Viborger Samler, 1808-09-15
Blandede Efterretninger. J Publicisten læses følgende: "Der er aldeles ingen Tvivl mere om, at jo en meget nøje Forening bestaaer mellem Frankrig og Preussen, og at jo denne Magt oprigtigen og aldeles tiltræder Fastlandsystemmet." - Monitøren leverer følgende af Engelske Aviser af 8 August : "Vi have franske Journaler til 27 Juli og hollandske Aviser af 1ste August, de mælde Napoleons Afreise fra Bajonne den 21 Juli. Han er reist til Pau, men om den Ve han siden tager, haves blot Gisninger. Der tales om Nantes og Brest; men alt hvad derom siges sigter rimeligen blot til at skjule det Sande; Rhinen er sandsynlig Bestemmelsen. J og ved Strasborg samles alt talrige franske Korpser, og Ordre er givet til at oprette en Reservearmee " (Herved bemærker Monitøren: det er sandt at 40000 Mand af den sidste Udskrivning gaae til Tydskland, for at forstærke Afdelingerne af Storarmeen, og at afløse Hælvten af de gamle Tropper, som derfra afgaae til Spanien. Saaledes formindskes derved Storarmeen. snarere end forøges. Det viser altsaa ingen fiendtlig Plan). "Hvis disse Tilberedelser ikke forkynde nogen nær Fjendtlighed, vise de dog saadan Napoleons Mistanke til Østerrigs Hensigter, der tillig eller silde vil frembringe et Brud. Medens Kellermann organiserer en Armee paa venstre Rhinbred, have alle franske Tropper i det Venctianske Friaul faaet Ordre at gaae i Leir ved Udine. - Sandsynligen forstærker man denne Armee med alle i Jtalien og Neapel undværlige Tropper, hvis ellers Napoleon tør mindske sin Magt i disse "Lande, hvor der er Gjæring, og en betydelig eng. Armee nær ved i Sicilien." (Monitøren opmærker her: Aldrig var Kongeriget Neapel roligere. Jkke i 100 Aar have Mord og Røverier været saa sjældne der. Galeislaver, som eng. Fregatter landede, ere grebne af Kystvagterne og Retten overleverede. Man mærker i det Neapolitanske ikke det mindste til at der er en engelsk Magt i Sicilien. Den er forskandset i Syrakusa og Messina. Senere faaer man at see om den kan forsvare Sicilien.) "Han har imidlertid saa meget mere Grund til at angribe Østerrig fra denne Side, der virkelig er den svageste, at han rimeligen der vil samle sin største Magt." (Monitsren siger der blot: Hvilken Sludder. - Monitøren forsikrer, at der hersker den bedste Forstaaelse mell. Frankrig og Østerrig, og siges: at kun England kan være saa taabelig at paastaae, at Frankrig ej skulle kunne føre Krig med Spanien og Østerrig paa eengang: at England veed imidlertid heel vel, at inden eet Aar er der ikke een Landsby i Opstand i Spanien og ikke een Englænder paa spansk Grund; at England vil forraade Spanierne, ligesom de have forraadt Kongen af Sverrig; at Feil og Feighed have tilbragt de Franske nogle Stød i Spanien, som dog hastig skulle oprettes. Videre siges at Kejser Frands den Anden i sit Møde med Keiser Napoleen i Mæhren lovede, at han ikke meere vilde paaføre ham Krig. - Spaniernes Skjebne, hedder det, er uigjenkaldelig bestemt og erkjendt af Fastlandet. Urolighederne i Spanien ere blot en kort Sejr af det Onde over det Gode. - Monitøren tilføje, at man landværts veed, at de engelske Sager gaae meget slet i Ostindien, og at den mindste europæiske Division, som der ankom, var nok til at styrte dem.)