JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1809-05-12
Den 16de fik vi Breve fra Holland, J Følge sammeere Efterretningerne fra Spanien, ifald man kan troe dem i sin hele Udstrækning, meget sørgelige; men man maae tillige lægge Mærke til, at dersom der, som man paastaaer, var den 28de f. M. vundne to afgiørende Seire, hvorved den Spanske Armee i la Mancha i den ene Bataille var bleven adspredt og Veien aabnet til Sevilla og Andalusens Armee under Cuesta ved den anden Seier var bleven slaaet og Veien derved forceret til Portugal, vilde Ting af slig Vigtighed sikker, være blevne bekiendtgjorte i Form af en Bulletin. Jkke destomindre frygte vi for, at Fienden har taget Cindad Real og Merida i Besiddelse; og vor Erfaring om hans sædvanlige Hurtighed i sine Bevægelse, gjør det mere beklageligt end nogensinde før, at Vaklen i vore Raadslutninger eller Dvælen i deres Udførelse, som mueligen vil forsinke vor Undsætnings Ankomst til Portugal og Spanien, skal endnu mere nedtrykke og svække vore Allieredes Jver og Kraft. Vilkaarene for et Laan, som Regieringen giør for Portugal, skal være antagne. Den laanende Sum er 1 Million Pund Sterling, og Tilbagebetalingen af Capital og Renter er sikkret ved Anviisning paa Øen Maderas Jndkomster. Den Portugisiske Regiering har betroe denne Sag til 4 Londonske Kiøbmænd, som baade er Borgen derfor og have tillige Fuldmagt til at hæve Jndkomsterne.
Berlingske Tidende, 1809-05-12
General Hill er den 4de April ankommen til Lissabon med 100 Mand Cavallerie og 5000 Mand Jnfanterie. Det er ved Overrumpling de Franske har taget Oporto. Staden var desuden meget slet forberedet paa at forsvare sig.
Berlingske Tidende, 1809-05-12
Privatbreve fra Lissabon give ikke nogen gunstig Beskrivelse over hvad man føler og haaber i denne Hovedstad. Man var i stor Frygt for den franske Armees Nærmelse under Victor, som efter nogle Brev ikke skal være mere end 35 Timers Marsch fra Lissabon. Der tale tillige om, at den engelske Armee giør Bevægelser, der tilkiendegive dens Hensigt at rømme Portugal. Vi ønske meget, at dette ikke maatte skee, Scenen i Bugten ved Corunna vilde derved fornyes og det vilde sætte en undslettelig Plet paa vor National-Caracteer. Deherver i en vis Maade paa et Tilfælde, om vi skal blive underkastede denne Ydmygelse. Dersom General Sir Arthur Wellesley naae Lissabon, førend Victor kommer inden for deres Volde, troe vi ikke, at Fienden saa hastig vil komme i Besiddelse af denne Hovedstad. J Følge de sidste Efterretninger fra Buenos=Ayres har Liniers sammesteds stiftet en Revolution og ladet sig udraabe til Vicekonge. De fornemste af Folket har imidlertid ønsket at oprette en Junta, liig deri Moderlandet og 4 af deres Formænd kom til Fueste for at underhandle med den selvvalgte Vicekonge; men Vindebroen sammesteds blev, saasnart de havde passeret den, trukken op, de bleve i Øicolikket grebne og satte ombord paa en Skonnert, som blot var forsynet med faa Levnetsmidler, og ingen har siden hørt, hvad der er bleven af dem. Man har faaet Privatbreve fra Rio Janeiro. Deraf sees, at Vanskelighederne i at føre Handel paa Montsviden, baade med Hensyn til Brasilien og dette Land, ere paa ingen Maade hævede. Den ny Gouverneur i denne Fæstning har stadfæstet sin Formands Bestemmelser og paa samme Tid faae Enkelte Tilladelse paa særskilt Ansøgning at udlosse deres Skibe og sælge deres Ladninger. Disse Kiendsgierninger ere meddeelte ved et Brev til Sir Sidney Smith. Det fortiener at lægges Mærke til, at disse Breve ikke indeholdnogen Bekræftelse paa den ovenfor anførte Efterretning om LinierUsurpation i Buenos=Ayres.
