JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-07-04
I Vellinge Bye under Christiansdahls Gods i Fyen, er Huusmand Henrich Andersens Hustrue navnlig Maren Pedersdatter ved Døden afgaaet, og efter Angivelse efterladt sig følgende Arvinger: 1) en Broder Jørgen Pedersen som har boet i Wittinge, dødog efterladt sig en Søn navnlig Jørgen Jørgensen Gaardmand i bemeldte Wittinge, 2) en Broder Rasmus Pedersen, som har boet i Tommerup, død og efterladt sig nogle Børn, hvis Navne eller Opholdsted ei vides; 3den Søster Karen Pedersdatter, død og i Ægteskab med afgangne Gaardmand Niels Larsen i Bellinge, efterladt sig tvende Døttre: a) Johanne Nielsdatter i Ægteskab med en Bødker udi Nørre=Brobye, og b) Maren Nielsdatter tienende i Stobye. Disse her benævnte Arvinger, og om flere skulle være efter bemeldte Afdøde, bliver herved indkaldede, de Myndige enten selv eller ved Fuldmægtig og de Umyndig med Formyndere at møde ved Skiftet, som er berammet at holdes i Stervboet den 28de Julii førstkommende om Formiddagen Kl. 10 for deres Arveret at lagttage. Ligeledes indkaldes Stervboets Credi= og Dibitorer til bemeldte Tid at møde, da enhver skal vederfares Ret efter Anordningerne. Christiansdahl den 3die Julii 1798.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-07-04
Paa Skifteforvalteren S. T. Hr. Kammerherre Benzons Vegne J. Bagger. Fuldmægtig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-07-04
Tiirsdagen den 10 Julii førstkommende om Formiddagen Kl. 10 slet, lader det Fyenske Regiment lette Dragoner paa Raadstuen i Odense stille til offentlig Licitation de med en anstillende Brød=Oecenomie forbundne Bager= a. Omkostninger; thi indbydes de Lysthavende respective Bagere sig der behageligen at indfinde. Odense den 2 Julii 1798. 30te Dagen efter afgangne Peder Nærage Sogneden til Vesterhæsinge og Sandholt Lyndelse Meenigheder, indfalder den 17de Julii førstkommende; hvilket, som og at Skiftesamling, i Stervboet holdes samme Dag, bekiendtgiøres til Credi= og Debitorers Efterretning af Haagerup pr. Odense den 4 Julii 1798. C. C. Birch.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-07-04
Da de i Kiøng Bye værende 2de Broer ere aldeles brøstfældige, og skal opføres af Steen, saa bliver derover holden offentlig Licitation paa Assens Raadstue Fredagen den 6te Julii førstkommende Formiddag Kl. 11 Slet; hvilket herved bekiendtgiøres. Nellemann, Assens den 23de Junii 1798. Herredsfoged.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-07-04
Formedelst Forandring af Boepæl lader S. T. Hr. Kammerherre Friderich Buchwald Onsdagen den 18de Julii førstkommende og efterfølgende Dage, om Formiddagen Kl. 9 Slet, paa Odense Slot ved offentlig Auction bortsælge en Deel Meubler og Effecter, bestaaende af: moderne Kanapeer, Sofaer Stole, en stor Deel Mahonie=Meubler af nyeste Facon, Krystal= og Glas=Lysekroner og Hængelamper, Stueuhre, Taffelserviser, Skiænkeborde, Porcellain og Glastøi, Sengesteder og Sengeklæder, Kiøkkentøi af Kobber, Messing og Tin, Trætøi, en moderne Engelsk Kareth, Hestetøi, Vognhopper, gode Malkekøer, en stor Deel unge og smukke forskiellige Sorter Frugttræer, Drivkasser og Misbænke med Vinduer og forskiellige Haugeredskaber m. m.; hvorover trykte Catalogi strax kan bekommes paa Adresse=Comtoiret i Kiøbenhavn, og heri Odense hos Kiæmner=Kasserer Meyer i No. 32 paa Overgade, hvilket herved til de Lysthavendes Efterretning bekiendtgiøres; ligesom og at alt paa Forlangende forevises af Kammertieneren 14 Dage før Auctionen. Odense den 11te Junii 1798. J. J Mulius, Auctions=Directeur.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-07-04
