JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1777-09-01
Deider eller Succov eller Vauban og Belidor eller Böhm. Büsch Encyclopedie. 3) J den Mathematiske Historie. Eller Saverien Histoiredes Progres de Fesprit humain dans les Sciences & les Arts Mathematiqves. Eller Montuela Histoire des Mathematiqves. Eller Heilbronner Historia Matheseos. 4) Til lærde Journaler i denne Videnskab bruges: Enten Journal des scavans. Eller Bibliotheqve des arts & des sciences. Eller Rontziers Journal. Ved Øvelserne i denne Videnskab iagttages fornemmelig, at Alumus søger først at faae en grundig theoretisk Kundskab, førend han gaaer til den practiske, og ved enhver Lære=Regel seer at giøre sig sammes Brug bekiendt til Anvendelse i forekommende Tilfælde. Til den physiske Videnskab bestemmes følgende Skrifter, For den physiske Histories Skyld bruges: Ebberhard ausgemachte Wahrheiten der Natur Lehre. Eller Eræledens Anfangs Grunde der Natur=Lehre. Af de Gamle læses: Seneca, Plinius eller Aristoteles. Af de Nyere! Ebberhardserste Grunde der Natur=Lehre. Eller Muschenbrok Flementa Physices in Eller Segner Natur=Lehre. Derefter Muschenbrok Introductio ad Philosophiam naturalem. eller St. Gravesande Physiceselementa.
Berlingske Tidende, 1777-09-01
J Esperimental Physiqven. Nollet eller Kratzenstein. J Natur=Historien, Mineralogien og saa videre. Linnæus, Wallerius og Brünniche. J denne Videnskab skal begyndes med Eberhøres Natur Lehre, derefter igien nemgaaes Erleden for at kiende de den paaberaabte Skribentere, tilsidst læses Seneca, og saa tages fat paa Muschenbrocks store Værk eller St. Gravesande eller Nollet, alt som Lysten falder til den exprimentale eller meere speculative Physiqve. J Natur=Historien tages og Partes efter Alumni Lyst af Linnæus, Plinius og saa videre.
Berlingske Tidende, 1777-09-01
De Alumni, som ved det historiske Bord have bestemt sig til de historiske Videnskabers Dyrkelse, maa strax, naar deres sidste 2 Aar begynde, tilkiendegive, enten de vil lægge sig efter Fædrenelandets Historie eller den almindelige. J det første Tilfælde læse de Thueydides eller Dionysius Halicarnassen, sismed Livius og Svetonius, Guthries universel Historie oversat paa Tydsk, og siden hvad Sum, Schjönning Schlegel, Christiani, Pontoppidan have i denne Videnskab udgivet, ligesom og hvad fleere Forfattere i Videnskabernes Sælskabs Samlinger have skrevet. Hertil føyes Gatterers historiske Journal, Buderi Biblioteca historica, Büschings Geographie, hvilke sidste Alumni for sig selv maa giøre sig ved bekiendte med. De andre, som lægge sig efter den almindelige Historie, maa læse Herodotus og endnu enten Thueydides eller Polybius eller Dionysius Halicarnassensis eller Diodorus Siculus; dertil skal de føye nogle af Plutarchi Vitæparallelæ, Livius, Salustius, Svetonius og endnu Aristotelis Politica. Jblandt de nyere igiennemgaae de Juthries universal Historie, Histoire de France par Velly eller en anden god Forfatter af en Europæisk Stats=Historie og endnu læseeneller anden af vore egne Historieskrivere. For dem selv maa de anvende deres Fliid paa Strabo, Bülchings Geographie Pesprit des loix par Montesquien, Gatterers historiske Journal, Pettarii eller Usserii eller Schaligers chronologiske Værker, ligesom og Buderi Biblioteca historica. Da deres Øyemeed skal være at samle sig historisk Kundskab og indse den værdige Maade at behandle Historien paa, saa maa de fæste deres Tanker paa Staterne og deres forskiellige Natur, de virkende Aarsager og sammes Følger, de gode Skribenteres Fortælings Maade, den historiske Nøiagtighed og hvad dertil udfordres. Alt dette maa Decanus giøre dem opmærksomme paa, og de ved de Prøver, som de enten mundtlig eller ved smaa Udtoge og Afhandlinger aflegge, bevise, at være dem maat paaliggende. Dette er Planen, hvorefter de daglige Øvelser fortsættes, og maa ingen være forskaanet for samme at blevaane, uden allene de i §. 21 under Lit. bede, f benævnte, som derfra aldeles og bestandig skal være frietagne. Men, da Hs. M. finder, at det ville være bekosteligt for Alumnis enhver i sit Fag selv at anskaffe sig de foreskrevne Bøger saa vil Hs. Mst., for, saasnart og saavidt mueligter, at afhielpe denne Mangel at af de 1000 Rdlr., hvormed Hs. Mst. og det Kongelige Huus har formeeret det af Høystsamme kaldte Stipendium Domus Regiæ, skal de af Hs. Msts. kiære Søn Kron=Printsen og af Hs. Msts. kiære Hr. Broder Arve=Printsenskiænkede 400 Rdlr. strax anvendes til at indkiøbe et Antal af bemeldte Bøger. Og de af Hs. M. og Hendes Majestæt Høystsammes Elskelige kiære Frue Moder givne 600 Rdlr. sættes paa Rente, og samme Rente aarligen anvendes til at forøge denne Bogsamling.
