JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1801-04-06
J Følge allernaadigst Bevilling af 30te Jan. d. A., som et læst i Kiøbenhavns Hof= og Stadsret den 2den Martii næstefter, indkaldes herved, sub pæna præclusi & perpetui silentiismed Aar og Dags Varsel alle de, der formene sig at have noget at fordre hos mig undertegnede, med saadanne deres Fordringer at fremkomme for min nu havende Compagnion Hr. Grosserer Hans Peter Neergaard her i Staden, hvis de vil vendte deres Fordringer lovligen erklendte. Kiøbenhavn den 9de Mar til 1801. Georg Jørgensen. J Følge en Procurator Johannes Woldbye MouNritzen, under 13de Martii 1801 allernaadigst forundt Bevilling, som tillige med den derefter udstædte Jndkaldelse er læst for Kiøbenhavns Hof= og Stadsret den 16de f. M. og A. indkaldes herved sub pæna præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel fra den Tid at regne Proclama er læst ved Kiøbenhavns Hof= og Stadsret, og denne Jndkaldelse 3de Gange er indført i Kiøbenhavns Berlingske Avis, Addresse Contoirets Efterretninger og den Altonaiske Mercur, og ligeledes med 3 Maaneders Varsel at regne fra den Tid Proclama er læst ved alle Ober= og Underretter paa de danske vestindiske Eylande, samt 3de Gange indført i St. Croix trykte Avis, alle de, der formene sig at have noget at fordre hos bemeldte Hr. Procurator Johannes Woldbye Mouritzen, boende paa St. Croix, hvad enten saadanne Fordringer relser sig fra hans offentlige Embeder som Procurator, constitueret Tilforordnet i St. Croix almindelige Skifteret, Kongelig Fuldmægtig i samme Ret, constitueret Politiemmester og Byeskriver, eller fra hans private Forretninger, som Commissionair, Curator bonorum og Executor i Boer, som Formynder for Umyndig og Curator for Mindreaarige, eller hvorfra dette end være maatte, intet i nogen optænkelig Maade undtagen, med saa danne deres Fordringer at fremkomme og inden fornævnte TidForløb beviisliggjøre for ham selv paa bemeldte St. Croix eller for hans der værende Fuldmægtig, saafremt de vil vente deres Fordringer lovligen erkiendte. Kiøbenhavn den 18de Martii Christian Lund, Fuldmægtig hos Hr. Advokat Rottbøll. (1800) J Følge Kongelig allernaadigst Bevilling af 28de Febr. 1801, som den 9de Martii næstefter er læst i Hof= og Stadsretten, indkaldes herved 3de Gange efter hinanden med Aar og Dags Varsel, sub pæna pra clusi & perpetui silentii, alle de, som formene sig at have noget at fordre udi afg. Justitsraad. Borgemester og Raadstueskriver Svenning Lange og forhen afdøde Hustrue Anne Sophie hunnevads fælleds Stervboe, saadant deres havende Krav for os udi Kiøbenhavns Hof= og Stadsrets Skiftekommission at anmelde og beriisliggjøre: ligeledes indkaldes de Afdødes Arvinger, at lagttage deres Arveret inden Welige. Carstens.
Berlingske Tidende, 1801-04-06
udi Yderholens Vertshuus eller saa kaldede Svinevads Kro den i Loven fastsatte Tid. U paa Walløe Stifts Gods er for nogen Tid siden ved Døden afgangen forrige og afdøde Kroemand Hans Christian Christensens Enke Anna Malene Christensen, som opholdt sig hos sin der boende Søn Edde Hansen og hos ham havde sit Ophold til sin Død efter en imellem dem den 15de Febr. 1783 oprettet Contract, i hvis følge den Afdødes Arvinger, som i samme et benævnt at være afdøde Kiøbmand i Kiøge Wulst, Hansens Børn og Erkens Søn Christen Hansens Arvinger, efter hendes Død af bemeldte Ebbe Hansen skal udbetales en i Contracten bestemt Summa ; men da endeel af dem skal opholdet standen for Provindsen, saa blive de samtlige Arvinger efter afgangne Anna Malene Christensen herved anmodet om at møde eller lade møde ved en Skiftesamling, som holdes i Yderholm Vertshuus førstkommende 23de Junii, om Formiddagen Kl. 10, de Umyndige med Værge, og Enkerne, om nogen er, med Langværge, da enhver skal blive tildeelt hvad dem efter Contracter tilkommer, og imod vedbørlig Affald strax blive betalt. Billesberg den 12te Martii 1801. S. Baastrup, Forvalter ved Walløe Stift. ve, som have noget at fordre efter min afdøde Mand Hans Lauritzen, enten formedelst hans havde Fuldmægtig Tieneste paa Skanderborgs Amtskontoir eller anden navnlig Maade, ville inden 12 Uger fra undertegnede Dato behagelig melde sig her hos mig, hans Enke, da ethvert retmæssig Krav til Fornøielse skal vorde betalt, men efter anførte Tids Forløb, antages ingen Fordring til Betaling. Skanderborg den 16de Martii 1801. Som Langværge D. M. Bertelsen, F. Tolstrup. sal. Lauritzens.
