JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1783-02-01
Hs. Kongel. Majestæt har allernaadigst behaget at udnævne til Kammerherrer: Hr. Kammerjunker og Capitain Eggert Christoph von Wind; Hr. Commandeur Hans Georg, Krog; Hr. Capitain Robert Anton de Fontenay; Hr. Kammerjunker og Ritmester Johan Christoph Gotthold von Kørbitz; Hr. Major og Baron von Stenglin, Slutningen af Commerce=Tractaten imellem Hs. Majestæt Kongen af Danmark og Norge a., og Hendes Majestæt Keiserinden over alle Russer. (Se forrige M. T. Art. XII. Følgeligen anvende De her umiddelbar paa Dem selv de fire vigtige Grundsatzer, som, hvad Krigs Tilfælde angaaer have været indførte til Fordeel for alle neutrale Folkes Rettigheder i Almindelighed, nemlig: 1) At alle Skibe maae seyle frit fra Havn til Havn og paa de i Krig værende Magt ters Kyster. 2) At de Effecter, der tilhøre benævnte i Krig værende Magters Undersaatter skal være frie paa neutrale Skibe, undtagen Contrebande Vahrer. 3) At man for at bestemme det, der characteriserer en blokeret Havn, ikke vil tilstaae anden Havn denne Benævnelse end den, hvor den Magts Skibe, som angriber den, maatte være den saa tilstrækkelig nær, og saaledes posterede, at det er en øiensynlig Fare at gaae derind. 4) At de nentrale Skibe ikke maae kunne arresteres uden af retmæssige Aarsager og øiensynlig Sag; at de maae dømmes uden Ophold, at Rettergangs Maaden skal altid være eensformig, hurtig og lovlig, og at der hver Gang, foruden de Skades Erstatninger, som man bør tilstaae dem, der have lidt Skade uden at have forseet sig, skal gives fuldkommen fyldestgiørelse for den Forhaanelse, der er skeet de respective Flag. Art. Rdl.
Berlingske Tidende, 1783-02-01
Endskiønt de Contrebande Vahrer ved den Al Artikel i denne Traktat findes tydeligen opregnede og bestemte saaledes, at alt det, der ikke deri med Navn er udtrykt, bør at tes som frit og sikkert for al Anholdelse, saa have dog Deres Majestæter Kongen af Dannemark og Keiserinden af Rusland (i Betragtning af de Vanskeligheder, som i nærværende Søe=Krig ere opkomne angaaende den Frihed, de neutrale Nationer bør nyde, til at kiøbe Skibe, der tilhøre de krigførende Magter eller deres Undersaatter,) troet det tienligt for at forekomme al Tvivl, som derom endnu maatte opkomme, at fastsætte: at, i Fald den ene af Dem skulde geraade i Krig med nogen anden Magt, hvem være maatte, den anden i Fred blivende contraherrende Parts Undersaatter frit maae kunne kiøbe eller for deres Regning og paa hvad Tid være maae, lade bygge saa mange Skibe, som de finde tienligt, hos den Magts Undersaatter, som er i Krig med den anden contraherende Part, uden at være nogen Vanskelighed underkastet fra dennes eller Hans Kaperes Side; Dog saaledes, at slige Skibe bør være forsynede med de nødvendige Dokumenter for at beviisliggiøre, at den neutrale Magts Undersaatter eye dem og have lovlig Adkomst til dem. Art. X XIII. Ligeledes ere de blevne enige om, at en fiendtlig Magt Undersaatter, som maatte findes i deres Tieneste, og dem, som maatte være naturaliserede eller have erhvervet sig Borgerskabs Ret endog under Krigen, ikke skal ansees eller behandles paa anden Fod end de i deres respective Stater indfødte Undersaatter. Art. XIV.
