JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1832-05-18
Ved Aars og Sleth Herreders Extraret er, at Overkrigskommissair og Herredsfoged H. N. H. Müller den 10de Januar 1832 dømt saaledes: Tiltalte Skoemager Johan Christian Holm at Miallerup og Hustrue Dorthe Marie Andersdatter bør den første 3 og den anden i 1 Aar at arbeide i Forbedringshuset, i Viborg Tugt- og Forbedringshuus, saa bør de og til Maren Jensdatter ogsaa Sloth kaldet eller hendes Boe at betale 6 Rbd. 5 Mk. Repræsentativer, samt denne Sags lovlige Omkostninger, hvoriblandt til Actor Prokurator Nors i Løgstøer 4 og til Defenfor Prokurator Spreckelsen i Nibe 3 Rbd. tilligemed Diætpenge efter Amtets Bestemmelse, alt Sølv, og hvilke in subsidio udredes af det Offentlige. At efterkommes efter Overøvrighedens Foranstaltning under Adfærd efter Loven.
Viborger Samler, 1832-05-18
J Sagen No. 67.
Viborger Samler, 1832-05-18
Actor Ldsoppktr. Møller, contra: Ldsoppktr. F. Lykke, Defensor for N. Chr. Jacobsen. (Arrestanten er tiltalt for Tyveri.)
Viborger Samler, 1832-05-18
Dom: "Herredstingsdommen bør ved Magt at stande. J Salarium til Actor for Landsoverretten Prokurator Møller betaler Arrestanten, N. Chr. Jacobsen 5 Rbd. Sølv. Den idømte Erstatning udredes inden 8 Uger efter denne Doms lovlige Forkyndelse, og iøvrigt at efterkommes under Adfærd efter Loven."
Viborger Samler, 1832-05-18
Ved Morsøe Herreders Extraret er, af Cancellieraad, By- og Herredsfoged Rummelhoff den 18de Febr. d. A. dømt saaledes: "Tiltalte N. Chr. Jacobsen bør at hensættes til Fæstningsarbeide paa Livstid, samt betale alle af Actionen lovlig flydende Omkostninger, og derunder i Salair til Actor Prokurator Woetmann 4 Rbd. Sølv, og til Defensor Prokurator Bendix 3 Rbd. Sølv. J Erstatning til Jens Olesen af Skyum betaler Tiltalte 2 Rbd. 3 Mk. Repræsentativer. Den idømte Erstatning udredes inden 15 Dage efter denne Doms lovlige Forkyndelse og det Øvrige efterkommes under Adfærd efter Loven.
Viborger Samler, 1832-05-18
(Afsagte den 26de Marts.)¬
Viborger Samler, 1832-05-18
J Sagen No. 3.
Viborger Samler, 1832-05-18
Actor Ldsoppktr. F. Lykke, contra: Ldsoppktr. Nyboe, Defensor for Christen Jensen, Smed af Coldbjørnsfeide i Colding Arrest. (Arrestanten er tiltalt for ved voldsomme Hug og Mishandling at have foraarsaget sin Kones Død.) Dom: "Herredstingsdommen bør ved Magt at stande. J Salarium til Actor for Overretten Prokurator F. Lykke betaler Arrestanten Chr. Jensen 5 Rbd. Sølv. At efterkommes under Adfærd efter Loven."
Viborger Samler, 1832-05-18
Ved Andst og Slaugs Herreders Extraxet er, at Overauditeur og Herredsfoged Oxenboll med tiltagne Meddomsmænd den 2den Decbr. 1831 dømt saaledes: "Tiltalte Chr. Jensen bør at have sit Liv forbrudt. Saa betaler han og alle af denne Sag lovlig flydende Omkostninger, hvorunder Salair til Actor Prokurator Dahl 5 Rbd. Sølv og til Defenfor Prokurator Schwensen 4 Rbdlr. Sølv, hvilket alt i Uformuenheds Tilfælde udredes af det Offentlige efter Øvrighedens Foranstaltning. At efterkommes under Adfærd efter Loven.
Viborger Samler, 1832-05-18
J Sagen No. 69.
