JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-10-21
Dramatiske Noveller i Breve til en Ven paa Landet. Du opfordrer mig i din seneste Skrivelse til at underrette dig om de interessanteste Nyheder, der have havt Sted i den kjøbenhavnske Theaterverden, og klager over, at jeg i saa lang Tid ikke har tilfredsstillet din Nysigenhed i denne Henseende. Vel sandt, de Begivenheder, der Slag i Slag fulgte hinanden paa Verdens store Skueplads, havde saa aldeles tiltrukket sig min Opmærksomhed, at jeg, forlad mig dette Udtryk, fandt det uværdigt at fængsle mit Blik paa Hovedstadens lille, endskjøndt denne maaskee forholdsviis, torde være nok saa riig paa Kabaler og Jntriquer, (hvor findes vel nogen Skueplads uden dem?) som hiin. Heraf maa du for alting ikke slutte dig til, at jeg nu skulde løfte det mystiske Slør, der skjuler disse for Undviedes Blik, endskjøndt adskilligt vel, fra flere Synspuncter taget, kunde interessere andre end netop Vedkommende. Dette hverken vil eller kan jeg. - Du faaer efter dit Ønske, korte, sammentrængte Beretninger om de offentlige Forestillinger, der fra en eller anden Side ved det Præg af Nyhed, de bære, det være sig enten hvad Rollebesætningen, eller Stykkerne selv, angaaer, kunne ansees for mærkelige. Kun hvad Hoftheatret angaaer (der nu ikke mere kaldes dramatisk Skole) troer jeg mig beføjet til Undtagelser fra denne Regel, og skal du for det meste erholde noget maaskee undertiden lidt nok - om hver forestilling.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-10-21
J Sommer havde adskillige af Theatrets Personale erholdt Tilladelse til at give et Antal Forestillinger paa det kongelige Theater; men Planen gik overstyr, fordi man ikke ved Abonnement saae sig skadesløs. Hvor kunde man ogsaa vente det? Jkke saa faa Loger vare dog, efter Sigende, bortabonnerede, og hvis Stykkerne, der gaves og Udførelsen af dem, som ikke bør paatvivles, havde svaret til Forventningen, var man nok bleven meer end skadesløs. Jmidlertid gav dog en af Participanterne, Hr. Kruse, et saakaldet dramatisk Academie paa Hoftheatret, hvori det iøvrigt ret nette lille Syngespil, Grovsmeden, ikke svarede til det Haab, enhver havde gjort sig. Dette Haab nemlig: . . . . . . blev Vind og det var virkelig ikke langt fra at Logerne gabte, Parterret sov ind thi Sovedrikken deri, virkede ligesaa kraftigen paa Publicum, som paa Elskeren Lucas (forhen Saabye, nu - Bauer), hvis Øine endnu midt i anden Act maae have været meget mattede af den, siden han ravede ligesaa flink omkring ved Lys som før i Mørke. Sangen svarede til Spillet. Hr. Lund som Herregaardskudsken - over. - var langt fra at være nogen Knudsen. Det vilde dog være ubilligt at nægte Hr. Kruse velfortjent Roes, saavel for sin gamle Grovsmed, som for den blinde Hødur i Scenerne af Baldur hiin Gode. - Hr. Lindgreens Forpagter, der yderst comisk fortalte sin Comoediegang, den comiske Scene mellem Selim og Sindbad af Aladdin, Scenerne af Holbergs Plutus og Thomsons fortræffelige Hymne til Aarstiderne, fremsagt af Foersom, svarede fuldkommen til Forventningen; derimod synes det af Øhlenschlægers Helge tagne Stykke, Frode paa Vifils Øe (der af Hr. Heger i Slutningen gaves en comisk Vending) ikke at være velvalgt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-10-21
