JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-04-27
Carlowitz, den 5te April. Med spændt Opmærksomhed imødeseer Man Udviklingen af Forholdene ved den russisk tyrkiske Grændse. En Tatar, der er ankommen til Belgrad, skal have medbragt Efterretningen og nye Uroligheder, der skulle være forefaldne i Constantinopel den 24de f. M. Paschaen, der kommanderer i nysnævnte Fæstning, har forlangt, at Servierne skulle udlevere deres Vaaben, men faaet et afgiørende NeiJ Niza frygter Man et Jndfald af Tyrkerne. Servierne stille allerede have ansøgt om et Tilstingsted i Ungarn for deres Koner og Børn.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-04-27
Fra Donau, den 12te April. Som Man hører, ere nye Efterretninger indløbne fra Constantinopel til Wien, hvilke næsten ganske tilintetgiøre alle Fredsforhaabninger. Porten vil neppe bequemme sig til, at tilbagekalde sin under 28de Februar afgivne Erklæring. J Wien taler Man nu derfor ikke saameget og Fredens Vedligeholdelse, som om Østerrigs Forhold under den forestaaende Krig. Fremfor Alt maa Europa erfare, at der hersker den bedste Samdrægtighed mellem begge Keiserhof ser og at de Oprørssindede ei paa denne Krig tør bygge noget Haab om, at bringe Frankrig og Jtalien i Giæring. Dette synes at være Hovedgienstanden for Herr von Tatischefs Underhandling med det østerrigske Kabinet. Man siger, der skal allerede være affattet en Conventions=Plan, der, i Overeensstemmelse med de i Laybach hyldede Grundsætninger, fastsætter den græske Nations fremtidige Forhold til det europæiske Statsystem. Den Meningsforskiellighed, der i Begyndelsen fandt Sted desangaaende, skal være fuldkommen hævet, og Grev Collorede saavelsom Hr. von Tatischefs første Legationssekretair skulle allerede være afgangne med bemeldte Plan, den første over Paris til London, den Anden til St. Petersborg. Efter Forlydende vil Rusland i Tyrkiet overtage den samme Rolle, Østerrig udførte i Jtalien. (Allgemeine Zeitung.)
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-04-27
Wien, den 13de April. Efter lang Tavshed har den østerrigske Jagttager igaar yttret sig saaledes om de tyrkiske Anliggender: "Adskillige nyere Nummere af allgemeine Zeitung" indeholde Artikler og Underhandlingerne i Constantinopel, der synes at bære det Præg, der ene egner sig for diplomatiske Beretninger. For nogenlunde at kunne bedømme og vurdere disse Artiklers første Kilder, maa Man vide, at de samme Correspondenter i Odessa og andre Stæder, der nu i otte Maaneder have bebudet Krigens umiddelbare Udbrud hver Postdag, vedblive i modsat Aand at skrive til Constantinopel og forsikkre deres herværende Venner og ved dem de betydeligste Personer i det tyrkiske Ministerium om, at Keiseren af Rusland hverken tænker eller kan tænke paa en Krig med Porten; at de krigforkyndende Rygter udspredes af det osmanniske Riges Fiender, for at bevæge Divanet til ydmygende Skridt; at Porten blot behøver at vise en urokkelig Standhaftighed o. s. f." - De selvsamme Personer, der ikke ophøre at underholde Europa med frygtelige Skildringer af Tilstanden i Tyrkiet og med Spaadomme om uhyre Katastropher, lade Jntet uforsøgt, for at giøre Porten blind for sin sande Jnteresse og ved falske Forestillinger af de europæiske Hoffers Anskuelser og Forhold lede den paa Afveie samt ægge den tyrkiske Pøbel til Opstand og Fortvivlelse.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-04-27