Hos Simon Hempel i Faaborg ere nye hiemkomne Gaasefier at faae til Kiøbs.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-07-06
Tydskland. Uagtet de mange Forsikringer, som Viener=Breve i lang Tid gave paa, at det franske Direktorium vilde nedstemme sine Fordringer, og den Vished, hvormed man selv i Rastadnærede dette Haab lige til sidste Øieblik, kom endelig den 22de en Note fra de franske Gesandtere af et ganske overraskende Jndholdfør Lyset. Den franske Republik giver, ifølge samme slet intet efter i sine forrige Fordringer, men tilstader blot følgende Modisikationer: 1) at der i Kehl hverken skal anlægges nogen Stad eller Fæstning, men blot Broeskandsen, med de til dens Beskyttelse fornødne Redouter vedblive. 2) Forlanger Republiken ikke noget Land over for den gamle Ha ninger Broe, 3) Maae det umiddelbare Rigsridderskab reklamere sine Besiddelser, og 4) Alle Eiendomme, som de geistlige Stiftelser paa den venstre Rhinbred have liggende paa den høire, skulle tilhøre Riget. J øvrigt sige de franske Gesandtere i deres Note, de havde troet: at Rigsdeputationen, vilde have indseet, at den seirende Republik ikke har kunne, viist sig lempeligere og meere eftergivende, end den har : og at man sandsynligen vilde have æsket langt meere af den, dersom dens Fiender havde været lykkelige i deres Angrebs= og Delings=Planer. Denne Nyte var et Tordenslagfor Rigsdeputationen, som derved ikke er sat i ringe Forlegenhed. Der menes, at samme endnu engang vil gribe til Forestillinger; kun kommer det an paa, hvor længe Franzoserne ville høre disse, Det har saaledes paa eengang faaet et temmeligen krigerse Udseende, og man paastaaer ligefrem i Paris, at det Viener=Kabinet er mere tilbøielig til Krigen en til Freden, men lurer blot paa, hvorledes det franske Foretagende mod Engelland vil løbe af, for derefter at tage sine Forholdsregler, Det er uden al Tvivl af denne Aarsag, at Franzoserne have beordret 40,000 Mand til Overrhinen, ligesom de ogsaa i Friedberg, Butzbach, Giessen, Weilburg og Wehlar have borttaget alle Geværer. Paa den anden Side tales vedvarende stærkere om en nær forestaaende Allianz mellem det Russiske, Keiserlige og Preussiske Hof, og Keiseren har allerede en forfærdelig Mængde Tropper paa Benene, hvoraf 90,000 Rd. staae i Overøsterrig og Bayern, og 170,000 Md. hen ved de Jtalienske Grændser. Idet mindste staae de der - paa Papiret. -
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-07-06
Helvetisk Republik. Den sidst forudsagde Revolution i Direktoriet og det lovgivende Korps gik virkelig for sig den 18de f. M. Borger Rapinat forlangte i en Skrivelse til Direktoriet, at 2 af dets Lemmer, Bay og Pryffer, Ministeren Begoz, Generalsekretairen og Medlemmerne i det Lucerner= og Berner Forvaltningskammer ufortøvet maatte meddeles deres Afsked, fordi deres eneste Hensigt gik ud paa at ophidse Schweitzerne mod Frankerig, og at udsprede grundløse Klager og skammelige Rygter, for at indbilde Almuen, at Frankerne kuns vare komme til Schweitz, for at undertrykke den. Han har desuden i sin Skrivelse foreslaaet de Personer, som han igienvil have valgt i disses Sted, og erklærer: at han seer sig nødsaget til at reformere Øvrighederne. Hvad andet skulde Direktoriet kunne svare derpaa end Skee din Villie Den 8de f. M. har den lovgivende Forsamling ophæver alle Tiender, Grundskatte og Lehnsrettigheder over heele Republiken; samme skulle tildeels gotgiøres af den offentlige Skat, hvilket vil finde store Vanskeligheder, da samme er saa reent udtømmet, at ingen offentlige Embedsmænd, og ei engang de Deputerede selv endnu have kunne faae noget af deres Løn.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-07-06