Hoftheatret aabnedes d. 17de September med Landsbypræsten, nyt Skuespil i 3 Acter af Jester, efter Goldsmiths bekiendte Roman, the vicar of Wakefield. Det var, som man let kan tænke sig, riigt paa Handling, og Charactererne vare virkelig vel trufne. Udførelsen var upaaklagelig. Hr. Hasses Landsbypræst var Characteren troe; ene hans Stillinger og Bevægelser vare ikke altid passende. Mad. Primrose gaves med Sandhed af Jfr. Hedeberg og Olivia med megen Følelse af Mad. Andersen. En Debutant (omendskjøndt han vel ikke egentlig kan kaldes saa, da han har været ved Hoftheatret før) Hr. Simonsen, fortjener ogsaa at omtales. Han udførte Burcheels Rolle, og, naar man undtager nogen Ensformighed i Spillet, ret godt. Hans Figur er temmelig passende for Theatret, hans Udtale ikke ubehagelig, og flydende, hans Pantommer røbe ikke nogen Forlegenhed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-10-21
De Fattige havde i Løverdags Benefice paa det Kongl. Theater, dog ikke fuldt Huus. Silkestigen og Galeottis, Romeo og Giulietta gaves. Du kjender begge Dele, og jeg vilde dog, hvad Balletten angaaer, ikke kunne sige noget til at forøge den Roes, der med saa megen Føje er ydet Giulietta - Schall. Derfor vil jeg standse her og næste Gang meddele dig, hvad mærkeligt der imidlertid maatte være forefaldet. Din &c. &c.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-10-21
Berigtigelse. Den i Kjøbenhavns Skilderie No. 83 og i Dagen No. 249 ommeldte farlige Hund, kan man nu, til Beroligelse for Publicum melde, er omtrent et Par Mile her fra Staden dræbt, og ført hertil for at synes. Ogsaa maa i samme henseende, og for at forebygge Misforstaaelse, den i nysnævnte Blade anførte Omstændighed, at den af Hunden hidte Pige sagdes at være blandt 50 hundebidte Patienter den ynkeligst tilredte, saaledes forstaaes, at de, med et rundt Tal angivne Patientere ere successive, og ikke paa eengang, helbredte; thi, til Beroligelse kan ydermere dette tjene, at kun 12 Personer, deels paa Hospitalet og deels i Byen, ere for nærværende Tid, som bidte af Hunde under Cuur; hvilke alle formodes at blive gjenbragte til forrige Førlighed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-10-21
(Jndsendt.) Neppe gives der et Huus, en Familie i Kjøbenhavn, uden at man sporer, Misfornøielse og Sorg, foranlediget ved Tienestefolk slette Opførsel. Mangen Gang kan vel Huusbond eller Madmoder selv have givet Anledning til denne; men der gives sikkert ogsaa Folk, som opoffre alt, som hellere taale deres Tyendes Ulydighed, Dumdristighed, ja Forhaanelse, end bruge den Ret, som Loven giver at tugte dem; thi deels er dette, som oftest, umueligt, fordi Huusbond eller Madmoder, ikke har Legemsstyrke nok dertil; deels have de mere cultiverede Stænder lige saa megen Modbydelighed for at lægge Haand paa saadant uregierligt Tyende og udsætte sig for Vaade, som mægtigere Modstand af Tyendet maa afstedkomme, tilligemed Opløb i Bolig og Gaden, som at møde paa Politiekamret, naar Tyendet, efter at have faaet fortjent Revselse, lader sig af en tjenstvillig forsulten, unavngiven Lommeprocurator forlede til at indgive Klage over formeent Forurettelse, forat faae sit Herskab indstevnet for Retten. Det hedder vel skil Dem ved saadant Tyende, betal det Løn med Kosten (herved forstaaes ikke til Afskedsdagen, men for den øvrige tilbageværende Tid af Tjenestetiden, altsaa muelig endog for 8 Maaneder), og lad det gaae. Hvor mange ubehagelige Følger dette maa have for Familier, som holde Tjenestefolk og ikke kunne undvære dem, behøver ei yderligere Forklaring. Et Tyende kan paa denne Maade blive antaget i 5, 6, ja flere Huse