Til alle Tider have offentlige Blade fremsat Rygter, Formodninger, Forudsigelser, Sandsynlighedsberegninger om Krig og Fred. Jntet er naturligere, end at det Samme finder Sted nu, da Publikum tager saa levende Deel i de offentlige Anliggender. Men endnu havde Man aldrig seet, hvad der nu i et Aar er skeet og det med Hensyn Spørgsmaal, der ere af høieste Vigtighed for hele Reners Liv og Skjebne, at nemlig Avisskrivere og deres respondenter Dag for Dag udgive udførlige Bulletins, i Jndhold og Form have saadan Lighed med officielle Be ninger, at den uøvede Læser neppe veed at skielne dem disse. Skiøndt det er aabenbart, at Man dog i Ve maa være lidt bedre underrettet om Forhandlingernes so Gang, end i Odessa, Semlin o. a. St. saa har dog østerrigske Jagttagers Redaction aldrig gjort sig skylden Brøde, at ville vide mere om disse Gienstande, der sømmer sig en Privatmand.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-04-27
Jmidlertid ere vi dog dennesinde bestemt autorie til at erklære, at de paa nogen Tid i offentlige Blade af lerende Rygter om Underhandlingerne med Porten den aldeles falske, deels saaledes sammensatte af Sand Løgn, at de ingen Tiltro fortiene.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-04-27
Marseille, den 5te Apri Paschaen af Ægypten, der saalænge har skaanet kerne, ja endog tildeels begunstiget dem, er nu fremt som deres aabenbare Fiende og har lovet at understøtte. ten med sin samtlige Land= og Sømagt. Virkelig har ladet et Corps paa 8000 Mand indskibe og landsætte Øen Candia. Saaledes melde idet mindste to forski hertil indløbne Beretninger, om hvis Troværdighed; ikke tvivler. Man mener, at denne Paschaens virkse Deeltagelse i Tyrkernes Sag hidrører fra en storherligman, som han for ikke længe siden har faaet fra Cotinopel og hvorved Øen Candia blev forenet med hans schalik. Under denne Betingelse havde han forlængklæret sig rede til, at medvirke til Expeditionen i Mor til Grækernes Betvingelse. Tiden vil nu vise, hvor ligt han mener det.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-04-27
Livorno, den 30te Mar Jfølge nye, aldeles troværdige Beretninger fra ponnes staae Sagerne her særdeles gunstigt for Grækisær siden den berømte Tyrkeflaade saa aldeles er bleve intetgjort, at blot 6 Skibe af den reddedes ved at tyer Fæstningen Lepanto, hvor de ved første gunstige Vind ville vorde tagne alle opbrændte af Grækerne. Denne kiske Flaade førte en Convoi med sig af 8000 Mand dingstropper, og det hedder, at Mange af dens Maja endog befalingsmanden paa en tyrkisk Fregat, nordvestlige Europæer. Alle Transport- og Skibe, hine 6 undtagne, ere sunkne, opbrændt tagne. Ogsaa hedder det, at den Ægyptiske Hielpe dres Commandeur, nemlig den bekiendte Capitain J. Gibraltar, er tagen til Fange. (Efter andre Beret skal han have begivet sig til London, at indkiøbe Krinødenheder). Slaget varede fjorten Timer; me værre have ogsaa Grækerne tabt 14 Skibe og deres L. miral. Grækerne kanonerede lidet, fordi de havde Kanoner og endnu mindre Munition; alt udførtes Stormløb paa de tyrkiske Skibe, med Sabel og Fa Haand. Fem velbeholdne Fregatter af den fiendtliges ere faldne i Grækernes Hænder. Efterretningen om Mag hidkom forrige Søndag fra Triest som officiel, Dagen efter kom den ligesaa til Genua og iforgaars bekræftedes den ved directe Breve fra Mesolonghi med den særegne OmAndighed, at to Fregatter, en Engelsk og en Fransk, be sandt sig i Nærheden som Tilskuere. Da Slaget var endt, sende Engellænderen, som det hedder, ganske stille sin rs; men Franskmanden saluterede Seierherrerne med a Kanonskud og besvartes med ligesaamange. Tyrkernes skiændige, troløse, snigmorderske Fremfærd Kakker allevegne i Peloponnes en utrolig Energie; Quinder, bøger, Børn vorde Helte og opoffre sig frivilligen, saasnart de kunne bidrage Noget til den gode Sag. Grev Normann og hans Følge ere lykkeligen landede i durvarino og bleven meget vel modtagne. De have strax qvet sig til Fæstningerne Coron og Modon, der nu neppe me holde sig længe.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-04-27
