JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-07-18
Underhandlingerne angaaende Freden mellem det Tydske Rige og Frankrig, paastaaer skal man aabnes i Basel. Den preussiske Staatsminister von Hardenberg ventes der med det første. De øvrige sig der befindende Gesandtere, ere: den Franske Hr. Barthelem; den Casselske, den Darmstadske, den Spanske, den Keiserlige, fra Rigstaden Frankfurt, den Brunsvig Wolfenbüttelske og den MechlenborgAdskilligt. Ludvig den 16des Datters Udvexling, er nu decreteret af Conventen. Hun skal, siden hun blev skildt fra sin Moder og Broder, have levet i en ganske Uvidenhed om alt, hvad der fra den Tid af er foregaaet. Hun veed ikke af at hendes Moder, er død, og skiønt hun blot ved en Væg var adskildte fra hendes Broder, veed hun ligesaalidet af hans Død.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-07-18
Den bekiendte Madalinsky befinder sig nu frie i det Preussiske, men det skal være ham forbuden at komme enten i Syd= eller Vestpreussen. Der siges at han skal faae en aarlig Gehalt af 2000 Rdr.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-07-18
Endnu holder den beleirende Paschaen i Belgrad sig i sin Festning. Han har faaet en lille Forstærkning af 400 Mand. Ved et Udfald han gjorde, har han tagen 80 Rebellere til Fange, som ere førte til Taarnet Reboiso paa en af Donaugerne. Rebellerne have faaet en Forstærkning af 6 Skibe med Mandskab og Kanoner, under Anførsel af en Kara Hasan, fra Egnen ved Widdin.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-07-18
Bekiendtgiørelser. En Student søger en Prædikecondition hos en Præst paa Landet, eller en Læsecondition for Børn, man vilde behage at henvende sig til Adresse Contoiret i Aarhuus, hvor nærmere Efterretning faaes.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-07-18
Onsdagen den 22de Julii førstkommende om Formiddagen Klokken 10 slet bliver Hans Kongelig Majestæts Anpart af Rug- og Bygtiende, i Tvenstrup Sogn i Hadsherret, ved offentlig Auction paa Aarhuus Raadstue bortfæstet. Den tilhører den Latinske Skole i bemeldte Aarhuus, hvem som haver lyst at fæste denne Tiende ville behage at tage møde bemeldte Tid og Sted. Aarhuus d. 10de Julii 1795. Skolens Forstandere. gjort, under Haanden at kunde faaes til kiøbs, er nu solgt, hvilket herved bekiendtgiøres, for derved at forekomme forgieves Reise og Omkostninger for Liebhavere, Peder Pedersen, Reebslager her i Horsens, har opgivet sit Boe til sine Creditorers Tilfredsstillelse. J Betragtning af Boets Tilstand, og da ingen Creditor er uden for Stiftet, bliver samtlige Creditorer herved, uden videre Proclama, indkaldede at møde i Boet den 3die October førstkommende om Eftermiddagen Kl. 3 præcise, for at anmelde og legitimere deres Fordringer, samt anbringe hvad de til Boets Beste agter fornøden. Opbudsboets Eiende Gaard i Smede Gaden No. 324. bliver fornævnte 3die October om Eftermiddagen Kl. 4 præcise ved en eneste Auction absolut bortsolgt, thi ville saavel Creditorerne som Liebhabere ved bemeldte Auction behagelig tage Møde. Horsens Raadstue den 13de Julii Borgmester og Raad.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-07-18
Den 27de Julii førstkommende om Eftermiddagen Kl. 2 slet, bliver her paa Randers Raadstue ved offentlig Auction bortsolgt en betydelig Bogsamling i forskiellige Sprog og Videnskaber, hvorover Catalogi findes til Eftersyn hos Velærværdige og Høilærde Hr. Hornsyld i Randers, og Velærværdige og Høilærde Hr. Zahrtman i Wiborg, samt hos Hr. Klokker Schytte i Aarhuus, hvilket herved bekientgiøres til de Lysthavendes behagelige Efterretning. Randers den 13de Julii 1795. Stadfeldt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-07-18
