JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Corsaren, 1841-02-19
Nattanker. (Nattanker ere saadanne Tanker, som man har om Natten, og de ere almindeligviis af en meget traurig Natur, fordi man ligger og kjeder sig og desuagtet ikke kan sove. Jeg befandt mig forleden Nat i en saadan miserabel Tilstand og blev ved den Leilighed saa hypochondrisk og menneskefjendsk, at jeg har besluttet at fortælle Eder alle mine Tanker fra den Nat.) Det er dog forunderligt, at jeg ikke kan sove - gid Søvnen sad paa Bloksbjerg: nei, for Fanden! gid den sad paa mit Hovedgjerde eller paa mine Øienlaag, hvis der er Plads til den der. - - Hm. Gud skal dog vide, hvorfor jeg ikke kan sove - - har jeg ikke læst Bladene iaften? Jo, allesammen, min Sallighed. Hvad er der da i Veien? - Det er, som om jeg var forhexet – - Gud give, jeg kunde sove! Mon jeg skulde have forsyndet mig i usædvanlig høi Grad? – Det synes mig dog ikke. Jeg har samvittighedsfuldt hørt Forelæsningerne - o! der have vi det - jeg Ulyksalige! dengang sov jeg - nu maa jeg bøde derfor. Men det kan dog egentlig ikke være Grunden; thi saa maatte jeg jo ligge vaagen hver Nat Jeg maa have gjort andre slette Ting - lad mig see nei, jeg har tvertimod gjort Godt - jeg har været godgjørende - jeg har lagt 4 F. hen til Prumes næste Concert for de Fattige - og jeg har været taalmodig - jeg har læst "Brøndgjæsterne" og det saagar i Oversættelsen - Herregud! hvormed har jeg forskyldt denne Pine? - Hvad skal jeg dog gribe til for at komme til at sove? Jeg vil tænke paa noget Søvnagtigt - nei, jeg vil slet ikke tænke. Tanker bortjage Søvnen. Søvn kommer kun, naar - ja, naar kommer Søvnen? Det er en Opgave, hvis Løsning er en Philosoph værdig. - Ja, Philosopherne vide det - man kan see det af deres Værker - naar man har læst dem ud, saa har man allerede sovet en heel Time - - Sibbern! velsignede Mand! Gid Du i den sidste Tid havde skrevet Noget! Saa var al min Kvide forbi - næste Gang jeg seer Noget fra Dig, giver jeg 1 F til de Fattige - De Fattige - de ere lykkelige de sove af bare Fattigdom - Herregud! hvor det er en Pine, ikke at lunne sove Saa tidt og mange Gange har jeg villet være vaagen og har ikke kunnet nu vil jeg sove og kan ikke. Jeg er færdig at gaae ud af mit gode Skind Jeg vil tælle mig i Søvn. Jeg har hørt, at det er et probat Middel - Een, to, tre - nei, saa kommer jeg strax til at tænke paa Regnskaber - Finantsregnskabet - Aa, nu ligger maaskee Finantsministeren og sover som en Hest. Gid jeg var saa lykkelig! Jeg vil nynne mig i Søvn, det hjælper - Dannevang ved grønne Bred - - det er en god Melodi og passende Ord - La, la, la, li, la, la, la - - Nei, jeg maa have Ordene med. J Dit Skjød er Kjærlighed - Fanden til Kjærlighed er der. Vi rives og slaaes som en Ulykke - - uf! jeg skal jo synge og ikke tænke - - Fred i dine Skove Ja, nu er der Fred. Men, kom de Liberale og Conservative derud - Hør! jeg bliver rasende over min Speculeren. - Jeg vil lade Ordene blive borte. La, la, la, li, la, la, la - la, la - li - la, la - li - i - i la - a - a ----- nu hjælper det - la - la - li - Gud skee Lov! - la - la - a - a - a - a -----
Corsaren, 1844-01-19
Hvem der alt maa holde her for at befordre Maadeholdsforeningen! Saagar de gamle Phoeniciere, de ægyptiske Pharaoner og vore Stamfædre Cimbrerne og Teutonerne, fordi de seilede omkring Jorden, opbyggede Pyramider, erobrede halve Europa uden Brændeviin. Det siger Pastor Visby. Men, hvad Pastor Visby ikke siger, det er, at, havde de ikke Brændeviin, saa havde de andre stærke Sager. Cimbrerne havde Mjød og stærkt Øl (formodentlig engelsk Porter) Phønicierne havde Viin og Ægypierne en stærk Spiritus af Lotus Planten, og Alle drak de tæt. Men crobrede, omseilede, opbyggede de Verden uden Brændeviin, saa gjorde de det da ogsaa uden - Maadeholdsforeninger.
