JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1836-03-22
Efter Skifterettens Begjæring bliver den afdøde Ole Nielsens Stervboe tilhørende Selveiergaard i Røi. kjær, Wind Sogn, Uliborg Herred, af Hartkorn 1 Tde. 2 Skpr. 1 Fdkr. 1 Alb., stillet til 3de offentlige Auctioner som afholdes: Fredagen den 25de Martii næstkommende Fredagen den 8de April og Fredagen den 22de April. hver Dag om Formiddagen Klokken 10; de 2de førstnævnte Auctioner afholdes her paa Contoiret, men den sidste paa Stervboestedet i Wind, hvorved tillige bortsælges Boets Løsøre. Hvilket herved ifølge Placaten 22de April 1817 til Efterretning for alle Vedkommende bekjendtgjøres. Uliborg Hind Herredscontoir i Ringkjøbing den 15de Martii 1836. John Linsen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1836-03-22
Ved Proclama af Dags Dato som snarest mueligt vilblive læst ved Under og Overretten, ere alle og enhver, som maatte have nogen Fordring paa Stervboet efter den i Røikjær i Wind Sogn, Uliborg Herred afdøde Selveiergaardmand Ole Nielsen, indkaldte med 12 Ugers Varsel til for Skifteretten at anmelde og beviisliggjøre deres Tilgodehavende; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Uliborg Hind Herredscontoir i Ringkjøbing den 15de Martii 1836. John Finsen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1836-03-22
Ved Proclama som vil blive læst i vedkommende Under og Overret ere alle og enhver som maatte have noget Krav i Boet efter Heste- og Qvæghandler Niels Christensen Brøndum, der paa en Reise ved Døden er afgaaet i Holstebroe, men hvis Boe senere er overgivet til, og taget under Skiftebehandling af Herredsforden i Stads Herred, indkaldte overeensstemmende med Placaten af 2den Juni 1819, til inden Forløbet af 12 Uger, for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Stads Herredscontoir paa Giellerupholm ved Warde, Bruun. den 1ste Marts 1836.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1836-03-22
Bekjendtgjørelse. Efter Begjæring af Hans Nielsen bliver den ham tilhørende, i Guldager Bye og Sogn Skads Herred, beliggende Gaard, med sine paastaaende vel vedligeholdte Bygninger, og underliggende Eiendomme af Hartkorn, Ager og Eng 3 Tdr. 1 Skp. 2 Fkr. 1 enfjerdedeel Alb., stillet til Bortsalg ved en eneste offentlig Auction, som afholdes i Gaarden, Mandagen den 28de Marts førstk. Formiddag Kl. 10; det bemærkes, at Gaardens Jorder ere for kort Tid siden foranstaltede opmaalte af en Landinspecteur, og at disse desaarsag vil blive opraabt deels i Parceller og deels samlet. Jorderne er nedlagt 7 Tdr. Vintersæd. Lysthavende ville give Møde. Stads Herredscontoir paa Giellerupholm den 10de Bruun. at 1836. Martz.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1836-03-22
Creditorerne i Stervboet efter den her i Byen afdøde Jomfrue Caroline Fedderspiel, indkaldes herved overeensstemmende med Placaten af 26de October 1792, til inden 12 Ugers Forløb, regnet fra denne Bekjendtgjørelses sidste Jndrykkelse i de offentlige Tidender, at melde na for undertegnede Skifteforvalter, for at beviisliggjøre deres Fordringer. Byfogedcontoiret i Weile den 10de Marts 1836. Hersleb.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1836-03-22
Fierde Klasse. No. 2 Til Documenter efter Stempelpapirs Forordningens 5 s. Litt. b. FR. 1836. 10 Rbs. Sølv. Jørgen Christian Lands Kongelig Majestæts Herredsfoged og Skriver for Hammerum Herred.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1836-03-22
