JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1830-11-11
Auctioner. Onsdagen den 24de November førstkommende, om Formiddagen Klokken 10, afholdes Auction paa Aalborg Amtstue over omtrent 148 Tønder Rug, Byg og Havre, som fra indeværende Aar skulle ydes af Tiender og Anergods der ere tillagte Næsborg Præste-Embede, efter de Conditioner som paa Auctionsstedet vorder fremlagte, og hvoriblandt er: at Kjøberne selv lader Kornvarerne opkræve hos Yderne, og at disse afleverer samme i Løgstøer. Aalborg Amtstue, den 11te November 1830. Wesenberg.
Aalborg Stiftstidende, 1830-11-11
Da der ved de 3de Auctioner der bleve afholdte over Viinhandler Jens Nørgaards Gaard Nr. 232 paa Hjørnet af Stranden og Østeraae, som for Skatterestancer er udlagt, intet Bud blev gjort, saa bliver bemeldte Eiendom i Continuation heraf stillet til absolut Salg ved en 4de Auction som afholdes i Gaarden selv Løverdagen 20de Dennes, Formiddag Kl. 10; hvilket herved til alle Vedkommendes Underretning bekjendtgjøres. Aalborg, den 11te November 1830. Schmidt.
Aalborg Stiftstidende, 1830-11-11
Da det paa Lars Larsens eller Christen Thomsens iboende Huus i Østerspenstrup Sogn og Bye, ved Auctionen den 13de f. M. gjorte høieste Bud, ikke er approberet; saa bliver fornævnte Huus og Eiendomme af Hartkorn i Skpr. 3 Fdkr. 1/5 Alb. med Afgrøde, efter Vedkommendes Begjæring, stillet til en ny Auction i bemeldte Østersvenstrup, til absolut Bortsalg, Torsdagen den 25de Dennes, Kl. 10 Formiddag; hvilket herved til Lysthavendes og øvrige Vedkommendes Efterretning bekjendtgjøres. Han Herredernes Contoir paa Aagaard, den 6te November 1830.
Aalborg Stiftstidende, 1830-11-13
Nederlandene. Det synes, som om den Gang Begivenhederne i Belgien vedblive at tage, mere og mere maa svække Haabet om, at den almindelige Fred under disse Omstændigheder skulde kunne vedligeholdes. De forbereddede Valg til National-Kongressen have havt Sted i Brussel den 28de October. Antallet af Candidater er uhyre stort; alle Advocater ansee sig for uundværlige; iøvrigt trænge baade Adelige og Borgerlige, geistlige og militaire Personer sig ligemeget frem. Som Sagerne nu staae, har Prindsen af Oranien, selv om ogsaa, National-Congressen var ham gunstig, kun faa Udsigter, da de lavere Klasser, i hvis Hænder Magten er for Øieblikket, ere altformeget forbittrede imod alle Medlemmer af Huset Nassau. Udkastet til den nye Constitution er i dets Hovedbestemmelser, overeensstemmende med det franske Charte, men iøvrigt ville dets Artikler neppe klinge godt i de Magters Øren, som havde den afgiørende Stemme paa Wiener-Kongressen. Strax den første Artikel bestemmer, at Belgien skal være en uafhængig Stat og ikkun underhandle med andre Stater efter de Former, som ere gieldende i Underhandlinger mellem en Magt og en anden. - Først efterat Congressen har antaget Constitutionen, vil den skride til Valg af et Statsoverhoved og bestemme Arvefølgen, hvorved det bemærkes, at den belgiske Nation ikke indrømmer nogen Prinds eller nogen Familie Rettigheder fra en længere Fortid end fra det Øieblik, da denne Constitution antages. - Nationalfarverne bestemmes til rødt, guult og sort. - Al Magt og Myndighed gaaer ud fra Folket. - Statschefens constitutionelle Magt bliver arvelig, men han kan ikke tillige være Chef for nogen anden Stat o. s. v.
