JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1799-06-14
Verona, den 27de Maji. Fegtningen den 16de ved Marengo var høist hidsig og morDen franske Overgeneral Moreau vilde absolut und sine Titadellet i Tortona, hvis Garnison led stor Mangel Han gik derfor om Morgenen tidlig paa 3 Broer over Tanarohangreb ved St. Jniland og Marenge Generalerne KalmLusignans Divisioner. Man sloges længe med afvexlende Fordeel, indtil de Keiserlige fik Forstærkninger af Artillerie tvang Fienden til at retirere over Tanaro, og lod sit Arterie i Stikken. (Det italienske Blad, som levere denne Berling. Detail melder tillige, at General Moreau efter Slaget den 16de har forladt sin Position, at Østerrigerne vare derpaa gaaede over Tanaro og rykke ind i Alessandrica, samt at en østerrigskerussisk Corps var med mange Bønder den 20 Maj. rykket ind i Turin, og Mactonalds Avantaarde slaget i det Toscanske. Dog behøver endnu alt dette Bekræftelse.) - Fra Parma af stadfæstes, at Østerrigerne have gjort til Fanger i de berømte Poster le Eise 90, Pontremoli 40 og i den Varesiske ved Grændserne af Genua 150 Franske. - Fra alle Sider bekræftes nu den engelskerussiske Landgang ved Neapel, Den franske General Macdonald retirerer, efterat han har forladt Neapel, i Romagna, hvor han blev forfulgt af de romerske og neapolitanske Jnsurgentere, medens den keiserlige General Ott rykte frem imod ham med mange Tropper. - Den fra Mayland med et Troppecorps opbrudte General Hohenzollern har slaget de franske Generaler Levourde og Loison ved Taverna efter en blodig Fægtning den 18de, og gjort mange Fanger. Det er ved Capitulation at Staden Ferrara er den 2de bleven indtaget af den kelserlige General Klenau. De insurgerte Bønder maatte ikke komme ind med i Staden, fra hvilken de Franske have trukket sig ind i Citadellet.
Berlingske Tidende, 1799-06-14
Basel, den 28de Maji. Det bekræftes, at de i Schweiz indtrængte Østerrigere ere den 22de og 23de blevne slagne paa forskjellige Punkter af de Franske. Den 25de vare de sidste atter seierrige. De angrebe Fienden paa den hele Linie af Rapperschweil indtilildløbet af Aar, og sloge ham tilbage indtil bag Thur. Efter en Skrivelse fra den her værende Regieringscommissair Kuhn til Directoriet ere 1500 til 20000, men efter Brigadegeneral Rhinwalds Skrivelse til General Ferino, 3000 Østerrigere gjorte til Fanger, blandt hvilke Obersten ved Husarregimentet Barce- og en Prinds Hohenlohe befinder sig. Chefen ved Schweiger Legionen, Weber, er omkommet. I Gaar var GeneralMassenas Hovedqvarteer endnu i Zürich. - Blandt de Fanger, som bleve gjorte den 23de besandt sig mange helvetiske Borgere, hvilke ere blevne overleverte til en Krigsret.
Berlingske Tidende, 1799-06-14
Constanz, den 29de Maji. J Forgaars den 27de forefaldt i Egnen af Winterthur er nye haard Fegtning, i hvilken de Keiserlige efter den heftigste Modstand atter seirede over Fienden og bragte ham til at vige Om Eftermiddagen vilde de Keiserlige besætte Bierget ved Winterthur, over hvilket Veien gaaer til Zürich ; men de sandt her en fortvivler Modstand. Veien over det med Skovbegroede Dierg, var paa begge Sider besat med franske og helvetiske Jægere og Skarpskyttere og fra Spidsen af Bierge nedregnede Kartesker. Angrebet varede den hele Eftermiddag. Henimod Aften kom Erkehertug Carl selv til Winterthi- og Bierget blev erobret. Saaledes endte den 27de Maji sig atter seierrig for de Keiserlige. I Gaarden 28de Kl. 10 om Formiddagen begyndte Kampen paa nye paa det erobrede Bierg. De Keiserlige lode deres Reserve-Artillerie rykt, frem derhen og skiøde med de svære Kanoner, Kanonaden v. frygtelig og varede en heel Dag. Henimod Aftenen hørte man Kanonaden endnu bestandig længere borte, hvoraf man slutter at ogsaa denne Dag kronede de Keiserlige med en ny Seier. J Dag torde Angrebet paa Jurch selv gaae for sig ifald man ellers ikke først vil vente til General Hiller brækket frem med sit Korps fra de smaa Cantoner ved Zürcher-Søen, Winterthur, den 30te Maji.