Berlingske Tidende, 1777-09-01
Da det forhen er fastsat, at saavel Decani, som alle de, der ere Alumni paa Communitetet, tillige skulle, saavidt skee kan og Leiligheden det tillader, have Plads eller frie Være ser paa Regentzen; saa vil Hs. Mst. Allernaadigst, at der Tiid efter anden, og saasnart Communitetets Omstændigheder det taale, ved eller paa Regentzen bygges saa mange Værelser, som til denne Hs. Msts. Villies Opfyldelse behøves.
Berlingske Tidende, 1777-09-01
Ligesom det er det Theologiske Facultet og Provsten, som antage Alumni til Communitetet, saa er det ogsaa disse, der efter de samme Regler indlegge Allumni paa Regentzen, allene at herved iagttages, at Alumni saaledes pladeres, at de, som paa Communitetet sidde ved et Bord og under en og samme Decano, komme til at logere tet ved eller omkring denne deres Tilsynsmand, paa det at han, som her skal have den nøyeste Opsigt baade med deres Studeringer og Forhold i Sæder, kan være dem desto nærmere og baade med mindre Møye og større Vished iagttage denne vigtige Post af sit Embede. (Beslutningen følger.) Den 17de Julii har Hs. Majestæt allernaadigst udnævnt den adjungerte Landmaaler Jnger Jacobsen til ordentlig Landmaaler. Den 7de August er Peter Jørgen Cloumann allern. bestilt til at være Foged over Øvre Tellemarkens Fogderie i Bradsberg Amt under Aggershuus Stift. Den 13de Dito er Justitz Raad Jørgen v. Cappelen og Hosjunker Friderich Christian v. Ahrensdorff allern, beskikket at være Etats=Raader. Rector Mag. Georg Frid. Thestrup ligesaa at være virkelig Justitz=Raad. Proprietair BendixHolstligesaa at være virkelig Cancellie Rand. Den 20de Dito er Dort. Theol. Hr. Christian Bastholm bestikke at være Sognepræst til St. Olai Kirke i Helsingøer. Ligesaa er Hans Mogensen allernaadigst beskikket til at være Strand Controlleur paa Langeland. Samme Dag har Hs. Majest, udgivet en Forordning, angaaende Steenbroelægningen med anden dertil hørende Jndretning paa Gaderne, Torvene, og Pladserne udi Kiøbenhavn.
Berlingske Tidende, 1777-09-01
Den 21de Dito er Hans Jacob Lindeman allern. beskikket til at være Consumtionsskriver ved Contoiret for Børsen, samt til Controlleur ved Skibsmaalingen her i Staden.
