JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-01-16
Nutidens Kjøbmænd i Bergen have i en utilgivelig Grad overdrevet den Nordboen medfødte Beskedenhed og viist en Eftergivenhed, der næsten grændser til Flauhed: de have taalt Fornærmelser længere end det sømmer sig en værdig Borgerclasse af det Norske Folk. – Bergensernes Fiskehandel med Nordlændingen er den Anstødsteen, Enhver, der kan tygge en Pen, har troet sig berettiget at beklikke. Uden nogen ellers tilstrækkelig Undersøgelse – forestillende sig ved Bergens Handelsmænd endnu hine Hansestædernes Udsendinge, der, uden Samvittighed, og ligegyldige ved Maaden, berigede sig paa Nordlændingens Sved – have eensidige, eller ondskabsfulde, eller kaade Skumlere og ukyndige Skribenter tillagt og tilskrevet Bergenserne alt hvad Afskyeligt, der kan tænkes og siges om saadanne Blodsuere, og fremstillet dem, som Menneske Samfundets Vandbier, eller (med Forfatteren i Kjøbenhavns nyeste Skilderie No. 38, for 1808) som de under Handels aaget sukkende Menneskers - Hyæner." Sammenrapsende Lexicographer, tørstige og sultne Avisskrivere, betiende Reisebemærkere, ephemeriske Dognbladsamlere; ja, enhver Skribler, der nogenlunde kunde indvikle denne Materie i sit Kram, har skreget, den Ene over den Anden, om den Aager og det Blodsueri, der hersker blandt Bergens Kjøbmænd og den patriarkalske Naturenfoldighed hos Nordlændingen; de have tilregnet Bergenserne alden Elendighed, der er følge af Nordlændingens ublide Himmelegn, ofte uheldige Fiskeri og dettes urigtige Behandling, Mangel paa Skove og Jordsmon, hans Letsindighed o. s. v. Den ene Avisskriver kappedes med den anden om hvo, der meest dumdristig kunde slaae sig til Ridder paa Bergensernes Bekostning, og meest vederstyggelig afmale det Handelsag, disse have paalagt Nordlændingen. - Stolende paa, at hver, som kjender noget til Tingen, indsaae det Uretfærdige heri, have Bergenserne foragtet slige Ukyndiges uhjemlede Anmærkninger, og have til alt dette – tiet – tiet maaskee til egen Skade, og Tid efter anden udsat deres Forsvar, maaskee i den Tanke, at ethvert Bjæf ikke fortjente Opmærksomhed. Skumlerens Tunge er bleven troet, Bagvaskelsen har vundet Hævd, Kjøbmand i Bergen og en aagrende nedrig Kjøbmand er bleven anseet som enstydige Ord, som adskillelige Ting. - Medborgere, endnu er Tid til Retfærdiggjørelse. Endnu findes Mænd, der prove førend de troe, og ei lade sig forblinde af umodne Skribleres og Projectmageres brogede og vindfulde Sæbeblærer og Luftkasteller; Mænd, der kjende det Egne i vor Handel – en Handel, aldeles ulig alle andre Stæders i Norge, og saare vanskelig at bedømme, formedelst dens fra Arildstid fulgte Vedtægter Mænd, der adskille Jndividet fra det Hele og ei agte Manden efter Kappen. For saadanne Mænd bør vi retfærdiggjøre os, hvis der ikke, formedelst vor Taushed, skal opstaae hos dem den Tanke, at vi, efter Ordsproget, tie og samtykke. Vi mangle ikke blandt os Mænd, som kunne føre en vor Sag og vor Aand værdig Den, skarp mod Skumleren og oplysende for den om vor Handel Ukyndige. En saadan Pen opfordrer Ære, Pligt Medborgere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-01-16
Af en Generaloversigt over de, fra det ældre dramatiske Selskab i Christiania indkomne Bidrag til Understøttelse for de Familier, hvis Forsørgere, enten ere udcommanderede til Landets Forsvar eller opbragte af Fienden, fra 1 April 1808 til 12 Dec. 1809, erfares, at Jndtægten har været den betydelige Sum 10,457 Rdlr. 20 s.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-01-16
J Christiania kunne Fattige endnu hver Dag faae Middagsmad for 3 s.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-01-16
Udtog af en Skrivelse fra Slesvig, af 11 Jan. 1810. Det vil maaskee være Dem bekjendt, at Vagtskibet ved Tønningen for kort Tid siden har anholdt tre Skibe, navnlig Betsy, Native og Commerce, som vare indløbne til denne Havn, og hvoraf ethvert omtrent er 300 Tønder drægtigt. Efter Foregivende vare de komme fra Nordamerica; men da adskillige Omstændigheder opvakte grundede Tvivl om, at dette forholdt sig rigtigt, blev en nøiagtig Undersøgelse anstillet, hvis Resultat har oplyst, at deres Papirer samtlige ere falske og forfærdigede i Engelland, og at de der i Landet for Engelske Kjøbmænds Regning have indtaget deres Ladninger, der bestaae af Sukker, Jndigo, Bomuld, Riis, Farvetræe &c. De færreste af Mandskabet ere Americanere; det er forresten sammensat af Søefolk af adskillige Nationer, og især findes mange Svenske deriblandt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-01-16
Afsagte Domme i Priisretten for Aalborg Stift (i 1809).