Berlingske Tidende, 1783-02-01
Saasom det skal staae begge contraherende Magter frit før til Fordeel for deres Undersaatters Handel at indsætte Consuler i deres giensidige Herredømmes Stater, saa ere de ogsaa blevne enige om, at de respective Undersaatter maae i alle deres Processer og andre Sager imellem Dem, dog med Parternes eget Samtykke, kunne indskyde sig for deres egne Consulers Dom, og at ey allene de sidstes Paakiendelser skal være fuldkommen gyldige og lovlige, men at de endog, for at faae dem fuldbyrdede, maae i Nødvendigheds Tilfælde fordre Rettens Middel af Stedets Dommer. Men saa ofte de tvende stridige Parter ikke ville tage Tilflugt til deres egne Consulers Myndighed, saa maae de kunne henvende sig til det Lands ordentlige Dommere, i hvilket de ere boesatte, hvilke Dommere skulle sørge for at dem skeer den hastigste og nøyeste Ret efter de for samme indførte Love og Anordninger, og i begge Tilfælde skal det staae de respective Undersaatter frit for at vælge saadanne Advocater, Procuratorer eller Nota rier, som dem got synes, til at fore og paasee deres Sag, naar de kuns ere dertil berettigede af Regieringen eller de derfor oprettede Domstæder. Art. XV.
Berlingske Tidende, 1783-02-01
Bemeldte Consuler, som Betiente af en i Venskab staaende og allieret Magt, maae saaledes og med begge de høye cantraherende Parters fælleds Samtykke afgiøre Tvistigheder, og dømme i de Processer, der maatte opkomme imellem imellem deres Nations Handlende, men ikke deste mindre skal de selv og i alt det, der vedkommer deres egne Sager, være det Lands Love og Retter undergivne, i hvilket de maatte have nedsat sig. Art. Kv.
Berlingske Tidende, 1783-02-01
Naar de Danske og Russiske Kiøbmænd ville lade deres Contrakter eller Handels Slutninger for Vahrers Salg eller Kiøb registrere ved Toldboderne af deres Commissionairer, Expediteurer eller andre af dem brugte Folk, saa skal Tolboderne i Rusland, hvor disse Contrafter skulle registreres, flittig undersøge, om de, der contrahere for deres Committenteres Regning, af dem ere forsynede med Ordre eller Fuldmagter, i god og behørig Form affattede, i hvilket Fald benævnte Committentere skulle være ansvarlige, som om de selv havde contraheret: men ere bemelte Commissionairer, Expediteurer eller andre for ovenmeldte Kiøbmænd brugte Folk ikke forsynede med Ordre eller tilstrækkelige Fuldmagter, saa bør de ikke derfor staae til Troende paa deres Ord. Og endskiønt Toldboderne ere paalagte at have vaagsomt Øyedermed, saa skal de Contraherende ikke destomindre være tilhold ne selv at tage sig vare for, at de Aforder eller Contrakter, som de maatte slutte sammen, ikke overskride de Commissioner eller Fuldmagter, som have været dem anfortroede af deres Committentere, saasom disse sidste ikke ere pligtige at svare for andet end den Ting eller den Værdi, for hvilke de have udstædt deres Fuldmagter. Tolboderne i Dannemark skal, hvad de Contrakter, Kiøb og Salg, der sluttes imellem Russiske og Danske Kiøbmænd i Hs. Majestæt Kongen af Dannemarks Stater angaaer, forholde sig paa samme Maade. Art. XIII. De respektive Undersaatter skal bevises al muelig Hielp imod dem iblandt dem selv, som ikke maatte have opfyldt Forbindelserne i en efter foreskrevne Former sluttet og ved Toldboden registrenet Contrakt; og til den Ende skal Regieringen paa den ene eller anden Side i Nødvendigheds Tilfælde anvende den udfordrede Bistand og Myndighed for at tilpligte Parterne at møde for Retten paa de Steder selv hvor disse Contrakter maatte være sluttede og registrerede, og for at tilpligte de Contraherende at fuldbyrde alt hvad de deri, maatte have indgaaet. Art. XVIII.
Berlingske Tidende, 1783-02-01
De Danske i Ruslandetablerede Kiøbmænd maae kunne betale de Vahrer, som de der maatte kiøbe, med samme i Rusland Courant Myndt, som de maatte have faaet for deres solgte Vahrer, med mindre det Modsatte er indgaaet i deres imellem Kiøber og Sælger sluttede Contrakter eller Akorder. De Russiske i de Danske Stater etablerede Kiøbmænd skal til Giengield nyde samme Fordeel. Art. XIX. Jkke desto mindre vil man bruge al nødvendig Forsig, tighed paa begge Sider, at Vragningen maae blive de Folk anfortroe, der ere bekiendte for deres Jndsigt og Redelighepaa det de respective Undersaatter derved kunne være i Sikke hed for slet Valg af Vahrer og bedragelige Jndpakninger; et saa ofte deri gives tilstrækkelige Prøver paa Forbrydelse, Fosømmelse eller Uredelighed i Embeds Pligter af dem, som de til ere ansatte, da skal de derfor være ansvarlige og pligtig til at gotgiøre, hvad Tab de maatte have forvoldet.