Berlingske Tidende, 1777-09-01
Den 27de Dito har Hs. Majestæt allern, ladet udgaae i det tydske Sprog for Hertugdommene Schleswig og Holsteen, samt Herskabet Pinneberg, Staden Altona og Grævskabet Ranzau, en Forordning angaaende de Rettigheder, og Forbindtligheder som tilkomme og paaligge Forpagterne af Adelige eller andre Godser og Horder, i de Tilfælde, hvor en Concurs skeer. Den 28de Dito er Capitain Jens Frangen i Naade udgaaet af Hs. Majestæts Søe Tieneste, og forundt Bestalling og Afskeed som Commandeur. Samme Dag har det allernaadigst behaget Hs. Kongel. Majestæt at udnævne Kiøbmand Henrich Danielsen i Colding til at være Commerce=Raad. Den 3die Sept. h. a. er Krigs Raad Frederich Kruckow beskikket til Bogholder ved den Danske Krigs=Hospitals- og Land Cadet=Cassen. Samme Dag er Provst og Sognepræst Hr. Jørgen Hee beskikket at være Biskop og Superintendent udi Aarhuus Stift. Capellan Hr. Hans Henrich Tybring beskikket at være Sognepræst til Holmens Meenighed, samt Provst for Søe-Etaten og Garnisonen i Kiøbenhavn. Ligesaa er Sognepræst Hr. Peder Vogelius beskikket at være Sognepræst til Hellig Geistes Kirke i Kiøbenhavn. Capellan Hr. David, Grønlund ligesaa at være Sognepræst for Davum og Bramminge Meenigheder i Riber Stift. Candidatus Juris Jens Aamodt ligesaa at være Byeskriver i Holstebroe og Herredsskriver i Hierm og Ginding Herreder.
Berlingske Tidende, 1777-09-01
Den 5te Dito har Hs. Kongel. Majest. allern, udnævnt Hr. Legations Raad Joseph Pierre Texier til sin Resident og Consul i Staden Dantzig og de omliggende Preusiske Stæder. Den 10de Dito er Hans Chrystie beskikket at være Postmester i Brevig.
Berlingske Tidende, 1777-09-01
Den 11te Dito er Peder Nielsen allernaadigst bestilt til Fabrique Skriver paa Holmen. Den 12te Dito er Hr. Kammerherre Carl Adolph von Plessen udnævnt til Envoye extraordinaire ved det Kongelige Sicilianske Hof.
Berlingske Tidende, 1777-09-01
Den 17de Dito er Bartholomæus Fædder Munch beskikket at være Justitz Secreterer ved Ober Hof=Retten i Norge Procurator Jens Andersen Astrup confirmeret at være Birkedommer og Skriver paa Samsøe. Hans Lessøe ligesaa at være Birkedommer og Skriver ved Børglum Klosters Birk.
Berlingske Tidende, 1777-09-01
Den 18de Dito har Hs. Majest. allern, ladet udgaae i det tydske tydske Sprog et Patent angaaende Magazin Korns Udskrivning i Hertugdommene Schleswig og Holsteen, samt Herskabet Pinneberg for Aaret 1778.
Berlingske Tidende, 1777-09-01
Under Dato Fredensborg den 18de Sept. har Hs. Majest allernaadigst udgivet en Forordning om Korn Skatten, udi Danmark for Aaret 1778.
Berlingske Tidende, 1777-09-01
Den 25de Dito ere de ved Admiralitetets og Commissariats=Collegium staaende første Cancellister, Niels Lund Reiersen, Niels Lange, Andreas Lyman, Hans Joachim Becker, David Fogh, Lauriz Boll og Adolph Fibiger allern. gratificerede med virkelig Krigs Cancelie Secretairs Caracter. Fra den 30te August til 4de Oct. ere her i Staden copulerede 59 Par, Fødde 145 Drenge, 118 Piger, tilsammen 263, døde 65 Mænd, 40 Qvinder, 84 Dreng ge, 76 Piger, tilsammen 265, ere altsaa 2 fleere døde end fødde. De Døde ere bortrykkede af følgende Svagheder: Alderdom 16, Barselseng 4, Brystsyge 9, Druknede 3, Durkløb 1, Dødfød 1, Falden til Døde 2 Feber 17, Forkiølelse 1, Frisler 1, Galde=Feber 1, Gich 1, Guulsoet 1, Halsyge 3, Hastig Død 2, Hidsig Feber 11, Hævelse 1. Jnflamation 2, Jndvortes Svaghe1, Kopper 3, Krampe 2, Langvarig Svaghed 1, Obstruction 1, Ormefeber 2, Purpur Feber 1, Skarlagens Feber 27, Slag 83, Svindsoet 14, Tænder 6, Tærende=Syge 20, Unangivne Svagheder 17, Ulykkelig Hændelse 1, Vattersoet 6.
Berlingske Tidende, 1777-09-01
Udi Frederichs Hospital ere fra den 30te August til, Oct. af Patienter indkomne 123 udgaaet 112 døde 7 af Barselqvinder indkomne 53, udgaaet 52, døde 2, af Børn fødte 54.
