JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-02-06
Løverdagen. den 6. Februar. Den til Forsendelse. med Brevposterne Kongelig allernaadigst allene privilegerede. Stifts- Aarhuus Tidende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-02-06
Blandinger. J Constantinopel er atter foregaaet en mærkværdig Forandring, nemlig europæiske Dragters Jndførelse blandt de tyrkiske Damer. Dette Storherren Forslag havde i Førstningen fundet heftig Modstand, i Serailet, men snart blev Fordommen overvunden, og nu er det, som for et Aarstid siden afskyedes, en Gjenstand for de smukke Tyrkinders ivrigste Omhue, saa at nu europæiske Spencer, Plumage=Ærmer, Peleriner, Baand, Blomster, Strømper, Handsker og franske Skoe er noget gandske sædvanligt, ja nogle Sultaninder have endog bragt det saavidt i de europæiske Moder, at man har seet dem med Hatte og Kaaber.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-02-06
Prindsen af Capua har efter en heftig Scene med sin Broder, Kongen af Neapel, pludselig forladt Dennes Hovedstad, og skal i Gens, som der fortælles, have giftet sig med en smuk Jrlænderinde, Miss Penelope S. En Koureer fra Kongen var ilet efter ham, men kommet for sildig for at hindre Giftermaalet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-02-06
Det toskanske Hof opholder sig i denne Vinter i Pisa, hvorfra der klages over en usædvanlig Kulde. Den berømte Catalani har givet der to Aftenunderholdninger; ved een af dem sang hun selv og beviste, at hendes Stemme endnu ikke var gaaet tabt Hendes Datter, Madame Vivie, og Prinds Poniatowsti, ledsage hende. Blandt Tilhørerne faaes Marskal Bourmont.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-02-06
Søndagen den 25de Januar var der et overordentlig stort Børnebal i Thuillerierne. Næste Onsdag var der Bal hos Kronprindsen. Dennes Baller har især det tiltrækkende ved sig, at dertil indbydes aldrig flere end 180 Damer, og disse altid de yngste, skjønneste og elskværdigste, som Paris besidder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-02-06
Vinteren har i mange Aar ikke været saa streng i Portugal som dennegang: Douro har i to Dage været tilfrossen, og selv i Lissabon har man en Morgen seet Jis. Som et mærkeligt Beviis paa, hvor Lykken er Huset Rothschild tro, anføres, at en dette Huus tilhørende Qvantitet Qviksølv, af 60,000 Pd. Sterlings Værdi, blev reddet, skjøndt de rundtomkring oplagte Varer brændte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-02-06
Natten mellem 1ste og 2den Januar kjørte et engelsk Herskab fra Augsborg til Münchens Midtveis, hvor der blev taget frisk Forspænd, stege de Reisende ud af Vognen, og da man ogsaa vilde løfte Kammerjomfruen ned, der sad paa Bukken, var hun frossen ihiel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-02-06
J München har man den 13de Januar kjørt i Kane uden Snee. Der var nemlig om Natten faldet et saa svært Jisslag, at man, i et deligt Solskinsveir, næste Dag benyttede det til Kanefart. Familien Schlippenbach har faaet en ny Sorg. En Søster af Prinds Carls Adjutant (der som bekjendt styrtede med Slæden, han var paa, ned i en Afgrund og slog sig ihiel) gift med Grev Hahn, er død den 17de Januar som Følge af et Fald. Om Prindsens hastige Tilbagekomst haves de eventyrligste Rygter, blandt hvilke ogsaa det, at han underveis var bleven overfaldet af en Hob forklædte Polakker.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-02-06
Den Berliner Skuespillerinde Frøken Charlotte von Hagn vil snart forlade Theatret for at giftes med den rige danske Grev Blome.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-02-06