Corsaren, 1844-01-19
Da flere af vore Abonnenter have henvendt sig til os med Spørgsmaal om, hvorfor vi ikke i Aar, ligesom i foregaaende Aaringer, have indrykket en Almanak i Corsarens, ansee vi det for vor Pligt at bekjendtgjøre Grunden dertil, nemlig: at Budgettet er udkommet saa tidlig; det maae vi først have læst, saa kunne vi nok skrive en Almanak bagefter.
Corsaren, 1844-01-19
Der forevises i denne Tid en sielden Torsk som har en naturlig Krone paa Hovedet. Naturkyndige Folk ville vide, at det ikke er saa stor en Sjeldenhed.
Corsaren, 1844-01-19
Prof. Heiberg er dog, ved Gud, en ypperlig Mand. J sin Afhandling om "Virtuosttet" gaaer han løs paa dem, der over Kunstneren forglemme Kunsten, over Udførelsen Compositionen. Det er nu godt nok; men saa begynder han paa sine gamle Consequentser og gaaer saa selv til den modsatte Yderlig hed: Han gjør Compositionen uafhængig af Udførelse, og siger bl. A.: Efter at have hørt "Don Juan" i Kjøbenhavn reiser En til Paris og hører den paa den italienske Opera. Nuk, siger han, gveed jeg først, hvad Don Juan vil sige, nu forstaaer jeg først Mozart" - og det slaaer Professor Heiberg sig til Ridder paa. Maaskee Prof. Heiberg da har lige stor Fornøielse af en Violinconcert, om den blver udfort paa Violin eller paa Sækkepibe?
Corsaren, 1844-01-19
En Kone bar i disse Dage averteret i Adresseavisen, at hun "vover" at bekjendtgjøre, at hendes Mand er død. Formodenlig kjender hun Historien om den islandske Provst og er nu bange for, at Berlingeren "fra en paalidelig Kilde" skal forsikkre, at hendes Mand lever endnu.
Corsaren, 1844-01-19
Efter Forlydende vil Jfr. Rosenkilde ikke blive antaget ved Theatret. Det var ogsaa forunderligt, om den samme Direction, der antager et Stykke som "Skinnet bedrager" til Opførelse, skulde antage Jfr. Rosenkilde til Skuespillerinde.
Corsaren, 1844-01-19
Kjøbenhavnsposten melder, at Prindsetransporten har kostet 2000 Rbd., Aftenbladet 900 Rbd., i ethvert Tilfælde bliver det dog 900 Rbd. for meget.
Corsaren, 1844-01-19
Berlingske har opfundet et nyt Lotteri "Jurylotteriet?; Classelotteriet og Tallotteriet synes ikke at kunne tilfredsstille Berlingeren.
