JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1751-05-21
Da Studiosus Lyder von Møller for nogen tid siden her i ben, ved døden er afg. og man hverken ved stervboets forseilling eller registrering har kundet komme i erfaring om hvormange hans efterladt te arvinger og creditorer kunde være eller hvor de sig opholde, saa bliver hermed (foruden at et ordentlig proclama allerede er bleven udstædt bekiendtgjort for alle og enhver, som til beml. afg. Lyder von Møllers stervboe enten kunde have nogen fordring eller prætendere arve rettighed, at de inden de i loven bestæmte tider maae anmelde sig hos skifteforvalteren ved Universitets Jurisdiction her i byen, for at gotgiøre deres krav og legitimere deres arverret, den af dedes debitorer anmodes og hermed, om de, for vidore umage og bekostning at spare, inden fornænte tid sig med deres debet godvilligen ville indfinde. Gives tilkiende at Mandagen den 24de Mai, om formiddagen kl. 3 stet skal udi Sr. Gustmeyers gaard, beliggen de ved stranden lige ud for Slottet, ved offentl. auction bortsælges 165 Stkr. hør og 7. Stkr. blaar lærreder, af Munderings Sortementer, alt efter de conditioner som paa auctionsstædet vorder bekiendtgjordt, og kand samme lærreder tages udi øyesyn 2de dage for auctionen, om formiddagen fra 5 til 11 slet, og om eftermiddagen fra 3 til 5 Slet.
Berlingske Tidende, 1751-05-21
Endskiønt Marstraten i Slagelse, som Skifteforvaltere, forden haver paa behørige stæder noiceret, at Birkedommer Peder sen Kane i Stagelse var ved døden afg og at skifte forretningen efter hannem, blev foretaget, den 28 Apr. i dette aar, paa Slagelse Raadstue, uansee, at ogsaa stervboets tilstand neppe eragtes tilstrækkelig til den allerede vitterlige gields afbetaling, saa bliver dog til desmiere sikkerhed for vedkommende sær til nærmere efterretning for den sal. mands varmeste anrørende enten disse befindes eller uden for Siælland) saavelsom alle andre som dette fald maatte have noget, thenseende til deres pligt eller tarv i agt at tage herved kundgjort, at med demeel stervboes behandling videre fortfares den 2 Julii næstkommende, i forventelse at see forretningen paa samme tid til ende bragt. Slagelse den 13de May 1751. A. Møller.
Berlingske Tidende, 1751-05-21
Som forrige herredskriver udi Middelsom og Synder-Lyng herreder Hølger Clausen ved døden er afgangen og hans enke ved skiftesamling efter hannem den 8de Mai sidst harfrasagt sig arv og gield, som og den anordnede tilsons værge for hørnene, siden de fødde værs efter loven ey beml. skiftetid var mødt, har paa deres regn declareret og frasagt sig af aarsage der foregives at gielden efter den afdøde, skal være saa stoer og vitløftig, at de ikke kand paatage sig samme at svare eller betale, altsaa lader skifteforvalteren Hr. Johan Albrecht With, Ridder, Stiftsbefalingsmand over Wiborg Stift og Amtmand over Halds Amt, herved siden stervboet er saa fattig at den ikke formaar nogen ordentlig broelaama at bekoste, 3de gange ariserne indkaldede alle bemeldte sterves creditorer me 12 uges varsel at møde stervboens Leed den 27de Augusti førstkommende om formiddagen kl. 8te slet for der deres fordring saa logskikket, som skee bør at fremlegge, til samme dag og tilbandkaldes de myndiges fødde værger og formyndere for de umyndiges besiat eragte, paa det skiftet til ovenmelte tid uden lengere henstande blive pleiet med den ræt, som kand faae sin endskab og vedkoser 23 ford 7: Erzen 25. efter de anførte omstændigheden. Wiborg den 12te Mai 1751.