Aalborg Stiftstidende, 1830-11-13
J Antverpen er senere intet forefaldet og Citadellet, som endnu er i Hollændernes Magt, holder Staden i Ave. Det er næsten uindtageligt og den gamle General Chasse, som er utilgjængelig for alle Overtadelser og Bestikkelser, har truet med et nyt Bombardement, saasnart National-Tropperne tillade sig nogen da existerer intet Antverpen mere, thi saa forladt som Staden nu er af sine Jndvaanere, maatte den da ufeilbarlig blive Flammernes Bytte. Vel skulle 2000 Belgier, Folk af alle Klasser have tilbudet at vove deres Liv paa at storme Citadellet, men dette vovelige Forsøg er dog ikke gjort endnu. Næsten Halvdelen af Stadens Jndvaanere ere flygtede, paa Gaderne seer man intet uden Baricader, ryggende Ruiner, Flygtninge og foruden nogle faa af de fattigere Jndvaanere, uhyre Masser af Brabantere, hvis Udvortes stempler dem til virkelige Banditer. En saadan Revolution, aldeles denne liig, har maaskee Verden ikke endnu oplevet, thi at myrde og ødelægge er saaomtrent Alt, hvad man veed og Alt, hvad man vil. Om Brabant skal være fransk Provinds eller uafhængig Republik, eller Hvo der skal regjere det, er i dette Øieblik Bisag; kun i Hu og Attraae at spille Revolutionen ind i Holland og at fortsætte Ødelæggelserne der, er man enig. Jo mere pialtede og usle Bandere see ud, jo mere forvovne og tøilesløse tee de sig i deres Foretagender. Medens Gravens Stilhed stunden hviler over Staden, afbrydes den pludselig af Jnsurgenter, der holde deres Jndtog og da blander deres Jubelraab: "Friheden leve! Belgien leve! De Potter leve!" sig med de bekymrede Borgeres Angstskrig. Antallet af omkomne Mennesker er meget stort, og fra Ruinerne fremdrager man stundom Ligene af hele Familier, som have søgt Frelse i de indstyrtede Huses Kieldere. Antallet af hollandske Krigskibe, der hielpe til at holde Byen i Respect, er formeret, og ikke mindre end 180 Stkr. svært Skyds pege fra Kanon portene paa den ulykkelige Stad. Komme de til at spille, er dens aldeles Undergang vis, da GeneralChasse, en gammel Kriger, som af Napoleon havde faaet Tilnavnet la Bajonette, har svoret ved sin Ære, før at sprænge Citadellet i Luften end at overgive sig. Stadens Besætning af Nationaltropper, 12 til 14000 Mand commanderes af General Mellinet, og af denne hele Masse ere kun 300 Mand ordentlig bevæbnede, medens hele Resten bestaaer af Ripsraps, væbnet paa allehaande synderlige Maader og klædt i lasede, smudsige Kitler. Forsvars Anstalterne fra hollandsk Side begynde at faae noget mere Sammenhæng. Tropperne trække sig sammen i stærke Corps om Breda, som er Prinds Friederichs Hovedqvarteer, og ere saaledes fordeelte i deres Cantonnements, at de ved Fjendens Nærmelse. kunne begive sig til alle Kanter i mobile Colonner.
Aalborg Stiftstidende, 1830-11-13
En Deputation fra Antverpen har meldt sig hos Kongen for at foredrage ham Stadens Besværinger. Han har i Korthed svaret den, at han ikkun modtog den paa Grund af dens Foregivende, at være afsendt fra Antverpen, da han ikke agtede at høre paa nogen Deputation fra den saakaldte provisoriske Regjering i Brussel; i de Forholdsordrer, han havde givet GeneralChasse, kunde han iøvrigt intet forandre, og det skulde være hans Raad, at man i Antverpen saae til at skille sig ved de Oprørere, som Staden havde at takkefor de seneste Ulykker, som havde ramt den. Under denne Tingenes Stilling er det vigtigste Skridt fra den hollandske Regjerings Side udentvivl gjort ved Prindsen af Oraniens Afreise til England, hvorfra man allerede har Efterretninger om hans Ankomst. Hans Ærinde er, at give den brittiske Regiering en nøiagtig Oversigt over de sande Aarsager og Drivefjedre, saavelsom over Midlerne og Hensigterne ved den i Belgien udbrudte Opstand, og ifølge deraf, saavel til Beroligelse af det ødelagte Land, som til Beskyttelse for de troe nordlige Provindser, at anholde om ufortøvet Bistand, hvilken ikke allene Nederlandenes Velfærd og