JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-06-25
Rom, den 25de Mai. Vi ere da for nærværende Tid meest frie for vore kostbare Befriere. Den bekiendte Begivenhed med den franske Gesandt i Wien havde voldet en Standsning i Troppernes Jndskibning; man haaber midlertid, at den ingen alvorlige Følger vil drage efter sig, da det under nærværende Omstændigheder ikke vilde være nogen af Parterne til Fordeel at begynde Krigen paa ny. De 3000 Polakker, som vi have her i Besætning, og mod hvilke den romerske Almue havde fattet en meget ugunstig Fordom, begynde meget at behage Romerne; thi de gemeene ere, om mueligt, endnu mere bigotte og raa overtroiske, end Romerpøbelen. Polakkerne knæle for alle Helgenbilleder, besøge hyppigen den hellige Petrus i Pederskirken, kysse de Geistlige paa Haanden, og følgelig anseer Romer pøbelen dem for gyselige Christne. For midlertid at forebygge alt det Onde, der kunde flyde af denne Polakkernes religiense Sympathie med Romerpøbelen, er det hine strængelig forbudet, at gaae til Skrifte hos andre, end deres Regimentsgeistlige. Desuden har General Dombrowsky forsikkret dem, der vare bekymrede for hans Soldaters Overtroe og Fanatisme, at han stod inde for sine Soldater, og at, saa gode Christne de end forresten vare, vilde det kun koste eet Ord, at bringe dem til med samme Redebonhed at myrde de samme Præster, de ærbødigen kyssede paa Haanden, og plyndre og ødelægge de Kirker, hvor de daglig forrette deres Andagt. Den Herestav, der virker denne Lydighed, er Stokken. Polakkerne staae under langt strængere Mandstugt, end de Franske, der blot ledes ved Ære, men derfor ere ogsaa Polakkerne langt ordentligere, mindre overmodige og drikfældige, end de Franske, og bedre og reenligere klædde, end Verdens Overvindere, skiøndt de i mange Maaneder ingen Sold have faaet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-06-25
Polakkerne ere nu i Besiddelse af vort Castel. Paa alle 4 Broer, som gaae fra Staden til Trastevere, ere nu byggede Stakitporte, der om Natten holdes lukkede, for desbedre at bevare den offentlige Sikkerhed. J de første Dage af forrige Uge skulde i et Kloster i Trastevere, under Skin af et patriotiske Silde af adskillige hundrede Personer, en ny Sammenrottelse stiftes; men Regieringen blev underrettet derom, og sendte en Mængde Patroller til Trastevere, og da de foregivne Patrioter saae, deres Forehavende var forraadt, blev der intet af Giestebuddet; alle dertil bestemte Levnetsmidler bleve uddeelte blandt Trasteveres Fattige, og 12 Personer hæftede derfor.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-06-25
Basel, den 7de Junii. Man vil her vide, at det franske Directorium har billiget sin Commissair Rapinats Forhold. Dog behøver denne Efterretning endnu Stadfæstelse. Han har omsmeltet de 8 smaa Canton ner til ere, som skulle have de Navne Waldstetten, Findt, og Sitten, og hvori Schwys, Glaris, og Appenzell skulle være Hovedstæderne. Hver Canton skal ufortøvet sende 12 Deputerede til Arau. (Det hedder overalt, at Schveits skulde faae en gandske ny Jnddeeling efter fransk Maade, blot i 12 Departementer, der skulde have deres Navne af Floder og Bierge. Efter denne Jndretning skulde de tolv, Hovedstæder blive Lugano, Sitten, Lausanne, Murten, Solothurn, Arau, Bern, Lucern, Schwyz, Herisau, Zürich, og Schafhausen. Arau skulde blive Lovgivningens og Directoriets Sæde; Basel for det meeste forenes med Solothurn; Biel, Neuschatel, og Granson lægges til Murten. Herved vilde rigtig nok Udgifterne blive meget forringede; men