Viborger Samler, 1832-05-18
Actor Ldsoppktr. Juul, contra: Ldsovpktr. N. Lykke, Defensor for Christen Jensen og Hustrue Kirstine Sørensdatter. (Den første er tiltalt for 2den Gang begaaet Tyveri, og den 2den for Hæleri, begge tillige for Betleri. Dom: "Arrestanten Chr. Jensen bor hensættes til Arbeide i Rasphuset i 3 Aar. Tiltalte K. Sørensdatter bor hensættes i Fængsel paa Vand og Brød i 8 Dage, saa bor og Arrestanten Chr. Jensen udrede de af hans Arrest lovligen flydende Omkostninger, samt insolidum med Tiltalte K. Sorensdatter alle Actionens ovrige Omkostninger, hvoriblandt de i Herredstingsdommen til Actor og Defensorerne fastsatte Salarier, samt til Actor for Overretten Prokufra for Juull i Salarium 5 Rbdl. Sølv. At efterkommes under Adfærd efter Loven."
Viborger Samler, 1832-05-18
Ved Lysgaard og Hids Herreders Extraret er, af Overauditeur og Herredsfoged Holm den 13de Februar 1832 dømt saaledes: "Arrestanten Christen Jensen Host bor hensættes til Arbeide i Rasphuset i 4 Aar. Tiltalte K. Sørensdatter bor bøde 2 Gange 5 Dages Fængsel paa Vand og Brød. De Tiltalte, der ere Ægtefolk, bør udrede denne Sags lovlige Omkostninger, hvorunder i Salairer, til Landsoverretsprokuratorerne Actor Bastrup 4 Rbd. Sølv og Defensor F. Lykke J Rbd. Sølv, samt til Defensor Prokurator Warthoei Skanderborg 2 Rbd. Sølv. At efterkommes under Adfærd efter Loven."
Viborger Samler, 1832-05-18
I Sagen No. 283.
Viborger Samler, 1832-05-18
Ldsovpktr. F. Lykke, befalet for Prokurator Seidelin af Fredericia som Mandatarius for H. Petersen af Slesvig, contraLdsovpktr. Møller, befalet for Thue Nielsen, Villads Nielsen og Chr. Nielsens Enke med Laugværge.
Viborger Samler, 1832-05-18
(Spørgsmaal om hvorvidt de Jndstevnte, som Af vinger efter N. Villadsen, skulle betale H. Petersen 375 Rbd. 4 Mk. 4 s. r. S., hvilket Beløb, denne skal have tilgode efter en til ham af Laurids Sørensen udstædt, og af N. Villadsen, som Cautionist, og Selvskyldner paategnet Panteobligation.) Dom: "Herredstingsdommen bør ved Magt at stande. J Salarium til de Jndstævntes befalede Sagfører for Overretten, Prokurator Møller, betaler Citanten Prokurator Seidelin, som Mandatarius for Hjeronymus Petersen af Slesvig, 16 Rbd. Sølv, hvorimod Processens Omkostninger for Overretten iøvrigt ophæves. Det Jdømte udredes inden 8te Uger efter denne Doms lovlige Forkyndelse under Adfærd efter Loven.
Viborger Samler, 1832-05-18
Ved Eldboe Brusch mfl. Herreders Ret er, at Justitsraad og Herredsfoged Boeck den 2den Juni 1830 dømt saaledes: "Jndstævnte Th. Nielsen, Vill. Nielsen og Chr. Nielsens Enke bør for Citanten Hjær. Petersens Tiltale i denne Sag fri at være. Processens Omkostninger ophæves."J Sagen No. 292.
Viborger Samler, 1832-05-18
Ldsoppktr. Bastrup, befalet for Fattigcommissionen for Estvad og Ronberg Sogne, ctr. Ldsoppktr. Otterstrøm for Christen Nielsen; mødte skriftligt Peder Christensen af Estvad og Jens Nielsen Veilgaard af Rønberg. (De Jndstævnte, den første som nuværende Eier af Lyttehuset, og de to andre som forhenværende Eier af samme Huus, ere sagsøgte til at betale Maren Christensdatter en hende formeentlig tilkommende Aftægt.) Dom: "For de Jndstævnte J. Nielsens og P. Christensens Vedkommende afvises denne Sag. Derimod bør Jndstævnte Chr. Nielsen som Eier af Lykkehuset betale til Maren Christensdatter, de paastævnte 7 Rbd. 3 Mk. Sedl. og Tegn med Renter 4 PCt. deraf fra 4de Mai 1831 indtil Betaling skeer, og endvidere tilsvare hende for Fremtiden den hende for Livstid tilkommende Aftægt, saaledes som denne i Skjødet af 5te October 1816 er bestemt, dog med den ved Paategningen af 26de Juni 1820 paa Skjødet af 6te Novbr. 1817 gjorte Modification. Saa bør han og i Salarium til de for Fattigvæsenscommissionen befalede Sagforere for Under- og Overretten Prokurator Nielsen og Landsoverretsprokurator Bastrup betale til den Første 4 Rbd. Sølv og til den sidste 8 Rbd. Sølv. Den Kongelige Kasses Ret forbeholdes med Hensyn til at det for Overretten, fremlagte Jndlæg af 16de Decbr. 1831 fra de Jndstævnte J. Nielsen og P. Christensen er skrevet paa ustemplet Papiir. Det Idømte udredes inden 8te Uger efter denne Doms lovlige Forkyndelse, og iøvrigt at efterkommes under Adfærd efter Loven."