Berlingske Tidende, 1751-05-21
Udi Uth son, Ulstruessor under Stiernholms amt os Bierge Herret i Jydland, er ved døden uden livsarvinger afg. Jsoch Flintou, som tilforn har været Degn i Ølsted, derefter Skoleholder Uch men til sidst og indtil hans død sad til huuse hos Eiler Andersen i bemlelstrup, og da man ingen anden underretning har om samme person, eller hans arvinger uden allene det hand i Callundborg i Siælland skal være barufød hans stervboe kand bester ingen proclama bekoste siden der ikke bliver over og 122de tilovers at deele mellem hans og hans nogle aar tilforn i Uth Folehuus afg. hustruer arvinger, hvilke sidste allerede haver meldet sig da ingen skifte efter hende skal være holt, saa lader skifteforvalteren boende paa Boller herved 3de gange indkaldede meer dem. Joch Flinteres riaer saaledes legitimeret, at de derfor kand antages, samteredi- og deditorer at møde eller møde lade inden, eller i seeneste til skiftets slutning, som er berammet at foretages paa beml. Boller den 3de Ang førstkommende hvor de blid vente at vederfares hvad ret er. Jens Christensen borger og faldbereder udi dide, er ved døden gangen uden at have efterladt sig nogen levs arving, den ringe, breve der fandtes efter ham, er strar under registering og vurdeto efter indkommen ring tagen, og til auction stillet der ved: obligationer og vexler samt regningerne er til gielden kand at age og som endeel berede og uderede skind i Stervboen fandtes og nogle endnu liggende, saa befver det hvoraf nogle ere ind skifte forvalteren herved med hvis allerede er skeet, at indkalde alle arvinger, samt eredi= og debitorer, item de som skind til beredning hos henrynte maatte have liggende, med 6 og 12 Ugers vare samme at indfrie, eller efter den ud ingen meere ret at søge, itemerede debitorer samt arvinger til mevnte tid med aar og dags forled, enten selv eller ved fuldmægtig at møde i sterveden deres gavn og tarv at lagttage da de kand vente lovens bleve. Nibe den 9 Man 1751.
Berlingske Tidende, 1751-05-21
Efter den forrige Gravers i Rede Niels Larsens dødelige giauden enke eller live arvinger, er hans ringe efterladenskab se blevet registeret, vurderet og ved offentlig auction bortsolgt; for me dødsfald er og tvende gange ved skrivelse bekiendt gjort han broder, som arving, Anders Larsen, fæstebonde paa Høy Hr. Etats=Raad Brams gods i Astrup sogn i Vensyssel, samt be anden afgangne broders Christen Larsens 2de børn, nemlig Christensen og Mette Christensdatter for at ville møde hos si forvalteren i Nibe, Provsten Marcus Alsing, men som ingen dem har mødt eller ladet nogen paa deres vegne møde, er heller svaret hans skrivelser, at bemeldte dødsfald er dem betimelie: kiende givet, saa lader Provst Alsing 3de gange efter hinanden serne samme arvinger indkalde, siden stervboets effecter ere ringe, at ingen ordentlig proclama kand bekostes, at indfinde Nibe til skiftets endelige slutning d. 30 Sept. førstkommende vel som eredi= og debitorer, til bemeldte tid og sted, da enhver et dens tilstand skal vederfares den ræt, som grunder sig paa lore forordninger, men de udeblivende maa tilskrive sig selv den for som derved. des.
Berlingske Tidende, 1751-05-21
En tieneste vige navnlig Anna Pedersdatter, Niels Tøm mands enke navnl. Mette Nielsdatter, Johan Mebergs husnavni. Bodel Pedersdatter, ere alle ved døden afgangne, den ringe efterladenskab er efter lovens maade behandlet, men den arvinger omendskiønt de i riget og provincerne efter angivende befindes, ikke have mødt ved de givne advarseler, aarsages retten til dem med 6 og 12 ugers varsel at indkalde, fra dato ne, enten selv eller beskikkede, deres gavn at lagttage, da skik til ende bringes efter den tid. Nide den 20 Maji 175. Johan Davis Conrad.