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-01-16
No. 93. Sagen, betræffende det tremastede Skib Venus, paadømt d. 19 Dec. d. A. "Det for Skagen d. 8 Dec. d. A. paa Grund komne Engelske tremastede Skib Venus kaldet, med dets indehavende Ladning, samt Armatur og Ammunition, eller den Værdie, som deraf maatte udkomme, hør være Kongens Kasse hjemkalden." No. 94.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-01-16
Sagen, det tremastede Skib the Mars kaldet, paadømt d. 19 Dec. d. A. "Det tremastede Skib the Mars, indstrandet for Høien eller gammel Skagen d. 30 Oct. d. A., eller den Værdie, som af det bjergede Gods udkommer, bør være Kongens Kasse hjemfalden." – No. 95. Sagen, Skibet Rising Sun, paadømt d. 19 Dec. d. A. "Ladningen af
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-01-16
det for Lønstrup Strand Natten imellem d. 8de og 9 Nov. d. A. indstrandede Nordamericanske Skib Rising=Sun kaldet, bør som Vare af Engelsk Oprindelse og i det øvrige Engelsk Eiendom, være confiskeret og Værdien deraf Kongens Kasse hjemfalden; hvorimod Skibet eller den Værdie, som deraf maatte udkomme, bør være vedkommende Eier forbeholden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-01-16
Af de Candidater, som havde meldt sig i dette Qvartal til juridisk Exammen, have 5 underkastet sig den mundtlige Prøve. Jblandt disse erholdt 2 Caracteren Laudabilis, 2 Haudilland. og 1 Non contemt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-01-16
Da Hr. J. Veith har opgivet sin Nürnbergerhandel paa Børsen, saa gaaer hans Boutik reent ind, og derved faaer Børsahlen en større Udvidelse og Lysning. Denne Boutik er uden Tvivl lige saa gammel som Børsen. Hr. Veith har nu været der i et halvt Seculum.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-01-16
Adskillige Artikler ere i denne Tid stegne betydeligen. Virginia Tobak, som for nogle Maaneder siden kun gjaldt 3 Mk. 12 s., er bleven betalt med 9 til 10 Mk., Riis med 28 Rdlr., Thee med 22 til 23 Mk.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-01-16
Kjøbenhavn d. 15 Januari. Fra Frederiksværn haves følgende officielle Beretning: Den 13de December sidstleden saaes fra Citadellet et Fartøi, som liggende til den ene Side syntes at trænge til Hjelp. Maaneds=Lieutenant Wouvart blev beordret at gaae ud med Postjagten Hielperen og at medtage en Lods; men da en løy Kuling og høi Søe paa samme Tid var indtruffen, begierede Lodsen at gaae ud med sin Lodsbaad, tilligemed en anden Mand, hvilket og skete under bemeldte Maaneds-Lieutenants Anførsel. Med denne Lodsbaad indbragte Lieutenanten derpaa til Laurvig forommeldte Skib, som var en Ærøe Jagt, Concordia kaldet, og befandtes imod Forventning at være bemandet med 1 Engelsk Cadet og 3 Matroser. Denne Jagt var den foregaaende 11te December taget uden for Wingøe af den Engelske Fregat Nemesis. Den havde inde for privat Regning 650 Tdr. Byg, og i Fridericia havde den indtaget 4 Foustager Kanonkrudt, en Kasse med Geværer, samt 2 Kasser Munderingssager. Omtrent 150 Tdr. af Bygget fandtes bedærvet af Søvand, men Resten af Ladningen er i god Behold.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-01-16
Kjøbenhavns Cours. J Hamborg d. 12 Jan, meget efterspurgt og betalt med 467. - J Kjøbenhavn var den i Dag d. 16de gaaet ned til 448 a 450, altsaa langt favorablere end forrige Postdag.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-01-16
