Berlingske Tidende, 1774-03-28
Selskabet til de skiønne Videnskabers Forfremmelse har i Forsamlingen den 12te Mart. 1774, ikke seet sig saa lykkelig, at Prisen kunde tildømmes noget af de Skrifter, som for denne Gang over de udsatte Priismaterier vare indkomne. Dog kommer en Samling af aandelige Sange med Devise: "Gud, mit Hiert ner rede, mit Hierte er rede; jeg vil synge, ja jeg vil synge Psalmer, Selskabets Hensigt saa nær, at det blev fundet for got at lade den udkomme i Trykken paa dets Bekostning. Og udefor de udsatte Priismaterier har Hr. Johann Ewald indgive til Selskabet et hervisk Syngespil, Balders Død, som viser i sæl i det poetiske Udtryk saa megen Styrke, at den tilkiendtes en overordentlig Priis for 50 Rdlr., og at man besluttede at udgive samme i det ellevte Stykke af Forsøgene i de skiønne og nyttige Videnskaber. - Da man ønsker, at flere aandelige Sange, som tien til at opvække en sand og fornuftig Andagt, og hvorpaa Gellert, Cramer, Schlegel, Munter have givet saa gode Prøver, maatte haves i det danske Sprog, og ligeledes at Sproget maatte berige med lykkelige Forsøg i den malende Poesie, saa har Selskaber fundet for got, at fremsætte begge disse Priismaterier igien for næst Gang. J Følge heraf udsættes 50 Rdlr. eller en Medaille af samme Værd, for det beste Forsøg i den malende eller beskrivende Poesie, hvorved Popes Windsor-Forest kunde tiene til Mønster, Dertil maatte udvælges noget Sted i de danske Stater, som vid sin Yndighed, eller og ved sin Skræksomhed giør sig merkværdig som i det første Fald Sundet eller eet af Lystslottene, og i det at Malstrømmen eller Vandfaldet Sarpen i Norge. Man kunds og saa vælge noget Sted i Danmark eller Norge, hvor der finde merkværdige Levninger af Alderdommen, eller som udmerke i ved en gammel Sagn, der, kunde give Anledning til en poetisk Fortelning eller anden heldig Opdigtelse, paa Tickels Maade i hans Lensington-Garden udi Dodsleys Samling. - Ligeledes udsettes en overordentlig Priis af samme Værd for de beste danske aandelige Sange, ti i det mindste. Den Samling, som Prisen bliver tilkiendt, udgives for sig paa Selskabets Bekostning. - J Veltalenhed udsettes den sædvanlige Priis af 40 Rdlr., eller en Medaille af samme Værd, for den beste Eloge over Kong Waldemar 111. Derved forstaaes ikke en gemeenligen saa kaldet Lovtale eller Panegyrikus, hvori Feylene skulde forties og Dyderne forstørres, men en sandfærdig og livagtig Afbildning paa denne merkværdige Konges Charakteer, Politik og Bedrifter, og paa den Klogskab, hvorved han vidste, næsten uden at bruge Vaaben, at sette Riget fra det yderste Forfald i den blomstrende Tilstand, som længe efter hans Død vedvarede. Gode Materialier dertil findes hos Hvitfeld og i Etats=Raad Grams Forbedringer til denne Konges Historie, som er udgivne af Videnskabernes Sælskab i dets Skrifters, fierde Deel. - Endelig udsettes en Priis af 30 Rdlr. for den beste Prøve til en Samling af Exempler paa Danske tapre, ædle, goddædige og patriotiske Handlinger, omtrent i den Smag, som deylige i andre Lande, særdeles i Frankrig udkomne Skrifter. - Priisskrifterne maa indsendes i det seeneste i December Maaned af indeværende Aar. Man føyer til dem en Devise og en forseglet Seddel, som tilkiendegiver Forfatterens Navn og Opholdsted. De indleveres til Justice=Raad Schlegel, som Selskabets Secretair, hos hvilken ogsaa de Skrifter kan afhentes, som for de sid udsatte Priser ere in Da vi underskrevne, jeg Niels von Haven, Professor ved Odense Gymnasium, og jeg Johan Jacob Mylius, Herredsfoged og Herredsskriver udi Rauneberg Herred i Fyhn, ere efter Professor Jacob Christian Pingel, Stifts=Provst og Sogne=Præst til St. Knuds Meenighed i Odense, hans allerunderdanigste Ansøgning bleven allernaadigst beskikkede som Opbuds=Commissarier at administrere hans Boe, og vi allerede har antaget og Boen under Registering og Vurdering, samt erholdet Han Kongel. Majests allernaadigste Bevilgning af 4de Mart, sidste leden, der lyder som følger: Vi Christian den Syvende af Guds Naade, Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug udi Slesvig, Holsteen, Stormarn og Dytmersken, Græve udi Oldenborg, og Delmenhorst: giøre alle vitterligt, at Vi, i Anledning af O Elskelig Niels von Haven, Professor ved Gymnasium udi Vor Kiøbstæd Odense, og Johan Jacob Mylius, Herredsfoged udi Rauneberg Herred i Vort Land Fyhn, som Opbuds Commissarier, udi Professor Jacob Christian Pingels Boe i bemelte Odense, deres herom allerunderdanigste gjorte Ansøgning og Begiering, samt den af Ds Elskelig Hr. Henrich Bille, Ridder, Vores Geheime Raad