Alle de som endnu ikke have betalt, hvad de ere skyldige til afgangne Kiøbmand Wentzels Boe, blive herved for sidste Gang erindrede om mindelig Betaling, og saa fremt samme ikke skeer inden denne Maaneds Udgang, maae de vente lovlig Søgsmaal. En SkifteSamling holdes i Boet Mandagen den 27de Julii næstkommende om Eftermiddagen Kl. 3, om nogen af Creditorerne eller deres Befuldmægtigede maatte finde fornøden at møde for nærmere at oplyse og legitimere deres Fordringer, for saa vidt derimod er gjort Erindringer, ved Revisions-Forretningen som samme Tid bliver fremlagt. Aarhuus den 18de Julii 1795. Hviid. Ingerslew.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-07-18
Uagtet 6te Ugers Dagen, efter det i Kiøbmand Rasmus Jensen Dorups Opbudsboe, udstædte Proclama er forløben, haver dog ikkun faae af Boets Creditorer anmeldes sig. De indkaldes derfor samtlig atter herved at møde ved en Skiftesamling i Opbuds=Boets Gaard, Onsdagen den 5te October førstkommende om Eftermiddagen Kl. 3 præcise, for da at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer, samt anbringe hvad de hver især til Boets Beste finder fornøden. Fornævnte 5te October og Eftermiddagen Kl. 4, præcise bliver Opbudsboets eiende Gaard No. 386 paa Nørre Gade ved offentlig Auction absolut bortsolgt, thi ville saavel Creditorerne som Liebhaverne ved samme Aution tage Møde. Horsens Raadstue den 13de Julii 1795. Borgmester og Raad. Kongens Anpart Rug og Byg-Tiende af Bigum Sogn, Hanstedgaards Hospital tilhørende, bliver udi Bigum Bye Torsdagen den 30te Julii 1795 om Formiddagen Kl. 10 a 11 slet, ved offentlig Auction bortleiet paa 6 eller 10 Aar, efter de Conditioner som paa Auctionsstædet vorder bekiendtgjort. De Lysthavende behager bemelte Tid og Sted at indfinde sig. Silhouetteur Rothermund fra Slesvig, og rer for nærværende Tid i Randers hos Hr. Andreas Afbrecht. Han tegner Familiestykker i Skygge paa Glas enten i Værelser med smukke Udziringer eller i Haver. Derforuden klipper han af sort Papiir, i nogle faae Minue, meget lignende Silhonetter efter enhvers Ansigtstræk, og forlanger intet for sin Uleilighed, naar de ei ligne. Da en Snedkersvænd, navnlig Walf, som var af sin Mæster sat udi Arbeide hos S. T. Hr. Oberstlieutenant Gull, er sidstl. Tiirsdags Middag bortreist uden nogen Rigtighefra Lauget, og efter som Byerøgter fortæller, og da saadant ikke er bemelte Svend, men den som skal have overfaldet ham i Arbeidet, til Fornærmelse, saa ombedes bemeldte Snedkersvend, at tilmelde Lauget sit Opholdsted, og at tilkiendegive os Aarsagen til hans Bortgang, da han af Lauget kan vente alt muelig Understøttelse i hvad Lovligt og Ret er. Aarhuus den 18de Julius 1795. Oldermand for Snedkerlauget og paa des Vægne Berent Meyer. Paa Svændenes Vægne, SkaffenMouriz Jespersen Bossel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-07-18
Mandagen den 3die August, om Formiddagen Kl. 10, bliver ved offentlig Auction paa Støvringgaards Kloster bortsolgt endeel Meubler og Effecter, bestaaende af: et indlagt Skatol med Skab, Sængestæder og Sængeklæder, Borde, Stole, Speile, Porcellain og Steentøi, Kaaber, Tin, Messing og Jernfang m.v. samt endeel Dækketøi, thi ville de Lysthavende sig samme Tid og Sted behageligen indfinde. Selv-Eier Jens Rasmusen i Grottrup Bye, Tobbers Sogn, Randers Amt, agter Torsdagen den 30te Julii førstkommende om Formiddagen Kl. 10 slet, ved en eeneste offentlig Auction at bortsælge sin paaboeende