Berlingske Tidende, 1777-09-01
AVERTISSEENT. Hos Mad. Godiche paa Gammel Torv Nr. 141., er nyeligste Pressen udkommen det andet Oplag af Carl Gustav Boses erfarne Svendske Landmand, som indeholder 45 Kapitler, Huusholdningen angaaende, oversat af det Svenske paa Dans ved Hr. Assessor Jens Essendrop, men nu ved dette nye Oplag forbedret med et Tillæg om Kartoflers Avl og Brug, samt Hør og Hamps Saaning og Behandling, til enhver Jordbrugeret Tarv og Nytte, og faaes sammesteds til Kiøbs for 3 Mk. paa Trykpapiir. Tillægget sælges ogsaa separat for 6 Sk. Ang Holstensk Td. Korn.
Berlingske Tidende, 1777-09-01
Dansk Vaar=Sild Td.
Berlingske Tidende, 1777-09-01
Priis=Courant. 3 Rd. Mk. Holsteensk. Rdlr. A.
Berlingske Tidende, 1777-09-01
Dansk Td. 2 Rd. Mk. 12 s. Høste Sild Td. 6 Rd. Mk. 1 Rd. 5 a 2 Rd. 8 s. Norsk Sild Td. Jydskenkelt Fyhnsk 4 Rdlr. 2 a 3 Mk.
Berlingske Tidende, 1777-09-01
Holstensk Hvede Td. Laalandsk Td. 4 Rd. Mk. Rd. Mk. s. Tran Tønden 15 a 17 Rdlr. 4 Mk. 2 Rd. 2 a 5 Mk. s. Salt. Birke. 4 Rdlr. 1 Mk. Rdlr. Mk. - s.
Berlingske Tidende, 1777-09-01
Siellansk Td. Byg Td. Gryn Td. 3 Rd. 1 Mk. - s. 1 Rd. 2 a 3 Mk. - s. 3 Rdlr. 4 Mk. Norsk Tønd.
Berlingske Tidende, 1777-09-01
Lyneborger, Td. Spansk Tønd. 3 Rd. Mk. s. 1 Rd. Mk. 3 Rd. 3 Mk. s.
Berlingske Tidende, 1777-09-01
Kiøbenhavns 3 Rdlr. 5 Mk. Malt Tønden. Havre Td. 1 Rd. 5 Mk. 6 Mk. s.
Berlingske Tidende, 1777-09-01
Engelsk Td. Rdl. Mk. s. Torve=Kiøb for Jndvaanerne.
Berlingske Tidende, 1777-09-01
Boghvede Gryn Tønd. Erter Tønden, 5 Rd. 2 Mk. 2 Rd. - Mk. En Ahme Rhinsk Viin. uden Rigs Et Bonde=Læs, 60 a 75 Rdlr. Et Læs Torv. 5 a 7 Mk. . 5 a 7 Mk. s.
Berlingske Tidende, 1777-09-01
Gryn Td. 4 Rd. 4 Mk.
Berlingske Tidende, 1777-09-01
Fransk Td. Viin Brænde. Fæde V. Jslands salted Lammel. a Rd. Et Oxsebr. rød Viin. 35 a 56 Rdlr. Kul Tønden. 56 a 76 Rdlr. 1 Mk. 8 s. Flesk røget Lispd. 7 Mk. - s. uden Rigs Et Oxsehv. Fransk Viin. 36 a 56 Rdlr. Foering. Oste Fynske Skpd. . Rd. - Mk. uden Rigs 40 a 50 Rd. 20 a 30 Rdlr. Høe et stort Læs dito mindre 2 Rd. 3 Mk. 1 Rd. 5 Mk. s. Holsteenske Skpd. 10 a 3 Rd. Et Oxehoved Fransk Brænde=Viin, Smør Fynsk Td. 26 a 28 Rdlr. 74 a 78 Rdlr. Halm et Læs 5 Mk. a 1 Rd. - Mk. 33.
Berlingske Tidende, 1777-09-01
Sællandsk Td. Tælle Lisp. 28 a 30 Rdlr. 1 Rd. 3 a 4 Mk. s. uden Rigs Humle. 44 a 48 Rdlr. Høns og Fiederværk. Grøn Sæbe Otting 2 Rdlr. 1 Mk. s. Brunswiger) Skpd. 56 Rdlr. Kalkonske gamle Parret 2 Rd. M.