Berlingske Tidende, 1751-05-21
Skoleholderen Christian Michelsen i den Kongl. Skole Sa brus udi Nørre=Hald-Herred under Aarhuus Stift, er den Martii sidstleden ved døden afg. uden live arvinger, efterladen sig en udlevet blind enke Dette Frandsdatter 85 aar gammel stervboen strax efter dødsfaldet tagen under forsegling, paa og derefter registeret og vurderet, og den 8de Junii førstkommentil auction berammet, som det da ikke kand under om den ein til paa heftende besværing kand strekke eller formaae ordentclama at bekoste, saa lader Herreds=Provsten herved 3de Postdødsfalder bekiendtgiøre, samt indkalde den afdødes arvinger og aldre, som stervboen maatte vedkomme, enten i henseende til gielat kræve eller betale, at de sig paa det loven bestemte tider ville el finde, da enhver og lovmessig behandling kand være forsikret. Fredagen den 28 Mai om eftermiddagen mellem; og 5 kal ved offentlig auction 27 Der gang opbydes, og om forn lig bud skeer, strax og uden videre auction bortsælges en afg. Deer Wensches enke tilhørende og i Borregaden beliggende se som for nærværende tid beboes af S. T. Hr. Greve ObersteiLaurtie og bestaar samme gaard til gaden af 16 saa, 2 etagens med afviste til gaden og 1 til gaarden et sidehuus paa 13 hvorudi er stald til 10 beste, og remisse til 2de vogne alt af Bo- og bindingsverk, endnu et brændehuus af timmer og bræd til gaarden er en hauge med et smuk lysthuus, hvorudi kand se personer, overalt værelserne er 17 en kakkelovne og er gaarden assurered i Brandkassen for 5000rdl. De som haver lyst til at bede besætningen af kiør saar samt al ge og harrer og deslige afg. Mad. Voigts Stervboe tilhørende, behage, at lade samme eftersee, i stervboets huus Jens ved Kl. gal førend auctionstiden den 25 Flag førstkommende, siden der lige besætning ikke bliver med stervboets øvrige effetter her i stad indført men allene opraabt, og bortsolt, paa det forhen publiceret auctionssted nest ved Kongenkelthemager i Vimmelskaftet deboderne, hvor de der over trykte cataloge hos Procurate. – laus Pindkanderholdes. de Stuttegaarden, lige over for Tydske Kirke og Nørregakand faaes godt Rug og Byg, efter Capituls-Taxten.
Berlingske Tidende, 1751-05-24
No. 42. T T Danske. Kiøbenhavnske Flinter. Mandagen den 24 May.
Berlingske Tidende, 1751-05-24
Stokholm den 12 May. Den Kongelige Danske Extraordinaire Envoye, Hr. Cammer-Herre Windt, har havt offentlig Audience hos begge regierende Majesteter, og derudi paa hans Høye Principals Vegne aflagt den sædvanlige Condolence over den Høysalige Konges Død, og Gratulation til Hans nu regierende Majestets Ankomst til Thronen.
Berlingske Tidende, 1751-05-24
Petersborg, den 4 May. For nogle Dage siden blev den Courier, hvilken vores Minister i Stokholm, Cammer-Herre Panin, havde sendt herhid, med vigtige Deveches respederet. Paa samme Tid sendte ogsaa den her subsisterende Romersk Keyserlige saa vel som den Store Britanniske Minister, hver i sær, en Courier til deres Hoffer, for at give dem tilkiende, hvorledes Keyserinden havde optaget den bekiendte Declaration, Kongen af Sverrig har atort. For Resten forlyder, at alle her subsisterende fremmede Gesandter er paa Keiserindens vegne bleven kundgjort, at indeværende Aar skulde ingen Russisk Flode gaae Seylad Østersøen; og at Søe-Magternes Ministrer derpaa havde svaret, at deres Princiraler agtede ikke heller, at skikke nogen Flode derhen, saa længe Roligheden i Norden blev uforstyrret.