J Magdeborg er en Officeer, Pr. Lieutenant Bahnert, bleven skudt af en Soldat. Samtlige Officerer have givet deres ulykkelige Kammerat det hæderligste Vidnesbyrd.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-02-06
En Archidiaconus Brougthon fra Ny=Sydwallis er den 15de Jan. bleven udnævnt til Biskop af Australien." (Formodentlig den Første i sit Slags Gud hielpe ham, dersom han skulde visitere i sit hele Stift, der udgjør 170,000 Mile!)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-02-06
Den engelske Municipal-Reform Bill indrømmer de afskedigede Embedsmænd en Skadeserstatning, som Nogle ogsaa vide tilgavns at benytte sig af. Saaledes har Byskriveren i Liverpool gjort Fordring paa en Sum af ikke mindre end 77000 Pd. St. Ved denne Leilighed erfarer man, at hans aarlige Jndtægt har været en Fjerdedeel større end det Gehalt de nordamerikanske Fristaters Præsident faaer. Han har nemlig i Gjennemsnit faaet 7400 Pd. St. om Aaret. Chinesiske Fiskere have udplyndret et engelsk Skib hvorpaa Statholderen har meddeelt Hong Kjøbmændene den Forsikkring, at "Himlen og Jorden skulde blive gjennemsøgte for at bringe de Skyldige for Retten."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-02-06
For Handelsverdenen indeholder Times følgende ikke uvigtige Efterretning: J Aaret 1835 har Jndførselen af Uld i Londons Havn beløbet sig til 10,000 Baller mindre end i Aaret forud. Det manglende var meest i spansk Uld. Ulden er nu der særdeles dyr.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-02-06
J Brüssel er fra Newyork gjort Bestilling paa 7000 Kister Vinduesglas.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-02-06
J Preussen venter man en ny Lov og Ægteskabs=Skilsmisse, hvorved denne skal blive gjort næsten ligesaa vanskelig som der hvor Katholicismen hersker. (Men der hersker ogsaa Cicisbeaturen!)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-02-06
Fra næstk. Paaske vil Preussen, efter Ruslands Exempel, kun under meget strænge Betingelser, tillade franske Aviser Jndpas i Landet. Aldeles forbudne ville de dog ikke blive for det første, men deri mod endeel af dem belagte med en saa uhyre høi Porto (f. Ex. nogle hundrede Rigsdaler og Aaret for en Blad) at det omtrent bliver det samme som et Forbud.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-02-06
Directeuren for Daarekisten i Chariteehospitalet i Berlin har saalænge seet paa de Gale at han selv er bleven det. Han havde sporet Vanviddets Forbud og havde forudsagt sin Skjebne flere Dage iforveien.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-02-06
Medens den moderne Messias, som det hedder blandt de preussiske Fanatikere, skal fødes i Königsberg, er han allerede fir og færdig staaet frem i Berlin. En russisk Officeer, Adjutant hos General S. har faaet den fire Jdee, at han er Forløseren, og da han, uagtet al Modsigelse, vilde gjøre sin Guddommelighed gieldende, har den vantroe Nutid anseet det nødvendigt, at sætte ham i Daarekisten.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-02-06
Den 15de Januar blev Berlinerpøbelens Nysgierrighed slemt fireret. En tyveaarig Pige, der havde slaaet sin Broder ihiel, skulde henrettes. Allerede omNatten strømmede Skarer af Mennesker, uagtet det slette Veir, til Retterstedet. J Tusindviis vare de forsamlede, da den Efterretning udbredte sig, at der ikke blev noget af Henrettelsen, eftersom Delinqventinden havde endnu engang apelleret til Kongens Naade. Utilfredsheden over det forstyrrede Skuespil var nær udartet til Spektakler.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-02-06