Rolighed, men ogsaa Vedligeholdelsen, af disse Goder i det øvrige Europa saa bydende synes at fordre. J Berlin er man ligesaa overbeviist om denne Nødvendighed, og hertil skal den erfarne Statsmand og berømte Feldtherre, Feldtmarschal DiebitichSabalkansky have bidraget Sit, da denne Helt af sin Keiser skal være sendt derhen netop for at tilbyde det preussiske Hof den fuldstændigste og kraftigste Understøttelse i ethvert Foretagende, som kan tjene til at gjenoprette og befæste den lovmæssige Orden i Europa. J Haag, hvorfra man har denne hele Efterretning, troer man ogsaa at kunne være vis paa, at Fyrst Metternichs skarpseende Politik maa indsee den uundgaaelige Nødvendighed af at standse den fordærvelige og om sig gribende oprørske Aand, som har sit Udspring fra en Hob tøileløse Liberale. At man heri ikke tager meget feil, synes at være klart af følgende Skrivelse fra den ungarske Grændse: Om Udskrivningen af 50000 Rekruter i Kongeriget Ungarn har man længe debatteret, da Keiseren i Begyndelsen paa Stændernes Spørgsmaal om Hensigten af en saa stærk Udskrivning ikke vilde give noget andet Svar, end at man skulde kaste et Blik paa Europas Milling. Da Regjeringen heller ikke senere fandt det passende at give nogen nærmere offentlig Forklaring om Bevæggrundene til denne Forholdsregel, foreslog den at lade en Committee af udvalgte og beedigede Medlemmer af Kongerigets Stænder deeltage i Geheime raadets Deliberationer, og da denne Committee senere i Nationalforsamlingen erkjendte Nødvendigheden af den tagne Bestemmelse, fandt Forslaget slet ingen Modstand mere. J Wien har Krigsraadet været samlet for at deliberere om det Forslag at sende et Armeecorps til Luxenburg og man vil herom ufortøvet sætte sig i Communication med Regjeringerne i Preussen og Baiern. Til Jtalien afgaae idelige Transporter af Skyds, Amunition og andre Krigsfornødenheder.
Aalborg Stiftstidende, 1830-11-13
Rusland. De i Rigets sydlige Provindser liggende Tropper erholde tildeels vidtløftigere Cantonnements, medens de fra Pruth kommende erholde Marschrouter til den polske Grændse. Overhovedet sporer man store Bevægelser i den russiske Armee, hvilke i en saa lang fremrykket Aarstid, hvor Landeveiene neppe ere fremkommelige, ikke ere sædvanlige. Efter at have overbeviist sig om Hensigtsmæssigheden af de i Moskan mod Cholera morbus trufne Foranstaltninger, forlod Keiseren den 20de October Carernes gamle Hovedstad og er indtruffen i Tver, hvor han selv iagttager den under nærværende Omstændigheder paabudne Quarantaine. Der er nu ogsaa ved en dobbelt Militair=Cordon, som commanderes af erfarne og aarvaagne Generaler, og jevnligen inspiceres af Keiserens Fløiadjutanter, gjort Alt, for, om mueligt, at sikkre Petersborg, hvor man dog haaber meest af Kulden, som Aarstiden vel snart vil medføre. Ved Proclamationer søger man at berolige Jndvaanerne og at standse de Rygter, som Letsindighed eller Uvidenhed føre omkring i Publicum. Siden Sygdommen viste sig i Moskau indtil den 22de October, havde den angrebet 1614 Personer, af hvilke 814 vare døde. Den 22de laae endnu 723 angrebne af Sygdommen, af hvilke kun 165 gave Haab om Helbredelse. Jnteressante, men sørgelige Beretninger om Sygdommens Gang paa andre Steder i Riget skal vort næste Blad indeholde. Frankrig. Vi meddele herfra i Dag kun foreløbig den viglige Efterretning, at det maadeholdende Ministerium, som maaskee var den bedste Frugt af Juli Dagenes Kamp i Parises Gader, allerede er styrtet, og et ultraliberalt Ministerium, uden Tvivl de farligste i Nutidens gjærende Tilstand, traadt i dets Sted. Lasitte er Finantsminister i Baron Louis Sted, Marschal Maison er Udenrigsminister i Grev Moles Sted, Grev Montalivet er Jndenrigsminister i Hr. Guizots Sted, Hr. Merilhou Minister for Underviisningsvæsenet i Hertugen af Broglios Sted, General Sebastiani er Marineminister, og Marschal Gerard vedbliver at være Krigsminister, medens Hr. Dupon er Seglbevarer.
