JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1824-03-06
Mærkværdigheder. 1) Druserne (som boe ved Bjerget Libanon) æde med stor Begjerlighed raat Kjød, især ansees at et Faars Hjerte og Lever for sande Lækkerheder. De derboende Kristne gjøre det Samme; men dog svælge de, ovenpaa en Humpel taat Kjød, et Glas Brændeviin. J Sprien seer man ofte baade Mænd og Qvinder gjøre ligesaa. (Af Burckhardts Reise i Speien.) 2) Kulden i Persien. At Mennesker frys ihiel i de nordlige Lande, er ikke noget Underligt; men at Kulden med østlig Vind i Persien i Februarii Maaneds Midte, bedækkes med Snee over Alen høi, skulle man neppe troe, naar ikke Englænderen Sir Robert Ker Porter, der reiste der fra 1817 til 1820, forsikkrer det. Om Dagen frøs det tillige 8 Grader Reaumur og om Natten 12 til 16 Grader. Men det er endnu ikke Alt; Vinden hvirvler den fine Snee som Støv og Flyvesand i Luften, giør Veie og Stieruftemkommelige og, de dertil uvante Persere tør ikke fjerne sig fra Stæderne, da de let omkomme i Sne foget - Men ogsaa denne Forsigtighed koster dem undertiden Livet, deels fordi de Reisende og selv Karavaner forvildes og omkomme i ubeboede Egne og, deels fordi man i de store og smaae Stæder lukker Portene og Aftenen ved Solens Nedgang og først lukker op igjen ved Solens Opgang. Komme nu slige forfrosne Reisende, efter at Potten er lukket, maae de blive udenfor Natten over og Sir Porter saae baade for den store Stad Tabritz (Tauris, og andre Stæder, om Morgenen døde Mennesker, Heste og Dyr omkomne af Kulden. Desuden have Perserne den underlige Skik, ikke ved varmere Klæder at beskytte sig mod Kulden - Baade Unge og Gamle gaae som sædvanlig klædte, med blottet Bryst &c. 3) Den bekjendte franske Skribentinde Mad. Geenlis der engang besøgte den berømte Præst Lavater i Zürich, siger "Som bekjendt vil Hr. Lavater paastaae baade af et Menneskes Ansigtsform, ja endog af hans Skrivt, at gjennemskue hans Karakteer og Hjerte - Som bekjendt, er han med sin Dom over Ansigterne i mange Tilfælde bedragen - "Jeg - siger Mad. Genlis - har et andet Kjendemærke paa at bedømme Mennesker af Ansigter, som jeg ikke troer kan gjendrives. Jeg dømmer af Smilet. Jeg kan ikke give Regler for denne Videnskab og altsaa ikke heller lære Andre den. Det er en Gave af Naturen, som jeg idelig over mig mere i. Grækerne kjendte den og kaldte den "Spaadom af Latteren." Smilene af Høflighed og Venlighed ere uden Betydning; men det sande og det naturlig Smiil viser Aand, løber Dumhed, Lapsagtighed og Lidenskaberne hos Mennesket.
Viborger Samler, 1824-03-06
Ved Tallotteriets 1221de Trækning i Kjøbenhavn den 2den Marts udkom følgende Nummere:
Viborger Samler, 1824-03-06
Paa første Søndag i Faste prædiker i Domkirken Hr. Catechet Lund; i Søndresogn Hr. Provst Zahrtmann,
Viborger Samler, 1824-03-06
Bekjendtgjørelser. Ifølge Stiltamtets Ordre til mig af 1ste d. M., bringes herved 3 6 af Forordningen af 5te Septbr. 1794 der lyder saaledes: Skulde nogen, som ikke er egentlig Læge, have erhvervet sig udmærket Kundskab og fortrinlig Duelighed i en eller anden enkelt Deel af Lægekunsten, eller i at helbrede en eller anden Sygdom da kan han, naar han med Amtmandens og Physiti Vidnesbyrd gotgiør, at besidde fornævnte Egenskab, vente, igjennem Cancelliet at erholde Tilladelse at praktisere, dog blot i det District, har boer, og at hans Ret til at forskrive Lægemidler indskrænkes til de Dele, han har beviist, sig at være kyndig udi " i Erindring, for at enhver Vedkommende, som maatte have erhvervet sig Kyndighed i en eller anden Green af Lægevidenskaben, kan blive oplyst om, at han, ved at følge Forskrivterne i bemeldte Forordning, har den der nævnte Adgang til at erholde Tilladelse at udøve sin Kundskab, og ei ved utilladelig Praxis skal paadrage sig Tiltale og Straf Viborgs Magistratur, den 4de Marts 1824. Gundelach. 6 Tylter udsøgte 12 Fods Bord, god Rom, Citroner, Humle, Baandjern, samt gode Gullerødder, er at faae til billigste Priser hos Petersen. i St. Mogensgade.