Udenlandske Efterretninger. J Nord. Miscellen af 11 Jan, læses følgende, Efter de sidste Efterretninger fra Holland skulle Puncterne i Henseende til de Deele af de sydlige Grændselinier, som skulle afstaaes til Frankrige, være bragte i Rigtighed, og man er kun endnu beskjæftiget med at arrangere Skadesløsholdelsen, som vil blive betydeligere end man i Begyndelsen, troede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-01-16
Alle fra Hertugdommet Warschau ankommende og afgaaende Breve aabnes og undersøges nu i Rusland.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-01-16
Triest d. 20 Dec. J Begyndelsen af denne Maaned bleve Wiener Bancosedler nedsatte til 3/4 Deel af deres nominelle Værd, nemlig til 18 Kreuser hver Gylden i de Jllyriske Provindser; i dette Øieblik gielde de derimod kun 20 PC. i Penge, efterdi man for 100 Wiener Gylden betaler 500 Gylden i Bancosedler. Enhver, som endnu eier Papirpenge, skynder sig at omsætte dem i klingende Mynt. En Følge heraf er, at mangen en Mand seer sin indbildte Rigdom ligesom forsvinde under sine Hænder. Allerede nu seer man i de Jllyriske Provindser for det meste rede Penge i Omløb, som da gjør Ende paa de hidtil vaklende og uhyre Priser paa Levnetsmidler og andre Fornødenheder. Disse havde deres første Oprindelse fra Papirpengene.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-01-16
London d. 30 Dec. J et Brev fra en Officier i Spanien til sin Ven i Edinburgh af 18 Nov. hedder det: Siden en Tid af 6 Uger ere vi stødte til Armeen, der cantonnerer omkring Badajoz. Hovedqvarteret er i denne Stad. De Syge sendes om nogle Dage tilbage til Lissabon. Dette opvækker Formodning om et Opbrud. Men vi behøve store Forstærkninger fra Engelland, førend vi kunne vove at marchere fremad. Vi ere alle kjede af vort Ophold her i Landet, og den ene længes mere end den anden efter at komme hjem. Spanierne vise liden Patriotismus og ere meget tilbageholdne, ja det synes som det er den temmelig ligegyldigt under hvilken Regjering de staae.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-01-16
Efter et Brev fra Lord Wellesley aftager de Syges Tal i den Engelske Armee og bestaaer den hele stridbare Engelske Magt i Portugal af 30,000 Mand.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-01-16
Madrid d. 20 Dec. Hertugen af Elchingen er igjen ankommen til Valladolid og paatager sig atter Commandoen over et Armeecorps. - Engellænderne rømme, som det hedder, Egnen omkring Badajoz og trække sig tilbage til Portugal. - Ligesom de Franske Tropper rykke frem, sendes dem af de ubesatte Stæder, som de nærme sig, Deputationer i Møde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-01-16
Det hedder atter, at den nuværende Pave vil slaae sig til Rolighed, og at hans Efterfølger snart vil vælges. Det synes ikke urimeligt, at Cardinal Fesch vil blive Pave.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-01-16
Den forrige Churførste af Hessen har afskediget det Corps, han havde oprettet i Bøhmen, og ønsker i Fremtiden at opholde sig i Berlin.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-01-16
Statistiker i Østerrige paastaae, at Massen, af dette Riges Bancosedler beløber sig til 1000 a 1200 Millioner. De Østerrigske Financer ere forsaavidt kun 1/5 saa slette som de Franske i Revolutionstiden, da Massen af Assignater var 45,000 Millioner.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-01-16
Den Franske Fregat La Carolina er d. 22de Julii kommen tilbage paa St. Pauls Rhed med 2 til London bestestemte Priser, der vurderes for 15 Mill. Fr. Denne Fregat har allerede eengang tilforn taget to Priser, hvoraf den ene var 2 Mill. værd.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-01-16
