JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-12-04
Der har ofte været Spørgsmaal om, hvorvidt en Gieldsforskrivning, udstedt førend Frdn. af 5 Jan. 1813, paa en Sum, lydende paa Dansk, Courant Mynt, kan fordres betalt en klingende: Mynt eller grov Courant, og hvorvidt Danske 2 Det fortjener her at anmærkes, at Kiendere af det Persiske Sprog, have opdaget at det har den meest paafaldende Liighed med det Jslandske, og at det maa ansees at være uden for al Tvivl at det Persiske er Moderen til de nordiske Tungemaal, hvilket man bør haabe ved dette Prissporgsmaals Besvarelse fuldkommen vil blive sat ud af hinanden. Bancosedler kunne henføres under Benævnelsen af Courant Mynt. Ved en i Landsoverret samt Hof og Stadsret den 26 Oct. 1812 afsagt Dom, er dette Spørgsmaal paa en fyldestgjørende Maade besvaret: Ephorerne for Odense Communitet havde nemlig sagsøgt en Gaardmand til at have sit Fæstebrev paa Grindløse Sogns Konge- og Korntiende forbrudt og at betale den for 1810 resterende Tiendeafgift med 60 Rdlr. i grov Courant klingende Mynt, eller i Danske Bancosedler, beregnede efter den ved Betalingstiden gieldende Cours. Begge disse Paastande grundede sig paa de i Fæstebrevet fastsatte Bestemmelser. Retten stadfæstede Underretsdommen, efter hvilken den Jndstævnte var frifunden for Ciranternes Tiltale, imod at betale Tiendeafgivten for 1810 i Danske Bancosedler. De i Præmisserne anførte Hovedgrunde for det sidste ere især disse, at det, med Hensyn til den i Fæstebrevet anførte Forpligtelse at svare Afgivten, der maa betragtes som Hovedstedet, hedder Dansk Courant Mynt; at disse Udtryk, om man end vilde indrømme, at Dancosedler ikke kunne henføres under Benævnelsen af Mynt, dog under enhver Forudsætning maatte indbefatte al Slags Dansk Courant klingende Mynt, at i Forordningen af 6te October 1767 er befalet, at ingen maa vægre sig ved at modtage Bancosedler i Betaling, og at der, om man og statuerer, at klingende Mynt, eller in specie grov Courant, kunde fordres, hvor den udtrykkelig var betinget, hvorom under nærværende Sag ikke er Spørgsmaal, altid er stærk Formodning for, at en stipuleret Afgivt kan betales i Bancosedler, og at der altsaa maatte være aldeles afgjørende Dato for, at det har været Parternes Villie, at Afgivten skulde erlægges i klingende Mynt, at Benævnelsen Courant Mynt ikke kan afgive saadant afgjørende Datum, om end Bancosedler ei, efter rigtig Sprogbrug, kunne henføres under Benævnelse af Mynt, da i daglig Tale, ikke gjøres Forskiel imellem Bankosedler som Myntrepræsentariver og virkelig Mynt eller Penge, ligesom det og i alle Bancosedler hedder, at deres paalydende Sum, kan erholdes i Banken i Courant, Mynt, hvilket Udtryk for største Deelen, hvad de større Bancosedler angaaer, ikkun kan forstaaes om ringere Bancosedler, efter at det ved Fdg. af 4de Sept. 1762 er bestemt, at ved Dancosedlers Omvexling gives hver Person ikke mere end een Rigsdaler i klingende Mynt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-12-04
Som et ikke uvigtigt Bidrag til det menneskelige Hjertes Vildfarelse fortjener følgende Criminalhistorie at anføres: Joh. C. Mahn, Tambour ved det 2det jydske Jnf. Regim., var for tredie Gang begaaet Tyverie og efter en ved Kal. Re olation af 1ste Aug. f. A. formildet Krigsrets Dom, bleven hensat i Kjøbenhavns Tugthuus paa Kongens Naade. D. 14de Nov. f. A. om Morgenen Kl. 5. tilføiede han Raspehuuslemmet G. Krell, med en Jernkugle af omtrent 3 Punds Vægt, en Deel Slag i Hovedet, hvoraf denne døde to Dage derefter. Morderen tilstod derpaa i det optagne Forhør, at han havde dræbt Krell, fordi han ikke kunde forliges med denne hans Sovekammerat, paa hvem han desuden var fortrydelig, fordi han havde nægtet, at have modtaget 5 Rdlr., som han havde i Forvaring for ham. J den Tid han havde havt fælles Seng med den Dræbte, havde der idelig været Trætte imellem