JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1831-02-21
ved Proclama, som er læst ved vedkommende Over= og Underret, indkaldes med 12 Ugers Varsel Enhver, som maatte have Noget at fordre i Stervboet efter afdøde Smaaehandler Mathias Carstensen, til for mia, som Skifteforvalter i Boet, at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Nyborg, den 12te Februar 1831. Bierfreund.
Berlingske Tidende, 1831-02-21
Creditorerne i Stervboet efter den her paa Gaarden ved Døden afgangne Meierske Margrethe Christina Vieth, fød Daniels, indkaldet herved til, inden 12 Ugers Forløb, for undertegnede committerede Skifteforvalter, at anmelde og beviisliggiøre deres Tilgodehavende. Med samme Varsel indkaldes tillige den Afdødes retmæssige Arvinger, til at legleimere Slægtskabet; hvorhos bemærkes: at den Afdødes ubetydelige Efterladte ikke giver Haab om synderlig ArvRønnebeksholm pr. Nestved, den 12te Februar 1831. Christensen. Alle De, som formene sig at have Noget at fordre 198 - 1830 8 31. i afg. Underofficeer ved Holmen Christian Madsen, eller Christian Madsen Ravndrup og forhen afdøde Hustrue Anne Magdalene, fød Simonsen, deres fælleds Stervboe, indkaldes herved med tolv Ugers Varsel til i den Kongelige Landsoverrets, samt Hof= og Stadsrets Skiftecommission i Kiøbenhavn at anmelde og beviisliggiøre saadant deres havende Krav. Ligesaa indkaldes med lovligt Varsel de Afdødes Arvinger til at legitimere deres Arveret og iagttage deres Tarv under Boets Behandling.
Berlingske Tidende, 1831-02-21
De der maatte have noget at fordre 1) i Boet efter afdøde Arrestforvarer og Politiebetient Jens Sørensen Skibsted, samt 2) i Boet efter afgangne Muursvend Simon Valentin Guldstrøm, udkaldes herved til, inden 12 Uger, at anmelde og beviisliggjøre deres Krav for undertegnede Skifteret. Skifteretten i Horsens, den 7de Februar 1831. Ræder. Ja Gaardmand Niels Larsens Enke Johanne Marie Olsdatter Ti Skredtorpe har opgivet sit Boe og samme er af mig, som Skifteforvalter, taget under Behandling, saa ere hendes Creditorer indkaldte med 12 Ugers Varsel, ved et Proclama, som vil blive læst inden vedkommende Retter, til for mig at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer. Hvilket herved endvidere bekiendtgiøres, med Tilføiende, at der i dette Boe vil blive afholdt en Skiftesamling paa mit Contoir, Fredagen den 4de Marts d. A., Formiddag Kl. 10, hvorunder Bestemmelse vil blive taget angaaende de Conditioner, hvorefter den faste Eiendom skal bortsælges. Nakskov, den 14de Februar 1831. Hammerich. Hvor, som maatte have Noget at fordre i Stervboet efter afgangne Tieneste, karl Hans Pedersen af Lundforlund, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel lil at anmelde og bevise saadanne deres Fordringer for undertegnede Skifteforvalter i Boet. Slagelse, den 16de Februar 1831. Birch.
Berlingske Tidende, 1831-02-21
Ved Proclama af Dags Dato, som den 21de denne Maaned vil blive læst Bi den Kongelige Lands Overret samt Hof= og Stadsret heri Staden, ere alle de, som formene at have nogen Fordring paa min salig Mand, Landmaaler og Traadhandler samt Dannebrogsmand Jens Flensbure heraf Staden - Pantecreditorerne allene undtagen indkaldte med 12 Ugers Varsel, regnet fra den sidste Bekiendtgjørelse i Altonaer Mercur, tilfor min Befuldmægtigede Archivarius Winther, boende i Snaregaden No. 11, første Sal, heri Staden, inden fornævnte Tids Forløb og under Fortabelse af deres Fordringer, at anmelde og beviisliggjøre deres Krav hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Kiøbenhavn, den 15de Februar 1831, Kirstine Frederikke Flensburg, født Berg. boende i Store Helliggeiststræde.
