JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1786-12-25
Ved Proclama, som er udstædt den 18de Februar. dette Aar, og derefter læst ved behørige Retter, er afg. Klæde=Fabriqueur Johan Gotlied Kræmers Boes Arvinger og Creditorer indkaldede med Aar og Dags Varsel, at indfinde sig paa Kiøbenhavns Amts=Contoir i Gaarden No. 34 paa Nørregade, for at iagttage deres Ret under Skiftets Behandling, hvilket herved end ydermeere bekiendtgiøres. Haver nogen noget at fordre udi følgende Afdødes Stervboer, hvilke have fahret med Fregatten Christiania, nemlig: Skibs-Kok Johan Nielsen og ellers Matros af 3die Div1ste Comp. No. 74, og Matros Christen Larsen af 4de Div. 5te Comp. Nr. 15. indkaldes de herved med 12 Ugers Varsel, at møde udi Hof= og Stads=Rettens Skifte=Commission, for at anmelde og bevise deres Fordringer; ligesaa indkaldes og bemelte Afdødes Arvinger med lovlig Varsel, at melde sig og legitimere deres ArveRet, samt iagttage deres Tarv under Skiftet. De som have noget at fordre udi afg. Niels Hansen Koupensom har fahret for Styrmand, og døde med et af de ved den Glückstadske Eqvipage værende Skibe, hans Stervboe, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, at møde udi Hof= og Stads=Rettens Skifte Commission, for at anmelde og med fornødne Beviser at legitimere deres Fordringer; ligesaa indkaldes og fornævnte Afdødes Arvinger, at melde sig inden den i Loven foreskrevne Tid, med Beviis om deres Arve Ret, og iagttage deres Tarv under Skiftet.
Berlingske Tidende, 1786-12-25
De som formene sig at have noget at fordre udi afg. Andreas Jensen, som har fahret for Dreng med den Østersøiske og Guinæiske Handels Skib, Grev Bernstorph, hans Stervboe, indkaldes de herved med 12 Ugers Varsel, at møde udi Hof= og Stads=Rettens Skifte=Commission, for at anmelde og bevise deres Fordringer; ligeledes indkaldes bemeldte Afdødes Arvinger, at melde sig inden den i Loven fastsatte Tid, med Beviis om deres Arve=Ret, og iagttage deres Tarv under Skifet.
Berlingske Tidende, 1786-12-25
Haver nogen noget at fordre udi afg. Matros af 3die Dir 1ste Comp., Christen Jensen, som har fahret for Qvarteermester, med den den Østersøiske og Guinæiske Handels Skib, Grev Bernstorph, og efterlevende Enkes fælleds Boe, indkaldes de herved med 12 Ugers Varsel, at møde udi Hof= og Stads=Rettens Skifte=Commission, for at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer; ligesaa indkaldes og fornævnte Afdødes Arvinger, at melde sig inden den i Loven foreskrevne Tid, med Beviis om deres Arve=Ret, og iagttage deres Tarv under Skiftet. Skulde nogen have noget at fordre efter den paa Hiemreysen med det Østersøiske og Guinæiske Compagnies Skib, Fredensborg, ført af Capitain Terenz, bortdøde Bødker Peter Lind, indkaldes samme med 6 Ugers Varsel, at anmelde og beviisliggiøre saadant for Procurator Palle, boende i Læderstrædet No. 56, paa den myndige Broders og eneste Arvings Vegne. Hovlingen og 200 Stkr. Hollænderie=Køer paa Tolløsegaard i i Holbechs Amt, kan til 1ste Mai 1787, underhaanden at Eieren faaes til Forpagtning.
Berlingske Tidende, 1786-12-25
Veste nye Rigas Sæde=Hørfrøe er for billigste Priis at bekomme hos K. Christensen paa Christianshavn i Langebrogaden No. 8.
Berlingske Tidende, 1786-12-29
Genua den 2den December. Beyen i Tunis har kjøbt af en christelig Magt en Fregatte paa 32 Kanoner, og endnu 2de andre Krigsfartøier, det ene paa 18 og det andet paa 14 Kanoner. Commandeuren over den Venetianske Flode, Ridder Emo, har, som man har faaet at vide fra Maltha, saasnart han fik Underretning herom, strax gaaet til Seils med sin Flode, for at møde denne Flotille, som benævnte Bey har forstærket med nogle af sine Korsarer, og tilsammen vil lade løbe ud i Søen.
