JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-08-31
Lollands Spare- og LaanekasseDa Sparekassen til førstkommende 11te December Termin, vil kunne disponere over en Sum, saavidt nu kan skjønnes, til et Beløb af circa 10,000 Rbd. til Udlaan i faste Eiendomme, er et Regulativ betræffende slige Udlaan bleven forfattet som hos de i Kjøbstæderne antagne Agenter, og hos Directionens Medlemmer, kan erholdes tilkjøbs for 12 Rbs. Exemplaret. Nakskov den 29de August 1844. Directionen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-08-31
En theologisk Candidat, som har taget Embedsexamen for næsten et Aar siden, ønsker sig en Huuslærerplads, helst hos en Præst, eller i manglende Fald hos en anden Familie, til 1. Octbr. eller 1. Novbr. d. A. Den Søgende anvises af Hr. Boghandler Thierry i Nakskov.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-08-31
For en Hjælpelærer, paa et halvt Aars Opsigelse, er en Plads ledig ved Skolen paa Bogøe. Lønnen er 125 Rbd. aarlig, fri Bolig og det fornødne Brændsel til eget og Skolens Brug. Ansøgningerne og dette vacante Embede indsendes til Forstanderskabet for Bogøe inden 14 Dage fra Dato. Bogøe den 31te August 1844. Clausen, Sognepræst.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-08-31
Undertegnede afseiler sidst i næste Uge til Kiøbenhavn medtagende Fragtgods. A. W. Schrøder. Bliver Veirliget gunstigt, oplyses smukt med Lamper og opvartes med Musik i min Have i Morgen Aften. Nykjøbing den 31te August 1844. J. Thomsen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-08-31
En skikkelig Dreng kan blive antaget i Lær hos Rasmus Skomager i Sdr. Ørsløv til 1ste November, men helst en udenfor Sognet. Circa 20 Tdr. meget god Saa-Rug kunne, mod contant Betaling, erholdes hos Hr. Kjøbmand Jensen i Nysted.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-08-31
Den hollandske Mølle, Svanevig, som er beliggende i Østofte Sogn, tæt ved Toldstedet Bandholm, under Grevskabet Knuthenborg paa Lolland, kan strax erholdes i Fæste eller Forpagtning, naar Vedkommende derom personlig henvender sig til Undertegnede. Møllen, som har et Tilliggende af circaa 20 Tdr. Land god Jord og som staaer for nyt Matriculs Hartkorn 2 Tdr. 3 Skpr. - Fdkr. 2 1/4 Alb, privilegeret Mølleskyld 6 Tdr. og uprivilegeret dito 2 Skpr. har en smuk og god Beliggenhed og er forsynet med gode Bygninger, Stuehuset af Grundmuur med Tegltag, afgivende en beqvem og behagelig Bolig for en Familie udenfor Bondestanden, Knuthenborg pr. Maribo d. 28 August 1844. L. Petersen. Godsforvalter.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-08-31
Auction. Mandagen den 9de September dette Aar Formiddag Kl. 10 slet, lader Hr. Proprietair Glaevecke paa Holgershaab formedelst Fraflytning ved offentlig Auction opbydtil Bortsalg: endeel Meubler og Effecter af alle Slags, saasom Borde, Stole, Sophaer, Kister, Skabe, Sengesteder, gode Sengeklæder, Kjøkkentøi, en Wienervogn, en Kane, Slæder Seletøier, 14 a 16 Stykker Sviin, nogle gode Heste, hvoriblandt 2 sorte Hopper 5 a 6 Aar gamle, med meget mere, hvilke herved bekjendtgjøres. Nykjøbing den 28de August 1844. Pontoppidan. Adressecontoirets Commissionairer ere: Dhrr. Bogbdlr. Thierry i Nakskov, Kammerr. Suhr i Rødby, Postexpediteur Christensen i Stokkemarke, Boghdlr. Giegengack i Maribo, Apotheker Grundtvig i Saxkjøbing, Postmester v. Staffeldt i Nysted, Komd. Wulff i Stubbekjøbing og Færgeforpagter Arnkiel i Gaabense.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-09-02
