JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1833-07-05
Over London haves Efterretninger fra Oporto indtil den 21de Junii. Efter mange Forhandlinges. i Krigsraadet var det endelig blevet besluttet, at indskibe henved 4000 Md. for at gaae dirette til Tajo. Veiret foraarsagede nogle Dages Opsættelse; men den 20de lettede Flaaden, bestaaende af 7 Krigskibe og 2 Dampbaade, og gik under Seil; Alle ombord vare besjelede af Mod. Hertugen af Terceira Grev Villa flor) har Commanden over Landtropperne; ham ledsager Hertugen af Fayal (Palmella); Flaaden commanderes af Capt. Napier, da Admiral Sartorius har resigneret. Under Hertugen af Terceira staaer, som anden befalingsmand, General Brito; ogsaa den tappre Brigadegeneral Schwalbach ledsager Expeditionen. Af Expeditionens hele Beskaffenhed slutter man sig til, at der ikke tænkes saameget paa store krigerske Operationer, som paa at understøtte det Partii, der mere og mere rører sig i Lissabon til Fordeel for Donna Maria. Der skal ikke blot være udbrudt Opstand i D. Miguels Flaade; men de Tropper, som holdt Forterne ved Tajos Udløb besatte, skulle have adspredt sig af Frygt for Cholera. Skulde uventet Modstand vise sig, saa vil, hedder det, Expeditionen udsøge en anden bedem Landingsplads, mulig ved Avi ro, hvor Guerillahobe skulle være færdige til at støde til den. Saasnart Landing er lykket skal et Regentskab oprettes for Dronningen, bestaaende af Hertugen af Fayal, som Præsident, Hertugen af Terceira, og Capt. Napier. - Marskal Soligna har taget sin Afskeed; engelske Blade meddele saavel D. Pedros Skrivelse, hvorved Afskeden bevilges i ærefulde Udtryk som Marskalkens Afskedsproclamation til Hæren. General, Grev Saldanha er bleven hans Eftermand under D. Pedros Overcommando. Som Aarsag til Marskalkens Udtrædelse angives i Almindelighed, at en anden Plan til det forestaaende Feldtog blev foretrukken hans. Jsær havde han modsat sig den nu foretagne Expedition til Lissabon, hvorved en Deel af Hæren, uafhængig af ham, fattes i Virksomhed, medens han maatte forblive uvirksom i Oporto. Et Brev fra denne Stad udladet sig ogsaa misbilligende om denne Adsplittelse af Kræfterne istedetfor et samlet og afgjørende Angreb.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1833-07-05
Frankerig. Med Udgifts- og Jndtægts Budgettets Antagelse d. 24de og 25de sluttedes Pairskammerets Virksomhed. D. 26de indfandt Ministrene d'Argout. Thiers, Humann og Rigny sig i de Deputeredes Kammer, hvor omtrent 100 Medlemmer, blandt disse Odilon Barrot, Clauzel og Salverte, vare tilstede. Hr. d'Argout oplæste den kongelige Slutnings Ordonnants; Præsidenten opfordrede Kammeret til i Overeensstemmelse med denne Ordonnants og Reglement at adskille sig, og Kammeret adlød strax denne Opfordring. Kun fra Centrum hørtes Raabet: vive le roil J Pairskammeret udførte Marskal Soult, ledsaget af Broglio og Barthe den samme Forretning. - Gazetten fortæller, at dhrr. Guizot og d'Argout ere nu geraadede i saadan Uenighed, at de ikke en Gang vise hinanden den sædvanlige Høflighed.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1833-07-05