dem. Anledningen dertil var, at Krell ikke kunde lide, at han i Sengen kom til at berøre ham, og jevnlig truede med at stikke ham ihiel. Han tilstod tillige, at han ikke kunde forklare de Følelser, der, under Misgierningen, havde bemestret sig ham, anderledes, end ved at erklære, at han ligesom fandt sig nødsaget til der gjorte Skridt. J et andet Forhør forklarede han endvidere, at da han d. 13 Nov. var kommen tilkort mod sit Arbeide, og fik en Revselse af Tugthuusmesteren, som truede ham med Kat, dersom han næste Dag ikke blev færdig med sit Arbeide, saa raadte en anden Rasphuusfange, Joh. Wiliner, ham, at gjøre en Ulykke paa nogen, for paa denne Maade at komme for Forhør, og faae Leilighed til at forklare, hvorledes de bleve behandlede. Han gav ham Anviisning paa Jernkuglen. Denne Tilskyndelse og det, der forestod ham, randt ham, efter hans Forklaring, ved Soveloftets Aabning o. 14 Nov. i Tankerne. Forbittret over at Krellikke havde villet lade ham have Nattero, og kjed af Livet, paa Grund af sin ulykkelige Forfatning, besluttede han at dræbe Krell. Han hentede i den Hensigt Kuglen fra Arbeidssalen, og slog med den Krell, som endnu laae i Sengen. Han tilstod, at hans Forbittrelse var saa heftig, at han, da han havde givet ham det første Slag, kunde vedblevet at slaae ham den hele Dag. Joh. Willner tilstod, at have givet Morderen Anviisning paa Kuglen, men at han siden fortrød det og fraraadte ham. Det havde, tilføiede han, ikke været hans alvorlige Tanke, at Mahn vilde udøve Misgierningen, da der imellem Livsfanger saa ofte forefalder Samtaler af saadant Jndhold, hvormed ingen alvorlig Mening forenes.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-12-04
J Følge Høiesterets Dom af 18de Jan. d. A. og senere allerh. Resolution mistede Morderen sin Hals, og Hovedet sattes paa Stage. - Joh. Will ner straffedes med 60 Slag med Tamp.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-12-04
De af Powel Fechtel stiftede Hamborger Sjele boder i Myntergaden have i denne Tid 11 Lemmer, af Qvindekjønnet, hvoraf hver nyder fri Bolig og 8 Rbs. N. V. ugentlig. De faae tilsammen 8 Favne Brænde hvert Aar til Kakkelovnsvarme.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-12-04
J forrige Uge var en Deel Fayence fra Antvorskovfabrik til Auction paa Børsen, men enhver Ven af den indenlandske Konstflid maa beklage, at her aldeles ingen Lysthavende indfandt sig, og altsaa Auctionen ikke kunde afholdes. Adskillige Potte handlere havde vel indfundet sig, men det lod til, at man af disse ikke kunde vente noget antageligt Bud. - Nogle af dem forsikkrede, at ingen skjøtter om at kjøbe dette Slags Fayance, fordi det er for ordinairt, og at de fleste hellere ville betale mere for det finere fremmede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-12-04
J Dagen berettes, efter et Brev fra Bibliothekamannensis K. Rask, dat. Reikevik, d. 28 Sept.,at denne nidkiere Oldgrandsker allerede har gjort to Smaareiser i Jsland, den ene Nord paa, den anden til den østlige Kant af Sydlandet, paa hvilke han har samlet Adskilligt til at gjennemstudere i Vinter, og hvoraf man seer, at denne hans Jslandsreise vil blive høist fordeelagtig for hans Sprogstudium.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-12-04
Ved Politieplacat af 30 Nov. d. A. er bleven fastsat, at den Spekhøker, der inden Kl. 10. om Formiddagen maatte træffes paa Torvene ved de med Fødevarer holdende Vogne og andre Udsalgsteder skal, om han end ikke overbevises at have gjort nogen Handel, ansees med en Mulct af 2 Rbdlr. S. V. Med samme Mulct ansees den Spekhøker eller Kieldermand, der, uden dertil at være berettiget, befindes at handle med slagtede Gjæs, og vil denne Handel allerede ansees bevist derved, at disse Varer findes hængende i Kielderen, eller liggende i Vinduerne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-12-04
