JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1808-10-07
Kallundborg, d. 14 Sept. Siden den sidste Heitedaad her af Englænderne, da de skilde Kugler op i Skambeks Mølle og meget beskadigede samme, have de ladet os være i Ro. Derimod skal de af og til have giæstet Sejrøe og berøvet de sig, kels Jnbyggere nesten alt, hvad de havde. Man vi endog fra Kysten lige overfor have seet dem med Bagde at bortføre sta Øen den høstede Sæd. Nyt, By bringes af Bonden hertil Torv, men finder un sten ingen Afsætning, da Kiøbmændene have mange tusinde Tønder liggende, som de ikke have maa fore. Det føles derfor kun af Folk, som brude det til deres eget Huebehov, til Maltgiøren a. og betales med 8 Mk. Tønden. Vatlænderen Etatsraad Reverdil, der som be skiendt, eengang spillede en betydelig Rolle i Danmark, men faldt tilligemed Struense, er nu død i sit Fædreneland. Han havde, medens han var her, forfattet en Histoire de ce quise paissait de som tems en Dannemare principalement a la cour, som ikke skulde ske Lyset før efter Ovildes Død og som formodentlig findes blandt hans efterladte Mannskrivter.
Jyske Efterretninger, 1808-10-07
Til Egersund er opbragt og priisdømt det engelske Smakskib Alersander, med Ladning af, KaskePorter, Klæderahre &c.
Jyske Efterretninger, 1808-10-07
Af Kaperen Barbara, Kapit. N. Schiet, er et Kniphauser Skib med Tømmer opbragt til Christiansand og priisdømt. Ligeledes er dertil indbragt og priisdømt Skibet De jonge Cornelis og sammes Ladning af Sukker, Viin og Kaffe.
Jyske Efterretninger, 1808-10-07
Vragskibet De spack er priisdømt i Bergen.
Jyske Efterretninger, 1808-10-07
Et engelsk Slupskib ved Kelp er opbragt til Christiansand.
Jyske Efterretninger, 1808-10-07
Endnu har man intet hørt til de tvende danske Kinafarere, der vare i Følge med den til Norge ankomne.
Jyske Efterretninger, 1808-10-07
J Sept. f. A. førelagde Finantsministeren i Holland vor derværende Minister en uhyre Mængde formeentlige ved holsteenske og norske Tylsteder udstædte danske Stibspapirer, fundne ombord paa saa kaldte nenteale Skibe der vare mistænkte for at komme fra Engelland, og undet dette Paaskud havde tilfneget sig Adgang i de hollandske Havne. Ved nøie Undersøgelse over en Deel af disse Papirer fandtes blandt 56 ikkun i ægte. De øvrige vare eftergjorte i Engelland, hvor et saadant Sæt Skibspapirer sælges offentlig paa Børsen fortil 20 Guineer. Ja, det gaaer saa vidt at man endogsaa eftergiør Kvarantæne Beviserne og derved sætter den heele Menneskeslægts Vel, inderste Fare. Hvad Navn fortiener en Regiering, der tier til en saadan Skiænsels Dand? Hvad redder længere den engelske Handelstand fra Niddings Navnet? Kan ikke den Nation regnes blandt æreløse og Røvere, der tillader en saadan Plæt paa Nationalæren? Ver, over det Land, hvor Ære og Retskaffenhed saaledes trædes under Fødder. Ver! at maa uden Overdrivelse kan sige, at den Fastlands Jnbygger, der ønsker Engelland Held, i den nærværende Krig, er en Fiende ikke blot af Fastlandet, men af alt, hvad der er Menneske Kiønnets Vel og Hæder!
Jyske Efterretninger, 1808-10-07
Den 20 d. M. døde i Amsterdam den overore dentlige danske Gesandt ved det hollandske Hof, Hr. Exellence Greve af Danneskjold Løvendal. Den af røde var Storkors af Dannebroge og den hellige Johannes Orden af Jernsalem, Genneralmajor a. og opnaaede en Alder, af 66 Aar. Hans Ligbeciendelse skeete med al mulig Høytidelighed. Militair aabnede og sluttede Toget og Følget bestod at Suverneuren, det diplomatiske Korps, Magistraten &c.