Corsaren, 1844-01-19
Hr. Corsar! Nægt ikke en Ulykkelig Deres Bistand, skjænk ham Trost og Husvalelse i hans svære Lidelser eller giv ham idet mindste et Raad. Hvor jeg staaer og gaaer i disse Dage, er det ligesom om mine Lemmer skulde slides fra hverandre; mine Fodder ville een Vei, mit Hoved en anden, mine Arme og Ryg en tredie og saa fremdeles i det Uendelige. Længe holder jeg, sandt for Dyden! ikke Pinen ud; bliver det saaledes ved, splittes inden kort Tid mit arme Legeme af ligesom Avner for Vinden, ja ligesom Billedstotten i Nebucadnezars Drom, da Stenen ramte Stottens Fod og knuste den. Allerede i lang Tid forskede jeg efter Aarsagen til denne strækkelige Kamp mellem de forskjellige Dele af mit legemlige Rige; men ak! forgjæves. Omsider fandt jeg Grunden, men - mægter ikke selv at hæve den. - Grunden til Mangelen paa Harmoni mellem mit Legems forskjellige Provindser ligger i de forskjellige Lande, hvorfra jeg har erholdt Stoffet til mine Klæder; disse Landes Aand er ligesom faret i Klæderne. Min Hat er fabrikeret af en russisk Hattemager, nylig ankommen fra Petersborg, og derhen vil nu absolut mit Hoved; mine Støvler ere directe arriverede fra Paris, hvilket jo er lige stik imod den Cours, mit Hoved vil tage, og jeg veed da, at jeg ikke kan lade mit Hoved gaae een Vei og Fodderne den lige modsatte. Beenklæderne ere af ægte engelsk Bockskin, og min Frakke er forfærdiget af et Stykke indsmuglet tydsk Klæde. Kun min Skjorte er dansk og har ene Lyst til at blive her. Sig: hvorledes skal jeg nu gjøre alle tilpas? England vil have mine Been, Frankrig mine Fødder, Tydskland mine Arme og Ryg, Rusland, hvilket er det værste ved det Hele, vil nolens volens have mit Hoved, og den øvrige Krop vil være Dansk. Hvad giør jeg nu? Ja, jeg spørger: hvad gjør jeg nu? Deres ærede Svar ventes med Længsel af Deres: høist forbundne
Corsaren, 1841-02-19
Man siger, at Hoffer i Almindelighed mangle Følelse for, hvad der er ædelt, stort og skjønt, Gudskeelov, det er da ikke Tilfældet med det danske, hvilket faaes ved Prumes næstsidste Concert. Kunstneren kom ind, han saae saa smuk ud - Prindsesserne klappede; han spillede sine Variationer - Kongen applauderede; han sluttede med la Melancholie - Landgreven græd ----
Corsaren, 1844-01-19
Skizzer. "Kjøbenhavnsposten" og "Aftenbladet" skjændes. Hvor skal Du hen med alt det Proviant? - Ophold mig ikke. Jeg har faaet Billet til en Sexa. "Flensburger Zeitungt. Hier sehen Sie, meine Herrschaften, en vis Schleswigholsteiner, hvis Synder ere komne over hans eget Hoved.
Corsaren, 1844-01-19
Tillæg til Adresseavisen. Prædikanter. Orkenen Fredagen d. 19. Januar 1844. Froprædiken. Afylkirken ....... Hr. Jetsmark. Høimesse. Reformeert . . . . . . . Magister Monrad. Domhuuscapellet. ... Hr. Louis Touscher. Aftensang. Skandinavisk Kirke .. Hr. Fædreland. Catholsk . . . . . . . . Hr. Kjøbenhavnspost. Almindeligt Hospital. Hr. M. L. Nathanson. Vartou. . . . . . . . . Hr. Bootius. Kundskabsvæsen. Fra Pressen er udkommen: "Kampen mellem Ulven og Faaret" eller Besvarelsen af Spørgsmaalet "om Prinds Wilhelms og Søns Reise til Kiel med Ægir har kostet 2000 eller kun 900 Rbd." Bogen er trykt paa smukt lysegrønt Carduuspapir og erholdes for 1/2 Sk. paa "Kjøbenhavnspostens" og "Aftenbladets" respective Burcauer.
Corsaren, 1844-01-19
Sparekassen vedkommende. Paa Sparekassens Comptoir i den nye Husarkaserne (Notibølls Gaard paa Toldbodveien) indskrives hver Dag i Contrabogerne energisk sammensparede Summer til et Beløb af 32000 Rbd.
Corsaren, 1844-01-19
Bekjendtgjørelse fra Politiet. Mellem den første og anden Coulisse paa det kongelige Theater, tilhøire fra Tilskuerne, er for nogen Tid siden fundet et dødfødt, umorent og drengeagtigt Foster. Barnet var indsvøbt i nogle Pjalter af en Nepotisme-Kaabe. Hvo som kan give tilfredsstillende Oplysninger om dette Drenge-Foster bedes at henvende sig til Hr. Collin i portofrie Breve med Udskrift "Skinnet bedrager".
Corsaren, 1844-01-19
Tjeneste anvises. Ved Statsgjældsafbetalings-Regimentets Hovedcompagni i Kjøbenhavn er den første BasunblæserPost bleven ledig formedelst Bortreise. Denne indbringende Post ønskes snarest muligt besat med et Jndivid, der er i Besiddelse af et godt Mundlæder, megen Udholdenhed, grundige Kundskaber i RentesRente-Regning, og som er forsynet med stærke Støvlesaaler. Jligemaade maa han kunne producere Attester for, at han kan leve idetmindste i 43 Aar fra Ansættelsens Dato. Lonnen er et fedt og godt Præstekald paa Lolland eller Falster. Uden ovennævnte Egenskaber og gode Anbefalinger nytter det ikke at melde sig.