om Aaret, og nyde lige saa mange Halvaars, maaskee Aars Løn og Kostpenge i det samme Aar, uden at opfylde de Pligter, der paaligge det som Lem af Samfundet. Efterlever det nøiagtigen Lommeprocuratorens Raad, der stemmer fortreffelig med Mængden af den tienende Classes Tilbøielighed, kan Tyendet i all Herlighed triumphere over alle de Huusbonder og Madmødre, som det først ustraffet har insulteret, og siden stevnet paa Politiekammeret, for at erholde ufortjent Løn og Kon penge. At klage til Retten over Fornærmelse af sine Tyender, er et andet tilbudet Middel, men Tyendet veed overmaade vel, at derved fielden kan udrettes noget imod det; thi for Huusbond og Madmoder maa det blive en Umuelighed, lovmæssigen at bevise deres Klager, hvor vel grundede og sandfærdige de end maatte være; thi hvem kan stedse have Notarius Publicus, eller andre efter Loven tilbørlige Vidner, hos sig? Der gives og mange Huusbonder og Madmødre, som ere aldeles uvidende om, hvorvidt de tør gaae med Jrettesættelse og Tugtelse af deres Tjenestefolk, men af disse, ingen som ville vide af, at deres Foresatte tilkomme Ærbødighed i Ord og Gierning, og ere beføiede til at revse dem for Tilsidesættelsen af deres Pligter. For slige Folk var det især at ønske, at det blev Lov, at hver Gaard og Huuseier, under Mulct for Forsømmelsen, stedse skulde have ophængt eller opslaaet, paa et for alle hos ham boende Folkesynligt Sted, en med store Bogstaver trykket Gjenpart af Forordningen betreffende Forholdet imellem den bydende og tienende Classe af Borgere; ligesom og, at Politiet blev paalagt, at gaae om og eftersee een Gang hvert Aar, om Forordningen fandtes saaledes opslaaet og læselig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-10-21
Bekjendtgjørelse. Salzmans tydske ABe- og Læsebog, eller Anviisning til paa den naturligste Maade at lære Børn at læse Tydsk.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-10-21
Forfatteren, der har saa mange Aars Pædagog Erfaring for sig, siger i Fortalen: "Den første Læse-Underviisning var sikkerligen hidtil en meget ubehagelig Forretning, der saare snart ærgrede baade Læreren og Børnene. Jeg havde selv, i hvor gjerne jeg end sysselsatte mig med de mindste Børn, endnu aldrig Taalmodighed nok til at kunde befatte mig dermed. Efter nu i 17 Aar aldeles at have helliget mig til at undervise og opdrage Børn, og over begge Dele skrevet forskjelligt, har jeg ved Eftertanke og gjorte Forsøg fundet Midlet til at lette Læse-Underviisningen og omskabe samme til en behagelig Syssel baade for Børn og deres Lærere." - Den faaes for 4 Rbmk. i Materie og 5 Rbmk. indbunden hos A. Soldin, i Fortunstrædet No. 168.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-10-21
Det er mig en behagelig Pligt, at aflægge min hiertelige Taksigelse til Frederiksberg Byes Jndvaanere (fra den Første til den Sidste), for den særdeles Agtelse, Godhed og Velvillighed, man under mit lange Ophold der saa goddædigen har beviist og forundt mig! Denne skiønne Bye, der i de senere Aar har modtaget saa mange og store udvortes Forskiønnelser, ønsker jeg fremdeles maa gaae frem og tiltage i Velstand og flere Fuldkommenheder. Kiøbenhavn, den 12te October 1815. Holberg, logerende ved Nørrevold No. 193, 1ste Etage, hos Justitsraadinde Høvinghoff.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-10-21