Viborger Samler, 1824-03-06
Godt Bøgebrænde faaes tilkjøbs hos L. Worre.
Viborger Samler, 1824-03-06
Den til Mandagen den førstk. 8de Marts bestemte Auction over 143 Stkr. Faar og 6 Køer paa Sødal bliver herved tilbagekaldt. Fiends Nørlyng Herredsfogderi. Viborg den 6te Marts 1824. Rod.
Viborger Samler, 1824-03-06
Placat. Torsdagen den 18de Marts førstkommende, Formiddag Kl. 9 Slet, bliver ifølge Holstebroe Amtstues Reqvisition, paa Hovedgaarden Ausumgaard i Veirum Sogn, offentlig Auction afholdt over det for Aaret 1823. hos det seqvestrerede Stamhuus Ausumgaards Tiendeydere og Fæstere opkrævede Tiende- og Landgildekorn, bestaaende af 132 Tdr. Rug, 321 Tdr. Byg og 859 Tdr. Havre, der alt sælges mod contant Betaling. Conditionerne hvorefter Auctionen fremmes, ligger fra i Dag af til Eftersyn paa undertegnede Auctionsdirecteurs Contoir, og Kornvarene forevises Liebhaverne Auctionsdaden. De Lysthavende indbydes at møde. Hjerm Ginding Herreders Contoir i Holstebroe den 2den Marts 1824. Fugl.
Viborger Samler, 1824-03-06
Placat. Tirsdagen den 23de Marts næstkommende om Formiddagen Kl. 9 Slet og mueligen flere paafølgende Dage, bliver, efter vedkommende Udlægshavers Reqvisition, afholdt offentlig Auction paa Hovedgaarden Herningsholm i Hammerum Herred, over Proprietair Westrups betydelige Borhave og Meublement af alle navnlige Slags, saasom : fine og grove Sengeklæder, Sengesteder, Kakkelovne, Borde, Stole, Sofaer, Kister, Skabe, Linned og Dækketøi, Kjøkken= og Bryggersredskaber, forskjellige Slags moderne Meubler, deels at Mahognie, deels af Birketræ, adskillige store og smukke Speile i mahagnie Romme, endeel større og mindre Kobberstykker og Skilderier med Glas og Ramme, et 18ten Dags Taffeluhr med Futteral, endeel Sølv, Kobber, Messing, Tin og Stentøi, samt mange andre Ting, der ei her kunne sperificeres. Endelig forauctioneres ogsaa samme Tid og Sted, efter den ergangne Reqvisition, en Postvogn og en Kane, noget Kjøre og Ridetøi, samt endeel Smederedskaber. Alt sælges efter billige Conditioner, som bemeldte Tid og Sted vorde kundgjorte. Hos Hr. Bogtrykker Dang i Viborg, Prokurator Lütken i Ringkjøbing og Kjøbmand Smith i Holstebro ere henlagte Cataloger, hvoraf Liebhavere nærmere kunne erfare, hvad Løsøre der agtes bortsolgt. Krogsdahl den 23de Februar 1824. T. Smith, const. Auctionsdirecteur.
Viborger Samler, 1824-03-06
Løverdagen den 20de Marts næstkommende bliver paa Domhuset i Viborg om Eftermiddagen Kl. 2. efter de Conditioner der Auctionsdagen skal blive fremlagt, afholdt offentlig Auction over circa 50 Tdr. Rug og 43 Tdr. Byg af 1823 Aars Afgrøde af Thiele, Bor ritz og Sønderbek, Sognes til Viborg Cathedral Skole, henlagte Kongetiender, hvortil de Lysthavende indbydes. Viborg den 4de Marts 1824. P. D. Bruun. Ingstrup.