Berlingske Tidende, 1786-12-29
München, den 4de December. Under 24de i forrige Maaned er her udkommet en Chur fyrstelig Forordning, som befaler alle Retter, at straffe Tyve og Røvere med al den Strænghed, som er paabudet i Criminel-Forordningen, og ikke at betiene sig af andre Formildelser, end de bemeldte Lov udtrykkelig indeholder. J denne Forordning heder det: At iblandt andre Aarsager, som bidrage til at giøre Tallet paa Tyve og Røvere, fornemmelig paa Landet, saa foruroeligende stort, er den Skaansel imod disse Forbrydere, hvoraf Retterne giøre sig en Fortieneste, ikke den ringeste. De lade sig nøie med at dømme dem til Tugthuse paa en vis Tiid, eftersom de paa den ene Side helde sig til den Grundsætning, at Dødsstraffen er ingen passende Straf for Tyverie, og paa den anden Side: at naar man sparer disse Forbrydere Livet, virker man derved deres Forbedring, og giør dem til nyttige Lemmer i Staten. Men Erfarenhed bevidner det Modsatte. Det er sielden, at en Røver forbedres efter en mild Straf, undviger han Tugthuset, eller sættes han igien i Frihed, bliver han, som oftest mere ondskabsfuld, følgelig farlig, og af disse Aarsager meere frygtelig for Statens Rolighed og Sikkerhed.
Berlingske Tidende, 1786-12-29
Venedig, den 6te December. Med et hertil i 12 Dage fra Maltha ankommet Transportskib har man faaet den Efterretning, at vor Republikes Flode, som laae sammesteds, er igien gaaet under Seil til Kysten af Tunis, og har sendt sine Krigsfartøier af mindre Størrelse foriveien.
Berlingske Tidende, 1786-12-29
Prag, den 8de December. Fra Bos indløb os under 1ste hujus følgende Skrivelse: Vi havde for nyelig i vor Egn et i alle Henseender mærkværdigt Bryllup. En Baronesse, hvis hele Formue bestod i en ikke meget betydende lille Jordegods, som hun havde tilkiøbt sig af en Borger i Prag, men hvoraf hun dog ikke kunde leve efter sin Stand, ei heller forstod sammes rette Behandlingsmaade, saasom hun ikke var opdraget dertil, besluttede at ægte en redelig Bondes Søn, at overdrage ham Godsets Forvaltning, og derved at sætte sig i en for hendes Rolighed og Forsørgning tienligere Stand. Standhaftig udførte hun sin Beslutning, Brylluppet med den unge redelige Bondesøn blev fuldbyrdet, og nu leve de begge lykkelige. Baronessen sagde: At det var bedre at leve agtet i en Landsbye, end i Staden foragtet. Det mærkværdigste herved er, at da andre Brude ere sædvanlig paa denne Dag klædt paa den nyeste Maade, lod hun sig kun see i den simpleste Dragt, passende paa hendes nu antagne Stand, hvilken hun og formodentlig vil beholde. Saa besynderlig end denne Historie vil forekomme mange, saa er den dog tilforladelig.
Berlingske Tidende, 1786-12-29
Neustadt i Overschlesien, den 8de December. Den 29de i forrige Maaned tildrog sig her om Natten en gandske besynderlig Begivenhed. Den for Hovedvagten staaende Skildvagt faldt Kl. henimod 1 om Natten saa pludselig og stærkt til Jorden, at de i Vagtstuen værende Ryttere bleve gandske opmærksomme ved Faldet. En Underofficeer med endeel Ryttere gik derpaa ud for at see, hvad der gik for sig, og da de kom til Stedet, hvor hin var faldet om, paakom dem ligeledes en saa hastig Svimmel, at den ene efter den anden faldt ligesom i Afmagt ned til Jorden. Efter nogle Minuter gik endnu 2de andre Ryttere ud af Vagtstuen, men disse bleve staaende og betragtede de Faldne, uden selv at blive syge. Efter nogen Tid kom vel de Faldne til sig selv igien, men vare saa svage, at de maatte bringes paa Sygestuen, hvor de siden igjen ere blevne fuldkommen helbredede. Aarsagen til denne overordentlige Begivenhed maae vel tilskrives en besynderlig Beskaffenhed ved Luften paa den Tiid.