Ved Priseretten i Aarhuus er det til Løkken, opbragte Skib Jungser Lieschen, Skp. J. M. Jansen, tilligemed dets indehavende Ladning bleven tilkjendt Caperfører P. J. Klavberg som god Prisee. Ligeledes er det til Faaborg opbragte Skib Die Hoffnung, Skp. Schutt, tilligemed dets Ladning, tilkjendt Caperføret Robert som god Prise.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-12-04
Helsingøer, d. 28de Novbr. I Gaar Eftermiddag indkom nord fra en stor Flaade, som havde samlet sig ved Gothenborg, af flere end 140 Seilere, som convoyeredes af 2 Fregatter, 2 Kutterbrigger og en Mængde Galeier; men før samme opkom foran en Engelsk Brig og en Svensk Slup, tagne i Gaar Morges tidlig ud af Convoyen af tvende Caperbaade. Briggen er lastet med Klæde, Munderinger Blye og Kobber; Sluppen med Caffe, Sukker, Salt m.m. Sluppen er indbragt, med Briggen er man i Dag seilet til Kjøbenhavn. - Den 24de hidkom fra Sverrig 3, Danske Krigsfanger. - Den 25de afseilede en Deel smaae Fartøier fra Lappen, og Skipper Knudsen fra Havnen til Kjøbenhavn. - Torvepriserne vare i Gaar: Rug 25 Rbdlr., Byg 12 a 13 Rbdlr., Havre 6 a 7 Rbdlr., Ærter 23 Rbdlr. Tønden, Kartofler 4 Rbmk. Skjeppen. (Dagen.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-12-04
Kjøbenhavns Børs den 3 December. Dag solgtes her ved Auction, MarylandsTobak 11 a 12 Rbmk. Pd. - Specie-Coursen, noteredes 970. - Specier solgtes for 58 1/2 Rbmk. Caperobligationer 250. Christiansund. (Skrevet i 1804).
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-12-04
De indførte Varers aarlige Beløb efter Gjennemsnit af Aarene 179194 vare af Værdi 41,824 Rd.; der udførtes 150,833 Rd.; der vandtes derefter aarligen 121,310 Rd. De udførte Vare bestode i henved 200,000 Bord, 9 a 10,000 Skpd. Klipfisk, 17 a 1800 Skpd. Tørfisk, 4 a 5000 Tønder Sild, 1700 Tønder Tran, 7 a 800 Tønder Rogn, m. m. - Christiansund har for sit Opland, som for Første Deelen er det ikke kornrige Nordmøer, hvor denne Stad ligger, og vel for nøgen Deel det nærliggende Fosens Fogderi, dog i 7 Aar i Gjennemsnit ei behøvet mere end aarlig circa 13000 Td. af alle Slags - en Mangel, som nogen muelig Forbedring paa 984 matriculerede Bøndergaarde vel kunde haabes at opfylde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-12-04
Som en ny og her næsten ubekiendt Handels-Artikel blev herfra i Aaret 1799 udført til Engeland 566 Td. Hasselnødder og til indenlandske Steder 174 Td., tilsammen 470 Td., som til Bonden fra Romsdalen blev betalt med 2 1/2 Rdlr. Tdn., hvoraf Værdien altsaa beløb til 1850 Rd. Med god Fordeel bleve de til Engelland udført og solgt, (Hand. Tid. - Forts.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-12-04
Kjøbenhavns Priis=Courant, den 27de November 1813. Høieste Priis. Rbdlr. Sk. Salt, Lyneborgsk, Tønden, Spansk, dito Engelsk, dito Humle, Brunsviger, Skippd. Dansk Vaarsild, Tønden Høstsild, dito Hør, Skippd. Hamp, dito Tjære, Tønden. Tran, Havkalvs, dito Sæbe, dito = Tælle, Skippd. Viin, Rinsk, en Ahme. 1800. Rød, et Oxehoved Fransk, et dito Fransk Brændeviin, et dito . Brænde, Bøg, Favnen et Bondelæs . Tørv, Snesen = Kul, Tønden. 3. 32 Høe, Lispd. . . Halm, Rug, dito . . . Havre, dito . . Byg, dito Korn, Hvede, Siellandsk, Tdn. . Lollandsk, dito Rug, Holsteensk, dito. Dansk, dito . Byg. dito. . . Havre, dito . Ærter, dito.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-12-04
Malt, Tdn. Gryn, Byg, Tønden. - Havre, dito Boghvede, dito Kartofler, Tdn. Flesk, røget, Lispd. grønsaltet, dito Smør, Holsteensk, Tdn. - Fyensk, dito Siellandsk, dito . . Oste, Holsteenske, Skippd. Kalkuner, Parret. . Høieste Priis. Rbdlr. Sk. Capuner, dito Polarer, dito Hons, dito Kyllinger, dito Ænder, dito Giæs, levende, Stkr. slagtede, dito 22, en Snees. Priser.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-12-04
Oxekjød, Pdt. af det bedste Pdt. af det ringere, Et Grovbrød til 7 1/2 Pd. .
