren - det er saa daarlig en Vei, naar vi have redet en Fjerdingvei, saa ere Støvlerne igjen heelt tilsølede, og de syntes mig jeg idag kunde have spart Uleiligheden. Sterne taug, og da de kom i Værtshuset holdte han selv Middag men Tjeneren lod han aldrig give en Smule. Da de skulde ride bort siger Tjeneren høist bedrøvet, men Herre jeg er saa sulten at jeg neppe kan stige til Hest, hvorfor skulde jeg inskunde have - sparet Uleiligheden.
Aalborg Stiftstidende, 1833-11-16
Billed-Conversations-Lexicon. Den store Bogtrykker Brockhaus i Leipzig, der saamange Gange har ladet forlægge det bekjendte ConversationsLexicon, har nu anmeldt et Værk under ovenstaaende Titel, der vil udkomme i 4 svære Octavbind, men hefteviis a 8 Ark. Værket vil komme til at indeholde mange Landkaart, Tegninger af mærkelige Egne, Steder, Pladse, Mindemærsker, Begivenheder og af mærkelige Mænd, samt af Redskaber, kort af alle de nyttige Gienstande, man kan tænke sig, med Beskrivelse i en interessant og let Fremstilling, alt ord met efter Alfabetet. Prisen paa hvert Hefte a 8 Ark bliver 12 Skilling Courant.
Aalborg Stiftstidende, 1833-11-16
Natur-Tildragelse. Under Orkan=Stormen Natten mellem den 1ste og 2den Dennes steg Floden ved Enden til en saa overordentlig Høide, at man med Rædsel imødesaae en Dag som den 2den Februar 1825. De frygtelige Bølger drev Vandet, op i Gaderne, hvorved anrettedes stor Skade saavel paa Steenbroen som i Husene. Kl. 2 1/2 om Natten var Stormen stærkest; man saa Luften nogle Gange oplyst af Lyn og hørte Tordenslag i det Fjerne. Til Digebrud eller andre Ulykkestilfælde har man dog intet hørt. J Curhaven lignede Vindstødene næsten Jordstød og Bygningerne rystede. Ogsaa her blev den inddigede Strækning oversvømmet og megen Skade anrettet, især paa Digerne, og Grunden, til Badehuset beskadiget, Svovlbadet ruineret og næsten alt Viinforraad i Kielderen ødelagdes. Den hele Steenbro fra Badehuset til halten Liebe, er bortrevet og Neuwerk staaer under Vand. Ved Midnat var Vandet kun 2 Fod lavere end i Stormfloden 1825.
Aalborg Stiftstidende, 1833-11-16
Fædrenelandet. Kjøbenhavn, den 11te November. I Løverdags, den 9de November, endte den mundtlige Exammen for de ustuderede Jurister. Af 31 Candidater, som havde underkastet sig den skriftlige Prøve, indstillede sig kun 24 til den mundtlige. Af disse erholdt 16 Characteren. Beqvem, og 8 Characteeren: Ei ubeqvem. Kbhpst.)Hr. Generalkrigs-Commissair Dr. J. V. Neergaard har anmeldt Forelæsninger i forestaaende Vinter, dersom et tilstrækkeligt Antal Tilhørere melde sig. Efter Jndbydelsen agter han at foredrage. Læren om Menneskets Temperamenter, Resultatet af hans mangeaarige Grandskninger og Jagttagelser, - grundet paa physiologisk psychologiske Principer, oplyst under Foredraget ved en ikke ubetydelig Samling af, tildeels sjeldne, Malerier, Kobbere og Haandtegninger.