Madrid, den 21de December. J Slutningen af October Maaned have adskillige Fægtninger med en Hob Oprørere, som kaldes Quadriller, fundet Sted i Arragonien. Deres Anfører, Baget, er ved denne Leilighed bleven fangen. - Man sporer siden nogen Tid en større militairisk Virksomhed. Tropperne ere paa mange Puncter i March. Disse Bevægelser staae sandsynligviis i Forbindelse med en almindelig Plan, hvis Udfald ikke kunne værs andet end tilfredsstillende. - De Røverbander, som fra adskillige Egne have udbredt sig, for at plyndre og myrde, hvad de traf forsvarsløst, ere næsten allevegne blevne fangne og afstraffede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-01-16
London d. 30 Dec. Den Franske Ambassadeur i Petersborg har i en Note anholdt hos den Russiske Rigskantsler om, at der maatte gives den befaling, at den i Bucharest sidstværende Engelske Residents Effecter og Papirer skulle forsegles og tages under Beslag, da man har opdaget, at en vis Hr. Gaudi i Bucharest har skjult dem. Paa Russisk Side blev derpaa strax Collegie=Assessor Nilita Waigorwitz afsendt til Overgeneralen for de Russiske Tropper i Wallachiet og tillige Depecher til den Russiske diplomatiske Agent i Servien, Hr. v. Rodolfinkin. Vor Armee under Lord Wellington i Portugal skal endnu forøges med 5000 Mand Jnfanterie, 2 Regimenter svært Cavallerie og adskilligt Artillerie. Desuden afgaae mange Officierer, for at overtage Commandoen over de Spanske Jnsurgent Tropper. Dette sidste skeer efter Wellesleys Raad, da den Spanske Armee har stor Mangel paa brugbare Officierer. Det til Portugal bestemte ridende Artillerie vil i næste Uge blive indskibet i Portsmouth. - Richard Strachan er i Onsdags ankommen i Danerne med Resten af Krigs- og Transportskibene fra Vissingens Rhed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-01-16
Vor Flottille i Rampoot og Vester-Schelde var paa samme Tid, under Capitainerne Owens og Masons Commando, seilet derfra. - Det hedder endnu bestandig, at Melville vil komme i Spidsen for Administrationen. - J Følge Efterretninger fra Vestindien skulde i Begyndelsen, af December afgaae en Expedition mod Guadeloupe. - Det er vist, at Regjeringen ikke vil give mere Ligenceer for Breve til Østersøen, men at den har negtet at meddele samme. Forraadet af Østersøiske Producter er saa stort, at de i adskillige Aar ikke kunne forbruges. Vore Blade tale endog om, at Østersøen skal lukkes. - City har udstedt en Adresse til Kongen, hvori han bedes om, at lade anstille en Undersøgelse angaaende det feilslagne Tog til Schelde. Kongen svarede: "Jeg takker Dem for Deres Yttringer af Hengivenhed til mig og min Familie. Det sidste Tog til Schelde havde mine Bundsforvandtes Tarv og mit Gebeets Sikkerhed til Hensigt. Jeg beklager, at kun en Deel (?) af Øiemedet er opnaaet. Jeg agtede det ikke fornødent, at der skulde anstilles en Undersøgelse mod Land- og Sømagten. Det er Parlamentets Sag, at vælge de Midler, det anseer for gavnlige for det offentlige Vel. Den fremmede Mø. (Frit efter Schillers. Das Madchen ans der Fremde.)J en Dal, hvor glade Hyrder, langt fra Stadens Synd og Byrder fattige, men skyldfrie boe, hvergang Vaaren Krandse slætter, og med Blomster Engen spætter kommer der en Mossaa skjøn. Underfuld er denne Pige, ingen Hyrde veed at sige, hvor hun kommer fra; Jngen hendes Spor kan følge, Blomsterbuske strax dem dølge naar hun gjennem Dalen gaaer. Himmelsk Ynder hende klæder, alle Hjerter aande Glæder. naar hun nærmer sig; Værdighed fra Øiet taler, og hver Letsind taus befaler undrende Ærbødighed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-01-16