Berlingske Tidende, 1799-06-14
I Gaar er Erkehertug Carls Hovedqvarteer ankommen hertil. Siden den 23de var det i Paradies og derpaa i Adellingen. Den 23de gik det skarpt til; de Franske angreb Erkehertugens Forposter med stor Overmagt, og slog dem til bage over Thur. General Placzer blev indhentet af 2de Jægere, og blev stærkt saaret i den høire Haand. Han raabte Pardon, men Jægerne bleve ved at hugge løs paa ham, indtil 2 Husarer af Messaros sprængte til, befriede ham og huggede Jægerne i Stykker. General Plathek har faaet 1 Sti og 9 Hug, og dog troer man, at han om nogle Maaneder skal blive helbredet igien. General Kienmayer var bleven fanget eller dræbt, dersom han ikke havde gjort et vovelige Spring med sin Hest i Thur og sat igiennem denne Flod Saasnart der ankom Forstærkning, trak de Franske sig til dage. Paa samme Dag blev General Hobe paa sin Mare til Erkehertugen angredet. Hans Tropper gjorde Under af Tapperhed. Regimentet Kinsky allene havde henimod 1500 Døde og Saarede, 5 Officerer bleve saarede og 3 dræbte, Blandt de sidste beklages almindeligen den tapre Ritmeste Baum og Overlieutenant Grev Jleshatzy; blandt de Saarede eren Grever af Traun. De Franske have i denne Fegtning lidt overordentlig. - De af Kinsky, huggede hele Compagnier af Jnfanteriet ned. - Den 2de 27 og 28de blev der igien stærkt segtet paa Forposterne, og vi have mange saarede Offcerer, saasom de fegtede ualmindelig tappert. J Dag skeer maaskee endnu et Angreb paa de Franskes meget forskandsede Positioner ved Zürch af Erkehertugen og General Hove Dette torde komme til at koste mange Folk. - Jmedens den hærsket i alle Egnene af Schweiz, hvor de Keiserlige træk frem, en almindelig Glæde; stride Zürcherne, fornemme de fra Søen haarnakket imod os; men dette torde komme de dyrt at staae. C. Sk. I dette Øieblik faaer man den Eft retning, at de Franske begynde at retirere ved Zürch. He vi først Canton Zürich inde, vil det gaae frisk frem ad. Ben garde giør store Progresser.
Berlingske Tidende, 1799-06-14
Paris, den 30te Maji. Den østerrigske Hoved Armees Rhin=Overgang, som for sig den 23 Maji, har her henvendt Alles Øine paa Schw- og man seer et almindeligt afgiørende Slag derimøde. )gende er til nogen Beroeligelse bleven bekiendtgjort herDen sidste Bevægelse tilbage, som General Massen har det Donau=Armeen giøre, for at forene sin Magt i Midde puncten af Helvetien, har kunne forekomme dem, der i kiende det Locale, som en med magiske Ord, ved hvilken m. søger at skiule ubehagelige Sandheder, udsminket Rettramen just Donau=Armeens hidtilværende Fordeling i man smaa Corpser paa en vidtløftig Strækning opvakte den Pi hos Fienden, at borttage med sin hele Magt fra Schwaden Voralberg et af disse smaa Corpser efter det andet, at mægtige sig Aar=Linien og saaledes at ødelægge denne Arme hvoraf Schweizes Forliis, de derværende Grændse=Deparmenters og Rhin=Liniens Blottelse i Ryggen skulde ha været Følgen. Forgiæves angreb Fienden den 23de vor Forpostlinie fra Wilt indtil Andelsingen, tillige søgte han udføre den afgiørende Deel af hans Plan, gik langs vor ved stre Fløi over Rhinen, og vilde imellem Basel og Zürch kon me vor Armer i Ryggen. Havde dette lyktes ham, havde i vist været for os en stor Ulykke; men Massena havde seet der forud, angreb Fienden den 25de med den sædvanlige Heft hed, og vore Tropper viste paa denne Dag alt, hvad der var vente af Mod og Tapperhed. Fienden maatte trække sig bage, mange druknede og 500 Mand med 300 Heste ble giorte til Fanger. Den franske Armee i Schweiz har nu den venstre Fløi gandske frie og har blot Fienden i Fronten for i har med begge de fiendtlige Armeer fra Schwaden og Voranberg at giøre, men frygter ikke for Overmagten og et afg. rende Slag er nær. - Hverken fra vor Flaade eller vore meer ere nye Beretninger indløbne. Skibet Conseur, s. blev savnet ved samme skal være ankommen til Cadix Fra de schweizerske Grændser, den 1ste Junii.