Berlingske Tidende, 1777-09-01
Bergens Fisk Skpd. Fisk. GarlebNorsk Jern Skippd. 11 Rd. 4 Mk. unge Parret 1 Rd. 1 Mk. 38 Rdlr. Capuner sæde et Par Rdlr. - Mk. mavre et Par Mk. s. Graasen salted Td. tør Skippd. Klipfisk Skippd. 8 Rdlr. Tiære Tønden. 7 Rd. - Mk. Hør Skipd. 32 a 42 Rd. efter dens Høns gamle Parret. - unge Parret 2 Mk. 8 s. Mk. - s.
Berlingske Tidende, 1777-09-01
Norsk Torsk salted Td. 15 a 16 Rd. Reen Hamp Skpd. 22 a 25 Rdlr.) Boniter, Kyllinger et Par 4 Rd. Mk. Brænde. Favnen. Ænderet Par 2 Mk. 4 s. 1 Mk. 12 s. Islandsk Td. 5 Rd. 3 Mk. a 4 Rd. Pommersk Fyr 3 Rd. 5 Mk. s. Duer et Par 1 Mk. 8 s. Jslandsk tør Fisk Skpd. 13 a 24 Rdlr. M. Pommersk Bøy 4 Rd. 2 Mk. - s. Æg en Snees
Berlingske Tidende, 1777-09-05
Nantes, den 17de Aug. J disse Dage er her ankommet et Americansk Skib med 900 Fade Riis, 5000 Pund Jndigo, og 60000 Pund Fransk Træ. Et lidet Engelsk Skib fra Jrland, ladet med Smør, er og her opbragt.
Berlingske Tidende, 1777-09-05
Den 26de Aug. En Beretning fra General Bourgoyne, dateret Hoved=Qvarterret Skenesborough House den 11te Julii, er hidbragt af Generalens første Adjutant, Capitain Gaardner, og udi samme meldes: at han den 6te Julii har fordrevet Fienden fra Ticonderago og Mont Jndependence, som og samme Dag ved Skenesborough paa høyre Side, og Huberton paa venstre Side slaget samme med Forliis af 128 Kanoner og alle deres bevæbnede Skibe, samt Ammunition, Provision og Skyts i stor Mængde. Resten af den i Ticonderago lagte Armee var i Fortet Edward, hvor desuden et Corps Tropper var stødt dertil. Rygtet gaaer Dag, at en just i Dag ankommen Expresser har medbragt den vigtige Nyehed: at paa den Tid, da Sir William Howe har amuseret General Washington, og holdt ham i den Forventning, at han vilde angribe hans Leyr, har Sir William Er skine med 4000 Mand bemægtiget sig Philladelphia. Skibet Edward, ført af Capitain Lavrence, og 2 andre Skibe, som sidst ere ankomne fra Nyeyork, og først den 20de Julii have forladt Sandhook, have dog intet medbragt om bemelte Erobring, men i det Sted følgende Nyeheder: "General Bourgovne havde indtaget Fortet Edward, og befandt sig paa Marchen til Albany. General Howe er tilligemed Admiral Howe den 23de Julii afseylet fra Sandyhook med en stor Flode af Krigs= og Transport=Skibe, paa hvilke vare henimod 20000 Mand Tropper. En Prise, som den 28de Ju i blev indbragt til Sandyhook, berettede, Dagen forhen at have seet den Howiske Transport=Fløde seylende i Sønder 7 a 8 Mile fra Kysterne. Det berettes for vist, at da de seeneste Efterretninger afgik fra America, havde Washingtons Almie været 62000 Mand stærk, og desuden en Americansk Arne paa 30000 Mand staaet i Massachusetsbay, og en 3die Armee paa 10000 Mand været i Bevægelse.