Berlingske Tidende, 1786-12-29
Wien, den 11te December. Vore Breve fra Constantinopel gaae til den 25de i forrige Maaned; og den gang ventede man næsten hver Time Storherrens Død. Selims krigerske Mand synes endog før hans Thronbestigelse at opflamme Tyrkerne, som endelig ville have Krig med Rusland og Venedig. Den Gang hørde man endnu intet om, at den store Flode skulde komme tilbage fra Egypten; men sammes Hiemreise synes at blive alt mere og mere nødvendig; thi Ridder Eme har allerede den 28de October trukket alle for Susa tilbageblevne Skibe til sig ved Maltha, hvor han for at observere i Archipelagus vil overvintre.
Berlingske Tidende, 1786-12-29
Amsterdam, den 12te December. En ærværdig Hollandsk gammel Mand, som i en af de fornemste Steder i Republiken havde med Berømmelse beklædt alle Værdigheder, og samlet store Rigdomme paa en retfærdig Maade, fattede nyelig den Beslutning, at ende sine Dage i Rolighed paa sin Gaard paa Landet. Førend har reiste derhen, vilde han tage Afskeed med sine Paarørende og Venner, og indbød dem til et Giestebud hos sig. Giesterne, som ventede sig et kostbart Maaltid bleve ikke lidet forundrede, da de traadde ind i Spisesahlen, og sammesteds saae et langt Spisebord af Eeg, dækket med en blaa Dug. De satte sig, og der blev frembaaret tyk Melk, Sild, Ost, Smør og Rugbrød i Træekar. Paa Bordet blev og sat Trækander med Øll for Giesterne, som hos sig selv vare meget misfornøiede over deres Vertes Grille, men af Respect for hans Alder og Rigdom maatte lade sig nøie med denne Bevertning, og desuden gjorde ham Complimenter ihenseende til den gode gamle Tiid, som han søgte at bringe tilbage igien i deres Hukommelse. Den gamle mærkede denne deres forstilte Tilfredshed meget vel, men vilde nu ikke drive Spillet videre. Efter givet Tegn bragte derfor 2de stærke og i Bondedragt klædte Piger den anden Service. J Steden for er blaa kom der nu en hvid Borddug, i Steden for Træe, TinTallerkener, og i Steden for Sild, grovt Brød og Ost, fint Brød, dobbelt Øll, Oxekiød og Fiske. Giesterne spiste nu med mere Appetit; men neppe havde de begyndt, førend Huushofmesteren med 1/2 Dosin Tienere i prægtige Liberier kommed den 3die Service. Et kostbart Bord af Acajon-Træe blev dækket med en blommet Borddug; man aabnede en Viin skiænk, forsynet med kostbart Sølvtøi og Porcellain, og Giesterne bleve beværtede med de lekkreste og meest udvalgte Rætter og Vine. J et Værelse tæt ved lod en behagelig Mu fik sig høre, man drak Skaaler og blev glad. Den gode Gamle mærkede, at hans Nærværelse hindrede Giesterne fra at overgive sig gandske til Glæde, stod derfor op, og holdte til dem følgende Tale: "Jeg takker dem mine Damer og Herrer for den beviste Ære. Det er Tiid at jeg begiver mig bort, for at lade dem deres Frihed; men førend Ballet begynder, maae jeg sige dem Hensigten af dette Maaltid som nødvendig maae synes dem forunderligt. Jeg har derved vildet give dem et Begreb om vor Republik. Vore Forfædre have bragt deres opkommende Stat i Veitet, og have ved den sparsomme Levemaade, som De saae ved den første Service, erhvervet Frihed, Rigdomme og Magt. Vore Fædre have ved den simple Levemaade, som blev forestilt Dem ved den anden Service, beholdt disse kostbare Eiendeele. Dersom det er en gammel Mand, som inderlig elsker og snart vil forlade dem, tilladt at sige sin Mening; saa frygterter jeg, at den overdrevne Ødselhed, som De ved 3die Serpice kunne mærke og som nu er i Mode hos os, vil igien berøve os de Fordele, som vore Forfædre i deres Ansigters Sveed have erhvervet og som vore Fædre ved deres Flid og gode Huusholdning have overleveret os.