Berlingske Tidende, 1799-06-14
Den østerrigske Armee trænger endnu bestandig frem skil langtsomt og kun efter blødige Fegtninger. Den 28de M. blev Erkehertug Carls Hovedqvarteer forflyttet til Adelsing. og var den 26de i Winterthur. Følgende ere de fra det for- og sidste Hovedqvarterer indløbne Beretninger: Fra det i Hovedqvarteer Parades den 28de Maji. J Dager Hs. 3. H. Erkehertug Carl brækket op herfra til Adelsingen. Feningen ved Vinterthur og Franenfeld imellem General Naendorf og de Franske den 23de var høist haardnakket, og og rede fra om Morgenen tiolig indtil om Aftenen Kl. 6. Bland andre lidte i Besynderlighed det Studiingiske Friccorps, og ral Kienmager blev let saaret, og General Piaack i 1 til Hug i Hovedet og paa Armen. Schweizerne løbe, hvor de kunne, men deres Jægere holde sig tappert ; dog give Øster gerne dem ingen Pardon. Der siges, at Hensigten med Enne Fegtning har været at forene General Hoze med vor Armee, og at dette virkelig ogsaa er gaaet for sig. Sidste Fredag ere Østerrigerne trukne ind i Zürzach. - Den 26de Maji slog General Hoze, efter en hidsig Fegtning ved Win Arthur, de Franske tilbage, gjorde 2000 Fanger, besatte Staden Winterthur, og er allerede i Begreb med at rykke stem mod Zirch, hvorhen Fienden har trukket sig tilbage. -
Berlingske Tidende, 1799-06-14
Efter en Beretning fra General Bellegarde er denne General saa rykket ud af Grandunden, har besat Gotharsbierget gen Colonne, commanderet af Oberste Cavassini, havde mægtiget sig Glarus, hvor han blev imodtaget under Fol Ets Fryderaab. - En Coureer fra Jtalien overbringer Ette Øieblik den Efterretning, at de k. . Tropper have besaa Staden Genua, og udbredt sig allerede vidt i det genuesiske bebeet.
Berlingske Tidende, 1799-06-14
Paris, den 4de Junii. Overgeneral Masseng til Directoriet d. d. Zürich, den 23 Maji. Prinds Carl har i Gaar den 27de leveret mig et Sla med 30000 Mand paa Linien af Thur. Han commandeerte lersonlig. Slaget begyndte i Dagbrækningen. Fiendens Anstrængelse og Forbitrelse var over al Beskrivelse. Ligesaa bort Forsvar. End ikke Natten endte Fegtningen. Man loges endnu om Aftenen Kl. 10. Fienden har ingen Fordeel havt over os. Jeg er rykket til Glar for at være stærkere ved Frich. Vi have i Gaar gjort 800 Fanger. General Ner har faaet tvende Saar. J Jtalien var Moreaus Hovedqvarsker den 21de Maji i Coni. - Ved en Coureers Ankomst har man nu for vist faaet at vide, at den spanske Flaade fra Cadi ste er løbet ind til Toulon men til Carthagena. En Storm brev den derhen. Denne har ogsaa beskadiget Lord St. Vintents Flaade, som forfulgte den.