Berlingske Tidende, 1783-02-01
Art. RAR.
Berlingske Tidende, 1783-02-01
De respektive Undersaatter skal have fuldkommen Frihed paa de Steder, hvor de boe, til at halde Handels Byg i hvad Sprog de ville, uden at man i den Henseende maae kunne foreskrive dem noget; og man maae ikke kunne fordre af dem, at de skulle fremlegge deres Regnskabs eller Handels Bøger, uden saa er at de i Tilfælde af en Bankernt eller en Proces skulle retfærdiggiøre sig, men i sidste Fald skal de ikke være pligtige at fremlegge andet end de nødvendige Artikler, til Oplysning om den Sag, hvorom der maatte handles. Art. X R Al. Skulde det hende sig, at en Dansk Undersaat i de Russiske Stater og en Russisk Undersaat i de Danske Stater gjorde Bankernt uden at have erhvervet Borgerskabs Ret, saa skal Creditorerne under de paa hvert Sted værende Øvrigheders og Dommeres Myndighed udnævne Kuratorer i Boet, til hvilke alle dens Effecter, Bøger og Papirer, som maatte have gjort Bankerne, skulle anfortroes, og da, om de Creditorer, der maatte have til to Trediedele af Boets Masse at fordre, bleve ved Stemmer enige om en vis Orden i Henseende til Boets Uddeeling, skal deres Stemmer gielde frem for de andre Creditorers, og disse være pligtige til at være tilfreds dermed. Men hvad de respektive Staters Undersaatter er angaaende, der maatte være naturaliserede eller have erhvervet sig Borgerskabs Ret i den anden contraherende Parts Stater, da skal de i Tilfælde af Bankerut (ligesom i alle andre deres Sager) være underkastede det Lands Love, Anordninger og Statuter, i hvilket de maatte være uaturaliserede. Art. XII.
Berlingske Tidende, 1783-02-01
Det skal være de Danske i Rusland etablerede Kiøbmænd tilladt at bygge, kiøbe, sælge og leie Huse i alle de Steder i dette Rige, der ikke have Borgerskabs Rettigheder og Privilegier, som ere stridende mod disse Eiendele; og det er udtrykkelig specificeret, at de Huse i St. Petersborg, Moscau og Archangel, som Danske Kiøbmænd eye og beboe, skal være fritagne fra al Jndqvarteering, saalænge samme tilhøre dem, og de selv deri boe; men de Huse, de maatte ud leye til andre eller selv leye, skal ikke være fritagne fra de foreskrevne Byrder og Jndqvarteeringer. J alle de andre Byen i det Russiske Rige skal de af Danske Kiøbmænd, som der maatte nedsætte sig, kiøbte eller opbygte Huse ikke nyde Frietagelser, der ere alene tilstaaede i de trende forhen opregnede Stæder. Dog alligevel skal de Danske Kiøbmænd, om man fandt det tienligt for følgende Tid almindelig at paabyde, at Jnd Maanedlige StatJndsvarteringen skulde betales i Penge være dette underkastede ligesom de andre.