Giør vitterlig: at for mig andrager Søekrigscommissair Procurator Bagge i Ringkjøbing hvorlunde han som Mandatarius for Jørgen Madsen UhraGjellerup skal finde sig befølet til efter denne dertil med deelt allernaadigst Bevilling af 30te October f. A., at erhverve Eiendomsdom paa den ham af Anders Olesen Østergaard ved Skjøde af 8de Julii 1818 overdragne Gaard i Gjellerup Sogn under Hammerum Herred, bestaaende af følgende Eiendomme: a. Parcellen Nr. 2 af Jens Hornhøis forrige Gaard i bemeldte Gjellerup Sogn og Bye, efter UdstykningsBevilling under 9de Decbr. 1797 af Hartkorn. 4 Skp. 3 Fk. 2 Alb. b. Parcellen No. 9 af Jens Hammerum forrige Gaard sammesteds, efter Udstyknings Bevilling af 23 December, 1797. Hartk. c. en Engparcel No. 2 i Napkjer, ved Bevilling af 25 Julii 1812 udparcelleret fra Peder Pedersens Gaard, i bemeldte Gjellerup Bye, af Hartk. 2 - 1 - 18. Jalt Hartkorn 1 Td. 1 Skp. 1 Fk. 218 All. Thi indstævnes derfor herved med Aar og Dags Varsel overeensstemmende med den forannævnte allernaadigste Bevillian, alle og enhver som maatte formene at have nogen Eiendomsret til benævnte Gaard eller nogen af de anførte Parceller hvoraf den bestaaer, dermed at fremkomme og samme at beviisliggjøre for Hammerum Herreds Ret, som nedsættes paa Tingstedet i Herning Sogn, bemeldte Hammerum Herred Ringkjøbing Amt, d. 1ste Tingdag i Julii Maaned 1837 sædvanlig Tid, da saafremt Jngen melder sig Citanten overeensstemmende med den paaberaabte Bevilling vil paastaae og erholde Eiendomsdom paa Gaarden. Lavdag og Forelæggelse er hævet ved Fr. 3 Jun. 1796. Til Bekræftelse under min Haand og Embedsseglet. Hammerum Herred d. 5te Marts 1836. Landt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1836-03-22
Placat. Jfølge passeret Udlæg for idømte Arrest og Actions Omkostninger bliver det Christen Thomsen Schmidt, tilhørende Sted heri Byen, beliggende under No. 424 i Gothersgade, bestaaende af 12 Fag Ege Bindingsværk med Grund, Gaards og Haugeplads, stillet til Bortsalg ved 3de offentlige Auctioner som afholdes: 1ste Auction Onsdagen den 13 April førstkommende 2den Auction Onsdagen den 27 April 3die Auction Onsdagen den 11te Mai De 2de første Auctioner paa Stadens Raadhuus, men 3die Auction i selve Stedet, hver Dags Formiddag Kl. 10 hvilket herved overeensstemmende med Placaten af 22 April 1817 bekjendtgjøres til Efterretning for Lysthavende som behageligen vilde give Møde. Fredericia Byefoged Contoir den 15 Marts 1836. Rabbek.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1836-03-22
De i Amtets Bekjendtgjørelse af 15de Januar d. A. anførte Hovedmærker paa endeel i Slutningen af December Maaned f. A. indreven Talg, blive herved berigtigede at anføre saaledes: Dr. Ringkiøbing Amthuus den 11 Marts 1836. Neergaard.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1836-03-22
Jn Folge Allerhochster Resolution vom 12ten Febr. d. J. Verden unter Aubebung des bisher at 27ten April in der Stadt Hadersleben gehaltenen Vichmarckts in Zukunit alliahrlich am letzten Sonnabend im April und at ersten Sonnabend im Ma i Monte Vichmarckte in Hadersleben abgehalten, velche veranderte Einrichtung bereits in diesem Jahre ibrem Anfang nimmt. Dieses wird biedurch zur offentlichen Kunde gebracht. Hadersleben d. 14ten Marts 1836. Bürgemeister und Rath. Schrader. Viinæddike, Cideræddike og Ølæddike, samt Miød fra mit Bryggeri, saavelsom flere Slags Viine faaes i smaae og store Partier i gode Varer til billige Priser. Sufficante Kiøbere gives paa disse Varer 3 Maaneders Credit, naar tages Partier. Ribe d. 14 Martz 1836. Nicolav Hansen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1836-03-22