Skiøndt Man fra Constantinopel beretter, at der i Arlet arbeides med største Driftighed, kan Man dog sikantage, at det vil vare en skikkelig Tid, inden Tyr me igien kunne udruste en Flaade. Hvad Godt de havde, have de mistet.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-04-27
Storbritannien.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-04-27
Den anden April blev der i de udenrigske Anliggenders el afholdt et stort Kabinetsraad, der bivaanedes af ertugen af Wellington og varede tre samfulde Timer. Daen efter faldt Statspapirerne 1/2 Procent paa Londons Børs og Rygtet gik, at Krigens Udbrud i Østen ikke var agt borte. Ministrene holdt atter lange Conferentser og afsendte mange Courerer. Omsider kom da den vigtige Nyhed til Alles Kundskab, at Porten formeligen havde forkastet det russiske Ultimatum.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-04-27
Fædrelandet.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-04-27
Kiøbenhavn.¬ I Kirkeaaret 1821 ere i Kongeriget Danmark ægtegiede 900 Par, fødte 16879 Drenge= og 15835 Pigebørn af ægteviede Forældre, og 3098 af begge Kiøn af Forældre uden sot Ægteskab, i alt 35812 (hvoraf Kiøbenhavn allene tæller 174 ægte og 793 uægte Fødsler. J samme Tid ere døde: 3439 af Mandskiønnet og 13338 af Qvindekiønnet i alt 77, saa at der i dette Aar har været 9035 flere Fødte end Døde. Af de Døde havde 630 Mænd og 848 Qvinder opnaaet en Alder imellem 80 og 90 Aar; 61 Mænd og Ovinder imellem 90 og 100 Aar, og 1 Mand men 3 vider havde naaet en Alder af 100 Aar og derover. 2 Børn vare dødfødte.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-04-27
Af den i Collegialtidenden No. 18 indførte Tabel over Laugenes Jnteressentere og Mestere, samt Svende og Drenge i Kiøbenhavn sees, at samtlige Lauge i Aaret han kuns talte 1648 Mestere, 2012 Svende og 1709 Senge, hvorimod de i Aaret 1820 havde 3819 Mestere, Svende og 2101 Drenge, og nu tælle 3786 Meme, 3619 Svende og 2132 Drenge foruden 1711 aparte beidere og faste Folk, samt 218 faste Folk og Karle, som bruges ved de her i Staden i Drift værende 50 Bryggerier.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-04-27
Skilderiet har et humoristisk Kapitel om Damernes Hatte og Kapper, imod hvilke der i Tydskland og Engelland alle rede længe er kriget, især fra de skuespilbesøgende Cavalerers Side, der betragte dem som Plankeværker, som betage dem al Udsigt til Theatret. Vi afskrive her Slutningen af denne ret lunefulde Artikel: "De Kapper, vore fornemme Damer nu bruge, ere kun Skalkekapper for den største Ødselhed. J vore Oldfædres Dage kunde et ungt Ægtepar sætte Bo for det, som nu en eneste saadan Kappe, naar Netteldugen, Bobinettet og Blomsterne, skulde være saaledes, som Moden kræver det, koster. Undersøger man nøie deres Bestanddele; det Netteldug, de ere syede af: de Broderinger og Kniplinger og Blomster, der findes derpaa, saa finder man, at saadan en Kappe koster mere end det delligste Sæt med Virer og Hængler i gamle Dage, og at de franske