Messager har atter Rygter og en forestaaende Ministerforandring, som Hr. Thiers skal bringe i Stand, naar Marskal Soult er teist til Badet. Præffetten i Sainedepartementet, Grev Bondy, er afskediget fra denne Post og har faaet Hr. Rambuteau til Eftermand. Nagle Blade mene, at Greven har paadraget sig sin Afsked ved at modsætte sig Parises befæstning; Andre nægte dette, og disse synes at have Ret; thi Greven har strax efter modtaget et glimrende Beviis paa Kongens Velvillie derved, at han er udnævnt til Storofficeer af Æreslegionen. Journal de Paris udtømmer sig i Ros, saavel over Greven, som over Hr. Rambuteau; Temps byder Sidstnævnte velkommen, dersom han vil afskaffe de utallige Misbrug, af hvilke Hovedstadens Administration laborerer; National mener, at det er ligegodt, hvem af dem man har, da Jngen af dem duer, men finder det rimeligt, at Hr. Rambutean maa have Fortrinet i et saadant Hofs Øine, som gjør Alt, for at undergrave Revolutionens Principer og stille de Mænd, der have befordret den, i Baggrunden. - General Bernard nævnes nu, som Algiers tilkommende Gouverneur. - En Coureer, skal have bragt den Efterretning fra Petersborg, at Keiser Nicolaus har besluttet sig til, efter det franske Hofs Ønske, at formindske sin Hær. Herover var der stor Glæde i Cabinettet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1833-07-05
Indenlandske Efterretninger. Kbhvn. Under 30te Mai har Hs. Majestæt entlediget Overkammerherre og Overhofmarschal Hauch, efter Ansøgning, i Naade fra hans Post som første Medlem af den kongelige Direction for Stutterivæsenet og Veterinairskolen, samt fra de øvrige Forretninger, der i denne Egenskab have været ham overdragne.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1833-07-05
J Berl. Tidende læses følgende Avertissement "Saasnart Blok Tørens svækkede Helbred tillader det, agter han, selv at paatage sig Udarbeidelsen af Avisen "Hamborgposten, som ifølge store sammenstødende Vanheld og Tab, under den sildigere Tids Mangel paa vigtige Begivenheder, maa standse indtil videre, fra tilstundende 1ste Juli.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1833-07-05
Den gamle Jøde synger endnu i Dyrehaven under samme Træ, de Viser, han sang for 53 Aar siden, hvoriblandt: Jett ist der Doctor da o. s. v. Han er 92 Aar (Alb. A.) gammel.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1833-07-05
En Skomager J. Nielsen foreviser nogle af ham forfærdigede Kunstarbeider, saasom blandt flere en Damesko svet med 20 Slags forskjellige Svninger, en anden svet over Vand, som indeholdes i den, da den ingen Aabning har, en tredie syet over en Ært, hvilken Man, ved at ryste den, hører bevæge sig. (Dagen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1833-07-05
Prof. Scherk i Halle har modtaget Vocationen til Prof. Mathes. ord. ved Kieler Universitet i sal. Etatsraad Prof. Reimers Sted, og begynder sine Forelæsninger til næste Mikkelsdag. (Sk. A.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1833-07-05
Til Undersøgelse af de stedfundne Uordener ved Landmilicesessionerne i Apenrade Amt er udnævnt en combineret Criminelundersøgelses-Commission, der allerede har aabnet sine Sessioner. Fra Hadersleben ønskes nu, i KielerCorrespondeusblatt, at Undersøgelsen ei maae indskrænke sig til det nævnte Amt, men omfatte det hele første Land og Krigscommissariats-District, da man, især hvad Hadersleben Amt angaaer, derved torde vente sig vigtige Oplysninger i den nævnte Henseende; ved hvilken Leilighed omtales "den Offentlighed og det Omfang, som de famsse Bestikkelser have vundet, og ønskes, at 7de Skyldige maatte lide den fortjente Straf, da man kun i dette Tilfælde tør haabe, at der ikke for Fremtiden vil blive drevet nogen utilladelig Handel med Landbørnenes Militairforpligtelse, og at et skjændigt, for Undersaatternes Moralitet farligt Bestikkelsesystem vil faae Dødsstedet. (Kbh.,
Ribe Stifts Adresseaviser, 1833-07-05