J Berlins fornemme Circler ere Maskeradebal ler igjen blevne høi Mode. Forrige Mandag havde der været et meget glimrende Bal en masque hos den russiske Minister, der bivaantes af Kongen og hele Hoffet. Onsdagen derefter var der et ikke mindre pragtfuldt hos Krigsministeren Hr. v. Witzleben, ligeledes bivaant af den kgl. Familie. Og om Fredagen var et stort Bal i Skuespilhusets Concertsal, foranstaltet af 6 fornemme unge Herrer, hvem det skal have kostet over 20000 Rdr. Ogsaa dette var bleven beæret med de kgl. Prindsers og Prindsessers Nærværelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-02-06
Fra alle Egne af de sach fiske Ertsbjerge og tilgrændsende Lande indløbe Efterretninger om uhyre Snee masser, som ere faldne i denne Vinter. J Scheibenberg laae Sneen saa høit, at Reisende, som kom derigjennem, kunde i de fleste Huse fra Vognene af see ind igjennem Vinduerne i anden Etage.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-02-06
Fra Wien meldes, at ved den østerrigske Feldtmarskal Lieutenant Baron v. Spiegels Sørgehøitid.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-02-06
den 13de Januar førte Prinds Gustav Wasa, som nylig er udnævnt til Feldtmarskal-Lieutenant, det høitidelige Tog, der ledsagedes af 24 Generaler til Fods, indtil Grændsen af Stadens Grund.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-02-06
Til Stockholms Dagsnyheder hører et afskyeligt Mord, begaaet paa Brygger Wertmüller, en ung Mand paa nogle og tyve Aar. En Aften var han kommet hjem fra et Besøg hos sin Brud, og gaaet ind i Bryggeriet. Om Morgenen fandt man hans Liig, ilde medhandlet og nedkastet i et i Jorden nedgravet Kar. En af Bryggeriefolkene havde myrdet ham ved at slaae ham med en stor Træknub for Panden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-02-06
En Sangerinde af den italienske Skole, Madame Brengeri, har givet to Concerier i Christiania. Sammesteds var den 19de Januar nedfaldet en Jldkugle som gav et stærk lysende Skin fra sig. Og faa Drammen havde man seet et lignende Meteor.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-02-06
Som bekjendt har Etatsraad, Generaliskal Treschow, kjøbt Laurvig Grevskab af den danske Statskasse. J denne Anledning indleder nu det norske Finants-Departement en Proces imod ham, fordi den oprindelige af Falck, Gether og Sars udstædte Obligation er transporteret til Treschow paa ustemplet Papiir. Mulcten som Treschow søges ilagt er circa 46,000 Spd., 20 Gange Beløbet af det befalede Papiirs Kostende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-02-06
Nogle Modbemærkninger til Hr. Proprietair Walthers Fragmenter om Hoveriets Afskaffelse i Danmark, i Følgeblad til Aarhuus. Stiftstidende No. 4 for 1836. Jndsenderen heraf forundrer sig meget over, hvorledes den videnskabelige, og man havde for troet tillige humane, Hr. Walther har kunne nedlade sig til at fremsætte saa grove og usandfærdige Beskyldninger imod den danske Bonde, at alle retsindige og ædeltænkende Mænd i det Hele taget ikke kan andet end høiligen misbillige hans Annonce Det er paafaldende urigtigt, naar han siger: "Men for den, der ved Hoveriets Nedlæggelse, idet han fordrer en pludselig Afskaffelse af al Hovtjeneste, især paa de større Godser, vil tvinge Godseierne til, ikke maaskee at forvandle deres Undergivne i Forhold til deres Flid, deres moralske og pecuniære Kræfter, og efter selve Godsets Forfatning; men tvertimod vil have alle Landets Bønder bedømte efter samme Maalestok, vil have dem fritagne for al Obients mod deres Godsherrer, og vil have at Godseierne i egentlig Forstand skulle bortgive deres Grundeiendomme, for ham er den nøiere Kundskab om et stort Landbrug, om selve den danske Bondestand, og om Ordsproget "suum enique" bleven aldeles ubekjendt. Der gives vel andre fornuftigere Midler til at ophielpe Bondens Agerbrug, uden just at ødelægge Godseierne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-02-06