Berlingske Tidende, 1809-05-12
Constantinopel, den 26de Marts. Den franske Carged Affaires Maubourg har forestillet de to russiske Officierer, som vare ankomne hertil for Divanet. Men da der fra russisk Side skal være forlangt den engelske Gesandts Tilhagesendelse og afstaaelsen af Moldau og Wallachiet, som Basis for Fredsunderhandlingerne, og Svaret ikke var efter deres Ønsker, reiste de strax tilbage til Bucharest. Saasnart de vare afreiste, blev en almindelig Religionskrig mod Rusland proclameret.
Berlingske Tidende, 1809-05-12
For nogle Dage siden fik Janitscharerne som sædvanlig Sold og Riis. Storherren indfandt sig uformodentlig ved Uddeelingen. Man bød ham en Skaal med Riis, han smagde paa den, steeg derpaa af Hesten, gik ind i Kasernen, forespurgte sig om alt, hvad Janitscharerne havde at besvære sig over, og lovede at afhielpe det. Janitscharerne kom i et Slags Bestyrtelse derover, og med een Røst raabte alle, at de forlangt intet andet, end at Storherren, da han selv var af deres Corps, ikke vilde ophæve det. Han forsikkrede, at der ikke var hans Hensigt, men at han kun efterhaanden vilde afskaffe deres Misbrug; tillige formanede han dem til Lydighed og lovede dem sin vedvarende Naade. Herover opkom et almindeligt Frydeskrig, og man svor eenstemmig Monarken Lydighed. Sultanen forlangte derpaa at vide, hvem der havde villet stifte Opstand; man nævnte dem, paa Stedet og bleve alle, tilsammen henimod 200, strax henrettede, tillige blev Janitschar=Agaen afsat og Storadmiralen ført i Landflygtighed til Broussa i Asien. Alt dette skete med en beundringsværdig Bucharest, den 10de April.
Berlingske Tidende, 1809-05-12
Efterat Storherren paa ny har erklæret Rusland Krig, er allerede Stilhed. et russisk Corps gaaet over Donau ved Widdin, for at forene sig med en servisk Armee paa 40,000 Mand. Nogle tyrkiske Handelskibe, som ere af over en halv Mill. Piasters Værdie, ere allerede faldne i Russernes Hænder paa Donau. Henimod 70,000 Russer ere paa Marschen til Donau. Den hidtilværende Pacha i Rudschuck, Kiosse Kiøja, den forrige Storadmiral Achmet Effendi, Viceadmiralen og flere anseelige Personer, som alle ere troe Tilhængere af Mustapha Bayractar, ere, for at undgaae de Forfølgelser og Farer, hvorfor de vare udsatte, ankomne hertil som Flygtninger og have fundet god Modtagelse. Den første har Penge og Kostbarheder for over 1 Mill. hos sig.
Berlingske Tidende, 1809-05-12
Neapel, den 12 April. De Calabriske Kyster og hele Egnen ved Regio og Stiller siden nogle Dage bedækket med vulkanisk Aske, som Vinden uden Tvivl har ført derhen fra Ætna, hvilket Bierg skal være i fuldt Udbrud. Vesuer roelig.
Berlingske Tidende, 1809-05-12
Madrid, den 18de April. Her er bekiendtgjort en Parolbefaling om den Seier, Hertugen af Bellund vandt over Cuestas Armee ved Medelin den 28de Marts. 10,000 Spaniere bleve nedsablede og 4000 fangne. 6 Faner og hele Artilleriet, der bestod af 25 Kanoner, faldt i vore Hænder. Cuestas fleste Stabsofficierer faldt i dette Slag. Den spanske Generallieutenant F. de Frias fandtes haardt qvæstet blant de Døde. Tuestas og en Deel af den andalusiske Armee er ødelagt i dette Slag. Denne Seier kostede os kun 300 Døde og Qvæstede.
