JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1805-02-18
den opførte Bom eller Svingel fra den under nærværende Sag omtvistede Vei og giøre Farten derover fri under 1 Rd. Mulct for hver Dag han er Dommen og verhørig, saa betaler han og inden samme Tid til Proprietair Lang til Langholt i Processens Omkostninger for begge Retter 30 Rd. samt bøde til Justitskassen for unødig Trætte 6 Rdlr. 4 Mk., endvidere betaler han strax til Domhuset som Tabende 2 Rdlr. 4 Mk. Alt under Lovens Tvang. Den paa Kier og Hvetboe Her boe Herredersret den 9de Decbr. 1803, afsagde Dom lyder saaledes: Christen Jensen Beboer paa Stedet lille Raunskou og Fæster paa Langholts Gods, er berettiget til at fare af denne Vei som under Udskiftningen er udviist paa gammel Sted over Stokbrohusets eller store Raunskovs Eiendom og følgelig ligeledes berettiget til paa lovlig Maade at bortrydde alle de hindringer, som formene ham Brugen af samme Vei. For øvrigt frikiendes Bertel Sørensen, Selveier af Staagaard i Vesterhassing Sogn for Citantens videre Tiltale i denne Sag. Dog bør bemeldte Bertel Sørensen betale til Citanten i Processens Omkostninger, saa meget som er medgaaet til stemplet Papiir, Rettens Gebyhr, Stævnevidner og Jndklagen til Forligelses=Commissionen, hvilket alt skal udredes af Bertel Sørensen inden 15 Dage efter denne Doms lovlige Forkyndelse under TvangsMidler efter Loven. No. 6. Tienestekarl Jens Sørensen i Leerdrup mod Fogh. Jnspekteur Petersen ved Aakier paa den Buxlund, grevelige von Dernathske Administrations Vegne.
Viborger Samler, 1805-02-18
Een i denne Sag ergangen Underretsdom ved Hads Ning Herreders Ret den 19de Decbr., 1803 som tilplig. ter Jndstævnte at meddele Citanten Skiøde paa en Gaard i Leerdrup, har Citanten indstævnet til Skierpelse, fordi ham ikke var tillagt Renter af den hos ham liggende frugtesløse Kiøbesumma og fordi at Citantens Regning om Processens Omkostninger ikke nøje nok var paakiendt.
Viborger Samler, 1805-02-18
Dom: Den indstævnte Dom bør, saavidt paaanket er, ved Magt at stande. Processens Omkostninger for denne Ret ophæves. Forbenævnte Underretsdom lyder saaledes: Hans Exellence Hr. Geheimeraad Grev von Dernath eller hans Administration, bør inden 4 Uger efter denne Doms lovlige Forkyndelse og under 1 Mulct (til Amtets Fattigkasse i Følge Reglementet dat. den 5te Juli d. A.) af 4 Mark for hver Dag Dommen sid des overhørig, meddele Jens Sørensen i Leerdrup lovlig Skiøde, fri for Forhæftelse, paa den Gaard Søren Jorgensen sammesteds har i Fæste, med alt sit Tilliggende samt Herligheder og Rettigheder, det saakaldede Vringshoved og Træerne i Skovlodden som ved Kiøbets Slutning i Marts 1802 da vare over 9 Tommer i Giennemsnit (hvilke ere forbeholdne Sælgeren indtil Aaret 1808, at hugge og bortføre) undtagne og imod at bemeldte Jens Sørensen efter sit Tilbud betaler Kiøbesummen 1600 Rd. J øvrigt forbeholdes Kiøberen eller Citanten Jens Sørensens formeentlige Ret for hvad Tab og Skade han maatte have lidt derved, at han er i Følge Kiøbeslutningen har erholdet Skiøde i Snapsting 1802, eller siden. Denne Processes Omkostninger betaler Hans Excellence Hr. Grev v. Dernath, eller hans Administration til Citanten Jens Sørensen med 60 Rd. inden 15 Dage efter denne Doms lovlige Forkyndelse, ligesom og til Justitscassen for unødig Trætte 5 Mark No. 7. Reinert. Proprietair Qvistgaard til Jungetgaard, ved Juul. contra Esper Thye af Møgelthorum, Citanterne har saggivet Jndstævnte fordi han har hiemkjørt sin Byg=Sæd i Aaret 1803 uden deraf at give Tiende, hvortil Aarsagen var, at Citantens nærværende Tæller og Jndstævnte ikke kunde blive enige om dens Modtagelse.
