JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-04-16
J Midten af det Classenske Bibliothek Sals bredeste Væg, som vender mod Vinduerne, seer man den ældste af de ædle Stifteres Büste. Der er nemlig anbragt en med et stort og rigt Forhæng ziret Niche, begrændset oven til af det rundt omkring Salen løbende Gallerie, og ved Siderne indsluttet af Reolerne. Monumentet, som i denne Niche er opstillet, bestaaer af en af italiensk Marmor udarbeidet Fod, eller saakaldet sammensat Piedestal, paa hvis Overflade nogle Kanonkugler saaledes ere anbragte, at Druen af en derpaa opstillet Kanon falder ned i og understøttes af disse. Paa Mundingen af Kanonen staaer en af samme Metal som den, og paa samme Værk støbt Buste af Classen, over Nischen, er en graa Marmorplade indmuret med følgende latinske Indskrivt: Haud secus at purum spectatur in ignibus aurum, Ignea sic quoque vis hand ante experta probavit, Que nova Morte sno finit Classenius ære. Ecce stet hie opiser, opere at firmo pede fultus, Ære inventoris vultus effingere docto. Kanonen, der i hin colonne bellige er brugt, er opfyldt med Jndskrivter og forskjellige Forziringer. Den blev allene gjort til den Prøve, som en ny af Classen udfunden Composition blev underkastet. Da en streng Prøve af 375 skarpe gesvindte Skud heldigt var overstaaet, som en Jndskrivt derpaa beretter, og den desuden ikke var bestemt til videre Brug, blev den som en Mærkværdighed bevaret ved Frederiksværk, indtil man efter Besidderens Død bragte den med hans andre Sager ind til Fidi-Commisset. Naturligt og værdigt var det ved et Værk, hvor hiin Kanon blev støbt, og til hvis Fremgang og Flor det paa en Maade havde lagt Grundvold, at opbevare dette; men da man tænkte paa at opreise den Afdøde et Konstens Mindemærke ved en af hans herlige Stiftelser, ønskedes Leilighed til derved at anbringe samme. Det blev besluttet at opstille, Manden til Æreminde, hans af hans eget Metal, og paa det af ham selv skabte Værk støbte Buste, og til Støtte for denne anbringe paa beqvemmeste Maade, efter Beskaffenheden af Stedet, den Kanon, der var Mandens egen, og som paa eengang kunde drage til Minde hvo han havde været, og give et ikke uvigtigt Bidrag til Historien om hvad han i levende Live havde virket. "Tanken i Monumentet er ligesaa naturlig og simpel, som den er enhver forstaaelig, hvilken Roes ved et Konstværk sandeligen ikke er liden eller almindelig." (En tydsk Reisende, Merkel, havde for nogle Aar siden i neuer d. Merkur indført en Kritik over Monumentet, oversat i polit. phys. Magaz. April 1798, og denne gav Anledning til den Beskrivelse over samme, af Prof. og Ridder Chr. Ramus, i Minerva 1798. Juli 8488, hvorfra ovenstaaende er taget.) Sang for Studenter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-04-16
DE ATVERICE STUDERENDE VED KIOBENHAVNS. UNIVERSITET tilegnet af N. BLICHER, udtjent Sognepræst. A. C. 77. Semper sumus hilares – veri studiosiVigilantes, dociles – et laboriosi. Summa præbent gaudia - literarum studiaLiterarum studia - summe præbent gaudia. Ceteris scientias - superat diving. Spissas pellit tenebras - omnium regina. Domini sublimia - prædicat oracula Prædicat oracula - domini sublimia. Rite vero colitur - rationis usu. Pessime corrumpitur – rationis lusu. Rationalissimum – stabit evangelium. Stabit evangelium – rationalissimum. Porro juris studium athve medicinæ, Et lingvarum studium Præbent delectamina. Dinde ars æsteticaLiberales strenu - græcæ et latinæ deinde ars æstetica, præbet delectsmina. Totis, jo socii. - cordibus