Viborger Samler, 1824-03-06
J Følge Forlig, og derefter passeret Udlæg, bliver efter vedkommende Udlægshaveres Begjæring, Most Mølle i Almind Sogn, der for Tiden beboes af Hr. F. Pape, og som staaer for Hartkorn Mølleskyld 2 Tdr. 5 Skpr. 1 Fdkr., og Ager og Eng 1 Tønde 5 Skpr. 2 Alb., stillet til 3de efter hinanden afholdende Auctioner : 1ste Gang Tirsdagen den 13de April, 2den Gang Tirsdagen den 27de April og 3die Gang Tirsdagen den 11te Maii næstkommende, hver Dags Formiddag Kl. 10. De 2de første Auctioner holdes paa Lysgaard og Hids Herreders Contoir, men 3die Auction i Møllen selv. Forøvrigt anmarkes, at saavel Møllebygningen og Mølleværket, som den paa Eiendommen tæt ved Møllen liggende Gaards Bygninger, ere, efter at de i Aaret 1822 afbrændte, aldeles af Nyt opbygte. Hvilket herved ikke allene til de Lysthavendes, men endog til vedkommende Eieres, Besidderes, og Panthoveres Efterretning, i Følge Placaten af 22de April 1817 bekjendtgjøres. Lysgaard og hids Herreders Contoir, 5te Marts 1824. Holstein.
Viborger Samler, 1824-03-06
Ifølge passeret Udlæg efter Høiesterets Dom, og seenere imellem alle Vedkommende truffen Forening, bliver efter vedkommende Udlægshavers Begjæring, den Madame Arvad tilhørende Gaard i Levring, der staaer for Hartkorn Ager og Eng 6 Td. 6 Skpr., stillet til een eneste Auction som holdes i Gaarden selv Tirsdagen den 6te April næstkommende om Formiddagen Kl. 10. Gaardens Bygninger ere gode og indrettet til Beboelse, for en Familie udenfor Bondestanden.
Viborger Samler, 1824-03-06
Foruden dens tilligende bekjendte gode Jorder, har den et Areal af Eng hvorpaa der aarlig kan avles imellem 50 til 60 Læs Høe. Conditionerne erfares ved Auctionen, og iblandt disse ere, at 1000 Rbd. rede Sølv kan mod 1ste Prioritet i Gaarden, blive indestaaende til Snapsting 1829. Lysgaard og Hids Herreders Contoir den 5te Marts 1824. Holstein.
Viborger Samler, 1824-03-08
Udenlandske Efterretninger. London.
Viborger Samler, 1824-03-08
18de og 21de Febr. Lord Nugent havde andraget paa "At den Brevvexling som under den spanske Konges Fangenskab, fandt Sted imellem Sir W.A Court og de Spanske og vore Ministre, skulle fremlægges i Parlementet"; men Stemmefleerheden forkastede det.
Viborger Samler, 1824-03-08
Hr. Oven har i Aviserne ladet indrykke Commissionens Beretning, der var udnævnt til at foreslaae Midler til at beskjæftige de Fattige i Jrland. Jndholden af dens Beretning er: 1) Den største Deel af Jrlands Beboere ere fattige og uvidende og i en elendig Tilstand. 2) Det Sidste maae især være grundet deri, at de 2 første Onder længe have plaget dem. 3) Den fattige Bonde har hverken Kundskaber eller Midler til at forbedre sin Tilstand, 4) Enkelte, eller Selskaber, eller Regjeringen maae skaffe ham de nødvendige Midler til hans Kaars Forbedring. Midlerne maae bestaae i Opdragelse, Beskjæftigelse og en fordeelagtig Fordeling af den Velstand Fliden frembringer."
Viborger Samler, 1824-03-08
Det græske Laan er afsluttet til 59. Det skulde først kun have været 3 Millioner; men blev forhøiet til fire - Om Aaret afdrages 8000 Pd.; hele Gielden skal være betalt om 100 Aar. (Skulle kun ikke Laanerne for synge Søeborgs Vise "Om hundred Aar er alting glemt.")