Viborger Samler, 1805-02-18
Dom. Den indstævnte Dom frafaldes, hvorimod Esper Thye af sin Bygavl for Aaret 1803 bør erstatte Proprietair Qvistgaard Kirketienden efter uvillige Mænds Sigende, inden 4re Uger efter denne Doms lovlige Forr. kyndelse under Lovens Tvang. Processens Omkostningerne for begge Retter ophæves.
Viborger Samler, 1805-02-18
Den paa Salling Herredsret den 9de Juli f. A. afsagde S. Dom lyder saaledes: Parterne Qvistgaard og skoper og Thye bør for hinandens Tiltale i denne Sag fri at være v. Sagens Omkostninger ophæves, dog bør Hovedeitantenske Qvistgaard inden 15 Dage efter denne Doms lovlige til Forkyndelse under Adfærd efter Loven, betale til Esper fra Thyes Sagfører Verner Hiersing for hans Uleilighed er og Møje med Sagen sex Rixdaler D. C. No. 8. Selveier Gaardmand Niels Jensen i at Fogh. Kaastrup mod Selveier Christen Chri Jngen mødte. stensen i Kondrup.
Viborger Samler, 1805-02-18
Citanten paaanker et af Jndstævnte, efter Forordningen af 13de Mai 1769 med Kongelig Confirmation gjort Testamente, hvorefter denne som ingen Livsarvinger har, til sin Søstersøn Christen Petersen Blegvad, har overdraget ham sin Eiendomsgaard med Besætning imod at betale den i Gaarden staaende halve Kiøbesumma, samt til Boets Arvinger i Penge 60 Rd., hvorved de Citanten som Broder og Arving efter Citantens afdøde S. Kone troer sig fornærmet i den Arveret han efter Loven re kan tilkomme, og paastaaer Boet som et fælleds Boe at behandlet m.v. Dom Den indstævnte Skiftedecision bør ved Magt at at stande. Processens Omkostninger ophæves. Den En af Skifteforvalteren Justitsraad Carøe som Birkedom er mer udi Dronningborg Birkedistrict den 2den August S. 1804 afgivne Decison lyder saaledes: at da Christen her Christensens afdøde Hustrue ingen Livsarvinger haver nu efterladt sig bør det af fornævnte Christen Christensen til Bedste for hans Søstersøn Christen Petersen Blegge de vad den 16de Juni oprettede og den 29de Juli 1796 fa allernaadigst confirmerede Testamente, ved Magt at stan ef de, og som en Følge deraf kan Niels Jensen i dette 2 Boe ikke tilkomme mere Arvend Halvdelen af de Boets li Arvinger i Testamentet tillagde 60 Rdlr. og ligeledes sto Halvdelen af Boets ejende, der ikke i Testamentet er ve givet Christen Pedersen Blegvad, men efter Niels Jen fra sens Begiering registeret og vurderet. do No. 9. Juul. Justitsraad Ole Lange mod Lorentzen et in Buxlund. Kehler i Hals. Citanten har indstævnet deels til Stadfæstelse og 6 Skierpelse og deels til Forandring en ved Dronninglund Birketingsret den 24de Marts f. A. afsaget Dom imelme Citanten og Jndstævnte, betreffende en Capital af fyl 5000 Rdlr. med Rente og Renters Rente Citanten for. B. drede, med mere, men Jndstævnte paastod sig befriet de for at betale, indtil Citanten hiemlede dem den solgte paa Eiendom og erstattede alt det heraf lidte og lidende Tab D. og Skade.
Viborger Samler, 1805-02-18
Ledige Embeder. Vestbye Sognekald i Aggershuus Stift, 330 Rd.; Ullig- og Foulum Sognekald i Viborg Stift, 148 Rd. 3 Mk.; Solum og Modum Sognekald i Aggershuus Stift, 250 Rd.