lætemur, artes veneremur! Vigeat solerti. - Pereat ignavia - vigeat solertia! Literatos dedecet – vivere bibaces. Literatos dedecet – vivere pugnaces. Lande dignum valet. - inhonestum pereat! Inhonestum pereat! Regii nos et patriæ - totos mancipamus. Regi regum gloriæ Ter beati erimus. Ita si, vixerimus : Tempore provincia Cara tunc amasia Millies lætsbimur Liberis beabimur. Vita functi facile. –Et puellæ placidelo! Danicum hurra Canimus interea pereat ignavia! Lande dignum valeat! vitam sanciamus! ita si vixerimus. ter beati erimus. nobis conferetur. viro conjungetur. liberis beabimur. millies lætadimur. imus qvo majores; spargent nobis flores. canimus interes. Danicum hurra, hurra Spindersken. (Jdeen efter Voss.) Jeg sad og spandt ved Hyttens Dør, Da kom en Yngling mig imøde; Saa bruunt et Øje aldrig før Jeg saae ved Kinder rosenrøde. Min brustne Snor jeg sammenbandt, Saae til min Teen og flittig spandt. God Dag!" han bød - og jeg, Tak! Tak! Han traad beskeden ved min Side. Jeg blev saa angst, at Traaden knak, Og Barmen monne sig udvide. Dog snart igjen jeg Traaden fandt, Og snurrende jeg atter spandt. Min Haand han trykte ømt i sin Og svoer, han aldrig saae dens Lige; Ja – at den var saa blød og fiin, Som nogen i vort Land og Rige. Gjet selv om han mit Hjerte vandt? Men stum jeg sad og ivrig spandt. Han lagde paa min Stol sin Arm Og roste Traaden uden Lige; Hans skjønne Kind var rød og varm, Og ømt han hvidsked: "søde Pige, Han titted under Linets Kant; Jeg blussede - men dog jeg spandt Jmidlertid min Kind forbi Han monne med sit Hoved bøie, Og, Søstre, tænk - her mødtes vil Saa grumt kan Skjebnens Gud det føje. Endskiønt et Kys min Læbe bandt, Med Foden dog endnu jeg spandt. Omsider skiendte jeg mig træt, Dog blev han stedse meere dristig; Han tog sig endnu større Ret, Og favned mig tilsidst saa listig. O, sig mig, Søstre, stig for fandt: Troe Jvel, at jeg mere spandt? P. C. Becker.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-04-16
Indenlandske Efterretninger. Ved en den 12 Febr. d. A. i Staden St. Thomas opkommen rædsom Jldebrand, som med største Heftighed udbredte sig, blev en Trediedeel af Byen lagt i Aske. Tabet af Eiendomme anslaaes til 1 1/2 Mill. Dollars. Ved en strax aabnet Subskription indkom 9000 D. til Understøttelse for de Brandlidte. (Det er fjerde Gang i en Tid af 20 Aar, at denne ulykkelige Stad er bleven hjemsøgt paa denne Maade. Aaret 1807, Natten fra d. 3 til 4 Dec., blev den rigeste og bedste Deel af Staden, som skaanedes i den der to Maaneder i Forveien udbrudte Brand, et Rov for Luerne. St. Thomas ligger ved Strandkanten, under en Række af Bjerge, og bestaaer af en eneste lang Gade. Den havde 1791 ialt 2087 Indbyggere, hvoriblandt 400 Negere.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-04-16
Ved Konstudstillingen paa Charlottenborg sees fem lithographerede Blade af et Værk, som C. A. Bohndeel udgiver efter den mærkværdige Altertavle af J. Brüggemann, i Domkirken i Slesvig. J Anledning af disse Stykker, læses i Artistisches Notizenblatt No. 21 f. A. følgende Bekjendtgjørelse fra den berømte Konst kjender, Hofraad Böttiger: "En for Klosterkirken i Bordesholm af den i Nederlandene dannede Billedskjærer Joannes Bruggemann, konstrigt componeret og 1521 fuldendt Altertavle, der i sine Hoved- og Bitavler indbefatter 385 Figurer, siden 1666 en Prydelse for den Slesvigske Domkirkes Chor, fortjente efter Thorvaldsons, v. Rumohrs og andre erkiendte Kienderes Dom en udførlig Fremstilling i Billed og Ord, og skal nu i 33 lithographerede