Københavns Adresseavis, 1763-06-01
Om Klever=Frøe=Avling. Naa det at Klever=Avlingen ved den bedrøvelige QvægSyge ikke skal gaae af Brug, har Underskrevne funden fornøden, til Nytte for Lysthavere at meddele følgende Efterretning: Det er bleven anmerket, at mange ere af den Mening, at Frøet af denne Urt, som man tilkommende Aar. igien vilde bruge til nye Brug, eller anvende til Foder, nødvendig maae tillige med Havre eller Byg saaes, saa vil Underskrevne have De, som ere af denne Mening overtyden, at samme er ugrundet, og denne saa nyttige Klever Avling meere skadelig end tienlig. Hvortil anføres følgende Grunde: 1.) Er det overalt nødvendig, at Frøet af en liden Urt maae ligge gandske nær ved Overfladen af Jorden. Mange klager over Frøets Frugt, Udeblivelse; da Aarsagen er gemeenligen denne, at det ligger for dybt, som det til deels maae ligge i saadanne nyelig saaede og harvede Agre. Undertiden er og et tørt og skarpt Foraar Aarsag til dets Udeblivelse; da det, lige saa vel som andet Mark. Frøe fortørres og mister dens Kraft til at voxe. 2) Er det Frøet fordeelagtig, at det falder saaledes i Jorden, at det kand ligge skiult og fugtiged og kand slaae Rødder i Jordens Overflade. Af denne Aarsag har han her indført den Skik først at saae det røde og hvide Frøe, naar Bygget eller Havren er en Finger høy opvoxen. Dette skeer ved en Regn eller og Aftenen; dernest naar Jorden. tørres, saa bliver den med en Harve overfaren. J en tør Tid kand dette og skee om Aftenen. Erfaringen lærer, at denne Løsnelse ikke gjør Skade, men derimod stor Nytte; thi Mark=Frugterne kommer alletider bedre frem ved Luftning, end naar det i Jorden ligger uden at kand faae Luft, og Klever=Frøet kommer til at ligge i en ordentlig Høyde. og fortørres ikke, naar det skiules af Jorden, og tillige af Duggen kand trække Fugtighed. Han troer end videre, at Mangelen paa Fordelen af Ager=Landene, formedelst den kiendelige Formindskelse af Qvæg, torde ved Klever=Avlingen nogenledes erstattes. Han kand vidne om det Sted og den Jord=Eyer, som for nogle Aar siden paa en Dansk Øe af et Stykke Jord, efter at han forhen indtil Junii Maaned havde ladet det hvile, har avlet saa meget Klever=Høe, af det hvide Slags, at han af det aftærskede Frøe har indløst 1100 Mk. L. Da nu saadant Foder, imodsigelig er kraftigere end det beste Høe eller beste Straae, saa giver han de Lysthavende at betænke: Om de ikke ved Klever=Avlingen kand sette deres Jordbrug i en forbedred Tilstand, Endelig meddeler han denne tilforladelige Efterretning, at han nu anden Gang har erfatet, at Klever af den røde Art paa et Sted bestandig kand vedligeholdes; hvormed man bruger denne Indretning: Naar Kleveren har opnaaet det 3die Aar og er nær ved at gaae ud, saa saaer man nye Frøe, dog lidet tykkere end ellers, om Sommeren, i Stubbene efter den anden Afmenning, og har over tilsammen eller og i Stykkeviis, og, naar Stubben igien udslaaer ligger Frøet skiult og fugtigt, Hvornest, efter at den gamle Klever er udgaaen, kommer den nye uforlignelig frem og staaer i det 3die Blad. Den Lysthavende, som haver Underhavende og gierne vil befordre deres Beste kand her blive tiente. "Jeg har til Fordeel for denne Avling, ladet komme fra Holland 1000 Pund, da her var Mangel derpaa. Her og andensteds hvor Avlingen allerede er bekiendt gielder Pundet 6 Sk. L. Til Opmuntring, i de Steder, hvor de ikke veed af denne Avling 5 Sk. L. og de, som have et lidet Stykke Land, eller allene en stor KaalHave, faaer det til deels for intet, hvorved de opmuntres, om ey til andet, saa dog at paa Stalden, Sommeren over, efter den Tydske Maade, at fore en Koe, eller om Dagen, naar den Natten over har staaet i Tøyr, da med saadan frisk Fodder at rygte den, saaledes bliver de gjort villige til denne Brug. Mange ere herom allerede komne i Erfaring og disse foregaaer andre med et godt Exempel. Jeg haaber at denne nyttige Klever=Avling her skal snart blive ligesaa almindelig som i Engelland, som ikke vil forskaffe Bondestanden liden Fordeel. Glücksborg den 2 Mai. Philip Ernst Luders.