J Anledning af denne Yttring spørges, hvortil meener Hr. Walther at Godseierne skulle tvinges, Og hvem har vel fordret at Landets Bønder skulle fritages for al Obients mod deres Godsherrer, eller at sidstnævnte skulle bortgive deres Grundeiendomme, At Hoveriets Ophævelse af Flere er omtalt og proponeret imod en billig Pengeafgivt aarlig, deraf følger vist ikke, at Godseierne skulle bortgive deres Eiendomme, ligesaalidet som Hoveriets Afsavn imod Erstatning skjønnes at kunne ødelægge Godseierne eller bringe dem til Bettelstaven. Nei, en saadan Forandring, ikke Forvandling, vilde derimod snarere hielpe de nu gjeldbundne Godseiere frem, naar de, som kyndige og drivtige Landmænd, ved Hjelp af Pengeafgivten for Hoveriet, sættes istand til at drive deres Jorder mere frit og hensigtsmæssigt, hvorved altid kan gjøres sikker Regning paa, at kunne avle nogle Fold mere af ethvert Slags Korn aarlig, end det nu i Almindelighed skeer under Hoveriet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-02-06
Jndsenderen gaaer nu over til at anføre og besvare Hr. Walthers, som Opponent, fremsatte Spørgsmaale; ikke fordi man jo nok indseer, at disse ere fremsatte imod hans Overbeviisning, og som om det ikke vare hans egne men Andres Meninger han her udtaler; men da enhver dansk Bonde ved første Øiekast mueligen ikke rigtig vil kunne ville Skallen fra Kjærnen, saa formenes, at det mere vil opklare Sagen, naar Spørgsmaalene her vorde igjentagne og passende Svar tilføies hvert af disse. Som Opponent behager Hr. Walther at spørge: 1) Hvad vilde en større Frihed gavne en stor Deel af "Bønderne førend den svage Virksomhedsgnist hos dem er bleven oppustet til levende Flamme, til Lyst til praktisk Agerbrug - Hoveriefrihed vilde gavne Bonden overmaade meget og være det kraftigste Middel til at oppuste og vedligeholde Flammen af den allerede i det sidste Par Decennier vakte Virksomhedsgnist, da han derved vandt Tid og Arbeidskraft til en bedre Dyrkning af sine Jorder, og den største Deel af Bønderne vilde da vistnok bestræbe sig for at paabegynde et forbedret Agerbrug, nogle vilde maaskee begynde efter det Waltherske Marksystem, Andre efter et bedre, og atter Andre efter et endnu bedre, nemlig Vexeldrift, men da bør det af Hr. Walther foreslaaede absolut Markregister bortfalde, da ingen Baand af den Natur bør lægges paa den fri Villie. 2) Hvad hielper det at skienke ham et Gode, hvis Værd han ikke forstaaer at vurdere?"
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-02-06
J een Ting maa man dog give Hr. Walther fuldkommen Ret, nemlig, at det vilde blive imod al Forventning, om en Bonde, frigjort for Hovtjeneste efter det Waltherske Forslag, nogensinde kunde blive en velhavende Mand. Om Frysenborg Grevskabs hoverigjørende Fæstere vil takke Hr. Walther for hans fremsatte Exempel, vides ikke; men saameget er imidlertid vist, at de fleste af disse mueligen vil kunne opleve at komme i den yderste Armod, saafremt de aarlig af hver Tønde Hartkorn skulle udrede 20 Specier eller 40 Rbd. Sølv til Herskabet og en Fjerdedeel saameget til Staten; men kan Hr. Walther da derefter, imod al Forventning, hielpe dem til at blive velhavende Mænd, da først have de Aarsag til at være ham meget forbundne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-02-06