Berlingske Tidende, 1786-12-29
Aarhuus, den 12te December. Udi Aarhuus Stift ere udi næstafvigte Kirke=Aar copulerte 979 Par, fødte Mandkiøn 1849, Qvindekiøn 1734 tilsammen 3583, deriblant 110 Uægte, og døde Mand kiøn fra til 10 Aar 1074, fra 10 til 20 Aar 117, fra 20 til 30 Aar 117, fra 30 til 40 Aar 142, fra 40 til 50 Aar 161, fra 50 til 60 Aar 243, fra 60 til 70 Aar 228, fra 70 til 80 Aar 231, fra 80 til 90 Aar 74, fra 90 til 100 Aar 17, 100 og derover 2, tilsammen 2406. Døde Qvindekiøn fra 9 til 10 Aar 946, fra 10 til 20 Aar 103. fra 20 til 30 Aar 130, fra 30 til 40 Aar 143, fra 40 til 50 Aar 143, fra 50 til 60 Aar 159, fra 60 til 70 Aar. 216, fra 70 til 80 Aar 235, fra 80 til 90 Aar 106, fra 90 til 100 Aar 15, 100 og derover 3, tilsammen 2199 i alt 4605, altsaa 1022 flere døde end fødte. Mærkværdigheder, ved Fødte: anmeldte 63 dødfødte og 20 Par Tvillinger. J Waabensholm, i Feuling Sogn, Hans Nielsens Kone født Trillinger, 1 Datter og 2 Sønner. J Wæhr Sogn 1 Kone født 2de Børn og død uforløst med det 3die, de 2døde 3 Dage efter og bleve begravne med Moderen. Ved Døde: i Svostrup Sogn 1 Enke 101 Aar, som ei var sengeliggende meer end 3 Uger før hendes Død, og havde til samme Tiid sin fulde Fornuft. J Konsted Hr. Provst Marcus, sen, som i 52 Aar havde været Præst paa Stædet. J Klak ring Sogn 1 Mand 68 Aar, døde samme Dag som hans Fader, og kom med ham i een Grav. J Ørum Sogn, i NørreHerred, 1 Par Folk, som havde levet sammen i Ægteskab; 55 Aar. Hidsige Febre, samt Børnekopper, have borttaget en stor Deel af de Døde. Desuden ved ulykkelige Hændelser, Paa Masle Mark i Uveiriden 11te Maji 1 Pigebarn 8 1/2 Aar. omkommen. Af Falling Sogn 1 Student ved Hestens Fald paa Jis faaet Contusion i Hovedet, hvoraf han døde Dagen efter. J Engom Sogn 1 falden fra Hesten og død 3 Dage efter, og 1 qvalt i en Sandbanke. J Grenaae 1 Mand nedfalden fra et Loft og død Dagen efter. J Thorsager Sogn 2de Mænd ihielslagne ved Skovning, og en Mand ved Jldebrand saaledes forbrændt, at han døde 14 Dage efter. J Sabroe Sogn 1 Karl faldet af Hesten og død paa Marken. J Hørning Sogn 1 Pige veltet med en Vogn og døde strax, og 1 Dreng død af Slag paa Marken. Ved Christrup Kirke1 Tømmersvend nedfalden, brækkede Ryggen og det ene Laar og døde strax. Af Vedslet Sogn 1 Mand omkommen strengt Veirligt paa Marken. Hastig død: i Haslund Præstegaard 1 Mand af Tebbestrup, da han var der i et Ærinde J Fruering Sogn 1 Mand paa Marken under sit Hostarbeide. J Haurum Sogn et Menneske frisk Kl. 9 og død en halv Time efter. J Høyberg Sogn 1 død paa Marken imellem Hænderne paa dem, som fulgte hende. Funden død i i Randers Fiord 1 Engelsk Matros. I Dover Sogn 1 Betler paa Marken i Sneen. J Høyberg Sogn 1. Druknede: J Gudens Aar 1 Dreng 12 Aar i Mørke. J Sporup Sogn 1 Qvinde i en Kilde. J Saxild Hyrdens Kone druknet sig selv. Af Helgnes Sogn 1 Mand og 1 Pige paa Jsen fra Helgnes til Aarhuus. J Ebbeltoft Vig 1 Pige. J Randers 3. J Albech Aar 1. Af Hylke Sogn 1 Mand paa Schanderborg Søe paa Jsen. Hængt sig selv; i Ørum Sogn i Nørre Herred 1 Mand. Dræbt af Lynild, i Fruering Sogn 1 Pige.