Blomster, som staae her i saa skiøn Flor, ofte ere vandede med den stakkels Ægtemands sure Sved. Dog nok herom - det er ingen Sparlagenspræken vi her skrive - det er kun mod disse Kappers utilbørlige Fremfærd i Parquettet vi ville ivre. Min Nabo har ikke Lov til at betage mig Udsigten fra et eneste Vindue, uden at jeg strax kan anlægge Proces imod ham, og faae ham dømt til at rive sin Muur eller sit Plankeværk, som saaledes betager mig Udsigten, ned, og en Dame skulde have Lov til at betage mig Udsigten til Theatret ved en halv Alen lang Kappe, der ofte ikkun tillader den bagved staaende Tilskuer at titte af og til igiennem et heelt Qvarter af Blomster, Altsaa til Vaaben - Landsmænd. - mod disse udsigtberøvende colossalske Hatte og høie Kapper. - Hvad komme Tyrker og Græker os ved, Hattene og Kapperne ere vore sande og nærmeste Fiender; mod dem ville vi kæmpe; det koste hvad det vil. Held os, dersom vi da til næste Vinter kunne træde ind i Skuespilhuset, uden at see meere en eneste Hat eller Kappe, og at Damerne ville vælge paa saadanne Steder en Hovedbedækning, der ikke giør Jndgreb i Mandfolkenes velerhvervede Rettigheder.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-04-27
Cours den 23de April. Hamb. 2 M. 250, at vista 253. Spec. 253. - Spec. solgtes til 15 Mk. 3 s. Obligationer (med Renter fra 11te December 1821) 75. Nationalbank-Obligationer (af Laanet den 2den Februar 1820) 96 Rbd. r. S. (uden Renter) eller 121 1/2 Rbd. Sedler pr. 100 Rbd. r. S. - Norske Rigsbanksedler 12 3/3 a 12 1/2. - Svenske Sedler 63 s. - Disconto 6 pC. Hals. Den 24de April. Afseilede, P. Th. Berg og L. Nisted til Altona. J. Clausen; F. Andresen, P. G. Hay og P. Eriksen til Kiøbenhavn. J. H. Duus til Sevilla. Den 25de. Jndkommen, J. Carlsen fra Kiøbenhavn. Døde. Tømmermester, Brandcaptain Haus Weyle, 73 Aar; Frue A. B. Holm, fød Hvidt; i Kiøbenhavn. Proprietær Høyer paa Augustendal. Frue Bakke paa Kronborg. Mad. Theill, 76 Aar, i Odense. Generalkrigskommissair Chri de Fischer, R. af D., 67 Aar, i Grenaae. Mad. S. M. Schwensen, fød Abell, 21 Aar, i Colding. Politiebetient N.C. A. Ginderup, 46 Aar, i Randers.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-04-27
Aalborg Kirker. Tredie Søndag efter Paaske prædiker til Høimesse i Budolphi Kirke Hr. Dr. Claudi, i Frue Kirke Hr. Stiftsprovst Schierup. - Aftensang i Budolphi Kirke Hr. Thisted; i Frue Kirke Hr. Fuhr.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-04-27
Ved Tallotteriets 1056de Trækning i Altona udkom: No. 87. 15. 61. 43. 16.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-04-27
Bekjendtgjørelser.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-04-27
Udkommen er: No. 17 af den cimbriske Mercur, et Ugeblad af blandet Jndhold, udgivet af Jørgen Thisted. Det indeholder: Et Brev til en Ven i Nærheden af Aalborg. - Et Ønske. - Tro Kierlighed. - Gravskrifter. - Maltheser Ridderen (fortsat. - Bidrag til Missionairers Understøttelse.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-04-27
- Bekiendtgiørelser. Aalborg den 27de April 1822. Albert Borch.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-04-27
Hos Undertegnede er at bekomme nye og fuldkomne Vindues beslag til 30 Fag Vinduer, nye indstemte Laase til Dørre, hollandske Taphængsler til dito; simplere Dørlaase og Hængsler; Chatolbeslag; Dragkistelaase, Kiste= og Skrinbeslag, m.m., Alt til billige Priser. Aalborg den 26de April 1822. M. Balling, Kleinsmed=Mester.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-04-27