Aalborg Stiftstidende, 1830-11-13
Blandinger. General Lallemand, der hidindthar opholdt sig i Ny-York, er nu vendt tilbage til J en norsk Tidende opkastes det Spørgsmaal, om ikke Østkysten af Grønland bør tilhøre Norge, da den først har været taget i Besiddelse af Normænd.
Aalborg Stiftstidende, 1830-11-13
J et Par preussiske Grændsesteder have nogle Urostiftere forsøgt at opægge Menigmand til at sætte Jld paa de offentlige Bygninger, plyndre Kasserner, o. s. v. men ved Krigsfolks Nærmelse ere Ophavsmændene flygtede til Belgien med Koner og Børn, og have ladet deres Eiendom - om de eller havde nogen? - i Stikken.
Aalborg Stiftstidende, 1830-11-13
Blandt de belgiske Tropper skulle befinde sig 11000 Mand af den forrige franske Garde.
Aalborg Stiftstidende, 1830-11-13
Paa Hoftheatret i München gav man den 14de October, paa Dronningens Navnedag: "Den Stumme fra Portici. Forestillingen bivaanedes af Kongen og Dronningen, som, saavel ved Jndtrædelsen, som Bortgangen hilsedes med enthusiastiske Jubelraab. Studenterne i Göttingen ville nu herefter udgjøre et eget Corps og sættes under 8de Division som et frivilligt Corps. De have selv valgt deres Underofficerer og overladt Valget af Officererne til Kongen. Af de 30 Millioner der ere udsatte i Frankrig til Understøttelse for Handelen og anden Erhverv, ere 1 1/2 Millioner anvendt til Boghandelens Understøttelse.
Aalborg Stiftstidende, 1830-11-13
J de belgiske Fabriksteder seer det sørgeligt ud; i Gent allene ere 30000 ubeskjeftigede Svende.
Aalborg Stiftstidende, 1830-11-13
Den 9de Dennes gav Staden London Kongen og Dronningen et stort Banquet. Entreebilletter betales med 30 Guineer; den Tilladelse at turde varte op ved Taffelet endog med 50.
Aalborg Stiftstidende, 1830-11-13
Mad. Catalani skal have begivet sig til Ro i Florenz, for der at tilbringe Resten af sine Dage.
Aalborg Stiftstidende, 1830-11-13
J Lissabon har man sporet Jordskjælv, der dog ingen Skade har voldet. Carl den 10de og Familie have uddøvet saa megen Veldædighed i Lulworth, at deres Afreise derfra har udbredt sand Sørgmodighed.
Aalborg Stiftstidende, 1830-11-13
Walter Scott har offentlig lagt et godt Ord ind for den afsatte Carl den 10de hos Edinburgherne, idet han opfordrer sine Landsmænd til, ei at lade den ulykkelige Familie endmere føle deres Vanskjebne men mere ved Forekommenhed gjøre den Livet behageligt. Han kalder i Erindring hvor fyrstlig nævnte Konge understøttede Staden da den var hjemsøgt af en stor Jldsvaade, og at Edinburgh i Fortiden, med Hensyn til det Asyl Henrich den 6te der havde fundet, blev kaldet den gjestfrieste Stad i Europa.
Aalborg Stiftstidende, 1830-11-13
Fædrenelandet. Kjøbenhavn. Den 3die Dennes indflyttede Hs. Kgl. H. Prinds Christian med Gemalinde og Hoffet fra Sorgenfrie. J Gaar modtog Prindsen i sit Palais Opvartning af Commandeuren og Officererne ved Høisammes Regiment.
Aalborg Stiftstidende, 1830-11-13
Den 31te f. M. blev Hs. Majestæt Dronningens høie Fødselsdag høitideligholdt her i Staden af Selskabet Cassino, hvilket Selskab, for nogle Aar siden, stiftedes af et betydeligt Antal af det herværende mosalske Troessamfund. Efter Talen, holdt af Hr. Grosserer Raphael Meyer, blev den bekiendte til Festen paa det kgl. Theater, i Anledning af Hs. Majestæt Dronningens Fødselsdag, af Heiberg forfattede Sang, afsjunget, ledsaget med blæsende Jnstrumenter; derpaa deeltog hele Selskabet i et festligt Maaltid, hvorved da Selskabets nuværende Direktions Skaal blev udbragt, ved en af Herr Grosserer Curlænder forfattet Sang, til Melodi: "ecce quam bonum." Efter Jndsamlingen af en betydelig Sum, bestemt at sendes til Bespiisningskommissionen, adskiltes Selskabet.