Lollands Falsters StiftsTidende. Redigeret, trykt og udgivet af W. F. Laub i Nykjøbing. No 103. Mandagen den 2 September.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-09-02
Blandt alle de Lovudkast, der i indeværende Saison ere forelagte Stænderne, er der neppe noget, som i den Grad har tildraget sig den almindelige Opmærksomhed, som Udkastet til en ny Trykkefrihedslovgivning. Med den nu gjældende er saa temmelig nær Alle utilfreds. Forfatterne, hvorved vi her fornemmelig forstaae Redacteurerne af Dagblade, skaffer den Processer; Censorerne faae Næser og Domstolene fører den paa glat Jis. Trykkefriheds=Processerne ere voxede til en enorm Masse, og da Dommerne ret vel vide, at deres Domme, i ingen Sager ville blive underkastede en saa skarp Critik, som i disse, maae de anvende ganske særdeles Flid og Tid paa disse Sagers Behandling, og undgaae endda kun med Vanskelighed Beskyldning for Eensidighed, Haardhed, eller for at have ladet sig lede af Hensyn. Vel har Cancelliet i de senere Aar søgt at lette dem Arbeidet ved uden videre at undertrykke Numere af Blade, som have indeholdt det ubehagelige Artikler, uagtet Journalisternes heftigste Protest, uagtet Stændernes Besværing derover, og uagtet den offentlige Mening paa det bestemteste og eenstemmig har erklæret sig imod denne nye Art af Censur, er Cancelliet dog vedblevet dermed, og den kongl. Commissarius i Viborg har opbudt alt sit dialetiske Talent, for at vise det Lovmedholdelige deri; men Alt hvad han har udrettet derved, er, at han har gjort det endnu mere indlysende for Publikum, hvor usikker vor Retstilstand er i Trykkefrihedssager, og hvor høiligen vi trænge til en ny og forbedret Lovgivning i denne Retning. Vel har man fra enkelte Sider seet den Paastand, fremsat, at vore nuværende Trykkefrihedslove indrømme Pressen al ønskelig Frihed til at bevæge sig, og at de hyppige Sagsanlæggelser maae tilskrives Pressens egen Mangel paa Maadehold og dens Forsøg paa at gjennembryde de af Loven opstillede Skranker. Det er besynderligt nok at tale om "al ønskelig Frihed for Pressen i et Land, hvor ethvert politisk Blad er underkastet virkelig Censur, og hvor et Regjerings=Collegium troer sig beføiet til den Myndighed uden Lov og Dom at undertrykke ethvert ikke politisk Blad, som indeholder Artikler, der ikke behage det; det er endnu besynderligere at tale om dens Frihed, naar man vil erindre, hvad i Gierningen har været Tilfældet, at enkelte Blade, ere blevne satte under Tiltale, for at have meddeelt en Efterretning, medens andre Blade, der have meddeelt den samme Efterretning, ere gaaede fri, og vil man see hen til Resultatet af de mangfoldige Trykkefriheds processer, saa vil man finde det afgjort, at der maa herske en stor Uovereensstemmelse mellem de Lovkyndige om, hvad der er tilladt eller ikke tilladt at trykke. Cancelliet maa herom have ganske andre Meninger, end Domstolene, men selv disse synes ingenlunde at være enige herom. Vi tør iøvrigt forudsætte, at ingen af dette Blads Læsere ere ubekjendte med den ypperlige Comitee-Betænkning om Pressens nuværende Tilstand, som er meddeelt i "Dansk Folkeblad, og hvem der har læst den, vil neppe finde sig foranlediget til at holde Lovtaler over vor nuværende Presselovgivning.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-09-02
