Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-06-15
J Korthed har jeg gjort mine Herrer Principaler bekiendte med det, som forhandledes i forrige Generalforsamling paa det asiatiske Compagnie. Det Mærkeligste var det, at en Underbetjent fremførte Adskilligt mod hans Foresatte. Hans Fremgangsmaade blev ikke lastet; men end- og understøttet ved et Sophisterie, som jeg finder upassende. Dog, mærkelig var Forsamlingen den 3die Juni, men fra en anden Side. Hensigten af dennes Convocation var: At anhøre Commissionens Betænkning, angaaende den Directionen forundte Myndighed, enten den burde ophøre, eller vedblive, at vælge en Justitsdirecteur; at anhøre Betænkning om en indkommen Begjering fra Compagniets Secretair, om Erstatning for Tab i hans Jndtægter. Saasnart Jnteressenterne vare forsamlede, lod den, som forklarede Modpartiets Mening, sig forlyde med, at om den anden Artikel strax blev foretagen, og naar Justitsdirecteuren først blev valgt, vilde han frafalde den ved Skrivelse fra 37 Jnteressentere gjorte Paastand om, at Directionens Myndighed skulde ophøre, og da skulde den første Proposition ikke komme under Betragtning. Dette blev antaget, og til Justitsdirecteur antoges den, Fleertallet af Jnteressenterne havde voteret paa. Oppositionens Leder gjentog nu korteligen, at man kunde forbigaae den første Post, og holde sig til Commissionens Betænkning. Den havde afgjort Spørgsmaalet, og tilraadet, at lade Directionen fremdeles beholde den samme forundte Myndighed; imidlertid var Referenten af den Formening, at Alt angaaende denne Gjenstand først burde oplæses for Generalforsamlingen. Dette skedte; Ordstrid opkom derover; det vigtige Hovedspørgsmaal tilsidesattes for Øieblikkets smaa Betragtninger; man voterede, og ved en Pluralitet af to Stemmer mistede Directionen sin Myndighed: en Beslutning, Jnteressenterne mueligen ville fortryde, da det neppe leder til noget Godt; thi saaledes, som Administrationen var indledet, var den bestandige Commission bleven den deliberative, og Directionen den executive Magt. Det tredie Spørgsmaal blev ved Votering afgjort til den Ansøgendes Bedste. Den fjerde Punct, kundgjort ved en Tillægs-Convocationsbillet, var om Udbyttet. Bemeldte Gjenstand, som var den vigtigste, kom ikke til Votering. Jeg havde allerede gjort Regning paa at kunne tilsende enhver af mine Principaler 20 Rbd. pr. Actie: en Udgivt, Compagniet meget godt bør kunne taale, naar man betænker, at det i en Tid af 12 Aar ikke har givet Udbytte. Projectet om Udbytte burde ogsaa have været udført, dersom man havde taget i Betragtning det fornuftige Forslag, allerunderdanigst at udbede sig af Hs. Majestæt at afhielpe Compagniets Pengemangel, ved at gjøre det fornødne Udlæg. Det er det sædvanlige Resultat af store Forsamlinger: Man gjør det Onde, som man egentlig ikke vil, og forsømmer det Gode, man skulde fremme. Jmidlertid har det saa ofte skuffende Udfald, ved Voteringen angaaende Wilders Plads, viist, at Directionen ikke tør sælge Pladsen, uden Generalforsamlingens Samtykke, omendskjøndt Pladsen blev kjøbt, uden at nogen spurgtes derom. Dette har meget forundret mig. Mig forekommer det, at ved de første Borde i Forsamlingssalen nærmest Indgangen opholde sig Jndependenterne, der ikke ved Embede eller Emploi staae i directe Forbindelse med Compagniet, som et activt, eller med Directionen, som et administrativt Legeme. Det sidste Bord optoges derimod af dem, som indfinde sig ved alle Generalforsamlinger. Mærkeligt var Stemmeforholdet. Da der spurgtes, om Directionen skulde beholde sin Myndighed, svaredes fra de første Borde med 36 Ja og 29 Nei, men det sidste Bord gav 15 Ja og 24 Nei. Paa det andet Spørgsmaal: Skal Pengeerstatning gives for den formindskede Jndtægt, svarede de første Borde med 29 Ja og 30 Nei, men det sidste Bord fremkom med 25 Ja og 18 Nei.