Friske Blomster underskjønne, Krandse, som er eviggrønne, Pigen bringer med; Frugter yndige at skue, som ved Solens rene Lue modnes i et bedre Land. Sine Gaver huld hun giver, Jngen glemt af hende bliver: Olding, Pngling eller Mo Disse Blomster, Frugter hine rækker hun med venlig Mine, smiller huldt i det hun gaaer. Alle kjærligen hun lonner, Dalens Døttre, Dalens Sonner, alle hende kjære er; men, naar Elskende hun finder, grønnest Krands hun disse binder, bedste Blomst hun rækker dem. Ernst Wegener. Af dette Blad udkomme ugentlig to Numere; det tilbringes Subskribenterne og betales qvartaliter med 6 Mark. Subskriptionen modtages hos Bogtrykker Höeckes Enke, boende i store Helliggeiststrædet No. 144.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-01-20
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. He Syvende Aargang. No. 30. Udgivet og forlagt af J. Werfel, trykt i Kjøbenhavn, hos P. H. Höeckes Enke. Løverdagen den 20 Januarii, 1810.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-01-20
Siden J spore Kampdyr med gyldne Heste med Spyde? Bidsel til Hoien; Eller er Hjemlov, Undes mig ikke Kæmperne givet, Drotten at favne. Helge. Saa havde Helge. Fienderne sine, Ei er Blændværk Og deres Frænder Hvad du skuer, Alle forskrækket, Heel er Tiden, Som fra Fieldet. Dog du ser os, Gederne springe Dog med Spyde Galne for Ulven, Hest vi spore, Slagne med Rædsel. Ei er Hjemlov, Kæmper givet. Helge sig løfted Saa over Konger, jem gik Ternen og sagde til Sigrun Som over Tornen. Gak fra Sevas Asken hin ranke, Fielde, Sigrun, Eller som Hjorten, Om dig lyster. Dugomslynget, Drot at finde. Naar han i Dyrflok Aaben er Høien, Gauger som Høvding, Kommet er Helge, Løfter de glimrende Fiendespor dryppe, Horn mod Himlen. Døglingen vilde, Du skulde dysse Høi blev gjort efter Helge; men der han Saarenes Draaber. kom til Valhal, bød Odin ham raade Alt med sig. Helge kvad: Sigrun gik i Høien til Helge og kvade Fodbad skal du Glad jeg er nu Hunding, alle Ved vort Møde, Mænd berede, Som naar Odins. Jld oppuste, Graadige Høge Hunde binde Brad hin varme Heste vogte Vide paa Valen, Sviin og give, Som naar de Duggede. Førend du sover. Daggløden skue. Sigruns Terne gik om Aften ved Helges Høi og saae, at han red did med mange Mænd. Ternen kvad: En af Møndenda min ka Se, eller ride. admænd affa Raandvard Sort, Siden J Spøre, Haske mød Sande? Eller er Hjemlov, Kæmperne givet, Sola. Ei en Glandnærk Hvad du skuer, Heel er Tiden, Hog du ser os Da mod Synde Hest vi svore, Ei er Hjemlov, Sorø, Riget jem aik Tørnen og saade til SaunGak fra Sevas Fielde, Sigrun, Om dig lyster. Drat at Snde! Glakan og Saiet, Kommet er Helge, Fiendesnan runna, Paalingen vilde, Du skulde dysse Saarenes Draaber. Hjørste gik i Sgiør til Sølge og Flad Glad jeg en re Ved vort Møde, Som naar Odins. Graadige Høge Neskie prenVide paa Valen, Som naar de Duggede. Haaslade. Eng Først vil jeg kysse Livløse Konge, Førend du kaster Blodige Brynie. Helge, dit Haar er Filtret af Dødsved, Ganske er Kongen. Sprængt med Valdug, Haanden paa Hognes Maag er nu iskold, Hvor kan jeg, Budlung! Bod dig raade. Helge. Sevafields Sigrun! Ene du volder. At med Hardug, Helge sprænges. Guldyrud du græder, Solklare Søster. Førend du sover. Bittre Taarer. Hver falder blodig. Kongen i Hjerte, Jskolde Jndre. Trænges af Sorgen. Glade vi drikke. Dyre Vædske, Dog vi misted, Lyst og Lande, Jngen Mand skal. Sorgkvad sjunge, Dog han Saar mig, Ser i Brystet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-01-20