Gode nye Appelsiner a 2 s., Ditto Citroner 1 1ste Stk., tørre Kirsebær 6 s. Pd., Riismeel 5 s., Figen, 5 s., Krakmandler 20 sk. Pd., faaes hos Lorenz Frandsen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1836-03-22
Da jeg har nedsat mig her i Byen som Skræder, og forfærdiger hvad der henhører til denne Profession anbefaler jeg mig til de ærede Herter, som ville forund mig deres Arbeide. Mit Logie er hos mine Forældre ærbødigst. ved Sønderport. Ribe d. 15de Marts 1836. L. Jensen, Skrædermester.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1836-03-25
Kongelig. allernaadigst. privilegeret. de i de. Stifts AdresseAvis, som forsendes med Brevposten, overalt i de danske Stater. No. 25. Fredagen den 25de Marts Udgives af N. S. Hyphoffs Enke i Ribe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1836-03-25
Udenlandske Efterretninger. Spanien. Londonnerbladene vedblive at meddele Breve fra Vittoria, som indeholde, udførlige Skildringer af den brittiske Hjælpelegions sørgelige Tilstand. Folkene vare uden Klæder og Skoe, næsten 1000 Md. laae i Hospitalerne, og ligesaa mange vare utjenstdygtige. Krigskassen var tom; Underofficeretne og Soldaterne havde i 2, Regimentsofficererne i 3 og Stabsofficererne i 4 Maaneder ingen Sold faaet. Soldaterne bleve indqvarterede i store, øde Klostre, hvor der ikke engang fandtes Straa til et Leie; Levnetsmidlerne vare af den sletteste Beskaffenhed og bleve meget uregelmæssig fordeelte; Kulden forøgede Besværlighederne, og midt i den strengeste Vinter maatte Operationerne idelig fortsættes. Som Aarsagen til Legionens sørgelige Tilstand anføres deels den Madrider Regjerings Uordholdenhed, deels de carlistisksindede Auctoriteters aabenbart fiendtlige Sindelag, deels General Cordovas Jnttiguer, som gaae saavidt, at han har ladet Penge, som fra Madrid vare sendte til den brittiske Legion, føre til sit eget Hovedqvarteer og brugt dem der. Denne Lurendreierstreg var det især, som fremskyndte General MDougals Afreise til Madrid, og blandt de engelske Officerer var det en almindelig Mening, at, dersom den spanske Regjering ikke ufortøvet afhialp de paaankede Besværligheder, vilde General Evans uden Videre tage sin Afsked og lade Legionen opløse sig. D. 18de meddeelte Coureten et Brev fra en "paalidelig" Pariser-Correspondent, hvori det hedte, at Efterretningerne fra Spanien vare saa nedslaaende, som muligt; at selv de Constitutionelles varmeste Venner holdt det for umuligt at nedtrykke den carlistiske Opstand, uden ved Hjælp af en directe og kraftig Jntervention; at der atter fra den spanske Regjering var kommen indstændig Begjering om Hjælp. og at der, efter Rygtet, var fra Paris sendt en Anmodning til den engelske Regjering om at indskibe 5 Regimenter til Spanien, i hvilket Fald Frankerig, vilde stille et lignende Antal. Jfølge de sidste directe Efterretninger fra Paris vare dog disse Jnterventionsrygter atter forsvundne, ligesom og bedre Efterretninger vare indløbne fra Krigsskuepladsen. En telegraphisk Depesche berettede nemlig, at Gen. Espartero havde d. 6te slaaet Carlisterne ved Ordunna og d. 9de ved Galvacado, samt at Cordova selv d. 10de var i Kamp med dem ved Salvatierra. Samme Dag var Mina brudt op fra Barcellona, efterat have inddrevet af denne Stad en Contribution af 500000 Realer, til at dække Omkostningerne ved Expeditionen. - J Madrid er Forandringen i Ministeriet heldig tilveiebragt. Mendizabal vedbliver at være Finantsminister; men Præsidentskabet er, tilligemed Udenrigsministeriet, overdraget til den hidtilværende Præsident i Procuradores Kammeret, Hr. Jsturiz. Hr. Ferrer har faaet Marineministeriet; alle de øvrige Ministre have beholdt deres Portefruiller. Den Madrider Gaceta af 10de indeholder et vigtigt Dectet om alle Munkeordeners Ophævelse i hele Spanien. Deres Eiendomme, og Jndtægter skulle anvendes til Statsgjældens Afbetaling.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1836-03-25