Jyske Efterretninger, 1808-10-07
Den hidtil, ved Brødrene Berling, udgivne danske Tidende, erholder herefter en Udvidning ogefter Lofte, en langt større Jnteresse, deels ved det at fleere Medhilipere have forenet sig, som ere vante til at arbeide i det politiske, og have Adgang til sikre Kilder, deels ved det at alle officielle Meddelelser fra Regieringen til Stadens Borgere, dog med Undtagelse af dem, som henhøre til Landets Lovgivning, vilde først vorde kundgjorte igjennem dette Blad Det udkommer fra næste Maaneds Begyndelse i Folio Format og under Tittel af : 2 Dansk Statstidende.
Jyske Efterretninger, 1808-10-07
Viborg den 1ste October. J Dag Middag blev Viborg Byes ny Kirkegaard høitidelig indviet af H. H. Hr. Biskop Blocch, der i en skiøn Tale over 1ste Moseboge 28de Kapitel 17de Vers viiste det at være det af Regieringen bestemte hellige Hvilested for vore Bortkaldte. Det saare skiønne Veir forherligede denne høitidelige Aft. Byens Borgerskab paraderede paa Kirkegaarden og strax efter Talen begroves sal. Frue Justitsraadinde Wissing, der i Fior døde og var nedsat i en muret Grav, tillige jordedes det første Liig der, sal. Major C. M. r. Wendt. Sørgemusik af blæsende Jnstrumenter gik foran Liget fra den afdødes Huus til Graven. Før Talen spilledes af blæsende Instrumenter af den Erangeliske Salmebog Salmen No. 400 og efter Jardspaakastelsen Salmen Nr. 401.
Jyske Efterretninger, 1808-10-07
Aalborg Byenyt. Døbte. Den 1ste October, Hattemager Peder Mortensens Datter Johanne Martine; Fadderne: Mad. C. Springborg, Jomfrue Hultin, Reebslager Holst, Skomager J. Thomsen, Hattemage svendene Th. Green og C. Knudsen. S. D. Snedker Poul Kolding Windings Søn Peder Christian; Fadderne: Mad. Kaarsberg, Jomf. Aaboe, Kladehandler C. Akkermann, Bødker Chr. Møller, Skræder Windig. S. D. afgangne Arbeidsmand Niels Christensens Søn Niels Christian; Fadderne: Mad. Meier, Jomfr. Walard, Kiøbmandens Niels Brix og Jørgen Schaltz, Tobakspindermester Meder, Jeppe Brix. Den 3 October, Arbeidsmand Anders Olesens Søn Ole Christian; Fadderne: Mad. Akkermand, Jom. Bøggild, Kiøbmand Jacob Kiellerup, Viinhandle, Møller, Kiøbmard Parti Lunøe, HandelsbetiensKiet Mørch.
Jyske Efterretninger, 1808-10-07
Begravede. Den 1ste October Skongeger Jacob Aakkerbergs Søn Andreas Christian, 10 Maaneder 20 Dage. Den 7 October Gaardmand i Hasseriis, Gregers Jensens Datter, Johanne 2 Maaneder.
Jyske Efterretninger, 1808-10-07
Paa 16 Søndag efter Trinitatis prædiker til Høimesse i Budolphi Kirke Hr. Henneberg og til Aftensang Hr. Jansen. J Frue Kirke prædiker til Høimesse Hr. Stiftprovst Schierupog til Aftens faag Hr. Aspa C. J Hospitalet Hr. Klau en Kl. 11. Avertissements At det har behaget Forsynet efter et Aars kierligt Ægteskab, at bortkalde min elskede og uforglemmelige Mand. Kiøbmand Christen Overgaard. den 4 October om Morgenen Kl. 6, efter 8de Dages Sygeleie, fra dette Jordige til det Himmer ske, i sit Alders 26 Aar til dyb Sorrig for mig og Barn, bekiendtgiøres herved for Slægt og Venner, frabedende al Condolence. Aalborg den 6 Octobet 1808. Talke Horneman Aaboe, sal. Overgaard.