Engelland.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-07-06
De Jerlandske Jnsurgentere i Grevskabet Werforhave endeligen lidt et stort Nederlag den 21de f. M. og Dagen derpaa ere de Kongelige Tropper rykkede ind i Staden, Wexford, efterat den forlangte Kapitulation var blevet Jnsurgenterne afstaaet. Deres Tab er endnu ikke bekiendt; men skal have været meget stort. Foruden 13 Kanoner, megen Munition, og saa mange slagtede og levende Qvæg, at (efter Londoner=Breve) 20000 Md. kunde holdes dermed i 3 Maaneder, skulle deres fornemste Anførere ogsaa være faldne i de Kongeliges Hænder. De befinde sig nu 5 Mile fra Wexford, hvor man haaber at tvinge dem ganske til at underkaste sig. Jhele 10 Dage ventede de forgiæves paa fransk Hielp, og skal have bestaaet af en Menneskemasse paa 30,000 Hoveder; men som kuns var slet bevæbnet. De havde samlet en stor Flok Op er, som de med Piker vilde drive ind paa Fienden, for at anrette Uorden imellem Tropperne. Foruden bemeldte Hovedslag ere der fra den 17de til 21de forefaldne mange smaae Træfninger, hvori Jnsurgenterne stedse maatte vige, og efterlode mange Dræbte. Den nye Vicekonge, Lord CornWallis, er alt ankommen til Dublin. Sammesteds var Enden af hver Gade besat med 20 Md. Jnfanterie og 2 Dragoner, og Jngen torde meere forlade Landet, uden Vicekongens færskilte Tilladelse. Alle de Grusomheder, som man i øvrige havde tillagt Insurgenterne, ere ganske uden Grund. Af deres Chefers trykte Manifester seer man meget meere, at de formane deres Undergivne, med alle Bevæggrunde af Fornufter og Religionen, til at holde sig fra de Udsvævelser, som de Kongelige Tropper tillade sig. Saaledes have de ikke tilføiet Lord Moiras Godser nogen Skade, fordi han, som de kaldte ham, er de Fattiges Fader, ikke heller have de, som deres Fiender fandt Behag i at udsprede, i mindste Maade fornærmet den fangne Lord Kingsborough, men tvertimod viist ham den beste Behandling. - J Fægtningen ved Ballynahinach bleve 2 af Jnsurgenternes stridbare Qvinder, skudte, som bare grønne Faner, og kaldte sig, den ene Frihe. dens og den anden Fornuftens Gudinde. Skotlænderne have vægret sig ved at gaae til Jerland, for at slagte deres Brødre og af 600 Md. kunde man ikke bevæge meere end 8dertil Debatterne i Underhuset, om at sende den Engelske Landmilitz til Jrland (See S. 404), vare meget heftige. Oppositionen kaldte dette Skridt den groveste Krænkelse af Landets Konstitution; men paa Enden seirede dog Ministerne som sædvanligen, med 118 imod 47 Stemmer. Ligesaa bragte Scheridan Jerlands Anliggender igien paa Bane den 22de Ministeren vilde ingen fremmede Tilhørere tillade at blive tilstæde, og selv Hertugen af Norfolk, som vilde trænge igiennem med sin Marskalstav, blev viist tilbage. Sheridans Resolutioner bleve forkastede med 212 imod 66 Stemmer. Jk ke bedre gik det Hr. For som denne Dag lod sig see igien i Underhuset, og foreslog at afskaffe de umenneskelige Pidskninger og Torturpiinsler i Jerland; man klamredes herom til om Morgenen Kl. 3 1/2, da hans Forslag faldt igiennem med 62 imod 204 Stemmer. Hr. Pittsom dog er i London har endnu ikke beæret Parlementet med sin Nærværelse, hvortil man angiver meget forskiellige Grunde.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-07-06