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-12-04
Postesterretninger Bayonne, d. 16 Oct. Den franske Armee under Hert. af Dalmatiens Commando, har til fegtet sig en betydelig Fordeel over de engelsk spanske Tropper. 400 Engellændere og et langt større Antal Spaniere ere blevne indbragte hertil som Fanger. - London, d. 2 Novbr. D. 12 Sept. døde 3 Maltha 33 Mennesker dagligen i Gjennemsnit. - J Gibraltar hersker Feberen endnu bestandig. J Maltha har Sygdommen aftaget i den sidste Tid. J Maji, Juni, Juli og Aug. døde, som man siger, 3600. - J Constantinopel er Pesten udbrudt. - J Følge Efterretninger fra Cadix af 19 Oct. herskede denne Syge endnu der, men skjønt den endnu bestandig er heftig, har den dog aftaget noget. – Strasburg d. 3 Nov. Siden nogle Dage ere mange Tropper i forskjellige Directioner indtrufne her. Fortet Kehl er sat i en meget god Forsvarstand. (Hamb. Corr. Af dette Blad udkomme ugentlig to Numere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-12-04
J Følge Kgl. allernaadigst Tlladelse, forsendes det med Brevposten, og kan bestilles paa alle Post contoirer. Her i Staden modtages Subskriptionen hos Bogtrykker Höeckes Enke, i store Helliggeiststrædet No. 144.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-12-07
Nyeste derte af Kjøbenhavn. angaae saa Tiende Aargang. No. 98. Udgivet og forlægt af Boghandler S. Soldin. Tirsdagen den 7 December 1813.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-12-07
Hvad Hr. Capitainen siger om Tjenestetyendets Udartelse, og den Letsindighed, hvormed Skudsmaale meddeles dem, er saa aldeles rigtigt og grundet paa Erfaring, at det sikkerlig fortjente at tages i nøiere Overveielse af alle Vedkommende. Men jo fjeldnere de gode Huusmødre blive, deste sjeldnere ville og de gode Tjenestepiger blive. Den fjottede Madmoder, der ikke forstaaer andet end at paradere den hele Dag paa en Trone i Vinbuet og coquettere med forbivandrende Straajunkere, eller spanke omkring i Gaderne, eller være Dronning paa alle Baller, er sandelig ikke skikket til at danne gode Tjenestepiger. Hun lader sig narre og bestiele lige op i Øinene, og bryder sig kun lidet om, hvorledes den Pige, hun tager i sin Tjeneste, har opført sig paa de Steder, hun før har tjent Som Madmødrene ere, saa følge dem Piger. At skifte hvert Halvaar hører nu til Dagens Orden om man faaer en Tyveqvind eller en Skjøge i sin Tjeneste, om Huset bliver bestiaalet eller Børnene befængte, det bryder sig den unge Frue eller Madame sjelden noget om. Det gaaer endog faa vidt, at det er mange Tjenestepiger næsten aldeles ligegyldigt at faae deres Skudsmaal paategnet, naar de forlade Tjenesten. Man har skrevet meget om Tjenestepigens moralske Fordærvelse; men ingen har endnu skrevet et Ord om Madmødres moralske Forbedring. Hvad mit Forslag om Straffen for første Gang begaaet Tyverie angaaer, da indeholder det en Forandring, ikke en Formildelse i Straffen; thi det staaer Lovgiveren jo ligefuldt frit for, at skjærpe Straffen, uanseet at den fuldbyrdes i Fængslet. Meningen er jo her kun, at Forbedringshuusstraffen ikke første Gang anvendes, i det mindste ikke for simpelt Tyverie. Kjøbere af Tyvekoster, der forsætligen, lukke Øinene, maa betragtes som Hælere, og bør altsaa og kunne straffes efter Loven for Hælerie. Herom kan der kun være een Mening. Jøvrigt er det meget mueligt, at