Jyske Efterretninger, 1808-10-07
J Torsdags Aftes imellem Al 3 og 9 er paa Veien fra Stranden til Kattesundet mig af er ubekiendt Fruentimmer frataget min Tegnehog hvorudi foruden 6 a 7 Rd. er nogle for mig vigtige Doenmeute- og en Contrabog med fastsat Afremning forseglet, og hvorpaa saavel som paa Papirerne findes mit Navn Hvem om samme kan give nogen Oplysning kan vente sig en passende Doucer naar de melde sig hos Bogtrykker Wandall. Aalborg d. 7 Oct. 1808. Ole mikkelsen, fra Porsgrund i Norge.
Jyske Efterretninger, 1808-10-07
Jsteden for at Vinter Pasttouren efter Bekiendtgiørelsen i forrige Avis, skulle have begyndt Manda gen den 10de d. M.; afgaaer Brevposten første Gang efter Vintertouren Torsdagen den 13 October altsaa paa Tirsdag endnu efter Sommerturen. Præsten meden er støttet til Hr. Generalmajor Bi lovs Gaard ved Østerport.
Jyske Efterretninger, 1808-10-07
Min Begiering er til det ærede Publicum, som vilde forunde mig deres Næring med deres Vintergrøndt at de da vilde behage at opgive mig deres Nota for hvad de behøve af samme, da jeg har meget gode Kaal, ligesaavel grønne som hvis de og tillige sælges til billig Priis ligesaavel som andet Grøndt, saa haaber jeg at de som har handlet med min sal. Formand Bertel Dochedahl vilde ogsaa forblive ved Stedet med deres Handet bede skal blive behandlet paa det billigste. Aalborg den 3 Ot. 1808. Enepord Lautitzen. C. S. For denne Byes høie og respective Øvrigheds og Embedsmænds saavel Militaire som Civiles! retskafne Anstalt og deres Underordnede, hastig tililende, utrærkelige, uafbrudte forrige, raske Mod og Hielp samt den almindelige Byes Jndvaaners Anstrængelse og trotte fra den Rige til den Fattige, saa, fra den Sidere til den smaae, for at dempe den ulykkelige Jldebrand, som hos mig den 3die denne opkom i min Gaard, og hvorved mine respectivNaboer med mig var i Fare hvortil Gud par med dem nærværendes, da han lod Veiret være stille og forbød Jldens Lue at komme længere) Kand jeg til enhver især ikke noksom udmærke mig (for Sorg og ver mit Tab især, da mine kostbare Jorders indhøst og de Kornavl og Frugter hvoraf jeg skulle have Forde og Sædekorn, samt Forder til miste Creaturer, for største Delen, tilligemed en Deel af min Gaards og Anlings Redskaber er bleven et Rov for Jlden (med den underdanigst! ærbødigst og tienstligst Taksigelse for deres gode Ordning og utrættelige Flid, hvore ved Jlden snast Guds Hielp, og Brandredskabernes ypperlige brugbar Stand, blev dæmper. End, begge re enhver fra al Ulykke og Faae, og give os alle Boe i vore Dage. Aalborg den 5 Octbr. 1809. Thr Sengels. Den 3 October er for mig undertegnede bortkommet 2 Hoveder, 1 Sortstiernet mærket A. s. paa venstre Side, 1 forddroget uden Mærke med et Stk. Reeb paa Hornet. Aalborg den 6te Octbr. 1808. Anning Fich.
Jyske Efterretninger, 1808-10-07
Fra mig undertegnede er Sondagen den 2den October borttøben en Aars Veder, som stod i Tøier, og havde om Halsen et Kobbel og et Stykke Reed med et dobbelt samt et enkelt Legen; de var mærket i Ørerne saaledes at begge Spidserne vare afrundet, og desuden havde den en Hak i det venstre Øre. Hvem om samme kan give mig nogen Oplysning, skal til al Takke vorde betair for sin Umage, naar de melder sig hos mig. Aalborg den 6 October 1808. Friderich Hinz. Skomager.
Jyske Efterretninger, 1808-10-07
En bruun uskoet Hest mærket S. H. paa den venstre Lænd som blev kjøbt paa sidste Lerups Mar ted, er sin Eier frakommet med Grime paa den 25 Sept., hvem denne Hest kan tilvriedringe loves en passende Douseur af Søren Hansen boende i Lindholm i Sundbye Sogn Kiær Herred, Lindholm den 6 October 1808.
