JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-09-19
Forordning af 31te August 1825, angaaende en extraordinair Kornleverance af Ager og Engs Hartkorn i Danmark. Samme er bestemt til en Td. Korn af hver Td. privilegeret Hartkorn og 1 Td., Skpr. af hver Td. uprivilegeret Hartkorn i Danmark. Det antages som Regel, at bemeldte Korn beløb ydes med Halvdelen i Rug og Halvdelen i Byg. Frasigelse af Leverancen, ligesom Anmeldelse om Forandring i Ydelsesmaaden bør skee til vedkommende Amtmænd inden næstkommende October Maaneds Udgang. Godtgiørelsen for de Kornvarer, som leveres, er bestemt for hver Td. Rug, som veier 12 Lpd. 12 Pund men under 12 Lpd. til 2 Rbd. 90 sk. S. og T. og til 3 Rbd. 32 s. for hver Td. Rug, som veier 12 Lpd., men under 12 Lpd., 4 Pd. desuden 12 s. Tegn for hvert fulde 4 Pd., som Rugen maatte veie meere pr. Td. end 12 Lpd. 2 Rbd. 26 s. S. og T. for hver Td. Byg, som veier 10 Lpd. 8 Pd., men under 10 Lpd. 14 Pd. 2. Rbd. 56 s., naar den veier 10 Lpd. 14 Pd. men under 11 Lpd. 2 Pd. og 10 sk. for hvert fulde 4 Pd. mere, for hver Td. Hvede, som veier 13 Lpd., 4 Rbd. 48 s. og 16 s. Tegn for hvert fulde 4 Pd. mere, for hver Td. Havre, som veier 8 Lpd. 8 Pd.,men under 8 Lpd. 12 Pd., 1 Rbd. 88 s. S. og T., veier den 8 Lpd. 12 Pd., men under 9 Lpd., 2 Rbd. 16 s. samt 10 s. Tegn for hvert fulde 4 Pd. Havren maatte veie mere pr. Td. (Resten ere de sædvanlige Bestemmelser.)S. D. Forordning angaaende en treeaarig Eftergivelse, endnu fremdeles fra 1ste Juli 1825, af 400,000 Rbd. aarligen af den ved Forord. af 15de April 1818 paabudne Landskats Beløb af Jorder og Tiender i Danmark, dog saaledes, at Eftergivelsen bliver at beregne, ligesom ogsaa den tilbageblivende Deel af Landskatten at erlægge, indtil videre med S. og T. Skatte=Restancer, ældre end 1ste Juli 1822, have Vedkommende at erlægge i ethvert af forbemeldte 3 Aar, dog med Sølv Daler for Daler og Skilling for Skilling.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-09-19
Kjøbenhavns Børs, den 16 Septbr. 1825. Cours. Hamborg 2 M. - a vista 210. Spec. 212. (Den 16de Septbr. 1824, 238.) Disconto. 5 pC. Specier solgtes til 12 Rbmk. 11 1/2 s. (Jfjor2 Rbd. 2 Mk. 4 1/2 s.) Kgl. Oblig. (uden Renter 92. a 92 1/2 Rbdlr. Sedler. Jfior 91 1/2 a 92.) Nationalabank-Obligationer (af Laanet d. 2den Febr. 1820) uden Renter i rede Sølv 103 1/2 Rbdlr. - Dito Sedler 109 3/4 Rbdlr. Norske Laan til 6 PC. 105 1/2 a 106. Dito dito til 4 Procent 97 1/2 a 98 - Hamb. Laan 3000 Mk. 99 3/4. Dito dito 3 Procent Engelske Laan, 4000 Mk. 99 3/4. ved Wilson & Compagnie. - Norske Rigsbanksedler 192 a 192 1/2. (Jfior 160.) Svenske Sedl. 3 Mk. 3 1/2 s. a 4 s. pr. 1 Rd. Rigsgield. des endt.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-09-19
Det Steinerske Selskab, der under Bestyrelse af Hr. Titchen og Bigum, i en Tid af 3 Uger, har givet Forestillinger her i Slagelse, er nu afreist til Nyeborg, dets videre Bestemmelse, Odense, imøde. – Dets Forestillinger der stedse vare talrigt besøgte, ere af Publikum lønnede med uddeelt og fortient bifald. Med Glæde troer man sikkert at dette Selskab i Provinserne, stedse vil blive modtaget da det virkelig for et reisende Selskab har naaet en ikke ubetydelig Kunsthøide. Blandt dets meere eller mindre med Hensyn til Talent, agtede Medlemmer, har enhver her erhvervet sig Agt og bifald.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-09-19