Berlingske Tidende, 1799-06-14
London, den 4de Junii. Lord Bridport er nu seilet med den største Deel af sin Flaade i Strædet ved Gibraltar for at forstærke Admiralerne St. Vinents og Nelsons Flaader. Han har efterladt en Division til Kanaltienesten. Admiral Gardner var først beordrer i Middelhavet med 12 Skibe. Nakskov, den 11te Junii 1799. Nær var jeg ved at troe Kristen Jensen skulle have glem den Strid hans indelikatte Lovtaler opvakte, da jeg seer Har lykker frem igien i disse Tidenders Nr. 38. Dog han skulde hist og selv forlængst have glemt den, maatte han kun være Roe for hans lærde og læge Raadgivere. Thi som jeg veed har han til flere udladt sig, at han kun loe af den hele Strid, Ogsaa have vist hans oprigtige Venner gjort ham det tydeligt at hvad jeg skrev, er ikke skrevet for at skade ham; men om der end var noget, som kunde synes at røbe det Modsatte, saa har han hiin Lovtaler at takke derfor, da han talte i et for alle denne Byes Handlende saa fornærmeligt Sprog, der fordrede harm og alvorlig Giensvar. Alligevel havde hine 40 smukke Mænd nu faaet en alt for god Leilighed til under Jensens Navn at udsse deres Galde over mig, der paa saa mange Maader skal staae dem i Veien, at de skulle lade den saa let slippe dem af Hænder. Jstedet altsaa at besvare mine med Hensyn til Nakskovs Handel opkastede Spørgsmaal, sige de, jeg greb Spørgsmaalene i Luften. Jstedet for at forsvare deres foregivne Patron, overøse de mig med Grovheder og søge at udsætte mig med nogle Oboere, ja om muligt med selve Regieringen. J saadan en Strid med saadanne Folk en det en Skam sidst at vige. Skulle end derfor Jensens Navn tiere blive misbrugt imod mig, da agter jeg taus at foragte deres Ondskab, ønskende allene, at denne Sag maatte være den eneste, hvori man havde benyttet sig af Jensens venskabelige Godtroenhed til egne private Hensigters Opnaaelse Tør derimod den læge Raadmand eller den lærde Raadgivekomme frem af det Skjul, hvori de hidtil lumske og feige have opholdt sig, da møder jeg dem naar og hvor de paakræve. Gustav Ludvig Baden.
Berlingske Tidende, 1799-06-14
Helsingøer, den 14de Junii. Fra den 10de til Dag ere 133 Skibe expederede i Sundet.
Berlingske Tidende, 1799-06-14
Den 11te ankom fra Nord og afseilede igien den 12te til Østersøen de 2de Kongel. svenske Fregatter Ula Fersen og Freia. Vinden N. V. t. N. Kiøbenhavn, den 14de Junii.
Berlingske Tidende, 1799-06-14
Ved Resolution af 5te d. M. har Hs. Majestæt allernaadigst udnævnt Candidatus Juris Friderich August Linstow til constitueret Fuldmægtig i Handels- og Consulat=Fagets Secretariat under General Land=Oeconomie= og Commerce=Collegium. Ligeledes er Copiisten under Rentekamret, Candidatus Juris Michael Johan Christian Herbst, samme Dag allernaadigst ansat til Copiist i bemeldte Secretariat.
Berlingske Tidende, 1799-06-14
Til Directionen for det asiatiske Compagnie er indløben den Efterretning fra Capt. Agerbeck, førende Skibet Dannebrog. at han efter at være afseilet fra Sundet den 30te Maji, var den 1ste hujus avanceret op under den norske Kyst ved Kragerøe, og at alting var vel inden Borde.
Berlingske Tidende, 1799-06-14
Af Dato 30te Maji 1799 er udkommen en Placat, hvori ved bekiendtgiøres, at den Forandring og nærmere Bestemmelse af adskillige Poster i Forordningen af 5te Septbr. 178.
Berlingske Tidende, 1799-06-14
om den finmarkske Handel, som ved Placaten af 13de Febr. 1789 er fastsat, fremdeles skal vedvare indtil 1ste Junii 1809.
Berlingske Tidende, 1799-06-14
General=Postamtet den 4de Junii 1799. Waltersdorff. Schiffmann. Fischer. Lange. - Monrad.