Corsaren, 1844-01-19
Ønske til Magiiter Lindberg. Takket være høie Vedkommende, der have bidraget til Deres Embedsvirksomhed - De, som en Deres Gud og Konge og Alle saa optigtig. Vel er De bleven graae, men Manges Ønske er til Gud, at De maa leve mange glade Aar og arbeide i Herrens Viingaard, til Glæde for Mange og kun Sorg, for Faa. 8. 8. Trykfeil: I den rigtige Adresseavis, hvori dette var indført, stod ved en Forseelse, ligesom her, 8. 8. istedetfor 8. 9. 8.
Corsaren, 1844-01-19
Meer Tjeneste anvises. Et Probenreuter- eller Reutendiener-Embede ved ovennævnte Regiment er ligeledes ledigt og ønskes besat med et dertil qvalificeret Mandfolk. Lønnen er et Toldbetjent-Embede i Fredericia, samt Haab om et bedre med Tiden. Ansøgninger Mkr. 8. L. 8. modtages af salig i Regnskabsfører Hansen paa Kyholm. - En Trompeter, der kan udbasune de mirakuleuseste Historier, kan strax faae Condition, da den forrige har blæst sig ihiel. Man mælder sig hos den store Virtuos Ghys.
Corsaren, 1844-01-19
Licitation. Med det allerførste afholdes en offenlig Licitation over et ikke ubetydeligt Parti forsvarlige Blyhatte, bestemte for Maadeholds-Foreningens Medlemmer paa Ladegaarden. Prøver med Prisen bedes forinden afleverede til Formanden.
Corsaren, 1844-01-19
Maadeholds-Foreningen. Under Eieren af Hotel d'Angleterre, Hr. Krügers Præsidium afholdes i Januar Maaned atter et Møde i standinaviske Selskabs Locale. Medlemmerne af Foreningen anmodes om at indfinde sig saa talrigt som muligt, da høist vigtige Gjenstande ville blive forhandlede. Der er nemlig blevet opkastet det høist vigtige Spørgsmaal, om det er tilladt Medlemmerne at dritke i "Afbrændt", saasom det ikke ganske kan henregnes til Spirituosa m. m. Tiden skal nærmere blive bekjendtgjert. En Kurv med 12 tomme Viinflasker er glemt.
Corsaren, 1844-01-19
Til Blok Tøxen (som "pensioneret Jambeskriver" og "Gelehrier" i Adresseavisen). Til, "Jambers" Spil og Dands hensatte Den skjønne Digtning alt vor Phantasi. Dog bedst ved Dit Vers, hulde Blok! vi satte Og vi henrives af dens rige Poesie. Modtag derfor vor Hyldelst - en simpel Blomst Dig ydes. Til Hæderskrandsen stjøn, hvormed Du prydes.
Corsaren, 1841-02-19
Paa Omslaget af "Salonens" sidste Hefte findes et Sindbillede, hvis Fortræffelighed, saavel hvad Betydningen som hvad Udførelsen angaaer, vi ikke noksom kunne rose. Betydningen er følgende: Øverst oppe sidder Redacteuren, Hr. Siesby, i Gestalt af Minervas Ugle, omringet af sine Tilhængere. Hvilke disse ere, kan man ikke godt see; thi de ere, som billigt, fremstillede meget smaae og sorte som Beeg. Misunderne, i to Kragers Skikkelse, hakke Minervas Ugle i Nakken; men han bryder sig ikke derom: Han sidder i majestætisk Ro og modtager den Hylding, som Publicum fra alle Sider, fremstillet som Gjæs, Høns, Spurve og Duer, rigeligt tildeler ham. - Rederst til Høire blæser Fama i Trompet for at udbrede hans Nos. - Nederst i Midten sidder Forlæggeren, omgiven af en Helgenglorie, som formodentlig Minervas Ugle har tændt om ham, og skriver: 'Substriptionspriis 32 s.' - Det Hele hviler paa Hovedet af en Oxe og Hovedet af et Asen og er omgivet af en yndig Ramme.