AVERTISSEMENTS. Hos Undertegnede faaes følgende fra Pressen nyligen udkomne, Bøger for vedsatte Priser: Theocrits bucoliske Digte, oversatte, samt med Jnd ledninger og Anmærkninger forsynede ved Dr. S. Metsling; Postpapiir hæftet 3 Rbdlr. Museri Digt om Her og Leander, udgivet, oversat og oplyst ved Samme; hæftet 4 Mk. 8 s. Pervigilium Veneris, udgivet, oversat og oplyst ved Samme; hæftet 2 Mk. 8 s.A. Seidelin, Hof= og Universitets=Boghandler, store Kiøbmagergade 66.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-09-19
Løverdagen den 1ste Octbr. førstkommende, Formiddag Kl. 10, lader Snedker Fobian Adler paa sin Boepæl paa Smedegade ved offentlig Auction bortsælge endeel nye moderne Meubler, bestaaende af Kommoder, Divaner, Divansborde, Hiørneskabe, Senge, Dragkister, Stole, Borde af forskiellige Slags m.v. Ligeledes agtes bortsolgt endeel Snedkerværktøi, samt forskielligt Indboe. Slagelse den 17de Septbr. 1825. Gude.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-09-19
Ved de over den forrige Vognmand J. Schrøder tilhørende Gaard i Ringsted, ifølge passeret Udlæg afholdte 3de Auctioner, er aldeles ikke skeet noget Bud. Paa Grund heraf er nu en fierde Auction over denne Eiendom berammet at afholdes paa Tingstuen i Ringsted, Onsdagen den 12te October dette Aar, om Eftermiddagen Kl. 3, ved hvilken Auction Gaarden absolut og uden flere Auctioners Afholdelse vil vorde bortsolgt til den Høistbydende. Conditionerne til Salget af den nævnte Eiendom, der har en for Næringsbrug fordeelagtig Beliggenhed, ere forinden Auctionen til Eftersyn paa mit Contoir og Panthaverne, som forhen have erholdet anordnet Varsel, advares om, at varetage deres Tarv. Ringsted den 17de September 1825. Harhoff.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-09-19
Avlsgaarden, Lille Svenstrup kaldet, beliggende i Bringstrup Sogn, med tilhørende Heste- og Qvægbesætning, samt Jnventarium, bortsælges ved en eneste Auction, som afholdes paa Gaarden Fredagen den 14de October 1825 om Eftermiddagen Kl. 3. Gaarden staaer for Hartkorn 20 Tdr. 2 1/2 Skp. og samme har et Areal af 176 Tdr. Land, hvorunder er en Deel fortrinlig god Eng. Eiendommen tiltrædes Maidag 1826, til hvilken Tid Forpagtningen udløber, og størstedelen af Kiøbesummen kan blive indestaaende i Eiendommen. Conditionerne og Kort over Eiendommen, er forinden til Eftersyn paa Byefoged-Contoiret i Ringsted. Ringsted den 14de September 1825. Harhoff.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-09-19
Bekiendtgiørelse. Torsdagen den 29de September, Formiddag Kl. 10, bliver paa Hesede ved Gisselfelde bortsolgt et Antal af 5 a 600 Stkr. Faar af forskiellig Race samt 20 Stkr. Spring-Væddere af spansk Race. Konditionerne bekiendtgiøres paa Auctionsstedet. Raunstrup den 11te Septbr. 1825. F. Hagerup.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-09-19
Onsdagen den 21de September, Middag Kl. 12, bliver paa Nestved Byes Raadstue holdet offentlig Licitation over en Reparation ved Storebroe ved Nestved, hvilket Arbeide, der fornemmeligen bestaaer i at optage den østlige Flagmuur lige til Bunden og atter at opføre samme af hugne Stene, er anslaaet til at kunne koster omtrent 1100 Rbd. Sedler. Conditionerne og Overslag ere forinden Licitationen til Eftersyn paa mit Contoir. Restved den 7de September 1825. M. S. Schønheyder.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-09-19