Aalborg. I Uveiret d. 26de afvigte Maaned slog en Lynstraale ned i Skiørping Kirketaarn, tog den ene Fline af Korset paa Spiret med sig, nedrev paa de 2de østlige Hjørner af Taarnet en Mængde Tagsteen og et Stykke af Muren, og efterlod en betydelig Svalte i den tilbageblevne Muur, dog uden at tænde eller anrette nogen videre Skade paa Kirken.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1833-07-05
Over Hals og Omegn rasede ogsaa d. 26de Juni et frygteligt Tordenveir ledsaget af Regn, Hagel og smaa Jisstykker. Uveiret vedvarede næsten uafbrudt i 12 Tim.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1833-07-05
Frederikshavn, den 29de Junii. Jgaar Nat slog Lynilden ned i Apotheker Hansens midterste Skorsteen, der kastedes om paa Loftet. Straalen var gaaet gjennem Kakkelovnen ud i Apotheket, hvor den havde revet adskillige Splinter og af Gulvet, og foer ud gjennem Vinduet paa Torvet. Men forinden havde den flyttet eller omvaltet eller sønderslaaet alle Flasker og Bøsser i Apotheket. En anden Straale gik gjennem en Kakkelovn, ind i Contoiret, slog et Vindue med Karm ud i Gangen et andet med Post ud i Gaarden og tog en Splinsaf Fodstykket med sig En tredie Straale tog sin Retning over Loftet til Materialkammeret, hvor den gik ud gjennem et Vindue i Gavlen, det den tog med sig, efter at den næsten havde ødelagt Alt, Reoler, Flasker, Retor ter, m. m. m. Tagsteenene paa omtrent 8 Fag ere flyttede eller sønderslagne, saaledes man ikke kan antage at en eneste er paa sit Sted og alle Husets Værelser gjennemskylledes af Regnen. Saa betydelig Skaden er, synes man blot at henvende sin Opmærksomhed paa Virkningen af Naturbegivenheden, og især at forestille sig den Ængstelse og Skræk, der maa have betaget Beboerne, hvoraf 10 Børn begræde Tabet af en 2 Dage i Forveien hensovet Moder, og de øvrige overraskedes ved at see en Kone, der stod i Skorstenen, aldeles bedøvet af Luftens Presning, og den ældste Datter længe ligge besvimet. (Af Aalb. Av.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1833-07-05
Altona, d. 1ste Juli. J Morges Kl. 8 forlod Hs. Majestæt Kongen og Hs. Kgl. H. Prinds Frederik Carl Christian med Gemalinde vor Stad, og fortsatte Reisen til Kiel paa den ny anlagte Chausee, ledsaget af Alles Velsignelsesønsker. Jgaar Aftes beærede Hs. Majest. og O. Kgl. Høiheder det Hambur. ger Skuespil med Deres Nærværelse; saavel paa Veien der hen, som ved Deres Jndtrædelse i Huset, modtoge vor Nabostads gode Jndvaanere Dem med de lydeligste Kjærligheds- og Beundrings Vitringer.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1833-07-05
Ved Tallotteriets 1203 Trækning i Wandsbeck udkom: Nr. 20. 25. 35. 90. 24.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1833-07-05
Ribe. Onsdagen d. 3die Juli holdtes Landemode i Domkirken. Ved denne Leilighed prædikede Hr. Provst Petersen, og de siden sidste Landemode allernaadigst beskikkede Provster, nemlig Dhrr. Koch. Laurberg og Thune, bleve indsatte ved en latinsk Tale af Biskoppen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1833-07-05
Under Uveiret Natten mellem 26de og 27de Juni slog Lynilden ned i Jens Andersens Huus i Fugdahl, Heinsvig Sogn, Slaugs Herred, hvorved 5 a 6 Fag i Midten af Huset bleve aldeles nedslagne, Skorstenen, adsplittet, Vinduerne i den østre Ende af Huset ganske ødelagte og en Bjælke knækket, saa at Huset er aldeles ruineret. J den østre Stue, hvori stod to Senge, blev Jens Andersen og en 12 Aar gl. Datter, dræbt. Disse som ikke i samme Seng, men Manden laa hos Sønnen, og Datteren hos Moderen og de to yngste Børn. Begge de Dræbte laae nærmest ved Ud væggen. Da Konen henimod Dagningen vaagnede, som hun meente af Besvimmelse, saae hun den klare Himmel gjennem Loftet og kunde længe ikke befinde sig; hun mindedes alene at have hørt en stærk Regn, om Natten. Omsider