Viborger Samler, 1805-02-18
Svenstrup Sognekald paa Alføe, 300 Rd.; Rønnebek og Olstrup Sognek. i Sjælland, 266 Rd.; Norbye Sognekald paa Fanøe, 300 Rd.; det residerende Capellanie i ØrkedalsPræstegjæld under Trondhjems Stift, 120 Rd.; det residerende Capellanie i Legangers Præstegjæld i Bergens Stift 94 Rd. 64 Sk.; det 2det Assessor Embede ved Lands=Overretten i Viborg, 1000 Rd.; Justits=Secretair Embedet ved samme Ret, 600 Rd. og til Skrivmaterialier 200 Rd.; Copiist-Embedet ved Lands=Overrettens og Hof= og Stadsrertens Justits=Contoir i Kjøbenhavn, 200 Rd.; Sorenskriveriet i Nordmøers Fogderie, under Romsdals Amt, hvoraf svares 250 Rd. aarligen til Formanden,
Viborger Samler, 1805-02-18
Befordringer og Afgang. under detdanske Cancellie: Cand. B. Boesen udn. til Adjunct ved Frederichsborg Latin=Skole.
Viborger Samler, 1805-02-18
Sorenskriveren i Nordmøers Fogderie, under Romsdals Amt, J. M. Lindeman, efter Ansøgn, i Naade og med Pension entlediget fra sit Embed; Capt. J. J. Krohn efter Ansøgn, i Naade enlediget fra sit Embed som Veimester a.l. s. i Aggershuus Stift, med Tilladelse fremdeles at bære den for Vejetaten i Norge anordnede Uniform; Borgemester samt Byefoged og Byeskriver i Kjøge og Herredsfoged i Biefverschov Herred, C. Crell, udn. tillige til Herredsskriver i bem. Herred; Eskadrons=Chirurg ved Husar Reg. S. A. Rauchmaul, til Chirurg i Roeskilde og DistrictsChirurg i Somme-Volborg og Horns Herreder, Jægerspriis Gods undtagen; Professor Medicinæ ordinarius J.C. Tode, efter Ansøgn, i Naade og med Pension, entlediget fra sit Embed; Professor extraordinarius i Chirurgien og Jordemoder Videnskaben, J. S. Saxtorph. udn. til Professor ordinarius og Assessor Consistorii, Doctor Medicinæ og Regiments=Chirurg, samt Adjunct ved det medicinske Facultet, M. Schiellerup, Doctor Medicinæ og Medicus ved Frederichs Hospital, samt Adjunct ved det meditinske Facultet, O. H. Mynster, og Doctor Medicinæ samt Divisions Chirurg ved Søetaten. J. D. Herholdt, til Professores Medicinæ extraordinarii, samt at forrette Notariatet ved det medicinske Facultet, efter Omgang imellem dem, hvorhos den Sidstnævnte er paalagt at holde Forelæsninger over Physiologi Pathologi og den theoretiske Medicin, Professor Jaris extraord., M. H. Bornemann, entlediget fra sine vidtil havte Forretninger som Notarius, ved det juridiske Facultet, hvilket Facultets=Notariat, indtil videre, er betroet Høiesterets Secretair C. J. Møller: samtlige ved Kjøbenhavns Universitet. Professor J. Kiceulf, efter hans yttrede Ønske, entlediget fra sine Embeds=Forretninger ved Seminarium pædagogicum, ved hvilket Semarium Conrector ved Kjøbenhavns Chathedralskole, Doct. Philosophie N. L. Nissen, er overdraget Underviisningen i den danske Sprog=Klasse, og Overlærer ved samme Skole, J. Sverdrup, Underviisning i den historisk geographiske Klasse, Sognepræsten for Hysom Menighed i Ribe Stift, H. Munck, efter Ansøgn, i Naade og med Pension, entlediget fra sit Emhed; den residerende Capellan for Humble Meulghed paa Langeland, A. Esmarch ligeledes.