Nu ere Brude Forborgne i Høien. Kongediser. Hos os Døde. Sigrun redte Seng udi Høien og kvad Her har jeg, Helge, Allingers Ætmænd. uden al Harme. Redet dig Sengen, Konge, i Favnen. Vil jeg dig sove, Saa som jeg som hos Levende Lofdung. Helge. Jntet jeg nævner Aarle og silde Underligt mer paa Sevas Fielde, Hognes Datter, Hvid i Høien, Sove vil i Dødmands Arme, Lever du ogsaa Konningedatter. Tid er at ride Røde Veie, Blege Hest skal Luftsti træde. Vest for Vindhielm. Bro jeg skal være Førend af Hanen. Seirfolket vækkes. Helge og hans Mænd rede deres Kaas, men Kvinderne ginge hjem til Huse. Anden Dags Aften lod Sigrun, Ternen holde Vagt hos Høien, men ved Midnat, der Sigrun, kom did, kvad hun: Kommet var Sigmunds Søn, hvis han agted. Hid fra Odins Sale at komme: Haabet om Drottens Komme kun grønnes, Naar sig paa Kviste. Fuglene sætte. Og naar til Dromting. Drotterne drive. Ternen. Vær ei saa galen, Skjoldungers Dise! Ene at søge Draugers Huse! Stærkere vorde Fjendtlige Døde, Alle om Natten End ved Daglys. Snarlig døde Sigrun af Sorrig og Længsel. N. F. S. Grundtvig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-01-20
Jnden- og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-01-20
Indenlandske Efterretninger. J Christiansands Avis læses følgende: Tirsdagen den 21 Nov. 1802 forlod den i saa høi Grad elskede og agtede Hr. Stiftamtmand Thygeson Christiansands Bye, efterladende sig et Savn, som ikke let vil kunne forvindes. - Almindelig er Sorgen ved hans Bortgang, ligesom Kappelysten var det, for offentlig og privat at kunne hædre ham. - Dette Steds dramatiske Selskab udmærkede ham saaledes, efter Stykket Embeds-Jver, meden Epilog, som tolkede dets Følelser; - dets talrige Klub med en til hans forestaaende Bortgang passende Høitidelighed; – adskillige private Huse det samme; - Byerne Arendal og Østre-Riisøer, som ved hans sidste Nærværelse vare illuminerede, med de meest smigrende Hædersbeviisninger. - Endmere rørende var Optrinet, da Flekkerøes og Rannesunds Lodser, ved at høre hans sig nærmende Afreise, strømmede til Byen i en Klynge af 23 Baade, for endnu at bringe deres Velgiører et simpelt men velment Tak! Og overalt ledsages han af lignende Hyldinger i de fra alles Hjerter og Læber udstrømmende Velsignelser, hvilke omgive hans Navn i alle Stiftets Egne lige til dets fjerneste Fieldbygd, saa at hvad hiin ædle Grækenlands Høvding fordum udbrød, nu nyder jeg min Løn, maae af ham med Rette ofte kunne føles. - Men gjenkalder man sig et betydeligt Forraad af flere Tusinde Tønder Korn, gjennem hans opofrende Anstrængelse, i Farens og Nødens Time bragte det trængende Norge; - gienkalder man sig Præmier af egen Lomme udsatte for Tilførsel af andre Private, - og endelig, flere Tusinde i flere Maaneder, saavel i Stiftets Kjøbstæder som dets Landegne, understøttede af ham med Livets første Fornødenheder for sammes halve Værd, som han endnu ved sin Bortgang har forøget med et nyt Tillæg af 1200 Tønder til sædvanlig nedsatte Priis, saa vil det lettelig erkjendes, at han selv har leveret rige Blomster til den Krands, som offentlig Taknemmelighed har flettet hans Minde, og som evig vil grønnes med uvisnelig Hæder, saa længe gamle Norges Sønner paaskjønne Fortjenester.