JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-12-10
Krigsbegivenheder. Den Franske Armee i Østerrige trækker sig nu noget tilbage, og dens Forposter, som allerede streifede omkring paa denne Side Brünn henad Ol mig, staae nu paa hiin Side Brinn. De forenede Østerrigskrussiske Armeer vente en ny Forstærkning ved den tilstødende tredie Russiske Armee. Mähren har den Franske General Sebastin, i adskillige Fægtninger taget 2000 Mand til Fanger, og forfulgte den flygtende Fiende. J Brünn forefandt de Franske 60 Canoner, 300,000 Pund Krudt &c. Paa Mährens store Slætter seer man her Folkeslag fra Ukraine, Kamschatka og det store Tatarie kjæmpe med Franskmænd fra Normandie, Gascognen, Britagnen og Burgund. Russerne havde samlet deres hele Cavallerie, som bestod af 6000 Mand, for at forsvare Foreningspuncterne af Veiene til Brünn og Olmütz, men de maatte tilsidst forlade Egnen. - J Wien er alting rolig. Der er givet Ordre, at ingen skal overlade nogen Franskmand noget uden Betaling, og at ingen Fremmed skal opholde sig i Keiserstaden uden udtrykkelig Tilladelse. Napoleon har blandt andet forordnet at hver Kreds skal have en Commandant og Jntendant, nemlig Øvre Østerrige 5 og Nedre=Østerrige 4 Commandanter og Jntendanter. Naar Steyermark, Karnthen og Krain ere tagne i Besiddelse, skulde disse ogsaa have Kredscommandanter og Kredsintendanter. Napoleon har svaret Ungern at han vil tilstaae det Neutralitet, og lade sine Tropper gjøre holdt ved dets Grændser, saafremt det vilde trække sine Tropper tilbage, opgive Jnsurrectionsprojecter og fremdeles vedblive at forsyne Wien med Levnedsmidler. Disse Betingelser ville Ungeren neppe indgaae. Den Østerrigskrussiske Armee rykker fremad, og havde den 27 Nov. sit Hovedqvarteer i Prosnitz, en liden Bjergstad i Bøhmen; Først Bagrathions Fortropper staae allerede ved Wischou i Mähren, 4 Mile Ø til N. fra Brünn, hvor Keiser Alexander, opholdte sig den 29 Nov. Paa denne Tid ventede man den første Colonne af den Michelsonske Armee i Olmütz. Den Franske Armee stod den 21 imellem Brünn og Ansterlitz; Erkehertug Carl. staaer med 90,000 Mand i Warasdin, en befæstet By paa den høire Donaubredde i Ungersk Slavonien, 19 Mile fra Leyback. Den forenede Armee i Mähren regnes for 100,000 Mand. Man venter med det første et vigtigt Slag. Ogsaa Kongen af Preussen agter nu at reise til sin Armee, endeel af hans Tropper ere marcherede af Sachsen, til, og ved hans Armee er der bleven ansat mang Chirurger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-12-14
Løverdagen den 14 December, 1805. Vort Nordens Gudedrik. En Panegyrik. (Oplæst i ** - Selskabet den 10 December.) Retfærdigheden er ligesom Sandheden fra Evigheden af kun een. Men ligesom Morgensolen ofte skiuler sig i Skyernes mørke Flor, kommer til Syne og atter forsvinder, indtil den omsider straaler med sin fulde Glands, saaledes kan ogsaa Retfærdigheden og Sandheden i en Række af Aar forbunkles af Fordommes mørke Tage, indtil de omsider trænge frem med Magt, og vise sig i deres hele Straaleglands for hele Verdens Aasyn. Dette har ofte været Tilfældet med begge lige fra Verdens Skabelse indtil Nog, fra Darius Nederlag indtil Cimbrernes Udvandring, fra Carl den Stores Tronbestigelse indtil Carl den Lilles Regjeringstid. Ogsaa den Neetar, hvis Lovtale denne hæderlige Forsamling har overdraget mig at holde, har desværre i mange Aar, maattet friske den ublide Skjebne, at blive miskjendt og i alle Henseender uretfærdigen bedømt. Men den Tid er endelig formen, hvor