Hr. Kammerherre Baron Wedel Jarlsberg har nyelig i Trykken udgivet et Skrift tittulleret: "Frivilligt Skriftemaal til sine brave Landsmænd, en halvfierdsindstyve Aars Oldings seneste offentlige Tildragelser vedkommende," hvori Høisamme, under Maske af tilføiet Forurettelse, Krænkelse og Chicane, fører Anke over Rettens Middel og mig, som Reqvirent af adskillige, med sammes Assistence hos ham for Gield o. s. v. foretagne Forretninger, samt over nogle af sine Creditorer og andre Personer, hvis Fremgangsmaade i lignende Anliggender ikke har vundet Hr. Kammerherrens Biefald, og har Author i dette Skrift behaget at tillægge mig en Caracteer og Handlemaade, hvoraf det tydeligt fremlyser, at han har villet nedsætte min borgerlige Agtelse og paaføret mig en Blame. Skiøndt dette Skrift kan være mig aldeles ligegyldigt i Relation til Folk, som kiender Hr. Kammerherren, saa indeholder samme dog saadanne Udsagn om mig, som jeg, hverken med Hensyn til den Deel af Publikum, der ei kiender Hans Høivelbaarenhed eller veed, at han ikke er den roelig lidende Olding han vil passere for, eller med Hensyn til min Stilling, kan lade hengaae upaatalt. Jeg skylder derfor at bringe til offentlig Kundskab, at Sogsmaal af mig et paabegyndt mod Hr. Kammerherre Wedel Jarlsberg i Anledning af nysnævnte Skrift, der indeholder factiske Fordreielser og rigtigheder og er kryddret med lige saa skammelige som grove Usandheder, samt, at jeg i sin Tid skal give mig den Ære offentlig at bekiendtgiøre Dommen i Sagen. Ligesom ingen Mand i Staten kan være sikker for Æreskienderie, Bagvaskelse, Skumlerie eller andet sligt Riddingsværk, saaledes har jeg heller ikke kunnet forebygge Hr. Kammerherre Wedel Jarlsbergs uforskyldte Angreb paa mig, til hvilket jeg ingen anden Anledning veed at have givet end den Hr. Kammerherren kan have taget sig deraf, at jeg tilfældigviis er bleven overdraget at inddrive adskillige Fordringer hos ham, og ikke har kunnet vedbleven at give ham Dilation dermed fra den ene Tid tilden anden; – men den Fornærmede maae da trøste sig med at kunne drage Jnjurianten til Ansvar for Domstolene, hvor det ikke vil komme an paa at fortælle Krøniker eller paa en snedig Maade at give sine Beskyldninger Præg af Sandhed, men virkelig, de saato, at godtgiøre dem. Nestved den 9de September 1835. B. C. Nye.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-09-19
Da jeg har erfaret, at et Brev jeg har tilskrevet S. T. Hr. Kammerherre Baron von Wedel Jarlsberg, og som findes aftrykt i et af bemeldte Hr. Kammerherren udgivet Skrift, kaldet: "Frivilligt Skriftemaal til mine brave Landsmænd &c., skal saaledes være fortolket af flere, som om Hr. Prokurator Rye her af Byen, skulle have ægget mig til, at foretage, den i samme Brev omtalte, hos Hr. Kammerherren foretagne Execution m.v.; saa finder jeg det at være Pligt, overeensstemmende med Sandheden, herved at erklære: at de i meerbemeldte Brev citerede Ord aldrig ere brugte af Hr. Rye; men af een af mine Creditorer, hvem jeg havde foreviist eet med Hr. Kammerherren indgaaet Forlig, og som jeg ikke efter Løfte kunne præstere, fordi Hr. Kammerherren ikke efter Løvte præsterede mig. Dette troer jeg ogsaa at Enhver, som vil læse Brevet med Eftertanke vil af selve de citerede Ord erfare; da samme ingenlunde kunne være brugte af Hr. Nye, med mindre han enten skulle været min Kreditor, eller, og ham være overdraget af een eller flere af mine Creditorer at forfølge mig, hvilket ingenlunde har været Tilfældet. Nestved den 15de September 1825. A. Rasmussen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-09-19