Berlingske Tidende, 1801-04-06
J Følge Dom og derefter foretagne Udlægsforretning bliver Tirsdagen den 7de April foretaget 1ste, Løverdagen den 11te næstefter anden og Onsdagen gen 15de April tredie og sidste Auction over Ulkiær Mølle, beliggende i Gifre Sogn, Welle, Amt, Nørvangs Herred, hvis Agger og Engs Hartkorn udgjør 1 Td. 5 Skpr. 2 Fdkr. 1 Alb. og Mølleskyld 3 Tdr. 1 Skp. 2 Fdkr. Møllen er forsynet med godt og forsvarligt Mølleværk ; ligesom og Bygningerne ere indrettede til Beboelse for en honet Familie. Første og anden Auction foretages i min Bye= og Herredsfoged Langes Gaard her i Veile, Formiddag Kl. 12, og tredie og sidste Auction i Møllen selv den bemeldte 15 April næstkommende, Formiddagen Kl. 10. Conditionerne er til Eftersyn, saavel paa undertegnedes Contoir, som hos Sr. Michet Nælsen i Hopballe Mølle ved Veile. Veile den 20de Martii 1801. H. M. Lange, Bye= og Herredsfoged.
Berlingske Tidende, 1801-04-06
Fredagen den 10de April bliver ved Auction paa Börsen, om Formiddagen Kl. 10, bortsolgt :Et Partie Skov og Lyst-Buskaste Træer, hvorom forden er averteret, og som nu ere ankomne borover de trykte Fortegnelser faaes og Tigerne forevises 3de Dage forinden Auctionen at Mægler. Joh. Hr. How ta Fredagen den 10de April, Eftermiddag Kl. imellem 2 og 4 to bliver ved Auction 3die og sidste Gang opbuden, for til den Høistbydende at bortsælges Hjulmand Johan Wilhelm Gierahes Fallitboe tilhørende og paa denne Stads Nørrebroe under No. 5 Litr. B. beliggende Huus, som, i Følge den over samme den 13 Marts sidst tagne Vurderingsforretning, bestaaer af Hiørnebygningen til Blegdamsveien til Fælleden, og er bemeldte Bygning til Blegdamsveien 5 Fag 1 Etage høi med Qvist over 3 Fag og Jordkielder under 2 Fag. Jmod Veien til Felleden 4 Fag, 1 Etage høi med Qvist over 2 Fag. Et stort Gaardsrum broelagt, i samme en Brønd, et Skun af Tøm med og Bræder i 2 Afdelinger, det ene indrettet et Lokum Nok et anvent Skuur med Brædetag, en Haugebygning af Muur og Bindingsværk 5 Fag, 1 Etage høi, som er indrettet til Huge rue og en Stald, deri 3 Spiltouge, Krybber og Hækker. Til Stedet en Hauge, i samme en Kegledane med Skuur over den ene Ende, saa og et Lysthuus og endeel adskillige Frugttræer. I Værelserne er en 3 Etages og to 2 Etages JernKakkelovne m.v., som nærmere af Vurderingsforretningen erfares, hvilken saavelsom Conditionerne er til Eftersyn hos Proturator Wilse, boende i Vimmelskaftet Nr. 162. høverdagen den 11te April næstkommende bliver efter høie Øvrigheds Ordre foretaget offentlig Licitation over endeel Egetømmer af Stolper, Stiver, Pæle og Ankere fra 3 til 15 Alens Længde, endeel 5 Als. dito Planker og endeel Jernarbeide, samt Fylding= og Arbeidsløn til og ved den saa kaldede Trolhete=Broe ved Tryggevelde over Aaen paa Landeveien, imellem Wordingborg og Kiøge paa Tryggevelde Amt Licitationen foretages ved Broen selv, om Formiddagen Kl. 10, efter forfattet Overslag, og Conditionerne, som der bliver fremlagde og forinden kan faaes til behagelig Eftersyn hos undertenede Birkedommer. Braabye ved Gisselfeldt den 24de Marts 1801. A. G. Beck.