Berlingske Tidende, 1831-02-21
No. 151 8 152. Jerved bekiendtgiøres foreløbig, at der i Løbet af næste Maaned vil blive, ved offentlig Auction, bortsolgt et betydeligt Partie Vare, tilhørende afdøde Landmaaler og Traadhandler samt Dannebrogsmand Jens Flensburgs og efterlevende Enkes fælleds Boe, bestaaende af forskiellige Slags inden og udenlandske Traadsorter, Garn, heglet og uheglet Hør og Blaat, Bendler m.v., alt udmærket gode Vare. Tiden og Stedet skal nærmere blive kundgjort. Kiøbenhavn, den 15de Februar 1831. C. N. Winther, Archivarius. Jfølge det Kongelige Rentekammers Befaling, vil Gaabense Færgergaardpaa Falster, med tilliggende Jorder samt Giestgiverie og Færgerettighed, ved offentlig Auction blive stillet til Bortforpagtning fra 1ste Mai 1831, hvilket herved foreløbig bekiendtgiøres. Egeløv, i Administrationen for de Kongelige falsterske Godser, den 11te Februar 1831. Rosenkilde. er den til Geistligheden sendte trykte Jnstrux for Bibliothekaren ved Siellands Stiftsbibliothek ere indløbne følgende Trykfeil, som bedes rettede i S. 3, Lin. 2 for Smaaexemplar. l. Smaapiecer; S. 5, Lin. 6, for erholdt l. beholdt, Linn, 7, for overstridende, l. overskridende; S. 7, Liin. 4, for medbringes, l. medbringer. Tillige anmodes de, som have havt Bøger tillaans af Siellands Stiftsbibliothek over den i bemeldte Jnstrux bestemte Tid, at indsende samme inden denne Maaneds Udgang. Himmeløv Præstegaard, den 12te Februar 1831. F. Schmidt, p. t. Bibliothekar. Torsdagen den 23de December 1832. No. 316. Nødte. - Høiesterets Advocat Peter Salicath, efter Kongelig Befaling contra Blechingberg. - Arrestanten Niels Nielsen Torve Actor har ved Høiesterets Stævning af 14de Dece uber 1830, til Stadsæstelse og yderligere Paakiendelse, indanket en inden Kiøbenhavns Politieret under 6te November f. A. afsagt Dom i en mod Arrestanten, for begaaet Tyverie, af Justitien anlagt Sag. Ved hvilken Dom er kiendt for Ret: "Arrestanten Niels Nielsen Torp bør hensættes til Arbeide i Kiøbenhavns Forbedringshuus i to Aar samt udi Arresten medgaaede Omkostninger. At efterkommes under Adfærd efter rede de paa hans Anholdelse og Transport samt Varetægt og Underholdning Loven. Dom. Politierettens Dom bør ved Magt at stande. J Salarium til Advocat Salicath for Høiesteret betaler Tiltalte 10 Rbd. Sølv.
Berlingske Tidende, 1831-02-21
Dito Dato. No. 322.
Berlingske Tidende, 1831-02-21
Mødte. - Høiesterets-Advocat, Justitsraad Poul Egede Sporon, efter Kongelig befaling, contra Blechingberg. - Arrestanten Jacob Pedersen Kaarup. Actor har ved Høiesterets Stævning af 20de December 1830, til Stad, fæstelse, indanket en inden Wiborg Landsoverret under 8de November i A. afsagt Dom i en mod Arrestanten, for begaaet Hestetyverie, af Justitien anlagt Sag. Ved hvilken Dom er kjendt for Ret: Herredstingsdommen bør ved Magt at stande, dog saaledes, at den Niels Andersen Mølgaard tilkiendte Erstatning bortfalder. Til Actor ved Overretten, Procurator F. Lykke, betale Arrestanten Jacob Pedersen Kaarup 5 Rbd. Sølv. At efterkommes under Adfærd efter Loven.