Portugal. Jfølge Breve fra Lissabon af 1ste d. M. havde Dronningen overdraget Hertugen af Terceita at sammensætte et nyt Ministerium. Det hedte, at Hertugen selv vilde blive Præsident og Udenrigsminister, Freire Indenrigsminister, Loureiro, Villa Real, Baretto Fetras og Castro Krigs-Marine Justits- og Finants-Ministre. Tidender fra Lissabon af 8de talede endnu Jntet om denne Forandring; men de vedholdende, saare ugunstige Efterretninger om det hidtilværende Ministerium gjorde en Forandring høist sandsynlig. Finantsministeren havde angivet en uhyre Underhallance for det med den 30te Juni udløbende Finantsaar. Sa da Badeira er udnævnt til Gouverneur over de portugisiske Besiddelser i Ostindien.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1836-03-25
Frankerig. Opdagelsen af en hemmelig Krudt fabrik i een Gade og af et Oplag af Geværer og Patroner i en anden har givet Anledning til en heel Mængde Fængslinger, som især traf juridiske og medicinske Studenter, samt nogle Advocater. Den førstnævnte Opdagelse tillægge de ministerielle Blade en særdeles Vigtighed, og man sætter dermed i Fordindelse en Yttring af Hr. Thiers i Deputeertkammeret, da der bebatteredes om et af Ministrene forlangt Tilskud til hemmelige Udgifters Bestridelse. Da nemlig et Medlem erklærede sig mod Nødvendigheden af en saa høi Sum til dette Øiemed, skal Hr. Thiers have svaret, at man og faa Dage vilde erfare, i hvilken ny Fare Regjeringen havde svævet. Som Hovedmænd for dette, virkelige eller indbildte, Complot, betegnes den bekjendte Republikaner Blanqui, hvem allerede Papins sidste Bekiendelser stillede i et mistænkeligt Lys, og den juridiske Student Barbes. Mange af dem, som strax bleve fængslede, ere dog siden igjen satte i Frihed.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1836-03-25
Fra de africanske Besiddelset ere Efterretninger indløbne om en Sammensværgelse i Bona, hvormed Hensigten skal have været at forsikkre sig den commanderende General, de høiere Officerer og andre for mistænkelige anseete Personer, og derefter proclammere Stadens Uafhængighed, indtil Frankerig havde constitueret sig, som Republik, hvilket de Sammensvorne, ifølge Beretninger, som de havde faaet fra Paris, ventede snart vilde skee. Natten mellem d. 27de og 28de Febr. gjordes der et Forsøg paa at udføre denne Plan; men det mislykkedes ganske. En Lieutenant Binard, som - man formoder tilskyndet af Andre - havde sat sig i Spidsen for dette Forsøg, blev skudt af en Patrouille, som var bleven udsendt, for at oplede ham.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1836-03-25
Paa flere Officerer og nogle Saarlæger hvilede en svær Mistanke. Paa samme Tid hører man om en paa Øen Bourbon opdaget Sammensværgelse, som skulde have været udført d. 16de Decbr. f. A. Planen var at forgifte Garnisonens Brød og derpaa myrde alle de Blanke, ja end ikke skaane Qvinder og Born. - Den 14de kom endelig Hr. Gouins Forslag og Rentereductionen igjen paa Bane. Commissionens Andragende gik ud paa at lægge Forslaget hen, paa Grund af, at Regjeringen forpligtede sig til at tage denne Sag under nøie Overveielse og i næste Session at fremkomme med et Forslag desangaaende. Man tvivlede ikke om, at Commissionens Andragende jo vilde gaae igjennem.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1836-03-25
