Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1816-02-12
Storbrittannien. Den 1 Februar aabnedes Parlamentet atter ved en Tale af Prindsregenten, som Lordkantsleren oplæste, og i det Væsentlige indeholder følgende: Først yttrer Hs. K. H. sin Smerte over at Hs. Majestæts beklagelige Sye dom vedvarer, og omtaler derpaa Fredens Gjenoprettelse i hele Europa, hvorefter det har været hans alvorligste Bestrædelse, at træffe de hensigtsmæssigste Jndretninger til dens Varrighed. Ved sammes Antagelse maatte naturligviis ventes mange Vanskeligheder; men Prindsregenten lever i Haabet at disse ere overvundne ved Maadehold og Fasthed. Fastlandets Nationer skylde den inderlige Forening imellem de allierede Magter to Gange deres Befrielse. Hs. K. H. omtvivler ikke, at De jo ville indsee, hvor vigtigt det er, at vedligeholde denne Allianssin fulde Kraft. Han har befalet, at der skal forelægges Huset Afskrivter af de forskjellige Traktater og Konventioner, som ere sluttede, ligesaa af Finantsplanen for den næste Aar, og han føler sig lykkelig ved at kunne anmelde at Rigets Handel og Jndkomster ere i en blomstrende Tilstand. Ligesom han beklager de trykkende Byrder, de store Anstrængelser have forvoldet Landet, forsikrer han, at der skal blive sørget for den mueligste Oekonomie. Derpaa omtales Handels-Traktaten med de Forenede Stater, i Amerika, Fjendtlighedernes lykkelige Tilendebringelse paa Øen Ceylon og Fastlandet i Ostindien, og til Slutning ydes Parlamentet og Folket fortjent Berømmelse for deres Standhavtighed, med Ønske, at Enigheden ogsaa maae besjæle dem i Fredens Tid &c.J Overhuset blev Takadressen eenstemmig antaget, endskjøndt af Talerne ved denne Leilighed Lord Holland, erindrede, at han maatte være Hykler, hvis han kunde istemme Haabet om en varig Fred, uden at kjende den nøiere, og angaaende Freden med Armerika maatte han først være overtydet, om den var mere end en blot Vaabenstilstand. I Underhuset foreslog Hr. Brand en Forbedring ved Takadressen og blev understøttet af Lord Russel, som dadlede Ministrene meget, fordi de havde udsat Parlamentet saalænge. "Den ædle Lord (Castlereah) har maaskee vænnet sig saa meget til Keiseres og Kongers Selskab, at han holder det for en stor Nedladenhed, endelig engang igjen at indfinde sig i Parlamentet." Han fandt det fremdeles underligt, at tale om Landets blomstrende Velstand, i det samme som Man, gaer at Handel og Agerdyrkning ere i en sørgelig Tilstand. Brougham, som ligeledes talede for Forbedringen, til i sig de fornærmeligste Yttringer imod Kongen af Spanien, og omtvivlede i de anmeldte 60 til 70 Traktater og Konventioner at finde Noget for, at Spanien og Portugahave afskaffet Slavehandelen? Dette Sprog dadlede Lord Castlereagh, sigende: "Selv er jeg belavet paa alle Angreeb; men maa protestere imod, at udenlandske Souverainer antastes paa et Sted, hvor de ikke kunne forsvare sig. Denne Hang til at dadle fremmede Regjeringer forklarede han af, at Man manglede Stof til længer at dadle Landets egen Regjering. Hvad Handelens og Agerdyrkningens Forlegenhed angik, da var samme en naturlig Følge af Freden og kuns temporaire Onder, ligesom Tilfældet og var efter den Amerikanske Krig. Hvor overdrevne disse Klager iøvrigt vare, kunde Man see deraf, at Udførselen i afvigte Aar beløb sig til ikke mindre end 42400,000 Pd. Sterl., der var 5300,000 Pd. mere end Aaret forud. Jhenseende til Jndkomst Skatten, erklærede han, at Man agtede at foreslaae en Fornyelse af samme til 5 Procent. Hr. Tierny glædede sig over det skjønne Exempel paa Oekonomie, som var givet Løvte om erkunneventes ovenfra; men tog Ministeren det meget ilde op, naar han troede, at en Konsøderation af Prindser og Ministre kunde kontrollere Husets Medlemmer i deres frie Yttringer. "Saa længe - sagde han - denne Konføderation af Prindser vedbliver, der, som nogle Omstændigheder nylig have viist, have til Øiemed, at ophæve Pressefriheden og Tankens frie Yttring, vil jeg protestere, imod denne Grusomhed, og jeg beder den ædle Lord, ved sin næste Sammenkomst med udenlendske Statsministre at sige dem, at der endnu givis een Forsamling, hvor Mennesker frit kunne sige deres Mening. Til Slutning blev Hr. Brands forestaaede Tilsætning forkastet med 20 imod 23 Stemmer og Tak=Addressen antaget. Jndholdet af bemeldte Tale, hvormed Parlamentet aabnedes, har iøvrigt havt saa heldig en Jndflydelse paa de offentlige Fonds, at de ere stregne 1 Procent.