Berlingske Tidende, 1783-02-01
Hs. Majestæt af Dannemark forbinder sig til Veder lig at lade de i hans Stater etablerede Russiske Kiøbmænd nye de samme Fritagelser, som ere de Danske i Rusland etablere, de Kiøbmænd ved nærværende Artikel tilstaaede og paa sam ne ovenanførte Vilkaar. Art. RIII
Berlingske Tidende, 1783-02-01
De af de respektive Undersaatter, som maatte ville forlade Provindser, Stæder og Stater under den ene eller anden af de contraherende Magters Herredømme, skal ikke sin de nogen hindring fra Regieringens Side, men dem skal til staaes med de antagne og paa hvert Sted brugelige Forsigtig heder de nødvendige Passer, paa det de kunne begive sig børt, og frit tage de Gods og Midler med sig, som de der maatte hare mebragt eller erhvervet sig, efterat de have betalt deres Gield, ligesom og de ved de respektive Staters Love, Anordninger og Staturer fastsatte Rettigheder. Art. XRXIV
Berlingske Tidende, 1783-02-01
Fra den 25de Jan. til den 1ste Martii d. A. ere her i Staden copulerede 120 Par, fødte Drenge 112, Piger 99. tilsammen 211; døde Mænd 94, Qvinder 68, Drenge 57, Piger 48, tilsammen 267, ere altsaa 56 flere døde end fødte. De Døde ere bortrykkede af følgende Svagheder, Alderdom 18 Apoplerie 2, Barselseng 1, Beenbrud 1, Blodstyrtning 1, Brystsyge 39, Bylder 1, Druknet 1. Dødfød 2, Falden til Døde 1, Feber 11, Flod 1, Forraadnelses=Feber 22, Forstoppele 1, Gicht 5, Guulsoet 1, Hastig død 2, Hidsig Feber 5, Hikke 1, Hævelse 2, Jndvortes-Slag 1, Jnflammation 5, Koldfyr 1, Kopper 14, Lunge. Lungesyge 1, Nyefød 1, Ormefeber 2 Pleuris 1, Sla 51, Sprinkler 1, Svindsoet 9, Tænder 3, Tærendesyge 18, Uangivne Svagheder 30, Vattersoet 3. Udi Frederichs Hospital ere fra den 2den Febuar. til den 1ste Martii d. A. af Patienter indkomne 173, udgaaet 139. døde 18, af Barselqvinder indkomne 44, udgaaet 45, at Børn fødte 49.
Berlingske Tidende, 1783-02-01
Avertissements. Jos Brødrene Berling i Pilestrædet No. 93 er trykt og til J Kiøbs at bekomme: Admiral John Bings og Arthur Her berts, Grære af Corrington, Levnetsbeskrivelser, med en tilforladelig Efterretning om det Storbrittanniske Admiralitet, Admiralerne, Søevæseneer, og de tolv Dommere i Engeland, og faaes sammesteds til Kiøbs for 2 Mk. paa Tryk= og 2 Mk. 8 s. paa Skrivpapiir. 1 tilforhandlet mig de saa overblevne Exemplarer af hans ud Da jeg ved Hr. Lieutenant Oxholms Afreise til Vestindien haver givne Verk, hvortil der ey vare Prænumerantere, nemlig: Anviisning til Feldt Jngenieurkonsten, tillige med nogle Anmærkninger over adskillige Begivenheder og Tilfælde i Krigen, samlet og oversat af de beste Militairskrifter, især af Hr. Artillerie Capitain von Tielckes Feldt Jngenieur, oplyst ved Exempler af lærerige Krigsbegivenheder og forklaret ved 38 Planer stukne i Kobber; Priis=Courant. Korn. Dansk Vaar-Sild Td. Rdlr. Mk. Pommersk Bog Rug Holsteensk Td. Rd. M. Rd. Mk. s. Host-Sild Td. 7 Rd. a 7 Rd. 3 Mk. Holsteensk Bøg Dansk Td. 3 Rd. 2 a 3 Mk. s. Norsk Vaar=Sild Td. 5 a 6 Rd. Mk. jydskenkelt. 8 a 9 Al.
Berlingske Tidende, 1783-02-01
Holsteensk Hvede Td. Rd., Mk. Rd. Tran Tønden, 17 a 18 Rdlr. Fyensk Rd. M.
Berlingske Tidende, 1783-02-01
Lollandsk Td. 3 Rd. 5 Mk. s. Siellandsk Td. Salt. - Rd. - Mk. 4 Rd. 2 a 3 Mk. Byg Td. Norsk Tønden 4 Rd. a Rd. Mk. Birk. - Rd. - Mk. 2 Rd. 4 Mk. 8 s. Lyneborger Td. 6 Rd. a 6 Rd. 3 Mk. Gryn Td. 6 Rd. 3 Mk.
Berlingske Tidende, 1783-02-01
Spansk Td. 5 Rd. 2 Mk. Kiøbenhavns Malt Tønden. 3 Rd. 2 Mk. Engelsk 4 Rd. a 4 Rd. 3 Mk.
Berlingske Tidende, 1783-02-01
Havre Td. 2 Rd. 4 a 8 s. Gryn Td. Fransk . Torve=Kiøb for Jndvaanerne. 8 a 9 Rd.
Berlingske Tidende, 1783-02-01
Boghvede Gryn Td. Brænde. 8 Rd. Mk.