Blade og i 6 Leveringer (hver til 2 Th. 16 Sr. sachs.) fra Aaret 1825 af, udkomme tilligemed den dertil hørende Text. Tegner og Udgiver er Portraitmaler Bondel, i Slesvig, der paatager sig det Hele paa egen Bekostning og lader Billedværkerne aftrykke i det berømte Specter- og Harteriske Steentrykkerie i Hamborg. Udsalget besørger den forrige Hargenske, nu Specter og Harteriske Konsthandling i Hamborg. Den udførlige Prospectus tilligemed 7 Prøveblade ligge for os. Den forvænte, kun det Glatte og Slikkede fordrende Liebhaver vil vist nok ikke aldeles finde sin Regning ved den Maner, som den forstandige Tegner valgte, og som minder i Foredraget om det kraftige, gamle Træsnit. Men hvo ønskede her vel blot et Decorationsværk. Alt vil beroe paa, om det vil lykkes Konstneren, ganske tro at giengive Snitværkets ubeskrivelige Flid, der indtil den mindste Detail beundringsværdigt, er aandrigt modelleret og som Thorvaldson paa hans Gjennemreise her i Dresden, med den høieste Ros har omtalt. Blandt de os foreliggende Prøveblade gjorde Fodvaskningen No. 2 og Judaskysset No. 5 det behageligste Jndtryk paa os.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-04-16
Vi kunne af fuld Overbeviisning anbefale dette af en anden Skole end den augsburgske og Nürnbergske udgangne, men med ikke ringere Konst ævne udstyrede, gammel tydske Konstværk, som een af de mærkværdigste Konstfrembringelser, og tilbyde os i den herværende Egn at modtage Subskription. Saavidt Böttiger. - Paa denne berømte Altertavle har Bruggemann, som var født i Husum, arbeidet i syv Aar, under Kong Christian den Anden. Den er forfærdiget af haardt Egetræ, kogt i Olie og ikke malet. Den er 50 Fod høi, 24 F. bred og 2 F. tyk. Den bestaaer i Hovedstykket af 6 Fag, i to Fløie, hver paa 5 Fag og et Grundstykke af 4 Fag. J 22 Feldter forestilles for største Delen Lidelseshistorien, og i nogle aabne eller gjennemsigtige Feldter frit udskaarne bibelske Figurer. Neden under læses: Opus hos insigne confectum est. Anno incarnationis Domini MDXXI. ad Dei gloriam. Midt i Fodstykket er en Plads med et forgyldt Gitter for, hvor tilforn Monstranzen har staaet, men hvor nu Barnet Jesus findes. Adskillige af Billederne skulle være Portraiter. Saaledes have nogle villet gjenkjende i Abrahams Ansigt Johan Ranzow, og i Melchisede den daværende Abbed Albert i Bordesholm. Usandsynligt er det ikke, at Konstneren paa denne Maade har villet give een af de vigtigste dalevende Statsmænd og det geistlige Overhoved, under hvis Bestyrelse hele Arbeidet nok stod, et saadant Beviis paa Høiagtelse. Ligesom Rubens paa sine Malerier har ogsaa Brüggemann anbragt her sit og sin Kones Portrait øverst. Hvert Billed er gjort af eet Stykke Træ, efter Perspectivens og Anatomiens Regler. At Konstneren allerede i sin Tid maa have været meget agtet, og at hans Arbeide tildrog sig endog, førend det var færdigt, Hoffets Opmærksomhed, sees deraf, at Kong Christian den Anden og Dronning Elisabeth indfandt sig hos ham, medens han endnu arbeidede paa dette udødelige Værk, og betragtede det med største Beundring. Han benyttede sig af Leiligheden til at afbilde Kongen og Dronningen i Træ, og begges Billedstøtter, hver 1 1/2 Alen høi, sees endnu paa to Piller lige for Alteret, paa hver Side af Choret. Maaskee Elisabeth selv, der, som bekiendt, var fra Nederlandene, havde anbefalet Konstneren, som der havde uddannet sig, til Abbeden i Bordesholm Klosterkirke. Allerede over for to Hundrede Aar siden maa denne Altertavle have staaet i stor Høiagtelse i Tydskland; thi 1613 begierte Hertug Wilhelm af Bayern samme af Hertug Johan Adolph, men fik Afslag. Ganske undgaaet Vandalisme har den imidlertid ikke; thi i Aaret 1628 borttoge de Keiserlige Soldater adskillige af de skjønneste billeder. (2.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-04-16