Viborger Samler, 1824-03-08
Regjeringen i Columbien har bekræftet det af Hr. Zen negocerede Laan og tillige bestemt, at Naturvidenskaben skal dyrkes i Landet med Fliid; et Muse un, skal anlægges og, i en Bergværkskole, der hidtil savnedes, skal Sydamerikas mange Rigdomme af Mineralriget foredrages, for med desto større Hel at kunde pille noget af Jordens Jndvolde. Man har Breve fra Mexiko af 4de og fra VeraCruz af 21de Decbr. J Mexico var det roligt; Regierings-Congressen vedblev at arbeide; Tillid og Handel levede op igjen i Provindserne; den spanske Flaade var atter seilet bort, man meente af Mangel paa Proviant; Fortet St. Ullao, der havde affyret mod Vera Cruz ikke mindre end 1200 Bomber og 120000 Kugler af 24 Pundinger, taug nu stille.
Viborger Samler, 1824-03-08
Der er sendt en Commissair til de forenede Stater, for at kjøbe Skibe - Den engelske Fregat Thetis var kommen dertil Landet med 3 engelske Consuler.
Viborger Samler, 1824-03-08
Fra Rio Janeiro har man Breve fra 17de og 18de Decbr. Et af Keiseren selv forfattet Udkast til en ny Forfatning var samme Dag udkommet og, man tvivlede ikke om, at jo Provindserne antog den. Keiseren er meget yndet og Finamserne i en blomstrende Tilstand, da man ingen gammel Gjeld har at afbetale.
Viborger Samler, 1824-03-08
Paris. 21 og 24de Febr. Avisen Etoile har udviklet sin Formening om, at England er nødt til atter at lade et Søtogt begynde mod Algiers Dep. Lord Exmouth kuskede vel deres Overmod 1816, men hele Fordelen var en Traktat om: ikke at giøre Kristne til Slaver, som Han ikke har holdt. Mon England, siger Etoile, nu ikke bedre vil benytte sin Overmagt denne Gang og tage Havgadens Trefork fra bande denne og de andre Røverstater, som er det en let Sag, Endskjøndt dette ved en Magt som Englands et Spørgsmaal, om Det vil Vil man herved dringe i Erindring: at nogle Statskyndige have forhen meent, at de store Søemagter ikke ændse Røverstatterne, fordi de dog altid kunne kue dem og fordi det ofte gavner dem, at de mindre Europæiske Magter ved dem forstyrres i deres Handel i Middelhavet - vil desuagtet dog et Engelsk Tog mod Algier have en anden Nytte, den nemlig: at Deyen kalder sin Hjelpe-Eskadre fra Tyrkeflaaden, ligesom Deyen af Tunis nylig gjorde - og hvorved Tyrkerne strax ophævede Søeblokaden for Missolonghi. Da Algier har flere Skibe der, vil det, imod Tyrkernes Formodning, hjelpe godt paa Grækernes Sag i dette Aars Felditog.
Viborger Samler, 1824-03-08
At General Lafayette vil ende fine Dage i det ham saa kjere Frihedsland Nordamerika, troet man; ja det er endog fortalt i sidste Engelske Aviser, at et Linieskib (?) skulle afgaae derfra for at hente ham.
Viborger Samler, 1824-03-08
J Forgaars Aftes ankom her til Banken i Paris 6 Vogne, efter Sigende belæssede med 25 Mill. Franker i Guld og Sølvmyndt. Baron Rothschild havde deponeret denne Skat, der kom fra Toulouse. Som forhen bekjendt har Hr. Roths schild paataget sig at udbetale Solden til de franske Tropper i Spanien.
Viborger Samler, 1824-03-08
Mairen i Boulogne har befalet: at Jngen ved Carnevalet maa komme i Militær-Civil, eller Geistlig Dragt, hvoraf følger, siger Handelstidenden: at de maae kuns lade sig see i Narredragt J Bayonne paasees Passene for Reisende saa nøie, at Prinds Anglona slap igjennem fordi han fra vor Minister i Madrid havde Pas, at gaae til Jtalien; men Marquis Mataflorida Blanca blev tilbageholdt og standset i Reisen, da de franske Øvrigheder ikke havde paategnet Passets Foreviisning.
