Den Vest-Sjællandske Avis, 1839-02-04
Roeskilde. Nr. 125140 af Stænd. Tid, indeholde først Slutningen af Sagen om Stænderforsamlingernes Forening. Under den foreløbige Forhandling talede endvidere Grev Reventlow, Referenten, Agent, Bruun, Justitsr. Salicath, Agent Voigt og Capit. Her forth for Sagen, men den kgl. Commissarius (der især bestred Forsamlingens Competents til at indgive en Petition i denne Sag), Amtm. F. Neergaard, Grev Moltke og Cancellier. Hempel imod den. Ved den endelige Forhandling talede følgende Herrer for Sagen; Præsidenten, der ved nogle Exempler oplyste de af Comiteen anførte Ulemper ved Stændernes Adskillelse, Prof. Bang, der meente, at de Deputeredes Antal, Districternes Størrelse, Valgensus og Valgmaadfortiden maatte blive som de ere; Etatsr. Stenfeldt, Cancellier. Haastrup, Kammerr. Drewsen, Justitsr. Salicath, Referenten, Grev Reventlow, Propr. C. Neergaard og Assessor Algreen-Ussing; ligeledes erklærede Capitainlieutenant Recke og 13 andre Deputerede, at de vilde stemme for Sagen. Jmod den talede Justitsr. Povelsen, der ansaae det for utidigt, uforsigtigt, næsten uforsvarligt og uklogt at indgive den i Forslag bragte Petition; Kammerh. Grevencop-Castenschiold, der talede saa heftigt imod Petitionens Forsvarere, at Kammerr. Drewsen forlangte, at Præsidenten skulde kalde ham til Orden, hvortil Præsidenter, imidlertid ikke antog at der var Grund; den kongl. Commissarius, Amtm. F. Neergaard, Baron Rosenørn-Lehn, Grev Ahlefeldt-Laurvig, Biskop Mynster, Justitsr. Friis, Grev Moltke, Kammerj. Benzon, Cancellier. Hempel og Gaardmand H. Christensen. Som et Jncidentspunkt i denne Sag maae vi anføre et Amendement af Grev Reventlow, at der ogsaa i de af Forsamlingen indgivne Petitioner skulde indrømmes Minoriteten Ret til at faae sin Mening anført; men dette Amendement blev især af Præsidenten bekæmpet med afgjørende Grunde. Ved Afstemningen blev Comiteens Jndstilling antagen med 43 Stemmer imod 24; Grev Reventlows Amendement forkastedes med 56 Stemmer mod 11. Da det derpaa efter Justitsr. Povel sens Jndstilling sattes under Afstemning, om Petition skulde indgives, blev dette Spørgsmaal med 42 Stemmer imod 25 besvaret bekræftende. Den første og sidste af disse Afstemninger foretoges, efter Kammerherre Castenschjolds Forlangende, med Kugler. Derpaa følger Nr. 46 (45). Sagen betræffende Udkast til en Forordning ang. Jndførelsen af en ny Skyldsætning af Jordeiendomme m.v. Foruden enkelte Forandringer i det forelagte Udkast indstillede Forsamlingen med 52 Stemmer mod 6. At den Deel af Landskatten, som i det Forsamlingen forelagte Lovudkast er anført under Navn af gammel Skat, og sammes § 3 nærmere bestemmes, for alle følgende Tider vedbliver at hvile paa enhver Eiendom som en fast og uforanderlig aarlig Afgift. – Nr. 17 (16). Sagen ang. Udkastet til en Placat, hvorved bestemmes en foreløbig Bekjendtgjørelse af Resultaterne af den nye Matrikul for Danmark m.v. - Nr. 48 (17). Sagen betræffende Andragendet ang. Oprettelsen af en Livsforsikkrings=Anstalt. Den i Sagen nedsatte Comite (Scavenius, Algreen-Ussing og Bruun) antog ikke, at en Livsassurance-Anstalt bør ønskes oprettet under Statens Garantie, men tvertimod bør søges bragt istand ved en frivillig Forening af Undersaatterne, og fandt altsaa, at der om denne Sag ingen Petition burde indgives. Andragendet blev derpaa med Forsamlingens eenstemmige Samtykke taget tilbage. – Nr. 49 (18). Sagen betræffende Cancellieraad Hempels Andragende ang. de endeel Brændeviinsbrændere i Odense tilkommende Rettigheder. Da Comiteen (Algreen-Ussing, Bjerre, Stenfeldt) formeente, at Forsamlingen med Hensyn til det indkomne, Andragende ikke burde indgaae med en Petition, men at Petitionairerne burde henvises med deres Andragende. directe til Kongen, tog Proponenten med Forsamlingens eenstemmige Samtykke sit Andragende tilbage. Nr. 50 (49) Sagen ang. Andragendet fra Lollands Nørre-Herreds Beboere og Nedsættelse i de Bropenge, som de betale i Nakskov. Da Comiteen (Wilhelm, Reventlow, Kjøbmand Sidenius) ikke havde fundet tilstrækkelig Anledning for Forsamlingen til at petitionere om den af de Klagende ansøgte Nedsættelse i Broafgiften, erklærede Producenten, Sognefoged F. Jørgensen, at han ønskede at tage Andragendet tilbage, hvilket blev ham tilladt. - Nr. 51 (50). Sagen ang. Etatsr. Stenfeldts Forslag og Udvidelsen af Bidstrupgaards Hospital for Afsindige. Forsamlingen indstillede med 32 Stemmer mod 26, at et fælles Hospital for uhelbredelige Sindssvage fra de Dele af Østifterne, for hvilke ingen saadan Anstalt iforveien maatte haves, dog Jsland og Færøerne undtagne, maatte søges oprettet. – Nr. 52 (51). Sagen ang. Propr. Langkildes Forslag om Forandring i Plac. 18de April 1828, betræffende Udførelsen af Pligtarbeide til Kirkernes og Kirkegaardenes Vedligeholdelse og Jstandsættelse. Forsamlingen indstillede med 52 Stemmer mod 6: 1) at den 1ste § i Placaten af 18de April 1828 maa allernaadigst tillades at bortfalde; 2) at det maa tilkjendegives Kirkernes Bestyrere, at de, i Forbindelse med Godseieren for sit Fæstegods og Sognefogden for Selveiergodset, have paa den efter Localiteten meest passende Maade, og, hvis de ikke anderledes kunne forenes, da efter Forhold af hele, halve og fjerdedeels Gaarde, eftersom disses Størrelse paa hver Egn antages eller i alt Fald af Amtet bestemmes at være, at inddeele Kirkekjørselerne paa alle Bøndersteder af 1 Td. Hartkorn eller derover, uden Hensyn til, om de ere Parceller af udstykkede Gaarde eller ikke; 3) at saadanne specielle Jnddeelinger maae, inden de benyttes, efter skeet Bekjendtgjørelse, henlægges til Sognebeboernes Eftersyn, og derpaa, efterat Amtets eller det overordnede Collegiums Approbation i Tilfælde af Paatale er erhvervet, indføres i den i Placat af 18de April 1828 §. 3 anordnede Protokol, som Regel for Fremtiden. Begyndelsen af Nr. 53 (52). Sagen betræffende Cancellieraad Hempels og Farver Svanes Forslag ang. Kobberværkernes Ret til at lade deres Varer omføre til Forhandling ved de saakaldte Kobberførere m. V.