Tanker. ved at betragte det skiønne Frederiksberg Slots høie Beliggenhed; indsendt af en Reisende, Høie Steder vel sig lønne med Prospecter store, skiønne; Alt hvad skues runden om dog for varig Glæde tom Udi Sielen, som sig pryder med Kundskaber, høie Dyder, Christlig Glæde ikkuns boe stille Fryd og varig No Med Kongelig allernaadigst Tilladelse opføres Onsdagen den 25de Oct. en stor Vocal- og Jnstrumental-Concert paa det Kongelige Theater, tid Fordeel for de 2de talentfulde unge Musici, Carl og Niels Simonsen, Sønner og Elever af Stads musicus G. Simonsen i Svendborg. - Under deres Ophold for 4re Aar siden her i Hovedstaden, hovde de den Lykke, at vinde det ærede Publikum Bifald. Ved atter at træde offentlig frem, smigre man sig med det Haab, at Konstens Kiendere og Velyndere ikke ville nægte det beskedne Talent, som vover at vise sine videre Fremskridt paa Konstens Bane, den Opmuntring, som er vigtig for enhver, men især for Ynglingen, hvis Fremtids Held saameget beroer paa Understøttelse og gunstig Modtagelse. Concertens Jndhold skal nærmere vorde bekjendtgjort.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-10-21
Indenlandske Efterretninger. Jgjennem det Kongelige Slesvig-Holstenske Cancellie i Kjøbenhavn, er, under den 9de October d. A., udfærdiget et Patent for Hertugdommerne Slesvig og Holsten, af følgende Jndhold: " Henseende til de af de annecterede Batailloners Mandskab, som nedsætte sig i Kjøbstæderne, og sammesteds tage Borgerskab, har det allernaadigst behaget Hs. Maj. Kongen, under 29de f. M., at befale Følgende: I. Saalænge disse Folk ikke gjøre Tjeneste ved de annecterede Batailloner, skulle de tage Deel i Tienesten ved Borgervæbningen paa deres Opholdsted. 2. De iblandt dem, som eie eget Huus eller Gaard i den Kjøbstæd, hvor de have boesat sig, og sammesteds holde Dug og Disk, skulle i Henseende til Opfyldelsen af deres Tiene steligt ved de annecterede Batailloner, nyde de samme Fortrin, som paa Landet ere tilstaaede Gaardmændene."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-10-21
Jgiennem det Vestindisk Guineiske Rente- og General=Toldkammer er, under den 16de October d. A., udfærdiget en Placat for Hertugdommene Slesvig og Holsteen, af følgende Jndhold: "Ved Hs. Maj. Kongens allerhøieste Resolution af 20de f. M. er allernaadigst bestemt: at de fra Danmark eller andet indenlandske Sted til Hertugdommene ankommende Skibe skulle forsegles, undtagen i de Tilfælde, hvor Ladningen kan overskues, samt at det ved Toldforordningen anordnede Forseglings gebyhr maae nedsættes til det Halve."Hr. R. Fenger, Præst ved vor Frelseres Kirke i Kjøbenhavn, meddeler i Statstidenden Raad for gale Hundes Bid. "Endskjøndt jeg ikke selv er Læge, siger Hr. Pastoren: "anseer jeg det dog for Pligt, at bekjendtgjøre, at jeg i min første Ungdom har seet 2de Mennesker, der vare bidre af gale Hunde, at være blevne helbredte, blot derved, at Saaret strax blev godt udrenset, og forbundet med sort Theriac (Theriaca Andromachi), en Salve som under dette Navn blev kjøbt paa Apotheket. Jngen af disse Mennesker, blandt hvilke den ene var mig nærpaarørende, fik nogensinde Vandskye; ikkun den sidste følte undertiden en Jis nen i Tænderne, som han kunde stille ved at bide i Træe, men at Hundene virkelig vare gale kjendtes deraf, at de beed andre Hunde, der fik samme Sygdom, af hvilke een, der stod i Lænke og havde Hvalpe, endog aad fine egne Unger. Maatte nogen af mine Medmennesker, ved at følge dette uskyldige Raad, reddes fra denne græsselige Sygdom, vilde det inderlig glæde mig. Mariboe, d. 12te Occober. Nattefrosten begynder allerede at indfinde sig og Løvene at falde af Træerne. Paa mange Steder har man allerede tyet til den gamle Vinterven - Kakkelovnen. (Mariboe Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-10-21