man engang vil troe sig nødsaget til at tage sin Tilflugt til - Galgen, ligesom man allerede for en Deel Aar siden, da adskillige Drabsgierninger bleve begangne lige efter hinanden, igjen indførte - Skaffet, hvorved de Tusinde Nysigne af begge Kjøn, der ved en saadan Blodscene stimle ud til Netterstedet, desto beqvemmere kunne see Henrettelsen. Men til hvilken Nytte vil Erfaringen lære. Det kan synes parador, men jeg er endnu af den Tanke, at saadanne Straffe virke mere naar Mængden, ikke seer dem, end naar den har dem ligge for Øinene.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-12-07
(Jndsendt.) Spørgsmaal: Skal Pensioner til geistlige Embedsmænd, entledigede efter 11te Sept. 1807, samt til Enker, hvis Mænd i dette Tidsløb ere døde, udredes med Rigsbankpenge S. V. Daler, for Daler, Svar: Ja Paa hvilken Grund? I. Plakaten af 6te Januar siger udtrykkelig og bestemt, at alle for Livstid bevilgede Pensioner i D. C. skal udbetales i Rigsb. S. V., Daler for Daler. 2. Hvis nogen Undtagelse for Pensionister, yngre end 11te Sept. 1807, skulde fundet Sted, havde det sikkert været anført i bemeldte Plakat, der nøie bestemmer, hvorledes med extraordinære og temporære Tillæg, Gager o. s. f. skal forholdes. 3. Lovgivningen har ingen Forskiæl mellem Pensioner, ældre og yngre end 11te Sept. 1807, anseet billig, thi Yderne svare Pensioner af Natural-Produkter, der ere den egentlige Sølvværdi. Pensionerne, bevilgede efter 11 Sept. 1807. ere ikke ansatte efter den Nominalværdi, der fandt Sted den Tid, men efter foregaaende Aars Middelpriser, hvilke synes paralle med Sølvværdi. Beviser for a og h. findes i alle Geistlige Skifteprotokoller, i de for Enkepensioner gjorte Beregninger. 4. Maaskee kunne Exempler oplyse. Altsaa Af et Præstekald, hvis visse Jndtægter ere beregnede til 300 Td. Korn, er Enkepension, sat 1810 til 80 Rd. D. C. Kapitelstaxten var da: Rug 9 Rdlr. 5 Mk., Byg 9 Rdlr., Havre 6 Rd. 2 Mk., altsaa Prisen for 300 Td. Korn omtrent 2500 Rd. D. C. Enkens lovbefalede Pension 1/4, altsaa 312 Rd. 4 Mk. Naar hun nu erholder blot 80 Rd., er da Pensionen ansat efter Aarets Priser eller efter foregaaende Aars Middelpriser, hvilke synes lige med Sølvværdi, Enken havde i 1812 at leve af saameget som hun kunde kiøbe 6 Skjepper Rug for, og Pensionens Yder derimod 20,000 Rdlr. D. C., altsaa nogle og fyrgetive Gange saameget istedenfor at hans visse Jndtægter blot skal være syv Gange saa store. d) Et Præstekalds Jndtægt 1810, vel at mærke den blotte accorderede Korntiende, ikke Bopæl og Hauge, ikke Avling, ikke Offer og Aksidentser, ikke Brændsel, ikke Smaaredsel, af Beløb 45 Td. Rug, 211 Td. Byg, 80 Td. Havre. Efter Aarets Kapitelstaxt var Kornets Værdi 2848 Rdlr. 2 Mk. Da det nu er almindelig Regel, at den fratrædende Præst erholder en Halvdeel, en Tredie= eller Fjerdedeel af Kaldets visse Jndtægter, maatte jo, naar det blot af Kornbeløbet beregnedes, Pensionen blive 1/2 med 1424 Rd. 1 Mk., 3 med 949 Rd. 4 Mk., eller 1/4 med 712 Rd. D. C. Derimod blev blot bestemt 600 Rd. Er nu Pensionen ansat efter det løbende Aars Priser, eller efter foregaaende Aars Middelpriis, der er liig S. V. Da Yderen i 1812 havde i Jndtægt fra 1620,000 Rd. De. fik Pensionisten 500 Rd., altsaa 1/2 eller E Deel. Skulde Omskrivning finde Sted for 1813, vilde Forholdet omtrent blive det samme. Vilde man sige: 1790 fik en Enke af samme Kild blot 40 Rd. D. C., denne 80 Rd., vilde man og finde sig overtydet ved følgende: 1790 var Kaldets visse Jndtægt blot 150 Td. Korn. Formedelst Udskiftning, forbedret Agerbrug, Skoves og Græsningens Rydning til Agerland ocs. v., var Jndtægten 1810300 Td. Korn, følgelig var Enkens Pension billig ansat.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-12-07