Berlingske Tidende, 1786-12-29
Helsingøer, den 29de December. Den 25de og 26de hujus var Vinden østlig og N. O. med klar Luft og stærkt Frostveir. Den 27de var Vinden S. O. med stærk Blæst, og ankom Capitainerne Flor og Hammer af og fra Kiøbenhavn, den første til Vestindien, og den sidste til Kysten af Guinea destinert. Den 28de var Vinden vestlig med mild Luft. J Dag er Vinden ligeledes vestlig med klar Luft og godt Veir, og ved Postens Afgang vare ingen Skibe ankomne.
Berlingske Tidende, 1786-12-29
Kiøbenhavn, den 29de December. Den 8de December d. A. er Studiosus Ancher Borch Hansen confirmeret at være Capellan pro Persona til Mehrn Menighed. Den 15de hujus er Sognepræst Hr. Alexander Hoff man confirmeret at være Sognepræst for Cariise og AlslønMenigheder i Sielland. Den 22de hujus er Cancellieraad Bastian Hammond beskikket at være Postmester ved den agen de Post imellem Kiøbenhavn og Hamborg, samt Aalborg, Post-Secretair Frederich Ephram Almer ligesaa at være Controlleur sammesteds.
Berlingske Tidende, 1786-12-29
Førstkommende Mandag bliver ingen Apartement ved Hoffet.
Berlingske Tidende, 1786-12-29
Høieste Rets paadømte Sager i forrige Uge: No. 9. Søren Holm, contra Niels Pedersen med flere. No. 10. Dito, c. Dito. No. 107. Dito, c. Anders Andersen, med flere. No. 245. Procurator Skibsted, som anordnet Actor, c. Delinqventen Mathias Møller af Norge, som for begaaet stort Tyverie er dømt at kagstryges og arbeide i Jern i nærmeste Fæstning hans Livstid, med videre. No. 247. Procurator Haagen, som anbefalet Actor, c. Delinqventen Peder Michelsen af Kiøbenhavn, som for begaaet ringe Tyverie er dømt at miste sin Hund i Fængsel, med videre. No. 251. Procurator Wivet, som befalet Actor, c. Delinqventen Christen Christensen Dollerup af Jylland, som formedelst begaaet stort Tyverie er tilfunden at kagstryges, brændemærkes paa Panden, og arbeide i Kiøbenhavns Fostning i Jern sin Livstid, med videre. Nr. 252. Procurator Schmidt, som anbefalet Actor, c. Anna Rasmus Datter af Norge, som for hendes mistænkelige og skiødesløse Omgang med hendes Barnefødsel er dømt i et Aar i Bergens Tugthuus. No. 255. Ober=Auditeur Rosenstand, som anordnet Actor, c. Delinqventerne Ole Erichsen og Lars Simonsen af Norge, af hvilke den første for begaaet stort Tyverie er dømt at kagstryges og arbeide i nærmeste Fæstning i Jern m.v., og den anden for Medviderie og Deelagtighed derudi at arbeide i Christianie Tugthuus i et Aar. No. 256. Procurator Skibsted, som befalet Actor, c. Delinqventerne Niels Heggelund, Lars Andersen og Johannes Pedersen, af Norge, som for forøvet stort Tyverie ere dømte at kagstryges og arbeide i næste Fæstning deres Livstid, med videre. Hermed endtes Høieste Rets anden Session for 1786.
Berlingske Tidende, 1786-12-29
(Fortsættelsen følger i Tillægget.)
Berlingske Tidende, 1786-12-29
Ved Tal Lotteriets 339 Trækning i Wandsbeck udkom No. 18, 62, 84. 39. 38.
Berlingske Tidende, 1786-12-29
Ved Tal=Lotteriets 495 Trækning i Kiøbenhavn udkom: No. 75, 10, 59, 82, 49.