ogsaa Forretningerne meget vanskeliggjorte, da endnu kun saa ordentlige Poster ere indrettede. Hvert Departement skal da i Følge denne Plan efter sin Folkemængde seende et vist Antal Repræsentanter til Lovgivningen, der istedet for 264 Medlemmer, da kun skulde have omtrent 150. Dog skal denne Plan endnu ikke have faaet Directoriets bifald).J Overvallis er Roligheden nu bragt tilbage, Egnene ovenfor Leuk undtagen, hvor Landboerne endnu intet ville vide af Constitutionen at sige. J Gaar Morges har man her paa Torvet og i adskillige Gader fundet en trykt Adresse, hvori de franske Tropper opæskedes til Oprør. Vort Administrationskammer vil herom lade anstille skarve Undersøgelser.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-06-25
Træfningerne i Wallis have, som man nu af gode Kilder veed, paa begge Sider kostet overmaade meget Blod, og Frankernes og Vaadtlændernes Tab paa den eene, og Wallisernes paa den anden Side gaaer i de Tusende. Walliserne streede, som Løver; kun Skade (tilføyer Posselt, af hvis Weltkunde dette tages) at de ikke streede for deres Uafhængighed, men, begeistrede af fanatisk Rasenhed, blot for Præsteherredom. Mellem deres Døde fandtes en Mængde Præster i fuld Ornat, der bare Kors istedet for Faner, og midt i Kampen uafladelig læste Bønner. Denne Haardnakkenhed hos Walliserne, der for det meeste vare væbnede med Spyd, Øxer og Morgenstierner, fortiener saa meget mere Forundring, da enhver kiender dette Folk overordentlige Sløvelse og Siæleslappelse.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-06-25
Aastadt, den 15de Junii. J Gaar Aftes kom Borger Sieyes her med hans Legationssecretair Otto, og to andre Secretairer, incognito under Navn af en Kiøbmand, men blev snart kiendt. Jean Debry har i Dag legitimert sig, som fransk Gesandt, og man venter snart et nyt Ultimatum. (Roberjot, Exconventlem, og Gesandt i Haag, er tillige udnævnt til tredie Gesandt i Rastadt).
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-06-25
Zürich, den 10de Junii. Om Aftenen den 5te kom de franske Commissairer Rapinat, Rouhier, og Pommier med Soldater i Forvaltningskammeret, og fordrede Nøglen til Skatten, da den blev dem nægtet, lod de en Smed hente. Midlertid gik Secretair Meis efter Stadtholder Penninger, og Forvaltningskammers Præsident Wyss. Begge kom i største Hast, og protesterede i kraftigste Maade. Pommier kom med Smeddene. Rapinat fordrede Nøglen med Tillæg, der er Bajonnetterne havde jeg saa mange Bajonnetter, som De, svarte Penninger: bandt jeg an med Dem. Jeg skal i Øieblikket mælde alting til Arau. "Vil De det, svarte Rapinat, saa glem ikke at tilføye, at vi om 4 Dage føre Skatten herfra. Han rev Seglene af, eftersaae Skatten, og den blev i Forgaars virkelig bortført.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-06-25
Basel, den 13de Junii. Klagerne over de franske Commissariers Voldsomheder vedvare desværre.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-06-25
det store Raad i Arau klagedes den 2den fra den lemainske og Zürchiske Canton over franske Militairpersoners Excesser, der vare gangne saa vidt, at allerede adskillige Schveitserborgere havde mistet Livet derved. Man foreslog, at sende en overordentlig Gesandt til Paris. Dagen derpaa klagede Borger Escher over en ny befaling af General Schauenburg, der truede schveitserske Borgere med Arrest, og ikke tillod dem at reise fra eet Sted til et andet. Suter raabte, hvad nytte vor Constitution og Raadslagning os, naar vore Medborgere kunne stilles for franske Krigsretter, Han svoer, at leve frie, eller døe, og der blev lydelig klappet. Nuzel – en gammel Krigsmand – raabte: man maatte for lade sig sønderhugge, end tage Love af fremmede. En Commission skal overdrages, at forestille de franske Vedkommende Constitutionsstridigheden af disse Fremfærd. Følgende Dag tilsendte Directoriet Lovgivningen Afskrift af en Brevvexling med Schauenburg (som Posselt med Føye kalder alt for mærkværdig) og der upaatvivlelig bebuder, at nye Rædselscener ere i Veien for Schweits.