Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-07-27
Et Brev fra en af de Svenske paa Fyen (dat. Nyborg den 14de) til Øresundsposten, af 22de indeholder iblandt Andet Følgende: "J den Kunktatorkrig, som Man nu synes at have besluttet sig til at føre, betyde de smaa Skjærmydsler, som da og nu tilkjendegive sig idetmindste gjennem Rygter og hørte Kanonader og s. v., Lidet eller Jntet. Man taler om, at GeneralSchleppegrell skulde overtage Generalbefalingen over den danske Armee. S. er vistnok en af Danmarks største militaire Notabiliteter, en Mand med usædvanlig Energi, personligt Mod og urokkelig Koldblodighed. Man begynder saa smaat her og der at slaae noget af paa de gyldne Forhaabninger om den store svenske Hjælp og taler allerede om, hvor tilstrækkeligt det vilde være, om blot de her paa Fyen liggende 6000 Mand sluttede sig til den danske Hær, paa Grund af den livlige og opmuntrende Jndvirkning, et saadant Skridt vilde medføre. Maatte de blot ogsaa faae Lov til at rykke frem, de og de andre, Maatte der blive noget af Maatte vi ikke komme til at gaae skamfulde herfra, Det var Synd for de gamle ærlige Soldater, som allerede have vundet en inderlig Attraa efter at komme til at tage Lod med i det skjønne Hverv, at hjælpe deres kjæmpende, i Nødstedte Brødre! - - Anviisning til Behandling af den indiske Cholera. (Fortsat, see Gaarsaavisen) - 8 3. Medens Sygdommen hersker paa et Sted maa ingen no saa ubetydelig Diarrhoe forsømmes; har En Diarrboe, og Tungen er reen, da tage han 10 almindelige Opiumsdraaber og derefter hver anden Time 5 Draaber, indtil Diarrhoen er ophørt; er Tungen hvidlig belagt, tage Man hver anden Time 1 Spiseskeefuld af en Opløsning bestaaende af en toppet Theeskeefuld Salmiak i 2 Pægel Salepaftog, idet Man til den første Jndgivt sætter 10 Opiumsdraaber og til hver af de følgende 5 Draaber, indtil Diarrhoen ophører, naar den standser, fortsætter Man Brugen af Opløsningen, uden Tilsætning af Opiumsdraaberne, indtil Tungen er reen; samtidig maa Patienten holde Sengen, drikke et Par Gange en lille Kop varm svag Kamille-Thee, for at bevirke en mild varm Sved, der er gavnlig, og, hvis han har Qvalme, tilsættes hver Jndgivt Medicin 8 Hofmanns draaber. Har han Lyst at nyde Noget, maae det bestaae i Havresuppe, Salepinsur, Riismeelsuppe, en vel kogt let Byggryns Vandgrød, men hverken Kjødsuppe, Frugtsupper eller Øl maa tilstaaes, hvorimod en lille Kop Kaffe uden Fløde ikke kan skade. Ophører efter disse Midlers Brug Diarrboen, maa endnu i flere Dage Forsigtighed anvendes i Nydelsen af Mad og Drikke, samt Fødder og Underliv holdes varme. Tiltager Diarrboen og de ovennævnte Tegn paa Tilstedeværelsen af Cholera vise sig, da er Behandlingen følgende: - 54. Flasker eller Dunke fyldte med hedt Vand og indviklede i Linned, eller hede Muursteen, eller Sække fyldte med heed Klid eller Sand lægges ved Siderne og ved Fødderne af den Syge, som dækkes vel med uldne Tæpper og drikker i korte Mellemrum en halv Kop varm Pebermynthethe eller Kamille= eller Hylde=The, i lettere Tilfælde vil alene ved denne Behandling Sygdommen kunne hæves, men opvarmes Huden ikke derved og Tilfældenes Hæftighed tiltager, da indgnide Man hele Legemeimed uldne Stykker eller med bløde Børster, dyppede i varm Brændeviin, eller, naar Kramper