JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-04-26
Paa Auctionen efter den ved sit lange Fangenskab i Bastillen bekjendte Latude, gav man for den Stige, hvorved han flygtede derfra, 80 Franker, og for den høire Haand af Ludvig den Femtendes Metalstatue, ligesaa meget. Skuepladsen. Mand. d. 29 April. Epigramet. Figaros Givtermaal. Tirsd. d. 30 Torsd. d. 2 Maji. Spradebassen og Entrepreneuren i Knibe.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-04-26
Fred. d. Hekkinborn. Løverd. d. 4 Den forladte Datter. Mand. d. 6 Besøget. Tirsd. d. 7 Dyveke. . Onsd. d. 8 Eduard. af Skotland. Løverd. d. 11 Utidig. Fortrolighed. Mand. d. 13. Aline, Dronning af GolcondaTirsd. d. 14. - Edaard af Skotland. Torsd. d. 16. Gulddaasen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-04-26
Fred. d. 17. Reisen til Ostindien. Løverd. d. 18. Utidige. Fortrolighed. Mand. d. 20. Edvard af Skotland. Tirsd. d. 21. UtidigFortrolighed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-04-26
Fred. d. 24 Erik Eiegod.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-04-26
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Høeckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-04-29
Nyeste Skilderi
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-04-29
Kjøbenhavn. No. 57. Den 29 April, 1805. Udgivet og forlagt af J. Werfel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-04-29
Landmanden. Jordens Grøde var det Offer, som de første Mennesker ene ansaae for værdigt at bringe Naturens Fader. Al deres Lyksalighed bestod i en velsignet Høst, al deres Rigdom i en grødefuld Ager, Naar Stormen eller Hagelen nedslog deres Korn, saa faldt de ned i Støvet og bade den usynlige Haand, som de troede, denne Straf kom fra, om Naade. Naar en rig Høst derimod kronede deres Arbeide og Møie, saa anstillede de Høitideligheder og glædede sig tilfælles. Da Selskabet forøgedes toge endog disse Deel i og fik Hovedsmænd, den almindelige Glæde. Perserne levere os et Exempel derpaa. For at opmuntre Agerdyrkerne, for at vise, hvor vigtig Landmanden er for hele Selskabet, og at Jordavling bør være Menneskets Hovedsyssel, anordnede man hvert Aar en Fest, hvor Monarchen selv aflagde sin kongelige Dragt, tog Plads blandt Bønderne, og gik den Dag i lige Rang med dem. Konge, Bonde og Satrapa sadde ved eet Bord, uden Forskjel paa Rang og Byrd. Kun Jordens Dyrkere, hverken Krigere eller Konstnere, tillode Lovene at tage Deel i denne Ære. "Mine Børn, sagde Førsten til dem, Eders Sveed maae vi takke for vort Underhold, men vor faderlige Omhu værner om Eders Rolighed. Da vi gjensidigen trænge til hinanden, saa lader os betragte hinanden som Brødre, og lad der stedse herske Samdrægtighed blandt os.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-04-29
Fra uendelige Tider høitideligholder man, som bekjendt, endnu i China en Fest i samme Hensigt. Keiseren selv, en uindskrænket Monarch over 133 Millioner Mennesker, er hvert Aar i otte Dage Bonde. Han aflægger sit Diadem, pløier selv et Stykke Jord og uddeler Belønninger til de Landmænd, der meest have udmærket sig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-04-29
Blandinger. Paa en i den senere Tid nedreven Gaard i Kjøbenhavn stod der en drabelig Mand i fuldt Harnisk, med et blankt Sværd i Haanden. Under ham stod der paa Tydsk, Sohabe ich mir hans Moder, en saakaldt klog Kone, levede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-04-29