Fransk-amerikanske Anliggender. Af et specielt Budskab, hvori General Jackion d. 22de underrettede Kongressen om Egellands Mæglingstilbud, seer man, at al Grund til at befrygte et Fredsbrud mellem Frankerig og de forenede Stater nu er forsvundet. Præsidenten erklærede selv, at Mægling var bleven unødvendig, og at der var sikkert Haab om, at Stridighederne med Frankerig ikke ville føre videre. Jøvrigt erklærede dette Budskab det for nødvendigt, at de forenede Stater satte deres Sømagt i en saadan Stand, "at andre Nationer ikke skulde forledes til at misbruge deres Langmodighed, eller til at vente vigtige Fordeele af et pludseligt Angreb, enten paa Handelen eller paa Søkysten eller paa de indre Grændser.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1836-03-25
J Kongressen paaskjønnede man Storbrittanniens høimodige Forhold i denne Sag saameget mere, som et Brud mellem Frankerig og Nordamerika vilde have været fordeelagtigt for hiin Magts Handel.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1836-03-25
Krakauske Anliggender. Hvormeget end de tre Skytsmagter maae høre ilde baade i franske og nu ogsaa i engelske Blade, synes det dog, at deres Foranstaltninger i Krakau vare fremkaldte af Nødvendigheden, og at det var paa den høie Tid at tage saadanne Forholdsregler. Det skal nemlig være blevet tilstrækkelig lagt for Dagen, at de polske Flygtninger nærede vidtomfattende revolutionære Planer; at de stode i Forbindelser, som udstrakte sig ei blot over alle de forrige polske Provindser, men ogsaa over andre Lande, ja at Krakau var ret ligesom alle de vidtudbredte revolutionære Klubbers Brændpunct. Ogsaa lader det til, at der gjøres Alt, for, saameget som muligt, at formilde de sørgelige Følger af hiin Foranstaltning; thi baade vil det blive foretagen en Aflondring, ifølge hvilken Mange - maaskee de Fleste - ville faae Tilladelse til at blive i de østerrigske Stater, medens de Øvrige ville blive førte til Amerika, og der bliver imidlertid paa det Bedste sørget for dem.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1836-03-25
Schweitz. Med Oprøret i Juragnene tog det en snar og ublodig Ende. De indrykkende Tropper fandt ikke den ringeste Modstand; Hovedmændene for de oprørske Bevægelser toge Flugten; de Øvrige holdt sig stille, og de 3 Regjerings-Commissærer, som fulgte med Tropperne, tilkjendegave allerede den følgende Dag, at de havde skikket en Deel af disse tilbage, og at de fremdeles vilde formindske Besætningen, naar Beboerne vedbleve at holde sig tolig. - Frankerig har i en Notte med Bestemthed forlangt, at Jsraliten Wahl skal sættes i Besiddelse af det Gods han har tilkjøbt sig. Basel=Landskabet vil vel komme til at give efter.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1836-03-25
Norge. Storthinget har eenstemmig forkastet de kongelige Propositioner, angaaende Forandring af det suspensive kongelige Veto til et absolut og Nødvendighed af kongelig Stadfæstelse af de Beslutninger, hvorved der tildeeles Fremmede Naturalisation.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1836-03-25
Indenlandske Efterretninger. Stænderforsamlingen i Roeskilde. Anledning af Andragendet angaaende en Forandring, i Assurancen for Landbygninger ansøgte Forsamlingen Hs. Majest. om at tage den hele Brandassurance-Jndretning for Landet i Danmark i allerhøieste Overveielse, hvorhos den anbefalede adskillige Puncter, der i Hovedsagen gik ud paa, at et nyt Reglement for Brandforsikringen udarbeides, hvori tages Hensyn til Bygningernes Beskaffenhed og Beliggenhed; at Brandforsikkringens Capitaliond kun maa forøges ved det Overskud, som Renterne i heldige Aaringer kunne afgive; at en almindelig Omtraxation foretages paa Landet; at Branddirecteur-Embederne indgaae, og Forretningerne overdrages til Herredsfogderne samt de kongelige og private Birkedommere; at Jnteressenter i Brandforsikkringen skulle deeltage i Taxationen; at Taxationsmændene findes i det Herred, hvor Taxationen foregaaer, og at Jndbyggerne paa Bornholm maae oprette en særegen Brandforsikkring.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1836-03-25