Berlingske Tidende, 1751-05-24
Belgrad, den 26 April. Siden den Tid den urolige Aand er faren i de Octomanniske Krigs-Tropper, har man saa vel her som paa andre Steder havt nok at bestille med at holde dem i Tømme. J Constantinopel selv har man derudover maat forbyde mange at drage deres Aande, og tilsnøre Mad-Piben paa endeel, andre derimod have i Tide draget Hovedet udaf Snaren. Sultanen er, som bekiendt, en sagt modig Herre, og lader ikke gjerne straffe nogen paa Livet, men nøyes med at sætte dem af. Han er nidkiær i sin Religion, og agter hans Mufte høyt, men denne og Store Veziren ere de beste Venner. Saa snart som een af dem kommer i Fare, veed den anden, at bringe alting i Lave igien. Krigs-Folkene havde længe knueret, at man tvertimod deres Religion og Statens Forfatning lod dem saa længe gaae ørkesløse. De kom til at forglemme Krigen, hvorover Riget omsider maatte gaae til Grunde, hvilket saa længe vor bleven forsvaret ved Sabelen. Saadan Knurren, kom omsider for de overste af Krigs-Magten, hvilke gave Store-Veziren Efterretning derom. Denne faldt paa den Mistanke, at endeel Basser, og i sær Admiralen, maatte længes efter Krig. Dette bleve de vaer, og fik een af Sultanens trende Cammer-Herrer paa deres Side, som aabenbarede det for Keyseren, og tilligemed afmalede baade Mufti og Store-Beziren med de verste Farver. Store-Herren blev derover forhauset, og lod Store-Veziren merke, at hans Sind var i Urolighed: Men denne havde allerede faaet Efterretning om alting, og kiendte sin Herres Skrøbelighed. Han sagde: Jeg veed nok, at Basserne allesammen have en stor Længsel efter Krig, ikke forat forøge enten deres Herres Berømmelse eller hans Rige, men deres egen Formue. Men hvorfor skulde man bryde Freden, da alle Naboer holde den saa nøye? Han vilde føre sin Keysers Folk indtil Verdens Ende, og vove sit graae Hoved imod tusinde Kugler, dersom det ikkun maatte skee efter Lovene, paa det man ikke skulde have noget at bebreyde sig selv, i Fald det skulde vanlykkes. Andre gjorde end meere deraf for Keyseren; og Cammer Herren havde nær mistet sit Hoved derover, men slaa dog med den Undskylding, at han maatte være sin Keyser tro, og sige ham alt, hvad han hørde.
Berlingske Tidende, 1751-05-24
Wien, den 12 May. Den der residerende Kongel. Franske Ambassadeur, Marqvis de Hauteforts Frue, som sidst udi forrige Uge, den 3 hujus, diverterede sig endnu med en Spadsere-Tour, blev Dagen derefter gandske uformodentlig angreben af en hæftig Sting-Flod, og i Søndags Eftermiddag Kl. ved 2 Slet, i sin Alders 32 Aar, følgelig i hendes blomstrende Alder, bortrykket fra denne Verden. Man observerer, at denne smertelige Forliis har sat Gesandtens heele Huus udi den dybeste Sorg, og at alle Ministrer, der have kiendt denne Dames store Qvaliteter, tage en bedrøvelig Andeel udi hendes alt for tillige Død. Fra Presborg berettes, at ved Deres Keyserl. Kongl. Majesteters solenne Imodtagelse og Jndtog igiennem Staden til det Kongl. Slot, have Græverne af Erdød og Frantz Esterhasy, udi værende Tog udkastet en anseelig Sum store Sølv-Penge iblant den i usigelig Mængde sammenløbne Almue. Deres Keyserl. Kongl. Majestæter havde strax begyndt at conferere med Magnaterne, og i forgaars vare Land Dags Propositionerne og Postulata under Forsegling bleve ne dennem indleverde, og derpaa Begyndelse gjort med at deliberere over dem paa Land=Huuset; hvori de nu egentlig bestaae, derom vil siden blive meere at høre.
Berlingske Tidende, 1751-05-24
Livorno, den 1 May. Da den imellem Deyen i Algier og Staden Hamborg, sluttede Convention er bleven ratificeret, saa venter man nu at fornemme, hvori de Foræringer skulle bestaaet, som fornævnte Stad har bevilget Deyen, for deved at give Conventionen sin Kraft og Virkning.