Enhver som endnu ei har betalt de af mig sidste 1ste Juli og i Fortiden udstædte Regninger, anmoder jeg herved om, behageligen at afgjøre samme i Løbet af denne Maaned, da Vedkommende ellers maae undskylde at jeg i modsat Tilfælde benytter mig af de Midler Lovene hiemle mig. Slagelse Apothek den 19de September 1825. C. H. Knudsen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-09-19
Hos Undertegnede bekommes: Læreboger 2 Rbd., Birchs bibelske Historie 2 Rbd. 24 s., Thonboes 3 Rbd. 72 s., Almanakker, 100, 8 Rbd. 82 s.; alt i dusinviis. Ligeledes indbindes Skriverbøger og andre Bøger for de billigste Priser. Bøger indheftet for 6 s. Stk. og Papbind 12 s.; tillige bekommes hos mig flere Sorter almindelige Skolebøger. Slagelse den 19de September 1825.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-09-19
Bogbinder A. M. Hattings Enke Slottensgade No. 92.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-09-19
Til førstkommende 1ste November kan en Dreng blive antaget i Lære paa en Veirmølle. - Hvo som maatte attraae en saadan Plads, henvender sig til Bogtrykker, Magnus.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-09-19
Et ungt Menneske, som kan skrive og regne og har Lyst at lære Handelen, kan strax blive antaget i en at Siellands Kiøbstæder. Nærmere Anviisning giver Slagelse Avis=Expedition.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-09-19
Hvedemeel af bedste Sort bekommes hos H. A. Schov
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-09-23
Den Vest-Siællandske Avis, eller: HERISTISSE, Ugeblad. Slagelse. den for landske Historie uden- og indenfor tigste Nyeheder. Dagens vig Redigeret af Hr. Pastor og Ridder Bastholm. Trykt og forlagt af Peter Magnus. 11 Aarg. Fredagen d. 23. September 1825. No. 77.) 11 Aarg. Tradagen d. 20 September 18. No. 77.)Med Kongelig allernaadigst Tilladelse, at forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdømmene. Naturen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-09-23
For nærværende Tid vise sig 3 Kometer paa Himlen; den tredie er nyeligen bleven opdaget af Professor Harding. – Den 28de Juli om Aftenen Kl. 9 3/4 saaes i Frankfort og Stuttgart en Jldkugle; den 3die August saae man en anden i det Østerrig, ske og den 22de August en tredie i Hannover, Amsterdam og Utrecht. – Den 17de August fornam man i det Hessen Darmstadtske saa heftige Jordrystelser at Vinduer og Døre rystede. – Den 19de November i Fior da St. Petersborg blev oversvømmet af Havet steeg det saa høit paa Kysterne af Californien og anrettede en saadan Oversvømmelse, at en lignende kan ikke erindres.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-09-23
J forrige Vinter naaede den stærkeste Kulde i Grønland til 29 der var faldet usædvanlig lidet Snee saa at der hersker Vandmangel i denne Sommer J de almeennyttige Blade for Kongeriget Hannover meldes følgende: Til Beviis paa hvilke Forandringer der kunne fremgaae under Jorden, selv i de Lande, som ligge langt borte fra Vulcaniske Explosioner, kan følgende Begivenhed tiene: den 29de Juli dette Aar om Eftermiddagen Kl. 4 1/2 hørtes en frygtelig Torden paa Marken ved Landsbyen Barbis en Fierdingvei fra Harz. Da