Hvad nu angaaer den Mangel paa Maadehold, for hvilken man er saa villig til at beskylde Pressen, da lader det sig ikke nægte, at enkelte Blade ere gaaede saavidt i Pressens Brug, at det vel kan kaldes Misbrug. Vi bifalde ingenlunde saadanne Misbrug af Pressen, vi deele ganske den Harme, som den bedre Deel af Publikum har tilkjendegivet over slige hadefulde, undertiden endog usandfærdige, Angreb paa Regjeringen, eller endog paa Kongens Person. Men hvem har lidt Skade derved Sandelig ikke Regjeringen, men Pressen selv, den har derved tabt Tillid og Jndflydelse. Den Reaction, der for en Tid siden saa stærkt indtraadte mod den liberale Presse, maa fornemmelig tilskrives Publikums Misbilligelse af det lidenskabelige, hensynsløse Sprog, som den i de første Par Aar af denne Konges Regjeringstid havde tilvant sig; thi ifølge den Danskes rolige, kolde Natur er der intet, som meere fjerner ham fra en Sag, end at den føres med Lidenskab. Nu har Oppositionspressen modereret sit Sprog, og derved har den igjen vundet Jndflydelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-09-02
Hvad man imidlertid meest har bebreidet Pressen, og hvad navnlig den kongelige Commissarius i Viborg, stadigt har gjentaget, er, at den har udsaaet Had og Tvedragt mellem de forskjellige Statsdele og mellem Borgerne indbyrdes. Hvad den første Deel af Beskyldningen angaaer, da er det vitterligt for Enhver, der med Opmærksomhed og Upartiskhed har fulgt den periodiske Presses Frembringelser i denne Retning, at det er ligefrem usandfærdigt, naar man paastaaer, at den sørgelige Strid er foranlediget af den danske Presse, ligesom overhovedet vel sund Menneskeforstand tilsiger, at det aldrig kunde falde denne Presse ind at fremmane et Phantom af en schlesvig-holsteensk Stat, blot for at bevise dets Rullitet. Vi mene tvertimod, at denne Sag kan tjene som et slaaende Beviis paa en dygtig og uafhængig Presses store Vigtighed; thi at Sagen nu har tildraget sig Nationens almindelige Opmærksomhed, og at den Erkjendelse, at der maa gjøres noget ved Sagen nu mærkeligt nok - saa at sige paatvinges Regjeringen, tør vi nok, uden at sige formeget, paastaae, maa tilskrives Dagpressens Virksomhed i denne Retning. Værre er den anden Deel af Beskyldningen, at Pressen arbeider paa at udsaae Had og Tvedragt mellem Borgerne indbyrdes. Herved sigtes nok fornemmelig til de Artikler, som i den senere Tid have været indrykkede i enkelte Blade, navnlig i Fædrelandet om Forholdet mellem Jorddrot og Fæstebonde. Vi ville ikke nægte, at det forekommer os, at disse Artikler have et noget communistisk Anstrøg, de have nogen Lighed med en agrarisk Lov, men vi kunne ikke finde, at derved er lagt nogen Tendents for Dagen til at udbrede Had og Tvedragt mellem de forskjellige Borgerclasser. Skal Pressen med Frihed kunne behandle vigtige statsborgerlige Anliggender, saa maa man finde sig i, at den af og til bringer umodne Projecter til Torv, de ville enten dø hen af sig selv, eller ved Pressen selv sinde deres fuldstændige Gjendrivelse. En Redacteurs Stilling er overhovedet saa besværlig og vanskelig, at han vel kan gjøre Fordring paa nogen Overbærelse. Han skal følge Tidens Begivenheder, han skal behandle Alt, hvad der beskjæftiger Publikums Opmærksomhed, han skal sørge for en bestandig Afvexling, og til Alt dette er der indrømmet ham det kortest mulige Tidsrum. Han samler sine Materialier med største