Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1800-05-02
Krigskuepladsen. Jtalien. Hoftidenden giver nu officiel Bekræftelpaa Fægtningerne den 6te og 7de f. M., som sidst bleve ommeldte. Den første Dag gjorte General MitrovskBegyndelsen dermed, at han med Storm indtog den faste Stilling, som Franzoserne havde paa Cadibona, hvorved han erobrede 5 Kanoner og gjorte 21 Officerer og 200 Gemene til Fanger, Franzoserne retiverede nu til Monte Ajuto, men bleve ogsaa her fordrevne af General Latter. mann, medens Grev St. Julien indtog Montenotte og Monte Reggino, paa hvilket sidste Sted han gjorte 1. Officerer og 100 Gemene til Fanger. Om Natten til den 7de forlod Franzoserne nu af sig selv Vado, da de først havde tilnaglet Kanonerne, og tog Veien til Nizza. De Keiserlige sandt i Vado 17 store Kanoner. Paa Grund af, at Fienden havde sin største Magt forsamlet i og ved Genun, overdrog Melas nu General Ellsnitz at blokere det klippefaste Citadel ved Sav on a (i hvilken Stad et fiendtligt Hospital paa 350 Kanonerfaldt i de Keiserliges Hænder, og tiltraadte med Resten af Armeen Marschen imod samme saaledes, at han alt har sit Hovedqvarteer i Madonnade Savona. Efter de franske Fangers eenstemmige Udsigende have Franzoserne slet ikke været belavede paa noget Hovedangreb fra Keiserlig Side. - Desuden haves den for reløbige Efterretning, at Nøglen til Genua det næsten uovervindelige Blochetta, med dets sex Rader af Forskandsninger, ogsaa er indtaget med Storm den 9de d. at General Rousse an med Regimenterne Alvinzy og Kray. Privat=Efterretninger melde endnu at de Keiserlige ogsaa alt have bemægtiget sig Oneglig og Passet ved Coldi Tenda, og ere saaledes i Besiddelse af de vigtig ste Poster som hidindtil have udgjort Franzosernes Brystværn paa Genuas og Nizzas Geboet. Ogsaa i det Østlige Genua siges General Ott at være trængt frem til Qvarto, 1/2 Miil fra Genna, endskiønt General Gottes. heim og Oberst Aspres (der endog meenes at være fangen) bleve med Tab slagne tilbage den 7de af de franske Generaler Miollis og Arnand. - Ved Bochettas Jndtagelse have de Keiserlige viist, at de nu ogsaa indsee Fordeelen ved et rask Hovedangreb istedetfor mange enkelte Træfninger, hvilket sidste desuden koster langt flere Mennesker. Kiernen af den franske Armee, som nu staaer i og ved Genua, og regnes for at være 16000 Md. stærk, værger sig som Fortvivlede, endskiønt al Modstand neppe vil hielpe, da Genua er indsluttet fra Landsiden af de langt talrigere Østerrigere, og fra Søesiden bombarderes af Engellænderne, som alt skulle have kastet endeel gloende Kugler ind i Staden. Lord Keith, som selv anfører den Engelske Eskadre har nu valgt Andacion paa 74 Kanoner til sit Admiralskib. Melas har i en Proklamation til det Gennesiske Folk ladet samme vide, at han ikke kommet for at erobre deres Land, men for at befrie det fra et Aag, som har styrtet det i den ynkværdigste Forfatning. Keiserens eneste Ønske - siger han - er, at giøre Nationerne lykkelige ved en varig Fred, De nyeste Tyrol er Breve bebude alt, at Staden Genua har kapituleret efter et stort Slag, hvori Franzoserne tabte 10000 og Østerrigerne henved 8000 Md. Kan man end ikke saa aldeles fæste Liid til disse Rygter, saa synes det dog neppe mueligt for Massena, i sin meget kritiske Stilling, at kunne haabe nogen Bistand fra Reserve=Armeen eller andensteds, førende General Melas kan faae sin Plan udført. Et Rygte fortæller at Massena ligger saaret i Voltri 1 Miil vestlig for Genua uden at melde, i hvilken Fægtning han skulde være saaret. Man mener, at General Berthi er nu faaer Kommanden over den Jtalienske Armee.