Berlingske Tidende, 1751-05-24
Dresden, den 14 May. Fra Wien berettes følgende Casus: En Oberste af et vist Keyserlig Regiment i Bøhmen var kommen i Trætte med Gardianen over et Capuciner=Kloster, hvortil en Deserteur af hans Regiment havde taget sin Tilflugt. Da nu denne Deserteur, efter Oberstens Paastand, og paa hans egenhændig underskrevne Parole, at han ikke skulde straffes paa Livet, var bleven udleveret; havde bemeldte Oberste ikke holdt sit Ord, men tvertimod ladet Deserteuren hænge. Guardianen havde derpaa hittet paa det Anslag, og fundet Leylighed til at lade den underskrevne Parole stikke til den fra Livet dømte Deserteur, da den tillige med ham var bleven ophængt. Efterat nu saadant var bleven vitterligt, havde ingen Officier meere villet staae under Oberstens Commando, hvorudover denne var bleven saa ivrig, at han have de søgt Gaardianen op, og de han fandt ham just mens han læste Messe, havde han med en Pistol skudt ham ihiel for Altaret, hvorpaa bemeldte Oberste var strax bleven arresteret, og havde nu sin Dom at forvente.
Berlingske Tidende, 1751-05-24
Helsingør, den 24 May. Her i Sundet ere følgende Skippere ankomne: Den 21de hujus. Jørgen Morssing, Jan Fast, Otte Ocksen, Johannes Reimert, Franz Wolf, Herman Kramer, Helmich Jansen af Bergen, fra Bergen til Østersøen, med Sild og Fisk, Palm Palmsen af Dragøe, fra Bergen til Østersøen, med Sild og Fisk, Rasmus Rastrup af Odense, fra Bergen til Østersøen, med Sild og Fisk, Peter Troye af Bergen, fra fra Christiansund til Danzig, med dito; Peter Jansen Not land af Lister, fra Bergen til Khavn, med dito; Daniel Haagensen af Naschou, fra Bergen til Khavn, med dito Nicolas Bendtsen af Naschou, fra Bergen til Khavn, med dito; Cort Reimert af Stavanger, fra ibid. til Khavn, med dito; Henning Smith af Stavanger, fra ibid til Danzig, med dito; Walter Gerritz af Fleckefiord, fra Christiansund, til Østersøen med dito; Andreas Sundnbeck af Christiansund, fra ibid. til Kiøge, med dito; Hans Hansen Ahlman af Sønderborg, fra Frederichshald til Kiøge, med Bræder; Ole Jensen Sand af Swelwig, fra Khavn til Walløe, med Thee; Mads Svendsen af Khavn, fra ibid. til Jsland, med Meel; Den 22de: Christen Beyer af Bergen, fra ibid. til Østersøen, med Sild; Aaron Gundersen af Lister, fra Bergen til Østersøen, med Sild; Henrich Kyhl af Kiøge, fra Bergen til Kiøge, med Sild; Ole Todtland af Stavanger, fra ibid til Khavn, med dito; Poul Sonne af Khavn, fra Marseille og Jvira til Khavn, med Salt; Kund Jensen af Dragøe, fra Friderichshald til Khavn, med Bræder; Henr. Greg. Schierring af Khavn, fra ibid. til Island, med Meel; Hans Mad. sen og Bendix Steg af Khavn, fra Bourdeaux til Khavn, med Viin; Bendix Henrichsen og Hans Larsen af Sønderborg, fra Khavn til Jsland, med Meel. Den 23de: Cornelis Lampe og Robert Scholley af Bergen, fra ibid. til Østersøen, med Sild; Ole Watne af Mandal, fra Bergen til Helsingør, med Sild; Clemmen Holm af Samsøe, fra Bergen til Khavn, med Sild.
Berlingske Tidende, 1751-05-24
Kiøbenhavn, den 24 May. Fra det Kongel. Slot Fredensborg berettes intet videre, end at der i Fredags, som sædvanligt, har været geheime Conseil, Cour og Marchals-Taffel.
Berlingske Tidende, 1751-05-24
Omendskiønt Hendes Durchl. Fyrstinden af Ost-Friesland, i Fredags allerede har forladt denne Hoved Stad. Saa ere dog de unge Høy=Kongelige Herskaber endnu paa ResidenSlottet Christiansborg, og Dagen til deres Afreise er duu uvis; dog meenes, at den torde skee paa Onsdag næstkommende. Med Breve fra Norge berettes, at Hr. General-Lieutenan. Henrich Jørgen Hvitfeldt, Oberste over det første Smaalehnske National-Regiment til Fods, har omskiftet Tiden med Evigheden. Derimod meldes fra Glykstad, at det er ikke Hr. Etats=Raad Michaelis, men hans Frue, der er ved Døden afgangen. Hr. Conferenz-Raad og Amtmand, Friherre af Gersdorf har først foretaget sig en Reyse til Fyen, førend han begiver sig til sit Amtmandskab i Christiania.