Corsaren, 1844-01-19
Danksagung. Fur den mir, am hentigen Freytage, von einem Unbekannten, unterzeichnet **, danisch geschriebenen, bei dem Hern Corsar abgelegten Vers danke ich hierdurch herzlichst, und wünsche dem adeln Einsender, das mein ganzes kunftiges Leben Seinem Herzen gleichen möge! Kopenhagen, den 19ten Januar 1844. Verbindlichst Blok Tøxen, königlicher Pensionist und Gelehrter.
Corsaren, 1844-01-19
Theatret, d. 10de Januar 1844. Kun sjælden opvarter den ærede Theaterdirection med et nyt Stykke, og endnu sjældnere duer det noget. Der var nu dette "Skinnet bedrager"; dog lad de Døde hvile. Men saa kom man den 10de Januar med "Dr. Robin." Aha, tænkte vi, det er maaskee den Doctor, Theaterdirectionen saa længe har trængt til. Vi bleve paa en Maade skuffede; thi Stykket var ikke andet end en gammel Anecdote paa ti Linier, udpiint til en Snees Scener. Men vi bleve ogsaa skuffede paa en anden Maade, og den, der skuffede os, var den gode Hr. Jnstructeur Nielsen. For kort Tid siden troede vi, at Hr. Nielsen ikke kunde præstere noget mere Fuldendt, end han allerede har præsteret; men vil bleve skuffede, thi vi have nu seet ham som Garrick. Uagtet Heiberg siger, at ingen Skuespiller kan ypperligt udføre Noget, der ikke i sig selv er ypperligt, syntes det os dog, at Hr. Nielsen ganske ypperligt udførste denne Scene, der slet Jntet er uden hans Udførelse. Vi ere virkelig i den ubehagelige Nødvendighed. ikke at kunne troe Prof. Heiberg. Smerten herover vilde være meget større, hvis vi ikke allerede vare blevne vante dertil. Samme Aften gaves "Alfernen", EventyrCommedie af Prof. Heiberg, og det er virkelig et smukt Eventyr. Det er dog en talentfuld Mand, den Heiberg. Vi ere ganske visse paa, at han, naar det kneb, kunde skrive et Budget og et Normalreglement.
Corsaren, 1844-01-19
Jndbydelse til Subskription. Undertegnede har længe tænkt paa at afhjælpe et dybt følt Savn i den schleswig-holsteinske Literatur. Med stor Opoffrelse og Livsfare har jeg alt i lang Tid samlet Materialier til nedenstaaende Værk, og haaber, at jeg ikke skal have arbeidet; forgjæves, men at jeg vil møde en talrig Subskription. Jeg agter nemlig at begynde et
Corsaren, 1844-01-19
Schleswig-holsteinsk Pantheon. Enhver vil vist indrømme, at vi lige fra salig Adams Tid have savnet et saadant, ligesom ogsaa, at Schleswigholsteinerne ere en af Jordens mærkeligste Nationer, ja endog mærkeligere end Kirgiskaisakerne. Da de ere meget vel bekjendte, vil en nærmere Beskrivelse af dem være overflødig; de gaae paa to Been, have varmt Blod og spise levende Danske. Kun om deres Fødested maae vi fremkomme med en Berigtigelse. Man har troet, at de bleve fødte enten i Slesvig eller i Holstein. Absit hoc! det er langtfra. Midt paa Eiderstrømmen, lige langt fra begge Bredder, lader en ægte Schleswigholsteiner sig føde. Deraf den stærke Ingrediens af Fiskenaturen, man opdager hos dem, og deraf Ordsproget: Klog som en Schleswigholsteiner, istedetfor det hos os brugelige: Klog som en Fisk. Værket vil blive trykt paa selv samme Papir som Bladet,Corsaren- og udstyret med Træsnit. "Corsarens" Abonnenter erholde det gratis. Vi begynde idag med: Amtsforvalter v. Krog i Aastrup. En meget pæn Mand at see til; fortræffeligt Embede; energisk Medlem af haderslevsk-nordalbingiske Liedertafel, kraftig Beskytter af det danske Sprog. Dette Sidste behøver naturligviis et Beviis, for at man skal troe det. Jo, da Skillingssubskriptionen for en dansk Udgave af den schleswigholsteinske "Lyna" (hvorved de danske Bønder, skulde