Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-04-10
Nyeste Skilderie a Kjøbenhavn. og 40000000 Attende Aargang. No. 29 Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Er det Sandheden eller Dadelen, som Dr. H. N. Claussen understøtter, (Slutning; see forr. No.) III. Jeg kommer til den Deel af Doctorens Bibliothekskritik, hvori han vil bevise 1.) at min Erfaring om fremmede Bibliothekers Jndretning er paafaldende ufuldstændig og utilstrækkelig, og min Overbeviisning om den Liberalitet, som finder Sted i det store Kongelige Bibliotheks Benyttelse betydeligt felende. 2.) at hans "Bekiendtskab med det en ropæiske Fastlands Hovedbibliotheker derimod er saa grundig og udstrakt, at hans apodictiske Resultater og Sætninger om de udenlandske Bibliotheker bør troes, som historiske Data. Her have vi den fuldkommenste Modsætning i Doctorens System; thi ligesom han i Begyndelsen af sin Kritik, hvor det kom an paa, at en Sandhed, til Fordeel for det Kgl. Bibliothek, skulde erkiendes, var Skeptiker og Jdealist, saaledes er han her hvor han vil lære os de udenlandske Bibliothekers Fortrin, en afgjort Dogmatiker. Skiøndt vi nu i dette Capitel, som Læseren seer, ei ere ganske enige, falder det mig dog noget vanskeligt at modsige Doctoren, siden han forfra vil betage mine Jndvendinger al Kraft ved at tilintetgiøre mine Erfaringer. Jmidlertid er det vel ikke saa afgjort, at enhver Anden, end ham selv, vil troe Doctoren. Jeg overlader det ogsaa aldeles til Tirsdagen den 10 April 1821. enhver Læser at bestemme, hvo af os, Dr. Claussen, eller Undertegnede, helst maa staae til Troende, i det jeg anfører følgende Rettelser og Giendrivelser, af hans Yttringer om udenlandske Bibliotheker. For dem, som ikke troe mig saa upaalidelig og unøiagtig i at indhente Erfaringer om et offentlig Bibliotheks Indretning, som Doctoren, vil jeg bemærke, at ethvert af de Bibliotheker, jeg neden for nævner, har jeg selv besøgt. Efter Doctorens Ord at dømme (i Klarhed, har han ikke sin Styrke, skulde Uenigheden imellem os iøvrigt ei være betydelig. Jeg har sagt: at ved intet Bibliothek af første Rang i Europa (hvortil jeg henregner det Parisiske, det Wienske, det Goettingske, det Münchenske, det Dresdenske og det Kiøbenhavnske, finder en friere Adgang Sted, end ved det store Kongelige Bibliothek. Doctoren derimod, Ved intet af Hoved bibliothekerne Norden for Alperne er Adgangen mindre fri, end ved det Kgl. i Kiøbenhavn. Disse Udtryk lode sig uden Vanskelighed forene. Hans Mening seer man imidlertid skal være, at det sidste, en muligst fri Benyttelse for Læsere og Laanere, skal staae tilbage for de første. Her indtræder nu strax den Synderlighed, at *) Det Bodleyske i Oxford og flere italienske, *) Det Modleysk Hnkard 92 Aar, italien En maatte, med Hensyn til Haandskrifter, ogsaa regnes med, men paa disse allene kan ei tages Hensyn. Doctoren selv giør betydelige Undtagelser fra sine egne almindelige Sætninger ved det Wienske (som han endog kriticerer for Mangel af Udlaan, det Goettingske og Berlinske Bibliothek. Jeg giør mig saameget mere Haab om hans Tilladelse til at komme frem med flere. 1. Cataloger. Fuldfærdige Cataloger (som, i Følge Doctorens Kritik og Benegtelse af den Moldenhawerske Real-Catalogs Exstents, maa bestaae i fuldstændige, nøiagtige, reenskrevne, indbundne og i den forreste Sal opstillede Bøger), savnes ved flere af de nævnte Bibliotheker, end det Berlinske. Den Parisiske Real-Catalog er meget ufuldstændig, endog i den franske Litteratur, heller ikke er den indbunden. Ligesaa lidt ere Manuskript-Catalogerne ved dette rige og fortræffelige Bibliothek nøiagtige eller fuldstændige; hvorover ogsaa Professor Brøndsted har klaget. De øvrige 4 have kun alfabetiske Cataloger, den Wienske og den Münchenske bestaaer af løse Qvartblade i Capseler, og er altsaa ikke indbunden, heller ikke er den opstillet i den forreste Sal." Lignende Seddel Cataloger findes ved flere andre betydelige Bibliotheker, f. Ex. det Casselske, det Turinske o. fl. Med Real-Cataloger er i Goettingen og Dresden kun Begyndelsen gjort, og Arbeidet gaaer begge Steder meget langsomt 2. Udlaan. Ved ethvert Bibliothek udleveres de forlangte Bøger samme Dag uopholdeligen af Bibliothektienere", os. v. Jeg har allerede forhen bemærket, at Udleveringen ved Bibliothektienere er en Umulighed ved ethvert i streng videnskabelig Orden opstillet Bibliothek. Det finder derfor allene Sted i Paris og i München, hvor, denne Beqvemmelighed uagtet, Personalet med Skrivere og Tienere bestaar af 13 Betiente. J Paris skeer Udlaan kun ved en Gunst af Bibliothekaren, og i Følge særdeles Anbefaling. J Goettingen og Berlin finder det kun Sted een eller to Dage om Ugen, og begge Steder maa enhver Student eller anden Laaner, som ei er Embedmand, skaffe speciel Caution af en Professor for hver enkelt Bog, som laanes. J Wien udlaanes slet ingen Bøger, som Dr. Claussen selv har bemærket. J det brittiske Museums Bibliothek i London og i det almindelige Universitets Bibliothek, eller i det saakaldte Bodleyske Bibliothek i Oxford finder aldeles intet Udlaan Sted. Ved det første maa endog ansøges om Tilladelse til at læse Bøger paa Stedet, og ved det Bodleyske Bibliothek er det forbudet Bibliothekarerne selv, at laane en Bog hiem fra Bibliotheket. 3. Læsetid. Ved at anføre den længere Tid, som ved adskillige Bibliotheker gives til Læsning paa Stedet, havde det ikke været af Veien, om Doctoren tillige havde bemærket, at ved de fleste store Bibliotheker i Europa, saasom i Paris, Wien, Munchen, Goettingen, Berlin, er Personalet større, end ved det Kiøbenhavnske, og Bibliothekarerne desuden understøttede ved Amanuenser, Skrivere og Bibliothektienere. Tillige havde han kunne erindre, at ved det Goettingske Bibliothek, hvis indvortes og udvortes Oeconomie staaer som et Mønster for de øvriges, er Bibliotheket i det Hele kun aabent een Time, fra 1 til 2, de fire Søgnedage i Ugen, og to Timer, fra 2 til 4, de andre to Dage; i Berlin kun to Eftermiddags timer om Vinteren og tre om Sommeren.