Selveiergaard, som staaer for Hartkorn, Agger og Eng 4 Tdr. 4 Skp. 3 Fkr. Eiendommene opraabes først separat og siden samlet under et. Gaarden er beliggende i en god og frugtbar Egn halvanden Miil fra Aarhuus Den har fornøden Tørveskiær, og et Stykke ung Skov af Eeg, Bog, Eske og Elle, og i Marken er dette Aar saaet 4 Tdr. 4 Skpr. Rug, 14 Tdr. Byg og 16 Tdr. Haure, med Topmaal, samt 12 Skpr. Erter. Til Gaarden aules i det minste aarlig 40 Læsser Høe, fordres og græses 20 Fæehøveder, 10 Bester og 12 a 16 Faar. Gaarden saavelsom Afgrøden paa Marken kan strax tiltrædes. Jblandt Conditionerne til dens Bortsælgelse, bliver denne, at 12000 Rdr maae strax udbetales paa Kiøbet, men Resten kan blive staaende i Gaarden til Snabsting 1796. Alle Gaardens Bygninger er for 4 Aar siden af nye opbygte, og ligger beqvem for Marken som er udskiftet af Fælledskab Liebhaberne ville behageligst til ovennævte Tid og Sted, indfinde sig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-07-22
Udenlandsk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-07-22
Kiøbenhavn. Under Dato den 10de Julii 1795 er en Forordning udkommen om Forligelses=Commissioners Stiftelse overalt i Dannemark, samt Kiøbstæderne i Norge.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-07-22
J Gaar lagde Kongelagten Helleflynderen under Lieutenant Ravns Commando ud paa Reden. Samme Dag gik en svensk Kongejagt under Seil til Sundet. Der ere alt større Summer antegnede, end der behøve til den af Brandforsikrings-Compagniet for Vare og Effecter oprettede ny Ford 600,000 Rdr., saa at Directionen maatte bekiendtgiøre, at Subskriptionen den 7de Julii Kl. 12 var sluttet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-07-22
De 2 til Engeland opbragte danske Skibe, Rosen, CapDarrum, og Anne Marie, Cap. Agerup, bestemte til Frankrige, ere igien frigivne, og reise til deres Bestemmelse. For Omkostningerne og Reisens Forsinkelse er der indgivet Regning paa 100 Pd. Sterl. for hvert Skib, som honoreres af Londons Admiralitet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-07-22
Aarhuus. Den 21de afgik herfra til Callundborg Smakskipperne: Peder Rasmussen med Heste, Stude og Lam for Jørgen Nielsen og Søren Søn o dergaard, Jens Thurøe med Heste for Anders Rasmussen og Jes Jessen med Stude for Jørgen Nielsen og Heste for Christen Dinnessen. Damme Dato afseglede Skipper Peder Agerup til Norge med Korn last. J Dag den 22de ankom Skipper Søren Michelsen fra Kiøbenhavn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-07-22
Copulerede. Aarhuus, den 22de Julii. Hr. Jørgen Peder Jørgensen og Jomfrue Anna Mette Hasle. Bagermester Hr. Johannes Sperling og Maria Jensdatter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-07-22
Det behagede Gad den 18de Julii at bortkalde min i Livet elskelige og uforglemmelige Mand Willads Willads sen i sit Alders 49 Aar; hvilket herved bekiendtgiøres for alle Paarørende. Aarhuus den 20de Julii 1795. Maren Willadsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-07-22
Prædikanterne paa Fredag. Domkirken, Hr. Stiftsprovst Jansen. Frue=Kirke Hr. Selmer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-07-22
Prædikanterne paa 7de Søndag efter Trinitatis.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-07-22
Froprædiken i Domkirken. Hr. Müller. Høimesse Aftensang. Domkirken=Hr. Stiftsp. Jansen. Hr. Bechmann. Fruekirke. Hr. Selmer. Hr. Jahnsen. Hospitalskirken Hr. Jahnsen,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-07-22