Ved et saa virksomt Politie som det Kjøbenhavnske havde den hele Complot maaskee været aldeles forebygget. Parcelleringen har altsaa ligesaa lidet frembragt Ole Astes Bande, som de langt vigtigere Tyvecomplotter i Fyen og Lolland, hvori der ikke har været en eneste Parcellist. vorgenommen die Welt durch zu kommen. (Saaledes har jeg foresat mig at komme igjennem Verden). Paa den anden Side fandtes den samme Mand i en meget krum og ydmyg Stilling, listende sig frem som en udlevet Olding. Neden under stod: Es wollte mir nicht beglucken. Wollte ich durch, formuste ich mir bucken. Det vilde ikke lykkes mig. For at komme igjennem, maatte jeg bukke mig). Skade, at disse to Figurer ere borte. Vor Ungdom kunde have lært meget af dem Een af de saakaldte Hellige mødte nyligen en Mand, der just ikke er bekjendt for nogen Helgen. Den første Gjenstand, de talede om, var naturligviis, det almindelige Nødanker i Begyndelsen af enhver Samtale - Veiret. "Jeg troer, vi faae Regn i Dag, sagde den sidste. "De troer? - Og hele Verden siger jo De troer intet, svarede den første.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-04-29
Da vor nuværende Konge paa sin Udenlandsreise var i Paris, tog han ogsaa Skilderiegalleriet i Øiesyn. Den Franske Konge Ludvig den Femtende, som ledsagede ham, forærede ham ved denne Leilighed sit Portrait. Vor Konge tog det under Armen, for at bære det bort. Ludvig bad ham at lade een af Betienterne bære det. "Onei, Sire, svarede Christian, "den ene Monarch bør altid bære den andens Billede paa sit Hjerte."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-04-29
Blandede Nyheder. Virecte Breve fra Christiania melde, at de allerførste Skibe ankom der først til Bryggen for fem Dage siden, nemlig d. 23 d. M., og maatte indises.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-04-29
Commissionen, som har været nedsat i Anledning af Kongsberg Sølvværks Nedlæggelse, har nu indsendt sine Forhandlinger og Resultaterne deraf til det Kongel. Rentekammer, under hvilket Collegiums Bestyrelse Sølvværket henhører. Man mener, at der i den Anledning skal anlægges endeel Fabriquer og foretages en Forandring med det Laurvigske Jernværk. Dernæst troer man, at der vil udkomme en ny Bjerganordning for de private Eiere af Jernværker, og efter samme ansættes Kongel. Bergmestere, der skulle have deres visse Districter, som og Jernværkseierne skulle være forbundne at consulere i Henseende til Værkernes Drivt &c.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-04-29
Ved den sidste Benefice for Fattigvæsenet var der fuldt Huus, paa Parquettet nær, som næsten var tømt; men dette er heller ikke for de Fattige.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-04-29
H. K. H. Arveprindsen agter at vælge Sorgenfri til Residence for sig og Familie i næste Sommer, og der at modtage Prinds Heinrich af Preussen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-04-29
Den Mudderpram, som Ladeby har forfærdiget, skal sendes til Aalborg til Slotsgravenes, Rensning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-04-29
Efter Forlydende skulle Skifterne efter de Militaire i Provindserne herefter henlægges under. de civile Retter, ligesom det skede ved Hof- og Stadsrettens Oprettelse; Auditeurerne faae en Forhøielse i deres Gage til Erstatning for det Tab, de lide ved denne Forandring. Secretair Hennings og Stud. H. C. Bang ere blevne ansatte som Factorer ved de Kgl. Etablissementer i Ostindien og afgaae til deres Bestemmelse med Paquetskibet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-04-29
Man mener, at Borgermesteren i Odesloe, Justitsraad Decken, faaer Bestyrelsen over Fabriquerne paa Frederiksværk istedet for afg. Generalkrigscommissair Hasler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-04-29
