Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-08-07
J Anledning af Skrifter, man har tillagt Kong Sverre, tales S. Rom et af Prof. Ver lauff i et norsk Herzamentshaandskrift i ArnøMagnussens Samling opdaget Skrift, der indeholder en Afhandling mod den norske Geistligheds Selvraadighed, ulovlige Anmastelse, Overmod mod Kongen, Uroligheder som den opvakte i Landet; og Kongens Bansættelse. Der er Erevet paa gammelt Norsk, og efter Stiil, Tone og Jndhold kan det ikke passe til nogen anden Tid, end Sverres; 2 det er endog høist rimeligt, at det er forfattet af Kong Sverre selv. Det loves i Fortalen, at dette Skrift, snart vil komme for Lyset, udgivet med Oversættelse og Anmærkninger af Prof. Morlauff, et Lofte, til hvis Opfyldelse enhver Ynder af Norges Historie maa glæde sig. Om Kilderne til Sverres Hissorte handler i Fortalen S. Al o. f. Der vises det Charakteristiske ved denne Saga, at den fornemmelig er forfattet efter Kongens egne Beretninger endog hans egne Udtryk indeholder den nu og da) samt andre samtidige Fortællinger og Sagn; hvorimod Forf. af Heimskringla langt mere har benyttet aldre Sager og Skialdekrad. Videre handles S. XIVI om den i Sverres Saga raadende Aand og Charakteer, hvor da ogsaa (S. XVIIIXIX) Grundene for denne Histories hole Troværdighed udvikles. S. XXIIXXVI beskrives de Haandskrifter, efter hvilken Sverres Saga er udgivet, af hvilke de fornemste ere 4 PergammentsCodices. Foruden disse har der endnu været to meget gode Pergamments=Haandskrifter af denne Saga, et, som brændte paa Universitetsbibliotheket. i Kjøbenhavn 1728, et andet, som forlæredes i Upsales Brand 1702 i den ældre Rudbecks Huus. S. XXVIIIXXXV handler Fortalen om Kongerne Hagen Sverresen, Guttorm og Jnge, der vare Sverres nærmeste Efterfølgere, og om de Aarbøger, som fortælle disse Kongers Historie, skrevne af en ubekjendt Forfatter, der vel ikke kan maale sig med Snorre, Carl Abbed, eller Sturle; men dog for det meste hæver sig langt over de sædvanlige Annalister, hvilket bevises, ved ogsaa at charakterisere Skrivemade, Aand og Stiil i disse Saaaer. Endelig have Udgiverne S. XXXVI XXXIX meddeelt Historien af dette ypperlige Nationalværks Udgivelse, hvoraf jeg ovenfor har meddeelt et Uddrag, og hvoraf jeg her endnu maa tilføie, at 5te Vind skal indeholde Hagen den Gan les Saga, og maaskee nogle Stykker, henhørende til Magnus, Lagabæters og Erik Præstehaders Historie, og 6te Bind Registre (deriblandt formodentlig ogsaa det tilforn lovede Glossarium eller Ord register til hele Værket. Ligesom man maa erkiende den Flid og Hurtighed, hvormed de fortiiteUdgivere have paaskyndet dette Vinds Udgivelse (Trykningen begyndte i September 1812), saaledes maa man glæde sig ved deres Tilsagn, at Begyndelsen af Hagen den Gamles Saga inden dette Aars Udgang vil blive overgivet til Pressen, og at vi tør vente hele 5te Bind færdigt i Aaret 1816. Hertil give Gud Held, og holde Sin Haand over vor gode Konge og vort gamle Fædreland, Til Slutning af denne Anmældelse af et Værk, der hører til de første og vigtigste i vor historiske Litteratur, og som jeg derfor ønsker maa vorde ligesaa almindelig bekiendt i vort Fædreland, som det af Historiens Yndere taknemmeligen vil paaskiønnes, bør jeg ikke undlade at erindre, at jeg har have Uret i, andensteds *) at sige, at fjerde Vind af Snørre Sturiesen i en Snees Aar ventede paa et Titelblad og en Fortale. Jeg var dengang uvidende om, at dette Bind skulde indeholde mere, end den for længe siden aftrykte Sverres Saga, foruden hvilken der med Text, Anmærkninger og Fortale er bleven forøget med omtrent 40 Ark, og udgjør altsaa i det Hele omtrent 124 Ark. C. Molbech.