Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-07-14
Efter at Talen var sluttet, udbrød Forsamlingen i et gjentaget udraab: Kongen leve Den Kongelige Commissarius anmeldte, at der af de Deputerede af Sædegaardseierne i Fyens Stift manglede to Medlemmer, da saamange af de Deputerede og Suppleanter i denne Valgklasse, havde undskyldt sig, at det var fundet nødvendigt at skride til Valg af to nye Suppleanter. Efterat den Kongelige Commissarius, i Overeensstemmelse med § 36 i Frd. 15de Mai 1834,, havde opfordret Enhver i Forsamlingen, der maatte have Noget at erindre imod de af vedkommende Valgbestyrelse antagne Valg, til at fremkomme med sine Jndsigelser i saa Henseende, gjorde den 7de Deputerede af Sædegaardseierne i Sjællands Stift, Grev Schulin, opmærksom paa, at det for ham var blevet bemærket, at der formeentlig kunde reises Tvivl om hans Competence til at have Sæde i Fosamlingen, paa Grund af at han er constitueret som Committeret i det Kongelige Rentekammer. Efterat han selv havde yttret sig i den Anledning, og dette Spørgsmaal var gjort til Gjenstand foren udførlig Discussion i hvilken blandt flere Kammerraad Drewsen, Etatsraad Hvidt, Landsoverretsprocurator Chrisensen, Cancelliraad Feddersen og Cand. jur. Orla Lehmann yttrede sig imod og den Kongelige Commissarius, Etatsraad Bang, Kammerh. Grev Moltke, Amtmand Tillisch og Kammerh. Castenschjold for hans Competence, medens flere af Forsamlingens Medlemmer ansaae den for at være tvivlsom, blev Qvæstionen, efterat Grev Schulin havde forladt Forsamlingssalen, sat under Afstemning, og blev det med 34 Stemmer imod 33 afgjort, at den Deputerede kunde vedblive sit Sæde i Forsamlingen. Dernæst skredes til Valg af Præsident, Vicepræstdent, Secretairer og Redacteurer af Stændertidenden, hvilke Valg vi allerede i sidste Løverdagsavis have meddeelt. Den Kongl. Commiss. meddeelte derefter Forsamlingen den kongl. Bekjendtgjørelse, der giver en samlet Oversigt over de Beslutninger der ere tagne saavel i Henseende til de Lovudkast, der have været den foregaaende Stænderforsamling, forelagte til Overveielse, som og de Andragender. der fra denne have været indgivne. Med Hensyn til disse, have vi alt meddeelt de tvende Resolutioner, der ere af størst Jnteresse, nemlig No 1) angaaende Modificationer i Stænderinstitutionen og Skattebevillingsret, om hvilket sidste Punkt den Kongl. Resolution aldeles Jntet indeholder, og N 6) angaaende Forandringer i Trykkefrihedslovgivningen. De øvrige Resolutioner angaae følgende Gjenstande. 2) Stændernes Andragende og større Frihed til Udførelse af kirkelige Forretninger ved udensogns Præst. Med Hensyn til Børns Confirmation er afgiven en med Stændernes Andragende i det Væsentlige overeensstemmende Resolution; men angaaende de andre Jndstillingspunkter fandtes, at det tilsigtede Øiemed ligesaa fuldkomment kan opnaaes ved den nærværende Tingenes Orden: 3) Forelæggelsen af toaarige Finantsbudgetter fandtes at ville medføre betydelige Vanskeligheder og forsinke Budgettets Affattelse, samt at være bleven overflødig ved det udstædte Normal reglement; 4) Fortolkningen af de til nogle Grundeiere i Hjortespring udstedte Skjøder maa afgjøres. ved Domstolene; 5) Petition om Forandring i Kirke- og Underviisningsvæsenets Overbestyrelse. Hans Maj. maatte erkjende Betydenheden af de practiske Vanskeligheder og Betænkeligheder, som talte heri mod, og kunde ikke tage nogen endelig Beslutning derom, førend de nødvendige Forberedelser vare trufne til at lignende Forandringer i alt Fald kunde indføres i Slesvig, Holsteen og Lauenborg; 7) Afgiftsvæsenet i Jsland; 8) Tidenders og Journalers Forsendelse med Posterne.