Udenlandsk. Frankrig. Den 1ste Julii aflagde Doulcet for Conventen sin Rapport over det Tab vor Bre ster Flode den 23de Junii har lidt i Fegtningen med den stærkere Engelske, og siger blant andet: Dette er de sørgelige Virkninger af vor Søemagts Desorganisation, Jnsubordination, Feighed, ja maaskee endog Troeløshed. J maae kiende vore Uheld fadkommen for at kunde afhielpe dem. En Convoxafseglede fra Bourdeaux til Brest under Escorte af 3 Linieskibe og 4 Fregatter, disse stødte ved Belle Jsle paa en stærkere Engelsk Eskadre, under Admiral Cornvallis. Admiral Vence vigede for Overmagten og reddede sig med sine Linieskibe og Fregatter til Belle Jsle, hvor Engelænderne holdt dem bloqverede, som og borttog 18 Handelskibe af Convoyen. Paa denne Efterretning udløb Vicendmiral Villaret-Jo sense fra Brest med 11 Linieskibe og 17 Fregatter for at befrie Admiral Vence og Øen Belle Jsle. Da han seglede tilbage med Admiral Vence, traf han d. 16de Junii Admiral Cornvallis, som nu var svagest. Var det af Uvidenhed eller Jnfubordination at man ikke tog 3 engelske Skibe som man let kunde have taget. Strax derefter blev vor Flode, ved en heftig Storm som varede i 36 Timer, fordreven en 30 Miil ud i Søen. J denne Tilstand, eraf den, den 23de Junii, den overlegne engelske Fløde, som afskar dem Veien og tvang dem til Fegtning, hvorved de tabte Linieskibene Alexander, Formidable, Tiger og Nestor. Resten af Floden reddede sig til Port Louis. Efter Fegtningen saae man en Convoy af manfoldige Fartøier støde til den en gelske Flode, der sandsynlig nu, paa Kysterne af Morbihan vil giøre en Landgang i Egnen af Quiberon. Men, der er alt truffen saadanne Forholdsregler, af vor Collega Champeaux, at de ingen Fremgang kan giøre. Batterierne paa Kysterne ere forstærkede, den brave Brester Nationalgade er sadt i Reqvisition, og de 3 vestlige Armeers Generaler har faaet befaling, strax at lade alle krigsvante Soldater marschere mod Emigranterne. For at bestyre disse, med flere andre endnu ubekiendte Forholdsregler, har Velfærdsudskuddet, ladet sine 2 Medlemmer, Tallien og Blad reise derhen. De have uindskrænkede Fuldmagter med sig. Alle Rettensbetientete skal udføre deres befalinger og alle vaabendygtige Borgere skal paa deres Reqvisition marschere imod Fienden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-07-22
Af et Brev fra Dubayet selv, sees at man har været lykkelig i adskillige Fegtninger imod de Chouans. Ved Chareauneuf blev deres Anfører Caqverenu og hans Adjutant nedsablet af en Husar ved Navn Francois. (Denne Husar blev af Conventen strax decreteret til Compagniechef.) Emigranternes Landgang beskieftiger det Pariser Publicum meget, men da de Chouans, efter de nyeste Beretninger, ere nu fuldkommen adspredte, saa har man just ikke stort at befrygte af de landede Emigrantere og EnRelænder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-07-22
Vor Jtalienske Armee har aabnet Feldttoget meget lykkelig : Den 24de Junii angrebes de ved Vade og Tersanno af 10,000 Østerriger, som bleve tilbageslaaede med et Tab af 300 Døde og 500 Saarede, da de Franske kun havde 12 Døde og 32 Saarede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-07-22
En endnu større Seir skal de den 25de have erholdet, da den Franske Armees høire Fløi skal være bleven angreben af 30,000 Østerriger, som i Førstningen tvang os tilbage, men bleve snart derpaa med Bajonetterne drevne igien tilbage, hvorved de skal have mistet 3000 Mand, da de Franske derimod kun havde 70 Døde og Saarede. Keiseren har tilladt Semonville og Maret at skrive til deres Familie og Venner i Paris, hvortil og allerede Breve fra dem ere ankomne. De 2de Grever, Carl og August af Leiningen og Grev Colloredo, er Natten til den 3die Junii undvigte, de skal 3 Dage forhen have faaet 60 til 80,000 Livres. Deres Opvarter, som og er undvigt, skal have forskaffet dem falske Passer. Doctor Doublet og Chirurgus Chopart, som efter Dessault gik til den unge Capet i hans Sygdom, ere nu og døde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-07-22