Berlingske Tidende, 1831-02-21
Ved den inden Hellum Hindsted Herreders Extraret af Herredsfoge, Friderich Siegfried Muhle, med tiltagne Meddomsmænd, under 16de September 1830 afsagte Dom var kiendt for Ret: "Arrestanten Jacob Pedersen, Kaarup bør stryges til Kagen og derefter hensættes til Fæstningsarbeide paa Livstid, saa bør han og betale i Erstatning til Niels Andersen Mølgaard i Mønsted Sogn 8 Rbd. 1 Mk. 8 s. S. og T. samt udrede Actionens Omkostninger, hvorunder i Salarium til Actor Procurator, Proprietair Petersen til Oveegaard 4 Rbd. Sølv og til Defenfor Procurator Holm i Hobroe 3 Rbd. Sølv. Det Jdømte at udredes inden 15 Dage efter denne Doms lovlige Forkyndelse og det Øvrige at efterkommes under Adfærd efter Loven Dom: Lands Overrettens Dom bør ved Magt at stande. J Salarium til Justitsraad Sporon for Høiesteret betaler Tiltalte 10 Rbd. Sølv. Fredagen den 24de December. No. 39. Treschow. - Kiøbenhavns Magistrat, contra Schack, p. Emb. V. - Directionen for den Kongelige Porcellain Fabri eller, paa Embeds Vegne, Kammeradvocaten J den af Citanten under 23de December 1829 udtagne Høiesterets Stævning paaankes, til Underkiendelse, Tilsidesættelse, Forandring samt bedre Rets Nydelse, en inden Lands Over- samt Hof= og Stadsretten den 30te November f. A. afsagt Dom i en Sag, betræffende de Jndstævntes formeentlige Forpligtelse til enten at underskrive en Revers, hvorved de forpligte sig og efterkommende Eier af Eiendommen No. 313 i Prindsensgaden paa Christianshavn til at udlægge et Areal af 1947 T. Alen, hvoraf 178, I Alen oprindeligen ere bestemte til Amagerstrædets Forlængelse i sin Tid- og 160 I Alen til Udvidelse af de Fattiges Kirkegaard paa Christianshavn, under de i Reversen nærmere opgivne Betingelser, eller til i modsat Fald at ryddeliggiøre og fravige bemeldte til Amagerstrædets Forlængelse og de Fattiges Kirkegaards Udvidelse bestemte Grunde, m.m. Ved hvilken Dom er kjendt for Ret: "Jndstævnte, Directionen for den Kongelige Porcellainsfabrik bør for Citanterne, Kiøbenhavns Magistrats Tiltale i denne Sag fri at være. Processens Omkostninger ophæves; dog bør Citanterne i Salair til Kammeradvocaten, Statsraad Ridder Bilsted, betale 25 Rbd. Sølv, der udredes inden 15 Dage efter denne Doms lovlige Forkyndelse under Adfærd efter Loven. Dom: Lands Over= samt Hof= og Stadsrettens Dom bør ved Magt at stande. J Salarium til Kammeradvocaten for Høiesteret betaler Citanterne 80 add. Sølv, saa beller de og til Justiskassen 5 Abd. Sal.
Berlingske Tidende, 1831-02-22
udenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1831-02-22
Jtalien. J Toscana hersker stor Misfornøielse i alle de vigtigste Byer, i Særdeleshed i Pisa, Pistoia og Siena. Lige siden October, Maaned f. A., have de Misfornøiede gjort Forberedelser til at iværksætte deres meget vidt omfattende Planer og forsynet sig med Vaaben og Munition, i Besynderlighed i Pecaro, Rimino. s. v. - J Storhertugdømmet Modena hersker stor Forbittrelse. Mititær=Academiets Elever længes efter at efterligne det Exempel, som det polytechniske Jnstitut i Paris gav i Juli dagene. At Storhertugen ikke har villet erkjende Ludvig Philip som Konge i Frankrige, har forøget den almindelige Misfornøielse De hemmelige Selskabers Antal i Jtalien er stort, fordi den ingen Tale- og Skrivefrihed er. Skulde en Jnsurrection udbryde, saa vil Begyndelsen dertil skee fra disse.