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-06-25
Paris, den 11te Junii. Det halvofficielle Blad Redacteuren forsvarer vor Regierings Fremfærd mod America og Schveits. J Hensigt til det sidste paastaaes det: at Oligarchiet har vildleedt Almeenaanden, og opægget den mod sine naturlige Beskyttere, paa det Schveits skulde ophøre at være en uafhængig Magt; at Oligarchernes Frækhed havde havt fortreflig Nytte af Mengands Feighed (?) at Schveitserne, ledede ved fremmed Jndflydelse, havde vildet forfægte deres Fædrelands Uafhængighed, men derved miskiendt den franske Regierings Rettigheder (?) under hvis Beskiærmelse Landet i det mindste for Øieblikket stod. Denne almeene Svimmel, havde grebet det helvetiske Raads Patrioter, selv den enthusiastiske Huber, den franske Nations varme Ven." Han fremstiller nu Frankernes Erobring, og udleder deraf Commissairernes Ret til at forsegle de helvetiske Casser, og undres, at den helvetiske Regiering har kundet vove, at sætte sit Segl ved Siden; til Slutning beder han, det helvetiske Directorium ikke at glemme: at indtil en Alliancetractat, dets Forbindelser med Frankerig stedse maae ansees, som et erobret Lands." Denne Redacteurens i Directoriets Erklæring torde hæve Directorialen Och paa Patrioten Legrands Bekostning, og man spaaer en 18de Fructidor i Schveitserlovgivningen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-06-25
J Hensyn til America er trykt en lang Fremstilling med en Brevvexling mellem Talleyrand Perigord og den americanske Gesandt Gerry, hvoraf skal sees, at de tre Bestikkelses Negotiateurer var uhiemlede Udlændinge, og at den eneste Franskmand, der og selv har nævnt sig, var et angerløst Mellembud; samt at det hele er en engelsk Jntrique.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-06-25
Om Buonapartes Tog hører man her endnu daglig upaalidelige Gisninger og Rygter.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-06-25
Cadix, den 25de Mai. De Engelske vedblive endnu at bloqvere vor Havn, og have i Gaar igien faaet en Forstærkning af 10 Krigskibe.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-06-25
London, den 5te til 15de Junii. Efter vore Dagsblade skal Stormesteren af Maltha paa det russiske Hofs udtrykkelige Forlangende have lovet at optage engelske Floder i sine Havne, hvilket for vore Operationer er af største Vigtighed. Lord St. Vincent skal, hvis den spanske Flode ikke snart kommer ud, angribe den i Havnen, og bombardere Staden paa ny. Han er nu 32 Skibe stærk, da han har faaet Forstærkning af Admiral Curtis. Nelson, hvem han havde afsendt til det middellandske Hav, er igien stødt til ham ved Cadix, og det har heddet, at han derpaa selv vilde gaae til Middelhavet, og søge den toulonske Flode.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-06-25