Viborger Samler, 1824-03-08
Man har her Udskrivter og trykte Udtog af det spanske Amnestie; men man troer ikke det er ægte.
Viborger Samler, 1824-03-08
Blandede Efterretninger. Turin. Prinds Carignan var her et par Dage; men er reist til Florenz, hvor han før sin Reise til Spanien opholdte sig.
Viborger Samler, 1824-03-08
Barcellona. Baron Eroles kom i Gaar hertil uden noget følge af Tropper. Endeel Embedsmænd ledsagede ham. Man troer det vil stifte Fred Alle de, som ere Ophævsmand for Revolutionen 1820, er befalede i 24 Timer at forlade Staden.
Viborger Samler, 1824-03-08
Jtalien. En østerrigsk Jæger-Officeer, som var kommet tilbage fra Sitilien, blev om Natten myrdet af sin egen Tjener sen Maylænder af Fød seel) og en Kadet, ved at knuse hans Hjerne med en stor Lavasteen, som han havde medbragt som en Gjeldenhed.
Viborger Samler, 1824-03-08
Det tyrkiske Statsraad har besluttet, at visse Naade (?) mod Grækerne og tilbyde dem Syndsforladelse naar de om 3 Maaneder antage den -De skulle i de oprørske Lande kunne oprette et Raad af anseete Mænd, som i vigtige Tilfælde fremlægge deres Eragtning for den tyrkiske Gouvernør m. m. (som siden skal anføres, ifald ellers de snilde Grækere løbe i denne Snare.
Viborger Samler, 1824-03-08
Tyrkiet. J Konstantinopel er Sundhedstilstanden, uagtet den usædvanlig milde Aarstid, saa god, at Pesthospitalerne næsten alle staae tomme.
Viborger Samler, 1824-03-08
Den Kongl. franske Ambassaderaad, v. Ruffinsom har tjent i 68 Aar og var den ældste af det diplomatiske Personale ved Porten, er død i den høie Alder af 83 Aar.
Viborger Samler, 1824-03-08
Retten i Antverpen havde nylig en Sag af sielden Art. Et offentligt Fruentimmer anklagede tre neppe mandbare Ynglinger for Voldtægt. Men desværre kunde Klagerinden ikke bevise sin Uskyldighed.
Viborger Samler, 1824-03-08
Ved et Slagsmaal forleden imellem nogle beskjænkede franske og spanske Soldater i Madrid, brugtes Sablerne saa eftertrykkelig, at en af de første fik Kjæven afhugget. En fransk Patrouille bragte igjen Roligheden tilveie.
Viborger Samler, 1824-03-08
Ved en Tyrefægtning i Madrid ere flere Mennesker komne til Ulykke, deriblandt to Damer (!),der fremstilte sig tilhest og med væbnede Landser; men hvoraf Tyren var saa ugalant at rende Hornene, ind i Brystet paa den Ene.
Viborger Samler, 1824-03-08
Tydskland. Flere Menigheder i Rhinbayern har fattet den skjønne Beslutning, at høitideligholde Kongens 25aarige Regjerings-Jubilæum paa den værdigste Maade, ved nye velgjørende Stiftelser, enten til Understøttelse for Nødlidende eller nye Veies Anlæg, Træskoler, Klokkers Anskaffelse, Skolefonds Jordens Udskiftning og Opdyrkning, Sparebøssers Oprettelse for Tjenestetydende, Opbyggelse af Sygehuse o. s. v.
Viborger Samler, 1824-03-08
Fra den 2den til 5te Febr. har Man atter fornummet gjentagne stærke Jordstød i Omegnen af Prag.
Viborger Samler, 1824-03-08
Det var den 5te f. M. om Aftenen, at Man sporede en heftig Jordrystelse i Voghera i Piemont.
Viborger Samler, 1824-03-08
Norge. Den Kongelige Tale ved Storthingets Aabning besvarede Stiftamtmand Sibbern, som opfordrede til, hvad Resultatet af de tilstundende, vigtige Forhandlinger end maatte blive, at befæste Enighed imellem Statens Overhoved og Natio nes Udkaarne, uden hvilken ingen konstitutionet Stat kan nyde Frugterne af sin lykkelige Forfatning.