have Schleswigholsteinismen ind paa Dansk) ikke vilde slaae an, besluttede Krog at skaffe den en Redacteur og betale ham af sin egen Lomme. Hertil valgte han Ridefoged v. Krogs Skriver. Han forpligtede sig til at betale ham 200 Daler C. aarlig Gage og senere, hvis Entreprisen skulde mislykkes, at skaffe ham et Embede. Man kan virkelig ikke forlange meere Jver for det danske Sprog, især da Amtforvalter v. Krog har 11 Sønner, til hvem han naturligviis ogsaa maa skaffe Embeder. Videre udmærker Hr. v. Krog sig som Taler. Det er ikke som geistlig Taler, heller ikke som Fest-Taler - vi ere virkelig i Forlegenhed, hvorledes vi skulle titulere ham i denne Henseende, da den eneste Tale, vi kjende af ham, blev holdt fra en Reisevogn til Bønder, der vare forsamlede ved et Veisyn, og angik Jndsamlingen af Penge til Landesbanken og gjorde slet ingen Virkning. Skulde vi kalde ham Reisevogns-Taler eller Veisyns-Taler, eller Penge-til-Landesbank-Tallereller Jngen-Virknings-Taller? Hans lille Søn er Legekammerat hos PrindsStatholderens Søn. Det skulde dog vel ikke være denne lille Søn, der hos Prinds-Statsholderens lille Søn havde udvirket de 200 Daler C. til "Lyna?. Hvem veed? Prinds-Statholderens lille Søn er maaskee en lille ærgjærrig Jntriguant, der med sine Lommepenge speculerer i Danmark.
Corsaren, 1844-01-19
Tag Jer iagt! Af Politiets Bekjendtgjørelser seer man, at selve Hundene ville emancipere sig fra Politiets Gjennemsyn, at de ringeagte det Hæderstegn, som Politiet meddeler dem, imod Erlæggelsen af den anordningsmæssige Rangskat, og at de hverken iaar eller ifjor have paaskjønnet den Orden, der finder Sted her i Danmark, saavel i det Store, som i Smaa, hvor selv en Hund ikke er unddraget Lovenes Beskyttelse. Naar Jndløsningsfristen er udløben, ville Hundeprotocollerne blive eftersete og streng Undersøgelse finde Sted. Vee da de Ulydige! Jngen "Udsættelse eller Eftergivelse af Mulcten vil under nogetsomhelst Paaskud være at vente." Jeg gad vide, hvorledes Politiet vil tee sig ved denne Leilighed. Vil det gjøre Huusundersøgelse for en Hunds Skyld? Vil det gjennemsøge Sal, Stue, Sove-, Spise-, Pulter-, Pige-, Lofts- eller Tagkammer? Vil det holde Politihundespioner? Vil Politiet det, saa Gud skee Lov! jeg ingen Hund har. Der gives smaae, nydelige Skjødehunde, Frue- og Frøkenhunde, der leve af Sukker og Tvebak, vil man dræbe disse i Fruens eller Frøkenens Skjød? Det var jo grusomt! Der gives ogsaa store Bulbidere, engelske Buldokker, sande Toldbodhunde, hvormange Politibetjente behøves der ikke for at arrestere en Saadan? Naar Politiet siger til en saadan Hunds Eier: "Udleveer mig strax Deres Hund", og denne, ligen Leonidas, svarer: "Kom og tag den" - hvad saa? Det bringes tillige i Erindring, at ifølge Placaten af 4de Octbr. 1815 B. S. 10, bør enhver Hund, i det seneste inden den bliver 2 Maaneder gammel, være forsynet med det ovennævnte Tegn." Hvorledes undersøger man en HundsAlder? Føler man den paa Tænderne? Vil Politiet føle en Hund paa Tænderne, eller vil det holde en Hundedoctor dertil? O! I Hundeeiere. Jkke for al Verden vil jeg være i Eders Sted. Politiet vil banke paa Eders Dør og Eders Hund vil ikke tie - den vil gjøe. Naar en Hund kan gjøe af "Gjennemsynet", hvorledes vil den da ikke gjøe af det skinbarlige Politi selv?
Corsaren, 1844-01-19
Hr. Bonifacius! Ypperligt! Det er virkelig prægtigt; men vent til næste Gang; thi vi fik det for filde.
Corsaren, 1844-01-19
Hr. Puff bedes at opgive sin Boglade, hvorpaa strax det Fornødne skal følge.
