Viborger Samler, 1841-05-20
Det hedder i en i Augsb. Allg. Zeit, indrykket Correspondentartikel fra London. "For Torierne staaer Meget, ja Alt paa Spil, erholde de ved det næste Valg en Majoritet, saa kunne de ved en klog Registrationsbill, der mulig vilde skaffe dem flere Parlementspladser i Jrland, sikkre sig i lang Tid Besiddelsen af Magten. Til denne Udsigt til Partiforøgelse kommer endnu de store Landeiendomsbesidderes personlige Jnteresse, og saaledes kan man let forestille sig, at Torierne ved det nærforestaaende Valg ville sætte Himmel og Jord i Bevægelse, for at tilkæmpe sig Seieren. De sætte paa det sidste Kort: tabe de denne Gang, saa kunne de ikke meere udrette Noget imod Whig partiet. Paa den anden Side kæmper Middelclassen for at beholde og sikkre sig Besiddelsen af deres ved Reformbillen vundne politiske Magt. Kornlovene selv ere kun et Udtryk af, og et Beviis paa Landaristoratiets Magt, hvilket ikke alene kastede Skattebyrderne paa de erhvervende og næringsdrivende Classer, men endog tilegnede sig en Privatfordeel ved de konstigen opskruede Kornpriser. Der er altsaa ingen Tvivl om, at ogsaa Middelclassen vil opbyde det Yderste, for ikke at bukke under. - Torierne gjøre Regning paa, at enkelte Handelsinteresser, navnligen de vestindiske Sukkerplantere, de canadiske Tømmerhandlere ville gjøre fælles Sag med dem, for overhovedet at forebygge og afværge enhver Forandring i den bestaaende Tarif. Den værste Omstændighed for Whigpartiet er, at Torierne have vundet de haandfaste Arbeidere for sig, saa at de fleste blodige Pander - thi Hug vil der vanke, – det næste Parlementsvalg vil stille til Skue, sikkert ville vorde Middelclassen til Deel. Chartisternes Stilling synes at være det Hovedpunct, der turde gjøre Udslaget. Chartisterne - og dette oversee man ikke ere ingenlunde Stoddere, men uafhængige Arbeidere, der ingenlunde tænke paa at komme i Arbeidsanstalten (work house). Deres Hensigter ere reen politiske Chartet og almindelig Stemmeret. Deres nuværende Alliance med Torierne er kun en øieblikkelig Partitactik, for at afskære Middelclassen ethvert Haab om eensidigen at kunne drive sine Planer igjennem, og paa denne Maade tvinge den til at segte under Chartismens Banner. Chartismen er den nye Radicalisme, som Torierne vel ikke have kaldt i Live, men dog atter vækket fra total Vanmagt til Virksomhed. Chartisterne havde forvildet sig i Magtens Sphære, udenfor Loven; de vare ikke farlige; Torierne have aabnet Døren for dem, og viist dem Veien til det Jndre."J en anden Correspondentartikel fra London af samme Dat. hedder det: "Torierne og deres Blade rase, og opfordre Alt – Helligt og Vanhelligt – til at indfinde sig paa Kamppladsen. Forrest i Træfningen staae de selv tilligemed Godseierne, Forpagterne og Geistligheden, med Undtagelse af de forholdsviis fra Jndivider, der enten af redelig Overbeviisning eller af Partihensyn holde med Ministeriet. Dem nærmest skulle de vestindiske Plantere staae, som foruden de 20 Mill. Lstl., for hvilken Sum man har afkjøbt dem Ret til at turde skalde deres Negere frie Arbeidere istedetfor Slaver, ogsaa forlange stedsevarende Monopol for deres Sukkere. Som Flankebedækning opfordres Vennerne af de Sorte til at kæmpe for den bestaaende høie Afgift paa fremmede Sukkere, som erholdes ved Slavearbeide, men som ved den foreslaaede Toldnedsættelse vilde finde et stort Marked hos os. En tredie Slagorden skal dannes af de Personer, der i vore nordamericanske Provindser eie Skovstrækninger, og paa Grund af den høiere Told, der er fastsat for baltisk Tømmer, have et Privilegium paa at forsyne os med slet Bygningstømmer, og af de Skibsredere, der bringe os dette Tømmer fra hine nordlige Egne. J Sandhed en frygtelig Hær, imod hvilken Whigs kun kunne stille Middelclasserne i Almindelighed. J ethvert Tilfælde ere imidlertid de nu bestaaende Kornloves Dage talte; thi en fast Afgift, der maaskee Tid efter anden kan formindskes, maa - hvad enten ved Whigs eller Tories - træde i Stedet for den nuværende Toldscala. Vel har Anticornlaw=Leaque høitidelig erklæret, at kun en aldeles fri Jndførsel kan redde det engelske Fabrikvæsen fra Undergang, men hiin Forening vil desuagtet være tilfreds med en moderat Afgift, og har allerede udstedet Opfordringer, for at bestorme Parlementet med Bønskrifter om at understøtte de ministerielle Forslag. Af Lord John Russells Tale i Underhuset den 7de Mai, en Tale, der efter Londonerbladenes temmelig overeensstemmende Dom er det meest omfattende og grundige af Alt, hvad der endnu er talt i Underhuset og Sukker spørgsmaalet og Kornbillen, – tillader Rummet kun at optage Slutningen. "J Districtet Bolton ere alene i Bomuldspinderierne udbetalte i de sidste 12 Maaneder 130,000 Lstl. mindre i Arbeidsløn end i forrige Aar, og i Staden Bolton (Lancastershire, med 30,000 Jndbyggere) ere for Øieblikket 1125 Huse ubeboede. At en stor Crisis i Fabrikvæsenet er forhaanden, kan man ikke negte. J Tydskland, Schweiz og Frankerig tiltager Fabrikernes Antal, i de forenede Stater viser der sig en Tilbøielighed til høiere at beskatte Jndførslen af britiske Manufacturvarer; Fabrikernes Antal i England er saa stort, at det endog under gunstigere Forhold vilde være nødvendigt at opsøge nye Markeder, for at finde tilstrækkelig Afsætning, og alle disse Omstændigheder tilsammentagne medvirke til, at en stor Deel af det engelske Fonds industrielle Classer kun kan finde Subsistents i Fattighusene. En viis Nedsættelse af de bestaaende Toldafgifter i er det eneste Middel, der kan bringe Redning. Vi tor ikke forglemme, at vor Stilling i Verdenssamfundet; om vi endog som et kundskabsrigt, civiliseret christeligt Folk indtage en høi Rang iblandt Nationerne – er underkastet Forholdenes Omvexling. Vi staae midt imellem mange mægtige Nationer af betydende Civilisation, og forsynede med Jnstitutioner, der tildeels ere ligesaa frie som vores; flere af disse Nationer ere komne til stor Rigdom, og ere vore Medbeilere i Fredens Konster og i Handelen. Giver disse Folkefærd det rette Exempel, og J ville ikke alene staae paa samme Trin med dem, men endog paa det første. Gjører det Modsatte; erklærer, at J have udtalt Eder for Forbud og Jndskrækninger, siger dem, at Eders Kjøbmænd i Ost- og Vestindien, Eders Tømmer handlere i Nordamerica og Grundeiere iblandt Eder have opplantet Monopolets Banner, – og Eders Exempel vil snart have Følger."