man indseer dens uberegnelige Gavn for hele Menneskeslægten, og hvor man, istedet for at forbande, tvertimod velsigner dens første Opfinder. Aldrig har Retfærdigheden og Sandheden oplevet en skjønnere Seier, Vinen glæder Menneskets Hjerte, faade en af Jørgels første, viseste og mægtigste Konger. Som Digter maatte han især kjende Druens henrykkende Saft. Vort kolde, fugtige og taagefulde Norden har Naturen negtet det Træ, som frembringer den Drik, der glæder Menneskets Hierte, men for at bøde paa denne Mangel, havde den allerede for Aarhundrede siden skjenket os et Universalgene, hvis opfinderiske Aand udfandt en Drik, der med Re te fortjener at kaldes Nordens Rectar. Den har Uskyldighedens, ikke Blodets og Grusomhedens Farve. Hvo iblandt Dem, mine Venner, og Tilhørere, har ikke engang smagt den Gudedrik, denne Rectar, Behøver jeg vel at sige, at det er Brændeviin, denne under Navn af Finkel saa forkleinede og nedværdigede Drik, som jeg mener her, De faa Timer, som vore Forretninger levne os i Dag, ville vi anvende til at vise denne Driks store Egenskaber, og vigtige Indflydelse paa Nationalheld og National hæder. Den fortjener det ligesaa godt som de sydlige Landes Druesaft.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-12-14
J en Sag af saadan Vigtighed er det nødvendigt at gaae systematisk frem, og at bevise hver Sætning med Kjendsgierninger; thi at alle Popligte Afhandlinger ikke ere et Halmstraa værdt, det har en af vore Recensentere tilfulde godtgjort. Vi ville nu vise Brændeviners Almeen nytte fra den physiske, politiske og videnskabelige Side. Vi ville følge dets Virkninger Skridt, for Skridt, og omsider med sammenfoldede Hænder velsigne den store Mand, der første Gang faldt paa, at forvandle Korn til Viin.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-12-14
At vort Clima er taget, fugtigt og meget skikket til at nedbryde den stærkeste Helbred, er en almindelig bekjendt Sandhed. Engellændernes Clima har megen Lighed med vort, og de søge derfor at oplive deres af en centnertung Luft nedtrykte Aand ved Nydelsen af deres Porter, Men hvad er Porter imod ægte Dansk Brændeviin. Det gjor Blodet tykt, og bidrager især til, at saa mange Engellændere hænge sig. Brændeviist derimod er det fande Livsskes. Det forvandler sig i det menneskelige Legene til luttet Livsgander, Franskmændene kan det derfor med Føie kan de vie (Livsvand, ret som om de vilde sige: det er det Vand, den Kilde, hvorfra Livet udspringer. De stor ste Læger, og blandt disse den berømte Huseland, har regnet Dannemark blandt de faa Lande hvor Menneskene opnaae den høieste Levealder, og næst efter Rusland, er Dannemark sikken ogsaa det Land, hvor der drikkes meest Brændeviin, og hvor de fleste Brændeviinsbrænder findes. Enhver Ynder af denne himmelske Drik finder i Kjøbenhavn næsten hvert andet Skri Leilighed til at gjenkalde i sin Erindring og herlige Virkninger deraf, hver andet Huus beboes næsten af en Brændeviinsmand og denne ker med et Brændeviinsskildt. At denne Drik styrker Sundheden, det sees jo aaben bart af de Rosenkinder, hvormed den lonne enhver, der nyder den uden Tilbageholdenhed, Hvad er Rubinens og Carbunkens Glands, Rosens blødrød Purper, som vore nyere Digteres Jldvensel og brændende Phantaste saa her ligen beskrive, mod de Rubiner, som pryde et ægte Brændeviinsansigt. Hvad er den usle Smit ke, som betales i dyre Domme hos Apotheker og Modehandlere, mod den naturlige Rødme, der er en Virkning af Brændeviinsdrik. 