Berlingske Tidende, 1751-05-24
J Fredags passerede her følgende Casus: Der kom en ubekiendt Kiærling til en Sælge=Kone, der sad paa Hiørnet af Grønne Gade og Gothers=Gade, med en forseglet Æske bedende, at Konen vilde forvare den saa længe, indtil hu kom, og hentede den igien; hvilket denne ogsaa lovede, med den Condition, at hun ikke skulde blive for længe borte. De nu Kiærlingen ikke indfandt sig igien, og den anden vilde gaae hiem med sig Kram, leverede hun Æsken udi næste Urteboed, og fortaalte, paa hvad Maade den var bleven hende fliet. Da det nu syntes noget mistankeligt, aabned man Æsken, og fandt der tvende døde nyfødte Børn, samt en aaben Sæddel, af Jndhold, at den, der aabnede Æsken, vilde være af den Godhed, og besørge, formedelst en Jordemoder, at de maatte komme i Jorden. Det blev meldet for Øvrigheden, og Børnene bleve Dagen derefter begravne; men hvem de have tilhørt, er endnu ikke opdaget.
Berlingske Tidende, 1751-05-24
Man har et Brev af en Officiant paa det Asiatiske Compagnies Skib, Kongen kaldet, dateret den 3 Mai, af følgende Jndhold: Eftersom vi nu i en 3 Ugers Tid have opholdt os imellem Hitland og Færøe, og derved svær Søegang og Slingriug forliist begge vore Stenger ere vi indkomne udi Backe Fiord, for derfra at fortsette Reisen til Bergen. Vore Stengers Forliis var Aarsag til, at vi frelste 12 Menneskers Liv, som var Diederich Rulfsen fra Trundhiem førende et meget deylig Fregat Skib paa 14 Canoner, som var ladt med Tømmer, og skulle gaae til Jrland, men som de havde havt et meget haardt Veyr, var Skibet gandske omkast paa Siden, saa de vare foraarsagede at kappe deres Stor-Mast foruden Mesan Masten og Forstangen, som alt tilforn var over Bord gaaen; benevnte Folk havde da udi 3 Nætter og Dage drevet paa dette Vrag under aaben Himmel, og havde ey i værende Tid bekommet det mindste at spise, saasom Søen gandske havde bortslagen alle ting, og fyldt Lasten med Vand indtil Lugen, saa de arme Mennisker, da vi, ber gede dem med vores Jolle, nesten af Hunger og Frost vare forkomne.
Berlingske Tidende, 1751-05-24
Udi forrige Uge, fra den 15 Mai, til den 22 dito, ere her i Staden copulerede 21 Par, fødde 23 Drenge= og 20 Pige=Børn, tilsammen 43, døde 7 Vænd, 8 Qvinder, 11 Drenge, 11 Piger, tilsammen 37, Ere saa fleere fødde end døde. De Døde ere bortrykkede ved følgende Svagheder: Alderdom 1, Bryst=Syge 7, Blodstyrtning 2, Durchløb 1, Dødfød 1, Feber 2, Hidsig Feber 4, Slag 15, Svindsot 3, Tærende Syge 1. Ved Kiøbenhavns Told-Cammer ere følgende.