Jblandt de høist interessante Reiser hører G. Molliens Reise i Aarene 1822 og 1823 til Columbien. Forfatteren var forhen fordeelagtigen kjendt af sin Reise til Afrika, hvori et rigtigt Blik og en skarp Iagttagelsesaand lagdes for Dagen. Saameget mere var Længselen, spændt da man hørte, at han foretog sig en Reise til, det forhen Spanske, Sydamerika, som har tilkjæmpet sig Uafhængighed, og hvorover man, siden Humbold for mere end tyve Aar siden besøgte disse Lande, havde kun faa paalidelige Værker. Mollien's Reise udkom i Paris Sept. f. A. En tydsk Oversættelse har Anmelderen for sig. (Aus dem Franz, ubersest von Fr. Schoell, Königl. Preuss. Ober-Regierungs Rathe und vortragende Rathe im Staats Ministerium. Berlin 1825. 8.) Efter denne Reise gives her en kort Beretning om Staden Bogota.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-04-16
Man antager at Sta Fede Bogota, som er Hovedstaden for den nye Republik, og hvortil Grunden blev lagt den 6te August 1538, har 30,000 Jndbyggere. Husene ere indvendige ikke godt indrettede; man begynder først nu at bruge Glas i Vinduerne; dog i de sidste Aar har man begyndt at opføre elegante Bygninger. Hovedkirken, som blev bygget 1814, udmærker sig indvendig ved sin Simpelhed og ved sine store Rigdomme; en eneste Statue af den hellige Jomfru er decoreret med 1358 Diamanter. J Bogota har man desuden 26 andre Kirker, 9 Munke= og 3 Nonne=Klostre. 3 Collegier, hvori man underviser i Latin, Philosophie, Mathematik og Theologie. Jntet er simplere og man kunde sige intet uslere end den Bygning, som man tillægger det prægtige Navn af Præsidentens Pallads, undtagen det skulde være Meublementet deri. Det Locale, som man kalder de Deputeredes Pallads, har ikke et mere fordeelagtigt Udseende, og Senatets har det endnu mindre. Mønten og Theatret ere ikke bedre beskafne. Overflødigheden af Levnetsmidler giver en Erstatning for Folkets fattige Udseende. Alle de offentlige Pladser ere prydede med Springvand og ere rummelige. De tre Hovedgader ere muntre, anlagte i lige Linie, forsynede med Fortouge, men ere slet broelagte; kun faa Personer besidde en stor Formue i Bogota, men Jndvaanerne ere godmodige, muntre og skikkelige. Fruentimmerne smukke og velskabte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-04-16
Regjeringen har anlagt et Bibliothek paa 6000 Bind, en botanisk Have, et Observatorium, men begge ere aldeles forsømte. Byen har 3 Bogtrykkerier, som blive sieldent beskjæftigede; thi de have ikke andet at trykke end to Aviser ugentlig, og nogle Afhandlinger af Advocaterne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-04-16
En Konstkjender i Engelland har nyligen kjøbt hos en Marchandiser et herligt Malerie af: Raphael for adskillige Shillings. Nu forlanger han 10,000 Pd. St. for samme.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-04-16
J Sognet Strathmichle, Grevskabet File, Sydskotland, har man opdaget sex Vaser af Bronze, og ikke langt derfra Levninger af en gammel Stad Orea (hos Tacitus og Prolomæus, omtalt), tredive Huse i tre Rader under Jorden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-04-16