Flid, gjør sig at mulig Umage for at skaffe sig de paalideligste Oplysninger, hvilket under vore Forhold, hvor Journalisten betragtes med mistænkelige Øine, sandelig er et vanskeligt Arbeide, og naar han har faaet Alt ordnet og ført i Pennen med pligtskyldig Opmærksomhed, finder Censor eller Cancelliet, at der er undsluppen ham er stødende Udtryk, eller at Aanden i det Hele er upassende, o. s. v., og han faaer en Proces paa Halsen, hvor han, naar han er særdeles heldig, kan slippe med betydelig Tidsspilde, mange Ærgrelser og Processens Omkostninger.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-09-02
Jndenlandske Efterretninger. Den jydske Stænderforsamling. Syv og Tredivte Møde. Sagen betræffende Prof. Larsens Andragende angaaende en Kundgjørelse med Hensyn til den bestaaende danske Statseenhed blev foretaget til foreløbig Behandling.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-09-02
Man har i den senere Tid, hedder det fra Ribe, begyndt at skjære eller rykke Halerne af Hestene paa Byens Marker og Natten. En af de Personer, som udøve dette skjændige Tyveri, vil man have været saa nær, at man har kunne see, at han havde sværtet sit Ansigt. Det var høist ønske ligt at disse Tyve kunde opdages, og hertil kunde vistnok de Mænd, som giøre Opkjøb af Hestehaar, bidrage meget.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-09-02
(Corresp.) Kjøbenhavn den 31te August. Olie møller Schyttes Andragende i den jydske Stænderforsamling om Statseenheden og Stænderinstitutionens Udvikling har faaet et noget tarveligt Udfald. Hermed ville vi ikke betegne Udfaldet som i og for sig slet, men vi mene kun, at det ikke svarer til den imponerende Maade, hvorpaa Forsamlingen traadte op. Efter en Debat, hvori Forsamlingen paa det Skarpeste udtalte sig mod Kongens Raadgivere, som overhovedet mod Regjeringens hele Gjøren og Laden, maatte man rigtignok vente noget Andet end et Andragende, hvis Qvint essents egentlig er – Optagelsen af Jdeen og stænderske Committeer, kun med den Modification, at den eventuelle Comitee, eller Commission, ikke skal være permanent. Om Constitution, eller andet sligt, af hvad der er fra den Onde, er der ikke Tale, ja man har endogsaa sin Ængstelighed for at røre ved den Streng, med 29 Stemmer mod 19 forkastet det ilde lydende Ord folkelig som Kjøbmand Ree vilde have at der skulde indskydes i Andragendet. Hvis ellers Hs. Maj. efter det af Prof. Larsen stillede Amendement, der skal optages i Andragendets Motiver, træffer hensigtsmæssige Foranstaltninger til Statseenhedens Opretholdelse, og anordner virksomme Forholdsregler mod de statsopløsende Bestræbelser, saa indsee vi ikke, at der vil blive synderlig andet tilovers for den projecterede Commission, end at klamres, og det vil da det opgivne Stof give den rigeligste Anledning til. Det skulde glæde os meget, om det foreslaaede Middel maatte føre til et ønskeligt Resultat, men vi tvivle meget derom; rimeligviis vil Projectet aldrig komme til Udførelse, da der vel er liden Sandsynlighed for, at Slesvigerne og Holstenerne ville gaae ind paa en saadan commissionaliter Afgjørelse af de store Stridsspørgsmaal. Vi for vor Part ere ganske af Prof. Larsens Mening, at denne Sag kun kan bringes til Endelighed ved Regjeringens kraftige Jndskriden.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-09-02