Jyske Efterretninger, 1808-10-07
60 Stkr. gode Stude kan faaes paa Wretefcloster, hvortil Kiøbere i viteres.
Jyske Efterretninger, 1808-10-07
Paa Lundbyegaar pr. Aalborg, kan kjöbes nogle og 30 Stykker 3 og 4 Aars Berder, der er en usigt Race og vel græssede, naar Libhavere derom melde dem inden 8 October hos Schmith.
Jyske Efterretninger, 1808-10-14
som forsendes. 13 og udgives 2 Gange ugentliFredag. steenlands. Elle bergender.
Jyske Efterretninger, 1808-10-14
Ved Keiser Nøyslegge høitidelige Indtog i Erfurt overrakte Stadsretti, ham Nøglerne og holdt i den Anledning en sielig Tale i de, ved en saadan Leilighed, sædvanlige Anleye. Strax efter sin Ankomst satte Keiseren sig efter til Hest for at besøge ongen af Saxen, der Dagen i Farveien var kommen til Erfurt. Herpaa holet han Regne over de derværende Tropper og begav sig parad Veien til Veimar, for at huse paa Nuslands Altrander, der samme Aften indtrag til Exjurt. To saadanne Mande Ondtog. i hvis Hænder Verdens politiske Skjæbne paa en Maade høiler, maatte gaarligviis være uderen hartideligt og rørende. De rede ved Siden af hinanden og bleve ledsagede af en Mængde høie Personer No Ankomsten bøde flere hundrede Kanonskud, Klosteringning a. dem etogladeligt Velkomst imøde. Haar for lede saaledes ikke Savnet af Æreporte, som Napole, en desuden udtrykkeligen havde forbudet. Blant de i Erfurt værende høie Fremmede tæller man ogsaa Kongen af Weilfalen, Kronprindsen af Barren og alle de tilgrændsende Rhinforbunds Fyruer. Kongerusaf Wyrtemberg og Bairen samt Fyrst Primas deres daglig. Med megen Glæde bemærter man det ranskabelige Forhold, der finder Sted mellem denne Kriserne og lover sig ret meget deraf til Held for Menneskriigheden. Efter Forlydende vil Keiser Naporton være i Paris igien til den 20 October og Klexander tager, saa siger man, Veien hiemefter over Vien. Størfyrst Constantin befinder sig upasselig i Erfurt. Kongen af Preussen er aften til Memel for at visitere Kystdefensionen, og rentes med det første tilbage igien til Kønigsberg. Endnu stedse er Haabet, poften m P. F. Wandalt om snart igjen at kunde vende tilbage til sit elskede Børsen, langt førte. Vel erholdte Marschal Soult og forneral=Finantradministrateuren Dag for fa Da siden Courerer og ved samme Ordre at komme til Erfurt, men det ved den Anledning oprundne Haab var kan en klar Plet paa den skyfulde Himmel. Om føie age ventes begge tilbage. J øvrigt modsiges gien. atter og preussiske Troppebevægelser paa det bestemteste. Endelig synes Porten at have faaet en Mand i Spidsen for Forretningerne, der lover alt, hvad Aand, og Bestemthed er i Stand til at skiænke. Uagtet Freds Underhandlingerne med Rusland fortsætter Mustapha Batractar Rustningerne paa det nødrigste. Han har f. Ex. sendt Bud til alle under hans befaling staaende Paschaer, under Tab af deres Hoved, ufortøvet at indfinde dem med deres Troppe Contingenter. En Søn af den berømte Ciapanzade som strax med et betydeligt Rytterie, men blev af den ny Storvezier øieblikkelig viist tilbage med Desaling, at Faderen selv skulde indfinde sig. Saadanne Skridt erhverve vist nok ikke Veziren mange Venner, og formodentlig vil man vel sørge for at han ikke forlænge skal have Uleilighed med at udstæde saadanne befalinger. Ogsaa Undersøgelserne med den gode Stums Mord driver han af al Kraft. En Deel Hoveder ere allerede satte ud af Virksomhed og flere staae paa Exspectance, blant disse nævner man 20 Damer af Serailliet.