Fra Ostindien og Gothaabs Forbierg har man gode Efterretninger. Paa det første Sted har Generalgouverneuren i Bengalen afsat og arretteret den unge Nabob i Onde, og igien ophøiet hans Onele paa Tronen, som derfor har tilstaaet det Ostindiske Kompagnie anseelige Fordeele. Derimod have Engellænderne maattet rømme Portran=Prince paa St. Domingo, og Cap St. Nicola er nu den eneste Besiddelse, som de have tilbage paa denne Øe.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-07-06
Jtalien. De Neapolitanske Rustninger (See S. 413) ere ikke uden Betydning. Den franske Gesandt Garat skal sammesteds være fremkommen med nye Fordringer, hvoriblant den : at Kongen skal sætte alle sine Statsfanger i Frihed, hvilket denne ingenlunde vil indgaae. De have nu begge sendt Kourerer til Paris, og man vilde endog sige, at Gesandten belavede sig paa sin Bortreise. Hovedstaden Neqvel omgives med Forskandsninger, og paa de Neapolitanske Grændser skal Antallet af de Franske Tropper daglig blive større. - Kan man troe Rygtet, saa viser Hertugen af Toskana sig saa partisk for Engellænderne, at han tillader dem at giøre Rustninger i Havnene ved Livorno og Porteferrajo.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-07-06
Batavisk Republik. Dekrettet af 30 Martii, hvorefter ingen af dem, somhav. de havt Deel i Regieringen fra Septemberrevolutionen 178, indtil Januarrevolutionen 1795, maatte forlade deres Opholdsted eller afhænde nogen af deres Eiendomme, er af det nye lovgivende Korps ophævet den 25de f. M., og disse fordum Regieringslemmer blive blot i Fremtiden ansvarlige for deres forrige Adfærd og Denunciationer imod dem antages, uden derfor at være bundne til noget Sted. Ved Gesandtskabet er skeet endeel Forandringer, og daglig indhen. tes flere af det styrtede Parties Yndlinger. Paa Søen. Saa langt fra endnu at have nogen officiel Efterretning om Buonapartes Expedition, mangler man denne Gan endog Rygter fra samme. Man mener, at et af hans Advis skibe er blevet taget af Engellænderne tæt ved den ToulonerHavn, som ogsaa kan være rimeligt, da en engelsk Flaade paa 16 Linieskibe den 11te f. M. skal være seet ud for Toulon. -
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-07-06
Den Brittiske Regiering synes nu ogsaa at troe, at Buonapartes Tog torde være bestemt til Ostindien, og lader i største Hast udruste en lille Eskadre i Portsmouth, som skal gaae dertil. De engelske Blade lade endog Tippo Saib vente paa Buonapartes Armee i det røde Hav, for i Forening med den at angribe de engelske Besiddelser i Ostindien. Jkke Lord St. Vincent selv, men Kontre=Admiral Nelson og Kapit. Trow bringe ere afseilede fra Kadix til det Middellandske Hav for at opsøge den Touloner=Flaade. De ældre Officerer paa Flaaden for Kadixere misfornøiede over, at denne Expedition er overdraget den yngre Admiral Nelson. Paa Vincents Skibe ere ogsaa udbrudte nogle Uroeligheder mellen Søefolkene, hvilke let kunne lade befrygte en nye Matros Rebellion, lige som den i Fior, Adskillige af Oprørerne ere ) Af Mangel paa Rum udelades Rubriken Frankerig til næste Avis, allerede hængte. Man mener at Vinent gaaer tilbage til Engelland, og Admiral Curtis faaer Kommanden i hans Sted. En Koffardieslaade paa 70 Seil er fra Lissabon og Oporto ankommen til Engelland.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-07-06