Kjøbenhavnerne have et stort og velfortjent Renomee for Velgjørenhed, og de have i denne Tid givet et nyt hæderligt Beviis derpaa. Ved en Jldebrand i Adelgaden mistede 6 allerede fattige Familier Alt hvad de eiede, men neppe var der udstædt en Jndbydelse til Understøttelse for dem, førend der indkom 483 Rbd. 2 Mk. i Penge, foruden en betydelig Mængde Gangklæder, Linned, osv. og af Dagsadresseavisen seer man, at der endvidere ere indkomne 106 Rbd.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-09-02
Befordringer og Afgang. Adjunct ved Randers lærde Skole F. C. Hundrup, er allernaadigst beskikket til Overlærer ved Roeskilde Cathedralskole, Præst ved Tugt- og Rasphuset i Kjøbenhavn C. C. Boisen, til Sognepræst for Vandsbek Menighed i Haderslev Provsti, samt Sognepræst for Hammelev Menighed i Haderslev Provsti, S. Andresen, til Sognepræst for Maugstrup og Jægerup Menigheder samme Provsti; Sognepræst for Tersløse og Skjelleberg Menigheder i Sjællands Stift C. F. Petri til Sognepræst for Carlslunde og Carlstrup Menigheder i samme Stift; Sognepræst for Borup og Kimmersløv Menigheder i Sjællands Stift P. C. Tillisch til Sognepræst for Herlufsholms Menighed i samme Stift; Adjunct ved Vordingborg lærde Skole, Cand. Theol. H. P. K. Dorph, til Sognepræst for Øster egitsborg Menighed i Sjællands Stift; personel Capellan for Skeeby og Otterup Menigheder i Fyens Stift C. C. Lorentzen til Sognepræst for Nørre Næraae og Vederslev Menigheder i samme Stift (Besidderen af Grevskabet Roepstorff har jus proponendi til dette Sognekald) og Cand. Theol. L. Jürgensen til ordineret Catechet ved Garnisonskirken i Kjøbenhavn; Hofjunker Cand. jur. J. W. Oehlenschläger er allernaadigst constitueret som Consumtionsforvalter i Sorø, fra 1ste October næstkommende at regne, imod at stille Caution i anordningsmæssige Effecter, forhenværende Toldfuldmægtig Aarhuus N. Paulsen til Told- og Consumtionskasserer i Ringkjøbing mod at stille befalet Sikkerhed. Under 27de ds. har Hs. Majestæt i Naade entlediget Sognepræst for Allesø- og Næsbyhovedbroby Menigheder i Fyens Stift R. Knudsen, samt Districtslæge i Ringkjøbing Kjøbstad og tilliggende Land district P. J. Gunst fra deres respective Embeder.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-09-02
Kjøbenhavns Børscours den 30te August 1844. - Hamborg 2 Maaneder. – a vista 199. - Species 200. - 4 pCt. Kongelige Obligationer (uden Rente) 101 3/4 a 102 1/2 Rbd. - Nationalbank=Actier 130 a 130 1/2 Rbd. rede Sølv.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-09-02
Kjøbenhavns Torvepriser den 24de August 1844. Rug, 3 Rbd. 64 s. a 4 Rbd. 48 s.; Hvede, 4 Rbd. 24 s. a 5 Rbd. 80 s.; Byg, 2-radet, 3 Rbd. 56 s. a 3 Rbd. 88 s.; dito Geradet, 3 Rbd. 21 s. a 3 Rbd. 56 s.; Havre, 2 Rbd. 48 s. a 3 Rbd. 4 s.; røget Flæsk Lpd., 2 Rbd. 40 s. a 2 Rbd. 56 s.; dito grønsaltet, 1 Rbd. 72 s. a 2 Rbd. 16 s.; Smør, Pd., 23 s. a 26 s.; Æg, Snesen, 22 s. a 25 s.; Sjællandsk Smør, Fjerdingen, 12 Rbd. 48 s. a 13 Rbd. 72 s.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-09-02