Aarhuus, den 14de October. (Jndsendt.)Med Glæde erfarer enhver retskaffen Jordbruger, at Præsidenterne for Landhuusholdnings=Selskabet have tilskrevet det Kongelige Rentekammer i Anledning af den Markufred, der er saa almindelig, hvorved man vistnok kan vente en Forbedring i Landpolitiet, ikke allene i denne, men endog i andre Henseender. Men var det ei at ønske, at der paa vedkommende Sted gjordes Ansøgning om Forbedring i Forordningen om Tyendevæsenet, paa det at den Mangel paa arbeidende Hænder, med meget mere virkeligt Onde, derved kunde afhielpes, de vistnok ogsaa er en væsentlig hindring i Agerdyrkningens Fremme, der trykker mangen virksom Landmand, og gjør det umueligt at tilveiebringe de voxende Udgifter, der nu ene hviler paa Huusbonden, Desuden kunde det være curieur at vide hvor mange Væversker der findes i Aarhuus Stift, og om disse drive anden Næringsvei end Væverstolen, Ligeledes hvor mange Kroer der findes i Stiftet, om alle disse ere privilegerede, og hvorvidt deres Privilegium strækker sig, og om de tre gavnlige eller skadelige for Borgersamfundet. Alt dette ønskes detailleret af en Sagkyndig og ved en heldig Pen, da det kunde formodes, at det vil vække Opmærksomhed paa høiere Steder til almindelig Tilfredshed. (Aarhuus Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-10-21
Kjøbenhavn, den 20 October. Som Beviis paa rosværdig Kjækhed hver det gjælder om at redde et Menneskes Liv, glæder man sig ved at kunne bekjendtgjøre følgende Tildragelse, bekræftet ved paalidelige Vidner: Den 9de Juli d. A. faldt et Fruentimmer udi Castelsgraven tæt ved Østerport Vagt. Hun var allerede kommen saa langt ud, at den tilstimlede Mængde ansaae hendes Redning for umuelig, saameget desmere som hverken Baad eller andre Redskaber for Øieblikket vare tilstede. Hun vilde saaledes upaatvivleligen være blevet et Rov for Døden, dersom ikke uventet Hjælp var kommet til. En ung, velklædt Mand kom tillende, afkastede, saasnart han saae Faren, sin Kjole, sprang ud og svømmede hen til den Ulykkelige, fik hende fat, og bragte hende med megen Anstrængelse og ikke uden Fare for sig selv, til Bredden, hvor hun ved nogle Matrosers Bistand, blev draget op af Vandet. Efter Foranstaltning af den ved Østerport vagthavende Officier blev hun nu kjørt ud til Toldbodvagten, hvor hun ved Hjælp af de derværende Redningsanstalter snart kom sig saavidt, at hun kunde bringes til Hospitalet. Den adle unge Mand, der udøvede denne menneskekierlige Daad, var, som man senere har erfaret, Landmaaler og Student Ursin, en Stedsøn af Skibsbygmester Larsen. De Sømænd der vare ham behjælpelige, have faaet en Præmie af Selskabet for Druknedes Redning. (Addr. Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-10-21
Kjøbenhavns Børs den 20 October. Cours. Hamb. 2 M. 625, a vista 630. Amsterdam 2 M. - . London 2 M. 26 1/2 Rbdl.,a vista 26 1/2. Spec. 630. - Specier solgtes til 38 a 38 1/2 Rbmk., for Commiteesedler blev givet (med Rente) 72 1/2 pr. 100; Oblig. 300. Norske Sedler 58.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-10-21