Holland. Paa de patriotiske Clubbers indstændige Begjæringer, har Regieringen maattet beqvenme sig til at afsætte et stort Antal, for prindseligsindede, udskregne Embedsmænd, hvilken Skjebne nok vil treffe de fleeste af dem. De forlanger og at Raadspensionair van der Spiegel, Grev Bentink var Rohn og flere andre skal henrettes. Deres Jver imod alt som har Orangefarve, er nu ligesaa stærk som Aar 1787, ja man kan ikke engang lide at nogen maae komme til Torvs med gule Blomster, Pomerantzer, Meloner, Gulerødder &c. Den Franske Folkerepræsentant Richard har paa nye skreven til Generalstaterne: At de daglig udspredte Rygter om et Angreb paa Holland eller Deeling af dets Gebeet, havde kun til Grund at stifte Uroe, og at de i Republiken sig befindende franske Tropper desaarsag har faaet de passeligste befalinger, for at medvirke til den offentlige Roligheds Vedligeholdelse, samt at der endnu foruden disse Tropper, stod flere i Beredskab, som paa første Vink kunde indmarschere i Holland. Uagtet denne Erklæring, forlader dog daglig de franske Tropper mere og meere det hollandske Gebeet, og marscherer til Frankrig. J mange Stæder er alt ingen Fransk Besætning meer. St. Enstach er igjen erobret af de Franske.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-07-22
Jtalien. Under 25de Junii skrives fra Genua, at Franskmændene have besadt 3 særdeles faste Poster til Vado, St. Giacomo og Bardanetto med 10 til 12,000 Mand, foruden disse staaer endnu forved Vado et Korps af 12000 Mand under General Lad Harve som strækker sig henimod Savonna. Lige for dette Corps. staaer 19000 Østerriger. Begge Armeer synes at ville tage vor Festning Savonna i Besiddelse, men vor Regiering vil standhaftig og kiet forsvare Neutraliteten. Man har skudt saavel paa østerrigske som franske Tropper der har villet nærme sig Festningen. Det er bleven aftalt med vor Commandant, at Østerrigerne og Franskmændene ikke maae lægge Forskandsninger an, nærmere end paa en halv Miils Distance fra Festningen. Jmellem Piemonteserne og Franskmændene, forefalder siden den 20de Junii næsten daglig smaae Skarmydsler. De Piemontesiske Bønders Koner udmærker sig særdeles herved, da de uden at frygte for den fiendtlige Jld, tilbringe deres Mænd Munition.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-07-22
Tydskland. De Franskes Overgang over Rhinen synes at nærme sig alt mere og mere. General Jourdan har givet befaling at bringe saamange fladbundede Fartøier tilsammen som muelig. Af 3 Franske Troppekorps som trækker sig sammen ved Bonn, Andernach og Coblenz er det sidste 50,000 Mand stærk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-07-22
Fra Wesel skrives at nogle Hollandske Patrioter, fra Arnheim har fornærmet det Preussiske Territorium. De skal være kommen til Staden Hüssen, hvor de har mishandlet Borgermæsteren, ødelagt hans Huus og bortført ham som Fange.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-07-22
Til Wien ankom den 7de Julii den Efterretning fra Jtalien, med en Coureer, at General de Vins har slagen Franskmændene ved Savona, taget 600 til Fange, erobret 12 Kanoner, samt deels ruineret deels gjort til Bytte 2 Magaziner. Man føier hertil at et betydelig Fransk Corps er indsluttet, og at der bliver intet andet for dem tilovers end at slaae sig igiennem.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-07-22