Legationssecretair Bille er kommen til Kbh. fra Londen. Engelsk Koureer Bellmann er afreist fra Kbh. til Hamborg. (Aarh. Av.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1836-03-25
Hamb. Corresp." beretter, at Fæstningen Kronborg, bliver nu fuldstændig armeret og sat i en Respekt bydende Forsvarstilstand. Ligeledes bliver en Deel af Flaaden, gjort mobil. - Det skal være en Følge af andre Søe magters Rustninger, for bedre, i mulige Tilfælde, at hær de Neutraliteten.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1836-03-25
D. 14de Marts er Urtekræmmer Hans Christian Mallings Boe i Kbhvn, taget under Skiftebehandling. Dagen, har En, der undertegnede sig G., tage den danske Hest i Forsvar mod et i den Berlingske Tidende No. 32 indført Stykke, der indeholdt flere skjæde Domme om den danske Hests ringe Værd imod Fuld- og Halvblodshestens. Blandt Mere var deri ogsaa anført, at det var beklageligt, at man her tillands ikke gjorde Mere for at faae disse indførte ved Cavalleriet. Som Aarsag, hvorfor det ikke alt var skeet, anførtes: at de danske Cavallerieofficerer ikke ere Ryttere nok for at ride de kraftfulde Fuldblodsheste, uden at de igjen skulle begynde at lære at ride (en ligesaa taabelig som fornærmende Beskyldning). - Jndsenderen i Dagen" yttrer saaledes: Hvad Fuld- og Halvblodshesten angaaer, vi vel ingen nægte, at de, som ere velbyggede, have Kraft men derfor er den danske Hest dog ikke slaaet af Marken, der gives mange og store Beviser paa den oprindelige danske Hests Udholdenhed og Godhed. Selv Napoleon satte en stor Priis paa den danske Hest under de sværeste Campagner, ei heller maa man forglemme, hvad den erfarne General Lallemand saade om det danske Cavallerie under Compagnen i Aarene 181314. Det overgik ganske hans Forventning, han kaldte det Kjernen af Europa Cavallerie, da han var Vidne til, med hvilken forhausende Kraft, Mod og Udholdenhed det udførte de sværeste Attaquer. Dette af ovennævnte General saa agtede Cavallerie var som bekjendt bereden paa lutter Heste af Fædrelandets Race. Hvor slette Forf. til bemeldte Stykke end gjør de danske Heste og hvormeget han hæver de engelske Fuld- og Halvblodsheste, saa tor man dog formode, at det vilde have havt slemme Følger for det af en Baron Biel anførte engelske Husar=Reg., som han omtaler, der i Campagnen 181314 reed paa 2 enh. Aars Haldblodsheste, naar et dansk Cavall. Reg. af lige Styrke med bemeldte eng. Husar Reg. var kommet til at hugge ind paa dette; Følgen vilde upaatvivleligen være blevet, at de blodige eng. Foler maatte have veeget forde kraftfulde danske Heste.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1836-03-25