Berlingske Tidende, 1799-06-14
Fra den 11te til den 15de Junii er Orlogskibet Dannemark. under Commandeur=Capitain Herdsts Commando, Orlog, skibet Prindsesse Sophia Friderica, under Commandeur, Capitain Schulzes Commando, og Fregatten Havfruen under Capitain von Dockens Command, alle 3 lagte ud paa Reden. Jndkommen: Stibet Søe Rideren, som førte af Capitain Balter Madsen, og Achilles, som føres af Capitain Peter Nielsen, fra St. Croix i Vestindien med Sukker og Kaffe. Capitain James Hayes af Georgtovn i Nordamerien fra ibidem med Riis. Capitain Berndt Østerbye at Mandahl og Capit. Will Johnsen af dito fra Bourdeaur med Viin og Stykgods. Udgaaen : Capit. Niels N. Møller med Skibet Speculation til Vestindien med Cargaison. Capitainerne Peter Andersen Møller, Jesper Pet. Holm. Hans A. Kort, Andt A. Jacobsen, Søren Dam og HansHans Holm af Kiøbenhavn til Jsland med Cargaison og Provisoner. Capitain Morten Larsen Møller af Kiøbenhavn til Barcellona med Hvede. Tanker ved Frue Charlotte Frederica Larssens Grav. Naar ei et Haab var til, naar Døden skiulte alt, I Grav og Muld i Jordens rædsom Glemme; Hvem undres da, naar Klagesang og Graadens Stemme. Af Venner ved Din Grav med Mængde Taarer faldt. Dog nei Din ædle Siel ei Dødens Lee kan fælde, Den dannet blev af Gud til Dyd og Evigvarighed. Ei den, som Legemet til Død og Grav kan helde; Men evig tage til i sand Lyksalighed. P. B.
Berlingske Tidende, 1799-06-14
Avrarissair. Da det har behaget Gud den 5te hujus ved Døden at berøve mig min kiere Mand, Peter Jensen, Bøgtrykkersvend, i hans 50de Aar, saa skulde jeg ikke undlade saadant at bekiendtgiøre for hans og mine Paarørende og Venner. R. M. sal Jensen.
Berlingske Tidende, 1799-06-14
At det har behaget Gud ved Døden at bortkalde min elske, ligste Mand Hr. Anders Wulff Meiner, Sognepræst for Lønbørre og Egvad Sogne, den 29de Maji sidst, i hans Alders 43 Aar; det maae jeg herved sørgeligst bekiendtgiør for hans og mine fraværende Venner. Lønborte Præstegaard den 10de Junii 1799. Maren Rindom Meiners Hvor bitter blev min Skjæbne den 3die Junii 1799, de efter nogen Tids Strantning, dog uden Sygeleie min høitelskte Mand Hr. Rasmus Ruhr, Sognepræst for Sønder Felding og Assing, 32 Aar gammel, pludselig (ventelig af et Stilflod) segnede død til Jorden i det han stod og talte med mig. Slægtninge, Velyndere og Venner anmeldes dette med et giennemberet Hierte. At de med Deeltagelse beklage mig og min 4 Aars gamle Søn, derom er jeg fuldkommen forsikret. Af hans efterladte Enke. Den 6te Junii behagede det Gud at hiemkalde min elskede Kone Ellen Margrethe Helmuth, født Købler, til en bedre Liv, efter næsten 3 Aars Svagelighed og til sidst 3 Uger Sengeliggende, i hendes 47de Aar, til usigelig Smerte for mig; skriftlig Condolence frabedes. Ribe den 6te Junii Helmuth, Fel skiær.
Berlingske Tidende, 1799-06-14
Den tunge Skjæbne har jeg maattet opleve, at jeg efter 16 Maaneders Ægteskab ved Døden paa Barselseng blev den 15de Maji berøvet min elskte Kone Ellen Guritte Friis, dette har jeg ikke vildet undlade at tilkiendegive Beslægtede og Venner, frabedende mig skriftlige Bevidnelser om Deeltagelse i denne min Sorg. Viig den 17de Maji 1799.
Berlingske Tidende, 1799-06-14
Den 30te Maji behagede det Gud, efter faa Dages Syg- dom, at bortkalde fra dette Liv til et bedre min eneste kiere Broder Ritmester Carl Hans Henrich von Pogwisch i hans Alders 58de Aar. Dette for mig meget smertefulde: Tab bekiendtgiøres herved for mine Paarørende og Venner, frabedende mig al skriftlig Condonience. C. L. S. v. Pogwisch, Oberstlieutenant ved det fyenske Jnfanterie Regiment.