Berlingske Tidende, 1809-05-12
Petersburg, den 19de April. Hs. Keiserlige Majestæt, som ønskede ved en rask Bevægelse at giøre Ende paa den vedvarende Krig, havde givet vor Armee i Finland Ordre, at udføre følgende 3 Vinter=Operationer, 1) fra Abotil Alands-Øerne under Kommando af Generallieutenant Fyrst Bagration, 2) fra Wasa over Bugten til Umeaa, under Kommando af Generallieutenant Barclay de Tolly, og 3) fra Uleaborg over Torneaatil Westerbotten, under Kommando af General=Adjutant Grev Schuwalow. - Den lykkelige Udførelse af det første Corpses Expedition og Besiddelsestagelsen af Alands=Øerne ved vore Tropper er allerede bekiendt. Efter disse Øers Besiddelsestagelse blev Generalmajor Kulnew beordret med et Detaschement Kavallerie at forfølge Fienden. Han besatte de Svenske Kyster og tog Grisleham i Besiddelse. Dette Forsøg har paa ny beviist, at ingen sædvanlige Hindringer kan standse de tappre russiske Tropper. Paa Alands=Øerne gjorde vi til Bytte fra de Svenske 18 Kanoner, 2 Haubitzer med dertil hørende Karduser, 5330 ny Flinter, 1073400 skarpe Patroner, og 76 Pud Krudt.
Berlingske Tidende, 1809-05-12
Generallieutenant Barclay de Tollys Corps, som marscherte paa Jsen i stræng Kulde og Snee over Bugten fra Wasa til Umcaabivousquerede den 7de Marts paa den ubeboede De Walshorn, hvorfra Opbrudet skeete næste Morgen. Ved Holmøen fandt Armeekorp, set haardnakket Modstand af de Svenske, som maatte vige, da Oberst Filissow angreb dem i Ryggen med 2 Greenadeer-Compagnier og bragte dem til at retirere. Den 10de om Morgenen rykkede Generallieutenant Barelan de Tolly med den anden Afdeling mod Fienden, som ved et heftigt Angreb blev nødt til at retirere med betydeligt Forliis af Døde og Saarede. Vore Skarpskyttere og Kosakker forfulgte Fienden paa Veien til Umeaa, hvor alle Svenske Tropper, som havde fægtet mod vor første Afdeling, havde samlet sig. Vor første Afdeling naaede henimod Aften Egnen ved Tefte, 15 Werster fra UmeaaDa vor Avantgarde havde nærmet sig Umeaa paa en Werst, forlangte den ver commanderende Svenske General at træde i Underhandlinger. En Convention blev afsluttet, hvorefter vore Tropper rykkede den 10de Marts ind i Staden, og gjorde betydelige Magaziner, endeel Ammunitionsforraad og Munderingssager til Bytte. Svenske Tropper maatte endnu samme Dag forlade Umeaa og trække sig tilbage til Hernsand. Vort Armeekorps har i 2 Dage gjort en Marsch af over 90 Werster paa Jsen, i dyb og overmaade stræng Kulde under 64 Grader nordlig Brede. Korpset under General=Adjutant Grev Schumalow besatte Staden, Tørneaa den 11te Marts. Marschen derfra fra Kemy i dyb Snee og 30 Graders Kulde var høist besværlig, imidlertid kom Korpset i bedste Orden til fine bestemte Steder. Generalmajor Alexejews Kolonne, som var sendt over Havbugten, for at afskiære Fienden fra Torneaa, tilbagelagde over 50 Werster over Jsen. Obersten for det grodneske Husarregiment, Anselm, blev detascheret for at angribe den fiendtlige Arriergarde. Efter en Marsch af over 35 Werser lod han den i Forening med Major Barbarykin angribe i Stormmarsch. Jlden varede ikke over een Time. Man tilbød de svenske Tropper under Generalmajor Gripenberg at nedlægge Vaaben, da deres Modstand, var forgieves. Tilbudet blev modtaget og samtlige fiendtlige Tropper, som befandt sig imellem Torneaa og Umeaa, overgave sig som Krigsfanger. Det hele tilfangetagne Korps bestod af Jnfanterieregimenterne Obolæn, Nyland, Biørnaborg, Tavasthuus, Wester botten og Østerborten, det nylandske Jægerregiment, der kareliske og nylandske Dragonregiment, og havde 20 Faner; endvidere af det finske og svenske Regimenters Artillerie og den savolarske Brigade, tilsammen 22 Kanoner, og af 7 Officerer og 227 Gemene af Flotillen og Søe=Artilleriet. Det hele Korps bestaaer af 7075 Mand; desuden ere alle Proviant og andre fiendtlige Magaziner i vore Hænder.