Corsaren, 1844-02-02
Fra Berlin meldes, at det er blevet forbudt at holde politiske Forelæsninger. Endnu mærkeligere er det dog, at det har været tilladt.
Corsaren, 1844-02-02
"Aftenbladet" gjør Dyr til Mennester (de smaae Heste ude paa Vesterbro benævner det Hr. Muscovit o. s. v.). "Aftenbladet" slulde dog, naar den foler sig i Besiddelse af en saadan Underkraft, ikke at altfor stor Høimodighed glemme det gamle Ord: Maner sig selv nærmest.
Corsaren, 1844-02-02
J Brockhaus's Conversationslexicon omtales Fredrik Varfod som en udmærket dansk "Schriftsteller", "Dichter" og "Gelehrter". Derimod er der en Mand, som hedder Henrik Nicolai Clausen, men han findes ikke omtalt.
Corsaren, 1840-10-28
Annonce. Da det første Nr. af "Corsaren" vel fandt mange Kjøbere, men ikkun faa Abonnenter, fordi, som et Par af Dhrer. Boghandlere tilmeldte os, Folk i Almindelighed troede, at der ikke vilde udkomme flere Nr. deraf, saa lade vi herved Nr. 2 vise sig, for at Publicum kan blive overbeviist om, at det virkelig er vor Agt, ugentlig at udgive et saadant Blad. Vi tillade os derfor nu at opfordre Alle dem, som maatte interessere sig for vor Plan, til at tegne sig for Bladet snareft muligt, paa det at en regelmæssig Udgivelse, støttet paa en fast, for et Qvartal bindende Subskription, kan tage sin Begyndelse. Derhos har Redactionen, for at kunne vedligeholde den billige Priis, der er nødvendig til at skaffe et Ugeskrift et saa stort Publicum som det, "Corsaren" nødvendigviis maa have for at kunne bestaae, besluttet, foreløbig at lade det vedblive at udgaae som Halvark, og Betalingen for hvert Nr. ledsaget af en Tegning, vil derfor ikkun blive 8 s. pr. Exemplar; men dennes Priis vil for Fremtiden kun gjælde for Abonnenterne, hvorimod en passende Forhøielse vil findes Sted for dem, som kjøbe enkelte Nr. Bidrag til "Corsaren" honoreres med 25 Rbd. pr. Ark, dog Charivari-Artikler efter en betydelig større Maalestok, hvorved Længden af Artiklen naturligviis bliver det, som mindst kommer i Betragtning. Honoraret for en Meddelelse udbetales uopholdelig efter at samme et benyttet, saaledes at vedkommende Forfatter, vil finde det indlagt i en Billet i den Boglade, hvor han har afleveret sin Meddelelse, imod at han opgiver det Mærke, som han til dette Øiemed har vedføiet sin Artikel. Hermed en Tegning.
Corsaren, 1841-02-19
Vi troe, sandt for Gud! at vort Parti tiltager Dag for Dag. Om det saa er Professor David, er han nu, som det sees af "Folkebladet", kommen paa det Rene med sig selv om, at han ikke vil holde med noget af Partierne men vil være juste milien. Men han kommer dog ikke strax ind i Redactionen; thi vi maae først see, hvor længe det varer.
Corsaren, 1844-02-02
Det lader til, at "Haandværkerforeningen" søger sine Repræsentanter i Dyretiget, da den i Adresseavisen har henvendt Vælgerens Opmærksomhed paa en Bock, en Hjorth, en Falsk og en Trane. Man kunde forresten gjerne have fyldt hele Listen paa denne Maade. Paa Fortegnelsen findes der saaledes baade en Aborre, en Gjede, en Bjørn, en Muus, en Lerche, en Svane og en Wibe, og endda bliver der 4 Ravne tilovers til at supplere Suppleanterne med.
Corsaren, 1844-02-02
Skade var det, at Nr. 569, Assessor Gudenrath, ikke blev valgt, han kunde have dannet en Modvægt mod Ussing, da han er europæisk berømt for at være en Hader af Hemmeligholdelse. Naar man ønskede oplyst, om der ved Brolægningsvæsenet, eller et andet Væsen, fandt Underslæb eller andet Uvæsen Sted, behøvede man kun at nedsætte en Comitee bestaaende af Gudenrath og en af Dr. Nieses Natstole, og enhver ønskelig Tilstaaelse vilde da nok komme for Dagen.