Berlingske Tidende, 1801-04-06
Formedelst Boepæls Forandring lader Eieren Kroemand Jøren gen Jensen Winther i Gunsemagle Bye paa Roeskilde Amts i Sielland foretage offentlig Auction Onsdagen den 15de Ap 1 ræstkommende over Kroegaardens Bygninger, enten længde riis eller faaelis til Nedtagelse eller ogsaa samlet under er et bortsælge, naar antage i 4 Bud skeer, nemlig : 1) Stuelæ og den bestaaer af 11 Fag, indrettet til 2de Stuer hver paa 4 Fag, 2 Fag til Skorsteen og et Fag til Forstue og Kammer. 2) Den renstre Længde 7 Fag, indrettet til Bryggerhuus paa 5 paa med Maltkiølle og en indmuret Kobber Bryggerkiedel paa 12 Tøndes Størrelse og 2 Fag til Huus. 3) Ved denne Længde en Tilbygning paa 3 Fag til Stald og Faarehuus. 4) Den Søndre Længde 10 Fag. indrettet til Lade. 5) Derved en Tilbygning paa 3 Fag. 6) Den Østre Længde 10 Fag, indrettet til Lade, Stald og Kamre. 7) Den Nordre Længde 10 Fag, indrettet til Tørve og Brændehuus, samt Svine-J el. 3) Ved Stuelængden er tilbygget en Forstne af 4 Fag. Bygningerne ere deels af Ege og deels af Fyrretømmer med LanghalsTag, saa er og ved Gaarden 2de Gaardspladser, saavelsom 2de Hander, hvorudi er nogle Frugttræer og er haverne indbygnet med Plankeværk og Steengiærder. Skulle disse Bygninger forinden den bestemte Auctionsdag vorder bortsolgte, skal saa dant blive bekiendtgjort. Conditionerne ere forinden et erholde i Gunsemagle Kroe hos Eieren og hos Fuldmægtig Dach i Roeskilde. Den paaføl ende 16de April, om Formiddagen Kl. 9 Slet, bliver ligesaa i Kroegaardens Bygningen foretaget offentlig Auction over Indbyehave af Borde, Stole, Banke, Skabe, Speile, Kiøkkentøi og Trætøi, Sengeklæder, og Sengesteder, Gaards- og Avlingsredskaber, saa og Heste, Køer, Faar og Sviin, samt endeel Kornvare af Rug, Byg Havre, Vikker og tieeltemt nogle Traver Langhalm, nogle Læs Hør og sentil Halm. Haa Nyesørgaard ved Præstre bliver Auction Onsdagen den 15te April førstkommende og følgende Dage paa Meubler, Senge og Sengeklæder, Kiøkkentøi, Porcelain, Steentøi, Tin, Kobber og Messing, Linned, en nye engelsk Karet, en Chalse, en holstensk Vogn, Redskaber, Heste og Qvæg, samt saugskaaret Ege= og Fyrretømmer m.m. Vandagen den 20de April, om Formiddagen Kl. 10 Slet, Vi bliver i Følge det Kongelige Rentekommers Skrivelse til Hr. Amtmanden af Gaars Dato paa Leire Herreds Tingsted Roeskilde paa nye foretaget og holdet offentlig Auction over E ssagepengenes Oppedørsel ved Bommen No. 6 paa Corsøer, Veien, og opraabes Bortforpagtningen alternativ paa 3 eller 10 Aar, paa de Conditioner, som nærmere paa Auctionsstedet vorder bekiendtgjorte og forinden ere at faae til Eftersyn hos undertegnede Herredsfoged. Roeskilde den 29de Martii 1801. J. Galschiør.