9 maatte dog de af vore Damer, der søge at forøge deres Kinders Roser med Carmin, kjendt Virkningen af denne vor nordiske Rector Hvormeget vilde Brændeviinsmændenes Sogning ikke forøges derved, til Handelens Fremme og Vindskibelighedens Opmuntring! Og nu den Troldomskraft, hvormed det myller os ind i Glædens lyse Egne. Hvilken digter faler sig ikke dobbelt besselet ved dens himmelske og oplivende Kraft? Hvor mange af vore Kjønneste Drikkeviser, ja af vore sublimeste Digte havde ikke endnu ligget begravede Pantasiens Skjød, dersom Brændeviin ikke havde fremlokket dem til Ydreverdenen, ligesom en frugtbar Regn fremlokker duftende Blomster, af den golde Jordbund, Endnu et andet Fortrin besidder denne Drik, som vi især bør skjønne paa, nemlig de at baade den Fattige og de Rige kunne nyde den, istedetfor at Champagner, Madera &c., kun kan nydes af de Rige, som have Raad til at betale den. Kan der vel tænkes en større Popularitet, en større Godhed for den Fattige? a forre Billede paa Retfærdigheden i det Smaa, som hverken gjør Forskjel paa Stand, for Formue,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-12-14
Naar den fattige Daglønner har arbeidet st Ansigtes Sved, saa kan han i den simpleste Kielder nyde den samme Lyksalighed, som den fornemste og rigeste Mand i en Klub. En Pægel af vor Rectar koster en Ubetydelighed, og for denne Ubetydelighed forvandles han efter nogle Øieblikkes Forløb til det lykkeligste Menneske under Solen, og gaaer i Rang med de største Mænd. Med sin Pibe i Munden og sit Glas for sig, overveier han Europas politiske Stilling, afsætter og indsætter Konger, erobrer Riger og jager Armeer paa Flugten.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-12-14
Hvormeget hidrager ikke denne Drsk til Moralitetens Udbredelse, naar de saabefulde Kjøbenhavnske Smaadrenge følge en beruset Mand eller Kone hjem, Hvormeget oves ikke derved det utvungne Væsen, den Legens smidighed og Aandsnærværelse, som vore Jnstituteurer have gjort til en saa vigtig Green af Opdragelsesvæsenet Hvormeget vinder ikke den i vore Dage gjenindførte Brydekonst derved Hvor har man vel bedre Leilighed til at øve sig i alle muelige Olympiske Lege end gekan i en Skjenkelige, hvor denne Drik undes med Rundhed, Dette er Brændevinets physiske og litteraire Fortrin, men dets politiske ere langtfra ikke mindre betydelige. Man vil paastaae, at vise Nationer give deres Krigere en god Portion af denne Rectar, Forend de begynde noget Feldtslag eller Sollag, og man har lagt Mærke til, at den gjør den til sande Helte. De forme los paa Mennesker, som de aldrig have seet, eller hørt nævne, skjønt de kaldes deres Fiender, og myrde dem som alubbende Lover. Hvor mangen en Seler er ikke frembragt ene ved denne Drik, Hvor ofte har man ikke Aarsag til at sige, Den ordstede Hær han For de ravende Helte paa bløde Vore Forfædre have rigtig nok ikke kjendt noget til denne herlige Drik, Mjød og Brunsviger Øl udgjorde al deres Herlighed, som de endog ventede at faae i Valhalle. Men hvad vore de ogsaa for Folk, Kjendre de noget til de Opfindelser, som man nu kan reise Verden, rundt med og allevegne høste Guld og Beundring, for Kjendte de noget til Jis og Banquerotter, Tractementer og Opbud, Klubber og Tinglysning? – Nei, i Alt dette var de saa nerfarne som Barnet, der ligger i Vuggen Lader os derfor i Forening velsigne den ubekjendte Mand, der til Menneskeslægtens Held opfandt en Drik, som giver Manden Sundhed, Skjalden Aand og Krigeren Mod; som opvækker den Fattiges neddyssede Kræfter, og giver den hele Machine nyt Liv, Lader os prise enhver, der i Dyre, Plante- og Steenriget finder ny Midler til at frembringe denne Trylledrik, Den er og vil endnu i mange Aarhundreder blive vort Nordens Rectar Aggegratet af alle Drikke. Lader os velsigne den Mand, der første Gang faldt paa at give os dette Palladium mod de tusinde og atter tu finde Sygdomme, som vor moderne Levemaade, frembringer, Om Dansk Øl.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-12-14