(Jndsendt.) Enhver som har Sands for christelig Andagt i Kirken, føler, at denne livlig befordres ved god Sang, og at denne bedst fremmes ved passende Ledsagelse af et Jnstrument. Et saadant var alt for flere Aar siden af Menigheden anskaffet til Aastrup Kirke paa Falster: nemlig et Physharmonica. Men da dette fandtes mindre skikket og beqvemt til Øiemedet, har endeel Medlemmer af samme Menighed, paa Anmodning af Kirkens Betjente, ved velvillige Bidrag anskaffet et Orgel til den store Kirke. Dette er forfærdiget og opsat af Orgelbygger Schierf i Kjøbenhavn, og har kostet 200 Rbd. hvortil det Classenske Fedeicommis har bidraget 26 Rbd. Orgelet har 4 Stemmer, og blev første Gang brugt ved Gudstjenesten paa Trinitatis Søndag d. A. i hvilken Anledning Sognepræsten bevidnede Menigheden sin Glæde over den udviste Velvillie og den gode Sands for christelig Andagt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-09-02
AVERTISSEMENTS.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-09-02
Dødsfald. At det den 25de August behagede det alvise Forsyn at bortkalde min gode Moder Elisabeth Nedahl, Enke efter den forhen her i Byen afdøde Skrædermester Nedahl, i sit 56de Aar fra denne Verdens Lidelser til et bedre Liv, bekjendtgjöres for Familie og Bekjendte, af hendes efterlevende Sön. Nykjøbing den 31te August 1844. Johan Nedahl.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-09-02
J Overeensstemmelse med Forordningen af 27de September 1799 dens 20de § bringes herved til offentlig Kundskab, at i en mod forhenværende Redacteur af Bladet "CorsarenKobbertrykker D. Kragh, for Overtrædelse af Anordningerne om Trykkefriheden, anlagt Justitssag er Mandagen den 26de August 1844 under Høiesteret afsagt saadan Dom: Christian Daniel Kragh bør til Kjøbenhavns Fattigvæsens Hovedkasse bøde 100 Rbd. Sølv, samt være den i Forordningen 27de Septbr. 1799 § 20 foreskrevne Censur urdergiven i et Aar. I Henseende til Actionens Omkostninger bør Lands-Over- samt Hof= og Stads=Rettens Dom ved Magt at stande. J Salarium til Advocat Rotwitt for Høiesteret betaler Tiltalte 40 Rbd. Sølv. Høiesterets Justitscontoir den 26de August 1844. Hammerich. At jeg nu er saa vel, at jeg igjen kan besørge mine Forretninger og foretage Reiser, finder jeg mig foranlediget til at bekjendtgjøre. Og da det i de sidste Aar oftere er hændet, at Familier paa Landet, som have ønsket at afbenytte min Hjælp, ere blevne feilagtigen underrettede om min Tilstedeværelse, som Følge af at de ikke have forespurgt sig, eller ladet forespørge, i min Bopæl, maa jeg bede Enhver, som enten attraaer at tale med mig, eller ønsker min Nærværelse, behageligen at henvende sig, eller paalægge sit Bud at henvende sig, directe i min Bopæl. Nakskov den 29de August 1844. Engel.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-09-02
Stadslæge.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-09-02
For de Medlemmer af det Lolland Falsterske Brandforsikkringsselskab, som endnu ikke have betalt det dem i Anledning af Jldebranden, paa Ny Kirstineberg paa lignede Repartitionsbidrag af 30 sk. af hvert 100 Rbd.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-09-02
af Forsikkringssummen for det forrige Aar, bekjendtgjøres herved, at Undertegnede vil møde Mandagen den 9de September, Formiddag Kl. 11 paa Gjæstgivergaarden. i Nakskov og Fredagen den 13de September, Formiddag Kl. 11 paa Gjæstgivergaarden i Nykjøbing, for afde respective Herreders Beboere at modtage dette Bidrag. Binitze den 18de August 1844. G. Aagaard. Lollands Sparekasse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-09-02