Lovgivningens uden Hensyn til Tid bestemte Daler for Daler S. V. er derfor den eneste rigtige Maalestok, hvorefter Pensioner bør ydes. Endelig bør det lægges Mærke til, at den nu Myntfod af 2/5, tillagt den gamle Rigsdaler, slet ikke her er taget i Betragtning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-12-07
Spørgsmaal.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-12-07
(Jndsendt.) Foranlediget af Forordningen af 14de October d. A. og Hans Majestæts allernaadigste Reskripi Anledning af samme, som befaler: at den i Forordningen paabudne Afgivt ogsaa skal svares af Tiender, som betales i Korn, giver man sig den Frihed at spørge: "Om alle de Tiendetagere, som endnu, uagtet Kongelig Opfordring, tage Tiende i Negen paa Marken - hvorved de unægteligen høste den største Fordeel, i det de derved sættes i Stand til at cultivere deres egne Jorder – ere befriede for at erlægge den Afgift, som skal svares af de Tiendetagere, der modtage deres Tiende i Korn, hvad enten samme endnu befindes hos Tiendetageren eller Yderen, De forskjellige Skatters og Afgivters rigtige, Fordeling paa Leierne, nu da de skulle beregnes efter forskjellige Courser, Cubikalen a., udfordrer en Færdighed i Regnekonsten, som kun faa Huusværter besidde. Disse see sig da i Almindelighed nodsagede til, at lade saadan en Beregning forfærdige hos tredie Mand, og derved tvinges baade Eier og Leier til at sætte blind Tillid til Regningens Rigtighed. Jkke at tale om, at det er saare menneskeligt at feile, da kunde det ogsaa meget let træffe, at den, der overdrages en saadan Forretning, ikke altid er sit Kald voxen. J den Anledning spørges, om det ikke var passende, at man, for at forekomme, at hverken Eier eller Leier skal skee Uret, lod enhver Huuscier meddele en verificeret Beregning over, hvormeget hver Leier har at betale, fra vedkommende Contoirer, da man dog neppe kan fordre, at en Huuseier skal kunne selv forfærdige den, eller i Mangel deraf, betroe sig til Andre. Forsøgt Middel til at holde Myrer fra Bistader og Træer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-12-07
Enhver der eier en Bigaard og Frugttræ-Hauge verd, hvilke skadelige Gjester Myrerne ere, da de saavel kan ødelægge en Stade, som bedærve Træerne. Følgende simple og som virksomt befundne Middel til at afholde Myrer fra Bestader og Træer anbefales derfor herved. – Erfaringen har lært, at Myrer aldrig opholde sig ved Stranden, paa de Steder, hvor Fiskerne samle deres Fisk, eller lægge deres Garn. Kaster man noget af en Fisk i en Myretue, da nødes Myrerne til at flytte Tuen nogle Alen derfra. Af disse Kiendsgierninger har man derfor taget Anledning til, at binde gamle brugte Fiskenet om Stokken, Bistaden hviler paa, eller om Træstammen, og Myrerne have aldrig gaaet over dem.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-12-07