Tyrkiet. De blodige Optrin for Belgrad vedvarer endnu og Festningers Skjebne er og endnu uafgjort. De oprørske Beleirere, 10,000 Mand stærke, har svoren hinanden til, hellere at døe paa Steder end opgive deres forehavende med at erobre Festningen. Pachaen, hvis Besætning kun er 2000 Mand stærk, kan ikke forlade sig paa deres Troeskab, hvorfore han ei tør giøre noget Udfald. Den 25de Jn nii saae man Belgrads Vandstad staae i Flammer. Morderiet gaaer sin Gang fort. Alle Fanger, som der giøres paa begge Sider, slaar man Hovederne af Adskilligt. J en Beretning fra Amsterdam, meldes: At de i Bretagne landede 1200 Emigrantere har bemægtiget sig Pladserne Cancale og St. Malo, og at den Engelske Flode som understyttede denne Expedition, har taget sin Station ved St. Malo Fra Hanover skrives: At efter Forlydende skal alle i Engelsk Sold staaende Franske Corps indskibes, for ligeledes at sendes til Vendee.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-07-22
Fra Nederelven haves: At der siden den 16de Julii udbreder sig det Rygte, at den Engelske Admiral Ho tham, skal i det Middellandske Hav have tilfægtet sig en nye Seir og erobret 5 Franske Linieskibe. Dette Rygte grunder sig paa en Officeers Udsaan, som ved Bremen skal have truffen 3 fra Jtalien kommende Coureerer, der over Curhaven ville bringe Efterretring derom til Engeland. Jmidlertid maa dog her raa forventes Bekræftelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-07-22
Den 4de Julii høitideligholdt den Americanske Gesandt i Paris, den Nordamericanske Uafhængigheds Aarsdag, ved et stort Maaltid paa 300 Couverts, hvorved befandt sig Præsidenten, mange Medlemmer af Conventen samt alle fremmede Gesandskaber.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-07-22
Fra Osnabrück meldes under 11te Julii at der, paa en kort Tid kommer daglig hele Skarer af Hollandske Deserteurer, som for største Deel søger fremmed Tieneste, mange deraf engageres ved Regimentet Hompesch.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-07-22
Administrationen for Districtet Luxemburg, har ansøgt Conventen om dette Lands Jndlemmelse under Frankrig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-07-22
Fra Danzig meldes, at dertil er ankommen en Svensk Fregat paa 20 Kanoner, som derfra skal gaae til Øen Gothland for at bedbagte den Russiske Flaades Bevægeser. Den Russiske Leir ved Wilanow og Cordons Besætningen i Polen udgiør 65700 Mand, foruden de Russiske Tropper i Litthauen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-07-22
Efter Rygtet skal Barrere være undkommen af sit Fængsel, just som man havde i Sinde at anlægge Proces imod ham.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-07-22
Tvende Danske Skibe, nemlig Enigheden af Flensborg og Resolutionen Capt. Colzan ere forulykkede paa Kysterne af Dunkerqve. Mandskabet paa det sidste blev alle ræddet, men af det første omkom Eqvipagemesteren, og Resten af Mandskabet blev alene frelst ved nogle Danske Søefolk, som i en Baad ilede dem til Hielp.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-07-22
Bekiendtgiørelser. Ved en særdeles Leilighed er mig Underskrevne frakommen 7 Styk. Danske Banco=Sædler a 1000 Rdr. pr. Stykke, neml. No. 7691, 5661, 3299 af Aaret 1783. No. 8330, at Aaret 1790, No. 5952 af Aaret 1785. No. 5933 af Aaret 1773. No. 24727 af Aaret 1761.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-07-22