Berlingske Tidende, 1801-04-06
Ved Frydendahl er endeel gode Græsgange at faae til Leie i dette Foraar, som ifald disse ikke underhaanden forinden blive bortleiet, stilles til offentlig Auction paa Frydendahls Skriverstue Mandagen den 20de April.
Berlingske Tidende, 1801-04-06
Formedelst Forpagtnings=Fratrædelse lader Forpagteren paa O Nidløsegaard ved offentlig Auction den 21de April førstkommende bortsælge endeel god Jndboe, Sengeklæder, Sengesteder, Linned, ungefær 40 Stkr. Hollænderiekøer med Tyre, nogle Qvler og endeel nyt Meierredskab, nogle gode Bæstre, Vogne, olove, Harver og andet Gaardsredskab, som og et lidet Qvantum godt Sædekorn af Byg og Havre. De nærmere Conditioner skal blive bekiendte ved Auctionens Begyndelse, hvoriblandt at der gives vederhæftige Credit til Micheli dette Aar. Catalogerne ere at bekomme i Ringsted hos Hr. Postmester Henrichsen, i Kræbshuset, i Slagelse hos Hr. Strande og i Callundtog hos Hr. Møllerz.
Berlingske Tidende, 1801-04-06
Tirsdagen den 25 April d. A. bliver i Karredechs Præstegaard, & ved Næstved holdet offentlig Auction over endeel Heste, Køer og Ungevæg, saa og endeel Faar og Sviin, samt Vogne m. m. Tiustrup den 30te Martii 1801. S. Wædelse, Herredsprovst.
Berlingske Tidende, 1801-04-06
Løverdagen den 25de April 1801, Formiddag Kl. 10, bliver i Tinghuset i Sorøe foretaget Licitationer: 1) Over et betydeligt Stykke Brolægnings=Arbeide paa Tersløsegaard og over de dertil fornødne Materialier af Steen og Sand. 2, Over nogle Steengjerders Sætning samme Steds med de dertil behøvende Steen, alt efter de Conditioner, som paa Licitationsstedet skal blive fremlagt og 8 Dage forud ere at faae til Eftersyn paa Sorøe nordre Districts Skriverstue. Tersløsegaard den 31te Martii 1801.. Gundersen.
Berlingske Tidende, 1801-04-06
Efter Foranstaltning af den alle naadig stanordnede CommisS sion for Bidstrup Godses Administration bliver en Øde gaards-Jorder, udskiftet af Fælledsskabet, fra Gonsøemagle Bye paa Roeskilde Amt, stillet til offentlig Auction sidst i April eller først i Majimaaned. Dens Hartkorn er 7 Tønder 4 Skpr. 1 Fdkr., og har et Areal af 68 Tdr. Land gode Jorder. Dagen til Auctionen skal nærmere blive bekiendt fort. Bidstrupgaard den 30 Martii 1801.
Berlingske Tidende, 1801-04-06
en Auction, som Forvagteren paa Garne, i Følge skeedte Bekiendtgjørelser agtede at lade holde Tirsdagen den 14 April, er udsat til Fredagen den 17de dito, H. Baage Redacteur.
Berlingske Tidende, 1801-04-10
Florents den 12te Martii. Den franske sydlige Observationsarmee trækker sig allerede igien tildeels tilbage fra den romerske Grændse. J Ankontrækker der et fransk Korps af 8000 Mand sammen. En Deel af de piemontesiske Tropper eller de saa kaldte Alpejægere skal ogsaa støde til dette Korps, som efter Sigende er bestemt til Ægypten eller det faste Land i Tyrkiet.
Berlingske Tidende, 1801-04-10
Et Skib, som er ankommet fra Tunis til Toulon, har medbragt den Efterretning, at Deyen sammesteds, rimeligviis af Frygt for Portens og Engellands Trudsler, har forkyndt den franske Handels=Commissair, at Freden med den franske Republik kun vil vare endnu 2 Maaneder, og at Fiendtlighederne efter denne Tids Udløb igien vil begynde.