Aalborg Stiftstidende, 1830-11-13
Det Hofbal som skulde have fundet Sted den 4de Dennes i Anledning af Hs. M. Dronningen og Hs. K. H. Prindsesse Carolines allerhøieste og høie Fødselsdag, men, som formedelst Hs. M. Dronningens Upasselighed blev udsat, afholdtes hos Hs. M. Kongen i Onsdags. Det var temmeligt talrigt og bivaantes af den hele Kgl. Familie. Ogsaa Hs. Kgl. H. Prinds Christian var tilstæde, men tog tidlig bort. Foruden det Kongelige, var ved denne Leilighed, tre Marschals Tafler. Denhardsteins paa de fleste tydske Theatre med saa overordentlig bifald optagne Drama: "Hans Sachs" bliver nu indstuderet, og kan med det allerførste ventes opført paa den danske Scene. En Forening af efterstaaende Mænd: Hs. Ex. Overkammerherre m. m. Dr. v. Hauch, Kammerherre, Oberst v. Hegermann Lindencrone, Politiechef og Cancellie Deputeret Kjærulff, Confessionarius Dr. Münster, Conferentsraad, Directeur Holten, Conferenceraad Carstens, Statsraad Holdt og Pastor Visby, have til Hs. M. Kongen indgivet en Plan til moralsk fordærvede Personers, især den opvoxende Ungdoms, Forbedring, som har vundet Allerhøistsammes bifald. Waisenhuus Bogtrykker Schubarth døde den 6te Dennes i en høi Aldes, efter 5 Dages Sygdom.
Aalborg Stiftstidende, 1830-11-13
Benefice-Forestillingen den 7de Dennes paa Moerskabstheatret paa Vesterbro for Madamerne Rosa og Flora Price, forhen Jfr. Levin, gaves for propfuldt Huus og heelt igjennem med meget Bifald. Efter Forrestillingens Slutning modtoge de tvende Beneficehavende et nyt Beviis paa Publicums Yndest, idet de nøde den sjeldne Ære, at vorde fremkaldte, og da de opfyldte dette med almindelig Deeltagelse udtalte Ønske, hilstes de af det hele Huus med overdentlig levende Bifaldsyttringer. Under Titet af "Riimfrost, Lommebog for Aaret 1831" agter Hr. J. L. M. (Forfatteren af Kogebogen paa Vers) at udgive en liden Bog, som skal indeholde nogle versificerede Anecdoter, saasom: Maleren; den narrede Jøde; Mattosen og Urtekræmmeren; et Langelands-Eventyr a.", samt den uventede Reise ( Prosa.)
Aalborg Stiftstidende, 1830-11-13
Kjøbenhavns Havnepriser, den 5te Novbr. Holsteensk Hvede. 9 Rbd. 3 Mk. - s. - 10 Rbd. 1 Mk. 8 s. Lollandsk Hvede.. 7 Rbd. - Mk. - s. - 7 Rbd. 3 Mk. 2 s. Dansk Rug.... 6 Rbd. - Mk. - s. - 6 Rbd. 1 Mk. 8 s. Østersøisk Rug. 6 Rbd. 3 Mk. - s. - 6 Rbd. 4 Mk. - s. Byg 2radet, Td. 3 Rbd. 1 Mk. - s. - 3 Rbd. 2 Mk. - s. Byg bradet, Td. 3 Rbd. - Mk. 8 s. - 3 Rbd. 1 Mk. 8 s. Havre, Td...... 1 Rbd. 5 Mk. 8 s. - 2 Rbd. 1 Mk. - s. Ærter, Td.... 6 Rbd. 3 Mk. - s. - 8 Rbd. - Mk. - s. Holsteensk Smør. 68 Rbd. - Mk. - s. 72 Rbd. - Mk. - s. Fyensk Smør.. 54 Rbd. - Mk. - s. - 58 Rbd. - Mk. 2 s. Sjellandsk Smør, 58 Rbd. - Mk. - s. - 64 Rbd. - Mk. 2 s. Alt pr. Tønde i Rigsbankpenge Sedler og Tegn. Bøgebrænde 11 Rbd. - Mk. a 12 Rbd. 2 Mk. pr. Favn.
Aalborg Stiftstidende, 1830-11-13
Poxel=Cours. Hamb. 2 M. - . v. 212. Species 212.