Viborger Samler, 1824-03-08
Efter endt Tale udbrød Præsidenten og samtlige Storthingets Medlemmer i : "Gud bevare Kongen og hans Lande." Om salig Napoleon.
Viborger Samler, 1824-03-08
Napoleon befandt sig for Toulon ved et Batterie, netop da en Artillerist, der var i Færd med at lade, blev skudt. Han tog dennes Ladestok og vedblev at betjene Kanonen 10 eller 12 Gange. Nogle Dage derefter saae han sig behæftet med et meget ondattet Frat; og grundende paa, hvorledes han egentligen var bleven smittet, opdagede omsider hans Adjutant, Mution, at den faldne Kononeer havde været befængt dermed. Hans ungdommelige Sind og Tjenestens virksomme Livfuldhed gjorde, at han lodsig nøie med en ganske let Behandling af Smitten. Den forsvandt, men Skarpheden var endnu bleven tilbage. Den nagede længe paa hans Sundhed og kunde kostet ham Livet. Derfra hidrørte ogsaa hans Magerhed, hans Skrantenhed og hans sygelige Hundfarve i Feldttogene i Jtalien og Ægypten. - Først meget sildigere, da han var kommen til Rolighed i Thuillerierne, skaffede Corvisart ham hans Helbred igjen, og først da begyndte han ogsaa at blive før Efter en meget blodig Dag i Jtalien reed Napoleon med et følge af tre eller fire Personer over Valpladsen, hvorfra man endnu ikke havde bragt de Døde bort. Det var - fortalte han - et herligt Maaneskin; rundt omkring Nattens dybe Taushed. Med eet krøb en Hund over Klæderne af et Lig frem, gjøede og sprang op mod os, for da igjen tudende at vende tilbage til sit Leiested. Han slikkede afvexlende sin Heeres Ansigt og gav sig igjen i Kast med os, ligesom om han baade vilde søge vor Hjelp og tage Hevn. Det være nu en øieblikkelig Stemning. det være Stedet, Tiden, Begivenheden selv, eller hvilket somhelst Andet - nok er det, jeg maae tilstaae, at aldrig noget paa alle mine Valpladse har gjort et lignende Jndtryk paa mig. Jeg standsede uvilkaarligen, for at betragte dette Skuespil "Denne Ulykkelige - sagde jeg til mig selv har maaskee Venner, selv maaskee i Leiren og i Nærheden, og alligevel ligger han her, og kun hans tro Hunder bleven ved hans Side." Hvorledes er det dog egentlig beskaffent med Mennesket og med den hemmelighedsfulde Magt, hvis Jndtryk behersker ham; Jeg har med rolig Fatning kunne anordne Feldtslag, som Hærens Vel beroede paa, har med tørte Øine ladet udføre Bevægelser, hvori utallige af vore Folk maatte falde som Offere, og her gjorde en Hunds Skrig og Tuden et saa dybt Jndtryk paa mig! J det mindste veed jeg, at jeg aldrig har været mere tilbøielig til at tilgive en knæfaldende Fjende, end netop i dette Øieblik. Jeg kunde nu gribe den store Pelides Følelse ved Synet af Hectors Lig(Af Kbhvns. Skilderie.)
Viborger Samler, 1824-03-08
Jndenlandske Tidender. Jfølge Cancellieskrivelse af 17de f. M. kan Plakaten af 2den Juli 1822 ikke antages at have hævet den i Reskripterne af 26de Febr. 1751, 10de Marts 1758 og 3die April 1761 indeholdte Bestemmelse, hvorefter Sættedommere og Sætteskrivere i civile Sager ere berettigede til at forlange, at vedkommende Part fornøier dem for deres Møie og Dekostning, saaledes som de mindelig kunne komme overeens om eller i modsat Fald efter Øvrighedens Sigelse. Derimod kunne de i Justits= beneficerede. Sager ikkun tilkomme frie Befordrings- og Diætpenge i Overeensstemmelse med Plakaten af 21de Marts 1800.