fik hun Sønnen vækket, som ogsaa havde ligget i Besvimmelse, og, som først efterat have været hos Naboerne, forat faae Folk til Hjælp, mærkede at hans venstre Fod og høire Laar og Been var ramt af Lynet, paa hvilke Steder han havde betydelige Huller og led hæftige Smærter. Den næstyngste Datter, som laa nærmest ved den dræbte Søster, blev svedet i Hovedet og havde faaet meget ondt i Øinene; den pagste Datter feilede derimod Intet. Jøvrigt mærkede ingen af dem til at Lynilden slog ned; men ere formodentlig alle derved faldne i Besvimmelse. Ved optaget Syn over Ligene, fandtes Mandens Haar svedet og hans Hjærtekule sort, og paa Datterens Liig, saaes flere sorte Pletter. J den vestlige Ende af Huset dræbtes tvende Køer, i den sydlige Ende af et Sidehuus fandtes tre Faar døde og endelig i den nordlige Ende af samme Huus laae et Lam dræbt, saa at Lynilden har gjennemfaret begge Huuslængder uden at tænde. Af Jndboen blev det meste sønderslaaet og nogle Sengeklædet revne itu.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1833-07-05
5te Søndag efter Trinitatis prædiker i Domkirken Hs. H. Hr. Stiftsprovst Dr. philos. Frost, Ridder, af Dannebroge; i Cathrine Kirke Hr. Pastor de Thurah, Døbte i Domkirken, der 30te Juni, Vognmand Christen Tomsens Datter, Jngeborg Kjerstine Tomsen. Fadderne: Niels Jensens Kone, M. Mogensen, S. Tomsen, og Anders Jørgensen. - S. D. Ane Marie Pedersdatters Søn, Søren Christian Vandborg. Fadderne: Peder Christians Kone, Tine Tomasdatter, Christian Nielsen og Snedkersvend N. Hansen. - I Cathrine Kirke f. D.; Bager Anders Schmidt Weises Datter, Ane Marie Weise. Fadderne: Madame Lorentzen, Pigen K. E. Welse, Smedemester Peder Andersen og Ungkarl Jenat Tingberg. - Skrædermester Martin Forups Søn, Martin Peter Forup. Fadderne: Skrædermester R. Jensens Hustrue, Pigen A. Kroldrup, Skræddermester Schou og Skræddersvend L. Jensen. Averskiær.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1833-07-05
Gode Apelsiner udsælges til billig Priis fra Avortheket i Ribe. Næst at aflægge min forbindtligste Tak til de ærede Forældre, der, ikke allene under mine flere forhen gjentagne Besøg, men i Særdeleshed under mit sidste Ophold i Ringkjøbing, anbetroede mig Deres Børns Underviisning; giver jeg mig herved den Frihed at bekjendtgjøre: at jeg i Foraaret 1834, atter der, har den Ære at indfinde mig, efter den inden min Afreise i dette Aars Mar Maaned allerede af Endeel paattegnede Subscriptionsplan. Ethodigst. Warde d. 2den Juli 1833. J. Bay, Dandselærer.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1833-07-05
Jfølge Proclama, som vil vorde læst ved vedkommende Over- og Under=Ret, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel Alle og Enhver, som maatte have noget at fordre i Boet efter den heri Byen afdøde Jomfru Maria Magrethe Seidelin, til for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og legetimere deres havende Fordringer. Skifteretten i Colding d. 3die Juli 1833. Estrup.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1833-07-05
Jfølge Proclama, som vil vorde læst ved vedkommende Over- og Under=Ret, indkaldes herved med 21 Ugers Varsel Alle og Enhver, som maatte have noget at fordre i Boet efter den heri Byen afdøde Skoemagermester Niss Langen til for undertegnede Stifteforvalter at anmelde og legetimere deres havende Fordringer. Skifteretten i Colding den 3die Juli 1833. Estrup.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1833-07-05