Pigen Dorthea Marie Sværdahl, barnfødt i Aalborg, der, uden mindste given Anledning, ulovlig er rømt at sin Tieneste ved Mejeriet her paa Gaarden, advares herved offentlig strax igien at indfinde sig i samme, da hun, for Følgernes Skyld, ikke maae vente, at hendes Opførsel hengaaer upaatalt. Jndbemeldte Pige skal opholde sig i Aalborg Bye, og den som huser og hæler hende, vil erindre sig Forordningen af 25de Marts 1791, dens 11te 9, hvorefter de giør den pligtig at undgielde. Langholt den 26de April 1822. Paa Eierens Vegne. Jngerslev.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-04-27
En honet og voxen Pige kan strax faae Condition for at passe et Barn. Addresse-Contoiret anviser.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-04-27
Auctioner. Næstkommende Onsdag den 1ste Mai om Formiddagen Kl. 10 slet, bliver paa Aalborg Raadstue, ved Auction opraabt til Bortleielse, fra nu af og til førstkommende Michaeli 1822. den Byen tilhørende Parselle i Vestermarken af Jndhold 6 Tdr. 4 Skpr. Land, som sidst har været bortleiet til Kiøbmand Hans Kirketerp Bay, inddeelt i 8 Agere, hvoraf er i den nordreste nedlagt 6 Skpr. St. Hans Rug, som staaer i god Grøde, de øvrige 7 Agere kunne afbenyttes til Havre-Sæd, Høeslet og Græsning, hvilken Jord er vel behandlet og af god Bonitet. Efter de paa Auctionsstedet bekiendtgiørende Conditioner, som forinden kan faaes til Eftersyn hos Magistraten. Aalborg den 26de April 1822. Schmidt.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-04-27
Tirsdagen den 21de Maj førstkommende om Formiddagen Kl. 10, bliver hos Poul Jensen Block i Broehuus, i Jetsmark, foretaget Auction over et Huus i Klostergaard med Hartkorn 5 Skpr., som er udlagt for Kongelige Skatter, hvilket herved bekiendtgiøres saavel til Lysthavendes, som mu Pantecreditorers Efterretning. N. Sundbye den 23de April 1822. Spies.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-04-27
Efter Reqvisition fra Skifteforvalteren i afgangne Commerceraadinde Berg paa Kiersgaard, hendes Ef boe, bliver den bemeldte Boe tilhørende, paa Hiørnet af B. og Slotsgade under No. 537 i Aalborg beliggende Gaard, let til 3de offentlige Auctioner, hvilke ere berammede at af des i Gaarden selv, nemlig: 1ste Gang Mandagen den 20de Maj, 2den Gang Mandagen den 3die Juni, 3die Gang Mandagen den 17de Juni, næstkommende, hver Dags Eftermiddag Kl. 3. Kiøberen kan tiltræde Eiendommen til førstkommende chaeli Flyttedag, hvorimod Kiøbesummen først bliver af rede i 13de Juni Termin 1823 og kan mueligt en De samme blive henstaaende i Eiendommen. Conditionerne for øvrigt bekiendtgjorte ved Auctionerne. Aalborg den 26de April 1822. Schmidt.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-04-27
Den Selveier Søren Pedersen tilhørende Gaard A. gaard, i Høistrup, Torslev Sogn, af Hartkorn Ag Eng 6 Tdr. 7 Skpr. 2 Alb., bliver ifølge indgaaet Fo med Pandtekreditor og efter Dennes Begiering, stillet til eeneste Auction til absolut Bortsælgelse: Tirsdagen den 7de Maj førstkommende Formiddag Kl. 3. Auctionen foretages i Gaarden, efter de da bekiendtgiøConditioner, som forinden kan erfares hos Hr. Amts Deichmann i Torslev Præstegaard. Sæbye den 21de April 1822. Boeck.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-04-27
Jfølge indgaaet Forliig med vedkommende Pandtekredbliver den Selveier Peder Mortensen tilhørende GeKarupgaard kaldet, i Karup Sogn, af Hartkorn 2 T. Skpr. 3 Fkr. 2 Alb. Ager og Eng, ved en eneste Aucsom holdes i Gaarden.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-04-27