At Dhrr. Postmester Møller i Maribo, Apotheker Grundtvig i Saxkjøbing. Postmester v. Staffeldt i Nysted, og Kammerraad Suhr i Rødbye. velvilligst have paataget sig uden anden Godtgjørelse end det havte Porto=Udlæg, der, fordeelt paa Flere, for den Enkelte ikkun vil blive en Ubetydelighed, at modtage Capitaler til Jndsættelse og Forretning i den for Lolland i Nakskov oprettede Sparekasse, samt, paa Forlangende, atter at foranstalte Capitaler med opsamlede Renter opsagte og udbetalte til vedkommende Jnteressenter, bringes herved til offentlig Kundskab for dem, som maatte finde det beqvemmest paa denne Maade at afbenytte den her i Byen værende Sparekasse. Nakskov den 1ste September 1844. Fasting. N. Møller. L. Theisen, Kisky. Schau. Wilhielm. P. Schwensen. Commissionair.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-09-02
Dersom Nogen her i Stiftet skulde ønske en paalidelig Commissionair i Kjöbenhavn, vilde man desangaaende behage at henvende sig til Adressecontoiret i Nykjøbing, som giver nærmere Underretning.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-09-02
Da jeg den 10de denne Maaned forlader Landet, anmoder jeg herved Enhver der maatte have nogen Fordring paa mig, at melde sig hos mig forinden denne Tid. Holgershaab den 1ste September 1844. A. Glaeveke.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-09-02
At jeg er flyttet fra Hr. Gjæstgiver Thomsen til Hr. Garver Hørup, tillader jeg mig at bekjendtgjøre til Efterretning for dem der ønsker Ar J. Hee, beide udført hos mig. Graveur & Kylograph. Søda, samt Farvestoffer, tjenlige endog til Hjemmefarvning, sælges af gode Vare billigt hos Nakskov d. 30te August 1844. Wulffeld.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-09-02
Da der ved mit Farveri overskjæres ved Maskine, ere 2de Saxe, hvoraf den ene med alt Tilbehør, at erholde billigt. Ligeledes er, da jeg har forsynet Farveriet med nye Trykformer, adskillige ældre, men af gode Mønstre, at erholde til billig Priis hos Nakskov d. 30te August 1844. Wulffeld. de.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-09-02
Klæde og Vadmel som er leveret mig indtil 1ste Juli d. A. til Stampning, Farvning og Behandling, er nu færdigt til Afhentelse. – Fra dette Efteraar kunne de der ønske Klæde for Uld, erholde samme strax ved Uldens Levering imod at betale Fabrikations-Arbeidsløn, hvilket herved tjener til behagelig Efterretning. Nakskov d. 30te August 1844. Wulffeld.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-09-02
Norske 2 a 3 Etages Kakkelovne med Tilbehør sælges billigt hos Nakskov d. 30te August 1844. Wulffeld.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-09-02
Schweitzer Ost a 14 Mk. pr. Lpd. faaes paa Eiegod ved Nykjøbing. Handlende gives Rabat.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-09-02
Den hollandske Mølle, Svanevig, som er beliggende i Østofte Sogn, tæt ved Toldstedet Bandholm, under Grevskabet Knuthenborg paa Lolland, kan strax erholdes i Fæste eller Forpagtning, naar Vedkommende derom personlig henvender sig til Undertegnede. Møllen, som har et Tilliggende af circa 20 Tdr. Land god Jord og som staaer for nyt Matrikuls Hartkorn 2 Tdr. 3 Skpr. - Fdkr. 2 3/4 Alb., privilegeret Mølleskyld 6 Tdr. og uprivilegeret dito 2 Skpr. har en smuk og god Beliggenhed og er forsynet med gode Bygninger, Stuehuset af Grundmuur med Tegltag, afgivende en beqvem og behagelig Bolig for en Familie udenfor Bondestanden. Knuthenborg pr. Maribo d. 28 August 1844. L. Petersen. Godsforvalter.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-09-02
Mortifications-Stævning. Fjerde Klasse.