Viborger Samler, 1791-05-09
Under Dato Christiansborg Slot den 25de Martii 1791 har Hans Majestæt allernaadigst udgivet en Forordning om adskilligt, der vedkommer Politievæsenet paa Landet i Danmark, fornemmelig i Hensigt til Tienestefolk, hvis Rettigheder og Pligter bestemmes nøiagtigen, saavelsom Rettergangsmaaden, der skal have Sted, naar Huusbond, eller Tiener forsee sig imod denne Anordning eller føre nogen Klage over hverandre indbyrdes. Lydende saaledes: t Vi, i Hensigt til Agerdyrkningens Fremme og gode Sæders Overholdelse, have fundet for godt, herved paa det alvorligste at befale de Embedsmænd og Betiente, til hvis Bestyrelse og Omsorg Politievæsenet paa Landet er betroet, at de ikke allene med Agtpaagivenhed og Nidkierhed skulle søge at hemme Løsgiængerie, Ryggesløshed og deslige Misbrug, der hindre Virksomhed og forstyrrer den offentlige Rolighed; Men at de endog med lige Omhyggelighed bør vaage over, at Orden i Huusstanden vedligeholdes, saa at baade Huusbønderne kunne haandhæves i den Myndighed som dem tilkommer over deres Tienestefolk, og disse tillige betrygges imod ubillig Behandling af hine. J dette velgjørende Øjemærke, have Vi endvidere, ved denne Anordning, nøiagtigen bestemt begge fornævnte Parters indbyrdes Rettigheder og Pligter, samt, i at fastsætte Grændserne for den huusfaderlige Magt, tillige indskiærpet Tienestetiender den Lydighed, de ere deres Huusbønder skyldige; Ligesom Vi og, i Henseende til Rettens Pleie, have foreskrevet saadanne Regler, ne Sagerne, saavel i Tilfælde af offentlig Paatale, som private Klagemaale, med ringe Bekostning og tilbørlig Hastighed kunne afgjøres. Vor allernaadigste Villie og befaling er derfor: (Angaaende hvilke, der skulle ansees som Løsgiængere, naar de et begive sig i fast Tieneste) 5. 1. At enhver af Bondestanden, der ei er Gaardbruger, Boelsmand, eller Huusmand, eller og underholder sig ved at drive Haandværk, skal være pligtig til at søge fast Tieneste, med mindre han er gift, samt bestandig ernærer sig ved Dagleie, dog skal det ei være formeent enten Fremmede eller Jndfødte, naar de ere forsynede med vedbørligt Pas fra det Sted, hvor de høre hiemme, at søge Arbeide i Landet, som Dagleiere, ved Tærskning, Jordarbeide, Jndhøstning, eller deslige, ligesom det og herefter, som hidindtil, skal være dem, der paa visse Tider af Aaret nære sig ved Fiskerie og Søefart, tilladt at fortiene deres Brød om Vinteren og anden Tid, naar de ere hiemme, ved Daglen; hvilket ei heller skal være forbudet de Soldater, som have været kaldede til Vor Tieneste, og desaarsag ikke have kundet forskaffe sig fast Tieneste til den bestemte Skiftetid. (Hvorledes Tieneste skal søges.)H. 2. Naar en Karl ikke selv kan forskaffe sig Tieneste, da skal han, inden 2 Maaneder for den almindelige Skiftetid, (som herefter nærmere bestemmes,) melde sig hos Godseieren, eller dennes Forvalte (ifald han indtil Aaret 1800 hører til noget Gods, og dersom han ikke igiennem denne Vei kan forhielpes til Tieneste, imod billig Løn, inden 14 Dage, da bør han henvende sig til Sognefogden, som næste Søndag, ved Kirkestevne, offentligen skal tilbyde hans Tieneste og fornemme hos Almuen; om nogen af Sognet behøver og vil antage ham dertil; Kan han da ikke, inden 14 Dage, faae Tieneste i Sognet, saa skal han paa lige Maade i næste Sogn lade bekiendtgiøre, at han er tienesteledig. De derimod, som ikke høre til noget Gods, skulle strax henvende sig til Sognefogderne og ved disse offentligen tilbyde deres Tieneste, hvilket alt Sognefogderne, uden Betaling, bør forrette. (Straf for dem, der ikke søge fast Tieneste 6. 3. De, som et have fulgt ovenanførte Forskrivt, og dog ikke have indtraadt i fast Tieneste, skulle ansees, som Løsgiængere, og straffes første Gang med at hensættes 8te Dage i Fængsel paa Vand og Brød, og anden Gang dømmes til Arbeide i Tugthuset, eller Forbedringshuset, saa mange Maaneder, som de befindes at have været Løsgiængere. (Præsterne bør anmelde Løsgiængere for Amtmanden.) 6. 4. Præsterne bør, ved den første Maaneds Udgang efter hver Skiftetid, indberette Amtmanden, om der opholder sig nogen i Sognet, som Løsgiænger.