Viborger Samler, 1843-01-05
Kjøbenhavn. Under 27de f. M. er igjennem Cancelliet efterfølgende Placat emaneret: Det har behaget Hs. M., efterat have modtaget en af dette Collegium nedlagt allerunderdanigst Betænkning angaaende Baptisterne i Danmark, under 23de f. M. allernaadigst at resolvere saaledes: De til Os indgivne allerunderdanigste Ansøgninger om fri Religionsøvelse her i Riget for den saakaldte baytistiske Sect kunne, i Betragtning af dens Læresætningers Afvigelse fra den augsburgske Confession, ikke bevilges; men paa det at bemeldte Samfunds Medlemmer dog ikke skulle udsættes for nogen Samvittighedstvang, ved at betages at Adgang til udvortes Gudsdyrkelse, overeensstemmende med deres Anskuelsen, ville Vi have fastsat følgende Bestemmelser: 1) Det Allades Baptisterne at stifte en særegen Menighed i Fredericia og i bemeldte By at have Bedehuus til Andagtsøvelser, overeensstemmende med Sectens Lærdomme, navnlig forsaavidt Daabens og Nadverens Sacramente angaaer, naar det kun iagttages, at Daaben stedse udføres paa et indelukket Sted; det skal derhos være Menigheden overladt selv at vælge dens Lærer eller Forstander, som dog strax efter Valget har igjennem Politimesteren og Sognepræsten i det Sogn, hvilket Menigheden holder sine Forsamlinger, at anmelde sig for Amtmanden og Biskoppen. Jøvrigt maa - med den nedenfor under Nr. 3 ommeldte Undtagelse - ikkun Bosiddende i Fredericia optages i Menighedens Samfund. Over Menighedens Medlemmer har Forstanderen inden 4 Uger, efterat han er valgt, at meddele Politimesteren og vedkommende Sognepræst en fuldstændig Fortegnelse, ligesom han og herefter i Begyndelsen af hvert Aars Januar Maaned skal tilstille bemeldte Embedsmænd Af- og Tilgangslister, paa det at det til enhver Tid kan vides, af hvilke, og hvor mange Medlemmer Menigheden bestaaer, samt haves Tilsyn med, at dens Samlinger ikke besøges af Nogen, der ikke er optagen blandt Sectens Tilhængere. – 2) De paa andre Steder i Riget bosiddende Baptisker skal det være tilladt at samles med hinanden til huuslig Andagt, og i disse Samlinger at nyde Narveren efter deres Ritus. Dog maae de Baptister, der ønske at deeltage i slige Samlinger, forinden de første Gang indfinde sig i samme, derom gjøre Anmeldelse til Sognets Præst, til hvem det ogsaa, i Henhold til Frdg. af 13de Jan. 1741 bør gjøres Jndberetning om Tiden og Stedet, paa hvilket Forsamlingen holdes. En lignende Anmeldelse have de Paagjældende at indgive til Stedets Politiøvrighed, for at der fra sammes Side kan haves Jndseende med, at ingen Andre, end Sectens Tilhængere der deeltage, og at Jndet foretages, som kan være til Forargelse eller til Forstyrrelse for den almindelige Rolighed. – 3) Paa det af Børn af bantistiske Forældre ikke skulle deroves det Gode strax at indlemmes i det christelige Samfund, have Forældrene, hvad enten de ere besiddende i Fredericia eller andensteds, inden lovbestemt Tid, i Henhold til Bestemmelserne i Frdg. af 30te Mai 1828, at lade deres Børn døde; dog kan Daaben, forsaavidt Forældten ikke ønske selv at foranstalte den, besørges af en af Øvrigheden for dette enkelte Tilfælde deskikket Værge, og kan til dens Udførelse ved Hjømmedaabpaa nærmere Ansøgning imedesees Bevilling, naar Saadant enten af Forældre eller Værger maatte attraaes. Hvad Underviisningen betræffer, da skulle Forældrene være underkastede den almindelige Forpligtelse til at drage Omsorg for deres Børns Skolegang. Men saafremt saavel Forældrensom Børnene, naar disse have opnaaet den modnere Alder, maatte ønske det, skal Børnenes Optagelse i den baptistiske Sect være tilladt under den Forudsætning, at ikke derimod fra den haptistiske Menigheds Side møder Jndvending; dog skulle Børnene til den Ende sendes til Fredericia, dersom Forældrene ikke allerede der ere besiddende. Naar da Daaben der er udført, bliver det Fornødne desangaaende at indføre i vedkommende Sogns Ministerialbog paa samme Maade, som det ellers skulde have været iagttaget i Henseende til Børnenes Confirmation. Ere Børnene ikke, efter at have naaet 16 Aars Alderen, paa foranførte Maade indlemmede i det haptistiske Samfund, skulle de stedes til Confirmation paa deres Daabspagt som evangelisk lutherske Christne. - 4) i Forinden en Baptist kan vies til en Person som bekjender sig til Landets almindelige Religion, bør Præsten paasee, at den Første udsteder en Revers, at lade alle Børn, som af les i et saadant Ægteskab, opdrage i den evangelisk lutherske Kirke, hvilken Revers bliver at indføre i Kirkebogen, og at forsyne saavel med begge de Forlovedes, som med Forlovernes Underskrift. – 5) Under Betingelse af, at de Forældre af det baptistiske Samfund, hvis Børn henligge udøbte, uden Henstand efterkomme den ovenfor under Nr. 3 givne Forskrift angaaende slige Børns Daab, ville Vi allernaadigst have dem eftergivet de Mulcter, de maatte være ifaldne i Medfør af Forordningen af 30te Mai 1828, og Vi bemyndige Bort Cancelli til i denne Henseende at foranstalte det videre Fornødne. Men iøvrigt skal det, forsaavidt ikke ved nærværende Vor allernaadigste Resolution anderledes er bestemt, i Henseende til Baplisterne have sit Forblivende ved Anordningernes Bydende, og ville Vi isærdeleshed have Medlemmerne af det omhandlede Samfund paa det Alvorligste indskjærpede at afholde sig fra at giøre Proselpter, og under hvad Paaskud det end kunde være, ved Daaben at indlemme Nogen i deres Sect, forsaavidt det ikke kan skee i Medhold af de ovenfor givne Bestemmelser, da de ved slige Overtrædelser ikke blot ville forfvilde den dem indrømmede Frihed, men ogsaa paadrage sig Tiltale og Straf.