Viborger Samler, 1805-02-18
Under Generalitetet: Second=Lieutenant af det trondhjemske Dragon-Reg. F. C. v. Collin, efter Ansøgning, i Naade afskeed. af Krigst enesten; Volontair En H. Rosenstand besk. til virkelig Artillerie Kadet; Capitainerne af 2det jydske Jnf. Reg. F. C. C. v. Schaumberg og C. F. v. Lemplert, efter Ansøgninger, i Naade afskedigede af Krigstienesten, den førstnævnte med Charsom Major af Jnf.; Capt. C. W. A. v. Telleqvist Butler af det schlesvigske, forflyttet til det 2det jydske Jnf. Reg. som Compagnie=Chef, Stabskapt. P. A. v. Scharffenberg, af det 2det jydsk. nf. Reg. besk. til Chef for Jæger=Comp. i samme Reg.; Stabekapt. M. F. v. Brømbsen af det schlesvigske Jnf. Reg. til Comp. Chef i Samme; Stabskapitain G. v. Lützow, af det 2det jydske, forsat i lige Qvalitet til det sælesvigske Jnf. Reg.; charact. Capt. H. v. Brockdorff, og Prem. Lieut. J. F. v. Scharmach, begge af det 2det jydske Jnf. Reg., beskikkede til Stabskapitainer i Regimentet; de characteeriserede Prem. Lieutenanter C.v. Müller og J. G. v. Sitzler, til virkelige Premier=Lieutenanter, samt Fændrik F. G. v. Suckov til virkelig SecondLieutenant i meerbemældte 2det jydske Jnf. Reg.; afskediget Capt. og forhen værende Veimester a l. s. i Aggershuus Stift, J. J. v. Krohn, forundt Afskeed af Kriget enesten med Characteer som Major af Jnfanteriet.
Viborger Samler, 1805-02-18
Under Rentekammeret: Borgmesteren i Kallundborg, J. P. Rommedahl, om Landvæsens-Commissair i Holbeks Amt, forundt Kammerraads Rang, efter Rangforordningens 7de Klasses Nr. 2.
Viborger Samler, 1805-02-18
Under General-Toldkammeret: Copiisten i det holsteenske Toldcontoir, H. Beysen, udn. til Fuldmægtig i General Toldkammerets Secretariat, og Exam. Juris N. L. Hansteen til Copiist i det vestindiske Contoir ged General=Toldkammeret fra 1ste Januar d. A.
Viborger Samler, 1805-02-18
Bekiendtgiørelser. J Følge allernaadigst Bevilling, som er læst ved Over og Underretten, indkaldes sub poena præclusi etperpetui silentii Arvingerne samt Credi= og Debitorer i Stervboet efter afgangne Hr. Jørgen Berg Stampe, forhen Sognepræst for Hundstrup og Østerrild Sogne: Aalborg Stift, at tage Møde i Stampesminde i Hundstrup hos Enkemadamen den 25de Marts næstkommende da enhver skal vederfares Ret efter Anordningerne. Nors Præsteg, den 5te Febr. 1805. Hvass.
Viborger Samler, 1805-02-18
Subskription paa "Forsøg til en topographisk Beskrivelse over Øen Mors (som forhen udgjorde Dueholm Amt) i Aalborg Stift, modtages hos Deherrer Boghandlere Proft paa Børsen i Kiøbenhavn, Just i Viborg, Sadolin i Aalborg, Hr. Bogtrykker Hempel i Odense, og Hr. Apotheker Jacobsen i Nykiøbing paa Mors.
Viborger Samler, 1805-02-18
Ved Skiftesamling efter afdøde Ungkarl og Landværnsmand Christen Nielsen i Bostrup, Ørslevkloster Sogn, blev Arvingerne efter ham anmeldt at være 1) en Heelbroder Peder Nielsen Gaardmand i Qvodsted, Taarup Sogn. 2) en Dito Niels, Selveier Huusmand i Svenstrup, Høyslev Sogn. 3) en Heelsyster Anne, gift med Peder Nielsen i Bostrup i Stervboestedet, alle 1 Fiends Herred. 4) en Halvbroder Jens Nielsen i Sevel Sogn i Harsyssel. 5) en Dito Søren Nielsen tienende i Viborg, disse og om flere Arvinger skulle være, indkaldes herved at møde i Stervboestedet 6te og 12te Ugersdagen, som indfalder den 8de Marts og 19de April a. c. Kl. 10 Formiddag. Til samme Tid og Sted, indvarsles dette Stervboes Debi= og Creditorer, de første med deres Skyld til Boet, og de sidste med lovlig Beviser for Kravet. Paa S. T. Hr. Kammerherre og Stiftsbefalingsmand de Schestedts Vegne. O. Colding. De signation.