Blandede Efterretninger. Christiania, den 7de October. Paa Storthingets derom gjorte Andragende har Hs. Maj. den 21de September naadigst tilladt, at Samme til dets Forhandlingers Afgjørelse maa forblive samlet 2 Maaneder længere, end den ved Grundlovens §. 80 bestemte Tid. (Norsk Rigstid.) Den 28de April 1818 afholdtes den første theologiske Embeds-Examen ved det Kongel. Frederiks=Universitet. Candidaterne H. M. Jordan, og C. Kjerulff tilkiendtes begge Charakteren hand illandabilis, dog den Førstnævnte med Roes for sin skriftlige Udarbeidelse. Den 19de Juni underkastede P. V. Deinboll sig theologisk Embeds-Examen, og erholdt Charakteren laudabilis. Fra Sto September til 1ste October have 7 theologiske Candidater prædiket til Dimis. - Den 17 og 18de Juli d. A. holdtes den første juridiske EmbedsExamen, til hvilken indstillede sig Candidaterne G. Thesen, D. Wahl, H. A. Bierregaard, der modtoge Characteren laudabilis, og A. Daae samt E. Finne, der tilkiendtes Characteren hand illand.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-10-21
Den 26de Juli udarbeidede Exam. juris N. F. Heidenreich og J. Henschien, der havde underkastet sig theoretisk Examen ved Kjøbenhavns Universitet, praktiske Specimina, og modtoge Charakteren, Vel. - J December Maaned 1814 og i Juni 1815 have 28 akademiske Borgere underkastet sig den philosophiske Examen. J sidstnævnte Maaned indstillede 9 Studerende sig til Examen artium, af hvilke 4 erholdt bedste Charakteer, 3 næstbedste, og 2 sletteste Charakter. - J August Maaned afholdtes den anordnede Forberedelses-Examen, ved hvilken bleve prøvede 10, der have bestemt sig til at studere Lovkyndigheden, af hvilke 2 kjendtes rosværdige og 8 antagelige; samt 8, der ville studere Medicin; af disse kjendtes ogsaa 2 rosværdige, de øvrige antagelige. - Siden Universitetets Begyndelse i Juni Maaned 1813 ere 84 indskrevne som akademiske Borgere. De Studerendes Antal ved Universitetet for Tiden er noget over 1000.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-10-21
Efter den Norske Rigstidende.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-10-21
I Paris har en vis Boutilly myrdet sin Moder med 56 Knivstik. (Lüb. Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-10-21
Den forrige Erkekantsler Cambaceres har afde 100 Millioner, som Paris maa svare i Krigsskat, at betale 16,500 Fr. (S. Bl.)(Af Hamb. Corr.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-10-21
Paris, den 8 October. Jgaar aabnede Hs. Majestæt høitidelig begge Kamrenes Møde. Kl. 123 forkyndte Canonernes Torden at Kongen forlod Tuilerierne. Toget aabnedes af Generalstaben; derpaa fulgte Gensdarmerne tilhest og tilfods, talrige Afdelinger af Grenaderer og Jægere af Nationalgarden, en Afdeling af den Kongel. Livgarde, Prindsernes 15 Vogne, Ministrenes og Kronembedsmændenes Vogne, det Kongel. Huusmilitaire Vaabenherolder, Palladsembedsmænd, Gardernes Capitain, Generaler, Kongens Vogn, Kongen og Monsieur, og Hertugerne af Angouleme og af Berry, Kongens Vogn omgaves af de hundrede Schweizeres Compagnie, og Toget sluttedes af Livgarder og Gensdarmer tilhest.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-10-21
London, den 11 October. Den nyeste Bisletin over Kongens Sundhedstilstand i forrige Maaned tilkjendegive, at der ingen Forandring er foregaaet med samme. - Erkehertug Johan af Østerrig ventes til Engelland mod Slutningen af denne Maaned. Den afdøde Hertug af St. Albans skjønne Huus indrettes til hans Modtagelse. - Sexten bedækkede Vogne med Penge ere i Fredags ledsagede af et Detaschement af Befordringscorpset, ankomne til Arsenalet i Portsmouth. - Vi have ingen nyere directe Efterretninger fra Galicien.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-10-21