Det Asiatiske Compagnies Ostindiefarer, Kronprindsessen, ført af Capitain Brink, er paa sin Hjemreise passeret Dover d. 16 d. M., og ventes hvert Øieblik her paa Reden. I Dag kom der i en Kielder i een af Smaa gaderne Jld i en Seng. Men den blev strax slukket.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-04-29
Den rigtige Priis paa det i forrige Nummer anførte Gods, som Hr. Kammerherre Blücher har kjøbt, er 265,000 Rdlr. Den første nye Boutique ved Rosenborg Han ge er nu bleven leiet af en Conditor, som formodentlig anlægger her en Restauration for de Spadserende. - Det saa ofte i offentlige Blade paaankede Sted bag ved Hercules's Tempel i samme Hange er nu blevet lukket. Skaane samles Svenske Tropper til en Lystleir.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-04-29
J Hamborger Correspondent siges der, at Hr. Seydler agter, i Sommer at reise i Selskab. med den bekjendte Madame Knutzen, - Anm. maa tilstaae sin Uvidenhed: han kjender hende ikke og at medtage endeel Fløiter som han selv har forfærdiget. an Hver af de nye Mørsere, hvoraf der sendes fire til Havre, veie 9000 Pund. Explosionen er ualmindelig heftig. Franskmændene have forladt Dommica igjen, efter at de i Forveien havde faaet en Contribution af 16000 Pund Sterling.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-04-29
Den 29 d. M. om Aftenen Kl. 8 opdagede man er Menneske, som var druknet i Stranden ikke langt fra Høibro. En brav Holsteensk Skipper ved Navn Gebhard, som just laae der med sit Skib, seilede strax ud med sin Jolle og reddede med største Livsfare den Druknede. To andre meget veltænkende Folk, en Smedemester, der skal boe i Hyskenstrædet, og en Underofficier ved Artilleriet understøttede ham i hans menneskekjerlige Foretagende. Den Reddede, en temmelig ung Mandsperson, som efter Foregivende skal være Marqueer, blev næsten ganske livløs bragt ind til Hr. Amts chirurg Solle, som efter halvanden Timers Anstrængelse, var saa heldig at bringe ham til Live igjen. Han blev derpaa kjørt ud til det almindelige Hospital.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-04-29
J vore Vestindiske Tidender findes en Bekjendtgjørelse angaaende en ung Negerinde, ved Navn Caroline, som ikke kan opgive hvem hun tilhører og som siger at hun er kommen i Land med to Negere fra Kysten. Dersom den rette Eier ikke inden en bestemt Tid melder sig, saa bliver hun stillet til offentlig Auction og bortsolgt saaledes som man hos os sælger optagne Creature. Saalænge som Negrene endnu betragtes som virkelig Eiendom paa vore Vestindiske Besiddelser, bør man ikke undres over denne Fremgangsmaade. Menneskevennen kan ikke andet end sukke og - tie. Doucette, Præfect i Labatie Mont Saleon, i Departementet Øvre=Alperne, har meddeelt Nationalinstitutet Efterretning om den gamle Romerske Stad Mons Seleucus, som, efter hans Beretning, i det fjerde Aarhundrede var gaaet ganske under, nu er funden igjen. Man har allerede opgravet et Par Bygninger, hvoraf den ene er 194 Metres lang og 122 bred, og i denne har man fundet en stor Mængde Antiquer, fornemmelig mange Statuer af Bronze, Huus= og Arbeidsredskaber, Vaaben, Romerske og Celtiske Medailler &c. Efter en Ordre fra Ministren for det Jndre reiser den berømte Millin selv hen til Stedet, for at undersøge disse Ruiner.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-04-29
Keiseren af Rusland har kjøbt den Tjelkerske Panorama af Pertersborg for 6000 Rubler. Den skal følge med Gesandtskabet til China som en Foræring for den Chinesiske Keiser.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-04-29
