Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-04-22
Blandede Efterretninger. Om Napoleons Ophold paa St. Helena. (Slutning; see forr. No.) Jeg var af den Mening, sagde Napoleon, at jeg ikke kunde blive i Frankrige, uden at lade adskillige Hundrede Hoveder falde. Jndtil den Tid havde jeg maattet toe mine Hænder, i Blod. Havde den lovgivende Forsamling viist Mod, saa kunde endnu Alting gaae godt, men den var skrækket, og indbyrdes uenig. LaFayette var een af Hovedaarsagerne til, at de fjendtlige Planer mod Frankrige lykkedes. Skulde jeg drive det igjennem, saa maatte jeg tage min Tilflugt til de blodigste Forholdsregler. De Allieredes Fremgangsmaade, ved at erklære, at de førte Krig mod mig allene, frembragte stor Virkning. Havde det været mueligt at gjøre mig uadskillelig fra Nationen, saa vilde de forbundne Magter, med alle deres Anstrængelser, ikke have udrettet noget; men nu, da de gjorde mig til en Enkelt, og foregave, at naar jeg var bortfjernet, intet mere var i Veien for Freden, deelte de Meningerne, og jeg besluttede at takke af, for, saa meget det stod til mig, at bortrydde alle Vanskeligheder. Var den franske Nation trængt dybere ind i de Allieredes Hensigter, eller havde den forudseet, at de vilde handle saaledes, som de have handlet, saa vilde de have forenet sig om min Person. Men det gik dem, som Faarene i Fabelen, da Ulvene erklærede, at de havde blot med Hundene at gjøre; men neppe vare Hundene borte, og de overfaldt de værgeløse Faar. . . . Man er af meget forskjellig Mening angaaende det, jeg skulde gjort. Mange troe, jeg burde fægtet indtil det sidste Øjeblik. Andre paastaae, Lykken havde forladt mig; Waterloo havde endt min Krigsbane. Min egen Mening var, at jeg ved Waterloo burde død; maaskee noget tidligere. Var jeg faldet ved Moscon, saa havde jeg efterladt Navnet af den største Erobrer. Men nu ophørte Lykken at smile til mig; efter den Tid har jeg næsten ikke fristet andet end Uheld. Jeg burde have død ved Waterloo. Men Ulykken er, at man, netop naar man søger Døden, ikke kan finde den. Folkene faldt rundt omkring mig; for mig, bag mig; overalt, men der fandtes ingen Kugle for Han havde overladt sig til det, han mig." kaldte Skjebnen, og var ikke istand til at fatte nogen Beslutning. J Paris beregnede han alle Modstandens, Underkastelsens, Flugtens Mueligheder. Men hans Fiender handlede for ham, og da han nu, halv tvungen, havde forladt Hovedstaden, naaet Kysten, besteget et Skib, saa var Ulting saa forberedt, at der næsten ikke blev ham andet Valg tilovers, end mellem Fangenskab og Død. Saaledes kom han i Engellændernes Vold og hen til Øen Helen. Hvad han under sit Ophold der har liidt, kan neppe nogen Pen beskrive, og det maatte saa meget sikkrere gave paa hans Liv, som han gjorde Vold paa sig selv, og undveg hvert mildnende Middel. – "Je kunde, sagde han til OMeara, erfare min Kones, min Søns, min hele Families Død, uden at Nogen skulde blive den mindste Forandring i mine Ansigtstræk vaer. Ingen vilde opdage noget Spor til Sindsbevægelse hos mig. Jeg vilde synes ligegyldig og rolig. Men naar jeg er allene, saa lider jeg, saa bryde de menneskelige Følelser voldsomt frem. Napoleons Fiender udspredte engang, at han, som en Eventyrer, beredt paa sin Sags slette Udfald, havde sat sine Capitaler i Londons Bank J den Anledning siger J. Weitzel i 8 B. 2 H. af allg polit. Annalen 1823. "Sine egne Skatte offrede han med rund Haand Staten, adskillige 100 Millioner, Besparelsen af Civillisten, som han forstrakte Frankrig med til nyttige Jndretninger, ere i hans Testamente legerede de af Fiender hæriede Departementer og de saarede Krigere. Han døde fattig paa St. Helena. Han har Frankrig intet at takke for, Frankrig har derimod ham at takke for Alt. Det skjønne Bassin i Antwerpen, det i Viessingen, Vand værket i Dunkirken, i Havre, i Nizza, Kjæmpe bassinet i Cherbourg, Søværket i Venedig, den skjønne Landevei fra Wesel til Hamborg, fra Antwerpen til Amsterdam, fra Maynz til Metz. fra Bordeaux til Bayonne, Huul- og Konstveiene over Bjerget Cenes, Genevre, Cornichen, som aabner Alperne i fire Retninger. Der allene bleve over 80 Mill. af hans Skatte anvendte.