Blandede Efterretninger. Med en Paketbaad fra Lissabon ere den 25de f. M. indløbne Privatbreve til London, som melde: at Admiral Nelson i det Middellandske Hav næsten har taget det hele Touloner Armement. Jngen fæster mindste Troe til denne Efterretning Direktor Barras skal nu ikke ville reise til Badene, formedelst den nærværende vigtige Krise i Fredsunderhandlinger. ne, 2 forstandige Læger skulle ogsaa have fraraadet Baadet, Den berømte Astronom Lalande (See S. 415) tager sin Neven med til Tydskland, der alt har opdaget nogle tusende Stierner, Poultier anmelder allerede, paa sin Viis, en astronomisk Kongres, som skal holdes i Gotha, under Hr. v. Zachs Direktion.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-07-06
De uroelige Haandværkskarle i Frankfurt ere nu vendte tilbage til Orden og Lydighed.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-07-06
Nu læses først i franske Blade den officielle Beretning fra Kommandeuren paa Linieskibet Herkulles, som blev taget af det Engelske Skib Mars. Herkules forsvarede sig meget tappert, og overgav sig ikke, førend efterat 90 Md. paa samme vare dræbte og 125 saarede. Skibet selv kom i Brand, Roeret blev bortskudt, og Skib og Master vare gjennemborede af 170 Kugler.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-07-06
Efter Forlydende vil den Engelske Regiering nu ogsaa lade Farten fra og til Texelen over Watten (den Deel af Nordsøen imellem Emden Grønningen og Friesland og de overfor liggende hollandske Øer - Passagen i Krigstider for Skibe til Amsterdam, som ikke gaae over 5 til 6 Fod dybt, spærre med smaae Krigskibe.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-07-06
Om de Genuesiske og Sardiniske Tvistigheder høres intet mere, end at Gen. Brune har fra Majland skikket 2000 Md. til Genua, ligesom nok den franske Republik ved sin eftertrykkelige Mægling vil vide at bilægge denne Misforstaaelse. Foreningsfesten i Genf (See S. 415) blev dog virkelig høitideligholdt den 13de f. M.I den Jerlandske Stad Cork rottede forleden 50 Skolepoge sig sammen, for at myrde deres tyranniske Skolemme. ster og hans Familie. De havde Musketter med Kugler og Bajonetter, foruden Fødevarer, ifald en Beleiring skulde finde Sted. Men Synet af Mester Erik ophævede den hele Blokade, og man fandt nu de smaae krigsfangne Rebellers Flinte ladte saa fuldt, at de vare sprungne, hvis de have de affyret dem. Da en af de fangne Jerlandske Anførere gik op ad Stigen, til Galgen, og et af Trinnene gik i Stykker, sagde han til de Omstaaende: det var kuns Stigen, tænker ikke, Medborgere, at jeg er bange; jeg døer for Fædrelandet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-07-06
Blankeneser Fiskere have bragt den Tidende til Hamborg, at en engelsk Paketbaad er taget af Franzoserne og bragt ind i Ems.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-07-06
Den store Pengetrang i Hamborg har nu givet Anledning til et nyt Lotteries Oprettelse, der bestaaer af 20,000 Lodder, hver til 100 Mk. Courant. Af heele Jndskuddet tilfalder 600,000 Mk. Staden, Alt det øvrige bliver rene Gevinster, som slet ikke afkortes. Den største Gevinster paa 50,000 Rdlr., og Lotteriet har i Alt 9094 Gevinster og 1 Præmier. Trækningen er bestemt til den 15 October d. A.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-07-06
Admiral de Vinter er i Paris, for at aftale de Forholdsregler, som Holland maae gribe imod Engellænderne til Søes Hertugen af Augustenborg opholder sig paa nærværende Tid ved Badet i Neundorff.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-07-06
Staden Champagnole i Frankerig har lidt saa meget ved en Jldebrand, at 265 Familier sammesteds ere satte i den største Elendighed.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-07-06