Men iforgaars er en Expresse fra Madrid ankommen over Frankrig til London. Ved samme erfare vi, at General Porliers Jnsurrection den 22 Septbr. er kommen til den spanske Regjerings Kundskab. Umiddelbart derpaa sendtes befaling til forskjellige Provindser at lade Tropper marschere mod Rebellerne. General Caro har faaet Commanden over dem, og man siger, at han i Hast har samlet en betydelig Magt ved Salamanca, for at agere mod Oprørerne efter Omstændighederne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-10-21
En vis Mackenrot henvendte sig den 14 f. M. til Lord Bathurst, for at erholde Tilladelse til at sende Bøger og Journaler til Bonaparte med det første Skib, der afgaaer til St. Helena. Morgenen derefter svarede Ministeren ham, at Gouvernementet har bestemt, at Jntet maa sendes til Nopoleon eller dem, som med ham ere forviste til Øen St. Helena, undtagen de Foræringer, som maatte gjøres disse Personer af deres Familier, og som maae afgaae igjennem Statssecretairens Bureau; endvidere at ingen Artikel til Brug for Napoleon Bonaparte eller hans Følge maa forskaffes eller tilsendes dem, uden at være besørget med Hs. Majestæts Gouvernements Samtykke, og at der, hvad Journaler og Bøger angik, var truffet Forholdsregler til at sende hine Fanger samme. - Den polske Officier Ponitowsky, som af vor Regjering har faaet Tilladelse at begive sig til Bonaparte, er afgaaet til St. Helena paa the Cormorant. - De engelske Tropper i Frankrig bestaae af 35,000 Mand Jnfanterie, 3,600 Mand svært og 3,600 Mand let Cavallerie, og 4000 Mand Fodgarder, foruden Artilleriet, Befordringsvæsenet og andre Corps. - Hertugen af Willington har erklæret, at han kun vil modtage en Sextendedeel af den Sum, som Parlementerhar voteret til Erstatning for det af den engelske Armee i Spanien gjorte Bytte, istedet for den Ottendedeel, hvorpaa han kunde gjøre Fordring. Denne Ugennyttighed forøge de Fonds, som blive at uddele til Armeen, 50,000 Pund Sterling.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-10-21
Hertugen af Wellington holder saa stræng Mandstugt i Frankrig, at han ved en Dagsbefaling har forbudet sine Officerer at binde deres Heste ved Træer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-10-21
London, den 13de October. Jfølge tilforladelige Efterretninger fra Paris, som ere ankomne hertil idag, lader Hertugen af Wellington endnu ingen Anstalter træffe, som bebude hans Armees Tilbagemarsch. - Alle Breve fra de franske Havne stemme overeens i, at Udvandringen aldrig har været saa stærk som nu. Alle Skibe, især de som gaae til America, ere fyldte med Particuliers eller Kunstnere. - Der ankommer daglig meget betydelige Pengesummer fra Frankrig hertil for at nedlægges i vore Fonds. De rige Bonapartister søge paa denne Maade at bringe deres Penge i Sikkerhed. - De sidste Efterretninger fra Spanien melde at Porliers Oprør er mislykket. – Fra Engelland skulle endnu nogle Læger og en Apotheker afgaae til St. Helena. - Jfølge de sidste Efterretninger fra China skal der igjen være opstaaet Uenighed mellem Chineserne og Engellænderne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-10-21
Trykfeil. - P. 1313. Lin. 8 nedenfra examina læs: examine. - P. 1314. Lin. 18. Referenden læs: Referenten.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-10-21
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke.