Den Vest-Sjællandske Avis, 1838-05-18
Lord Palmerston indrømmede, at Sagen forholdt sig saaledes, og erklærede, at den Engelske Gesandt nylig havde gjort Forestillinger derom i Paris; det definitive Svar var endnu ikke indtruffet, men man ventede en tilfredsstillende Afgjørelse. – Den 10de foreslog Sir Robert Jnglis en Adresse til Kronen, hvori den anmodes om at træffe Forholdsregler, for at bevæge alle store Magter i Christenheden til den Erklæring, at Slavehandel skal sættes lige med Sørøverie, og for at fastsætte Retten til giensidig Undersøgelse af mistænkte Skibe. Slavehandelen eri Tiltagende, den drives især af Spanien, Portugal, og Brasilien; i 1791 beregnede man, at omtrent en Femtedeel af Slaverne døde paa Overfarten, nu regnede Slavehandlerne paa Tabet af den halve Ladning. Fordelene ved Handelen ere meget store, foren Slave, som i Afrika kjøbes for 25 Shill., betales i Brasilien 4 til 500 Piastre. Dr. Lushington, bemærkede, at der aarligen indføres 72000 Slaver, paa Cuba og ligesaa mange i Brasilien. Lord Palmerston anførte, at Frankrig, Sardinien, Danmark og Hansestæderne havde indgaaet Tractater, som medførte en Modification af Gjennemsøgelsesretten; kun de forenede Stater havde vægret sig ved at tiltræde dem. Overeenskomster vare trufne med Sverrig og Holland og underhandledes med Rusland, Østerrig og Preussen. Tractaten med Spanien gav tilstrækkelige Garantier, men blev ikke redeligt fulgt af de Spanske Øvrigheder i Amerika, Portugal derimod opførte sig skammeligt til Trods for Tractaten af 1817, og dersom det ikke snart vilde forandre sin Opførsel, vilde Regjeringen af Parlamentet forlange Midler til at bringe det til at opfylde sine Forpligtelser. Adressen blev eenstemmigt antagen. Preussen. Capellan Michelis, Secretair, hos Ærkebiskoppen af Køln, har nu næsten i 5 Maaneder siddet paa Citadellet i Magdeburg. Der før ges for god Viin og Mad til ham; men han lever meget tarveligt og drikker kun Viin, naar han modtager Besøg af tre katholske Geistlige i Byen, som have faaet Tilladelse til at besøge ham, naar de melde det for Politiet. Han besøger Kirken, ledsaget af en Politiecommissair i civile Klæder. Han er munter og rolig, læser mange theologiske Bøger og giver sig af med litteraire Arbeider; blandt Andet skal han arbeide paa Apostelen Paulus's Levnetshistorie. - Ærkebiskoppen af Køln har givet det Løfte, at han ikke vil bortfjerne sig fra Minden, og har nu Tilladelse til at spadsere omkring i Byens Omegn uden at være ledsaget af Politie og Militaire. Man er overbeviist om, at han vil holde sit Løfte, og man indseer heller ikke, hvad det kunde skade, ifald han brød det. - Kongen og Dronningen af Hanno ver ankom den 12te med deres Følge til Berlin, ligeledes er den regierende Hertug af Brunsvig indtruffen. – Fra Berlin skrives den 12te, at efter de nyeste Efterretninger fra Rom skal den Romerst Curie have fundet sig foranlediget til nærmere af prøve den afdøde Prof. Hermes's Lære, som den for uden Undersøgelse havde erklæret for kjættersk. Man vil endog paastaae, at Pavestolen nu skal have udtalt sig meget gunstigt for denne Lære og sandsynlig viis vil tillade, at den foredrages paa katholske Unversiteter. Overhovedet lyde Efterretningerne om Preussens Anliggender med det Romerske Hof megegunstigt og lade vente, at der snart vil finde en Udsoning Sted. Paven skal have indseet, at Fanatikerne og Pietisterne mere have skadet end gavnet der katholske Tro ved i Rom at beskylde den Preussiske Regjering for at undertrykke den, hvoraf netop det Modsatte er blevet beviist. - J Skoven ved Koblenz har den 9de en frygtelig Jldebrand fundet Sted, nogle uforsigtige Drenge havde antændt en Jld, hvis Flammer udbredte sig til Krattet i Nærheden og snart angreb en Mængde unge Naaletræer. Den skjønneste Plantning i Skoven blev ødelagt: Synderne ere arresterede.