Berlingske Tidende, 1786-12-29
Den 23de December blev Vagtskibet fra Beltet, Snover Fama, iset ind igiennem det nye Løb. Den 26de gik Capit. Flor under Seil for at fortsætte Reisen til Vestindien. Den 27de gik Capit. Hammer under Seil til Guinea. J Dag en Bommen bleven aabnet og frie for Jis.
Berlingske Tidende, 1786-12-29
Død. J Ferring Præstegaard, Riber Stift, den 19de No. vember: Provst Lunds Hustrue, Anna Elisabeth Alsing, i sit 61 Aar.
Berlingske Tidende, 1786-12-29
Vexel=Coursen for i Dag er den samme som i Mandags Avisen.
Berlingske Tidende, 1786-12-29
Posten fra Hamborg for i Dag var ved Avisens Slutning Kl. 10, ikke ankommen.
Berlingske Tidende, 1786-12-29
AVERTISSEMENTS. Jin i Odense Addresse=Contoirs Efterretning Nr. 94, indførte Biographie, hvortil jeg hverken direkte eller indirekte har givet Anledning, langt mindre Tilladelse, bør ansees som urigtig og uefterretlig, fornemmelig i Henseende til den mig derudi tillagte vidtudstrakte Erudition. - Jblant de under mit Navn anførte Skrifter findes Stykker som jeg endnu aldrig har læst. Kiøbenhavn, den 13 Dec. 1786. F. A. Pflueg. Til Laans kan erholdes i førstkommende 11te Junii TerminI 50000 Rdlr. i Jordegods; 10000 Rdlr. i en Bryggergaard. her i Staden, og strax nogle Tusinde Rigsdaler enten i faste Eiendomme eller med baandfaaet Pant. - Til Kiøbs er at faae et Siellandsk Jordegods, og en stor Herskabs=Gaard her i Staden, under Kiøbmager=Qvarteer beliggende. - Nærmere Efterretning faaes i Pilestrædet No. 71. hos Mouritz Frydensberg. med Frue latinske Skole i Skindergaden No. 9, hos Guldsmed - Berling er en meubleret Stue for honette Personer til Leie.
Berlingske Tidende, 1786-12-29
ved dette No. udgaaer ingen nyeste Kiøbenhavnske Efter i retninger om lærde Sager.
Berlingske Tidende, 1786-12-29
Fortsættelse af Fortegnelsen paa de Priismaterier og Premier, som det Kongelige Danske Landhuusholdings=Selskab udsætter for Hans Kongelige Majestæts Riger og Lande udi Aaret 1786. (See Nr. 104.) 19. Selskabet formoder, at adskillige af vore indenlandske Græsarter ved Dyrkning kunde forbedres og blive tjenlige til kunstige Enge. Det udsætter derfor følgende Premier: For indenlands Græs=Arters Udsaaning og Dyrkning i Aaret 1787. For den merkeligste Flid herudi den tredie GuldMedalje eller 25 Rdlr. For den nærmeste Flid den første Sølv Medalje eller 20 Rdlr. For den dernæst den anden Sølv Medalje eller 10 Rdlr. Med Attesterne maatte bevises Jordmonets Størrelse, Jordart og Beliggenhed, Mængden og Arten af det udsaaede Græsfrøe, det indavlede Høes Mængde, Godhed og Virkning ved Foeringen. Ti Selskabet maatte og indsendes nogle Exemplarer af den hele Plante med dens Navn i Egnen, og fornødenviis i det mindste 1/4 Pund Frøe. Premien æskes inden 1ste Februar 1788. 20. For den Handelsmand, Gærtner eller nogen anden, som gotgiør for Selskabet til Landmandens og Bondens Brug at have afsat den største Mængde af Frøe=Sorter tjenlige til Eng-, Ager eller Havedyrkning, Skov= og Gjerde Plantning, Kreaturers Føde og Opklekning, m.v., udsætter Selskabet følgende Premier: For den største Mængde, efter Værdie at regne, ikke mindre end 400 Rdlr. værd, Selskabets første Sølv Medalje eller 20 Rdlr. For den næste Mængde af ikke mindre Værd end 300 Rd., 15 Rd. eller Selskabets anden Sølv=Medalje og 5 Rdlr. For den næste Mængde derefter, ikke mindre end 200 Rdlrs. Værdie, 10 Rdlr. eller Selskabets anden Sølv Medalje. For den derpaa ikke under 100 Rdlr. Værd, Selskabets tredie SølvMedalje eller 5 Rdlr. De Frøe=Sorter, Selskabet mener, ere baade fremmede og indenlandske, hine for saavit de beste Sorter ikke endnu hjemme ere at erholde i Mængde, f. Ex.