Berlingske Tidende, 1831-02-22
Paris, den 12te Februar. Journal des Debats indholder følgende Anskuelse: At Hertugen af Nemours er bleven valgt til Konge i Belgien, har ikke løst det belgiske Anliggendes Vanskeligheder, men meget meer bragt alle de Tvedragtens Elementer, der allerede ved Præliminarierne til det belgiske Kongedømme vare blevne udbredte i Europa, frem for Dagens Lys; ogsaa har det aabenbaret, hvilken Politi i Fremtiden bør herske i Europa, dersom det er viist, og i Frankrige, om dette er kraftfuldt; Belgiens Bestemmelse er nemlig, enten at være en Drabant paa Frankriges Planetbane, eller at smelte sammen med det. Af Belgiens indvortes Tvist er et Valg fremgaaet, der skal knytte det fastere til Frankrige og give den et Liv, som vi skjænke det. Hertugen af Nemours maa nu vorde Belgien til Deel eller ikke, i Europa er ingen anden Candidat til den belgiske Throne.
Berlingske Tidende, 1831-02-22
Her er et almindeligt, men uhjemlet, Rygte om Oprettelsen af et Regentskab i Belgien, indtil H. K. H. Hertugen af Nemouropnaaer sin fuldmyndige Alder, da han selv kan bestemme, om han vil antage Kongeværdigheden eller ei.
Berlingske Tidende, 1831-02-22
Courier francas beretter, at den belgiske Deputation i Gaar har havt Audients hos Hs. M. Kongen, og at dens Formand Surlet de Chokier, National-Congressens Præsident, har oplæst sammes Beslutning, der valgte Hertugen af Nemours til Konge Hs. Majestæt svarede, at han, skjøndt inderlig rørt over dette Beviis paa den belgiske Nations Tillid, dog ikke kunde overtale sig til at modtage Tilbudet. "Jeg tør ikke vove, sagde Høist samme, for et Familieanliggendes Skyld, at sætte Europas Roe i Fare.
Berlingske Tidende, 1831-02-22
Præsidenten for de Deputeredes Kammer har i Gaar Afteofficielt anmodet Journal des Debats om at annelde, at FinantsNinisteren i Dag vilde forelægge Budgettet for 1831. Jfølge Courier francais, beløber dette sig til 1150 Mill. Fr.
Berlingske Tidende, 1831-02-22
Moniteuren indeholder i Dag en kongelig Forordning, som under Straf forbyder, at bære de Decorationer, der ere givne i Anledning af Begivenhederne i Aarene 1814 og 16.
Berlingske Tidende, 1831-02-22
Journal des Debats melder, at en telegraphisk Depesche fra Boyonne, af 9de d. M., har medbragt den Efterretning, at General Toriios er landet i Algeziras, men dreven tilbage. I Amagonien organiserer man et Troppekorps paa 5,000 Mand, for at drage imod Catalonien eller Guipuzcon.
Berlingske Tidende, 1831-02-22
London, den 12te Februar. Skatkammer=Kantsleren har, som the Times bemærker, da han i Gaar fremlagde Budgeitet, ikkun villet tilfredsstille sit Fædernelands naturlige Utaalmodighed. De Grundsætninger, som han i denne Henseende har fulgt, ere i Øvrigt laante af et bekjendt Skrift, som Sir H. Parnell f. A. udgav. - I det Haab, at de projecterede Nedsættelser af Skatterne tildeels vilde have en forøget Forbedring af de i saa høi Grad billigere Artikler til Følge, foreslog han Nedsættelser af Skatter paa a) Tobak, b) Aviser, c) Kul, d) Lys, e) Bomuldsvarer, f) Glas, 8) Auctioner, b) Forskjelligt; Alt til et Beløb af 4,080,000 Pd. St. og det formodede Tab for Skatkassen, i Anledning af denne Nedsættelse til 3, 170,000 Pd. St. - Dertil komme de nye Skatter, a) paa Viin 240,000 Pd. St., b) Bygningstømmer 600000, e) Bomuld 500,000, d) Kul (Udførsel) 100,000, c) Dampskibe 100,000, f) Transporter 1,200,000; i Alt 2,740,000 Pd. St. Saaledes erstattes Skatteformindskelsen af 1,330,000 Pd. St., naar disse nye blive fradragne hine 4,080,000 Pd. St.