Berlingske Tidende, 1777-09-05
Riga, den 12te Aug. Da Græven af Gotland den 16de forrige Maaned om Aftenen gik om Borde i Oranienhaum, for igien at vende tilbage til Stokholm; har Hendes Majest. Keiserinden tilsendt ham en Skrivelse med Ønske til en lykkelig Reyse samt en Pels til Foræring af sorte Ræveskind, som blive vurderet for meer end 30000 Rubler. Den Officeer, som havde den Ære at overbringe samme, var Hr. Sveitz, som Hs. Keiserl. Majest. kort forhen havde udnævnt til OberstLieutenant og Commanderende over Liv=Husarerne og LivCosakkerne, ligesom han ogsaa i Junio var udnævnt til en af Hs. Majests. 5 Adjutanter. Da han hos denne høye Reysende forrettede sit Ærende, beklædede han ham paa Stæden med Sværd=Ordenen. Foruden benævnte Pels, har Hs. Keyserl. Majest. endnu foræket Græven af Gothland, 1) en Mængde af alleslags Stofler og andre Vahre, som ere forfærdigede i det Russiske Riges Fabriker 2) Porcelains Skaal af 18000 Rublers Værdie, 3) et Rø med en med Brillanter udziiret Knap, og med en Snore, fine Perler, som vurderes for 66000 Rubler. 4) Et Ordens Kors af den hellige Alexander Nevski=Orden, som He Keyserl. Majest. selv har baaret, og hvorpaa var en sig Brillant, i det mindste af 30000 Rublers Værdie. Hr. Græven af Gothland har paa sin Side førend sin Bortreise, gjort Keiserinden en ret Kongel. Foræring. Samme beste i en Souvenit med Hs. Kongel. Majests. Portrait af Sven rig. Paa samme er en Rubin af Størrelse, som et Hønse Eg, og derhos af det skiønneste Vand. Der skal kun være en Rubin i heele Europa, som skal overgaae denne i Størrelse og Skiønhed. Storfyrsten og Storfyrstinden har ligeledes bekommet Sonvenirs med Hr. Grævens Portraiaf Gothland til Foræring; og de Personer, som havde Opvartning hos denne høye Besøgere, medens han var i Rusland, eller som i andre Maader have beviist ham Tieneste, have alle faaet Erindringstegn paa Hs. Erkiendtlighed og Gavmildhed.
Berlingske Tidende, 1777-09-05
Fra de Franske Grandser af 20de Aug. Doctor Franklin er ikke, som man nyelig havde udspredt, reyst til de nordiske Hoffer; men til Paris, og det i en skiøn grøn Karet, hvorpaa hans Vaaben er malet, og hvorpaa staaer det Ord: Libertas. Man siger ogsaa, at en Laquar paa hans Karet har havt en Stok, (en Ret, som allene tilhører Gesandtere). Denne 88 Aars gamle Mand bære. med stor Beqvemmelighed 2 Briller paa engang, hvilke han veed saa konstig at paasætte at han ikke behøver, at bukke sit gamle Hoved, eller at løfte det opad og kan dog meget nøye og tydelig see alle baade høye og lave Ting. Der ere for nærværende Tid i alt 16 fornemme Americaner i Paris. En af dem er en Søn af en fornem Kongel. Officeer i America Arthur Lee, og Sayre ere ogsaa dertil ankomne fra Berlin Stockholm, den 19de Aug.
Berlingske Tidende, 1777-09-05
Da Hs. Russisk Keiserlige Majest., i den Tiid Konge opholdt sig i Petersborg, har skiænket vor allernaadigst Dronning den hellige Andreas Orden, besat med kostbare Juveler, og anmodet Hs. Majest. Kongen, selv at overleve re sin Gemahlinde samme, saa har Hs. Majest. behaget ved den i Forgaars paa Drottningholm værende Cour, selv me visse Ceremonier at omhænge Hs. Majest. denne Orden.
Berlingske Tidende, 1777-09-05
Amsterdam, den 30te Aug Udi Breve fra St. Eustasius af 9de Julii berettes: Ju nu udbreder sig her et Rygte, at den Engelske Flode, som og nogle Uger siden passerede her forbie, og bestod af 40 Koffatdie=Skibe, og 1 Krigs=Skib, er af den Americanske Flod fra Boston bleven taget og der opbragt.
Berlingske Tidende, 1777-09-05
Francfurt om Mayn, den 26de Aug. J Følge Efterretninger fra Trienter Hertugen af Glocester bleven angreben igien af Blodstyrtning, saa at han Liv nu er i større Fare end forhen.
Berlingske Tidende, 1777-09-05
Neapolis, den 8de Aug. Hs. Majest. Kongen har udLuchest, en Søn af Fyrsten von Campofranco til sin plenippotentlair Minister ved det Kongelige Danske Hof.