Jyske Efterretninger, 1808-10-14
J Anledning af en Artikkel i den franske Journal de " Empire af 27 Septemb., saa lydende: 2 De til Hamborg ankomne 1300 Mand storhertugelige Bergiste Tropper, skulde om faa Dage afgaae derfra til Alton, hvilken Stad nu er saa opfyldt en over at flere rige Huse have 15 Mand Jndqvarter man laser man nu en Giendrivelse fra Altongerne, hvoraf sees, at ingen storhertugelig Soldat er dertil ankom men, og at den hele Jnqvartering, Fruentimmer, Børn og Syge iberegnede, ikkun udgiør 3000 Hoveder. Troppernes Disiplin rases medet.
Jyske Efterretninger, 1808-10-14
Daglig marschere Tropper giennem Paris og blive modtagne med alle Hoveurs. Ogsaa have flere Regimenter alt betraadt spansk Grund. Tilstanden,
Jyske Efterretninger, 1808-10-14
i dette Rige er rædsomt. J Madrid raser det fuldkomneste Anarchie og et fandt Rædsels=System er indført. Jnsurgenterne plyndre og sængsle alle udmærkede Personer og inddrage deres Godser. General-Juntaen af Sevilla har begivet sig til Madrid og antaget Titlen af Regiering, men Jnsurgent Generalen Palafor, der desuden lever i Uenighed med sin Collega, General Cuesta, har ikke villet anerkjende samme og har desaarsag erklæret den Provinds, hvori han kommanderer, før en uafhængig Stat. Til Beviis paa det latterlige Raserie, der bestiæler ovennævnte Junta, tiener en Proclamation af samme, efter hvilken alle de, nerenedstamme fra Franske, som siden et Aarhundrede have været bosatte i Spanien, skulde drages frem. Den gode Borger sukker og seer med Længsel sin Befrielse fra den rædsomste blant alle Ulykker imøde. Snart staaer formodentlig ogsaa Frelsens Time, da flere Bevægelser i den franske eier, lader formode et nærforestaaende Ovbrud mod dedrid. Fra Miranda havde man Efterretninger, at 1500 Franske vare heftede i Madrid og deres Godser inddragne - dog har man ingen Bekræftelse paa samt me. Kong Joseph befinder sig fremdeles hos Armeen i Vittoria og mynstrer alle ankommende Tropper. -
Jyske Efterretninger, 1808-10-14
Blant de Poster, som de Franske erobrede i Saragossa, var ogsaa Jnqvisitions Palaiet. J sammes underjordiske Fængeler befandt sig et Antal ulykkelige Ofte for den rædsomme Fanatisme. De franske Soldater førte dem med Jubel frem for Dagen. -
Jyske Efterretninger, 1808-10-14
Om Tilstanden i Portnaal ere Efterretningerne ganske forskellige og modsigende. Lyver de engelske saakaldte officielle Beretninger, maae man tilstaae dem at de forstaae at lyve med Smag og Udførlighed.
Jyske Efterretninger, 1808-10-14
Efter samme skal en Convention være sluttet i Lissabon d. 32 August mellem General Murrai paa Britternes og General Kellermann paa de Franskes Vegne, af følgende Hovedindhold: a De fra ske Tropper rømme Portugal med Vaaben og Baaage; de ansees ikke som Krig fanger, men føres af Englænderne til franske Havne, og kunne medtage alte deres eget Artillerie med tilhørende Heste, Krudtvaane &c. Dog, formedelst Mangel paa TransportSkibe medtages ikkunt 600 af Kavalleriets og 200 af Stadens Heste. Lissabon overgives til Englænderne, Hatten Dristen forskibet, Rigets øvriFyrker og næstninger. snart de engelske Topppe. viis og for dem. Alleylkomme Panter i Kapituis, tionen forklares til de gandske fordeel. Alle uinddrevne Kontributioner ophæves. Alle Franske i Portugal og deres Allierede skulle beskyldes: de kunne, øn de ville, relse hørt med Armeen. Jngen Portugiser maa degges til Ansvar for sit politiske Forhold, med dens de Franske vare i Landet. De spanske Fanger, udleveres til Englænderne, som derfor ville udvirke Løsgivelse af de Franzoser, der ere blevne fangne i Spanien ifølge Begivenhederne af 20de Maj. Ogsaa leverer samme Journal en Konvention sluttet den 3 Skib, mellem Admiral SaniavinChef for den Russiske Eskadre i Tale, og den Eng. Admiral Cot og ifølge hvilken denne Estadte overgives til Engelland beholde en Deposito til 6 Maaneder efter en Forestaaende Fredslutning dag saaledes, at samtlige Russiske Officeer, Matroser og Søefoldater paa Engeland. Belostning føres til deres Hiem, uden at være eller ansee, som Krigsfanger. Af en rilføiet i Jsees at den Russiske Estadt. bestaaer af 9 Linieskibe og en Fregat med 676 Kanoner og 5685 Mand.