Viborger Samler, 1832-05-18
Ved Hjerm og Ginding Herreders Ret er, at Cancellisecretair By- og Herredsfoged Nellemann den 9de Septbr. f. A. dømt saaledes: "De Jndstævnte Chr. Nielsen, Peder Christensen, og Jens Nielsen Veilgaard bør for Fattigcommissionen i Estvad og Rønberg Sogne dennes Tiltale fri at være; Prokurator Nielsen tillægges i Salarium, 4 Rbd. Sølv som udredes af det Offentlige. (Afsagte den 2den April.)
Viborger Samler, 1832-05-18
I Sagen No. 68.
Viborger Samler, 1832-05-18
Actor Ldsovpktr. Nyboe, contra: Ldsoppltr. Møller, Defensor for Peder Jensen. eller Madsen. (Arrestanten er tiltalt for Hestetyveri.) Dom: "Arrestanten Peder Jensen eller Madsen bør for Actors videre Tiltale i denne Sag fri at være, dog saaledes at han udreder alle af Sagen lovlig flydende Omkostninger, og derunder i Salarium til Actor og Defensor ved Underretten til den Første 4 og til den Sidste 3 Rbd. Sølv og til den subsidiaire Defensor 1 Rbd. Sølv, samt endelig til Actor ved Overretten, Prokurator Nyboe, 8 Rbd. Sølv. Den Jdømte at efterkommes under Adfærd efter Loven."
Viborger Samler, 1832-05-18
Ved Rougsøe m. fl. Herreders Extraxet er, af Cancellieraad og Herredsfoged Reiersen med tiltagne Meddomsmænd den 16de Februar d. A. dømt saaledes: "Arrestanten Peder Jensen eller som han ogsaa kaldes Peder Madsen af Sabroe, bør at stryges til Kagen og arbeide i Jern i Fæstningen sin Livstid, saa bør han og at erstatte Søren Pedersen af Hornsleth 1 Rbd. 3 Mk. Sedler og Tegn, samt at udrede alle af hans Arrest og Action flydende Omkostninger, derunder Salarium til Actor, Prokurator Bjerring, 5 Rbd. Sølv og til Defensorerne, Prokurator Jensen 3 Rbd. Sølv og Prokurator Calludan 1 Rbd. Sølv, der i Uformuenheds Tilfælde udredes af det Offentlige efter Øvrighedens Foranstaltning, men iøvrigt bør han for videre Tiltale i denne Sag fri at være. Det Jdømte at udredes inden 15 Dage efter denne Doms lovlige Forkyndelse, og iøvrigt at efterkommes under Adfærd efter Loven.
Viborger Samler, 1832-05-18
J Sagen No. 78.
Viborger Samler, 1832-05-18
Actor Ldsovpktr. Holm, contra: Ldsoppktr. Bastrup, Defensor for Philip Johan Nicolai Duft i Frederikshavns Arrest. (Arrestanten er tiltalt for 3die Gang begaaet Tyveri.
Viborger Samler, 1832-05-18
Dom: Underretsdommen bør ved Magt at stande. J Salarium til Actor ved Overretten, Prokurator Holm, betaler Arrestanten 5 Rbd. Sølv. At efterkommes under Adfærd efter Loven."