Berlingske Tidende, 1831-02-22
The Jntelligence indeholder følgende Artikel: "Vi kunne med Vished anmelde, at Ministeriet, hvad Parlamemisreformen angaaer, vil foreslaae følgende Punkter, Repræsentanternes Antal skal ikke forøges; Flekkerne (de saakaldte Boroughs) skulle ikkun tildeels beholde deres Valgret, og de, der beholde den, istædetfor to Parlamentslemmer ikkun vælge eet; den Lacun, som ved den sidste Forholdsregel opstaaer i Underhusets numeriske Kraft, skal udfyldes derved, at Valgrettigheden udstrækkes til andre Stæder, som nu ikke repræsenteres; Ret til at kunne vælges skal udvides og i hele Riget fordeles paa en ligeligere Maade. Dog skal derved eenstemmig Valg ikke behøves, og Votering med Kugler ikke finde Sted; hvo der ingen fast Bopæl har, taber sin Stemmeret. Den forestaaende Reforms Grundsætninger skulle ogsaa anvendes paa Skotland og Jrland.
Berlingske Tidende, 1831-02-22
The Courier bemærker: "Den Maade, hvorpaa det financielle Spørgsmaal imellem Holland og Belgien skal løses, opvække Bekymring hos de hollandske Capitalister. Rygterne om de Allieredes Hensigter i denne Henseende holde vi ikke for ugrundede. Det synes, at man vil lade en Deel af den Gjeld, der er en Følge af Grændsefæstningernes Anlæg, ligesom og den, der havde Landets udvortes Forbedring ved Veie, Broer, Kanaler o. s. v. til Hensigt, falde paa Belgien. Vi kjende ikke denne Gjelds Beløb, men Fæstningernes Anlæg skal have kostet 240 Mill. Fr. Denne Gjelds Anviisning vil uden Tvivl finde større Opposition end den, der er en Følge af Forbedringer i Landet, mod hvilken ingen fornuftig Indvending kan gjøres.
Berlingske Tidende, 1831-02-22
Fra Calcutta meldes, at nogle mærkværdige græske Oldsager ere opdagede dybt inde i Landet Punjub i Ostindien. Chevalier Ventura, der med Udmækelse har tjent i Napoleons Hær, og nuer General i den indiske Fyrstes, Runjut=Sings Tjeneste, havde i April Maaned f. A. opslaaet sin Leir ved Manyciato, et Sted, der ligger 72 engelske Mile vestlig Jndus og omtrent 40 fra Hydaspe, hvor Ruiner af en stor Stad findes. Elphinstone bar i sin Beskrivelse over Landet Cabul allerede bemærket, at Steenkuppelen over et koldssalsk Monument, om hvilket de Indfødte troe, at Guderne have bygget det, er udført meer i den græske end i den indiske Architectur. General Ventura lod gjøre en Aabning i denne Kuppel, og man fandt der, i tre Fods Dybde, tre Medailler. Derefter naaede Arbeiderne til et Kammer af omtrent 12 Fod i Fiirkant; endnu bleve nogle andre Aabninger gjorte paa den nordlige Side af Kuppelen, hvor man, omtrent 36 Fod dybt, fandt over 80 Medailler. De Fleste vare af Kobber, nogle af Guld og Sølv. Ogsaa fandtes Ringe og Vaser, i de sidste var et Fluikum. Man troer, at disse Ruiner ere at en af de Stæder, som Alexander har bygget i Indien. Chevalier Ventina agter at indsende en udførlig Memoire om denne Opdagelse til det asiatiske Selskab i Calcutta Den samsse Radicaleformer Hunt, der er valgt til Parlamentsmedlem for Pression, har aflagt den befalede Eed og taget Sæde i Underhuset, er 58 Aar gammel, Søn af en Landmand, der efterlod ham en betydelig Formue. Han er Leverandeur af Skoebørster og Skoesværte til Armeen. Aristocraterne i Underhuset rynkede Parden, da han traadte ind. Han har allerede snakket meget i de faa Sessioner, der hidtil have fundet Sted, men er ikke bleven synderlig ændset. I et af de sidste Møde, spurgde han Hr. Perceval (en Søn af den bekjendte snigmyrdede Premierminister) der nyelig gjorde det absurde Forslag, at anordne en almindelig Faster og Bededag i Anledning af Uroelighederne i England og Jrland, om Hr. Perceval vidste, at en tredie Deel af det engelske Folk maatte faste hele Aaret igjennem, hver Dag, "Perceval svarede ham med et andet Spørgsmaal: kom Hr. Hunt vidste, fra hvem alle gode Gaver og at Velsignelse kom?" Dertil replicerede Hunt: "Det veed jeg saare mel, men jeg veed ogsaa, at De, Hr. Perceval, og de øvrige Arristocrater, som tage Brødet ud af Munden paa den Fattige, netop ere de, der berøve den forarmede Almue den Velsignelse, som den Algode har tillænkt den Den rige Banquier Sir Thomas Hove, Forfatter af det bekjendte Skrift Anastasius eller en Grækers Memoirer, der for omtrent 10 Aar siden gjorde saa megen Sensation, er død i en høi Alder.