Berlingske Tidende, 1809-05-12
Den kongelige svenske Overstaldmester Baron Schwerin og Hr. v. Wetterstedt ere ankomme hertil fra Stockholm.
Berlingske Tidende, 1809-05-12
Triest, den 19de April. Der er endnu ikke foretaget noget mod Dalmatien, men Halvøen, Jstrien er besat af vore Tropper og Capod' Jstria har overgivet sig den 13de efter et kort Bombardement. Fæstningen Palmanova er indsluttet. Saasnart en Deel af den ungarske Jnsurrection ankommer til Erkehertug Johan, vil han rykke videre frem. Verona, den 20de April.
Berlingske Tidende, 1809-05-12
Den 17de hørtes her en stærk Kannade fra Egnen af Desenzand og Riva. Der skal være forefalden et Slag mellem General FontanellisCorps og Østerrigerne. Alle Efterretninger melde, at General Fontaneller rykket ind i Trient om Aftenen den 17de og har taget en stor Mængde Fanger.
Berlingske Tidende, 1809-05-12
Treviso, den 20de April. (Af Statstidenden i Mayland. En østerrigsk Colonne viiste sig den 16de ved Sacile og syntes at ville trænge frem mod Plave. Hs. Keiserl. Høihed lod strax den Deel at Armeen, der var paa denne Punkt, stille sig i Slagorden, og en halv Time derpaa begyndte Slaget. Uagtet vore Tropper vare en Trediedeel svagere end Fienden, havde Divisionen Serras allerede tourneret. Fiendens venstre Fløi, der begyndte at trække sig tilbage, da et stærkt Cavalleriecorps, der var kommet ned fra Biergene, truede at angribe vore Tropper i Ryggen. Dette bevægede Prindsen til at sade sit Corps trække sig tilbage til Plave. Fiendens Tab af Døde, Qvæstede og Fanger beregnes til 4000 Mand; vort Tab bestaaer omtrent af 900 Mand. Slaget varede med stor Haardnakkenhed fra om Morgenen, Kl. 9 til Kl. 3 om Eftermiddagen. Vicekongen var til Hest i 24 Timer og anordnede alt med største Uforsagthed og urokkelig Rolighed. Tre Cavallerieregimenter og den kgl. Garde ankom efterat Slaget var forbi og kunde ikke tage Deel deri. Hovedqvarteret er endnu her og Fienden har ikke gjort nogen Bevægelse for at gaae over Plave. Den 18de passerede 1100 Østerrigere, som bleve fangne i Slaget den 15de, Vor Armee er i den skiønneste Orden. igiennem Mestre.
Berlingske Tidende, 1809-05-12
Bajonne, den 25 April. Man har gjort de fornødne Foranstaltninger til at rense Landeveiene fra de Røvere, som giøre dem usikkre. Hertugen af Trevisor vil i dette Øieblik være ankommen til Burgos, han marscherer til Astorga i Leon og begiver sig derfra til Asturien, hvor, som man siger, Biskoppen af St. Ander søger at ophidse Folket. Man kan neppe giøre sig nogen Forestilling om denne Mands Fanatisme. En Bataillon af Badenske Tropper ankom i Forgaars hertil og afgaaer i Morgen til Spanien.
Berlingske Tidende, 1809-05-12
Ved Generalintendant Amoros Virsomhed organiseres Nationalgarden med megen Held i Provindserne Biscana, Alava og Navarra.
Berlingske Tidende, 1809-05-12
Regensburg den 26de April. Østerrigernes skrækkelige Retirade her igiennem Staden begyndte den 22de og varede fra om Natten Kl. 1 til om Formiddagen Kl. 10, paa hvilken Tid Kanonaden paa Staden begyndte. Jlden var skrækkelig og Kuglerne giennemstrøge hele Staden. Kl. 12 opkom Jld ved Petersporten; Branden vare dennæsten 24 Timer og lagde over 200 Huse med alt, hvad der var i dem, i Aske. Tillige Sloges man i Gaderne, myrdede og plyndrede i Husene. Vi havde ingen Levnetsmidler, et engang Brød. Dertil kom endnu Branden i Stadt am Hof, som Østerrigerne beskiøde fra Treenighedsbjerget. Af 142 Huse bleve 75 tilligemed Hospitalet et Rov for Luerne. Skaden er uhyre stor, de fleste Mennesker have intet reddet uden Livet. Keiser Napoleon har givet mange enkelte Personer af de Brandlidte og Udplyndrede, som have klaget deres Nød for ham, Erstatning og før sin Afreise lovet hele Staden 1 Mill. Gylden i Godtgiørelse. J det afbrændte forrige Jesuiterkiøster skulle over 200 Qvæstede være omkomne i Luerne, og her i Staden savnes 25 Mennesker, som Jlden formodentlig ogsaa har fortæret.