Viborger Samler, 1805-02-18
over de Gevinster som i det 52de Lotteries 1ste Classe ere faldne i Jnspecteur Baadsgaards Collection heri Byen. No. 26561 med 6 Rd. No. 26575 med 6 Rd. No. 26579 med 6 Rd. No. 26617 med 10 Rd. No. 26630 med 10 Rdlr. No. 26674 med 6 Rdlr. No. 26715 med 50 Rdlr. No. 26747 med 6 Rdlr. No. 26772 med 10 Rdl. No. 26777 med 10 Rdlr. Summa 120 Rdlr. Underhaanden er at faae tilkiøbs: Værtshuusstedet Hagbroe, beliggende i Viborg Amt, Fiends Herred, Vridsted Sogn, staaende for Hartkorn, Jordskyld 1 Td. 4 Skpr. og Broeskyld 2 Td. 7 Skpr. 3 Fdkr. 2 Alb. Stedet er meget fordeelagtig situeret ved Hovedlandeveien imellem Viborg og Holstebroe, mellem hvilke Byer det ligger omtrent midtveis, ligesom ogsaa Veien fra Veile, Colding og flere Steder gaaer der forbie til Skive, Mors og Thye. Formedelst denne fordeelagtige Beliggenhed haves der meget stærk Søgning af Fremmede og tillige stor Jndtægt ved Broepengene, som beløde sig til mere end 100 Rd. om Aaret. Bygningerne, især Stuehuset, ere særdeles gode og beqvemt indrettet til Værtshuushold. Aulen, som ved forbedret Jordbrug meget kan udvides, er allerede nu i Forhold til Hartkornet betydelig, da der kan saaes 6 a 7 Tdr. Rug, 4 a 5 Tdr. Byg, 8 a 10 Tdr. Haure og anles omtrent 8 a 9 Læs Høe. Af Kreature holdes ikkun 2 Heste, 4 Køer og 10 Faar, da der medgaaer meget Foder til Fremmedes Heste og Kreature.
Viborger Samler, 1805-02-18
J den forbieløbende store Aar er betydeligt Fiskerie. Med Stedet kan om forlanges tillige faaes Kirketiende, af omtrent 42 Tdr. Hartk. i Vridsted Sogn og 13 Tdr. i Haderup Sogn, som dertil kan oppebæres. Nøjagtigere Opregnelse af alle Stedets Fordeele ansees ufornøden, da enhver ved at tage det i Øjesyn bedste kan overbevise sig om dets Værd. Tiltrædelsen kan skee til næstkommende 1ste Mai og om Handelen behage Lysthavende at henvende dem til undertegnede Eier. Lemvig den 26de Januar 1805. F. K. Skønau.
Viborger Samler, 1805-02-18
To særskildte Leiligheder for smaa Familier, eller Logerende, ere at faae til Leie til førstkommende Maj. dag hos Gartner Jensen. bemærkninger og Erfaringer, angaaende Jordudstykningen eller Parcelleringen i Almindelighed, og for Veile Amt i Særdeleshed af Stiftamtmand, Hellfried, h. 28 s. faaes hos A. F. Just.
Viborger Samler, 1805-02-21
No. 15.
Viborger Samler, 1805-02-21
London den 3die Februar (over Holland) Den udrustede Expedition er nu saa nær færdig, at den om faa Dage kan gaae til Seils. Man veed endnu ci, hvor den skal hen. Regieringen har befalet, at forøge Matrosernes Antal med 10000 Md., saa der i alt blive 120,000, Adm. Cornvallis har paa nogle Dage lagt ved Torbay, dog er han atter den 26de Januar gaaet ud til Stationen for Brest. Capt. Jervis af hans Familie, der i en Sluppe ville besøge Adm. Cotton faldt i Havet og druknede. Han var Skatmester ved Hospitalet i Greenvich og hans Post der, fik Admiral Colpoys. Admiralitetet har Efterretning om, at de franske Skibe i Ferrol holde sig færdige til at løbe ud, som og, at de 4 franske Linieskibe, som laae i Rochefort, virkelig ere gaaede i Søen, imens en stærk Østenvind drev Adm. Graves fra sin Station der. Man troer denne fiendtlige Eskadre skal til Ostindien. Dranningen har været upasselig og har faaet en Visit af Prindsen af Vallis.
