Berlingske Tidende, 1836-07-19
Kjøbenhavn, den 19de Juli. Posten ankom i Morges Kl. 6. De vigtigste Nyheder, de medbragte Tidender indeholde, ere følgende. Frankerig. – "Moniteuren" af 10de d. M. indeholder følgende Anmeldelse: "Aftenblade for i Gaar erklære, at de ved et formeligt Forbud ere hindrede i at offentliggjøre Alibauds Forsvarstale. Denne Angivelse er unøjagtig. Rigtignok har nemlig en offentlig Agent indfundet sig i Aftenbladenes Bureauer, for at foranledige sammes Redacteurer til at afholde sig fra Offentliggjørelsen af en Tale, der bar Characteren i sig af det meest hadefulde Opraabtil Kongemord; men der er ikke skeet Noget, der kunde retfærdiggjøre Beskyldningen for et uretligt Forbud, hvilken Beskyldning reises af hine Blade. Øvrighedens Hensigt gik meget meere kun ud paa, at gjøre Følelsen for det Passende hos hine Redacteurer opmærksom paa, hvor uanstændigt det maatte være, at offentliggjøre hiin Tale. Med denne Anmeldelse hænger det saaledes sammen: Som forhen omtalt, havde Hr. Pasquier ikke alene afbrudt Alibands Selvforsvar, men desuden reclammeret hans Manuscript som et af Processens Actstykker, og lagt samme under Beslag. Da nu Pairerne strax efter Kl. 2 havde afsagt Dødsdommen, undrede man sig over, at de alligevel bleve sammen i Raadslagnings-Værelset, og det til henimod Kl. 5. Snart erfarede man, at de allerede under den første Raadslagning havde delibereret over, om ikke en anden Kjendelse var at afgive, derhen, at Alibands Tale, saameget som af samme var foredraget, skulde udstryges af Protocollen. Dette Forslag havde imidlertid ikke fundet Jndgang. Neppe var Deeliberationen over dette Punkt begyndt, førend ogsaa Hr. Thiers fik Underretning derom, og lod Pairerne opfordre til, ikke at skilles ad, førend ligeledes Ministrene havde fattet en Beslutning herover. Derfor gik ogsaa Pairerne ind i Deliberations-Værelset, saasnart Dommen var forkyndt. Hr. Thiers forsamlede nu i al Hast saa mange Ministre som muligt, og det blev besluttet, at lade Pairerne vide, at hvis de skulde have nogen Betænkelighed ved at bestemme hiin Undertrykkelse, vilde der af den administrative Vej blive sørget for samme. Tillige lod Hr. Thiers Pairs=Rettens Stævningsmand forbyde at meddele nogen af Journalerne Alibands, af hans Hurtigsskrivere paa Papiret bragte Tale, hvilket ellers sædvanlig skeer, da de i Møderne tilstedeværende Journalister sidde for langt borte, til nøjagtigt at kunne høre og opfatte Alt. Journalisterne besværrede sig hos de Herrer Pasquier og Decazes over denne usædvanlige Vægring, men fik intet Svar, De saae sig altsaa nødte til at udarbeide Alibands Foredrag efter de, af dem selv optagne Noter. Jmidlertid havde Pairs=Retten besluttet, at overlade Regjeringen Ansvaret for hiin Undertrykkelse, og at afholde sig fra al Jndblanden i dette Anliggende. Saaledes stode Sagerne, da en Politi-Commissair indfandt sig i Gazettes" og "Messagers Bureauer, og udtrykkeligt forbød dem at meddele AlibandsForedrag, under den Trudsel, at det hele Oplaellers vilde blive lagt under Beslag, inden det var kommet ud af de respective Bureauer. Gazette adlød, under det Paaskud, at den dog ikke vilde have offentliggjort hiin Tale, da samme stred for meget mod dens Grundsætninger; dette var en Strid, som Regjeringen maatte afgjøre med de revolutionaire Journaler. "Messager, derimod erklærede, at den veg for Magten, og lod – som i Censurens gode gamle Dage – det Sted, der var bestemt for Allibands Foredrag, in blanco. Denne Anmeldelse gjorde overordentlig Opsigt, da man sagde, at den i samme signaliserede Beslutning involverede et aabenbart Brud paa Chartet af 1830, der lyder: "Con suren skal aldrig gjenoprettes." Paa høiere Steder er man vel blevet opmærksom herpaa, og derfra skriver sig "Moniteurens" ovenomtalte Anmeldelse.