J Warschau blev nyligen indsat den største Vinduesrude, nemlig een, der er 5 1/2 Alen høi og 2 Alen bred, fra Fabriken i Petersborg. Keiseren har foræret samme til Bibliothekbygningen. mest Skuepladsen. Mandag (d. 18de: Fanchon. - Tirsdag: Jean de France, og Balletten: Det forstyrrede Malerie. Onsdag (for Torsd. d. 28de) Juta, Trag, i 5 Acter af en Anonym. - Torsdag: Jægerbruden. - Fredag: Tempelherre-Retten. - Løverdag: Figaros Giftermaal, Opera i 4 Act.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-04-16
Kjøbenhavns Børs, den 15de April 1825. Hamburg 2 M.a vista 217. Species 218.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-04-16
Specier solgtes til 13 Rbmk. 1 ½ s. Bank-Disconto 5 pCt. Norske Speciessedler. pr. 10 Specier, Svenske Sedler pr. Rdlr. Rigsgjeld. 4 pC. Kgl. Oblig. (u. R.) Dito Dito. . . . . . . . Nationalbank Obligationer. (af Laanet 4 Febr. 1820) 102. Dito Dito. . . . . . . . Hamborger Laan af 181. Bmk. 3000 Dito Dito Bmk. 4000 6 pC. norsk Laan, ved Hambro & Søn. 4 pC. Dito nye . . . . . Asiatiske Actier . . . . . 19 1/2 19 3/4 Rbd. Sedl. 52 1/2 - Rbs. Tegn. 94 94 1/2 Rbd. Sedl. 87 187 1/4 i Banco. 99 1/2 99 3/4 Banco. 4 Rbd. r. S. i Sedler. Banco. - i Banco 98 1/2 i Banco. 89 90 i Sedler. Manibus viri desideratissimi CAR. FRID. DEGEN Profess. Mathes, in Universit. Hafn. 16 Apr. 1825.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-04-16
En lugent Musæ, nimium properantia fata Qveis longe præstans eripuere decus. En lugent cives, dilecto quos Libitina Oeys, heul, jussit sæva carere viro. Occubuit Degen noster, quem numina cunctaCertarunt donis condecorare suis. Sic fuit ingenium mirabile, fertile, vivax, Sublime & rara dexteritate potens. Hune non una sibi Musarum legit alumnum, Malebant ommes posse vocare suum. Abstrusas leges numerorum, spatia coli, Qviqve tenent summis ima ligata, nodos; Et fontes veri, sophiæ penetralia Sancta, Qvæqve ævum priscum repperit athve novum; Ortus & occasus populorum, stemmata, lingvas, Fatorum cursus multiplicemqve vicem; Qvicqvid doctarum est sactis affine sororum, Perspiciebar mens ingeniosa viri. Integer at ve probus, placidus vereqve modestus, Ingenos sensus pectoris ore ferens, Vixit collegiis acceptus, vixit amicis. Nunc moerent demtum. Parcite, verba, loqvi Qvippe virum gemitus, vultus, silentia laudant Ipsa peregregium. Molliter ossa cubent Posuit collega & amicus Engelstoft.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-04-19
Nyeste.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-04-19
Skilderie af Kjøbenhavn. Toogtyvende Aargang. No. 32. Udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 19 April 1825.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-04-19
Om det Skadelige i det offentligen fremsatte Forslag, at oprette i hvert Sogn en Tvangs-Arbeidsanstalt for dovne Fattige.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-04-19
J Telegraphen No. 23 for 1824 findes et Stykke som Jndsendt, hvori det Første, Pag. 322 til 324, og Slutningen, Pag. 325 og Siden ud, ganske modsiger det Mellemste, Pag. 324 og 325. Stykket skulde vise: Hvad der skal gjøres. ved dovne Fattige, som Jngen vil have i Tieneste. Først vises, at saadanne forvendte Mennesker, der ved Dovenskab og Mangel af deres Lemmers og Forstands Brug har faaet som en anden Natur, og paa hvilke hverken gode eller onde Ord hielpe, og Ingen derfor vil have i Tjeneste, kan ikke cureres og bringes til at være ordentlige Mennesker uden ved Magten, ved ordentlig at staae under Øvrighedens Opsigt og Tvang i en Kjøbstæd, for at komme af den onde Vane, saa hedder det derfor, "Saalænge et Menneskes Fornuft ei formaaer at herske, maa