Onsdagen den 8de Maj dette Aar Formiddag Kl. 10. opraabt til absolut Bortsælgelse, efter de da bekiendtgiøConditioner, som forinden kan erfares her paa mit Conto Sæbye den 21de April 1822. Boeck.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-04-27
Jfølge allernaadigst Høiesteretsdom og derefter passeret cution og Udlæg, bliver ved 3de Auctioner, nemlig: 1ste Gang Løverdagen den 4de Maj, 2den Gang Tirsdagen den 7de Maj, 3die Gang Tirsdagen den 14de Maj næstkommenom Formiddagen Kl. 10, opbuden til Salg følgende Eien me her i Byen: a) Skoemager Peder Christopher Krøghs Huus staaende af 5 Fag Muur- og Bindingsværk med liggende Hauge og Jordlod, som er ansat for 2 1/2 Alb. Hartkorn. b) Skoemager Christian Skioldauns iboende hu bestaaende af 14 Fag Muur- og Bindingsværk i fornøden Gaardsrum. e) Fisker Jens Hansens iboende Huus, som er i Bindingsværk, og tilliggende Jordlod af HartkorSkpr. 1 Alb., samt Fierdeparten i en Fiskerbaad, Seil og Tilbehør. De 2de første Auctioner afholdes paa mit Contoir Byen, og 3die Auction i de bortsælgende Steder, hvorigeledes auctioneres endeel Jndboe, bestaaende af Borde, S. Sengeklæder og Kiøkkenredskaber med mere. Sæbye den 18de April 1822. Boeck.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-04-29
Udlandet. Frankrig.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-04-29
Man finder det ubegribeligt, siger le Constitutionnel, Giendtlighederne endnu ikke ere udbrudte mellem Russerne Tyrkerne; men saavel Terrain som Lokalforhold lægge Hindringer iveien. J Krigen 1769 passerede Fyrst Antins Armee Diester først sidst i April, forat angribe kerne ved Choczim. Felttoget 1770, hvori Romani tilfægtede sig saa glimrende Seire, begyndte ikke før i ti. Det Samme gielder og Felttoget 1771, der aab des paa samme Tid med Gurgovas Beleiring. Aaret 2 gik hen med Underhandlinger og 1773 gik Russerne et sidst i Junii over Donau, forat beleire Silistria. 1774 serede Romanzow Donau først den 16de og 17de Junii. dette Felttog var det, den ved Schumla leirede tyrkiske Et vægrede sig ved at slaaes og retirerede tilbage til Conutmopel, hvorved Freden af 26de Julii 1774 blev forlediget.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-04-29
Herr de Pradt har nys udgivet et Værk, betitlet "Græsland og dets Forhold til Europa", der indeholder endeel ærkelige Yttringer og allerede bebudes i tydsk Oversættelse. en siger deri blandt Andet: Alle politiske Jnteresser forene til Fordeel for Grækernes Sag, ligesom ogsaa ethvert et Hierte, slaaer for den. Amerika er for evigt tabt Europa, lader os altsaa i Tyrkiet søge os et Andet: J asiatiske, det afrikanske Tyrkie (thi der gives tre Tyr der alle ere lige fordærvelige for Menneskeheden) ville de et tredie, et fierde Amerika. Lader os istedetfor træge Muselmænd, der kun fortære saa europæiske ucter, der hade Videnskaber og Kunster, plante en misk Befolkning, og Man skal see, hvilke umaadelige mer disse nye Consumenter ville betale os for Arbeider nu blive uforrettede, fordi Man ikke behøver dem. ligger altsaa ogsaa i Europas oekonomiske Jnteresse, Metrække civiliserte Folkefærd for Barbarer. Hvad er Tyrkiet i Europa som i Asien, i Asien som i Afrika tre Verdensdele forpestes af tre Tyrkier). Hvad det Et Liig og tillige Befolkningens Kunsternes og Videnskabernes Grav, en Afgrund, der opsluger Alt; et Dødsens Princip; den physiske og moralske Pests Fædreland - det er Tyrkiet. Var den græske Revolution ikke udbrudt, da havde Man maattet fremkalde den. Det hele europæiske Tyrkie maa omformes til en uafhængig Grækerstat. - Forfatteren behandler herpaa det Spørgsmaal, hvad Politik Engelland og Østerrig ville følge med Hensyn paa Grækenland. Begge disse Staters Politik - siger han - er den Samme; Begge søge en Slagdom mod Rusland. Men denne finde de langt bedre i et nyt, stort, ungdommelig stærkt Grækenland, end de hidtil have havt den i det gamle, kraftløse Tyrkie.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-04-29