Berlingske Tidende, 1831-02-22
Efterretninger af blandet Jndhold. Af den bekjendte Statistiker Benzenberg, findes i den preussiske Statstidende følgende Udsigt over Skatterne i adskillige at Europas Stater. J Preussen betaler hver af dens 12 Mill. Jndvaanere i Gjernemsait 4 preussiske Ridlr. 20 Sølvgroschen, - J Nederlandene betalte, da Belgien endnu hørte dertil, hvert Jndivid af 6 Mill. Jndvaanere 7 Rthlr. 15 Sar. - J Frankrige betaler ethvert af dets 32 Mill. Jndv. 8 Rhlr. J England betaler ethvert af dets 22 Mill. Jndv. 17 Riblr. - Et Sogn af 1000de Sjæle betaler altsaa i Preussen 4666 Rthlr.; i Nederlandene 7500 Rthlr.; i Frankrige 8000 Rthlr.; - i England 17000 Rehlr. - Paris har en Folkemængde af omtrent 100,000, og betaler aarlig til Staten og til Staden 32 Mill. Rehlr., alsaa kommer paa ethvert Jndivid 35 Rbdlr. En høi Sum, naar man antager, at i Paris ere 120,000 Fattige, som leve af Andres Understyttelse. Man kan regne, at Enhver i Paris betaler 20 Rthlr. til Staten og 15 Rthlr. til Staden. - Det vilde være meget interessant at sammenligne Europas store Byer med hverandre, nemlig i Henseende til Skatter og i Henseende til Befolkning; f. Ex. London, Amsterdam, Hamborg, Berlin o. s. v.
Berlingske Tidende, 1831-02-22
Indenlandske Efterretninger. J Mariboe holdtes efter Menighedens udtrykkelige Ønske høitidelig Gudstjeneste paa Hs. Majestæt Kongens Fødselsdag, Fredagen den 28de Januar. Biskoppen over Lollands=Falsters Stifprædigede og udviklede af Philipp. 2 C. 4 V. med den ham særegne Hjertelighed Spørgsmaalet: "Hvad er det, der svækker og tillintetgiør, og hvad, der styrker og bevarer det christelige Borgersamfund?
Berlingske Tidende, 1831-02-22
Kjøbenhavn, den 22de Februar. Tirsdags-Stafetten, som medbringer Avise, var ved Statstidendens Slutning Kl. 11 ikke ankommen. Jfølge det nylig udkomne Regnskab over Nationalbankens Jndtægter og Udgivter for Bankaaret fra 1ste August 1829 i 31te Juli 1830, eier Banken i Sølv 4211,258 Rbdlr. 4 s. og skylder 1,281,450 Rbdlr. 50 s.; i Obligationer eier den 1000 Rbdlr. Sølv og skylder 4,275, 100 Rbdlr. Sølv; i Sedler eier den 4,319,613 Rbdlr. 4 s. og skylder 2818,954 Rbdlr. 33 s. Bankens Kapital-Conto var den 31te Juli 1829. Sølv 2,907, 167 Rbdlr. 86 s. og i Sedler 1,710,385 Rbdlr. 75 s. 1830. i Sølv 2959,807 Rbdlr. 87 s. og i Sedler 2,000,658 Rbdlr. 67 s. ) i Sølv 52,640 Rbdlr. 1 s. og i Sedler 290,271 Rbdlr. 88 s. I det Kongelige Danske Videnskabernes=Selskabs Møde den 21de Januar forelagde Secretairen, Statsraad og Professor Ørsted, R. af D., Selskabet sin Theorie over Morgen= og Aftenrøden og andre sædvanlige Luftformer; ligeledes over Meteorstenenes Dannelse. - Den 4de Februar forelæste Professor Zeise en Afhandling over Kulbrintet ChlorplatinAmmoniak med bemærkninger over Kulbrint=Foreninger i Almindelighed. J Mødet den 18de Februar forelæste Etatsraad og Professor Hornemann, R. af D., en Udsigt over det 34te Hefte af Flora Danica.