Berlingske Tidende, 1783-02-01
Erter Td. En Ahme Rhinsk Viin. 60 a 65 Rdlr. Et Bonde=Læs 1 Rd. 4 Mk. a 2 Rd. 2 Mk. 4 Rd. 2 Mk. uden Rigs 40 a 45 Rdlr. Et Læs Tørv 1 Rd. 4 Mk. a 2 Rd. 4 Mk. Jslands salted samme Et Oxehov. rød Viin. 56 a 70 Rdlr. Kul Tønden 6 Mk. Rd. M. Flesk røget Lispd. uden Rigs a 11 Mk. 4 s. 38 a 50 Rdlr. Foering.
Berlingske Tidende, 1783-02-01
Oste Fyenske Skpd. Et Oxehov. Fransk Viin. 43 a 44 Rdlr. Rd. Høe et stort Læs. Rd. Mk. Holsteenske Skpd. uden Rigs 23 a 24 Rdlr. Dito mindre. Rd. 3 Rd. 2 a 4 Mk.
Berlingske Tidende, 1783-02-01
Smør Fyensk Td. Et Oxehoved Fransk Bra 38 a 400 Rd. Halm et Læs. 2 a 3 Rd. Mk.
Berlingske Tidende, 1783-02-01
Siellandsk Td. 75 a 78 Rdlr. 32 Rd. Holsteensk Td. uden Rigs 35 a 38 Rdlr. 44 Rd. Høns og Fiederværk. Tælle Lispd. 2 Rd. 1 a 2 Mk. Humle. Kalkonske gamle Parret 4 Rd. Mk. Grøn Sæbe Otting. 2 Rd. 2 Mk. 4 s.
Berlingske Tidende, 1783-02-01
Brunsviger) Skpd. 90 a 92 Rdlr. - unge Parret. 3 Rd. Mk. Fisk. Garleber ) 76 a 78 Rdlr. Capuner sede et Par 2 Rd. 4 Mk.
Berlingske Tidende, 1783-02-01
Bergens Fisk Skpd. Norsk Jern Skpd. 12 Rd. 3 Mk. a 13 Rd. mavre et Par Mk. - s. Graasey salted Td. Rd. Tiære Tønden 5 Rd. 4 Mk. a 6 Rd. Hans gamle Parret. 5 Mk. s. tor Skpd. 10 a 11 Rd. Hør Skpd. 30 a 42 Rd.) efter den. unge Parret 4 Mk. s.
Berlingske Tidende, 1783-02-01
Klipfisk Skpd. Reen Hamp Skpd. 28 a 30 Rd.) Bonitet, Kyllinger et Par Mk. 6.
Berlingske Tidende, 1783-02-01
Norsk Torsk salted Td. a Rd. Ænder et Par Mk. s.
Berlingske Tidende, 1783-02-01
Jslandsk Td. Brænde. Favnen. a Rd. Duer et Par Mk. s.
Berlingske Tidende, 1783-02-01
Islandsk tør Fisk Skpd. 23 a 30 Rd. Pommersk For Rd. Mk. Æg en Snees 16 sk. saa bekiendtgiøres hermed, at samme ere at bekomme paa alle Be sens Boglader, hos Hr. Gyldendal i Silkegaden, og hos mig sei Frederichsberggaden, nogle saa paa fiint Papiir for 3 Rdlr. 3 P. og paa Trykpapiir for 3 Rdlr. Nicolaus Møller Kongelig Hof=Bogtrykker.
Berlingske Tidende, 1783-02-01
Hos Brødrene Berling i Pilestræde ere, foruden endeel andt følgende Bøger til Kiøbs for hossatte Priser: Medelbyes P. stil 5 Mk. Raschous Religions Artikler 6 Mk. Deelincouris c. troende Siels Trøst imod Dødens Skræk 4 Mk. 8 Sk. Josep Jødiske Historie, oversat af Andreas Reyersen, 3 Dele, 4 Rdlr. Mk. Lutheri Christendom ved Martinum Statium 4 Mk. 8 S. Buddet gudelige Lærdom om gode Gierninger og Sæder 1 Rdlr. Mk. Lægen af D. Unzer, 12 Deele, 8 Rdlr. Tillæg til samme 1 Rdlr. J. A. Unzers medicinske Haandbog 1 Rdlr. FordyePrædikener for unge Fruentimmer, 2 Dele, 3 Mk. 8 Sk. De indbildte Syge, en Comoedie, 1 Mk. Stedmoderen, en Comoed af P. T. Wandal, 1 Mk. Mohren, en Comoedie, 12 Sk. J. F. Gellerts Breve, tilligemed nogle did henhørenI Breve fra hans Venner; efter hans Død udgivne af J. han Adolph Schlegel og Gottlied Leberecht Heier, oversatte af Peder Topp Wandall, ere til Kiøbs hos Brødrene Berling i Pilestræde No. 93 paa stor Median Trykpapiir for 1 Rdlr. og paa Fransk Papiir for 1 Rdlr. 2 Mk.