Indere og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-12-14
Udenlandske Efterretninger. J de i Dannemark og Hertugdømmene indrettede Læreinstituter for tilgaaende Underofficierer, som ved Siden af den militaire Tjeneste undervises i alle de Videnskaber, der ere nødvendige for et cultiveret Menneske, henlægges og anvendes aarligen til Bestyrelsen et Fond, som udsættes paa Renter, og som henstaaer urørt, indtil Capitalen af det i Kjøbenhavn oprettede Jnstitut er opvoxet til 75,000 Rdlr., og af de i Norge til 50,000 Rdlr. Ogsaa H. D. Hertugen af Augustenborg, og H. H. Prinds Christian have hver især foræret D. Gall en Gulddaase, ledsaget af en egenhændig meget smigrende Skrivelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-12-14
Etatsraad v. Eggers forefandt ved sin Ankomst til Hamborg en Jndbydelse til ogsaa at indtræde som corresponderende Medlem i den Russiske Lovcommission.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-12-14
D. Gall er nu ankommen til Hamborg, hvor han den 14 d. M. begynder sine Forelæsninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-12-14
J Kjøbenhavn døde nyligen Brændeviinsbrænder C. A. Bech, 40 Aar gammel, og hans Kone, 27 Aar gammel, i een og den samme Time.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-12-14
Prinds Carl af Hessen er for nærværende Tid i Kiel. Der syvende Compagnie Artillerie, eller for Batterier, have nu faaet Ordre at holde sig færdige til Afmarchen til Holsteen d. 15de d. M. Det oeconomiske Velfærdselskab har udsat en Præmie af 50 Rdlr. for den bedste Jdee til den meest brændebesparende og mindst bekostelige Indretning af Jldsteder for Almuen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-12-14
J Fortegnelsen over Tydske periodiske Skrivter, som imod modereret Porto nu kunne forsendes med Posten i hele Dannemark og Norge, findes Journal der Luxus, Englisches Modejournal, der Persifleur (Spotteren) a.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-12-14
Udenlandske Efterretninger. Storsultanen har tilsendt Først Morusi en skrive lig befaling, hvori der siges, at alle de Tiggere, som ere beladte med chroniske Sygdomme, skulde henbringes i Hospitalerne, men alle Landstrygere, som oversvømme Constantinopel, skulle sendes tilbage til deres Fædreneland. Hospitalerne i Galata, Pera, de syv Taarne og udenfor Karlikap, skulle sættes istand igjen. Men frem for Alting, skal der ansættes duelige Lærere, som kunde udøve og undervise i Medicin og Anaromie. Der skal oprettes Academier af Landets Jndfødte, da de Christne Lærere, som opholde sig i Tyrkiet, begaae store Feil, uagtet de have studeret ved berømte Europæiske Universiteter; thi, for at excellere i denne Konst, siger Sultanen, er det nødvendigt at kjende og studere de Egne, hvor man udøver den &c.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-12-14
