Berlingske Tidende, 1762-12-20
J den Henseende har Hans Storbritanniske Majestæt udnævnt og authoriseret Hr. Johan, Hertug og Græve af Bedford, Marqvis af Tavistock &c. Kongel. Storbritann, nisk Statsminister, Generalieutenant ved Armeen, Geheime Seglbevarer Ridder af den ædle Orden af Hose bandet, og Hans Kongel. Storbritanniske Majestæts Befuldmægtigede Minister hos Hans Allerchristligste Majestæt, Hans Catholske Majestæt, Hr. Don Jeronimo Grimaldi, Marqvis af Grimaldi, Ridder af den Allerchristligste Konges Orden, Hans Catholiske Majestæts virkelige CammerHerre og Extraordinaire Ambassadeur hos Hans Allerchristeligste Majestæt, og Hans Allerchristlige Majestæt, Hr. Co sar Gabriel von Choiseul, Hertug af Preslin, Pair at Frankrige, Ridder af den Allerchristeligste Konges Orden, Generallieutenant ved sammes Armee, Raad i de samtlige Conseils, Minister og Statssecretair ved Expeditionerne og Financerne. Disse, efterat de paa behørige Maade have foreviist og meddeelt hinanden deres Fuldmagter ere blevnenige om følgende Articler: Art. 1. Saasnart at Præliminairerne ere undertegnede og ratificerede, skal det oprigtigste Venskab imellem Deres Storbritanniske og Catholiske Majestæter, samt imellem førstbemældte og Hans Allerchristligste Majestæt, imellem Deres Riger, Stater og Undersaatter, til Lands og Vands, i alle Verdens Deele igien sættes i Stand. Til disse 3de Magters Armeer og Escadrer, saavelsom Deres andre Undersaatter, skal da sendes befalinger og at ophøre med alle Fiendtligheder, at forglemme det Forbiegangne, og efter deres Souverainers givne befaling og Exempel, at leve med hinanden i fuldkommen Enighed. Til denne Articuls de stobedre Opfyldelse, skal de Skibe, som blive affærdigede for at bringe denne Tidende til de af disse 3de Magter i Besiddelse havende Stæder, fra alle Sider blive forsyn, de med Søe=Passer. Art. 2. Hans Allerchristeligste Majestæt frasiger sig ganske, og i alle Dele, al den Tiltale, som Han forhen ha gjort, eller har kundet giøre paa Nyeskotland eller Acadier og garanterer Kongen af Storbrittannien dette hele Lan med alle sine Dependencer. Herforuden afstaaer Hans Aflerchristligste Majestæt til bemældte Hans Storbritannisk Majestat, og garanterer Ham til fuldkommen Eiendomhele Canada med alt hvad dertil hører, saa og Øen Cap Breton, og alle de andre Øer i Golfo og St. Laurene Fløden, uden nogen Undtagelse, og saaledes at Hans Allerchisteligste Majestæt kan under ingen Slags Forevending til tage sig den Friehed at foretage noget imod denne Afstaaelse og Garantie, og som kunde foruroelige Storuritannien sin Besiddelse deraf. Derimod vil Hans Storbritanniske Majestæt fra sin Side tilstaae Jndvaanerne paa Canada fri Øvelse af den Catholske Religion, til hvilken Ende Han Majestæt vil udstæde behørige og kraftige Befalinger, at Hans nye Romersk-Catholske Undersaatter kan øve deres Religion efter den Romerske Kirkes Skikke, for saavidt de Storbritanniske Love saadant tillader. Desuden er Han Storbritanniske Majestæt ikke derimod, at de Franske eller andre Jndvaanere, som i Canada have været Undersaatte af Hans Allerchristeligste Majestæt, kan i al Sikkerhed og Frihed begive sig hen hvor de finder for got, sælge deres Eiendomme, dog til ingen andre end Storbritanniske Undersaatter, og bringe deres Effecter, ligesaavelsom deres Personer andensteds hen, uden at blive forhindret derudi, under nogen Slags Forevending, undtagen saadant skulle skee formedelst Gield, eller i piinlige Tilfælde. Terminer for saadan Emigration er fastsat til 18 Maaneder fra Freds Tractatens Ratifications-Dag af regne. Art. 3. De Franske Undersaatter skal unde Frihed af fange Fiske og at tørre dem paa endeel af Kysten af Øen Terre-Neuve, saaledes som saadan Deel er beskreven i den 13. Art. af Utrechter Tractaten, hvilken Articul (undtagen hvad deri angaaer Øen Cap Breton og de øvrige i Mundingen og i Golfo af St. Laurent liggende Øer) skal ved den forstaaende Difinitiv=Freds=Tractat blive bekræftet og fornyen Hans Storbritanniske Majestæt vil tilstaae den Allerchristligste Konges Undersaatter den Frihed at fiske i Golfo at St. Laureent, dog under den Betingelse, at de Franske Undersaatter ikke skal drive saadan Fiske=Fangst andensteds end i en Distance af 3 Mile fra alle Storbritannien tilhørende Kl. ster, hvad enten samme grændser til det faste Land, eller til de i bemelte Golso af Laurent liggende Øer. Angaaende Fiskefangsten uden for besagde Viig, da skal den Allerchristeligste Konges Undersaatter ikke drive samme, videre. end paa 15 Mile nær Kysten af Øen Cap Breton. Art. 4. Kongen af Storbrittannien aftræder Øerne St. Pierre og Miquelon til Hans Allerchristeligste Majest., til fuldkommen Eiendom, paa det at samme kunde tiene de franske Fiskere til et Sikkerhedssted. Der imod forbinder hans Allerchristeligste Majest. sig ved Kongel. Troe og Love at han ikke vil lade befæstige bemældte Øer, eller der lade indrette andre end Civil=Bygninger, til Beqvemmelighed for Fiske=Fangsteen, ey heller der at underholde meere end som en Vagt paa 100 Mand, til Politiens Handthævelse. Art. 5. Staden og Havnen af Dunkirchen skal blive fat i den Tilstand som er bleven fastsat ved Aachner FredsTractat, saavelsom ved de forrige Tractater. Cunetten skal blive saadan som den virkelig er, saafremt de af Hans Storbritanniske Majest. udnævnende Ingenieurs, som paa Hans Allerchristeligste Majests Ordre skal indlades i Dunkirchen, skulle bevidne, at samme Grav tiener til intet andet, endat forskaffe Jndbyggerne frisk Luft.