Den almindelige Opmærksomhed hviler midlertid især paa Jrland, hvorfra de blodigste og skrækkeligste Efterretninger afløse hinanden. J Grevskabet Kildare rase, Rebellerne paa ny, og de 4000, Dundas benaadede, grebe ufortøvet til Vaaben igien. J Grevskabet Vexford vare de 15000 Mand stærke, slog et Kongeligt Corps under Oberste Walpole, men bleve i et stort Slag, den 5te med uhyre Tab overvundne af de Kongelige, og Staden gammel Ross den igien frataget. Jkke desmindre giorde de den 9de et Angreb paa General Nedham ved Arklow; men dreves atter paa Flugt, ogsaa har General Nugent i Antrim adspredt dem, desuagtet bliver Rebellionen i det nordlige Jrland stedse frygteligere, og to nye Grevskaber ere traadde i Rebellionsstand. 2000 Mand Garde var sendt til Portsmouth, for at gaae til Jrland, nu sendes atter det attende Regiment, Bataillonen i Tower, og 200 Mand Garde til Bristol i samme Bestemmelse. Vicelongen Camen har aftakket, og Cornmallis gaaer over i hans Sted. Sheridan har foreslaaet at forandre Forholdsregler og Embedsmænd, thi, opfyldte endog Tvangsystemet sine Talsmænds forigste Haab, kunde det dog kun skaffe Erobring af en Ørk, der blot ved Skatte og Armeer var at holde. Mislykkedes det, var Jrland forloret. Denne Adresse forkastedes uden Stemmesamling. 6 nye Cavallerieregimenter, og 3 Jnfanterie ere beordrede did.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-06-25
Kiøbenhavn, den 25 Junii. Under Dato den 4de April er udkommen en Octroy for et almindeligt Brand=Asseurance-Compagnie paa Vahre og Effecter i Kongerigerne Danmark og Norge, samt Hertugdømmerne, Staden Kiøbenhavn undtagen; faaes for 10 Sk., heftet 12 Sk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-06-25
Under samme Dato er ligeledes samme Octroy udkommen paa Tydsk, faaes og for 10 Sk., heftet 12 Sk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-06-25
Under Dato den 18de Mai er udkommen en Placat, som tillader, at Foreninger maae indgaaes, for Kirker, Stiftelser, Beneficiarier, Lehn og Fideicommisser, om Tiende Afgivters Bestemmelse til Korn, in Natura, uden at anslaaes til Penge, paa den Maade, som er foreskrevet i den Kongelige Jndbydelse af 18de Martii 1796, dens 1ste §.; faaes for 2 Sk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-06-25
Meteorologiske Observationer. Barom. Therm.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-06-25
Vinden. 18 Junii. Varme. O. S. O. Uvis. S. S. O.S. S. V. N. V. S. S. V. Uvis.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-06-25
Fra Pressen er nylig bleven færdig: Begyndelses Grunde til Natur=Læren, anden og forbedrede Udgave ved Kammerherre og Hofmarschal Hauch, 1ste Deel 1 Rdlr. 3 Mk., hvoraf 3 Mk. godtgiøres ved den anden Deels Modtagelse, som med det første kan ventes færdig.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-06-25
Prosaiske Forsøg af Prof. Rahbek, 5te Samling, 3 Mk. - Samlingen af Forordningerne for Aaret 1797, faaes hos Directeur Schulz paa Hiørnet af Høybroe- og Læderstrædet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-06-25
De Jndstevntes Jndlægge udi Sagen: afgangne Doctor Münters Enke og Børn &c., contra Frodine Jürgensen og Assessor Barens, som Tillæg til andet Hefte af Kiøbenhavns juridiske praktiske Maanedstidende.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-06-25
Blandt paadømte Sager skulle udelukkes Sager angaaende verbale Jnjurier, med mindre der i samme skulde indeholdes mærkværdige qvæstiones juris, da i saa Fald Sagen indryktes under opdigtede Navne &c., Morgenstierne, Subskriptionsplan til hans Maanedsskrift, faaes hos Directeur Schultz for 6 Sk., hæftet 8 Sk. Sammesteds faaes Augsburgische Confession, stor vo 7 Ark, for 16 Sk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-06-29