Aalborg Stiftstidende, 1830-11-13
Kjøbenhavn, den 9de November. Species solgtes til 12 Rbmk. 11 1/2 s. Bank-Disconto 4 pC. Norske Speciessedler pr. 100 Species 154 a 55 Rbd. Sedl. Svenske Sedler pr. Rd. Rigsgjeld 47 1/2 Rbs. T. 4 pC. kongl. Obligationer (u. R.) 8728 1/2 Rbd. Sedler. Dito Dito 82 82 1/2 i Banco. Nationb. Obl. (af Laanet 4de Febr. 1820) 102 a 102 1/2 Rbd. r. S. Dito Dito 108 108 1/2 i Sedler. 4 pC. uops. Rigsb.-Obl. 100 Rbd. r. S. 6 pC. norsk Laan ved Hambro & Søn 101 i Banco. 4 pC. Dito Dito 99 i Banco. 4 pC. nye norske Obl. lydende paa r. S. ved Dito 99 i r. S. 4 pC. uopsig, norske Statsobligat. - Rd. Banco. 3 pC. nye danske Obl. 61 L. Sterling. Asiatiske Actier - i Sedler.
Aalborg Stiftstidende, 1830-11-13
Christiania, den 3die Novbr. London 3 M. Sigt 6 Spd. - s. Hamborg kort Sigt 135 Pct. Amsterdam 3 M. Sigt - Pot. Kjøbenhavn Sølv=Svecier 3 Md. Dato, Pet. Sølv=Specier - pCt. Hamborg, den 5te Novmbr. Bourdeaux 189 1/2. Petersborg 9 1/2. London 2 M. 13 Mk. 8 1/2., k. S. 13 Mk. 9 3/4. Cadix 45 1/2. Lissabon 40 1/2. Amsterdam k. S. 35, 30,2 M. 35, 60, Kjøbenhavn 210 1/2. Spc. 1/3 bedre. Disconto 3 1/2.
Aalborg Stiftstidende, 1830-11-13
Maribo, den 5te Novbr. De fra Rødby Arrest undvegne tvende Arrestanter bleve anholdte i Nykjøbing paa Falster, hvor de selv anmeldte sig.
Aalborg Stiftstidende, 1830-11-13
For nogle Dage siden skar Pottemageren i Saxkiøbing Halsen over paa sig. Aarsagen til denne ulykkelige Beslutning vides ikke.
Aalborg Stiftstidende, 1830-11-13
Frederikshavn, den 10de November. Et Dampskib faaes sidstafvigte Mandags Morges tilankers 3/4 Miilsvei her norden for mellem Fastlandet og Hirsch holmen, hvilket bragtes i Erfaring at være Paqvetten der efter i flere Aar at have faret imellem Lybek og Petersborg nu agtede sig til Hjemstædet Rotterdam. Capitainens Kones Upasselighed og en Forsyning af friske Provisioner, skal have foraarsaget Opholdet. Dette Fartøi, ført af Captain Jochum Dietz, og som skal være et af de største Dampskibe der gives, fortsatte Dagen efter Reisen med det faste Bestik at være i Rotterdam inden 48 Timer. For Tiden befindet sig heri Havnen 3 Fartøier under Havarie, nemlig foruden den forhen ommeldte Jagt Lammet, Capt. Gaarn; Jagten den ældste Broder, Capt. Knudsen, og Sluppen Johanne, Capt. Lauritzen.
Aalborg Stiftstidende, 1830-11-13
Vensyssel, den 7de November. Efter langvarigt og næsten uafbrudt Regnveir i Høsttiden, begyndte den 5te October et ret ønskeligt Efteraarsveir, der varede ved i 3 samfulde Uger. J disse 3 velsignede Uger blev den tilbageværende Høst lykkeligen fuldendt og Rugsæden, paa saare lidet nær, lagt tørt og godt i Jordens Skjød. Denne sidste Høst var den bedste; den første Høst var heel vanskelig og ringe. At Jorden iaar frembar en riig Afgrøde, derom vidner det mange Hæsse udenfor Laderne. At en saare betydelig Deel Hø iaar gik forloren, er vist. Med den egentlige Tørvebjergning gik det ikke stort bedre, men i de 3 gode Efteraars=Uger er det lykket mange for ikke at sige de fleste, at faae deres Tab i saa Henseende nogenlunde oprettet. Tabet paa Høet oprettede Agerens Velsignelse saa temmelig godt.