Jyske Efterretninger, 1808-10-14
Ifølge disse Conventioner skulle Forterne Cassens, St. Julien og Bugio være besatte af Englænderne den 2 Sept., og den første Dig sion af den russiske Flaade ufortøvet afgaae til Spahen. Til Slutning meldes, at Konventionen med Heningen af Abransaae, der er saa ærefuld for de Franske - som blot for det første forandre Skuepladsen for dere Topper, her - har i London opvakt megen Misfornøielse og at man taler om en Avilitairkomme ston, der i denne Anledning skulde nedsættes.
Jyske Efterretninger, 1808-10-14
Jndenlandske Efterretninger. Den 5 d. M. priste Hr. Mastet over Roskilde og Tudsee til Odsherred, for at mynstre de i denne Egn kantogerende Propper og tilbragte Notten paa Adlersborg. D. 6te fortsattes Reisen til Lejren ved Bretninge og Lerckenborg. Den til Callundborg, hvor Batterierne blive tagne i Øiesyn og hvernettet paa Lerckenborg. D. 8 retounerede Hs. Malests. tilbage til Kiøbenheye.
Jyske Efterretninger, 1808-10-14
Man vil have Efterretning fra Norge og en paa Grændsen forefalden Træfning mellem de Nørste og Svenske Tropper, i hvilken de Norske ved Førstningen bleve trængte tilbage af Fiendens Overmaat, men at de strax derpaa paa nye havde angrebet de Svenske og aldeles slaaet dem paa King. Man kan snart vente at erholde de nærmere Efterretninger om denne for vore Vaabe, saa ærefulde Fræfning. Den 12te Septb. befaledes ved Parsen: a Naar et Kaverskibs eller andet Fartøis Fører, eller Bild ces Slaven et er Schnere bere besat af Pede Krig folk, for at sikrer for at tages af Fienden, aller og den i Districtet høistkommanderende Officeer, finder det efter Omstændighederne for ødent, et lade til samme Hensigt et sligt Skib besatte af vore KrigsFolk, Ja fordrer billighed, at disse derfor nyde en Gotgiørelse, og Vi befale derfor herved, at ved stemmende Skib serer eller Reder skal til det Militære som besætter og forsvarer et sligt Skib mod Kienden, betale hver Mand for hver 24 Time, saameget som den Løn og Feldt, eller Kantornements Tillæg beløber ste til, som han er tilstaaet af O.
Jyske Efterretninger, 1808-10-14
Til Kongens Fødselsdag er bestemt at opføres, paa det Aal. Theater: Kund, Danmarks HerJug, af Professor Sander.
Jyske Efterretninger, 1808-10-14
Kiøbenhavn, den 7de October. Hs. Høihed Prinds Christian Frederiks Gemal de, Hr. Ho hed Prindsesse Charlotte Frederikke, er i Gaar Morges Kl. 11 lykkeligen forløst med en Prinds. Gratulations-Couren i denne Anledning, modtog Hr. Høihed i Eftermiddags Kl. 6 i høistsammes Palai, saavel for Cavalerer som Damer.
Jyske Efterretninger, 1808-10-14
Den 3de October blev af Kaperfører Schartia indbragt fra Nord Søen en Hukkert Galease, efter Foregivende hiemmehørende i Kniphansen og destineret til Londen med Hør og Potaske. Den 5te blev ligeledes af Kaperfører L. Petersen inbragt en svensk Gærgebaad fra Landscrone med lidt Sild og Brænseriin samt Ballast.