J det Hele taget anseer enhver jydsk Bonde Hr. Walthers bevingede Jdeer udsprungne af en Dens er machina, og man overlader ham gjerne, uden at gjøre ham Selskab, fremdeles at tumle sig efter Behag i den ætheriske Luft. Granslev, den 28de Januar 1836. Rasmus Christensen, hoveriegjørende Fæstebonde. Der Probenreuter. Dem Herrn A. Welcker ans Elberfeld. mit uberschwinglicher Hochachtung, gewidmet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-02-06
En dem schön lackirten Wagen fürt der Probenrenter ans – horch, die stolzen Rosse Stampsen, und er kommt mit Saus und Braus; kaum ein Jahr als Ladendiener, dort in Elberfeld er stand, und Schon zient aus zu rauben in dem dummen Dänenland. Undes sitet in der Kalesche stolt der angeblasne Wicht, und er stiert hinaus und gibnet mit langweiligem Gesicht: Spitzen, Zwirn, Merino, Multum, wollne Tücher, gart und frisch, schweden ihm vor den Gedanken. in dem graulichsten Gemisch. Under denkt an Bindern, Schniren – und, o Graus! es komme ihm vor, als ob er im Galgen baumle, wie im Wind ein Schwaches Robr. denn im Tramme böse Ahnung, zischelt ihm in's Or hinein: "Sohn, in der Satire Galgen. wirst Du bald gehangen sein!" Doch der Tapfre faaet sich wider, Alles war ja nur ein Traum; und er sitet und Spekuliret, schlursend den Gedankenschaum: Ja, die dummen, dummen Dänen sind die dumme Nation, das sie brav geschunden werden, ist ein wohlverdienter Lohn. Wir mit glatten Komplimenten nahen ihen gleich dem Luchs; ja, Sie können mir es glauben, ich bin ein durchtriebner Fuchs! Tausend Pröbehen produzir ich ihnen, lichlenden Gesichts; aber die bestellten Waaren, tangen selbst wahrhaftig nichts. Wollen Sie ein Pfündchen Kaffee. von dem gottlichsten Geschmack, zen Loth Bucker, dritthalb Quentchen extraseinen Schnupstaback, Ach, in groszen Qvantiteten hab ich meine Waaren nicht; denn Sie sehen selbst, im Wagen. es mir ser an Platz gebricht, Doch die Habsucht Zentnerweise hab ich im Gehirne hier, und mit spitzgehörnter Grobbelt, stor, ich gleich dem argsten Stier; denn die dummen, dummen Dänen sind die dummete Nation, das sie brav geschunden werden, ist ein wolverdienter Lohn. Hier in der verborgnen Tasche, eingenant mit feinem Drath, hab ich meine Siebensacheen: o, ich weise fiir Alles Rath! denn das Bollamt derb betrigen, ist des Probenrenters Plicht, und mit selbstgefallger Mine lach ich Allen ins Gesicht, Und so sitet er da und triumet, die Ligarrerin dem Maul', und satirisch vor dem Wagen. wichert rückwarts jetat das Gaul: "a, Ir seid wie Seifenblasen, machet glinzende Figur; aber in dem hoblen Kopse: herrscht der leere Dunkel nur."Hr. Handelsagent Welckers indsendte Svar til H. skal snarest muligt blive indført. Ligeledes et forlængst indsendt Stykke til Hr. Kammerraad Dalgas. At dette og flere andre Stykker have dennegang lidt et vel langt Ophold, bedes undskyldt formedelst andre presserende Arbeider.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-02-06
Redact.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-02-06
Bekjendtgjørelser. De ærede Herrer, som hædrede min sal. Svigerfaders Jordefærd, modtage herved min og Families inderlige Tak. Aarhuus, den 6te Febr. 1836. H. Tanggaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-02-06
Efter Begjæring af Enkemadame Herskind, og da flere Liebhavere have meldt sig, foretages Fredagen den 26de Februar d. A. Kl. 10 Formiddag, i selve Gaarden, een eneste offentlig Auction, over den hende tilhørende Gaard No. 919 paa store Torv heri Byen, bestaaende af 9 Fag 3 Etage grundmuret Forhuus til Torvet, 14 Fag 2 Etage Sidehuus, 13 Fag Dito Baghuus med Port til Rosensgade, samt 12 Fag 1 Etage Halvtag, saavelsom med tilhørende rummelige Gaardsplads og Have, Alt i fortrinlig god og velvedligeholdt Stand. - Med Eiendommen, der er indrettet complet til 2de Familier, foruden en smuk Leilighed for en ugift Herre, kan følge 15 Kakkelovne og en Grubekjedel. Lysthavende indbydes. Aarhuus, den 2den Februar 1836. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-02-06