Frygten virke, ligesom man ei kan tale sig til Rette med ufornuftige og forvendte Børn, men Frygten for Forældrene og Straffen maa da regjere. Og tilsidst ligeledes, hvor der tales om de betiende saakaldte Natmænd i Jylland, hedder det: "Det vilde derfor være saare velgjørende, om Øvrigheden, ved at gjøre dem og alle andre Tjenestløse til virksomme Folk, vilde forekomme Uheld i Fremtiden." Og hvad Uheld her menes, viser det strax Foregaaende: Underligt skulde det være, om disse Natmænd ikke ogsaa fra Begyndelsen af have været berygtede Dovne, der ei kunde faae Tjeneste, og tilsidst have taget Bettelstaven i Haand, og saare be frygteligt synes det at være, at naar de ei kunne faae hvad de ville have, og med Tiden formere sig, der da kunde blive ordentlige Røverbander af dem, som vilde gjøre alle Veie usikkre, ligesom i sydligere Lande (Jtalien. Ganske tvertimod dette, hedder det nu midt imellem: "Det bedste Middel til at hæve den Byrde, at underholde arbeidsdygtige Forarmede og modtvillige Tjenestløse vilde sikkerlig være, i hvert Sogn at oprette en Arbeidsanstalt for slige Mennesker, hvor de ved at sysselsættes, Enhver efter sin Alder, Kundskab og Dygtighed, kunde naae tarveligt Udkomme." Det synes da heraf klart, at en Forfatter har viist, at slige dovne og tjenestløse Mennesker kunde paa ingen anden Maade helbredes og komme af den ulykkelige herskende Vane end ved Tvang og Øvrighedens Foranstaltning i en Kjøbstæd, hvor de baade ved Straf kunde nødes til Arbeidsomhed, og tillige ved Øvrighedens Nærværelse paa ingen Maade skulde mishandles; men at Redacteuren ei har syntes derom, og derfor har sat sin ganske modsatte Mening indimellem. Og er dette saa, som synes tydeligt, saa vil man neppe tilstaae en Redacteur Ret til en saadan Forandring, thi en Forfatter kunde have sine vægtige Grunde for, enten ordret at ville have Jndsendte indført, eller og lade det være utrykt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-04-19
Endnu tydeligere vil dette Projects Ugrunde, og Hensigtsløshed indsees, ja ligesom tages paa med Hænderne, naar man seer de dovne Fattiges Antal, denne Arbeidsanstalt skulde indrettes for.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-04-19
Indenlandske Efterretninger. Odense, d. 15 April. Storken har indfundet sig og Frøerne bebudet os Foraarets Komme; men paa Rugagerne nær viser det Grønne sig endnu kun sparsomt. For Resten er det sandt Aprilveir. Efter nogle virkelig skjønne og varme Sommerdage sidst i forrige Uge have vi nu i flere Dage havt Ruskveir med kold Blæst og afvexlende Hagelbygger, Snee og Regn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-04-19
Medens Liigfølget i Løverdags var samlet ved Indgangen til Assistentskirkegaarden, hvor den endnu i Alderdommen blide og vennehulde Madame Müllers jordiske Levninger nedsattes jevnsides den Kiste, der gjemmer Støvet af hendes forhen afdøde Mand, Haugeinspecteur Müller, af hvem Kirkegaarden i sin Tid er anlagt, bleve 3 andre Liig indførte, og saaledes paa een Dag hele Fire begravede. Uagtet man af og til hører om en omfnigende Feber, hvoraf ogsaa Enkelte ere døde, kan dette usædvanlige Særsyn imidlertid ikke ansees for andet end ganske til(Hempels Av.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-04-19