Den Boet efter afdøde Marschandler Anders Lassen Nesmann tilhørende og paa Helligtorsgaden under N. 236 beliggende Gaard med tilhørende Jorder efter i enfjerdedeel Skillings Grundtaxt bliver herved overeensstemmende med Plakaten af 22de April 1817. stillet til 3de offentlige Auctioner saaledes: 1ste Auction Mandagen d. 12 August førstk.) hver Dags ) Formiddag Mandagen d. 26 s. M. 2den Tirsdagen d. 10 September ) Kl. 10. 3die De tvende første Auctioner holdes paa Raadstuen men den 3die Auction i den bortsælgende Gaard, hvilket herved til alle Vedkommendes Efterretning bekjendtgiøres. Estrup. Colding d. 3die Juli 1833. Jfølge tagen Beslutning under Skiftet efter afrøve Skomager Niss Langen bliver det Boet tilhørende Huus Nr. 212 Lit. 3 i denne Byes Søndergade med tilliggende Jorder efter enfjerdedeel Skillings Grundtaxt, stiller til 3de offentlige Auctioner, som holdes saaledes: 1ste Auction Mandagen d. 12te August førstk.) hver Dage ) Formiddag. 2den - Mandagen d. 26de f. M. Mandagen d. 9de Septbr. førstk.) Kl. 10. 3die De tvende første Auctioner holdes paa Raadstuen men d. 3die Auction i det bortsælgende Huus. Hvilket herved til alle Vedkommendes Efterretning bekjendtgjøres. Estrup. Colding d. 3die Juli 1833.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1833-07-05
Hos Termansen faaes: Noget og Fattigvæsenets Tilstand og Beskaffenhedsi Fardrup Sogn for Aaret 1831, med et Par Bemærkninger angaaende en Pengesum til Beløb 58 Rd. S. H. C., som bemeldte Sogns Beboere have at betale til Garding Sogns Fattigkasse", af H. C. Clausen, Pastor loci. Bogen koster 3 1/2 s.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1833-07-09
aller. Kongelig. privilegerede. naadigst. toJtis. Alder. Avis, og Adresse med Brevposten. som forsendes. og Hertugdømmene. oreralt i Danmar, Tirsdagen den No. 55. 9de Juli. ved N. S. Hyphoff i Ribe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1833-07-09
Redigeres, trykkes og udgives
Ribe Stifts Adresseaviser, 1833-07-09
Udenlandske Efterretninger. Tyrkiet. Om Jbrahim Paschas Sygdom høres intet Videre; derimod berettes fra Constantinopel, under 10de Juni, at hans Tilbagetog gik for sig, vel langsomt, men i tegelmæsig Gang. Hæren tilbagelagde omtrent 4 Mile daglig: Jbrahim selv var d. 5te i Akschehr, 30 Mile fra Kuthahia, og vilde den 11te have sit Hovedqvarteer i Konjeb, 27 Mile fra Akschehr. Paa Grund af disse Efterretninger, som vare komne fra den keiserlig russiske Adjutant, Friherte v. Liewen, traf den russiske Flaade alle Anstalter, til Afseiling, som ufortøvet vilde finde Sted, faasnart Ægypterne ere komne over Grændselinien, hvilket man ventede vil være skeet mod Midten af Juli. D. 1ste Juni mønstrede Sultanen den russiske Flaade, blev modtagen der med stor Stads, var yderst venlig og nedladende, og yttrede gjentagne Gange sit Velbehag med Skibenes Skjønhed og fortræffelige Tilstand. - Som en Følge af Jbrahims Tilbagetog, har Sultanen udnævnt flere Embedsmænd i de rømte asiatiske, Provindser, for strax at bringe disses Bestyrelse i Orden igjen. De Jnstruxer, som disse Embedsmænd have faaet, tilholde dem ufortøvet at drage Omsorg for Beboernes Velfærd og tilkjendegive Regjeringen, hvilke Forbedringer de i denne Henseende ansee for hensigtsmæssige.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1833-07-09
