Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-10-29
To duelige Mechanikere, Brødrene Geysefra La Chaux de Fond, have nyligen offentligen forevist i Lausanne et Uhr, af en høist sindrig Opfindelse. Hvor opmærksom man end betragter samme og dets Svingninger, der finder Sted, uden bevægende Kraft, eller undersøger hele Hjulværket i ubedækket Tilstand, kan man dog ikke opdage Drivekraften, og man fristes til at antage her en stedsevarende Bevægelse, hvis Grund kun maa søges i de Røre, der omgive Værket, og som ved sammes trækkende Vægt uophørligen frembringes. Da hine Brødre arbeide efter Meillardets Theorie, saa udgive de sig ikke for Opfindere af et perpetuum mobile, men for Forfærdigere af et Drive værk, der, som det eneste hidtilværende i sit Slags, fremstiller, paa det fuldkomneste, en bestandig Bevægelse. Værket bestaaer af et Messinghjul af to Fod i Gjennemsnit, ved hvis Omfang der er befæstet 39 Nør ligeledes af Messing; den ene Halvdeel af disse Rør er i bestandig horizontal, den anden i bestandig lodret Retning, medens Hjulet selv dreier sig omkring een Gang hver Time, og endnu besidder et Overskud af Kraft til at sætte et lidet Secunduhr i Bevægelse. Hidtil har endnu ingen gjettet dette Værk bevægende Princip, der ved sin Gjennemsigtighed ikke engang synes at egne sig til at modtage et saadant. Jkke blot nyligen, men allerede for længe siden have Jesuiterne søgt, at forskaffe sig Jndflydelse i St. Petersborg, saavel ved Hoffet som hos de Store. De stræbte at udbrede deres Herredømme ogsaa udenfor Poltzk, Pleskow og Mohilow, hvilke tre Stæder vare blevne dem anviste til deres Collegier. Allerede 1786-1788 havde de indsneget sig i Keiserstaden, hvor man havde indrømmet dem et Huus, og hvor de ogsaa havde bemægtiget sig Børneopdragelsen. De begyndte efterhaanden at yttre deres Jndflydelse ved Catharine den Andens Hof. De meest anseete Huse stode aabne for dem, og de gjorde sig saa yndede, at en luthersk Præst skrev til Riga Rom selv kunde neppe have saa ivrige Tilbedere af Pevedømmet, som det har Tilhængere i St. Petersborg." Da Catharine agtede et indføre Normalskoler, tilbøde Exjesuiterne hende strax deres Tjeneste. J den af hende nedsatte Skolecommission, var Geheimeraad og Senator Samadowsky udnævnt til Præsident, og denne havde Jesuiterne vundet. Blandt Commissionens Medlemmer vare adskillige Exjesuiter, f. Ex. den snue Jankewitsch og Kolbe. De vare med at udarbeide Normalskolebøger, og forfattede en Catechismus, der skulde indføres i Skolerne. Begyndelsen dermed skulde gjøres i den store St. Petri Skole, som skulde vorde en Normalskole for alle protestantiske Skoler i Riget. Dog vilde man først gjøre Forsøg dermed i den lille Catharine-Skole paa Wastlei-Ostrow. Men dette Foretagende fandt overalt største Modstand. Saavel Lærerne, som Præsterne, vægrede sig ved at antage den. For at vinde dem vilde man føie til den catholske Catechismus den lutherske, med Büschings Ordforklaring; men ogsaa dette var frugtesløst. Man paastaaer, at dersom Jesuiterne havde været heldige i deres Foretagende, saa vilde de ladet aftrykke adskillige Tusinde Exemplarer af denne Catechismus og sendt den til Lif- og Esthland, for at faae den ogsaa der overalt indført i Skolerne. Men da man fandt alle Adgange hos Præsterne i Petersborg, spærrede, saa kom Sagen i Forglemmelse, især da andre Forretninger nødte Geheimeraad Samadowsky til at udtræde som Præses af Skolecommissionen. Jankewitsch og Kolbe vedbleve, som man paastaaer, imidlertid at virke i Løndom, for at udbrede Catholicismen i Rusland, og søgte især at lokke Fruentimmer i deres Garn. Ogsaa ankom paa samme Tid til Estyland en Exjesnit, Pater Karl, der endog udgav sig for en Greve afSchonaich og gjorde store Figurer i Reval, og under det Paaskud, at være Missionair, eller Præst og Skriftefader hos den derværende (meget lille) catholske Menighed, indsneg sig i Familier, og stræbte at gjøre Proselnter blandt lutherske Jndbyggere. Han udspredte Rygter og Efterretninger, som han foregav at have fra St. Petersborg, f. Ex. at den catholske Religion stedse finder flere Tilhængere, at der skal oprettes et General Consistorium i St. Petersborg &c. Han bar endog nogle russiske Ordener, oprettede i Reval et Bedehuus, indviede det, og holdt formeligen og offentligen catholsk Gudstieneste i denne lutherske Stad. Ogsaa Riga og i adskillige smaa Stæder, som og paa Landet begyndte Catholicismen at yttre sig, og Jesuiterne i Mohilew og Polank gave sig al muelig Umage for at gjøre deres Lære gieldende.