Berlingske Tidende, 1801-04-10
Skrivelse fra Paris den 27de Martii. Den ved Bourdeaux forsamlede Observationssarmee er nu opbrudt derfra til Bayonne, for at gaae igjennem Spanien mod Portugal. Monitøren melder, at uagtet Engellænderne havde i forrige Aar afslaaet Vaabenstilstand til Søes, for at Frankerne ei skulde sende 6 Fregatter til Ægypten, saa var der dog i denne Vinter ankommen flere Geværer, Kugler og Mandskab, end 6 Fregatter havde kundet føre. Magal lon, forhenværende fransk Consul i Cairo, som i forrige Aar paa sin Tilbagereise til Frankerig blev opbragt af Engellænderne til Malta, og nu er ankommen til Toulon, beretter, at den paa Malta værende engelske Garnison er meget svag General Bernadotte og Admiral Bruix ere ankomne til Bourdeaux, den sidste som derværende Overbefalingsmand til Lands og Vands.
Berlingske Tidende, 1801-04-10
Skrivelse fra London den 27de Martii. Hr. Greys saa ofte udsatte Forslag at undersøge Nationens Tilstand skeede endelig den 25de i Underhuset i Overværelse af mere end 400 Medlemmer. Hovedtalerne derimod vare Exministerne Pitt og Dundas, og det blev endelig langt ud paa Natten forkastet med 291 Stemmer mod 105 (et Antal, som Oppositionen ei har havt i de sidste 5 Aar.) Den nye Minister Addington talte ei under hele Sessionen, indtil han endelig mod Slutningen da Hr. For kaldte det nye Ministerium en Dukke, som kan sættes i Bevægelse ved en Traad, der findes i andre Hænder, gjorde den Erklæring: Han og hans Kolleger havde ingenlunde forpligtet sig til at understøtte eller forkaste Forholdsregler, allene fordi de tilhørte visse Personer eller ei. Kun alvorlig Jver for Kongens Tieneste og Landets Vel ledte dem. De havde oprigtig i Sinde at slutte en Fred med Fienden og ei at lægge fra deres Side nogen ubillig hindring i Veien for samme. De havde Aarsag til at troe, at Fienden ei heller vilde lægge uoverstigelige Hindringer i Veien for Freden. Men de nye Ministre havde uagtet al deres fredelige Sindelag fast besluttet ei at antage noget Forslag, som kunde være skadeligt for vores Søemagts Overvægt, og hvad vi skylde vores Sikkerhed og Handelsflor. Hr. Grey aabnede sit Forslag med den bemærkning : Kunimeget vanskelige og farlige Tider skeer det Forslag, at undersøge Nationens Tilstand. Aldrig havde det formedelst Landets ind- og udvortes Tilstand været nødvendigere endnu. Efter en niaarig Krig, som har forøget Nationalgielden med den uhyre Kapital af 270 Millioner vare vi nu truede med en nye Krig imod alle nordiske Magter, og Frankeriges Magt var stegen til en større Høide, end selv dets meest æresyge Monarker endog kun havde havt til Øjemeed. Det store Gennie, som leder Frankeriges Anliggender har overvundet alle Vanskeligheder. Den nye Striid angaaende den nordiske Konfoederation havde kundet være forebygget, dersom Ministerne havde opført sig som i Aaret 1780. Hr. Pitt erklærede: at han var ei Filosof nok til at modsætte sig Hr. Greys Forslag, fordi det kostede en Mistanke, paa den personlige Andeel, som han havde havt i Regieringen. Han anførte herefter de nye Ministeres Fortienester, tiltalte endog Addington, og paastod, at de alle havde Parlamentets hele Fortroelighed.