Ved den kloge og indtagende Grevinde Kønigsmarken vilde han bevæge Carl til at forunde ham den, men Carl værdigede ikke engang Grevinden en Samtale. Det formelige Gesandtskab, som August sendte til ham i Leiren, udrettede heller ikke noget. Carl svarede: "han vilde selv komme til Warschau og underhandle, der." Da han nærmede sig denne Residdene, bekjendtgjorde han et Manifest, hvori han bitter besværede sig over August's ulovlige Forhold, lovede at beskytte Polakkernes Frihed &c. August maatte forlade Warschau, reise omkring i Provindserne og forskaffe sig Understøttelse hos de Polakker, der vare ham tro, og trak Sachsiske Tropper sammen. Carl rykkede nu ind i Warschau, behandlede Staden meget lemfældig, men erklærede, at Republiken ikke kunde vente Fred med ham, førend den havde valgt sig en anden Konge. August saae sig nu nødt til at levere et Slag udenfor Warschau; begge Regenter commanderede selv. Sachserne viiste sig modige og standhaftige, men da Polakkerne strax vege, kom de i største Uorden, beholdt Carl Seieren. Han blev nu endmere urokkelig ved sit Forsæt, at styrte August fra Tro Om jeg ogsaa skulde blive 50 Aar i Po nen. len, sagde han, saa skal dette Forsæt dog udføres." Men dette var ogsaa Aarsag til alle de Uheld, der siden mødte ham. (fortsættes).¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-12-14
De gamle Konstnere i Rom pleiede at forevige deres Keisere, medens de endnu var i Live, ved at anbringe deres Ansigtstræk i deres Marmorguders Aasyn. J Frankrige følger man nu samme Methode. Paa de Medailler, som Nationalinstitutet uddeler som Belønninger for videnskabelige Afhandlinger, sees et Brystbillede af Minerva, hvis Ansigtstræk har stor Lighed med Keiser Napoleons *).
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-12-14
Den forrige Franske Gesandt i Rom, Carcault, som nylig døde i sit 72 Aar, efterlod en meget stor Samling af Kobberstykker, der næsten kan gjelde som et fuldstændigt Gallerie af at det Fortrinligste, som Kobberstikkerkonsten i dens forskjellige Grene har frembragt. Denne Samling: er ordnet efter Tidsalderen og Landene.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-12-14
Krigsbegivenheder. Marchal Ney har nu taget Brixen, Hovedstaden i Bispedømmet af samme Navn i Tyrol, 50 Mile fra Wien, i Besiddelse, efterat han i Forveien havde taget mange Østerrigere til Fanger. *) Man finder mange Exempler herpaa i de endnu existerende Mindemærker fra den Romerske Keiser periode, og den lærde Overbibliothekar ved det Vaticanske Bibliothek, Gaetano Martini, har endnu nyligen i et eget Værk leveret endeel Beviser derpaa. Ogsaa Botzen, 60 Mile fra Wien og Klausen, begge i Tyrol, har han indtaget. Bernadotte besætter Jglau, en stor Stad i Mähren, 11 Mile fra Brünn. De Franske recognescere lige indtil Olmütz. Deres Armee har taget Posto og læner sig op til den stærke Fæstning Brünn, som man har begyndt at sætte i Forsvarstand.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-12-14
Den forenede Russisk-Østerrigske Armee er med to Marcher, rykket dem i Møde, og det lader som de Franske søge at undgaae et Slag. Begge Keisernes Hovedqvarteer var den 28 s. Maaned i Wischou i Mähren, 4 Mile fra Brünn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-12-14
Man formoder, at den Østerrigsk Russiske Armee, i det Tilfælde, at de Franske ikke indlade sig i et Slag, gaae fra Mähren til Ungern, for maaskee ved Presburg at gaae over Donau og fra denne Side at befrie Wien, hvilket ogsaa skal have været Erkehertug Carls Plan. Keiser Napoleon har sendt den Franske General Savory med en meget forbindlig Skrivelse til den Russiske Keiser, men dens Jndhold er ubekjendt. Marchal Augeran er ankommen i Egnen af Ulm og skal indtil videre Ordre, blive staaende i Nærheden af Donau.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-12-14