Indenlandske Efterretninger. Under 12te October d. A. ere samtlige Amtmænd i Danmark fra Nutekammeret blevne tilskrevne saaledes: Det kongelige Finants-Collegium har ved Skrivelse af 9de Dennes tilmeldt os, at den kongelige Finantskasse-Direction er ved kongelig Resolution af 30te i f. M., bemyndiget til, til Fyldestgjørelse af Fordringer paa den kongelige Kasse i visse Tilfælde, at udstede Anviisningst, ganske i den sædvanlige Form, men lydende paa Jndfrielse, 3 Maaneder a Dato ved Zahlkassen i Kjøbenhavn og ved denne eller hiin Amtstues'Jntrader i Danmark. Dette maa Kammeret tjenst ligen anmode Hr. Amtmanden om behageligen at ville tilkjendegive, Amtsforvalterne, ligesom vi, i Følge Finants-Collegiets tillige gjorte Begjæring, udbede bemeldte Betjente derhos paalagt, at de ved Jndbetalinger af Rigsbanksedler til de dem betroede Oppebørselskasser, som rede Penge for det fulde paalydende Beløb, modtage fornævnte af Finanantskasse=Directionen udstedte Anviisninger, saasnart de til Forfaldsdag eller senere som Betalingsmiddel præsenteres, uden Hensyn til, om Anviisningerne lyde paa Jndfrielse ved en anden Oppebørselskasse, da de saaledes modtagne Anviisninger ville som rede Remisse blive antagne, naar Amtsforvalterne til Zahlkassen afgive Jntraderne. (Coll. Tid.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-12-07
J November, Heftet af Maanedsskriftet Athene har Prof. Nytrup leveret nogle interessante Excerpter af gamle danske Bøger i det Kongelige Bibliothek. Blandt andet læses her følgende Caracteristik af en i Aaret 1546 herskende Dyrtid, tagen af et Vers, som findes ved Enden af Henrik Smiths Urtegaard, og er riimset af Bendt Jensen, Stadskriver i Malmøe: End et giver jeg dig her tilkiende, Hvad sig i samme Aar monne hende: En Skjeppe Meel fire og tive Skilling galdt, Desligest XII Skelinge en Skeppe Malt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-12-07
Jngen Menniske, som lever un Komme nogen Tid slig Dyrke (9. Dyrtid) i hu For vore Synder, troer jeg vist, Er os gives saadan Bryst; Derfor lader os troligen alle Jnd til vor himmelske Fader falde. At han for Christi hans kjere Søns Død Vilde fran og vende tillig Jammer og Nod. Amere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-12-07
Mariboe d. 2den Dec. J disse Dage har det her ved Mariboe froffet saaledes, at begge Jnd verne ere tilfrosne. Man har allerede begyndt med de sædvanlige Vinterfornøielser – Skøite løben kun at man sig ei forbaster, især da Byen ikke, som i Nyekjøbing paa Falster, er forsynet med de fornødne Redningsanstalter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-12-07
Onsdags Eftermiddag, imellem Kl. 4 og 5, blev paa Revshale Gade bortstiaalen 2de Faar fra en Mand der i Byen. Tyvene begynder at anu igjen, ligesom forrige Aar, at være og sig til Høitiden. (Mariboe Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-12-07
Kjøbenhavns Børs, d. 6te Dec. Vor Speciescours har med eet taget en saare fordeelagtig Venning. Specier, som endnu i Løverdags stode i 67 Rbmk., ere i Dag gaaede ned til 35, men stege dog snart igjen til 4 a 42 Rbmk., i hvilken Priis de stode i ved Børsens Slutning. Om de ville gaae meere ned, beroer paa Conjuncturerne. J Varehandelen er aldeles ingen Bevægelse, da alle Omstændigheder, synes at forene sig om at nedtvinge Priserne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-12-07
Alle Statspapirer hæve sig betydeligen. Caper Obligationer ere allerede solgte til 300 Rd. D. C.