Berlingske Tidende, 1831-02-22
Af Selskabets ordentlige Medlemmer valgtes eenstemmig til Æresmedlem Hs. Excellence Hr. Overkammerherre v. Hauch, Ridder, af Elephanten a., og til ordentlige indenlandske Medlemmer optoges Dhrr. Amtmand H. G. de Treschow, R. af D. og D. M., i Frederiksborg, Justitsraad P. L. Birch, Borgmester, i Slagelse, Sognepræst B. Larsen til Skjødstrup og Elsted i Aarhuus Stift, og Grosserer P. E. de Coninck i Bordeaux, Dernæst skredes til Valg af Embedsmænd for de tre følgende Aar. Selskabets hidtilværende Formand, hvis store og udbredte Virksomhed for Selskabets Sag, lige siden dets Stiftelse, har været uberegnelig til dets Opkomst og Fremme, hvem dets nuværende blomstrende Tilstand fornemmelig skyldes, og hvis overordentlige Fortjenester af Samfundet derfor med Erkjendtlighed paaskjønnes af enhver dets sande Ven og Velynder, yttrede foreløbig følgende: "Erkjendtligen paaskjønner jeg den Godhed, med hvilken Selskabet har behaget at ansee min gode Villie og Kjæl lighed for vort Øiemed, og hjerteligen glad er jeg ved den Tanke at een af de høitagtede Lærde, vort Samfund er stolt af at sæl blandt sine Medlemmer, om faa Øieblikke skal indtage min Plads til langt større Nytte for Selskabet, end jeg formaaede at være det. Dette er min fuldeste Overbeviisning, og mine Herrer ville visseligen ene see Udtrykket af denne Overbeviisning i den Bøn, jeg tvinges til at gjøre, da det er blevet mig bekjendt, at flere af mine Venner og Velyndere, der visseligen skatte Villie og Udholdenhed for høit, have i Sinde atter at beære mig med deres Stemme, den Bøn, ikke at pælge mig paa ny, i det jeg paa Grund af den nys udtalte Overbeviisning, ligesom ogsaa paa Grund af flere andre Omstændigheder, maa være saa frie forud at erklære, at jeg ikke kan modtage nogetsomhelst af Valgene til Embedsmand i Selskabet. For Selskabets tredie Treaar valgtes derefter til Formand Hr. Conferentsraad, Dr. og Professor Schlegel, Commandeur af flere Ordener; til Vice-Formand Geheimearchivar og Professor Finn Magnusen, Ridder af Dannebroge, til Secretair Professor Rain, Ridder af Dannebroge, og til Casserer Hr. Grosserer J. F. Magnus. Kl. 12 Middag.
Berlingske Tidende, 1831-02-22
Barom. Therm. Vinden. 13 Februar 28, 6. 3, 2, 8 -N. V. S. V. a VEnrissen. I een af Siællands største commercielle Stæder og i en af dennes reelleste I Gader, ere til førstkommende Paaske tvende meublerede Værelser tilleie for en anstlendig eenlig Person, som kan i Huset bekomme fuld Kost m. m. Den, som attraaer samme, behage at henvende sig til Henrichsen, Facto i Adressecomptoirets Officin, Østergade No. 63.
Berlingske Tidende, 1831-02-22
Af Umyndiges Midler under Ledreborg Grevskabs Overformynderie, kunne Al 335 Rbd. 91 s. S. og Tegn, strax erholdes tillaans imod anordningsmæssig Sikkerhed. Man henvende sig desangaaende til undertegnede befuldmægtigede Overformynder. Ledreborg, den 18de Februar 1831. Borgen.