Viborger Samler, 1824-03-08
Klasselotterie=Jnspektoratet bekjendtgiør, efter høiere Ordre, at Bestyrelsen af den (S. T.) Hr. Major Scheel hidtil anbetroede Klasselotterie-Collection, interimistisk er overdraget til Hr. Collecteur Borch.
Viborger Samler, 1824-03-08
Altona, 21de Februar. Her er Viehlmann, der sad fængslet som mistænkt for det i 1820 paa Advocat Rahtgens begaaede Mord, før Sagens Tilendebringelse, død i sit Fængsel.
Viborger Samler, 1824-03-08
Flensborg, 21de Februar. Pastor Tamsen, ved Nicolaikirken her, som efter i 25 Aar at have staaet ved denne, af Kongen var blevet faldet til Grube, en Flekke i Amtet Cismar, og for førstnævnte Kirkes Patroner havde anmeldt sin Forfremmelse med Tillæg, at han til St. Hansdag vilde forlade Flensborg, har nedlagt en allerunderdanigst Begiering om at Kaldelsen maatte tilintetgjøres. Cancelliet har i den Anledning forlangt Betænkning af Overkonsistorium, og dette igjen af Patronatet, hvilket allerede havde offentlig bekjendtgjort Vacancen. Baade i Aarhuus og Horsens have været Maskerader til Fastelavn - og i Aalborg giver det Steinerske Selskab gode dramatiske Stykker for fuldt Huus hvoraf Jversens Avis tager Anledning til at mene, der dog ere flere Penge i Jylland end i Fyen, siden man kan anvende dem til saa kostbare Moerskaber. (Maskeraderne, hvoraf da egentlig intet læres, men paa hvis Dragter meget ødes, kunne vel og synes en Overdaadighed i vor Tid.)
Viborger Samler, 1824-03-08
Paa første Onsdag i Faste prædiker i Domkirken Hr. Catechet Lund.
Viborger Samler, 1824-03-08
Bekjendtgjørelser. Søndagen den 14de dennes gives af det dramatiske Selskab her de lystige Passagerer. eller: Arvingerne fra Vestindien, Commedie i 5 Acter af Picard. Indgangen aabnes Kl. 5 og Forestillingen begynder Kl. 6. Billetterne faaes hos Selskabets Kasserer, Hr. Stiftsrevisor Gjern.
Viborger Samler, 1824-03-08
Undertegnede nu fungerende Forligs-Commissairer, her i Staden, finde sig foranledigede til at kundgjøre det respektive Publikum, at der herefter nøie vil paasees følgende, i de Kgl. Anordninger om Forligelsesvæsenet, ved Sagernes Jndanke for og Behandling ved Commissionen m. m. befalede. 1) At Klagerne alene paategnes af Commissionens Formand og, de leveres til ham inden Onsdag Middag hver Uge, da det undertiden ellers ikke en mueligt at faae de Jndklagede betimelig tilsagte til om Fredag Formiddag Kl. 10.2) At Extra-Commissioner forlanges hos Formanden i Commissionen. 3) At Dhrr. Prokuratorer, naar de for Udenbyes møde, behage nøie at iagttage den sidste allernaadigste Anordning om: at deres Mandantere kortest maae være fire Mile borte fra Commissionsstædet og dens Distrikts Grændser, da de i modsat Fald ikke antages. 4) At Enhver saavel Inden, som Udenbyes, der efter Jndkaldelse er forbunden til at møde efter Anordningen, maae, hvis Udeblivelsen undskyldes med lovligt Forfald, og de endog kunde ved Sagens muelige Jndanke for Domstolen bevise samme, des uden dog sende en Befuldmægtiget til Commissionen for at høre Modpartens Forslag og afslutte Forlig m.m. Jlandet Fald henvises Sagen og den begjærte Opsættelse tages ikke i Betragtning. Viborg 8de Marts 1824. A. F. Just. O. Bendix, constitueret. 1) Rettelse: J nogle Aftryk er under 3) Linie 3die, indløben den Feil: at der staaer, kuns istædet for kortest og under 4) i sjette Linie, stod "dog maae sende istædet for dog sende - Som saaledes rettes. Kød- og hvid hollandsk Kl verfrøe vil med det allerførste blive at erholde hos N. A. Buchwaldt.