Kiøbenhavns Aar No. Duun, huus Manu Post-Tidender, som Huus, Fredagen, den 29 Junii. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved J. F. Schulz.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-06-29
Constantinopel, den 11te Mai. Ud af CrimsHavne er udløbet en russisk Flode paa 12 Linieskibe og 14 Fregatter, hvoraf de fleeste føre 40 Kanoner. Dertil kom endnu 60 Galleyer med Landingstropper. Da Rusland staaer i bedste Forstaaelse med Porten, synes denne Flode at have en anden hemmelig Bestemmelse i Middelhavet. J Cherson arbeides desuden paa en Flode til.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-06-29
Genua, den 2den Junii. Paa den fra Toulon udløbne Flode ere 19000 Mand franske Landingstropper, herfra afgik endnu 12000 Mand paa 100 Transportskibe, i Civitavechia indskibedes ligesaa mange. General Buonaparte har altsaa over 40000 Mand under sin Commando. Her har man gjort et stort Væddemaal paa, at Buonaparte seilede lige til Constantinopel, der i Forening med Paswan Oglou at foretage noget stort. J Portugal er man derimod overtydet, at denne Søerustning gielder den, og alt opbydes derfor til Værn.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-06-29
Livorno, den 29de Mai. Den franske Toulonflode, som over tre hundrede Seilere stærk nogen Tid har opholdt sig ved Øen Gorgone i vore Farvande, har, efter at have draget Transportfloden til sig ved Civitavecchia, fortsat sin Cours mod Østen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-06-29
Den spanske Flode i Cadix skal have befaling at angribe den engelske, saasnart den har svækket sig ved at bortsende Skibe til Middelhavet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-06-29
Cadix, den 26de Mai. Vor alt udrustede og seilfærdige Flode bestaaer af 22 Linieskibe, 8 Fregatter, og 2 Orcher. Nu blive i største Hast end videre 20 Linieskibe udrustede. For midlertid at forbyde, at Havnen og Staden ikke skal blive beskudt, er der ved Mundingen af Havnen lagt to Linieskibe, der hindre de fiendtlige Skibe at nærme dem. Ogsaa ligger ved Jndløbet af Havnen, og i Bugten den Flottille, som er bestemt til Forsvar og Angreb, og bestaaer af 45 Kanoneerfartøyer, 18 Tartaner, 46 Chaloupper, 24 Bombardeer skibe, og 10 Fregatter, samt mange andre Fartøyer, tilsammen 126 Skibe, der for det meeste ere forsynede med Kanoner, Haubitzer, Ovne til at giøre Kugler gloende, o. s. v., og tildeels besatte med Landingstropper. Ogsaa er til Forsigtighed fra Bugten og Fortet St. Sebastian oprettet en Broe til Staden, for at lette Communicationen. Massaredo har udstædet en Jndbydelse til de bortrømte Søefolk at komme tilbage, og ikke blot forsikkret om benaadning, men og om den tilbagestaaende Sold, og ny Klæder. Dette har den Virkning, at her daglig komme Søefolk, og søge frievillig Tieneste, hvorfor man haaber, at den store Flodes Bemanding snart vil blive complet (!)
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-06-29
Philladelphia, den 3die May. De vigtigste Bills, der i forrige Maaned giennemdreves i Kongressen, vare: 1) at authorisere Præsidenten Adams, at kiøbe tolv smaa Krigskibe, ikke over 22 Kanoner, og udruste dem til Koffardiefartens Beskiærmelse. 2) J fornødent Tilfælde ligeledes at ruste et Corps paa 20000 Mand, især til at forsvare Kystegnene. 