Viborger Samler, 1805-02-21
Doctor Manners Sutton er bleven Erkebisp af Canterbury, som man siger efter Hr. Addingtons Anbefaling, endskiøndt Mr. Pitt interesserede sig meget for at skaffe Doct. Prettyman dette Embede. Man har sagt, at Mr. Pitt ville forlade sin Ministerpost og at Addington, der efter sin Ophøielse til Pair hedder, Lord Sidmouth, skal blive første Lord i Skatkammeret og Vansittart eller Tierney Skatkammerkantsler. Ved Kabinetsraadet den 31te Januar vare hverken Mr. Pitt eller Lord Melville tilstæde, der bekræfter, den Mening meget, at de snart ville gaae af. Der er kommen en Hr. Portalis hertil fra Paris for at bestyre Fangernes Udvexling.
Viborger Samler, 1805-02-21
Siden 5te October have vore Krydsere opbragt 80 spanske Skibe. Admiralitetet har gjort bekiendt, at de alle skulle ansees som Kongens Eiendom, hvad enten de vare anholdte, eller indsendte af engelske KrydDen sidste vestindiske Flaade hiembragte 41000 Oxehoveder og 4100 Sække Sukker samt 525 Fade Kaffe. Disse Artikler venter man da falde noget; men Kornet er bestandig dyrt, endskiøndt der paa Torvene faldbydes nok. Paris den 6te Februar.
Viborger Samler, 1805-02-21
J Forgaars var Senatet, Lovgiverne og Tribunatet overordentlig forsamlet. Mr. Talleyrand forelæste Senatet det Brev, Keiseren tilskrev Kongen af England og det derpaa givne Svar. Han talte først om Frankrigs nu grundede Magt og om det uretfærdige Angreb fra Fiendens Side, der uden Grund og uden Skaansomhed lod see sit udmærkede Had til Frankrig: han beviste, at man nu, da Krigen efter 2 Aars Forberedelser var nærmest ved at bryde løs, maatte dobbelt beundre Keiserens Kierlighed til Fred, som, efter him politiske Religions Grundsætninger, der forvisser retfærdige og ædle Fyrster og Himlens bifald til deres Planer og Anstrængelser, opbyder alle sine Kræfter for at afvende Krigens mangehaande Ulykker. Derpaa forelæste han Keiserens Brev til den engelske Konge, saalydende: Min Herre, min Broder, Da Forsynet, Senatets, Folkets og Armeens Stemme har kaldet mig til den franske Throne, saa er min første Følelse: Ønske om Fred. Frankrig og England forøde deres Velfærd; de kunne jo kæmpe mod hinanden i Aarhundreder. Men, opfylde deres Regentere derved deres helligste Pligter, og anklager ikke saameget unyttig udøst Blod deres Samvittigheder, Jeg holder det ikke for haanligt, at giøre det første Skridt: Jeg har, mener jeg, noksom viist Verden, at jeg ikke frygter for Krigens Uheld, og overalt seer jeg intet jeg har at frygte; men Freden er mit Hiertes Ønske, endskiønt Krigen aldrig forringede min Roes. Jeg besværger Deres Majestæt, ikke at nægte Dem den Lykke, Selv at give Verden Fred; Gid D. M. ikke overlade denne søde Glæde til Deres Børn, der gives vist nok ingen skiønnere Lejlighed og intet gunstigere Øjeblik til at forstumme alle Lidenskaber og høre Menneskelighedens og Fornuftens Stemme. Men, er dette Øjeblit engang tabt, hvad Ende skal man da tænke sig paa en Krig, som alle mine Anstrængelser ikke kunde ende? D. Maj. har i de sidste 10 Aar vundet mere i Lande og Rigdomme, end heele Europa er stor, Deres Nation staaer paa det højeste Velfærdspunkt. Hvad vil D. M. da haabe af Krigen, at koalisere nogle Magter paa det faste Land, det faste Land vil holde sig roligt og sligt et Forbund ville kun forøge Frankrigs Størrelse. Vil de fornye Urolighederne inde i Landet, Tiderne ere ikke mere de forrige. Vil de forstyrre vore Finantser, Finantser, der ere grundede paa god Agerdyrkning, forstyrres ikke. Tage Frankrigs Kolonier, Kolonierne ere kun Frankrigs Bisag og har D. M. ikke allerede flere Kolonier end De kan forsvare, Vil D. M. Selv overveje det, saa vil De see, at Krigen er uden Hensigt og uden et tænkeligt Resultat for Dem. Af hvilken jammerlig Udsigt, at lade Nationer slaaes for blot at slaaes, Verden er stor nok; begge vore Nationer kan gjerne leve der og Fornuften har Midler nok til at udsone det Forgangne, naar man fra begge Sider vil. Jeg har i ald Fald opfyldt en mig hellig og dyrebar Pligt. Gid D. M. være overbeviist om, at det er min oprigtige Mening jeg har udtrykt Dem og troe, at jeg kun ønsker at give Dem Beviis derpaa. Jeg er o. s. v. Paris den 2den Januar 1805. Napoleon.