og Stift befalingsmand over Vore Lande Fyhn og Langeland, samt Amtmand over Odense, Dalum, St. Knuds, Rugaards, Assens og Hindsgavls Amter, derpaa givne Erklæring, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at de, ved Publication i de Kiøbenhavnske Danske og Altonaiske Aviser, maa indkalde alle forbemelte Professor Pingels Creditorer, som enten i Henseende til Skifter, sluttede eller usluttede, Umyndiges eller publiqve Penge, eller i andre Maader, af hvad Navn nævnes kan, kan have nogen Fordring til ham, at indfinde sig hos dem i Opbuds=Boet, inden den i Loven fastsatte Tid, for at anmelde og beviisliggjøre deres havende Krav, og at saadan ud Aviserne gjorte Jndkaldelse skal ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst kunde vide at rette, forbydendes alle og enhver, eftersom foreskrevet staaer, at hindre eller udi nogen Maade Forfang at giøre, under Vor Hyldest og Naade. Gier paa Vort Slot Christiansborg udi Vores Kongel. Residence Stad, Kiøbenhavn, den 4de Mart. 1774. Under Vort Signet. (L. S. Efter Hans Kongel. Majests. allernaadigste Befaling. P. Aagaard. Luxdorph. Saa bliver i allerunderdanigst Følge af forestaaende Kongel. Bevilgning meerbemelte Professor Jacob Christian Pingels Credi= og Debitorer, eller hvem som formeene sig at maatte have noget at fordre eller skylde i denne Opbuds Boe, 3de gange efter hinanden i de Danske Kiøbenhavnske samt Altonaiske offentlige Tidender herved indkaldede med 6 og 12 Ugers Varsel, fra den sidste Publications Dato at regne, at møde for os udi Opbuds Boen i Professor Pingels iboende Gaard her i Odense, Creditorerne for lovlig at gotgiøre og bevise deres Fordringer, og Debitorerne forinden eller til ermelte 6te og 12te Uges Dagen at erlægge til mig Professor vor Haven, som Opbuds Boens Casserer, hvad de ere skyldige, for videre Bekostning og Ulempe at vitere; ligesom og Creditorerne haver at tilskrive sig deres Tab, om de til den fastsatte Tid med deres Beviser skulle udeblive; og skal for øvrigt enhver vederfares al lov følgelig Ret efter Opbuds Boets Tilstand. Odense, den 12te Mart. 1774. Niels von Haven. J. J. Molius. Borgemester og Raad i Staden Flensborg bekiendtgiøre hermed, at den for nogle og 30 Aar siden her ved Døden afgangne Borgers og Skippers, Balthasar Nissens Enke, Mette Marie Nissens, kort efter Nye=Aar uden Livs Arvinger ved Døden er afgaaen i en Alder af 83 Aar, og har til sin Dødsdag, i Kraft af et imellem begge Ægtefæller oprettet, og under Dato Frederichsberg, den 16de Decbr. 1737. allernaadigst confirmeret Testamente siddet i uskiftet Boe, hvoraf nu efter Testamentets Jndhold den ene halve Deel tilfalder Mandens Paarørende, og den anden halve Deel den sidst afdøde Hustrues Paarørende; endskiønt nu, saa vidt man hidtil har kundet erholde Kundskab om, paa den førstes Side skal endnu være i Live, Borger og Tobaks Fabriqueur Nicolai Johansens Hustrue Mette Christina, som en Broder Datter, og paa den sidstes Side en for 18 Aar siden her afdød Broders 5 Børn, navnlig Catharina Helena Peters afg. Peter Johan Petersens Enke, som og Anna Margarethe Jepsens her boende, og Hans Christian Jensen en Skudefahrer i Rotterdam, videre Anna Jepsens nu paa Glücksburg, som og Jacob Jepsen, Reebslager i Sørup, dernæst en afdød Søster=Søn Christian Egidius, som er ved det Kongel. Sølv=Kammer i Kiøbenhavn, hvilke nu maatte holdes for at være Boets Arvinger; saa har dog Fornødenhed udkrævet, saasom at dem alle intet tilforladeligt er indberettet, ey heller vides om flere lige nær Paarørende herved ere interesserede, at lade des Aarsag udgaae et offentlig Proclama; altsaa blive alle og enhver, som til bemelte Stervboe formeene sig at have nogen Arve Ret herved en for alle Gange, og altsaa peremtorie citerede og indkaldte, at de inden 12 Uger a Dato, og altsaa til den 28de Mai, som er Løverdagen for Trinitatis Søndag, da Anmældelsens Protocollen skal sluttes, ordentlig lade anmælde og antagne saadanne deres Prætension her i Stads Secretariatet, samt forevise deres Beviser og beskikke en Procurator af Acta, saafremt de ikke høre under det herværende Forum, men dernæst den 8de Junii, som er Onsdagen efter 1ste Søndag efter Trinitatis, som hermed tillige bestemmes pro Termino for den sidste Tid, paa lovformelig Maade og Orden. justificere deres anmelte Fordring, og in puncta Legitimationis & Adjudicationis Masse vente Rettens videre Kiendelse, samt i Tilfælde af en ulydig Udeblivelse, da at være præcluderede ; hvorefter enhver som det vedkommer, sig haver at rette. Signatum Flensburg, den 5te Mart. 1774. Borgemester og Raad sammesteds.