Den Russiske Reserve=Armee bestaaer af 60 til 70,000 Mand. Marchal Bernadette er allerede rykket ind i Jglau, i Mähren, 11 Mile fra Brünn. Endnu er Alting temmelig rolig, men den i den store Franske Armees Hovedqvarteer pludselig indløbne Efterretning, at alle Læger og Chirurger skulde med Extrapost reise til Armeen, lader formode, at man snart kan vente vigtige Begivenheder. Vender man sig fra Tydskland til Jtalien, saa synes ogsaa der Alting at være temmelig stille.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-12-14
Da Erkehertug Carl erfarede den Tydske Armees, Nederlag ved Ulm, indsaae han Nødvendigheden af, at forlade det Venetianske. Han trak sig stundom fægtende, men bestandig i største Orden, tilbage. En Følge heraf var, at Tyrol frivilligen maatte forlades. Østerrigerne havde selv paalagt de Tyrolske Bønder, at nedlægge deres Vaaben, og ikke at modsætte sig de Franskes Jndrykkelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-12-14
Den hele Svenske Armee har allerede d. 8de d. M. faaet Ordre at begive sig paa Marchen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-12-14
De Brigader, der hidtil have cantoneret i Pommern, gaae igjennem det Mecklenborgske af Elben til. Avantgarden, som allerede befinder sig paa hiin Side denne Flod, skal forstærkes. Grev Wachtmester har Commandoen over samme, og vælger sit Hovedqvarteer i Lüneburg. Den anden Linie af Armeen bliver indtil videre imellem Domitz og Hamborg. Dens Chef er Oberst Grev Morner. - Preussen bereder sig endnu uafladeligen med Eftertryk til Krig. Endog Garderegimenter og Garnisonen i Potsdam har maattet marchere til Sachsen. Sine Undersaatter i det Bayreuthske har det tilkjendegivet, at det paa ingen Maade skulle indlade sig paa at betale den, efter Sigende, af den Fransk Bayerske Armee forlangte Contribution &c., at de end ikke skulle agte paa Godseiernes og Øvrighedens Opfordring, men at de endog i saadant Tilfælde skulle anmelde det paa høiere Steder. J en Skrivelse fra Berlin (i Labeille du Nord) meldes, at det var den 25de sikke d. 27de f. M., at Grev Haugewitz ankom i den Franske Keisers Hovedqvarteer, at han der vil forelægge ham adskillige Forslag; og at naar disse ikke blive antagne, Krigen imellem Preussen og Frankrige menes at være uundgaaelig. Den Preussiske Armee forstærkes til 300,000 Mand, og mange af Østerrigske Soldater lade sig hverve ved samme. - J Engelland indrettes 4 Blokskibe for de Franske Krigsfanger. - Det hedder, at 300 Mand Franske ere i det Tyrolske blevne dræbte om Natten, og at et Executionscorps paa 4000 Franske derfor er sendt did. Pasvan Oglu, som nu synes at ville fiske i oprørte Vande, har nu begyndt at gjøre Mine til Angreb.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-12-14
Den Franske Keiserinde modtages paa alle de Steder, hun reiser igjennem, med de største Æresbeviisninger, Jlluminationer, Triumphbuer &c. J Carlsruhe blev hun modtagen af Churførstinden og alle Prindserne og Prindsesserne under Slotters store Portal. - J Heidelberg spillede hun Trictrak, men ikke om Penge. Hendes Reisetour gaaer egentlig til München, hvor Churprindsessen skal formæles med Prinds Engen. - Keiser Napoleon selv ventes midt i denne Maaned i München.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-12-14