Berlingske Tidende, 1786-12-29
Gaardmand Ole Larsen Vestre Øresland, af Høevaags Sogn, Christiansands Stift, har 1785 bygt et Fæhuus og en Hestestald af Steen, 18 Alen lang og 8 Alen bred, samt 3 1/2 Alen høi. Bonden Anders Olsen Horresland i Oddernes Præstegield Christiansands Stift, har i 1781 bygget en Tørrehuus eller Badstue af Steen, samt oplar en Steen Muur under sit Fæehuus.
Berlingske Tidende, 1786-12-29
Efter Hans Kongel. Majests. allernaadigste Befaling, Luxdorph. P. Aagaard. Poul Laung, Forvalter ved Baroniet Ryssensteen, og Espen Bruun af Willerup, Bevilling, at maae udi Aviserne indkalde Creditorerne efter afg. Peder Zeuthen og Hustrue Johanne Lindgaard. Allerunderdamast læst for Retten paa Horns Wenneberg Herreders Ting Mandagen den 24de Julii 1786. A. Brychmann. Og protocolleret af P. Esbach. Allerunderdanigst læst i Retten paa Læssee Birke=Ting, Mandagen den 2den October 1786. Tester. C. Lykke, constitueret Sætte=Domme og Skriver paa Læssøe. Allerunderdanigst læst for Retten paa Nørre-Jyllands LandsTing Onsdagen den 15de Novembr. 1786. under No. 2. Gierulff. Protocolleret af Hauch. allernaadigste Bevilling, indkaldes sub pæna præclusi & perpetui J allerunderdanigst Følge forestaaende Hans Kongel. Majests, silentii, alle de, som formeene sig at have nogen Fordring efter vore ovenden ævnte sal. afdøde Sviger=Forældre, det være sig enten i Anledning vor sal. Sviger Faders Embede han Læsse under Wiborg Stift, som Landfoget, i Følge deraf forrettede Skiften og faldne Arve=Midler, Strandings Affaire m.v., samt os som Eyere af Willerne Gaard og Gods i Wensyssel, under Aalborg, Stift, eller i andre Maader af hvad Navn nævnes kan, dermed or os at fremkomme, og saadan deres havende Krav, inden den allernaadigste Lov fastsatte Tid beviisliggiøren Willerup og Ryssensteen, den 11te December 1786. F. Bruun. P. Laan; Natten imellem den 4de og 5te December sidstleden er uden nogen given Aarsag af Tieneste hos Peder Bonnet i Naade Rom Sogn ulovlig undvigt en af Baromet Ryssenstrene ArvaMandskab navnlig Jens Jensen Rubye, varnfødet Fouttring Sogn; bemeldte Jens Jensen, der ved Undvigelsen skal have været iklædt en mørkebruun stumpet Vest med 2de Rader MitalsKnapper en rød og grønstribet Brystdug, gule Skinddeenklæder, hvide Strømper og Skoe med Metalspænder, samt en rund Hat med et sort Silkebaand omkring, er 18 Aar gammel, lang og skarp af Ansigt, kleinladen af Statur, har blaae Øyne, forte Øynebryne og et af samme Couleur afsindset Haar, staaer under Maalet 66 Tomme, og til dets ydermeere Kiendetegn har en krum Finger paa venstre Haand, bliver herved efterløb med tienstlig Anmodning til alle og enhver, som bemeldte Værteur maatte forekomme, at de derom til mig behagentlig vilde give Underretning pr. Holstebroe, som paa mit høie Herskabs Vegne ikke allene besørger Karlen affordret, men endog betaler alle paa Anholdelsen lovlig anvendte Omkostninger, og for Ulængheden en passende Douceur, i øvrigt erindres de Kongel. Anordninger til finet Efterlevelse for de, som bemeldte Jens Jensen maatte antreffe. Rosensteen, den 11te December 1786. lang.