Adskillige Oppositionsblade ville endelig indvikle Frankrig, i Krig, eller dog idet mindste give det en krigersk Stilling. 20,000 Mand skulle samles ved Alperne under GeneralCoutards Commando o. a. m. Bladet Petoile melder, at Kongen af Engelland vil indtræffe til Paris den 18de Junii.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-04-29
Fra flere Egne af Frankrig klages over, at Viinbiergene, have lidt overordentligt ved Nattefrost, saa Udbyttet neppe vorder halv saa stort, som Man havde ventet. Viinpriserne ville derfor stige betydeligt.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-04-29
Preussen. For rum Tid siden meldtes, hvorlunde den hessiske Prindsesse, Hertuginden af Anhalt-Bernburg, med Magt blev bortført fra Bonn af Commandanten i Hanau, General v. Dalwigk. Kongen af Preussen befalede, at der om denne Begivenhed skulde foretages en formelig Undersøgelse; denne er nu tilendebragt. Preussen skal have erklæret hiin voldelige Fremfærd for en Fornærmelse, Kurhessen burde afsone ved en tilstrækkelig Satisfaction og en meget levende Notevexling skal desangaaende have fundet Sted mellem begge Regieringer. Da Kurhessen ikke ville bequemme sig til, at give den forlangte fyldestgiørelse, er, saa forsikkrer Man, den preussiske Forretningsfører i Kassel bleven tilbagekaldt, og den Kurhessiske i Berlin er det bleven betydet, at hans Passer ligge færdige.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-04-29
Om en i fremmede Blade meget omtalt Alliants mellem Rusland og Preussen paa den ene og Østerrig, Frankrig og Engelland paa den anden Side, veed Man i Berlin, Jntet. Man troer meget mere, at den hellige Alliants, der forener samtlige nævnte Magter, giør en saadan særskilt Overeenskomst aldeles overflødig, og at den lykkelige Enighed, der sammenknytter de store kristelige Magter i Europa, ingenlunde vil brydes, om end tyrkisk Overmod skulde opfordre til blodig Kamp.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-04-29
Atter ere mange Studenter blevne arresterede i Berlin.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-04-29
Man var kommen paa Spor efter høist forbryderske Forbindelser, hvorom det Nærmere vil komme for Dagen ved den af Universitætsretten foranstaltede Undersøgelse. De derom blandt Publikum elrkulerende Rygter ere for usikkre til, at fortiene offentlig Meddelelse; dog synes Sagen at være vigtigere end sædvanligt, da en stor Deel af de Studerende ere bragte i Byens Arresthuus.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-04-29
Ved den høitidelige Religionshandling, hvorved den lutheranske og reformerte Menighed i Berlin sidste Palmesøndag blev sammensmeltet til Een, rakte Præsterne, Professor Schleyermacher og Marheinecke, Begge berømte Lærere og Prædikanter, hinanden Haanden for Alteret, som et Symbol paa Kirkernes Forening. Kongen har løskjøbt en ung Kæmpe, der er over syr Fod høi og blev viist for Penge. Han var yderlig forsømt og faaer nu en honet Opdragelse for kongelig Regning.