Luften va klar og ingen Torden faaes paa Himlen, saa bleve Arbeidsfolkene forskrækkede og toge Flugten; men det varede ikke længe førend en Skye af Støv steeg i Veiret og Jorden styrtede ind med en frygtelig Bragen i en Omkreds af 120 Skridt; hvorved en Revne er fremkommen, som er saa dyb, at man ikke kan Øine Bunden og kun steille Klipper vise sig. Dybheden maae være frygtelig, da det varer en Minut inden en Flintesteen, som man kaster ned i den kan naae til Bunden. Sandsynligen har der været under Jorden en stor Hvelving, som nu ikke længere mægtede at bære den Byrde, som hviilte paa den. Naar en Steen kastes ned i denne Afgrund, saa foraarsager det et betydeligt Echo. Da man tydelig kan høre en Vandstrøm bruse nede i Dybheden, saa formode nogle, at Jordfaldet er fremkommet af den nærliggende Ruhmeflod, andre af at der existerer en underjordisk Søe. J en omkreds af 10 Fod omkring Aabningen er Jorden revnet; mange smaae Jordfald have viist sig i Omegnen. Jkke langt fra det store Jordfald aabnede der sig for et Par Aar siden en Huule i et nyt anlagt Gibsbrud hvori man ligeledes hører Vand bruse. J Gibsmassen har man fundet Benene af et uhyre Dyr fra Forverdenen. Mangfoldige Mennesker fra Omegnen tage dette Jordfald i Øiesyn. Aftenen førend det passerede havde flere Mennesker i Nærheden af Maanen seet en Jldkugle, som efterlod sig en lysende Stribe.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-09-23
Under den sidste Heede i Sommer blev i Haver hill i Grevskabet Suffolk i England nogle Marker, pludselig bedækkede med Myriader smaae Snegle, som havde spraglede Huuse; de laae paa mange Steder flere Tommer tykt paa Jorden. Det havde paa den Tid slet ikke regnet.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-09-23
De Franske Zoologer Qvoy og Galmard, som ledsagede Captain Freycinet paa hans sidste Reise omkring Jorden, fandt i Sydhavet et Dyr, som de kaldte Phyllosome; det var i sin levende Tilstand, ikke tykkere end et meget tyndt Stykke Papiir, og saa giennemsigtigt som det klare Crystal.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-09-23
Der meldes fra Stockholm under 6 September dette Aar, at den Sygdom, som Gedderne svare i de Svenske Vande underkastede for nogle Aar siden har igien yttret sig i Aar hos disse Fiske i Søen Brunsviken, som støder op til denne Hovedstad. Fiskene drive i en saa bedøvet Tilstand om paa Vandets Overflade, at man kan gribe dem med Hænderne. Jndvoldene paa dem ere fortagtige.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-09-23
Den største nulevende Kiender af de Levninger af Forverdenens Dyr, som findes i Jordens Skiød, Baron G. Cuvier i Paris har i Fjor sluttet med det 5te Qvartbind sine Undersøgelser om de forsile Beenrader. Dette Bind handler og Amphibierne. De fossile Levninger af Slanger findes meget sieldent. Han vil endnu udgive et Skrift om de Beenrader af Forverdenens Fiske, som han har opdaget. Han antager, at de fossile Amphibier og især de Krocodiler, som man har fundet have levet førend Pattedyrene, da de findes i ældre Biergarter, og ere forgaaede i en Tidsalder, da disse endnu ikke existerede. Hr. Cuvier holder det for afgjort, at der ikke forekomme Anthropolither eller forsteenede Beenrader af Mennesker i de ældre Bierglag (der har altsaa været en forgaaet Dyreverden til førend Menneskeverdenen fremkom; ganske anglog med den Lov for det Skabte: at det Fuldkomnere afløser det Ufuldkomnere.) Hr. Cuvier har i dette sit store Værk beskrevet 160 fossile Dyrearter, nemlig 7 Elephanter, 4 Hippopotamer, 4 Rhinoceros, 9 Palæotherier, 6 Anaplotherier, 1 Chæropotamos, 1 Adapis, 5 Anthrakotherier, 1 Hest, 1 Sviin, 1 Tiger, 13 Lophiodonter, 13 Hjorte, 3 Oxearter, 20 Arter kiødædende Dyr, 12 Snavende, 3 Edentules, 12 Hvallarter, 15 Crocodiler, 21 Skilpadder, 10 Fiirbeen, 1 Salamander-Art foruden de Arter, som kaldes Jchthyosaurus og Plefiosaurus. (Saamange Dyrearter, som nu ikke længere sees paa Jorden, have været til paa den i en fordum Tidsalder og i en anden Tingenes Orden; thi selv de Dyrearter, som bære samme Navn, som de nu levende, ere dog forskiellige fra dem. Den berømte Forfatters møisommelige Arbeide beviser hvilken Umage det koster os Mennesker blot at kaste enkelte ufuldstændige og tildeels utydelige Blikke ind i Skaberens hemmelighedsfulde Veie og Livets gradvise og beundringsværdige Gang.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-09-23
Oversigt over Dagens udenlandske Nyeheder. Storbritanniens Forre sees bedst af de Penge summers Størrelse, som Nationen betaler i Appanager til de Brittiske Prinser af Blodet, og som anslaaes for Aaret 1825 i de Geogr. Ephemerider 16 Bd. 4 Hefte, til 16,300,000 Gylden (som omtrent kunne sættes ved Siden af Rigsbankdalere) naar dertil føies den Kongelige Civilliste, som beløber sig til 11,916,000 Gylden, saa koster den Kongelige Familie og Hofstadten Nationen aarligen 28,216,000 Gylden, eller omtrent saameget som Danmark, Norges og Sverrigs Undersaatter have at betale til alle Statens Udgifter. Hertugen af Coburg har den største Appanage nemlig 500,000 Gylden og efter ham Hertugen af York nemlig 260,000 Gylden.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-09-23
Da det store Skridt nu er skeet, at Frankerig har erkiendet sine forrige Negerslavers Uafhængighed paa St. Domingo, saa har man givet den Engelske Regiering det Raad successive at kiøbe Negerslavernes Friehed af Planteurerne paa de Vestindiske Øer og tilstaae dem Borgerrettighed, som det eneste Middel til at betrygge deres Roelighed i Fremtiden. – Statspapirene, indenlandske og udenlandske ere paa nye stegne i London, og den store Crisis, som har fundet Sted, synes kun at være en Overgang.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-09-23
Man har nu faaet i den Franske Moniteur en fuldstændig Beretning om hvorledes det er gaaet til med Underhandlingerne paa Haiti. Uroelighederne der begyndte i Aarenene 1791 og 1792. Bonaparte anvente forgiæves 20 Orlogskibe, 20 Fregatter, og 50000 Md. paa at betvinge Øen Mangehaande Forsøg ere siden den Tid blevne gjorte paa at underhandle med Jndvaanerne; men altid forgiæves; det gamle Had tog imidlertid af og et regelmæssigere Regieringssystem blev indført; hvilket især gav sig tilkiende siden den nærværende Præsident har faaet Magten i Hænderne. Kongen af Frankerige besluttede at giøre en Ende paa Misforstaaelserne imellem begge Stater. Captain Baron v. Mackaufik Ordre til at overbringe den Kongelige Forordning til Øen og afseilede den 4de Mai paa Fregatten Circe fra Rochefort. En Escadre blev den 20de Mai trukket sammen i de Vestindiske Farvande under Contreadmiral Jurieus Commando, som bestod af 2 Orlogskibe, 8 Fregatter og 5 Brigger.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-09-23