Viborger Samler, 1832-05-18
Ved Horns Herreds Extraret er af Capitain By- og Herredsfoged Flindt den 5te Marts d. A. dømt saaledes: "Arrestanten Ph. J. N. Duft bør at hensættes til Fæstningsarbeide paa Livstid. Saa udreder han derhos de af hans Arre station, Varetægt og nærværende Sag lovlig flydende Omkostninger, derunder indbefattet et Salair af 3 Rbd. Sølv til Actor Prokurator Norbye og et Salair af 3 Rbd. Sølv til Defensor Prokurator Kragh. Alt at efterkommes under Adfærd efter Loven.
Viborger Samler, 1832-05-18
J Sagen No. 79.
Viborger Samler, 1832-05-18
Actor Ldsovpktr. Otterstrøm, contraLdsovpktr. Juul, Defensor for Marie Magdalene Hansen af Sæby Arrest. (Arrestantinden er tiltalt for Tyveri.) Dom: "Underretsdommen bør ved Magt at stande, dog saaledes at Straffen for Arrestantinden nedsættes til Fængsel paa Vand og Brød, i 2 Gange 5 Dage, og at Salariet til Actor og Defensor ved Underretten bestemmes for den Første til 3 og for den Sidste til 2 Rbd. Sølv. J Salarium til Actor ved Overretten, Prokurator Otterstrøm, betaler Arrestantinden 5 Rbd. Sølv. At efterkommes under Adfærd efter Loven."
Viborger Samler, 1832-05-18
Ved Sæby Kjøbstads Extrarets Dom er, at By- og Herredsfoged Heiberg den 27de Februar d. A. dømt saaledes: "Tiltalte Arrestantinde M. M. Hansen bør paa egen Bekostning at hensættes i Fængsel paa Vand og Brød i 3 Gange 5 Dage og Nætter, samt betale alle af denne Sag flydende Omkostninger, hvoriblandt til Actor Prokurator Hassing 6 Rbd. Sølv og til Defensor Prokurator Juel 4 Rbd. Sølv. At efterkommes efter Øvrighedens nærmere Foranstaltning.
Viborger Samler, 1832-05-18
J Sagen No. 35.
Viborger Samler, 1832-05-18
Ldsoppltr. Bastrup for Jacob Jørgensen Post i Viborg, contra: Ldsoppktr. Nyboe, befalet for Enkemadame Brøndum ibidem.
Viborger Samler, 1832-05-18
(Hoved=Appellanten er ved første Jnstants af Contra Appellantinden sagsøgt for formeentlig begaaet Jndgreb i Gjæstgivernes Privilegier.)
Viborger Samler, 1832-05-18
Dom: "Politiretsdommen bør ved Magt at stande, dog saaledes at Hoved=Appellanten J. Jørgensen betaler Processens Omkostninger til Contra-Appellantinden Enkemadame Brøndum med 16 Rbd. Sølv. Saa betaler og HovedAppellanten i Salarium til Contra-Appellantindens for Overretten befalede Sagfører, Landsoverretsprokurator Nyboe 16 Rbd. Sølv, men forøvrigt ophæves Processens Omkostninger for Overretten. At efterkommes inden Ste Uger efter denne Doms lovlige Forkyndelse under Adfærd efter Loven.
Viborger Samler, 1832-05-18
Ved Viborg Byes Politiret er, af Justitsraad og Byfoged Vett den 2den Decbr. f. A. dømt saaledes: "Jndstævnte Vertshuusholder Jacob Jørgensen Post bor bøde 40 Rbd. Sølv til lige Deling imellem Viborg Byes Kæmnerkasse og Citantinden Gjæstgiver Brøndums Enke, saa bør Jndstævnte ogsaa erstatte Citantinden denne Sags Omkostninger efter Reglementet af 1ste Mai 1822. Denne Dom at efterkommes inden 3de Solemærker efter dens lovlige Forkyndelse &c."
Viborger Samler, 1832-05-18
I Sagen No. 41.
Viborger Samler, 1832-05-18
Mødte skriftligt. Posementmager Henius i Aarhuus paa Hans Kones Vegne, contra: Ldsoppkt. Müller for Tommersvend Engel ibidem. (Spørgsmaal om adskillige af Parterne gjensidigen mod hinanden udøvede reelle Jnjurier.) Dom: "Med Hensyn til den Citantens, Posementmager Henius's Hustrue ved den paaankede Politiretsdom idømte Mulct afvises Sagen fra Overretten. Derimod bor Politiretsdom men oprigt ved Magt at stande. Til Jndstævnte Tømmersvend Engel betaler Citanten i Kost og Tæring 8 Rbd. Sølv, hvorimod Processens Omkostninger for Overretten iøvrigt ophæves. Det Jdømte at efterkommes inden 8te Uger efter denne Doms lovlige Forkyndelse under Adfærd efter Loven.