Berlingske Tidende, 1799-06-14
Det behagede Forsynet den 28de Maji ved Døden at bortkalde min elskte Kone Johanne Thomsen fra denne til en bedre Verden efter omtrent 3 Ugers Svaghed, hvilket herved sørgeligst bekiendtgiøres fraværende Slægt og Venner. Fridericia den 3de Junii 1799. C. M. Jnqversen. Jabet af Fader og Moder er stort, men intet kan lignes ved& Tabet af en om og troefast Ægtefælle. Denne tunge Skæbne maatte jeg Prøve den 24de d. M., da en Brystsvaghed endte et for mig saa dyrebart Liv, min Mands Marcus, Clods, i Live Forvalter ved Rudbierggaards Gods, efter 9. Ugers bestandige Sygeleie, i hans Alders 36 og vort Ægteskabs 1 1/2 Aar. Hans og min Familie og Venner, veed jeg tager Deel i min Smerte, som jeg ikke ønsker fornyet ved skriftlig Bevidnelse. Rudbierggaard den 28de Maji 1799. Anna Clod fød Jørgensen.
Berlingske Tidende, 1799-06-14
Efter 13 Dages Sengeleie døde af Nærvesvaghed min inderlig elskte Mand Andreas Lymann, Sognepræst ved Gloslunde og Græshauge Menigheder, i hans Alders 63 Aar, den 1ste d. M., og efterlod mig med 4 uopdragne Børn. Næsten 12 Aars Ægteskab forsvandt som 12 Dage. Menneskevenner føler med mig mit uoprettelige Tab, hans Menighed og hver som kiendte ham, savner hans blide og ærlige Tænke- og Handlemaade, jeg en kiærlig Ægtefælle og vore Børn den beste Fader. Kun han der saarer kan læge, skrivtlig Forsikring om Deeltagelse vilde kun komme Saaret paa nye til at bløde. Gloslunde den 4de Junii 1799. J. S. Lymann fød Kieldsen.
Berlingske Tidende, 1799-06-14
Fra Pressen er udkommen: Anviisning til Tochnologie, ele) ler til Kundskab om Haandværker, Fabrikker og Manufacturer, fornemlig dem, som staae i nærmest Forbindelse med Landhuusholdningen, Politie og Cammeralviden, skaben, tilligemed Bidrag til Kunsthistorien af J. Beckmann, Hofraad og Prof. i Oekonomien i Gottingen, oversat efter det fierde forbedrede og forøgede Oplag. Værke indeholder en Beskrivelse over følgende Kunster og Haandværker : Uldvævning; Strømpevævning ; Hattemagere; Uld farvning; Papiirmagerkunst; Ølbrygning ; Ædikebrygning. Brændeviinsbrænding ; Stivelsemagerie ; Oliestampning 3 Sæbesyderie ; Vorblegerie; Tobakspinderie; Garvning 3 Skindberødning; Alunlæders Beredning; Semslæders Beredning ; Pargamentmagere; Kalkbrænding ; Gibsbrænding; Teglbrænding ; Pottemagere; Pibebrænderie, Porcelainsbrænding; Glasmagerkunst; Speilstøberie; Tiære brænderie; Kulbrænderie, Potaskesyderie, Salpetersyderie Sukkerkogerie ; Krudsforfærdigelse i Messingbrænderie, Naalemagerie ; Myntkunst. - Den faaes for 11 Mk. paa Skrivp. og 8 Mk. paa Trykpapir., hos Boghandler. A Soldin paa Hiørnet af Vimmelskaftet og Badstuestræde. ra det islandske Landoplysnings=Selskabs Trykkerie ere O følgende Skrifter hidsendt, hvoraf enhver, som med aarlig Contingent understøtter Selskabets Bestræbelser, erholde paa Forlangende et Exempl. frit hos Agent Gyldendal i Klare, bode No. 9, hvor saavel det aarlige Bidrag af de her værende Medlemmer modtages, som og Subskription af flere modtages Andre Kiøbere kunde og erholde mod Betaling Exemplarer af Skrifterne, nemlig: 1) Minisverd Tidindt fra Vordsrum1797 til Vardaga 1798, 24 s. Fastu=Prædikanir ut af Pislar Sagn Drottins vors Jesu Krist, 2 Mk. 3) KrosskolPalmer, 12 s. 4) Sigurlod og Fjør utiir Psalma Floctur, 24 s. 5) Martinet Folis ourmalum, 12 s. 6) Qvaldsvokur ner 1794 Sidari Perturium, 3 Mk. 7) Sturm PassionsHulvekjur &c., 3 Mk. Sammesteds kan ogsaa frit afhentes Rettelser i det forrige Aar udgivne Forsvar for Jslands fornærmede Øvrighed af Laugmand Stephansen. Skriftet selv kan og endnu bekomm for 64 s. ubskribenterne paa den af Rector Stoud i Vordingborg forShen anmeldte Christomathie, ville behagentlig indlevere Subskriptionsplanerne til Agent Gyldendal og Boghandler Brummer i Kiøbenhavn, da Bogen i denne Maaned bliver færdig fra Pressen.