3) At istandsætte og udbedre Fæstningsværkerne i de meest blottede Kystegne. Ogsaa er nedsat en Committee for at undersøge Midler til at skaffe saadanne Udlændinge, der syntes farlige for Roligheden og Sikkerheden, bort af Landet. og Haag, den 16de Junii. Følgende er en omstændelig Beretning af det, man her kalder den ny Revolution: Den 10de kom General Daendels tilbage fra Paris, hvorhen han efter sin Tvist med den franske Gesandt Lacroix, og hans Secretair Ducange var reist, eller, som bataviske Directorum i Førstningen kaldte det, undvigt. Da Directoriet vægrede sig ved at give ham den sædvanlige Vagt af to Mand uden for hans Hotel, gav General Joubert ham i det Sted 2 franske Grenaderer. Dagen derpaa blev han paa Paraden complimenteret af den bataviske Garnisons Officerer med deres Commandeur Geldermann i Spidsen; og om Aften blev ham til Ære givet en stor Soupee med Ball, hvor ikke blot de bataviske, men og de franske Officerer blandt andre Generalerne Joubert og Rewbel, Directeurens Søn, vare tilstæde, saavel som Regieringsministrene og flere anseete Personer. J dette Selskab aftaltes en Memorial, der fremstilte Ulovligheden af den nærværende Nationalrepræsentation, som den 4de Mai indsatte sig selv, uden at have raadspurgt Nationen. Natten derpaa lod Directoriet Commissarierne til denne Memorials Affatning, hæfte, og sendte to Courerer til Paris, følgende Dag var megen Bevægelse i Lovgivningen, begge Kamre holdt Almeencommittee, sendte Commissioner til hinanden og til Directoriet, erklærede sig permanente, og lod sin Garde 5 Compagnier Jnfanterie, og et Detachement Cavallerie træde i Gevær ved sit Pallads.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-06-29
Da de midlertid af Commandeuren erfoer, der ikke vilde være stort at regne paa disse, søgte de ved Major Struick Hielp hos Nationalgarden; men han blev hindret i at udføre dette Ærende. Klokken 3 om Eftermiddagen traadde, efter de 4 ældste Statsministres Befaling, hele Garnisonen i Gevær, og gav sig under Daendels's Commando, selv Lovgivningens Vagt giorde dette. Klokken 5 kom Daendels i Spidsen for 2 Compagnier til Directorernes Pallads, hæftede van Langen, der gjorde Modstand, ligesom og Wybo Fyn jes Søn vilde fyre en Pistol af paa ham, men man bemestrede sig denne. Wrede og Fynie flygtede imidlertid, nogle sige, til Paris, andre, i Skiul i Lacroix Hotel; Wilderik og Focker bleve vel for et Øieblik hæftede, men da de om Morgenen havde nedlagt deres Directorplads, og misbilliget de vilkaarlige Fremfærd, bleve de strax løsladte, og endnu samme Aften indsatte i den ny provisoriske Lovgivning. Midlertid brød Commandanten Dury ind i begge Lovgivningerne, og befalte dem strax at skilles ad; begge Præsidenterne protesterede mod denne Vold, men bleve, tillige med adskillige af deres betydeligste Collegier, hæftede. Den franske – vel hiemkaldte, men dog endnu ikke afløste – Gesandt Lacroix var i Directorialpalladset, medens alt dette foregik, tiltalte forgieves saavel Daendels, som de bataviske og franske Tropper, og selve General Joubert; lod siden Proclamationer opslaae, hvori han i Nationens Navn protesterede mod det forefaldne, men paa Daendels's befaling bleve de afrevne. De fem Ministre indsatte sig til provisoriske Directorer, og 45 Medlemmer, meest af det gamle Convent, indsattes til en provisorisk Lovgivning for en Maaned, i hvilken Primairforsamlingerne skulle vælge nye Repræsentanter. De, der den 22de Januar bleve hæftede, meenes nu sikkerlig at komme paa frie Fod, saameget mere, som Borger Schimmelpenning, en af det moderate Parties Høvdinge, sees at være i saadan Anseelse, at han sendes, som Gesandt til Paris. (Saadant Endeligt tog det med Mændene af 22de Januar. Mændene af 18de Fructidor vilde sikkerlig ikke giøre ilde i at speile sig deri).