Viborger Samler, 1832-05-18
Ved Aarhuus Byes Politiret er, af Politiassistent og Prokurator Nielsen den 10de Decbr. f. A. dømt saaledes: "Naar indklagede Tømmermand Engel heri Byen efter foregaaet lovlig Omgang inden Retten med sin corporlige Eed bekræfter, at han ikke har stødt Possementmager Henius's Kone med en Jernstang, bor han for hendes Tiltale i denne Sag fri at være, men tro ster han sig ikke til saadan Eed at aflægge bør han bode 3de sex Lod Sølv til Deeling efter 124-4, samt betale hende Badskerlon skadesløs og erstatte hende for Svie og Smerte efter uvillige Mænds Skjøn. Bemeldte Possementmager Henius's Kone bør derimod under enhver Omstændighed bøde 3de sex Lod til Deling paa samme Maade. J Tilfælde af at Eden ikke aflægges, hæves Sagens Omkostninger, i andet Fald erstatter Henius's Kone samme til Engel med 5 Rbd. Sølv. At efterkommes inden 3de Solemærker efter denne Doms lovlige Forkyndelse under Adfærd efter Loven."
Viborger Samler, 1832-05-20
England.
Viborger Samler, 1832-05-20
Efterat Overhuset den 7de d. M. ifølge Grev Greys Forslag havde dannet sig til Commitee over Reformbillen, androg denne Minister, der sandsynligviis kun var altfor godt underrettet om Oppositionens Styrke, selv paa Modification af den første Clausul; Antallet af de Flekker (56), der ifølge Schedul 1, skulde miste deres Valgret, skulde udde lades i den indledende Clausul, og man skulde blot beraabe sig paa Schedulen, der skulde anføres. LordLyndhurst reiste sig derpaa med det Andragende, at man skulde udelade denne hele Clausul det Væsentlige af den hele Bill. Efter en lang Discussion, hvori begge Partiers Talere opbøde deres yderste Kræfter, blev dette Amendment antaget med 151 Stemmer mod 116. Efter dette Nederlag samledes Cabinetsraadet den næste Morgen Kl. 3 1/2 og deelibererede til om Eftermiddagen Kl. 3, hvorpaa Grev Grey og Lord Brougham afgik til Windsor. Resultatet er bekjendt. De nærmeste Følger af denne Begivenhed ere lette at forudsee. Ved den skarpe Opposition mellem begge Partier er enhver Middelveumulig, og Kongen har intet andet Valg tilbage, end at kaste sig i Armene paa Torierne. Allerede den 10de havde Hertugen af Wellington en talrig Forsamling hos sig af begge Huses Medlemmer, og der sagdes, at Forslaget til et nyt Ministerium skulde allerede den 11te forelægges Kongen. I Underhuset erklærede Sir Robert Peel den 11te, at der intet Ministerium var ham tilbudt, men at han i det mulige Tilfælde ikke vilde undslaae sig for at modtage et saadant. Saaledes har da den privilegerede Caste seiret over en heel Nation, og denne Seir leverer et nyt talende Beviis paa hvorledes selv en Mand af Kraft og det er Kong Wilhelm ikke kan modstaae sine nærmeste Omgivelsers Paavirkning. Upaatvivleligt vil dette Vankelmod have de sørgeligste Virkninger. Alle Symptomer tyde hen paa, at Nationen, der nu maa opgive Haabet om, at den constitutionelle Vei at affaste Aristocratiets Aag, vil træde i Skrankerne mod Regjeringen og Adelen. Allerede i Underhuset yttrede flere Medlemmer sig den 11te i skarpe Udtryk over Kongens Opførsel; det samme have de offentlige Blade gjort, og hvad der er det Vigtigste, Folkeforsamlingerne vedblive at have deres Gang; saaledes havde Reformerne i Birmingham den 10de en stor Forsamling, hvori der toges de frygteligste Beslutninger. Kommer Misfornøielsen, til Udbrud, da er den altfor almindelig til at lade sig tvinge ved Bahonnetter. Efter al Rimelighed vil kun et Tilbageskridt kunne frelse England; men et saadant er ikke at vente af Kong Wilhelm. -
Viborger Samler, 1832-05-20
Det diplomatiske Corps var den 10de forsamlet i Udenrigsministeriet, hvor den største Bestyrtelse skal have hersket.