Jyske Efterretninger, 1808-10-14
Under 24 d. M. er udkommen en Forordning som er extraordinaire Korn og Fourage Leverance af beger og Engs Hartkorn i Danmark, for Betaling til Kongelig Tieneste.
Jyske Efterretninger, 1808-10-14
Aalborg, den 14 October. D. 6te indbragte Kaperfører Conrad Sødring. saa Aalborg en forrask Fragthardt i Velsingøer, kastet med Fran, Stid, Jern og Stykgods. Ander 4 October er Stifts- og Lønte hysikus i Salborg Stift, Dr. Dedien, J. Kofved, udhævnt til virkel a Justitsraad.
Jyske Efterretninger, 1808-10-14
Afskediget Frennerlitutenant N. G. Gleerup, som har staaet ved forrige nordre jydske Landt. Bra.
Jyske Efterretninger, 1808-10-14
en er Overmaaler i Aalborg, er under 23 August s. A. meddeelt Krigstgods Caracteer.
Jyske Efterretninger, 1808-10-14
Afsagte Domme i Priisretten forHelborg Stift.
Jyske Efterretninger, 1808-10-14
Nr. 20. Sagen Jagten Friderica af Gothenborg, paadømt den 7 Oct. J. A. ægreder ca af Gothenborg tilligemed dens indehavende Ladning af Stykgods, tilkiendes Opbringeren Kaperfører Peder Falkenberg af Fladstrand og hans Rehderie som god Prise.
Jyske Efterretninger, 1808-10-14
Nr. 21. Sagen det til Fladstrand opbragte Jagt stil Johanne Charlotte, paadømt den 7de October d. A.a Det af Kaperfører Peder Falkenberg til Fladstrand opbragte Jagtskib. Johanne Charlotte af Bested i Sverrig, tilligemed dets indehavende Ladning, tilkiendes Opbringeren og hans Tøyer Rehderie, som god Prise.
Jyske Efterretninger, 1808-10-14
Nr. 22. Søgen den til Fladstrand opbragte Jagt, Falk kaldet, paadømt den 7de October d. A.a Den af Kaperfører Peder Kalkenberg til Fladstrand opbragte Jagt, Falk kaldet, fra Falkenberg i Sverrig, tilligemed dens Ladning af Salt og Puddersukker, tilkiendes bemelte Kaperføret og hans Rehderie som god Prise.
Jyske Efterretninger, 1808-10-14
Aalborg Byenyt. Døbte. Den 12te October, Arbeidsmand Niels Christensens Datter Johanne Kirstine, Fadderne: Mad. B. Christensen, Jomf. C. E. Møller, Kammerraad Winding, Handelsbetient OK. Høst, Tobakspindersvend F. Testrup. Klaulerede. Den 7 October, Skolelærer, Lars Christensen og Jomf. Ane Kirstine Bjock. den 9 October, Gaardmand Hasserii Christen Nielsen Evenstrup og Pien Hohanne Marie Jensdatter.
Jyske Efterretninger, 1808-10-14
Begravede. Den 10 October, Kiøbmand E. Overgaard, 26 Aar.
Jyske Efterretninger, 1808-10-14
Paa 18 Søndag efter Trinitatis prædiker til Høimasse i Andolphi Kirke Hr. Dr. Claudi og til Aftensang Hr. Henneberg J Frue Kirke prædiker til Høimasse Hr. Stifeprørst Schierup og til Aftensang Hr. Aspack. J Hospitalet Hr. Klauen Kl. 11. Avertissements Hos Klotte lag at følgenet at bekomme : Brisneere Aarligning for unge Mennesker paa egen Haan at arbeide iar at tale og skrive, Drendog for Ungdommen, Badens alpøsbetiske Ordbog over de stemmere Sprog lat Sræst, Latinske og Frønste i det Kanne indført med deres Bemærkning, Canders Østum, Stefersens Kisterie om Jsland, Nye Krigssagt for itor og 3, Begirup om det Exgelske Jordbrug, samtlie vart om Dynere, Eveline et ungt Fruentimmere Jednadelse i Verden, Svand Aaresers toil attede Danmarks Historie, kort Fortalling om det chret Topperhed i Løe og Landt tre, Fleischers Chandling om Dierne.