Baron von Mackau blev i Forveien afsendt til Port at Prince og Escadren skulde først lade sig see paa nærmere Ordre. Saasnart han blev signaliseret kom to Officere ombord og der blev anviist Boepæl til ham og hans Officere. Conferencerne med Præsidentens Deputerede toge deres Begyndelse, og da de ikke førte til noget Resultat, saa underhandlede Baronen med Præsidenten; hvis forsonlige Sindelag han ikke kan andet end rose. Den 3de skrev Præsidenten ham til, at han antog den Kongelige Forordning, og at han skulde bære Omsorg for, at den blev modtaget af Senatet med den behørige Høitidelighed; dette fandt Sted den 11te og var en sand Festdag for Øen. Baron v. Mackauoverbragte under Ledsagelse af Contreadmiralerne Jurieu og Grevel og Escadrens Officere i et høitideligt Optog den Kongelige Forordning under Salut af Skibenes Kanoner og Folkets Glædesraab den blev indført i Senatets Protocol. Fra den 11te til den 20de da Hr. von Mackau afreiste fulgte den ene Fest oven paa den anden. Hr. v. Mackauhar bragt 3 Deputerede med sig til Frankerige, som skulle underhandle om et Laan for at opfylde Forordningens Bestemmelser. Den samme Glæde, som opfyldte St. Domingo har viist sig i alle Frankerigs Havne og Søestæder.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-09-23
Ved en Kongelig befaling af 1ste Septemaer er Hr. von Mackau bleven udnævnt til Contreadmiral;
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-09-23
ved en anden Forordning af samme Datum er nedsat en Commission for at undersøge de forrige Planteurers Fordringer paa den udvirkede Erstatning; den bestaaer af 10 Personer under Statsministerens Hertugen af Levis Forsæde. – Fra Port at Prince selv læser man under 17de Juli en udførlig Beretning om denne vigtige Forhandling imellem de sorte og hvide Franskmænd, de sagde hinanden paa begge Sider de meest udsøgte Forbindtligheder. Havne-Commandanten Oberste Boisblant seilede Baron von Mackau i Møde, og Generalsekretairen Brigade Generalen Jnginac besvarede hans første Skrivelse hvori han meldte sin Ankomst. Om Middagen den 9de ankom den Franske Flaade commanderet af Admiralerne Juriu og Grivel, som erholdt Audience hos Præsidenten. Da Forordningen var antaget saa saluterede, efter et aftalt Signal, den Franske Flaades Kanoner det HaitiskeFlag, og Kanonerne fra Fortet Alexander og alle Forter paa Rheden og Linien igien det Franske Flag. Derpaa begave alle sig til Kirken i et høitideligt Optog for at bievaane et Te Deum. Om Aftenen blev givet et glimrende Souper i en Sal, som paa det festligste var prydet med det Franske og Haitiske Flag, hvori de sorte og hvide Giæster vare blandede imellem hinanden og overlode sig til Glæden, passende Toasis (Skaaler) bleve udbragte, og der blev givet Hr. v. Mackau mange Tegn paa Agtelse. Paa Aftensmaaltidet fulgte et Bal, som varede til Kl. 3 om Morgenen. Staden var illumineret. Præsidenten har sagt til nogle Deputationer af Udlændinger, som bleve sendte til ham for at complimentere ham i Anledning af denne Begivenhed; at han haabede, at de øvrige Nationer vilde følge Frankerigs Exempel og erkiende Øens Uafhængighed; men skeete det endog ikke, saa skulle dog alle de Udlændinger, som opholde sig paa Haiti, aldrig faae Aarsag til at fortryde den Tillid, som de have sat til Øens Regiering. Doct. Minga i Virginien har paa een Dag skiænket 87 unge Slaver deres Friehed og sendt dem til Haiti.