Berlingske Tidende, 1751-05-24
Skippere indkomne: Den 21 Mai. Peter Geertsen fra Rørvig med Brænde; Thonnis Bagesen fra Bornholm med Magazin=Havre; Gudmand Jensen fra Landscrone med Muur og Tagsteene; Anders Jsaksen og Anders Rasmussen fra Danzig med Støkgods; Thomas Pyeman Alexander Bogeher og William Suggit fra Neucastel med Steenkul; Jørgen Danielsen fra Flensborg med Muursteen; JacobBagesen fra Hamborg med Baglast, Peder Gerhard Sneider fra Bergen med Fiske=Ladning. Den 22de: Christian Kleman, Anders Jensen Møller fra Sønderborg og Michel Ulrichsen fra Flensborg med Muur= og Tagsteen; Clemmen Holm fra Bergen med FiskeLadning; Niels Nielsen fra Faaborg med Rug og Havre; Thomas Jensen Hvid fra Fladstrand med friske Østers; Henrich Pedersen og Mads Koefod fra Bornholm med Havre; 3 Dasser og Pommerinker med Tømmer og Brænde. Udgaaene: Den 21 Mai. Albret Diedrichsen til Grenaae; Jens Rasmusen til Saxkiøbing; Nicolay Nissen, Niss Jebsen, Michel Christophersen og Christian Gottlænder til Sønderborg; Thore Pedersen til Calmar; Lars Pedersen til Hadsund, Niels Jensen Døre, hauge til Nyborg; Jørgen Johansen og Andreas Krumbek til Femern, Peder Hansen til Helsingør, Jens Pedersen til Byestæd, Friderich Mayman til Præstøe; 7 Pommerinker og Dasser. Den 22de Rasmus Rasmusen, Christian Ditlefsen og Nicolai Nielsen til Sønderborg; Claus Maas og Claus Krohl til Femern; Anders Winter til Grenaae; Jan Jansen til Hadsund; Peter Lassen, til Jsland; Hans Peter Arndt og Peter Asmonsen Hau til Flensborg; Jens Andersen til Hadsund; Erich Erichsen til Morsdahl, Asmus Corneliussen til Alborg; Christian Henrichsen til Bornholm; Sigfred Rehder til Fridericia; Ole Pedersen til Stubbekiøbing; Peter Mortensen til Faaborg; 9 Pommerinker og Dasser. Efter Kiøbenhavns Priis=Courant af 22 May.
Berlingske Tidende, 1751-05-24
er Vexel=Coursen: Hamborger Banco 18 a 18 3/4 pro Cento. Amsterdam 11 1/2 a 11 3/4 pro Cento. London 4 Rixdlr. 42 a 43 Ls. et Pd. Sterling. Priisen paa Born=Vahre. Rug Holstensk Td. 1 Rdr. 3 mk. Dansk Td. 1 Rdr. 8 s. a 1 Rdr. 1 mk. Holstensk Hvede Td. 2 Rdr. 2 mk. Laalandsk Td. 1 Rdr. 4 mk. 8 s. Byg Td. 5 mk. 4 a 8 s. Byg Gryn Td. 3 Rdr. Malt Td. 1 Rdr. 2 mk. Havre Td. 3 mk. 4 s. a 4 mk. Havre=Gryn Td. 3 Rdr. 2 mk. Boghvede=Gryn Td. 3 Rdr. 2 mk.
Berlingske Tidende, 1751-05-24
Feede Vahre. Islandsk saltet Lammekiød Td. 8 Rdr. Flesk røget Skipd. 15 Rdr. Fynske Oste Skipd. 9 a 10 Rdr. Holstenske Skipd. 13 Rdlr. Smør, Fynsk Td. 16 a 22 Rdr. Sællandsk Td. 20 Rdlr. Tælle Lispd. 1 Rdr. 3 mk. a 1 Rdr. 4 mk. Grøn Sæbe Otting, 2 Rdr. 4 s. Fisk. Bergens Fisk Skipd. 10 Rdr. Graasey tør Skipd. 5 Rdr. Klip=FiskSkipd. 13 Rdr. 2 mk. a 20 Rdr. Norsk Torsk salted Td. 3 Rdr. 4 mk. Jslandsk Td. 7 Rdr. tør Fisk Skipd. 12 Rdr. Dansk Vaar-Sild Td. 3 Rdr. 2 mk. Høste=Sild Td. 5 Rdr. 2 mk. Norsk Sild Td. 3 Rdr. a 5 Rdr. Tran Td. 10 Rd. a 15 Rdr. Salt. Norsk Td. 3 Rdr. 3 mk. Spansk Td. Rdr. Fransk Td. 3 Rdr. Brænde. Pommersk Fyr 2 Rdlr. a 2 Rdlr. 2 mk. Bog 3 Rdr. 5 mk. Holstensk 3 Rd. a 3 Rdlr. 2 mk. Mariager 3 Rdlr. a 3 Rdlr. 1 mk. Jydsk enkelt 3 Rd. 2 mk. Elle 2 Rdr. 1 mk. a 3 Rdlr.