Berlingske Tidende, 1801-04-10
Hr. For, som Exministeren Pitt kaldte formedelst hans lange, nyt Medlem, be Fraværelse fra Underhuset, for Spot et gyndte henimod Midnat sin Tale, der varede i 4 Timer, med at giendrive Hr. Pitts Paastand, som havde nægtet, at frit Skib giør frit Gods, og at de neutrale Magter vare berettigede til at beskytte deres Koffardieskibe ved Eskorte mod Visitation. Han dadlede det: At man kalder den af Preussens store Frederich allerede 1740 forfægtede Grundsætning : frit Skib giør frit Gods, en Jakobinsk Jdee. Frederich den Store, havde været en Filosof men aldrig en Jakobiner. J Aaret 1780 havde de dengang værende Ministre ladet sig nøje med at protestere mod den væbnede Neutralitets Grundsætning men de havde ei lagt nogen Embargo paa svenske og danske Skibe, som de nærværende Ministre, men som nu ogsaa baade Jakobinere og Jkkejakobinere bebreide, at de kun søgte at forlænge Krigen, og da deres Deklamationer imod Jakobinerne ei længere holdt Stik, fandt de et nyt Paaskud dertil i den nordiske Konvention. Den vilde Grundsætning, at visitere alle Skibe uden Forskiæl, var en Fornærmelse for alle neutrale Magter. Paa Bonapartes første Fredsforslag havde Ministerne svaret ham: Opret igien det bourbonske Huus, det er hæng dig op og vi ville sige dig, om vi ville underhandle Han var overbeviist om, at Bonaparte uagtet alt dette var ophøiet over ussel hævesyg Politik og ei vilde lægge ubillig Hindring i Veien for Freden. Endnu bemærkede Hr. For, at den nye udenlandske Statssekretair Hr. Hawkesbury, som Hr. Pitt havde saa meget roest og foreslaaet til at mægle Freden med Frankerige, var allermindst skikket dertil, da han netop i de sidste Aar havde deklammeret heftigst mod den franske Regiering og bestandig talt om Kongemordere og en Marsch til Paven.
Berlingske Tidende, 1801-04-10
I Birmingham har siden den 23de været Pøbeluroligheder, i Anledning af Bagerne og Kornhandlere. Patrouller af Kavallerie og vædnede Borgere holde Oprørerne i Tømme. Og saa i Exeter har været Tumult, hvor over 1000 oprørske Mennesker trak ud af Staden for at tvinge Landmændene til at sælge deres Forraad af Hvede lettere. – J London er, Punds Brød bleven et Pund lettere. De koste 24 1/2 Pence. - Det Rygte er her almindeligt, at Otto har faaet et gunstigt Svar fra Paris og at fredsunderhandlingerne med Frankerige ville med det første begynde. - Paa den herværende Toldboder, formedelst den saa meget standsede Skibsfart, nu ey meget at bestille.
Berlingske Tidende, 1801-04-10
Skrivelse fra Wien den 28de Martii. Ratificationerne over Freden mellem Keiseren og Franke republiken ere nu blevne udvexlede, og den franske Republiks Tropper tiltræde i Følge heraf deres Tilbagemarsch. Freds festen skal høitideltsholdes den 17de April, den samme Dag som Landstormen for 4 Aar siden trak ud.
Berlingske Tidende, 1801-04-10
Skrivelse fra Augsburg den 29de Martii. J disse Dage bragte en Coureer den Ordre til Armeen, at den skulde giøre Holdt; men lykkeligviis bragte en efterilende Coureer strax Contraordre, saa at Tilbagemarschen nu gaaer for sig med hurtige Skridt. Viveed endnu ikke bestemt, naar Hovedqvarteret skal komme hertil; m. rant Par Dages Tid ere stærke Troppekorps. naar L. C. deels trukne omkring og deels igiennem vor Stad.
Berlingske Tidende, 1801-04-10
Skrivelse fra Amsterdam den 31te Martii. Siden den 28de have de Engelske sat Alting i Bevægelse paa vore Kyster. Natten til den 29de maatte næsten vor hele Besætning bryde op til Schevenningen, Briel og Gorer, hvor de engelske Skibe havde viist sig. J Gorer havde de endog forsøgt en Landgang med nogle Slupper; men bleve modtagne paa det eftertrykkeligste af vort Militair. Udrustningen til en mod Engelland foretagende Expedition bliver daglig frygteligere langs med den hele nordvestlige franske Kyst. Utallige Kanonbaade og andre lette Fartøier. i stor Mængde og talrige Troppekorps til deres Bemanding ere paa Marschen derhen. Af alle disse Omstændigheder formoder man, at den hele Expedition kan være seilfærdig mod Slutningen af April eller Begyndelsen af Maji; dog paastaaer man, at Engelland ikke vil lade det komme til det yderste. Jmidlertid have de Engelske Skibe, trods det store mende Veir, igien viist sig ved de belgiske Kyster og synes paa ny at ville blokere Mundingen af Scheldefloden.
