Viborger Samler, 1821-02-07
London, den 23 og 26de Januar. Den 23de om Middagen Kl. 11 kjørte Hs. M. Kongen i Generalsuniform til Overhuset for at aabne Parlementet. Hs. Majestæt saae meget rask ud og hilsede til alle Sider, dog vare Karethvinduerne ikke trukne ned. Alt gik roligt blandt den store Mængde, og Hs. Majestæt modtoges med Fryderaab kun nogle af Pøbelen raabde: "Dronningen, Dronningen." Ved Indgangen til Overhuset, stode en stor Mængde Herret og Damer i Rad gjennem hvilken Kongen gik. Dronningen havde for sin Huusstand ladet forlange Indgangsbilletter og Hun fik dem. Kongen holdt, som sædvanlig, en Tale fra Thronen - Hs. Majestæt meddeelte der Overhuset, at Han fra de fremmede Magter havde faste Forsikkringer om deres venskabelige Sindelag mod England - Meget ville det smerte Ham, om det nylig i Jtalien Forefaldne, skulle afbryde Roligheden der, men i dette Tilfælde vilde Kongen bære Omsorg forat sikkre sit Folk Freden." Til Underhuset var Hs. Majestæts Tale af saadant Jndhold: "Med varmeste Tak erkjender jeg de Forholdsregler Huset. har taget i sidste Parlementssamling, for at bestride Udgivterne for min Civil-Regjering og opretholde Kronens Værdighed. Jeg har truffen Anstalt til, at Skatterne for dette Aar vorder Huset forelagt, og jeg er sat istand til at foretage nogle Jndskrænkninger ved Militær-Etaten - Endskjøndt Handelen med Fremmede saavel i Jrland, som i England i Begyndelsen af forrige Aar vare ringere end for, have dog tilsidst Jndtægterne været større for hele dette Aar end for det forrige - Den separate An sætning (af Appanage) der fandt Sted for Dronningen, som Prindsesse af Wallis, i Aaret 1814, endte med min høisalige Hr. Faders Død. Jeg har siden sørget for, at saadanne Forskud ere Hende udbetalte som Loven tillader; "Under nærværende Omstændigheder have De nu at overveie, hvilke nye Jndretninger det bør træffes i Anledning af denne Gjenstand." Til Slutning bevidnede Hs. Majestæt sin Glæde over, at kunne forsikkre, at Handel og Manufakturer i sidste halve Aar betydelig havde vundet, at Fattigdommen i Fabrikstæderne var aftaget, ligesom Han og, nogle Gjæringer uagtet, som Omstændighederne medførte, havde med Tilfredshed bemærket Folkets Hengivenhed, saavel for Hans Person, som og for Rolighed og god Ordens Vedligeholdelse." Da Kongen var draget bort, androg Grev Bel more paa en Takadresse - Grev Grey bemærkede, at sidste Session var hævet uden den sædvanlige Tak fra Kongens Side. Han haabede nu, at man ville fremsætte retfærdige Forslage Dronningen angaaende. Grev Liverpool svarede hertil, at Forslaget maatte komme fra Underhuset først. Lord Holland omtalte de Neapolitanske Anliggender og meente, at dersom den brittiske Regjering meente det ret venskabelig med Neapel, ville den ved en bestemt Erklæring, vel kunde have forhindret Østerrig fra at blande sig i denne Sag. Han ønskede at vide, om vor i Neapel værende Gesandt havde befaling at erklære, at vi hverken ville omstøde den nye Forfatning eller understøtte Andre der blandede sig i Sagen, om den hemmelige Artikel af 1815 imeller Østerrig og Neapel var meddeelt vor Regjering, om den ikke, som Pligt, havde gjort Forestilling deri, mod endelig: om vi i Aar kunde vente enten Capital eller Renter af det Østerrig skylder os, Grev Liverpool unddrog sig fra at svare paa alt dette under eet og ventede en Motion over hvert enkel Spørsmaal. Lord Holland sagde: Han forlangte blot til Svar: Ja, eller Nei, Liverpool gjentog sit forrige Svar. Takadressen bevilgedes. Efterat Hs. Maj. Tale den 23de var forelæst Underhuset, anmeldte Lord Hamilton at han næst Fredag ville gjøre Forslag, i Henseende til Dronningens Udelukkelse af Kirkebønnen. Hr. Wethereil paastod at de didhørende Dokumenter lige fra Kong Jacobs 1ste Regjeringstid, strax burde fremlægges. Lord Castlereagh svarede hertil: At han ikke strax kunde finde disse Papirer; men at Ministrene havde raadført sig med dem, førend Udeladelsen blev besluttet. Hr. Tiernen gik Ministeren, haardt paa Klingen for dette Svar. Tilsidst bevilgedes Takadresse til Kongen.