Berlingske Tidende, 1809-05-12
Prag, den 28de April. Hs. Majestæt Keiseren har udnævnt Oberstburggreve von Wallis til General=Lands=Commissair i Bøhmen. Denne har strax søgt at for- oge det svære Kavallerie i Bøhmen og bestemt en Sum af 20000 Gylden til dette Øiemeed. J Dag har han tillige udstedt en Proclamation, hvori det blandt andet hedder: Det blodige Slags uventede Udfald den 22de d. M. er allerede bekiendt. Et langt større Antal af Kavallerie paa Fiendens Side gjorde efter en næsten 5 Dages Kamp Udfaldet den 22de om Aftenen ugunstigt, for vore Vaaben; men dette maa ikke svække Foranstaltningerne til vort Forsvar. Jeg skal som General=Lands=Commissair i Bøhmen ikke allene anvende alle Midler til at bringe Landets Forsvarer til hine Punkter, hvorhen Armee-Commanden beordrer dem, men og tillige bruge Bøhmens krigsdygtige Beboere til Armeernes Forstærkning. Om faa Dage begiver jeg mig, som selv er en indfødt Bøhmer, paa Keiserens Befaling til Armeen. Fienden har hidtil gjort haardnakken Modstand i Capod Jstria. Vore i Tyrol indrykkede Tropper udgjøre det 8de Armeekorps underFeldtmarschallieutenant von Chastelers Kommando. Det 9de og andre Armeekorps staae under Erkehertug Johanns Kommando.
Berlingske Tidende, 1809-05-12
München, den 29de April. Da Hs. Maj. Kongen kom tilbage hertil den 25de efter Østerrigernes Bortmarsch, vare her slet ingen Tropper, Østerrigerne, som formodentlig fik Efterretning herom, fattede den Plan, at overrumple Staden igien. Til den Ende satte 500 Mand, deels Jnfanterie, deels Cavallerie, ved Nattens Begyndelse over Jser en Miil, fra Staden, og Husar=Patrouillerne nærmede sig Staden paa en Fierdingvei Lykkeligviis var hele Staden prægtig illumineret i Anledning af Kongens Ankomst, og alle Gader vare opfyldte med Mennester, Østerrigerne, som fik Efterretning herom af deres Spioner, trak sig igien tilbage over Jser, og det 9de franske Husarregiment, der ved sine Piketter blev underrettet om denne fiendtlige Berægelse, samlede sig imidlertid ved Dachau og rykkede mod München. Men Hs. Maj. Kongen reiste den 26de om Morgenen Kl. 4 tilbage til Augsburg.
Berlingske Tidende, 1809-05-12
Generallieutenant Baron v. Wrede er med sin Division gaaet over Jun ved Mühldorf. J Forgaars marscherede Kronprindsens Division til Chersberg. Den 2den og 3die Division forfølge General Jellachichs Corps, den har taget Flugten til Berghausen.
Berlingske Tidende, 1809-05-12
J Maji Maaned skulle 16000 Rekruter udskrives i Bayern til Armeens Complettering og Forstærkning.
Berlingske Tidende, 1809-05-12
En fornem russisk Standsperson er ankommen til det franske Hovedqvarteer fra Første Proforowskys Armee i Wallachiet.
Berlingske Tidende, 1809-05-12
Den franske Divisionsgeneral Grev Dutaillie, der mistede den høire Arm i Krigen mod Preussen, er nu Commandant her i Staden.
Berlingske Tidende, 1809-05-12
Wien, den 29de April. Hoftidenden indeholder Armeens 10de og 112 Parolbefaling.