J Berlin har en Gade i Anledning af den Russiske Keisers Ophold sammesteds, faaet Navn af Alerander Gaden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-12-14
De med Posten ankomne Engelske Tidender, indeholde aldeles intet Nyt. De Efterretninger, de meddele angaaende Fastlandet, erfare vi, som bekjendt, meget tidligere end Engellænderne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-12-14
Neapels Neutralitet har allerede havt den gode Virkning, at Kongen atter lader grave ved Herenlanum og de øvrige Steder, som nu i 1700 Aar have været bedækkede af Lava.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-12-14
J Landhuusholdningsselskabets ordentlige Mode d. 11te d. M. blev det besluttet: at Selskabet, førend Prof. Begtrups Forslag om at udsætte Præmier for dem, som anstille sammenlignende Forsøg med aarsgammel og nyavlet Rug a. i forskjellig Jordbund ge, udføres, vilde ved Bekjendtgjørelser. anmode Landoeconomer i begge Riger om at meddele det Underretning om deres allerede indsamlede Erfaringer i denne Sag. - Oberste Falkenskjold fremlagde en Beretning om de Erfaringer, han have de i Henseende til Tangs forskjellige Anvendelse, f. Ex, som Brændsel, Gjødningsmiddel og Material til Hegn. Selskabet besluttede, at et Udtog heraf skulde indrykkes i Almanakken. - Anden Agerdyrkningscommission fremlagde Formularen til en Priis opgave, hvorved Præmier udsættes for dem, som 4 Mile udenfor Kjøbenhavn avle en betydelig Mængde Kartofler og sælge dem. - Hr. Prof. Rawert meddeelte Forslag til en Sammensætning af Firetommersplanker til Bielker for Bye ninger af stor Dybde, hvormed der fulgte en Model. H. M. Kongen har under d. 6 d. M. besluttet. at Resolut af 8 Junii 1803, som fritager enhver, der er ansat ved det Kjøbenhavnske Brandcorps, i Tilfælde af, at han vinder Borgerskab, fra at indtræde under noget andet Militaircorps, saalænge han vedbliver at gjøre Tjeneste ved Brandcorpset, ikkun maa komme dem til Deel, der have tjent ved Corpset som Assistenter, Straalemestere, eller høre til saadanne Professionister, som den borgerlige Jndroullerings Commission anseer for væsentlig nødvendige til Brandcorpsets Tjeneste. Men i sidste Tilfælde bør de dog have tjent i det mindste tre Aar ved samme, forinden de kunne nyde Godt af ovennævnte Resolution.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-12-14
Ved overordentlig Leilighed har man havt Efterretning om, at der d. 2den December er forefaldet ved Wien et vigtigt Slag imellem Russerne og de Franske, hvori de sidste skulle have seiret.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-12-17
Tirsdagen den 27 December, 1825. Burde Norge ikke have et Universitet: Over denne Gjenstand er der allerede skrevet og saat saa meget, at det næsten synes fuldkom en afgjort, at Norge ikke bør have noget Universitet. Uagtet det altsaa i dette Øieblik neppe vil frugte noget, at tale for denne Sag, saa er det dog Pligt at omtale den Skildringen af en Stad, hvor Aniversitetet udfor et Hovedpartie af Maleriet. Det er og bliver altid et vigtigt Spørgsmaal, hvorfor Norge, der udgjør et heelt Rige, skal mangle hvad Holsteen, der kun er en simpel Provinds, besidder; hvorfor begge de Danske Riger kun have et eneste Universitet, medens Sverrig har tre *). Vel kan der anføres Grunde, hvorfor det er saa og ikke anderledes, men der lader sig indvende saa meget derimod, og de Ubehageligheder der ere en Følge deraf, ere saa store, at man med Føie kunde ønske, at denne *) Upsala, Lund og Aabo. Sag atter maatte bringes paa Bane igjen, og saa meget som mueligt veies og prøves.