Berlingske Tidende, 1783-02-03
ugentl.
Berlingske Tidende, 1783-02-03
Cadix, den 24de December. Efterat Hr. Greven af Estning havde opholdt sig 3 Dage i St. Roch og Algestras, og var atter kommet her tilbage igien, har han ladet sit Flag vare fra Skibet, le Majestueux paa 110 Kanoner, som her er blevet beslaget med Kobber. Siden at Greven er kommet hertil, anvender han af de 24 Timer neppe 6 til sin Hvile og til sit Tafel. Han er Dag og Nat nærværende ved Arbeydet, og synes at giøre sig mangfoldig Umage, for i en Hast at befordre samme. - J Dag ere 9 Linieskibe ankomne hertil fra Brest med en anseelig Convoy og 7500 Mand Tropper under Hr. von Vialis's Commande. De have været 17 Dage underveis, man kan neppe forestille sig, hvilken Mængde af Provisioner, Munition, Levnetsmidler, og saa videre, der næsten dagligen ankommer hertil. - Endskiønt man taler her meget om Freed, saa skal den foreenede Flode under Greven af Estning, dog alligevel ved denne Maaneds Ende gaae under Seyl til Vestindien, dersom Krigen, skulde blive vedvarende; men derimod om Freden forinden kommer i Stand, skal Hr. Greven vende tilbage med de Franske Skibe til Brest. Landtropperne ere tilstrækkeligen forsynede med al det Nødvendige; der fattes kun paa de Franske Skibe endnu nogle Matroser, som man tager fra de Spanske. - Man vil her for nærværende Tiid vedde om 3 Millioner, at, dersom vi ikke faae Fred, Gibraltar skal være indtaget inden den 1ste Junii. Saa meget er vist, at Tropperne ved St. Roch arbeyde uden Ophør. Man siger, at de underminere Klippen. Det heder tillige, at Greven af Estning har udfundet et Projekt, at indtage Stedet med Kaarden i Haanden.
Berlingske Tidende, 1783-02-03
Richmond i Virginien, den 15de November. Man vil her fra en god Haand have Underretning om, at Hs. Allerchristeligste Majestæt har skienket de foreenede Stater i America alle de Renter, som disse maatte være skyldige, eller blive skyldige, i Henseende til de af Frankrige dem fore skudte store Summer. Tillige skal Hs. Majestæt, efter ForStykker.
Berlingske Tidende, 1783-02-03
Brødrene Berling. lydende, og ville vente med Capitalen til Krigens Ende, og da endnu fastsætte en Tiid af 12 Aar til sammes Betaling. Kongens fortreffelige Tænkemaade imod et undertrykket Folk gaaer endnu videre; Monarken har ey allene foreskudt, men endog eftergivet de Omkostninger, som de i Holland for Congressen negocerede Pengelaan have foraarsaget Høystsamme.
Berlingske Tidende, 1783-02-03
Fra de Tyrkiske Grændser, den 8de Januarii. Med den fordrevne Chans Jndsættelse paa nye, sige Tyrkerne, er endnu ikke alting giort, thi de befrygte, at der endnu til Portens ubødelige Skade, vil foregaae en anden Forandring med Halvøen Crim, for i Fremtiden at forebygge enhver Opstand iblandt Tartarerne. - Vi legge ellers herfor Resten Mærke til, at vore Naboer, Tyrkerne, endnu stedse vedblive deres hidtil udviiste roelige Opførsel, og Bassen i Belgrad, som i Begyndelsen just ikke meget ivrigen søgde at erhverve sig og vedligeholde godt Naboe=Venskab, har for nogen Tiid siden antaget en ganske anden Tænkemaade, saa at han nu ved alle Leyligheder lader see den venligste Begegnelse og Føyelighed. Saa hører man nu og ikke meere til den Allarm og Oprør, der hidindtil have været saa gængse i fornævnte Fæstning.