Berlingske Tidende, 1809-05-12
Den 1ste, der er af 24de April, beretter Feldtmarschal=Lieutenant Hillers Slag med den fiendtlige Avantgarde ved Stetten den 23de April. Den sidste bekræfter det saa ulykkelige Udfald af Slaget ved Regensburg, beretter, at Divisionen Hiller staaer mellem Jser og Jnn, og tilføier, at vi nu føre Krigen forsvarsviis. Erkehertug Anton ankom den 26de hertil fra Armeen og har begive sig til Ungarn. Erkehertug Franz, Keiserindens Broder, gaaer Frankfurt den 1ste Maji.
Berlingske Tidende, 1809-05-12
Vi faae nu efterhaanden nærmere, omendskiønt endnu stedse meget som Gouverneur til Gallizien. ufuldkomne Efterretninger om de blodige Optrin, hvormed den nærværende Kamp i Bayern er begyndt. Skuffet af falske Jndberetninger og af den sig stedse lignende Keiser Napoleons hurtige Bevægelser, brækkede Erkehertug Carl op fra München mod Lech, hvor han troede at finde Fiendens Hovedstyrke samlet. Da han paa Halvveien erfoer, at den franske Keiser allerede var i Ingolstadt og havde detascheret Hertugen af Auerstadt med 3 Divisioner paa den nordlige Donaubredde til Regensburg, for at falde ham i Ryggen, lod han den største Deel af sin Armee marschere mod Regensburg. Men neppe havde Keise Napoleon, der med beundringsværdig Aandsnærværelse forstaaer paa Stedet at drage Fordeel af enhver ny Bevægelse af Fienden, faaet denne Efterretning, førend han samlede sit hele Cavallerie, styrtede med uimodstaaelig Hidsighed ind paa det fiendtlige Centrum, hvor Erkehertug Ludvig havde Commanden, og drev denne Deel af den østerrigske Armee tilbage til Øvre=Lech. Strax derpaa vendte har sig til venstre Side og angreb Erkehertug Carl, som derved fandt sig ligesom mellem en dobbelt Jld. J denne Stilling kiæmpede begge Armeer med ubeskrivelig Forbittrelse og standhaftigt Mod fra den 19de til den 22de. Den sidste Dag syntes Seieren længe uvis; men tilsidste kunde Østerrigernes venstre Fløi under Førsten af Hohenzollern ikke længer modstaae de Franskes stedse fornyede Angreb. General Lindenau blev afsendt, for at understøtte ham, men da han ankom, var det allerede for sildigt. Hohenzollern var slaaet og Dagens Skjebne afgjort til Fordeel for de franske Vaaben. Den 23de trak ErkehertuCarl sig endnu stedse fegtende over Donau ved Regensburg. Han har forenet sig i Pfalz med General Bellegades Armeecorps og taget fiiHovedqvarteer i Waldmünchen paa Grændsen af Bøhmen. Keiser Napoleon ankom den 24de til Regensburg, hvor han forblev til den 26de, da han forlagde sit Hovedqvarteer til Landshut. - Medens Hovedarmeens Skjebne saaledes blev afgjort ved Donau, forefaldt ogsaa hidsige og blodige Trefninger ved Øvre=Lech, hvor Hertugen af Danzig og General Hiller, der commanderer den østerrigske Reservearmee, stor de mod hinanden. Kampen skal have været meget alvorlig den 23de og 24de, men med afvexlende og tilsidst uafgiørende Udfald. General Hiller skal tilsidst have beholdt sin Position ved Stetten. Paa de Franskes Side have Divisionerne Boudet og Molitor liidt meest Man kan nu ikke vel indsee, hvorledes det endnu kan lykkes Erkehertug Carl, at forene sig igjen med General Hiller, der er aldeles afskaaren fra ham. - Østerrigs Tilhængere ere meget modløse og see dette Monarkies nær forestaaende Undergang imøde. Keiser Napoleon synes denne Gang at have overgaaet sig selv i sine Maneurers Fortreffelighed, Hurtighed og Dristighed.