Viborger Samler, 1832-05-20
Om Udvexlingen af Ratificationerne siger The Courier af 5te Mai : "Vi have Grund til at troe, at denne er modtaget med Tilfredshed af Lord Palmerston og Fyrst Talleyrand, hvis utrættelige Anstrængelser og bestemte Fremgangsmaade vi have at takke for de hidtil opnaaede Resultater. For saavidt kan Alt ansees som tilfredsstillende; men det gjør os ondt, at høre, at Kongen af Holland, uagtet Keiseren af Ruslands directe Tiltrædelse til Tractaten, ikke har kunnet formaaes til at forandre sit Sprog. Vel venter man for Øieblikket ingen Fornyelse af Fjendtlighederne fra Hollands Side, men man frygter for, at Hollænderne ikke ville følge Conferencens Opfordringer, og saaledes give denne Valget imellem, enten at indvillige i, at Tractaten forbliver et dødt Bogstav, eller med Magt at maatte bringe dens Forskrivter i Udførelse. Spørgsmaaler om Antiverpen, der er saa trængende vigtigt, maa snart give os Oplysning om den hollandske Monarchs Hensigter, og om den Politik, Conferencen agter at følge.
Viborger Samler, 1832-05-20
The Times siger: "Vi høre, at den russiske Natification, er, ligesom den østerrigske og preussiske ledsaget af Betingelser, der imidlertid der ere endnu nøiere og bestemtere udtrykte. Rusland har tydeligen givet at forstaae, at Artiklen angaaende den indre Communication, det være sig paa Hollands Veie eller Canaler ikke kan forblive i Tractaten, og at Gjældens Deling maa lide betydelige Forandringer, hvoraf en er Capitalisationen. Dette Udtryk er noget utydeligt; men Meningen deraf er, at Holland ikke kan indrømme, at dets Creditorer blive henviste til Brussel, for der at hæve en Deel af deres Betaling, og at det vil fordre Skabelsen af en Capital af fuldkomment belgisk Udspring, eller Kjøbet af en Deel af den hollandske Gjældscapital, The Courier erklærer dette for rigtigt, og tilføier, at ogsaa Spørgsmaalet om de belgiske Fæstninger er fuldkomment afgjort samme Dag.
Viborger Samler, 1832-05-20
En stærk engelsk Flaade udrustes under Sir Pulteney Malcolm; man har troet den bestemt til Tajo; men nu ansee Nogle Schelde for at være dens Formaal, for at imponere Holland.
Viborger Samler, 1832-05-20
Cholera er i stærk Aftagende i London og tagen ligeledes af i Dublin. Donna Marias Gesandt, Grev Funchal, der af Sygdom blev opholdt i Paris, er ankommen til London (hvor han nu neppe har stor Trøst at vente).
Viborger Samler, 1832-05-20
Frankrig.
Viborger Samler, 1832-05-20
Efter Udsagn af Capitainen paa Dampskibet Carlo Alberto var bemeldte Skib den 27de April afseilet fra Livorno til Barcelona var løbet ind til Rosas i Spanien, for af sine 14 Passagerer der at land sætte 7. De 7 andre blandt hvilke en Dame (Hertuginden) vare forblevne ombord; hendes Værelse var prydet med Luxus; overalt saaes Bourbonnernes Vaaben. Foruden den anførte Grev Kergorlabefandt sig blandt hendes Følge Hertugen af Alma kan Grev St. Priest, der i 1813 og 14 tjente er den russiske Hær mod sit Fædreland, senere blev fransk Ambassadeur ved Hoffet i Madrid og efter Revolutionen erholdt af Kong Ferdinand den spanske Grandera med ovennævnte Titel), hans Gemalinde, en Søn af Grev Bourmont, Hertugen af Escars, Hr. de Mesnard o. fl. Capitainen paa Sphinx opfordrede Carlo Alberto til at overgive sig, med Trudsel, at skyde det isænk. Dampskibet overgav sig og strøg sit sardiniske Flag. Hertuginden, der havde antaget Navnet Grevinde af Ferrajo, havde forst barricaderet sig i sit Gemak, men aabnede siden Døren, dog uden at tale et Ord. Man har bemægtiget sig de vigtigste Papirer ombord paa Skibet, hvilke