Jfølge vedtagen Bestemmelse foretages en 4de Auction over Gaarden No. 909 paa Rosensgade, tilhørende afgangne Oberstl. v. Klems og ligeledes afgangne Hustrues Dødsboe, Fredagen den 19de Februar førstk. om Formiddagen Kl. 11, i selve Gaarden. Conditionerne og Adkomstdocumenterne ere til Eftersyn her paa Contoiret, og de første tillige hos Boets Curator Procurator Klein, boende paa Ulfeldtsplads No. 98 i Kjøbenhavn. Aarhuus, den 28de Januar 1836. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-02-06
Efter Begjæring af Politiassistent Procurator Nielsen paa Vedkommendes Vegne, bortsælges ved Auction, som holdes paa denne Byes Raadhuus Onsdagen den 17de Febr. førstk. om Formiddagen Kl. 10, følgende tvende Gieldsbreve, tilhørende Hr. A. Stabel, nemlig: 1. en Pante=Obligation fra Rasmus og Jens Madsen i Øster-Bording, stor 300 Rbd. Sølv, dat. 12te April 1825, læst 17de Juli f. A.; og 2, en simpel Obligation fra Forpagter S. S. Asmussen paa Silkeborg, stor 800 Rbd. Sedler, dat, 5te Juni 1834, læst 23de October f. A. Conditionerne erfares paa Auctionsstedet og Obligationerne kunne forinden sees hos Reqvirenten. Aarhuus, den 28de Januar 1836. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-02-06
Tirsdagen den 16de dennes og følgende Dage, om Eftermiddagen Kl. 2, lader Auctionsholder Hertz i Gaarden No. 43 paa Skolegade heri Byen ved Auction bortsælge diverse Meubler og Effecter, saasom: Schatoller, Sophaer, Stole, Speile, hvoriblandt 2de store i Mahognie Ramme, Divansborde og Spilleborde, 1 Tafseluhr i forgyldt Futteral, Dragkister, Kakkelovne, Sengesteder, Sengeklæder, Lagner, Dækketøi og Haandklæder, 1 Rulle med Tilbehør, forskjelligt Kjøkkentøi, hvoriblandt nogle udmærkede gode Kobberkjedler og Kobberkasseroller, en Eenspænder=Kane med Tæppe, 1 Læderbringtøi til 2 Heste, endeel fortrinlig gode Mands og Fruentimmer=Gangklæder og Linned, og endelig diverse Handelsvarer, hvoriblandt fine slebne Karafler, Glasser og Krystaltallerkener, Merino, Bomuldstøi, Sirtser, Moreng, Tartan, Scherting, Tvister, et rødt tyrkisk Schawl, Tørklæder, Baand, Knapper, endeel Jsenkram varer, med meget mere. Hvilket herved til Liebhaveres, Efterretning bekjendtgjøres. Aarhuus, den 3die Februar 1836. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-02-06
Tirsdagen den 9de Februar førstkommende, Kl. 9. Formiddag, bliver i Stervboet efter Ungkarl Søren Hansen i Taastrup afholdt offentlig Auction over det bemeldte Boe tilhørende Huus i Taastrup med Hauge samt et Elleskifte paa Taastrup Mark, saavelsom over Boets Løsøre, bestaaende af et Chatol, et Stueuhr, Gangklæder, Sengeklæder, en Kakkelovn, endeel Snedker=, Tømmer- og Smederedskaber, m.m. Lysthavende indbydes. Hasle &c. Herredscontoir, den 30te Januar 1836. Seidelin. Den til den 4de April bestemte tredie Auction over Gaarden Overskoven i Aasted Sogn, tilhørende Lieutenant og Branddirecteur Bolvigs Boe, afholdes først d. 7de April, paa Gaarden om Formiddagen Klokken 10. Hvilket herved bekjendtgjøres. Horns Herreds-Contoir, Frederikshavn den 27de Lassen. Januar 1836.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-02-06