Berlingske Tidende, 1783-02-03
Paris, den 17de Januarii. J Henseende til Freden lever man her endnu stedse i Uvished. Dersom man skal dømme efter de store Udrustninger, som skee i Cadix, saa skulde man næsten giøre sig vis Rigning paa en endnu forestaaende Campagne. Den Coureers Depecher, som blev affærdiget herfra den 9de til Græven af Estaina, skulle, som der siges, indeholde, at man maatte skynde sig med Arbeydet i hiin Havn. De, som meene, at alting imellem Frankrige, Spanien og Engeland allereder i Rigtighed, og at der vare endnu kun nogle Punkter med Hollænderne at bringe i Stand, uddrage denne Formodning af Hertugens de la Vauguyons pludselige Tilbagereyse til Haag. To Timer for denne Herres Afreise, skulle, som det heder, hans egne Betientere endnu have havt Ordre til at pakke ind.
Berlingske Tidende, 1783-02-03
Den Relation, som indeholdes i Gazette de France, angaaende Hr. von Suffeins Operationer, fra den Tiid af, han løb ud fra Brest, er høyst mat, og fremstiller vore Officerers Forhold, som i den anden Træfning med Admiral Hughes virkeligen have holdt sig tappre, i et meget falskt Lys. En fiendtlig Pen havde ikke kundet forfatte denne Relation meere ter. J Begyndelsen af samme heder det imidlertid, at den i Martii=Maaned 1781 fra Brest udiøbne Escadre var fornemmeligen for Hollændernes Skyld sendt til Ostindien, for at sætte det gode Haabs Forbierg og Øen Ceylon i Sikkerhed, imod Engelænderne. Tilsidst bliver Antallet paa de i Træfningen den 12te April Dræbte og Saarede angivet til 139 paa de første og 364 paa de sidste. Jblandt de Dræbte befindsig Vicomten de Bourdeille, Skibelieutenant; de Herrer von Annerchienna og von Bielke, Svenske Officerer; Baron von Rochemore og Hr. Courles, Skibsfændriker; Hr. i Vasseur de Saliguy, Fregat-Lieutenant; Hr. Boissingt Auxiliair=Officeer, og Hr. von Barance, Marine=Garder.
Berlingske Tidende, 1783-02-03
London, den 14de Januarii. Man smigrer sig med, at Ministeriummet henimod den 21. hujus skal blive i Stand til at bekiendtgiøre Parlamentet og den hele Nation de foregaaende Fredsbetingelsers Undertegning, hvortil man har faaet det største Haab af Hr. Fischer berts Depecher, som den 10de hujus ere ankomne hertil fra Paris. Hoffet lader dog alligevel de nødvendige Krigsanstal, ter bestandig fortsætte, for i Fald, at Fredsunderhandlingerne imod al Formodning skulde blive ophævede, at kunde agere virksom. - Fra General Carletor ere den 11te hujus indløbne vigtige Depecher med en Paketbaad fra Nyeyork, som den 8de i forrige Maaned var afseylet derfra. Samme bekræfte den Efterretning, at Fiendtlighederne til Lands have hørt op, og at de Franske og Amerikanske Tropper holde sig roelige i deres Vinterqvarterer. - Admiral Pigot krydsede den 7de December forrige Aar med 14 Linieskibe ved Guade. loupee, og Besætningen paa denne Øe er bleven forstærket med 3000 Mand fra Martinique. - J Gaar ankom Depecher fra Haag og Petersborg. De første skulle have indeholdt Generalstaternes Svar paa visse Punkter, som man nu, i Henseende til Hollands Fordringer, handler om ved den almindelige Fredstractat; og de sidste skulle angaae en nærmere Forbindelse imellem Rusland og Storbrittanien.
Berlingske Tidende, 1783-02-03
Holland, den 21de Januarii. Her gaaer det Rygte at den Tyrkiske Fæstning Oczakof skal være blevet indtaget af Russerne. - J Haag fortælles, at Hs. Majestæt, Kongen af Frankrig, har den 5te hujus udladt sig paa følgende Maade for sine Hof=Folk: Man giør sig meget Umage for at opdage, hvad man tænker i Henseende til Fredsunderhandlingerne, og hvad man deraf skal slutte; men ingen uden Jeg og Græv von Vergennes, veed noget herom, og jeg troer ikke, at vi skulle aabenbare denne Hemmelighed.