En Kjøbmand fra Hertugdømmet Slesvig have nylig efter Actord med en anden i Altona afgjort sin Gjæld til ham og modtaget en fuldstændig Kvittering. Jmidlertid troede den Sidste sig forurettet, lod derfor sin Handelsven under sit Ophold i Altona gribe og bortføre med Magt til Vagten, hvor Underofficeren bemægtigede sig hans Papirer. Efter en gjennem paaget Nat lod han na ved gientagne Forestillinger bevæge til at udbetale 3000 Mk., hvorpaa han frigaves. Slesvigeren har nu anlagt Sag mod Altonaeren og fordrer de aftvungne Penge tilbage. Efterat Sagen er appelleret med hvis Paadømmelse i Altona Klageren var utilfreds, seer man med Længsel Udfaldet imøde, thi den hele Fremfærd minder om Næverrettens Tid og synes at passe med tyrkisk Retspleie - kun at Gierningsmanden afbenyttede kogl. dansk Militær til at udføre sin Voldsgierning.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1836-03-25
Ved allerhøieste Rescript af 11te Marts til Stiftamtmanden over Viborg Stift er det tilladt, at det i Rescript af 8de October 1823 under No. 3 nævnte Marked, som aarlig afholdes i Skive med Trævare og Heste, og som sædvanlig indfalder i Begyndelsen af Marts Maaned, herefter maa bortfalde, hvorimod i dets Sted et Marked med Heste og Qvæg, Gjæs og Trævarer maa afholdes i bemeldte Kjøbstad hvert Aars 6te Novbr. og tage sin Begyndelse med indeværende Aar. (Coll. Td.) Mod et Stykke: "Hvad ville Randers Haandværks lauge?" som forleden læstes i Randers Avis, have nu bemeldte Byes samtlige Haandværkslag taget til Gjenmæle. Vi ville, - sige de - at Kjøbstædernes Haandværkslauge skulle opretholdes i de Rettigheder, som Lo pen og Kjøbstædernes Privilegier samt Langsartikler have tilsagt os. Vi ville derimod ikke, at Landhaandværkernes ved Loven erhvervede Rettigheder skulle disse betages; men kun at ingen andre Haandværkere, end de i Lovens 313-23 nævnte, maa tillades at boe i Lands boerne. Saalænge Regjeringen ei har ophævet Kjøbstædernes Privilegier og tilintetgjort vore Laugsartikler, saalænge paastaae vi, at disse bør opretholdes. Og hvo kan vel fortænke os at vi i Tillid til Regjeringens Naade, ønske at gjennerholde endeel af de samme Rettigheder som ved Lovbestemmelser vare vore Forgængere forundte. Vi ere jo Skabninger i Skaberens Rige, der ere til forat leve og virke, og vi vide, at vor eiegode Konge ligesaalidet vil, at Landbohaandværkerne skulle ruinere os, som vi dem. (Blandt ældre Lovbud som anføres er og saa et af 10 Decbr. 1764, at ingen Skræder som kan forarbeide Kjøbstædklæder maatte sig paa Landet opholde under Straf af 6 Maaneders Fæstningsarbeide). Enhver bør holde sig inden en vis Grændse, og dette skeer, naar Landhaandværkerne, der ved Lovgivningen nærmest ere bestemte for Bonden, indskrænkes til at arbeide for denne; Kjøbstædhaandværkerne derimod for Jkkebønder og Kjøbstædtolk. Dette Princip, der umiddelbart udgaaer fra Kilden til Lovens 31323, haabe vi, og det med Føie, at maatte see opretholdt, saalænge vi have mindste Haab tilbage om vore Laugsrettigheders Virksomhed; vi haabe, at der fra Regieringens Side vil blive gjort Noget for at afvende vor Undergang, og dette Noget maa være en Jndskrænkning i Landhaandværkernes udvidede Rettigheder." Erklæringen er underskrevet af Snedker, Skomager, Skræder, Hattemager- Smedde Bødker= og Bager=Laugenes Oldermænd.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1836-03-25
Politiet i Horsens efterlyser i Auth. Avis, som svigaatia Falleret, Kjøbmand Niels Rasmussen Uhrup, og udlover, ifølge Amtets Ordre af 11te De, 20 Rbd. for hans Paagribelse. - J Aalborg Avis efterlyses en fra det der garnisonerende tredie jydske Jnfanteri-Regiment bortgaaet Corporal, Søren Andersen Oplev, 24 Aar gl., 63 Tommer høi, blaa af Øine, bruun af Haar, stærk at Skuldre og Been. Ved Bortgangen formodes han at have været iført lyseblaa Trøie og Buxer, Feldthue, hvidt Gehæng med Sabel.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1836-03-25
Ved Tallotteriets 1298 Trækning i Altona udkom: No. 20. 40. 69. 25.