Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-05-06
J Marts 1815 søgde han forgiæves Reisepas til Schweitz. "Napoleon, siger han ønskede mig vundet for hans Partie, han lod mig gjøre meget forføriske Forslag; men Napoleon var mit Fædrelands Fiende; jeg kunde ingen Overeenskomst træffe med ham. Jeg afreiste ved Dagens Frembrud fra Barsur=Aube uden Reisepas, og i den samme Nat kom den Ofsiceer, som Napoleon havde afsendt, for at bringe mig til ham. J det Øieblik da jeg betraadte Schweitzer-Distriktet, vare de Gensdarmes, som forfulgte mig kun endnu et Pistolskudlangt, borte fra mig." Efter de hundrede Dage vendte General Mina, som bekiendt igien tilbage til Frankerige og tog sit Opholdsted i Paris. Efter at Constitutionen i Spanien var proclameret begav han sig til Provinsen Navarra, hvor han først proclamerede Constitutionen andengang. Han havde i Begyndelsen af sin Operation kun 1766 Mand Fodfolk og 275 Ryttere under sin Commando, imedens det i Urgel residerende Regnskabs af Spaniens bevæbnede Tropper udgjorde 33,000 Md. "Jeg befalede siger General Mina den totale Ødelæggelse af Bygningerne og Fæstningsværkerne i Castel-Fullit, til Straf for de gienstrige og til Advarsel for andre. Denne Forholdsregel beskyndede Cataloniens Underkastelse og sparede meget Blod. Jeg blev ved befaling fra Kongen af 26de December 1822 ophøiet til Generallieutenant og erholdt den 19de Februar 1823 min Udnævnelse som Storkors af den hellige Ferdinands National og Militair-Orden, som Kongen havde skiænket mig ved Efterretningen og Jndtagelsen af Urgel." General Mina kommer nu til den Tidspunkt da de Franskes Jndfald skeete. "Jeg havde dengang, siger han hverken Tropper eller andre Midler, til at opholde deres Fremrykning. Ved Vich forsamlede jeg de 4 politiske Forstandere for Distriktet, som bevilligede mig et Tilskud, men som jeg desværre formedelst de Franskes Indgang og Opstands Tropperne i Catalonien kun formaaede at erholde lidet af. Ligefuldt bleve Fæstningerne istandsatte saagodt som mueligt. Jeg havde kun 600 Mand, og meddenne lille Magt holdt jeg halvtredie Maaned aaben Mark, imod den hele Monceyske Corps af 20,000 Mand Fodfolk og 2500 Ryttere, som bleve understøttet af 7000 Mand af Opstands=Armeen, af et mægtigt Partie, og af flere Stæders fiendtlige Stemning. Uden at indlade mig i en omstændeligere Beskrivelse over mine Bevægelser og Nodmarchser bemærker jeg kun, at de fire Jndfald, som jeg giorde i Frankerige, havde det dobbelte Formaal, at bringe dette Land i Oprør og at aflede de indfaldne Troppers Opmærksomhed, for at Besætningerne i Fæstningerne ved den daværende Høsttid kunde saameget snarere forsyne sig med Forraad. Tilbagetoget fra Nuria i Midten af Juni vilde i detmindste have fortient at mindes som mærkeligt, naar ikke en pludselig Stormvind havde foranlediget et Skyebrud, som ødelagte min Colonne, hvilken indtil Halvdelen blev fanget. Jeg styrtede selv flere Gange, hvorved jed leed store Brystbesværligheder, og saarede en Fod saadan at jeg ikke kunde bruge den meere. Endelig ankom jeg efter en 33 Timers lang uafbrudt vedvarende Marsch fra alle Sider forfulgt af en tigange større Magt, den 15de ved Midnat til Seod Urgel. Der omvexlede jeg mine af Udmattelse uduelige Soldater imod Besætningstropperne; saa lidende jeg endog var, rykkede jeg den 19de ved Dagens Frembrud igien ud og marscherede den 15de Juli, næsten døende, igien ind i Barcellona." Den 1ste November 1823 afsluttede General Mina, som bekiendt den meget ærefulde Capitulation med Marskal Moncey. Den Magt over hvilken Mina befalede i Catalonien var aldrig stærkere end 21,000 Md., og man behøver allene til de ti Fæstningers Besætning i Catalonien 25,000 Mand. Til hans Operationer i aaben Mark havde han kun de ovenfor omtalte 6000 Mand, som, efter som det syntes udgjorde 4, 5 til 6 Divisioner. Fra Barcellona afseilede han til London og hans Modtagelse derer bekiendt.