Den Franske Regiering har befalet, at alle de Breve, som gaae fra Holland og Frankrige til Engelland, skulde anholdes.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-04-29
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-05-03
No. 2. Litteratustitelen kan enhver faae, som beviislig godtgiør, at han forstaaer, hvad det Latinske Ord Litteratus egentlig udtrykker. Han maa nemlig kjende alle Bogstaver i det Latinske og Danske Alphabet. No. 3. Studiosus Typographiæ Denne Titel kan enhver faae, der har staaet to Maaneder ved en Presse eller som kan sætte to Linier Skrivt. Disse Bogtrykkerstudenter faae vel ikke, saaledes som de Latinske, noget academiske Borgerskabsbrev, men da det formodentlig kun kan være dem om at gjøre at faae en Titel, saa er det jo nok, at man paa Prent kalder den Studenter. a
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-05-03
Det vilde blive for vidtløftigt at opregne Dem her alle de Titler, som falholdes hos mig. Vil man indvende, at de ere af det Slags, som man hverken behøver at tage Borgerskab paa eller svare Rangskat af, og at man selv kan give sig en saadan Titel, uden at nogen kan gjøre Jndsigelse derimod, saa maa jeg tage mig den Frihed at svare, at Maaden, hvorpaa det skeer, er her det Væsentligste. Den, der melder sig paa mit Comptoir og betaler den bestemte Taxt, kan være vis paa, at han, ved min Omsorg, vil finde sig nævnt i een af de første offentlige Blade, som Litteratus, Digter, Studiosus Typographiæ &c., og dette Fortrin, denne Publicitet vil han dog neppe kunne forskaffe sig paa egen Haand.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-05-03
Jeg anbefaler mig til Deres Bevaagenhed, og haaber, at De viser Deres ubetitlede Venner og Bekjendtere hen til mig. J en Tidspunct, hvor endog Couleuren paa Gaasefjer kunne forøge Menneskers Anseelse, maa min Jdee, som, uden at rose mig selv, er ny, unegtelig finde stort bifald. 33 Deres forbundne &c. Vand. (Sluttet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-05-03
Paris maa man, som bekjendt, kjøbe det Vand, der skal nydes. Man anseer dette i andre Lande for en stor Uleilighed, men i Grunden er denne Mangel paa Vand en sand Velgierning for denne Stads Jndbyggere, Vel maae de kjøbe deres Vand, men ikke at tale om, at det, der betales derfor, er en sand Ubetydelighed, saa faae Pariserne ved denne Leilighed ogsaa det reneste og sundeste Kildevand, der kan tænkes. Der findes Folk, hvis eneste Forretning det er, at føre Vand til Staden, paa Karrer. - Jeg kan ikke indsee, hvorfor man ikke og i Kjøbenhavn skulde kunne anlægge en saadan Vandhandel. Der behøvedes intet Udlæg dertil; fattige Folk kunde maaskee finde deres Udkomme derved, og Jndbyggerne vilde høiligen kunne være tjent dermed. Hvo, der havde Raad dertil, vilde vel tage i Betænkning at betale 68 sk. for en Tønde godt og sundt Springvand,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-05-03
Blandede Nyheder. Natten imellem d. 27 og 28 April var Skipper Jens Lind, der vilde seile fra Kjøbenhavn til Odense, saa ulykkelig, at drives af Stormen op paa et Engelsk Skib ved Tappen lige for Cronborg Fæstning, og hans Skib blev derved saa lækt, at det strax derpaa sank. Det store Mørke og Sneefør var især Aarsag til denne ulykkelige Begivenhed. Styrmanden, en Skibsdreng og en Matros sprang ned i Jollen, og toge tillige en Passageer op i den, som Stormen havde kastet ud i Søen, og som de lykkeligviis fik trukket op igjen. Nogle Minutter efter at de vare komne i Jollen, sank Skibet, hvorpaa Skipperen, en Secretairs Kone og et Barn, samt to Tjenestepiger, som sadde i Cahytten, befandt sig. De Reddede havde kun tre Aarer at roe med, og maatte derfor drive en heel Time for Vind og Veir, inden de kom i Land ved Hammermøllen. Skibet var stærkt ladt med Caffe og Sukker, og denne Omstændighed skal især have bidraget til, at det sank saa hastig. Det Engelske Skib ligger nu unden Reparation.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-05-03
Det var Smedemester Gerhard, som boer i Hydskenstræde, der var ene om at redde den i forrige Numer omtalde Druknede. J sin menneske kjerlige Jver tog han selv en Jolle, som just laae ved et af Skibene, og kom den Ulykkelige til Hjelp.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-05-03
J Tirsdags spillede den yndede Solodanserinde, Mad. Schall, Susannes Rolle i Figaros Givtermaal. Hendes Spil var fortræffeligt, og det er ikke allene Terpsichore, men ogsaa Thalia, der har laant hende sin Tryllestav. Der klappedes kun sparsomt, uagtet hun rigeligen og fremfor mange andre havde fortjent det. Men Klapperiet synes paa en Tid at være gaaet noget af Mode, og dersom man ikke betimelig lader engang imellem en Kat løbe over Theatret, saa maa man befrygte, at det vil gaae reent af Brug. - J Aftes deputerede Danserinden Jomfru Laurvald, en Eleve af Balletmester Galeotti, i en lille Entree, og høstede ubeskriveligt bifald. Hendes Figur og Stillinger ere fortræffelige, men om hendes Dans laden der sig, efter denne Prøve, endnu ikke sige noget bestemt. Naturen synes at have gjort alt for hende. Dersom hun faaer Leilighed og Opmuntring til at udvikle sig, saa bliver hun maaskee een af vore første Solodanserinder. * alt arbeide omtrent 1300 Mennesker ved det af Det hedder nu, at der til Sommer skal i brændte Slots Gjenopbyggelse. Alle de Sandsteene og Ornamenter, der findes paa Rudergerne, tages meget forsigtig ned, og skulle, saavidt som mueligt, bruges til det nye Slot.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-05-03
J det sidste Hefte af Hr. Pastor Brorsons Læsning for den barnlige Alder findes, en Samtale med hans Børn angaaende Herzleins Henrettelse. Han tager deraf Leilighed til at sige mange lærerige Ting om Dødsstraffe og Exemplers Virkning. Hr. Generalmajor Castenschjold til Frederiks lund, imellem Slagelse og Sorøe, har solgt Valdbygaard og Gods til Hr. Kammerherre og Amtmand Steemann i Sorøe, for 3 Tønder Guld og 60,000 Rdlr. - Hr. Capitain Astrup skal have solgt Sæbygaard og Løvegaard for 4 Tønder Guld og 40,000 Rdlr. - Hr. Kammerraad Leth paa Anlykkegaard i Fyen, og Hr. Forpagter Astrup paa Sparresholm i Sjælland have kjøbt Rosenfeldt Gaard og Gods ved Vordingborg for 300,000 Rdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-05-03
J Formiddags blev afdøde Justitsraad og Professor Weidenhaupt begraven. Han blev baaren af Konstnere, som under hans Professorat have nydt Underviisning ved Konstacademiet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-05-03
Professor Gadolin, i Abo i Finnland, er bleven ansat som Professor i Ginelius Sted i Göttingen, og tillige udnævnt til Medlem af det derværende Videnskabersselskab. - J Stokholm har en Ubenævnt, for at bevidne sin Glæde over begge Majestæternes Tilbagekomst og den unge Prindsesses Fødsel, skienket en Capital af 4000 Rdlr. til Oprettelsen af et Hospital for qvæstede og afskedigede Soldater. Grev v. Morner og de Svenske Garderofficierer have tillige besluttet, at betale aarlig, for at forøge denne Fond, 6 pr. C. af en Capital af 4166 Rdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-05-03
Den Engelske Lord Cochonne, Capitain paa Skibet Pallas, havde nylig optaget et Skib, som med Ladningen beløb sig til 600,000 Spanske Rdlr. Skibets Eiere, Capitainen og Superchargen, som begge have en Familie at ernære i Spanien, tabte alt, hvad de eiede, derved Capitainen havde allerede 1779 mistet sit Skib paa samme Maade. Dette bevægede den ædle Lord og hans Officierer til strax at udlevere dem deres Andeel. Derpaa blev Mandskabet kaldet frem paa Dækket; man forestilte det de Menneskers Stilling, som havde mistet deres hele Eiendom, og spurgte dem, om de vilde give Slip paa deres Andeel. De besvarede dette Spørgsmaal med et lydeligt ja og tre Gange Hurraraab. Værdien af hele Ladningen regnes for 300,000 Rdlr. bø Hr. Niebuhr, Committeret i Commercecollegiet, har i det Skandinaviske Litteraturselskabs Skrivter leveret nogle ret interessante Efterretninger om den bekjendte Wilhelm Leye, Dansk Commandeur i Ostindien under Christian den Fjerdes Regjering. Stof dertil har han især faaet i endeel Papirer *) angaaende den ældre Ostindiske Handel, hvilke han har forefundet paa det Ostindiske Comptoir i Commercecollegiet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-05-03
Baron Holbergs Minde begynder alt mere og mere at leve op iblandt os, og det vilde derfor neppe være Læseren uinteressant at erfare, hvilken Anvendelse denne berømte Mand gjorde af den betydelige Formue, som hans udmærkede Talenter havde forskaffet ham. De fleste kjende kun hans Aand af hans Skrivter, ikke hans Hjerte af hans Handlinger. Der existerer tre Dispositioner af ham, som ere confirmerede af Kong Frederik den V. d. 1 Martii 1754. Efter den første skulde Sorøe Academie, arve det af hans Landgods, der ikke var indbefattet under Baroniet, nemlig Oxebro, samt de Gaarde, der tilhørte ham i de næsthosliggende Byer. "Paa dette Gods, siger han i sit Testamente, hefter der 7) Mærkeligt er det, at disse Papirer, uagtet de ere 150 Aar gamle, endnu lugte af de smaa Kugler, der æltes af Sandelstøvtræ, og som man i Ostindien sædvanlig lægger imellem vigtige Papirer, for at give dem en behagelig Lugt. . vel endnu nogen Gield, men, hvis Gud under mig 2 a 3 Aars Levetid, kan alting blive qvit og frit.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-05-03
Naar der af Godset og hans andre efterladte Midlerskunde tilveiebringes en Capital af 120000 Rdlr., saa skulde Renterne anvendes til tre fattige Academisters Underholdning, dog paa det Vilkaar, at Kongen bestemmer ligesaa meget af Baroniets Jndkomster til tre andre Academisters Underholdning. Hans Bibliothek skulde tilhøre Academiet, og hvis der af den sidste Donation blev 1000 Rdlr. tilovers, skulde Renterne anvendes til dets Forøgelse. Det skulde hedde Bibliotheca Holbergiana. den anden Disposition bestemte han 16,000 Rdlr., hvoraf de aarlige Renter hvert andet Aar, skulde anvendes til en Jomfrues Udstyrelse. Men hendes Herkomst maatte være fornem og reputeerlig, omendskjønt ei af høi Rang. Udstyret skulde være 1600 Rdlr. Flere end tre Jomfruer maatte ikke udstyres paa eengang. Renterne af en Capital paa 1000 Rdlr. skulde de Professorer nyde, som paatog sig Bestyrelsen af dette Legat. J den tredie Disposition erklærede han, at al den Jnventarium, som han havde modtaget i sin Professor gaard i Kjøbenhavn, og som han havde erstattet og betalt sin Formands Stervbo, saavelsom alt, hvad han, i den Tid han beboede Gaarden, havde bekostet og forbedret, skulde følge og tilhøre den, uden mindste Vederlag til hans Stervbo Oplaget af hans Skrivter skulde sælges ved Auction, og hvad de indbragde, bruges til at complettere Jomfrulegatet. Det færdige Manuskript til den 5te Tome af hans Epistler, forærede han Boghandler O. Wenzel. Alle hans Meubler, Prætiosa, Gangklæder &c., skienkede han en Lieutenant Frawns Kone, født Tostrup.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-05-03
Sex Engelske Riddere, af den blaa Hosebaandsorden, hvoriblandt i Lord Withworth, som i Aaret 1800 var her i Kjøbenhavn, skulle nu indstalleres i Engelland. Denne Ceremoniener ikke skeet siden 1733 og bliver nu udført med al sin fordums Pragten Den gamle Vedtægter og Klæder skulle blive cuforandrede. Hver Ridders Dragt koster 400 Pund 400 Rdlr.) og Gardernes Pauker 800 Guiner (40000 Rdlr.). J Windsor er ingen Værelser imere at faae til Leie. For fem Logementer, det usselt Huus har man fordret 300 Guineer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-05-03
J en fortræffelig Tale, som den nyvalgte Præsident for de forenede Nordamericanske Stater, nylig har holdte, findes følgende mærkelige Sted angaaende Trykkefriheden: "under min Bestyrelse, siger han, "have Presserne tordnet imodcos og bebreidet os alt hvad Frækheden kun kunde udtænke, Man maae meget beklage, at en Jndretning, der er saavigtig for Friheden og Videnskaberne, misbruges, og at dens Nytte derved forringes. Man kunde maaskee have afhjulpet dem ved at straffe dem efter Loven for Bagvaskelse og Usandheder. Men høiere Pligter paaligge de offentlige Embedsmænd, og Overtræderne ere derfor blevne overladte til den offentlige Uvillie. Det var heller ikke uindteressant engang at prøve, om ikke Friheden i offentlige Undersøgelser, uden at understøttes af Magten, var tilstrækkelig til at udbrede og hævde Sandheder, og at see, om en retskaffen Regjering kunde nedskrives og nedbrydes ved Usandheder og Skumle rie. Prøven er gjort, og dens Udfald har været lykkeligt."¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-05-03
J Aaret 1803 skienkede Kongen den botaniske Hauge til dens Gields Afbetaling 1500 Rdlr. og 3000 Rdlr. til et nyt Vexthuus. Gielden blev betalt og et nyt og særdeles hensigtsmæssigt Vext huus, som kan rumme omtrent 2000 Planter, opbygt. Man foretog desuden mange vigtige Forandringer og ordnede Vexterne efter det Linneiske System. Haugen eier for nærværende Tid omtrent 5,500 Planter. Saalænge de blomstre uddeles det ugentligen Specimina til Herbarier, og i sidste Sommerer der faaledes, blevet uddeelt, 1500. Haugen har nu Correspondentere i alle Europæiske Stater hvor Botanniken dyrkes, i Marocco, paa Cap, i Vest- og Ostindien, og i Nordamerica. JFølge Hr. Gartner Holbølls Forslag, at forandre den øverste Deel deraf og at forskrive 3 til 400 Træ, og Buskarter fra Engelland, har Kongen skienket Haugen 400 Rdlr. til at bestride de med de anførte Forandringer forbundne Omkostninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-05-03
De aarlige faste Lønninger skulle nu være i alt 720 Rdlr., og dernæst skal den tillige aarligen nyde en Gave af 200 Rdlr. til Reparationerne paa Bygningerne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-05-03
Breve fra Drammen melde, at Jsen, en og en halv Miil derfra, endnu laae temmelig fasted.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-05-03
26 April.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-05-03
Af dette Blad udkommer ugentlig to Numere, der tilbringes Subskribenterne, imod 6 Mk. qvartaliter. Subscriptionen gjelden kun for et Qvartal og modtages hos Bogtrykker Hörckes Enke i store Helliggeiststrædet Nr. 141, hvor ogsaa complette Exemplarer af de hidtil udkomne tre Bind kunne faaes.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-05-03
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-05-06
Nyeste ilderi