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-06-29
Haag, den 19de Junii. J Forgaars bragde en Coureer fra Paris General Joubert bestemt Ordre fra Directoriet, at understøtte Agenterne til at udføre – den alt fuldbragte – Revolution, og i Gaar bragte en anden Stadfæstelse paa denne befaling. Lacroix er reist, og meenes at have taget Exdirecteuren Wybo Fynse med sig. General Daendels er, tilligemed Krigsministeren Spoors, Præsident i det provisoriske Directorium, reist til Rotterdam, hvor man var misfornøyet med den sidste Revolution, først havde vægret sig ved at opslaae Proclamation desangaaende, og siden havde afrevet den. Vel ere de, som den 22 Januar hæftedes, som Høvdinger for den moderate Partie, endnu ikke friegivne, dog ventes det snart at vilde skee, ogsaa er deres Fangenskab meget formildet, medens de sidsthæftede holdes saare strængelig.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-06-29
London, den 15de Junii. Den ellevte har Grenville ved en Note erklæret de fremmede Gesandte, at Kongen havde besluttet at lade Jndløbet af Texelen bloqvere, og at altsaa fra Dagens Datum ingen neutrale Skibe under noget Paaskud tilstæde at løbe derind.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-06-29
De sørgeligste Efterretninger indløbe fra Jrland. Det hele Grevskab Down er i det rædsomste Oprør, og de Kongelige Tropper ere der adskillige Gange slagne med største Forliis. J et Brev fra Belfast af 10de Junii siges udtrykkelig, at alt er i frygtelig Forvirring, og Brevskriveren er bange, hans næste Brev vil indeholde, græsselige Efterretninger. De nærværende Tropper kunne paa ingen Maade maale sig med Rebellerne. Hvis man altsaa ikke enten strax didsender en stor Forstærkning, eller veed at giøre Fred, er Jrland – det arme Land forlorent for stedse.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-06-29
Dublin er i en sørgelig Forfatning; nogle Jldsignaler, man har seet paa Naboebiergene, og der besvaredes fra tvende Huse i Staden, have opvakt den yderste Angst. Hertil kommer endnu den ikke ugrundede Frygt for Hungersnød, da ingen tør tænke paa Agerdyrkning.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-06-29
Rygtet om en Tvist i Cabinettet er paa nogle Dage blevet meget lydeligt. Aarsagen skulle de irlandske Anliggender være, hvori nu, efter Forlydende mod Pitts Raad, skal foregaae en stor Forandring. Man smigrer sig, at Tvangssystemet, som Canzleren, Lord Clare, og Familien Beresford staaer i Spidsen for, vil af Cornwallis blive forkastet. At Pitt skulde have begiert sin Afskeed, er ikke sikkert. Han vedbliver at være syg, og Tailor har i Underhuset yttret en Tvivl, om det var en politisk eller virkelig Sygdom, og ønsket at see ham igien paa hans Plads.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-06-29
London, den 19de Junii. J Aften har man ingen paalidelig Efterretning om Jrland. J det Hele har Anliggenderne Stilling der, uagtet adskillige Seiere ikke forbedret sig betydelig. Rebellerne skulle i Grevskabet Werford beløbe sig til 60000 Mand. De Kongelige ere kun 10000 Mand stærke, men naar hele Forstærkningen fra Engelland kommer, hvortil paa ny 10000 Mand ere beordrede, ville de uden Fare kunde binde an med Rebellerne. Cornmallis siges at vilde føre Krigen i Jrland, ligesom i Ostindien, efter de strængeste Militair love, og ingen Pardon give. Han er alt reist did, og man haaber, han snart vil give Rebellionen en anden Vending. Hertugen af Leinster gjorde i Fredags ved lukte Dørre sit Forslag i Overhuset om Jrlands Tilstand; men det forkastedes med 70 mod 19 Stemmer. Næste Tirsdag vil Lord Cavendish giøre et nyt Forslag desangaaende i Underhuset, og yttrede Sheridan det Haab, at man da ikke vilde rydde Gallerierne. Mange Lords havde for nogle Dage siden foresat sig, at forlange Audients, for at bede om andre Forholdsregler i Jrland; men man fik dette Forehavende drevet tilbage.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-06-29
En russisk Flode er kommet paa de engelske Kyster.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-06-29
Lord Bridport har været paa Jagt efter nogle fra Brest udløbne franske Skibe, og derved opdaget, at i Brest Havn laae 10 seilfærdige Linieskibe, og ligesaa mange Fregatter.