Jtalien. Den franske Gesandt i Turin, Hr. Barante, skal have faaet Ordre til at erklære det derværende Cabinet, at, dersom de vedvarende Henrettelser skulde fremkalde Uroligheder i hine Egne, vil den franske Regjering ikke taale at Østerrigerne lægge sig derimellem, men vil selv lade Tropper rykke ind, forat bringe Roligheden tilveie igjen. Man forsikkret ogsaa at alle Militær-Auctoriteter i Lyon, Dison, Chalons og Grenoble have faaet befaling til at holde deres Tropper marschfærdige, paa Grund af, at Kongen af Sardinien skal have anholdt Østerrig om at faae Turin, Genua og Alessandrig besatte med østerrigske Tropper. Hvorledes det iøvrigt hænger sammen med de italienske Uroligheder, er endnu ikke opklaret; navnlig synes det at være ganske uafgjort, om de oprørske Planer i Piemont og Neapel stode i Forbindelse med hinanden, eller vare isolerede. Overhovedet ere Efterretningerne fra Neapel uklare og uovereensstemmende, saavel i andre Henseender, som hvad den unge Konges Personlighed angaaer. Nogle skildre ham som livlig, tilbøielig til forstandige Reformer, og lidenskabelig for Krigsvæsenet; Andre som sygelig, underkastet epileptiske Anfald og derfor ængstelig og mistroisk. Hvorom Alting er, beklages det dybt, at den unge Monarchs Regjering, som i Begyndelsen omstraaledes af et saa venligt Lys, nu indhylles af Mørke, og at som en Følge deraf det forhen glade Folk nu er nedslaaet og forstemt. - D. Miguels Gesandt i Rom er med sin Familie afreist til Genua, og da han har opsagt sin Bolig og solgt sine Møbler, venter man ham ikke meere tilbage. Aarsagen til hans Afreise skal være, at han ikke kunde holde ud længere fordi han i hele 2 Aar Jntet havde faaet udbetalt af sit Gehalt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1833-07-09
Spanien. Provindsernes og Stædernes Deputerede begave sig d. 19de f. M. i Procession til det kongelige Pallads, hvor hans Majestæt modtog dem med en kort Tale, hvori han erklærede, at den eneste Hensigt med deres Sammenkaldelse var den, at hylde Prindsessen af Asturien og sværge hende Troskab.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1833-07-09
Den følgende Dag foregik denne høitidelige Act i Kirken S. Geronimo uden nogen anden Forstyrrelse, end at den lille Prindsesse blev forskrækket over de mange store Mænd, som kom, for at kysse hendes Haand, og gav sig til at græde. To Ting syntes ellers at foraarsage Kongen stor Bekymting; den ene er, at Spaniens Primas, Erkebiskoppen af Toledo, vægrede sig ved at være tilstede ved Ceremonien; den anden, end nu vigtigere, er, at Kongen af Neapel formelig har protesteret imod den tilsigtede Forandring i Tronfølgen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1833-07-09
J denne Protest, som er dateret d. 15de Mai 1833. og meddeelt alle europæiske Hoffer, udvikler Kong Fordinand d. 2den Grundene for, at Philip d. 5tes Arvefølgelov af 10 Mai 1813 ikke tør forandres, og erklærer dernæst, at hans Ære, hans kongelige Værdighed, hans Pligter paa den Post, paa hvilken Gud har sat ham, byder ham for alle Nationers legitime Fyrster formelig at protestere imod Ferdinand d. 7des pragmatiske Sanction af 29de Marts 1830, saavelsom mod enhver Handling, der paa nogen Maade forandrer eller giør Jndgreb i de Grundsætninger, paa hvilke det Bourbønske Huses Magt og Glands hidtil har hvilet o. s. v. - Overhovedet sættes Spørgsmaalet og Retmæssigheden af den unge Prindsesses Fordringer paa Tronen nu en stor Mængde Penne i Bevægelse. Jndenlandske og udenlandske Retslærde træde op for og imod, og D. Carlogs bekjendte Protest skal støtte sig paa indhentede Betænkninger fra de første Universitter i Spanien, Portugal og Jtalien. En fransk Jurist, Hr. Clausel de Conssergues søger i et udgivet Skrift, at bevise, at Philip d. 5tes pragmatiske Sauction er Grundlaget for den spanske Statsret og en væsentlig Bestandeel af den europæiske Folkeret; at den af Vortes 1789 hverken et ophævet, et heller kunde ophæves; at den, langt fra at staae i Modsigelse med de oprindelige spanske Grundlove, meget meere er udsprungen af disse. Disse Paastande søge igjen Andre at afbevise. Saalænge Fordinand 7 lever vil det vel blive ved en Pennekrig; men naar han døer, og den Tid er maaskee ikke saa langt borte, bliver det næppe derved.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1833-07-09