Aalborg Stiftstidende, 1833-11-16
Kjøbenhavns Havnepriser, den 9de November. Holst. Hvede 3 Rbd. 3 Mk. - s. a 4 Rbd. 1 Mk. 8 s. Langel. Hvede 3 Rbd. 4 Mk. - s. a 4 Rbd. 1 Mk. 2 s. Loll. Hvede 3 Rbd. 2 Mk. - s. a 3 Rbd. 5 Mk. Dansk Rug, 3 Rbd. 2 Mk. 2 s. a 3 Rbd. 5 Mk. 2 s. Byg, Lrad. 2 Rbd. - Mk. - s. a 2 Rbd. - Mk. 8 s. Byg, brad. 1 Rbd. 5 Mk. 8 s. a 2 Rbd. - Mk. 2 s. Havre 1 Rbd. 3 Mk. - s. a 1 Rbd. 4 Mk. - s. Ærter 3 Rbd. 4 Mk. - s. a 4 Rbd. 1 Mk. - s. Holst. Smør 52 Rbd. - Mk. - s. a 60 Rbd. - Mk. - s. Fyensk Ditto 40 Rbd. - Mk. - s. a 52 Rbd. - Mk. - s. Sjell. Ditto 50 Rbd. - Mk. - s. a 58 Rbd. - Mk. - s. Alt i Sedler og Tegn pr. Tde. Bøgebrænde pr. Favn 10 Rbd. - Mk. - s. a 11 Rbd. 3 Mk.
Aalborg Stiftstidende, 1833-11-16
Vexel=Cours. Kjøbenhavn, den 12te November. Hamborg 2 M. - a vista 205. Species 208 1/2. Species solgtes til 12 Rbmk. 8 s. Bank-Disconto 4 pCt. Norske Speciessedler pr. 100 Specier 1571 R. i Sedler. Svenske Sedler pr. Rd. Rigsgjeld 44 1/2 Rbs. Tegn. 4 pCt. Kgl. Oblig. (u. R.) 9901 Rbd. Sedler. Ditto over 20000 pr. Stk. - i Sedler. Ditto Ditto 88 i Banco. Natuld-Obl. (af Laanet 4de Fr. 1820) 101 1 Rbd. r. S. Ditto Ditto 105 1/4 i Sedler. 4 pCt. uops. Rigsb. Obl. 10 a 101 1/2 Rbd. r. S. 6 pCt. norsk Laan ved Hambro & Søn 103 a 103 ½ i Banco 4 pCt. Ditto Ditto 100 i Banco. 4 pCt. nye norske Obl. lyd. paa r. S. ved Ditto 100 i r. S. 4 pCt. uops. norske Statsoblig. - i Banco. 3 pCt. nye danske Obl. 7171 1/2 Lst.
Aalborg Stiftstidende, 1833-11-16
Hamborg, den 12te November. Bordeaux 1883. Petersborg 92. London 2 M. 13 Mk. 72 s., k. S. 13 Mk. 9 1/2 s. Madrid 461. Cadix 463. Lissabon 45. Amsterdam 2 M. 35, 80; k. S. 35, 65. Kjøbenhavn 203. Species 1 13 pCt. Avance. Disconto ikke noteret.
Aalborg Stiftstidende, 1833-11-16
Odense. Enhver Landboer og Andre, hvem Borgersikkerheden er dyrebar, vil med Glæde erfare, at det afskyelige StimandsOverfald, forbundet med Jndbrud og Tyveri hos en eenlig boende Enke i Brødserud, som flere Gange har været berørt i Avisen, endelig er opdaget. Efterat Hr. Kammerjunker og Politimester de Klauman og Hr. Procurator S. Hansen, ved et Commissorium - Tak og Velsignelse over den, som har foranlediget samme. - vare beskikkede til at foretage en Undersøgelse, lykkedes dem at udfinde de Skyldige. Disse ere en Slagter og Kone, og Døttre, en Væver og en Snedker. Undersøgelserne fortsættes nu, for muligt at opdage flere Medvidere og Medskyldige i Forbrydelsen. - Saaledes har det attet i dette Tilfælde viist sig, hvad Betydning den offentlige Stemme har maatte den kun altid høre og agtes!
Aalborg Stiftstidende, 1833-11-16
Den nylig afdøde Hr. Pastor Lund til Tommerup, var vor tabte Mathematiker Kreidals Stedfader, og havde siden hans 3die Aar, staaet ham i Faders Sted. Førstnævnte, Afdøde havde i yngre Aar udmærket sig ved et hertillandsk sieldent Forfatterskab: han havde som Præst paa St. Thomas, hvorfra han kom her til St. Knuds Menighed, som res. Capellan, oversat mange af vore skjønneste Kirkepsalmer i paa creolsk til Opbyggelse for Negerne. Det ved hans Afgang ledige Kald hører udentvivl til Fyens gode, og ligger ilen smuk E. Thisted.