Berlingske Tidende, 1777-09-05
Af et Brev fra Staten=Øen, den 14de Julii. Jmellem Jrokeserne og Congressen i Williamsburg er sluttet en Tractat, og disse nye Allierede have allerede begyndt at øve Fiendtligheder imod Beboerne af Estatoe. Bemeldte Congressens Papier=Penge synes tydelig at udtrykke sommes rette Sindbillede. Man seer paa disse Penge en menneskelig Figur, som af Americats Genio, eller Skyts=Enge trædes under Fødder, hvilken Genius stiller en Dolk ligesom mod bemeldte Figurs Hierte med de Ord: Manus hæe inimica Tyrannis, c: denne Haand er en Fiende af Tyrannie.
Berlingske Tidende, 1777-09-05
Wien, den 20de Aug. En under den her accrediterte Franske Gesandts Skyts staaende Jngenieur har gjort det Forslag, paa egen Bekostning at bygge et Skib, med hvilket man formedelst de paa samme i Skiul anbragte Maskiner og Drivehuul skal kunde seyle mod Strømmen saa hastig op til Regensburg eller Ulm som Heste ikkun en fierde Part saa hastig kan trække, men saadant allene paa det Vilkaar, at man siden efter skulde give ham en anseelig Dougratuit. Hans Proposition blev antagen, og Skibet staaer virkelig allerede snart i seylfærdiStand, for at kunde aflegge Prøve. Man meener at Kunstneren vil tvinge det ved Jldens Kraft. Jmidlertid kan man intet blive vaer, da Bevægelses Stædet ligger skiult. Opfindelsen skulle være meget nyttig for Handelen. Men for dog ikke at lade Franzosen allene have Ære for denne Opfindelse, arbeyder en herværende Mechanicus paa lige saadant et Jld=Skib, og nu vil det komme an paa, hvem der reusserer best. Først i September Maaned skal begge Skibe paa een Tiid udløbe. Man vedder at den Tydske Kunstners Opfindelse vil blive den første, saasom man holder Bygnings Maaden for at være fordeelagtigere.
Berlingske Tidende, 1777-09-05
Fra Neder=Rhin, den 23de Aug. Breve fra Paris bekræfte ikke allene, at 6 Batailloner, Jnfanterie, 2 Compagnier Jægere, og 4 Compagnier, deels Skandse Gravere, deels Bombarderet skal indskibes i Bourdeaux, Brest, og St. Mald; men man nævner endog adskillige andre Regimenter, som skal have faaet Ordre af afgaae; og man vil endog paastaae, at et Antal Tropper skal afgaae fra Havnene i det Middellandske Hav, hvilket giver Anledning til adskillige Formodninger. En Tydsker, ved Navn von Eichelbech, der paa den Russiske Flode har som Oberst commanderet et Corps Dulcignotter, skal have gjort det Londonske Hof et Tilbud, at bringe 12000 Mand Dulcignotter over til Mineren, eller til det Engelske Ametica, som Soldater eller Colonister; han forlanger for hver Mand, tilligemed Transporten 20 Pd. Sterl. - Det beder, at Fyrsten af Waldech forlanger af General=Staterne for sine i Deres Høymægtigheders Tieneste staaende Troppe høyere Sold og vil, i Fald saadant afslaaes, give disse Tropper i Engelsk Sold. Bramsted den 1ste September.
Berlingske Tidende, 1777-09-05
Den 31te Aug. om Aftenen have vi her havt en usædvanlig stærk Storm, som begyndte om Eftermiddagen Kl. 2, og vedholdt til i Dag Morges Kl. 2, da den lagde sig med en stærk Regn. Mercurius i det store Barometer faldt i Gaar Formiddag næsten saa meget, at man kiendelig kunde see det, og i Gaar Aftes Kl. 6 stod det paa Storm saa lavt, som i mange Aar ikke er skeet. J store dobbelte Barometrer stod Spiritus paa den Tid paa 68 Grad, men henimod Kl. 10 var det allerede steget 6, og Kl. 12 til 10 Grad. Det Florentinske Thermometer stod 14 Grad over Frysepunten. Stormen har gjort stor Skade. Tagene paa Kirker og Huse ere meest nedkastede, og de største Træer revnede, af brækkede, eller med Rødderne revne op af Jorden. Haab om Frugtsamling er forbi, da samme er falden ganske ned at Træerne, og man befrygter at erfare større Skade, som denne Storm har foraarsaget. Vi have ellers den hele Sommer havt næsten Kulde, megen Vind, og liden Regn. Af Hvede, Rug, Byg og Havre have vi en velsignet Høst, derimod har Boghveden slaget meget feyl.