Den gamle Paswan Oglu meener man vil kunne holde sig længe i Widdin, da den beleirende Kapit. Pascha har befaling, saa meget mueligt at skaane Fæstningsværkerne. De Asiatiske Tropper, som ikke kunne finde sig i denne Seendrægtighed, ikke heller faae deres Sold rigtig, løbe nu i Hobetal bort fra Storherrens Armee. De vilde Dyr have allene i et Sogn i Finland forrige Sommer sønderrevet 80 Heste, 63 Oxer, 99 Køer, 359. Faar, 170 Giedder og 100 Sviin. Det Finlandske oekonomiske Selskab vil nu sørge for disse Rovdyrs Udryddelse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-07-06
Dr. Posselt mener, at man vil høre og en fransk Landgang paa Jrland inden man seer sig til, fordi dette Foretagende hverken er saa stort eller farefuldt, da det blot kommen an paa at kaste 6 til 8000 Mand i Land paa Kysterne, for at danne en fast Punkt, som strax Tusende Misfornøiede ville samle sig til. Med et af de første Nummere af Neueste Welt. kunde skal derfor følge et af en fortrinlig Mester stukket Korn over alle Landgange paa Engelland og Jerland, med en kort historisk Kommentar dertil.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-07-06
Jndenlandske Efterretninger. De to danske Skibe Herkulles og Pomona ere priisdømte af den franske Konsul i Kadix. Skibet Elisabeth er af en fransk Korsamindbragt til Delfyl og vil, siden det er ladt med engelsk Blye, neppe undgaae Priisdommelse, hvis ikke Skipperens Udsigende bliver bekræftet : at det er taget langt inde i Emsfloden, og følgelig staaer under Preussisk Beskyttelse. Den Kongelige Brig Sarpen forventedes til Barcellona, for at tage de der i Mængde liggende seilfærdige Skibe under Konvoy.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-07-06
Den forrige Charge de Affaires, Hr. Konemann, ventes med det første hertil fra Paris. De Mart. Maaned afbrændte Gardekaserner og Høemagasinet skal alt være under Tag igien.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-07-06
Den Kiøbenhavnske Notarial=Feide er endnu ikke sluttet, da Prof. Olsen nu igien lover Besvarelse paa Hr. Translateur Heibergs sidst udkomne Bog.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-07-06
Jforrigelige skar en Tommersvend i Kbhv. Næsen af en Kone, som han kom i Trætte med, og derefter skal han sig selv i Halsen, uden dog at døe deraf. Forleden sprang en Mand i Peblinge=Søen og druknede sig, det han gik ved sin Kones Side og spadserede. I Gaar hængte en ung National=Rekrut af det fyenske Regiment lette Dragoner sig i sit Qvarteer her i Odense. Den 2den d. fik en Matros begge Benene kunsede, ved at en Lænke sprang paa en af Muddermaskinerne. Dagen for skiød en Person sig selv paa Vesterbroe. I Algemeine Litteratur=Zeitung liges og Breve af æstetisk Jndhold: at sammes Forfatter gjør Kants Jdeer klarere ligerviis, som gammel Rhinskviin bliver klarere af VandI Intelligenzbladene Nr. 46 spørges; hvorfor der siden 1794. intet er udkommet fra det Kongelige Selskab til den Nordiske Histories og Sprogets Forbedring, Sammesteds beklages, at den danske Litteratur indtil denne Dag har viist alt for mange lige Stierneskud. Men mon ikke den slette Afsætning har en stor Skyld i disse Udeblivelser; thi endnu er det et Mirakel at seHaandværkmanden, og endnu meere Bonden (denne talrigste Klasse af det danske Folk) at kiøbe sig en nyttig Bog, da Vedkommende har indblæst og endnu daglig indblæser dem en Skræ for alt det Nye, som Jngen kan forestille sig, der en har havt Leilighed til at giøre denne Erfaring,
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-07-06