Aalborg Stiftstidende, 1833-11-16
Efter Meddelelse af Lloyds Agent Hr. Consul Nisson, hersteds, strandede den 5te, 6te og 7de D. følgende Skibe, paa Vestkysten: 1) det franske Skib "St. Adrien, Capt. Savalle af Fecamp, kommende fra Gothenborg og bestemt til Hjemstedet med en Ladning Planker &c. Mandskabet er bjerget, og der var ogsaa god Udsigt til at bjerge Ladningen m.v. 2) Skibet The Jessie, Capt. D. Stephen, af Frazelbrough, kommende fra Hamborg og bestemt til Inverkeithing med en Ladning Kreaturbeen. En Mander druknet, men den øvrige Besætning blev bjerget; om og hvormeget der af Skib og Last kunde bjerges var ubestemt. 3) et Skib, ført af Skipper M. N. Winther af Varde, fra Christiansand bestemt til Hjemstedet med Trælast; Mandskabet samt det meste af Ladningen var bjerget, men Skibet Vrag. Skagen.
Aalborg Stiftstidende, 1833-11-16
Natten til den 10de Ds. er paa Skagens Sydost-Riis indstrandet den norske Jagt, Det gode Haab, ført af Skipper O. P. Drageland, af Hovarde, kommende fra Gothenborg med en Ladning Salt m. m., bestemt til Mandal. Skibsmandskabet, 4 Mand, er bjerget, ligesom og Takelage og Inventarium, men Skibet er Vrag og Lasten bortsmeltet. Frederikshavn.
Aalborg Stiftstidende, 1833-11-16
Den 6te Dennes sank en norsk Slup, ført af Skipper Halvor Hansen Been af Moss, 1 1/2 Miil fra Land, syd for Hirtzholmen. For ikke at kæntre besluttede Been at kappe Masten. I dette for den Forulykkede saa kritiske, Øieblik passerede Skipper William Kjeldsen, førende en Tjalk, hjemmehørende i Mandal, tæt forbi det sunkne Vrag, men endskjøndt han havde Lods Hans Michelsen af Hirtholmen ombord, følte han dog intet Kald til at gjøre endog kun Forsøg paa, at frelse sine ulykkelige Landsmænd. Man maa for Mandens egen Skyld ønske, at han kan forsvare dette paafaldende Forhold for sig selv. Anderledes handlede vor brave Lodsoldermand U. Nissen. Ei snarere var han bleven opmærksom paa den Fare, hvori Been med sit Mandskab svævede, inden han opmuntrede fem af sine Lodser til at følge sig, og med sin bekjendte fortrinlige Lodsbaad vovede sig i Kamp med det oprørte vaade Element. Gud være lovet, at det vovelige Forsøg kronedes med Held, Noget inden Aften vare J Mennesker, der uden Nissens hæderværdige Daad, havde været Dødens uundgaaelige Bytte, frelste og under hans Tag. Hæder ham og hver ligehandlende Aalborg Ved dette Aars anden eller filosophiske Examen, som i Hovedstaden endte den 12te Dennes, have de herfra Byen, i forrige Aar Demitterede erholdt følgende Karakterer: P. L. Møller blev udmærket og der tildeeltes ham den Hæder, at blive indkaldt. Steenstrup, Thestrup, Kaarsberg, Schjørring og Schierup erholdte bedste, Colding, Bock og Lund næstbedste Karakteer.
Aalborg Stiftstidende, 1833-11-16
Blandede Efterretninger. Det Kgl. General=Tolkammer= og Commerce=Collegium har under 26de October udstædt en Bekjendtgjørelse for Hertugdommerne Slesvig og Holsten, ifølge hvilken, i Overeensstemmelse med Hans Majestæt Kongens allerhøieste Resolution, alle de Fartøier, som passere ind eller ud af Floden, Størs Munding, skulle, for at undgaae nødvendige Tvangsmidler og den i Toldforordningens 188de 5 fastsatte Straf, standse i Nærheden af det der stationerede Toldvagtskib, for at fornødent Toldeftersyn, og efter Omstændighederne Told=Forsegling eller Ledsagelse til de indenfor beliggende Toldsteder, kan finde Sted, og Fartøierne, naar de ved Nattetider eller formedelst andre Omstændigheder maa opholde sig der, skulle ankre i Nærheden af Vagtskibet, for at det nødvendige Toldopsyn paa andordnet Maade kan derfra, føres.