Jngen havde Aandsnærværelse nok til at tilintetgjøre. Grev Kergorlai, der blev grebet paa Land, var forklædt som en catalonisk Fi skeer; han bar en Bomuldshue og havde mange Penge hos sig. Det er den samme, der havde den bekjendte Proces for Pairsretten, og senere var ind villet i Sammensværgelsen i Rue des Prouvaires. Skibet var løbet ind til La Ciotat af Mangel paa Brændsel; et andet Dampskib, Colombo, der efter Sigende havde Grev Bourmont ombord, var styret i Retningen af Gibraltar. - Ved Efterretningen om Hertugindens Ankomst til Havnen kom Alt i Bevægelse i Toulon; Soldaterne samledes i Casernerne, og de offentlige Pladser besattes med Vagt, Raadhuset fyldtes med Mennesker, og Nationalgaden forlangte at træde under Gevær. Man ventede hver Time befalinger gjennem Telegraphen; endeligen ankom de Kl. 1 om Middagen. Sphix løb nu øieblikkeligen ud med sit Bytte Dampskibet) til Corfica. Et almindeligt Veeraab reiste sig fra alle Sider. Man raabte paa Forræderie og Meeneed, og anklagede høit Kongen og Ministrene. Ved Efterretningens Afgang frygtede man meget for et Folkeopløb om Aftenen. Nationalgaden havde fraterniseret med de Liberales Selskab i Staden og de have forbundet sig til fælleds Modstand paa Liv og Død mod alle Carlistforsøg; derimod vil man paa Landet have set mange Mennesker med den hvide Cocarde.
Viborger Samler, 1832-05-20
J Paris vilde man vide, at visse Diplomater ikke vare ubekjendte med de Optrin, der skulde finde Sted, i Marseille. Sin Upasselighed uagtet havde Grev Sebastiani mange Samtaler med det diplomatiske Corps. Henimod 50 Huusinquisitions-Befalinger udstædtes den 7de og paa nogle Steder har man fundet Papirer af megen Vigtighed. Finantsministeren, Krigsministeren og Indenrigsministeren have afskediget en Mængde Officianter, der vare mistænkte for Carlismus. Courerer ere afsendte til St. Petersburg og London. Den Sidstes Depescher, til Fyrst Talleyrand, synes at angaae Hertuginden, af Berris Fængsling. Der er lovet Coureren en anseelig Sum, hvis det lykkes ham, til en bestemt Tid at naae London.
Viborger Samler, 1832-05-20
Natten imellem den 30te April og den 1ste Mai gjorde Carlisterne et nyt Forsøg i Marseille. Ved Hjælp af en Stige bestege nogle Personer Fortet St. Nicolas, og vilde plante en hvid Fane, hvorpaa Skildvagten gav Jld. De flygtede og efterlode Fa en tilligemed Spor af Blod. Paa Philipsdagen 1ste Mai) dannede der sig taltige Grupper i Mar cille, der gjennemdroge Gaderne under Afsyngningen af patriotiske Hymner og truede den carlistiske Tidendes Presser og et legitimistisk Caffehuus samt Biskoppens Vinduer. Alle Huse vare smykkede med trefarvede Faner. - Paa Efterretningen om Tildragelserne i Marseille viste sig stor Gjæring i Toulon. Om Natten droge Patrioterne gjennem Gaderne og sang la Marseillaise og la Varsovienne og raabte, ned med Carlisterne!" Politiets Opfordring til at skilles af blev ikke adlydt, og man dandsede Farandoler omkring Frihedstræet. Paa Philipsdagen hed det, at en Deel af Arsenalarbeiderne vilde plante den hvide Fane, medens Corvetten Var lob af Stapelen. Paa Rygtet herom samlede en utallig Menneskemængde sig; fra Nabolandsbyerne indtrax Deputationer, for at tilbyde Patrioterne deres Understøtte; Autionusgaden kaar under Vaaben og Carlisterne vovede ikke at røre sig. - J Nidmes er det igjen gaaet meget uroligt til den 1ste, 2den og 3die ; Stene fløi i alle Retninger, og Hobe af rasende Qvinder angrebe Patrioterne paa Gaderne. En spansk Flygtning skal have mistet Livet ved denne Leilighed; 4 anseete Personer ere paa ny blevne hæftede. -