Enhver veltænkende Mand, som maatte forekomme disse Banco=Sædler, enten en eller flere Stk. eller maaskee dem Alle, enten nu strax eller herefter, ville bevise mig den Godhed ei allene at underrette mig derom med næste Post; men endog behageligst at melde mig af hvem og hvorledes de maatte være tagen i Betaling. Min Exkiendtlighed derfor vil være en stor Pligt. Aalborg, den 13de Julii, 1791. Lauriz Kiellerup.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-07-22
Placat, hvorved bekiendtgiøres: at Onsdagen den 5te August næstkommende Kl. 10 slet Formiddag, bliver foretaget, og efterfølgende Dage, fremmet Auction i Zeusthen Præstegaard ved Aarhuus, over afgangne Hr. Mosenqvises gode og complette Indboe og Besætning, og da bortsolgt: Guld, Sølv, Tin, Malm, Kaaber, Messing, Blik, Jernfang, Porcelain, Steen= og Glastøi, Skatoller, Dragkister, Borde og Stoele, en betydelig og vel conditioneret Bogsamling af Theologiske, Juridiske og Historiske Skrivter. En Jagtvogn, en Cariol Reise= og Arbeids=Vogne, Plouge og Harver, Lædder= og andet Hæste=Tøi, Bæster, Kiør, Faar og Sviin; En betydelig Deel gode Sængeklæder og Sængestæder, Linnet, bestaaende: af Hørgarns og Blaargarns Dækketøi, Kram lærrets, Hørgarn, og Blaargarns Lagner m. m. saa bliver og den 7de August næstefter, Kl. 9 slet Formiddag, foretaget Auction, over circa 9 en halv Tde. Rugsæd, 10 Tdr. Bygsæd og 13 Tdr. Havresæd af Præstegaardens Afgrøde, Stervboet tilhørende, som sælges paa den Maade, at Kiøberen kan føre det bort, og i smaae eller større Lodder, ligesom Kiøberen maatte Attraae, alt efter de Conditioner som paa Auctionsstædet bekiendtgiøres. Søeby gaard, den 20de Julii, 1795. Ramsland, Auctions-Directeur. Sønder Schousgaard, en gammel Sædegaard, i Svenstrup Sogn under Hiøring Amt, skatter af Hartkorn 11 Tdr. 3 Skpr. 3 Fkr. 2 Alb, hvortil er Agerland 3000000, Eng 160000, Skov 500000, Fæedrift og Heede 350000 Qvadrat Alen gode Eiendomme og samlet, med ypperlig Tørve=Skiær, hvoraf tillige med Skoven kan aarlig sælges for 300 Rdr. samt Leilighed til et Teglværks Anlæg, gelse. Gaardens Hovedbygninger samt Fæehuuset er af nye opbygget for 2 Aar siden. Hoverie giøres der af 10 heele Gaarde efter indgaaet og sluttet Hoverie=Forening foruden 4 Ugedage af Huuse, svarer i Landgilde og Afgift 9 Tdr. 4 en halv Skp. Rug, 10 Tdr. 5 Skpr. Byg og over 50 Rdr. i Penge. Af Høe kan avles henved 200 Læs. Langeslund i Broust Sogn Hiøring Amt af Hartkorn Hovedgaards Taxt 16 Tdr., er af nye opbygget, beliggende i en liden Skov. Eiendommen dertil er for sig selv indhegnet, bestaaer af 3200000 Qvadrat Alen Agermark, og af Skov circa 120000 Qvadrat Alen, foruden Engene, hvorpaa kan avles efter Aarets Beskaffenhed 200 Læs Mærsk Høe. Eiendommen er god, ligger fordeelagtig til Afsat for Gaardens Vahre ved Landeveien, og kuns 3 Miile fra Aalborg, har og Leilighed en halv Miil fra Gaarden at faae sine Vahre transporteret paa Limfjorden til forbemelte Kiøbsted; Til denne Gaard foruden Tørveskiær følger 4 Huuse som svarer i alt 432 Ugedage aarlig. Disse Gaarde er under Haanden at faae til Kiøbs paa antagelige Vilkaar, og deriblant at heele Kiøbesummen mod Caution kan blive staaende i 3 Aar uopsagt, og naar den Trediedeel da bliver betalt, kan de Totrediedeele blive staaende i 10 Aar. uopsagt. Liebhavere ville og kunde behagentlig henvende dem herom enten til S. T. Hr. von Schmitten til Urup. S. T. Hr. Justitsraad Lange paa Castrup, eller Forvalteren ved Bratschou, hvor Conditionerne nærmere bliver at erfare. Bratschou pr. Aalborg den 3die Julii 1795.