J Viborger Samler No. 42 læses følgende: Som et nyt Beviis paa Eiendommenes sørgelige Fald i Priis, kan tjene, at ved 3die Auction den 21de f. M. blev for Hovedgaarden Hald, af Hartkorn 17 Tdr. 3 Fdkr. og Skovskyld 5 Tdr. 3 Skpr. 2 Fdkr. med Non=Mølle af Mølleskyld 8 Tdr. 4 Skpr., samt 6 Huse, kun buden 7000 Rbd. Sedler, og for den halve Deel af Hovedgaarden og Mølle, hvis Salg egentlig kun ved Auctionen attraaedes, da den anden halve Part var pantsat til en anden, Udlægshaveren uvedkommende Person, blev der buden 400 Rbd. Sedler og for de 6 Huse 350 Rbd. Sedler. - J Aaret 1822 blev den til Hovedgaarden værende Skov vurderet efter edelig Taxation til 56,400 Rbd. Sølv.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-04-19
Blandede Efterretninger. J et Brev fra London skrives: "Angaaende den uskatteerlige historiske Brevsamling, som Hr. Henry Ellis, det brittiske Museums lærde Manuscriptkustos, har udgivet, har jeg alt forlang Tid siden burdet meddelt en lang Beretning. Men med slige Værker iler det ikke; de og deres Anbefalinger komme endnu stedse til rette Tid. Værket ligger nu i sine tre pyntelige Octavbind med Portraiter og autographiske Fassimiler fuldstændig for mig: Original letters, illustrative of english history, including numerous royal letters, from Autographs in the british Museum and one or two other collections. With notes and illustrations by Henry Ellis &c. Printed for Harding, Pripshook & Lepard. - Stykkernes Valg og Anordning i denne Samling, kan tjene som Mynster for alle slige Værker, og Texten er saaledes behandlet, at den ikke mindre bærer Præget af den lærde Udgivers Flid end af hans øvede Kritik. Brevenes Jndhold er overordentlig interessant og udbreder meget længe forventet Lys over nogle dunkle og forvirrede Steder i Englands politiske Historie. Ligsaa interessante ere andre Breve med Hensyn til Fortidens Sæder og Skikke i dette Land eller og blot i enkelte Steder og ved enkelte Hoffer. Bladet Literary Gazette har i flere Numere meddeelt Udtog af denne Samling, som, i Mangel af Originalen, vil bringe dem dette fortræffelige Værk nærmere. - Konsthandleren Septimus Pro vert er med sit store Pragtværk, Museum Worsleyanum og Viscontis Erklæringer dertil, naaet indtil Halvdelen af det Hele, og anmelder nu ved det første Prøvehefte et nyt vigtigt Foretagende, nemlig et Udvalg af græske Mynter, navnlig fra Stor-Grækenland og Sicilien, af Lord Northvicks berømte Samling. Det Hele er beregnet paa 8 Hefter i stor Qvart. Ethvert Hefte kommer til at indeholde 5 Kobberblade, med de dertil hørende Oplysninger, som Noehden har leveret. Tegningerne ere af deel Frati, en Elev af Canova, og Stikket af Henry Moses. Et saadant Værk behøver kun at nævnes, for efter Fortjeneste at agtes."(Fortsættes.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-04-19
Et i sidste Efteraar aabnet nyt Caffehuus har i Wien tildraget sig den hele elegante Verdens Opmærksomhed. Saavel i Stuen, der er lige med Jorden, som paa første Sal, ere Værelserne aabnede dertil og indrettede og udsmykkede paa det Eleganteste. Alt: Speile, Spilleborde, Billarder, Gardiner er nyt, beqvemt og ziirligt. Man kalder det Sølv-Caffehuset, fordi i Pragtværelset i 1ste Etage, Alt glimrer af Sølv. De Knager, hvorpaa Man hænger Hatte og Klædningsstykker, Alt hvad der bruges, til Beværtningen er af Sølv, og en uhyre Mængde af Sølvtøi er stillet til Skue paa et stort langt Bord strax ved Jndtrædelsen. J.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-04-19
dette Caffehuus seer Man ogsaa Damer, forhvilke et eget smagfuldt drapperet Cabinet er indrettet i Form af et tyrkisk Telt. Paa den ene Side af dette findes et Boudoir med bløde og beqvemme Hynder, og Man seer igjennem en stor Speildør ind i Salen, hvor de smøgende Herrer bevæge sig i tykke Røgskyer.