Portugal. Skonnerten Kitip, som d. 30te Juni ankom fra Oporto til Plymouth, havde GeneralSoliguge ombord, som agtede først at begive sig til London og derefter til Paris. Han har, hedder det nu forladt Portugal, fordi D. Pedre vægrede sig ved at gribe de eftertrykkelige Forholdsregler, ved hvilke Solignat haabede allerede i Juni Maaned at plante det constitutionelle Flag paa Lissabons Mure. Sartorius har begiver sig til Brest. Af Expeditionen undet Capitain nu Admital, Napier ventede man noget Afgjørende, formedelst denne Mands bekjendte Kjøkhed. Han skal ved Udtelsen have sagt, at han om een Maaned vilde være, enten i Lissabon, eller i Graven.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1833-07-09
Desertionerne fra D. Miguels Tropper bleve stedse hyppigere. D. Miguel har nægtet sit Samtykke til den forlangte Udskibning af de engelske Vine i Villanovn, hvorfor Consulen i Oporto har foreslaaet Palmerston at belætte Staden med 2000 Marinesoldater, og Matroser og inge Vinene med Magt. Man meen. i Oporto, at dette Forslag vilde blive Lord Palmer stor meget velkomment. Det siges, at D. Miguel er reist til Lissabon, efter Nogle, af Frygt for at blive afskaaren, efter Andre, for at sige sin Onkel D. Carlos Farvel. Et Rygte fortæller, at Marskal Bourmont vil modtage Overanførselen ved den miguelistiske Hær.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1833-07-09
Frankerig. Ved Ordonnantser af 27de Juni, ere Marskalk Grev Lobau, Grev St. Crica, og de forhenværende Deputerede, Cassaignolles og Baron Rheinach ophøiede til Pairsværdigheden. Adskillige Journaler søge at bevise at disse Udnævnelser støde an imod de forfatningsmæsige Bestemmelser om Pairs væsenet, som findes i Chartets 23de Artikel, ved hvilken Leilighed de da ikke lade det mangle paa adskillige bidende bemærkninger. Ogsaa med adskillige andre Ting have Bladene travelt saasom med de Deputeredes Kammers forestaaende Oplysning og med den europærske Politiks nærværende Udseende, hvorom Temps siger, at man mødes nu ikke meere i aaben Feide, men slaaer hverandre ihjel i al Stilhed, fra den ene Side med Detteter, Censur og Skaffetter, fra den anden med Mytterier, hemmelige Selskaber, og Complotter. Jsær have Oppositionsbladene meget at bestille med at beskylde Ministeriet for, at det ved sine Denuntiationer har gjort den piemontesiske Regjering opmærksom paa den i Værk værende Sammensværgelse, hjulpet den til at faae fat paa de deri Jndviklede og væsentlig medvirket til de grusomme Henrettelser ved at anbefale en velgjørende Strænghed. National, der, som sædvanlig, er meest uforskammet, bruger herom det Udtryk, at den franske Regjering er traadt i Tjeneste hos den hellige Alliance, som Politispion. - General Guilleminot skal nu være udnævnt til Algiers Gouverneur; men det hedder, at Ministeriet vil coordinere ham et Gouvernementsraad, bestaaende af 2 Pairs og 2 Deputerede. Det tales om en lille catlistisk Congres, som med det Første skal holdes i Gens, i hvilken Anledning General Bourmont med sine Sønner allerede er reist vid, ligesom Hr. Brige, Noailles og andre Pairs ogsaa have taget Passer til Schweitz. D. 29. Juni vilde Kongen og Dronningen foretage en Reise til Slottet En i Normandlet, derfra videre til Dieppe og Abbeville, hvor det kongelige Par vilde skilles ad, og Dronningen reise til Belgien, men Kongen vende tilbage til Paris.