Berlingske Tidende, 1801-04-10
Skrivelse fra Lybek den 5te April. I Gaar nærmede sig et Kongeligt Dansk Troppekorps under Prinds Frederich af Hessens Kommando vores Stad, og rykkede efter foregaaende Opfordring, og efterat Senatorerne Plessing og Lindenburg havde indfundet sig som Deputerede hos Prindsen, i bedste Orden imellem 2 til 3000 Mand herind og har besat Stadens Volde og Porte. Tropperne ere indqvarterede hos Borgerne. Alt er forresten roeligt her, Forretningerne ere uforstyrrede og de her indrykkede Troppers gode Opførsel forskaffer dem almindelig Agtelse. - Et Troppekorps er detascheret til Travemünde.
Berlingske Tidende, 1801-04-10
Skrivelse fra Hamburg den 6te April. I Gaar Morges gik en fra St. Petersburg kommende russisk Keiserlig Officeer som Coureer igiennem vor Stad til London, hvorhen han overbringer den Efterretning, at Hs russisk Keiserlige Majestæt Paul den 1ste har Natten imellem den 23de og 24 Martii ved et Slagflod omvexlet det Tim lige med det Evige, og at Hs. Keiserlige Høived Storfyrster, Alexander er som Tronfølger strax derpaa udraabt til Keiser og har besteget Tronen under Navn af Alexander den 1ste, Den ovenmeldte russisk Coureer overbragte en Skrivelse fra den ny Keiser til Hs Brittiske Majestæt i Anledning af sin Tronbestigelse.
Berlingske Tidende, 1801-04-10
Blandede Efterretninger. Frankerig. Bonaparte skal have i Sinde i Majimaaned at gjøre en Reise til Donnersbergs Departementet for at tage Fæstningen Maynz tilligemed de øvrige vigtige Stæder, ved den venstre Rhinbred i Øiesyn.
Berlingske Tidende, 1801-04-10
Borgeren Otto begierte i forrige Aar Pas af den engelske Regiering for 6 franske Lærde, som skulde reise tilbage fra Ægypten. Dette blev afslaaet; 3 af dem ere imidlertid komne tilbage. De øvrige vare paa Bierget Sinai, da Skil bet afseilede med de første.
Berlingske Tidende, 1801-04-10
Af de tilbagekomme belgiske Geistlige har man allerede været nødt til at arrestere 2, som ere blevne dømte til Forviisning.
Berlingske Tidende, 1801-04-10
Der arbeydes stærk paa Slottet i Luneville og man troer at det skal indrettes til Residents for Overgeneral Moreau, som skal tage sit Hovedqvarteer sammesteds som General=Kommandant over de til Frankerig tilbagevendende Militair Divisioner.
Berlingske Tidende, 1801-04-10
Man taler om en stor Tydsk Prindses Forlovelse med Mademoiselle Branharnois, en Steddatter af den første Consul.
Berlingske Tidende, 1801-04-10
Engelland. Branderen Alecto, som hørte til Nordsøe flaaden, er bleven læk og har maattet vende tilbage til Leith. Siden Armital Keiths Ankomst i Levante ere 9 Skibe med Franske, som vilde vende tilbage fra Ægypten til deres Fædreneland, blevne tagne.
Berlingske Tidende, 1801-04-10
Det ny Gouvernement for de 7 forenede Øers Republik det joniske Hav er bleven erkiendt af det engelske Hof. Napper Tandy bliver nu bragt fra sit Fængsel i Kilmauham til Lifford for sammesteds at stilles for Retten.
Berlingske Tidende, 1801-04-10
Tydskland. Den polske Legion, som ved adskillige Leiligheder har udmærket sig, marscherer nu over Zürich og Gene til Toskana, hvor den træder i den ny Storhertugs Sold. Af det ophævede condeiske Korps faaer enhver Adelig, som er over 40 Aar gammel, saaret eller svagelig et heelt Aars Gage ved Afskeden. De øvrige af Korpset blive forenede med Schveitzer=Regimenterne, Salis og Bachmann, og skal indskibes i Triest tilligemed de i engelsk Sold staaende løvensteinske Jægere.