Den administrerende Direction for Brand-Assurance=Foreningen i Altona bringer herved til almindelig Kundskab, at Aaret 1835 giver et Overskud af cr. 40 pCt. efterat det efter Statutens 1ste 5 bestemte Reservefond er fradraget; dette Overskud vil blive udbetalt til de Deeltagende, nemlig til dem som have ladet assurere ved Foreningen i Tidsrummet fra 1ste Juli 1834 til 30te Juni 1835, incl., saasnart Revisionen, af Billancen er foretaget; til samme Tid blive de dertil svarende Forpligtelsesacter tilbageleverede. Foreningen overtager Assurancer imod Brandskade, de bedste Risicos til 1/2 pCt., andre efter Forhold. Altona, den 26de Januar 1836. Den administrerende Direction. J. P. Stoppel. H. Røscher. J. M. F. Røhler. H. W. Stoppel. Fuldblodshingsten Young Moses, opstaldet i Veile, bedækker tilstundende Foraar fra 1ste Marts af; Bedækningspengene, der erlægges ved Bedækningen, ere 10 Specier, og bliver den bedækkede Hoppe ikke drægtig gives fri Bedækning næste Aar for samme Hoppe. Bestyrelsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-02-06
Enhver som ønsker Hopper bedækket ved Fuldblodshingsten Gassio i Aaret 1836 ville behage derom snarest muligt at indgive skriftlig Anmeldelse til Hr. Candidatus juris Dahl i Aarhuus Mølle, som optegner enhver Anmeldelse i den Orden den er modtaget. Den 1ste Marts, fra hvilken Dag Bedækningen begynder, holder Bestyrelsen et Møde om Formiddagen Kl. 10 i Aarhuus Mølle, for at gjennemgaae de indkomne Anmeldelser, saavel om golde Hopper, som Begjæringerne om Bedæknings Nummere, hvorved det kan bestemmes hvormange Hopper der i dette Aar kan vorde bedækkede flere end forrige Aar, og hvorefter enhver Anmelder da vil blive underrettet og hvilket Rummer den anmeldte Hoppe har erholdt til Bedækning. De samme Bestemmelser der for Bedækningen i Aaret 1835 vare antagne og meddeelte Enhver der lod bedække, gielde og for indeværende Aar. Bestyrelsen har her anført sit Møde til Efterretning for Hr. Jnteressentere der ønske at være nærværende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-02-06
Bestyrelser. Undertegnede er overdraget at bortsælge: a En Gaard i Bjerre Herred af Hartkorn circa 6 Tdr. med gode Bygninger, betydeligt Skov og Tørvejord, Eng til over 50 Læs Høe og et Areal af omtrent 70 Tdr. Land Pløiejord, Besætningen har hidtil været 30 Fæekreature, 6 a 8 Heste. b. En Dito, ligeledes i Bjerre Herred, af Hartkorn 8 Tdr. 2 Skpr. 1 Alb., med Konge=Korn- og KirkeKorn- og Qvægtienden heraf, samt 2 Huse, med et Areal af omtrent 80 Tdr. Land Pløiejord og et betydeligt Areal Eng, hvorpaa aarlig er avlet 80 a 100 Læs Høe. Besætningen har været 30 Fæekreature, 6 a 8 Heste. Fornøden Skov og Tørvejord haves i Gaardens Mark. Bygningerne ere særdeles gode og kan afgive en beqvem Boelig for en Familie, end- og udenfor Bondestanden. Begge Gaarde, der kan tiltrædes til Foraaret, ere beliggende i en meget behagelig og frugtbar Egn, 1 1/2 a 2 Miil fra Horsens; Jorderne ere af fortrinlig Bonitet og vil, ved Hjelp af Mærgel, der hidtil ei er anvendt, og ved et forbedret Agerbrug, kunde bringes til en stor Frugtbarhed, og Qvægholdet herved betydeligen forøges. Lysthavende ville behage, snarest muligt, at melde dem hos Braae pr. Horsens, den 19de Januar 1836. Kobte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-02-06
Den af mig averterede Gaard i Bjerre Herred af Hartkorn 8 Tdr. 2 Skpr. 1 Alb., er nu bortsolgt; hvilket herved bekjendtgjøres. Braae, den 29de Januar 1836. Køble.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-02-06
Af Aarhuus Overformynderies Midler kunne 1500 Rbd. r. Sølv strax erholdes tillaans, og omtrent 3 a 4000 Rbd. i Juni Termin dette Aar. Skriftlige Begjæringer om de attraaede Laan, ledsagede med Legitimation om Sikkerheden, som tilbydes, ønskes. Aarhuus Overformynderie, den 19de Januar 1836. J. Jessen. P. Mørch.