Aalborg Stiftstidende, 1833-11-16
Hs. M. Kongen har allern, tilladt dansk Generalconsul i Marocco, Geheime=Legationsraad Carstensen, Ridder af Dorg., at anlægge og bære den ham af Keiseren af Østerrig tildeelte Decoration som Ridder af Jernkrone-Ordenens 3die Klasse.
Aalborg Stiftstidende, 1833-11-16
Forhenværende Lieutenant i brasiliansk Tjeneste, H. L. Bellmann, har faaet Bevilling til at være Translateur og Tolk i Kjøbenhavn i det portugisiske Sprog.
Aalborg Stiftstidende, 1833-11-16
I Kbhvnsposten, fremsættes det Ønske: at Forfatteren, af Veirspaadommen i Dagen, vilde offentliggjøre sine metereologiske Præmisser til Forudsigelserne, til nærmere Droftelse. Maaskee vilde Videnskaben derved vinde nye Udsigter, og derfor maatte man da være ham særdeles megen Taknemmelighed skyldig.
Aalborg Stiftstidende, 1833-11-16
Hr. Th. Hansen i Slagelse bekjendtgjør foreløbigt i Avisen, at han hos Stedets Øvrighed har paatalt Krigsraad, Ridder og Gjæstgiver Schiøtts, samt Fleres, imod ham ved Høitideligheden paa Slagelse Postgaard den 28de f. M. udviste voldsomme og fornærmelige Fremfærd og Forhold Bespiisningsanstalten i Odense agter at begynde sit fjerde Aars Virksomhed den 1ste Decbr., og fortsætter samme i 4 Maaneder, Søndag, Onsdag og Fredag. Betalingen for en Portion Mad er nu ansat til 3 s. En Billet for hele Bespiisningstiden (52 Dage, koster 1 Rbd. 3 Mk. 12 s.
Aalborg Stiftstidende, 1833-11-16
I Kbhvns. Adresseavis paatales et vel grovt lærd Tyveri. En Herre, har nemlig under Exammen artium, Auditociet paa Chlersens Kolegium bortranet en gandske m. Udgave af Herrodot.
Aalborg Stiftstidende, 1833-11-16
Den danske Lodsjagt Gloria Den er den 1ste November indkommen til Bremerhavn med Tab af sit Storseil sin Baad og meere Haveri, samt af 2 Mænd, som en Styrtesø, der bragte Fartøiet til at krænge, kastede overbord. Lodslagten paa Eideren, som drev bort i Stormatten, er, med Tab af Ror, Anker og Kjede, dreven paa Land udenfor Hedvigskog eller Blauort, og sidder saa fast, at man, imod den tidligere Formodning, frygter det bliver umuligt paa denne Aarstid at faae den flot. Ved Büsum er en hollandsk Kuf med norsk Trælast inddreven med Kjølen i Veiret.
Aalborg Stiftstidende, 1833-11-16
Kieler Correspondensblatt ommelder nu ogsaa Cancellieraad Lornsens Reise til Rio Janeiro, med Tilføiende: at han hidtil har opholdt sig paa sin Fodes Sylt, og agter at vende tilbage igjen fra Brasilien om 12 til 18 Maaneder.
Aalborg Stiftstidende, 1833-11-16
Med det Høikongelige danske Cancellies Tilladelse har Hr. Lieutenant, Pensionist, Conditor, Chemiker, Haarskjærer og metereologisk Jnstrumentmager Junger etableret sig i Kallundborg som - Haarskjærer.
Aalborg Stiftstidende, 1833-11-16
J Kbhvn. er udk., Mandfolkenes Synderegister, eller hvorledes de læses Texten, af et Fruentimmer. (Et Styvenfængeri for 12 s.)