Professor Nyrup har under 27de Junii indgivet en Klage til Politiemmesteren over den Mislighed som Bogtrykkerne i Hovedstaden, i Henseende til Leverance til Universitæts=Bibliotheket, have gjort sig skyldige i
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-07-06
Odense. Paa Søndag prædiker Hr. Mag. Gottschalk til Høimesse og Hr. Kand. Hierm til Aftensang i St. Knuds Kirke, Ved Tallotteriets 642 Trækning i Altona udkom: No. 54, 24, 52, 41, 2.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-07-06
AVERTISSEMENTS. Mandagen den 16de Julii Kl. 7 bliver paa det danske National=Theater her i Odense opført: Pebersvendene, et Lystspil i 5 Akter af Jffland, og efter Stykket Dands. Jndtægterne for denne Forrestilling tilfalde, efter Directionens Bestemmelse. Skuespillerinden Madame Colding. Velyndere, som ved denne Forestilling ville bære. mig med Deres Nærværelse, ombedes behageligste at lade billetterne afhente paa Forestillingsdagen hos mig undertegnede, boende paa Nørregade No. 431 for ste Sal, fra Kl. 9 Formiddag til Kl. 5 Eftermiddag. samt derefter ved Indgangen, som aabnes Kl. 6. Mariette Tolding, fød Jvelck.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-07-06
Da Directionens Forslag, i Anledning af Værtens Opsigelse af Værelserne ei formedelst Tidens Korthed har kundet circulere til de Herrer udenbyes Medlemmer af Kjubben i Sr. Maarcks Gaard saa bliver herved bekiendtgjort at ovenmeldte Forslag er henlagtil Eftersyn og Paategning i Selskabets Værelser, og paa Anfordring forevises af Marqveuren, og de Herrer, som ikke inden denne Maaneds General-Forsamling den 27de have afgivet deres Stemme, ansees som samtykkende i hvad Pluraliteten maatte have bestemt. Directionen, Odense den 4de Julii 1798.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-07-06
Onsdagen den 11te Julii førstkommende om Formiddagen Kl. 11 Slet bliver efter Magistratens Forlangende foretaget paa Odense Raadstue offentlig Licitation over et Partie Kampe=Steen og Gruus eller Sand til Brolægningen her i Br. en; Thi ville de Lysthavende behage til bemeldte Tild og Sted, sig at indfinde. L. M. Bendz. Odense den 4de Julii 1798. Auctions=Directeur.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-07-06
Da min Garversvend Jens Jonas som er af Fødsel en Stoch holmer ongefær 30 Aar gammel, af mit Huus er bortgaaer Søndag Eftermiddag den 17de Junii sidstl., under Foregivende, at vilde spadsere i Marken, og siden den Tid, uagtet al Efterspørgsel, ei været at opdage, saa efterlyses han herved, om nogen kan give mig Opdagelse om ham, enten han findes levende eller død. Han er af maadelig Vært, klein af Lemmer, koparet, og bær et sort afskaaret Haar, var iklædt en violet Kiol med gule Knappe, og en grønstribet Manschesters Underklædning. Hans gode Opførsel i mit Huus, og i den Tid jeg har kjendt ham, lader mig et formode andet end at hans Udeblivelse maae være skeet tilfældig viis ved Sygdom, og hastig paakommende Død. Peder Poulsen. Svendborg den 3die Julii 1798. Skomager=Mester.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-07-06
J Mandaas den 2den Julii, er tabt imellem Raadhuse, og David Klugh Sadelmager en Fiskebeens Kjøre=Pidsk, hvem som har funden samme, eller derom kan give nogen Oplysning, behager at levere den her til Comtoiret, da de efter Tingens Værdie skal blive betalt en passende Findeløn.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-07-06
For en skikkelig Mands Søn, som har været til Konfirmation, og har Lyst til Handelen, er en god Kondition at bekomme til førstkommende Michaelis, naar han derom henvendes sig til Adressecomtoiret.