Berlingske Tidende, 1799-06-14
2de Borgeres ædle Handlingers 3de Binds 3die Hefte faaet ( for 28 s. paa Børsen hos de Hr. Proft, Hegelund og Liunge, og paa gammel Myndt No. 158. Dette Hefte, opgiver nye Beviis om Kæfts Lægedom, saa de Syge i Norge eller andre Stæder som end Sygdommen var 20 Aar gammel ) kan heldrede sig selv uden nogen Møie, Smerte eller Bekostning : Bogen om Kræftens Lægedom koster indbunden 7 Mk. Fra Pressen er udkommen: Thombrespilleren, eller An 2) viisning til at spille Thombre efter nyeste Maade - Skrivtets Jndhold er : om den udvortes Jndretning, Korte nes Værdie, Solo eller Sans prendre, om de 5 første Stik om de Kort man lægger bort, Maaden at spille med Kortene, Renonce, Codille, Vold eller Tour, Spadille forcee, GrandCafco eller forre par tont, om Obskurspil, Tourne eller lille Cassco, Grandissimo, Nullissimo, Preference eller Couleufavorite, Spillenes Rang, Indskuddet og Honneurernes Betaling, Blok og Rok, Anviisning til adskillige Spillemaader for Begyndere, Spil i den sorte og røde Farve, almindelige Regler, om Thomre en deur og en qvatre. - Den faaes for 24 sk. Trykpapiir og 28 s. Skrivpapiir, heftet 4 s. mere hos Boghandler A. Soldin, paa Hiørnet af Vimmelskaftet og Badstue, stræde.
Berlingske Tidende, 1799-06-14
Paa mit Forlag er udkommen: Dannemarks Revolutions Ha" storie af Spitler, 4 Mk. 8 s., Peter Clausens Hendelsen, 3 Dele af Knige, 3 Mk., Louise Grevinde v. H. berg, en san Tildragelse af Meisner, 24 s., Pigen fra Marienborg, Comoedie af Fratter, 2 Mk. 8 s., Naturensbaren, en sam Tildragelse af Voltaire, 2 Mk. Schiøt i Christenberniconstrædet No. 300, Trev fra Helsingøer med omstændelig Beretning om de engelske O Matrosers Vovestykke den 23de Maj, faaes hos Boghandler Fr. Brumer, Østergade No. 34.
Berlingske Tidende, 1799-06-14
Noget til Publicum, som læser Heibergs Blade og Samtalen imellem C. C. og General=Fiskalen, faaes for 4 s. i store Fiolstræde Nr. 218 hos Holms Enke og i Studiestræde No. 93.
Berlingske Tidende, 1799-06-14
J Følge Kongl. Bevilling af 7de hujus indkaldes herved sub pæna præclusi & perpetui silentii, alle som formene sig at have nogen Fordring i Stervboet efter afg. Madame Annæ Thomson paa Eilandet St. Cror i Vestindien; de i de Kongelige Riger og Lande samt udenlands boende med Aar og Dags Varsel, men de paa de danske vestindiske Øer med 3 Maaneders Varsel, og saadant deres Krav, af hvad Navn nevnes kan og hvorfra samme end maatte hidrøre, inden forskrevne Tids Forløb, for Executores testamentil de Herrer Planter John de Vint og Kiøbmand Peter Totten paa St. Croix at anmelde og beviisliggiøre. Kiøbenhavn den 12te Junii 1799. Paa de Herrer Executores Testamenti deres Vegne. S. T. Giellerup.