Viborger Samler, 1805-02-21
Efterat Talleyrand havde beviist vor indvortes gode Forfatning, da der ikke paalægges nye Skatter og ikke gjøres nye Laan, sagde han om England: Jrland, Jndien og de engelske Kyster selv maae stedse være han ge for franske Troppers Komme. 1500 Smaaskibe som udgjøre vor Flotille, 60 Linieskibe, og en Arme der anføres af en af de første Generaler i Verden, true bestandig alle engelske Lande; dette synes mig skulle have bevæget England til viseligen at giøre det første Skridt til Fred; men det har overladt Keiseren, dette ærefulde Forslag, og naar man sammenligner Svaret, med Lord Grenvilles haanlige Declamation i det 8de Aar. saa tilsta er jeg gjerne at det er ikke uden Maadeholdenhed og Biisdom. Han forelæste det derpaa saalydende: Lord Mulgraves Brev til Hs. Exellence Minister Talleyrand. "Hans Majestæt har faaet det Brev, som den franske Regierings Overhoved har tilskrevet ham den 2den Januar. Der er ingen Ting, der mere ligger Hs. M. paa Hiertet, end at gribe den første Leilighed til paa ny at forskaffe sine Undersaattet Fredens Fordeele, naar dens Grundlag stemmer overeens med deres vedvarende Sikkerhed og hans Staters væsentlige Fordeele. Hs. M. er overtydet om, at dette Øjemeed kuns kan opnaaes ved de Arrangements, som paa een og samme Tid sikrer Europas Rolighed for Fremtiden og afværger Fornyelsen af de Farer og den Jammer, i hvilken den har været indviklet. Jfølge dette Sindelag, føler H. M., at det er ham umuligt at svare omstændeligere paa det ham giorte Andragende førend han har havt Tid til at bekiendtgiøre det for de Fastlands Magter, som han har staaet i Fortrolighed og Forbindelse med og især for Keiseren af Rusland, som har givet ham de største Beviser paa sin Viisdom og sin ophøiede Tænkemaade, samt den levende Deel han tager i Europas Sikkerhed, og Uafhængighed. Dovning-Street d. 14de Januar Mulgrave.
Viborger Samler, 1805-02-21
Talleyrand anmærkede "at dette Svar var vaklende og ubestemt; en eneste Tanke, er tydelig, den nemlig, at Kongen vil raadføre sig med andre Magter og den er ikke fredelig. Overflødige Mellemkonster maae ej giøre Underhandlingerne uendelige. Enden paa slige forviklede Underhandlinger er gierne, at Gemytterne forbittres og at man af Harme over mislykkede Freds forsøg, fører Krigen desheftigere. Men Tiden vil opklare denne Hemmelighed, og indtil dette skeer, har Keiseren troet at burde giøre Nationen bekiendt med den ufuldkomne Beslutning den engelske Konge har taget paa det gjorte Fredstilbud.
Viborger Samler, 1805-02-21
J Lovg. Korpset og Tribunatet anmærkede Statsraaderne, at den franske Keiser var nødsaget til at fremlægge disse Breve omstændelig for Publikum, da den engelske Konge i sin Parlamentstale havde kuns ufuldstændig bekiendtgjort Keiserens Tilbud.
Viborger Samler, 1805-02-21
Keiseren har udnævnt sin Svoger Marskal Murat til Prinds og Storadmiral og sin Stedsøn Eugene Beauharnis til Ærkestatskantsler. 15 nye Senatorer ere udnævnte; blant dem ere Kardinalerne Fesch og Cambaceres, Gesandterne Bournonville, Semonville og Daquesseau, General Hedouville og 3 andre.
Viborger Samler, 1805-02-21
Det tydske Konkordat bliver ikke færdigt før i næste Maaned.
Viborger Samler, 1805-02-21
Hr. Puget fra London er kommen hertil i Anledning af Fangernes Udvexling.