Aalborg Stiftstidende, 1830-11-13
Blandinger. J Apenrade feiredes den 28de October Jndvielsen af et nyt Raad= og Domhuus, ved hvilken Leilighed Hr. Justitsraad og Borgermester Schow holdt en Tale, (indført i Apenrade W. 603). Vi indvie", sluttede han sin Tale, "dette Huus med det Løfte at her skal kun stræng Retfærdighedspleie, viis Beraadslagning, og ægte Borgeraand have Herre, dømme." Det forrige nedrevne Raadhuus var 500 Aar gammelt, havde først været et Munkekloster og siden et Gildehuus for St. Knuds Gilde, indtil det senere fik den Bestemmelse at være Raadhuus.
Aalborg Stiftstidende, 1830-11-13
Den 5te Dennes er personel Capellan for Sønderbye Menighed i Fyen J. G. B. Dreyer allernaadigst beskikket til Sognepræst for Gjøl Menighed, og Cand. theol. J. C. R. Lund til Sognepræst for Hammer og Horsens Menigheder i Aalborg Stift.
Aalborg Stiftstidende, 1830-11-13
Ved den Kongelige Lands Over, samt Hof= og Statsrets Dom af 2den November 1830, blev Valløe-Bir ter, født den 16de August 1814, er, for at have, Løverdag Eftermiddag den 27de Februar sidstl., da det var blevet mørkt, anlagt den Jld, hvorved Gaardmand Peder Rasmussens, under Stamhuset Giesegaard hørende, Fæstegaard blev lagt i Aske, anseet med Straf af at have sin Hals forgjort og steiles, samt bøde 40 Lod til den Skadelidte og ligesaa til Kongen m. m., stadfæstet; dog saaledes, at Arrestantinden tillige bør udrede i Erstatning til Landets almindelige Brandforsikkring 919 Rbd. 27 s. Sølv. - Som Motiv til den af den 16aarige Arrestantinde begaaede Forbrydelse har hun opgivet, at hun Fredagen i Forveien havde været Peder Rasmussens Kone behielpelig med at bære Vand i en Bryggerkjedel, i hvilken Anledning hun var bleven fortrydelig, fordi Peder Rasmussens Kone, da Arbeidet var færdigt, udlod sig: at hun nu ikke havde meere til hende at bestille, istedetfor at hun havde ventet Tilladelse til at forblive der hele Dagen, og at hun derfor besluttede at hævne sig over denne Hjemviisning, ved Jldspaasættelse, hvilken Beslutning hun fattede samme Eftermiddag som Jlden opkom om Aftenen.
Aalborg Stiftstidende, 1830-11-13
Den i Kjøbenhavn bestaaende Kunstforenings Medlemmers Antal er nu 164 indenbyes, blandt hvilke 6 Damer, og 86 udenbyes; af hvilke sidste 22 i Randers 16 i Helsingøer, 1 i Grønland, 1 paa St. Croix, 1 i Dresden, 1 i Berlin o. s. fr. Den første Lodtrækning, hvortil 20 tildeels skjønne Stykker vare samlede, skeete Torsdagen den 4de Dennes. Foreningens Medlem Prof. og Landskabsmaler Dahl i Dresden tilfaldt et Lod; tre kom til Randers. Den 10de December d. A. afholdes, paa selve Gaarden, 4de Auction over Hovedgaarden Bygholm, til absolut Bortsalg. (Ved 3die Action var det høieste Bud 240000 Rbd. Sølv.)Et Farveri og Trykkeri i en af Jyllands Kjøbstæder, falbydes; man henvende sig med Billet mk. P. T. Nr. 78, til Udgiveren af Randers Amtstidende.
Aalborg Stiftstidende, 1830-11-13
En Væver i Egnen af Odense havde begyndt paa en ny Jndustrigreen: at angive Folk der bare Liberie. Men det første Forsøg faldt galt ud. Jstedetfor at fange de 100 Rbd. som Angiver blev han dømt til at betale Sagens Omkostn. m.m. Nævnte Angiver skal ellers blot handle som Redskab i en anden Mands Navn.
Aalborg Stiftstidende, 1830-11-13
(Jndsendt.) Til Moer Eva i Randers Amtstidende. Moer Eva, Damernes Stedfortræder. Som hævde vil deres tabte Hæder, Jeg holder rigtig af Dig en Klat; Men kan - saa stille sagt - ikke nægte, At Sagen neppe sig laer forfægte.