ere tilstede, Læggene og Armene med tyk Kampherolie. Denne Gnidning maa foretages af Flere paa eengang (Tvende frottere Armene, Tvende Benene) i 5 Minuter af Gangen, og gjentages hvert Qvarteer med Vedholdenhed indtil Huden bliver varm og varm Sved indfinder sig; da ophører Man med disse Frotteringer, men begynder igjen naar den Syge atter bliver kold. Samtidig med Gnidningen lægges over hele Underlivet, paa Læggens og Armene Sennepskager, som tilberedes ved at omrøre pulveriseret hvid eller sort Sennep med hedt Vand til en tynd Grød, som smøres saa tykt som en Knivsrygpaa Lærred; de blive liggende indtil den Syge klager over brændende Smerter og Huden er bleven meget rød hvor de ligge. Tiltage, uagtet denne Behandling, alle de sygelige Tilfælde, da kan en rigtig Anvendelse af kolde Styrtebade ofte gjøre god Virkning. Maaden, hvorpaa de bruges ere følgende: i et rummeligt Kar, helst et Badekar, tilberedes et varmt Bad, 280 til 300 Reaumur eller saa varmt, at Man kan taale at holde Albuen neddyppet deri, og med saa meget Vand, at det naaer den Syge, der ligger deri, over Skuldrene; heri nedsættes Patienten, Gidningerne fortsættes under Vandet, et fiirdobbelt sammenlagt Stykke Linned dyppes gjentagende i meget koldt Vand (helst Jisvand) og lægges paa Hovedet, naar den Syge i omtrent 10 til 15 Minuter har været i dette Bad, i hvilket Frotteringerne fortsættes, tager Man Linnedet af Hovedet og helder fra en Høide af omtrent 1 Alen hurtigt efter hinanden tvende smaa Spande koldt Vand og strax efter atter tvende, og atter tvende ud over Hovedet paa den Syge; derpaa tages han op af Badet, bringes tilsengs i uldne Tepper, Sennepskager lægges paa Læggene og under Fødderne og varme Dunke langs Benene; den Syge drikker efter sit Ønske koldt Vand, eller en Kop varm Kamillethe med en Spiseskeefuld Viin eller en lille Kopp sort Kaffe med lidt Sukker. Jndtræder ingen gunstig Forandring, da gjentages de kolde Overgydninger i Mellemrum af 2 Timer, men da nedkastes det kolde Vand, medens Patienten ligger i det tomme Kar, med en vis Kraft i een Alens Afstand mod hans Hoved, langs hans Rygrad og et Par Gange mod Bryst og Underliv; 4 til 6 Gange kan saadan Anvendelse af de kolde Overgydninger finde Sted. - 55. Den nysnævnte udvendige Behandling maa understøttes af en samtidig Brug af indvendige Lægemidler, dog ere disse ikkun saa. Man give ham hver Time en Barneskeefuld af Minders=Spiritus i en halv Kop svag Kamillethe, eller, naar den Syge er liigkold, bedækket af kold Sved, Pulsen mangler da 25 Kampherdraaber hver halve Time i en Skeefuld Salep eller Havresuppe. Bedrer den Syge sig, Legemet, navnligen Ansigtet bliver varme, og en rigelig Sved indfinder sig, da gjør Man bedst i at holde op med Lægemidlerne og afvente Svedens heldbringende Virkninger; en halv Kop varm Kamillethe eller Kongothe med lidt hvidt Sukker kan gives af og til, og han holdes varmt tildækket i Sengen. Skal han bruge Stikbækkenet paa den Tid, maa det være varmet, og Lagener og Linned maa først med megen Forsigtighed vexles, naar disses Fugtighed, efter at Sveden er ophørt, begynder at frembringe en Kulde fornemmelse hos Patienten; bedst er det, at have en varmet opredt Seng henstillet ved Siden af den Syges, og lægge ham deri naar han har skiftet Linned. (Sluttes.)