Berlingske Tidende, 1809-05-12
Frankfurt, den 4de Maji. De Franskes Fremskrid, imod Wien ere ligesaa hastige som afgiørende. Alle Keiser Napoleons forskjellige Armee-Corps ere, med Undtagelse af det, som staaer under Hertugen af Auerstadt, gaaet over Jn floden. Det franske Hovedqvarteer skulde den 30te April komme til Ling. Mantroer, at den frierrige Napoleon vil den 9de Maji kunne rykke ind i Wien. Hastigheden af disse Fremskridt synes at bevise, at Østerrigernes Nederlag har været langt større end man selv efter de franske Bulletins skulde slutte sig til, Erkehertug Carl har over Wald münchen trukket sig til Bøhmen og skal tage Veien hen af Budweis, General Bellegarde synes med det 1ste og 2det Armeekorps at have trukket sig over Fischenreuth til Eger.
Berlingske Tidende, 1809-05-12
Augsburg, den 1ste Maji. I dette Dieblik har en Coureer bragt Hs. Maj. Kongen den behage lige Efterretning, at Hs. Kgl. Høihed Kronprindsen er i Forgaard Aftes efter en hidsig Trefning rykket ind i Salzburg i Spidsen af den tappre haverske Armee.
Berlingske Tidende, 1809-05-12
Keiser Napoleon vilde være i Linz den 30te April. - Staden, Scharding i Jundistrictet er aldeles afbrændt. - Tyrolerne og Østerrigerne ere i Bregenz. Den franske Minister ved det bayerske Hof, Hr. Otto, har lædet følgende officielle Bulletin bekiendtgiøre: "Mühldorff, den 2 April. Hertugen af Rivoli ankom i Gaar til Passau; 400 Mand, der havde forskandset sig og vilde gjøre ham Overgangen over Jnn fri dig, blevne fangne og Slottet Oberhaus, der hidtil har været ind skattet, blev befriet. Hertugens Armee tog en Position ved Schr ding. Hertugerne af Jstriens og Montebellos Corps ere passerede over Jnn ved Mühldorff og rykke i store Dagmarscher frem i det Østerrigske. Der er en ubeskrivelig Modløshed og Uorden mellem de ulykkelige Østerriger.
Berlingske Tidende, 1809-05-12
J Forgaars passerede herigiennem den 3die Colonne østerrigske Krigsfanger, bestaaende af 4000 Mand, og i Gaar ankom den 4de Colonne paa 7000 Mand. Hidtil ere 17000 Krigsfanger passerede herigiennem. Et lige saa stort Antal Fanger er ført igjennem Donau worth til Frankerig. Iblant Fangerne ere nesten slet ingen Cavallerister. De forsynes her rigelig med Mad og Drikke.
Berlingske Tidende, 1809-05-12
Den 23de blev den Skibsbro, Østerrigerne havde slaget over Do nan, nedskudt af Bayrerne og de Franske, i det Øieblik, den var bedækket med Døde og Qvæstede, og da to østerrigske Kyrasseer=Escadroner, vilde sætte over den.
Berlingske Tidende, 1809-05-12
Man har her følgende sikkre Efterretninger om Urolighederne i Tyrol: Da Østerrigerne rykkede ind i Tyrol, udbredte Oprørsluen sig hurtig igiennem hele det nordlige til det sydlige Tyrol. Bønderne, som vare under Vaaben, beskiæmmede og mishandlede alle, som bare den haverske Cocade; dog blive Stæderne deres Konge urokkelig hengivne og tro, hvorfor de nogle Gange kom i megen Fare. Endog Tyrolere af anseelig Rang, hvis Tænkemaade var Oprørerne noget mistænkelig, bleve arresteerte af dem, hvoriblandt den berømte Bankør i Bohen, Baron v. Graff, der blev ført fangen til Wien. Man har endnu ingen beroligende Efterretninger om adskillige Øvrighedspersoner, Skjebne, men det er sikkert, at Bønderne have skudt nogle udmærkede bayerske Officerer. Alle, som ei kunde redde sig ved den hurtigste Flugt, bleve fangne. Nu gjorde Bønderne Streiftoge ind i det tilgrændsende Bayern og Schwaben. J Mittewald ødelagte de alle Postmesterens Eiendommene, og i Flesen forbøde de Amtmanden under de haardeste Trusler at sende Korn og Slagteqvæg til Augsburg, da al herefter skulle overlades dem. De Uordener, de begik i Kaufbeuern ere bekiendt.