Viborger Samler, 1792-11-19
Da det blev Sengetid, bleve de af to Betiente i Vertshuuset førte igjennem et langt Gallerie paa Huuset over i en anden Bygning, som var ganske afsondret fra Vertshuuset, og indladte i et prægtigt Soveværelse, hvorhen de og lode bringe deres Kufferter og Gevæhrer - Saasnart de 2de Huusbetiente igien vare gangne bort, begyndte en af Kiøbmændene at giøre dette Værelse mistænkelig for hans Reise Selskaber. - Her stode vel tre store og en liden Seng for Tieneren opsatte, men det forekom ham selsomt at dette Værelse var saa langt fra Vertshuuset og i en særskilt Bygning - Desforuden havde han nyeligen forhen hørt at man maatte see sig vel for i de Neapolitanske Vertshuuse, og derfor besluttet, at om de andre end gik til Sengs, ville han allene blive oppe og holde Vagt, siden der abnede ham intet gode – denne Samtale giorde at enskiøndt en af Kiøbmændene allerede var gaaet til Sengs, stod han op igien, iførte sig sine Klæder og saaledes resolvertede alle 3de tilligemed Tieneren at vaage og blive paa deres Post. Til saadan Ende satte de sig hos hinanden og holdte sig aarvaagne med Samtale om adskillige Ting, da de med eet see, at i mindre end et Øieblik blive de indvendige Deele af Sengestæderne omdreiet saaledes at de underste vendte op og Sengeklæderne forsvandt - Denne uventede Omveltning satte dem i stor Skræk, og bekræftede hvad de havde frygtet for Jmidlertid indprentede de hinanden Mod, og forbandt sig, om de bleve angrebne, at staae hinanden bie indtil Døden. Enhver af dem havde et var Pistoler og en Kaarde, og de aftalte, at de hver Gang ikkuns ville afskyde 2 Par Pistoler, paa det de øvrige kunde haves parat imedens de afskudte igien bleve lade for ingentid at være uden Skud - Da imidlertid den mordiske Giestgiver saaat hans Anslag med Sengene mislykkedes, blev han desperat - Han begreb, at enten maatte han have disse Giester ombragt, eller han og hans Selskab maatte vente deres fortiente Løn, en skiendig Død – denne Forfatning tager han sine 5 Karle, som vare vel øvede i Haandværket, til sig og gik med dem til Værelset hvor Kiøbmændene vare, og forsøgte at oplukke Døren med en Hovednøgle, men Kiøbmændenne vare strax muntre og da de paa deres anraabWerda, ikke erholdte noget Svar, gjorde de et Skud igiennem Døren og blesserte Hovedmanden selv i den ene Haand saaledes, at han ikke meere kunde bruge den - Giestgiveren gav sig dermed tabt, men hans Karle haabede endnu samme Nat at blive rige Folk og angreb Sagen paa nye - De forsøgte at udtage et lidet Skab som var indmuret i Væggen for igiennem denne Aabning at kunde bryde ind i Værelset til Kiøbmændene, men fandt her atter af Kiøbmændenne saadan Modstand, at de maatte tage Flugten - Strax derefter anlagde Morderne 5 Stiger til Vinduerne og kom bevæbnede med Dolke og Haandkiøller opstigende for der at komme ind i Værelset, men da den ene strax blev haart qvestet med et Skud, og Kiøbmændene derhos tiltalte dem med mandig Stemme, saa retirerede Morderne atter - Men nu begyndte de indsperrede Kiøbmænd at tabe Modet da de ingen Hielp saae, og de ved Dagens Komme erfarede, at de vare indelukte i et særskilt Huus, hvor de fra al menneskelig Hielp vare afsondrede - Endelig fandt den eene Kiøbmand et lidet Vindue paa den anden Side i Huuset, høit i Veiret, til hvilke han af de andre blev løftet op, aabnede det og med Glæde fandt at det vendte ud til en anden Gade. Efter at have længe seet sig om, fik han endeng Øie paa en forbiegaaende Mand, hvilken han tilraabte og lovede 100 Kroner for at besørge at en Officer med nogle Soldatere ville komme ham og Selskab til Hielp i denne Nød – Manden gik hen og overtalte en Officer, som med sine Soldatere indtrængede i Huuset til Kiøbmændene i det Øieblik da 4 af Morderne havde opsprengt Deren med et stort Stykke Træe og allerede havde blesseret den ene Kiøbmand i Armen. Her blev danden heele Morder-Bande taget fangen og Giestgiveren med hans Pige maatte tillige holde her - Giestgiveren bekiendte at han havde indrettet Sengene saaledes, at enhver, af 2 Personer fra et ander Værelse kunde omdreies, saaledes at de som sov i Sengene faldt samme Øieblik ned i et dybt mørkt Huul i Kielderen og der maatte afvarte Bødel Grumhed - Paa saadan Maade havde han i 16 Aar, ved Hielp af sine Karle dræbt 74 Mands Personer og 22 Fruentimmer og erhvervet sig stort Bytte. Christian den Syvende, af Guds Naade Konge til Danmark gaar og Norge, de Venders og Gothers, rart, Hertug udi Slesvig, Holsten, Stormarn, Dytmersken og Oldenborg: Tør synderlige Bevaagenhed tilforn, eftersom Os allerunderdanigst er bleven foredraget, at de fornødne Foranstaltninger, i Tilfælde af smitsomme eller farlige Sygdomme, blant Kreaturerne vilde med mere Virksomhed og Hastighed kunne træffes, naar der overalt i Landet fandtes ordentligen oplærte Dye Læger, da Øvrigheden af disse kunne faae meere oplysende Efterretninger, end nu kan haves, Sygdommens Tilfælde fuldstændigen kunne blive anførte, og ObductionsForretninger tillige medfølge de om Sygdommen givne Beretninger; Saa give Vi Dig hermed tilkiende, at Vi, i Anledning af det Os derhos allerunderdanigst gjorte Forslag, allernaadigst ville have anordnet, at der fra erhvert Stift i Vore Riger Danmark og Norge, skal, paa Stiftets Bekostning, holdes en Lærling ved Veteriniar-Skolen i Vores Kongelige Residentz Stad Kiøbenhavn og for hom betales 100 Rdl. aarlig; for hvilken Penge den indsendte Lærling skal holdes paa samme Fød som Lærlingerne fra Regimenterne, saa at han nyder frie Underviisning, Boelig, Lys og Varme paa Skolen, samt 5 Rdlr. maanedlig til Føde og Klæders Vedligeholdelse i de 3de Aar, som udfordres til at danne ham til en duelig Kuursmed og Qvæg Læge, naar en saadan Lærling har udlært, skal en anden i hans Sted til Veterinair Skolen indsendes og de alle vælges af Bondestanden; de som have udlært, skal det i øvrigt staae frit for at nedsætte sig i Stiftet, som Smedde paa Landet eller i Kiøbstæderne, eller foretage sig hvad anden Haandtering de ville, dog skulle de være forbundne til at forblive i Stiftet og for Betaling være til Tieneste, naar de af vedkommende Ørighed forlanges til een eller anden Forretning i deres Fag, som Dyr=Læger, saasom til at besigtige syge Kreature, samt forrette Obductionen og derom give deres Beretning; Og ville V. have disse Lærlinge allernaadigst fritagne for at udskrives til Krigstienesteen, saalænge de staae i Lære og siden drive deres Profession; J Henseende til Val ger, hvilket af Stiftamtmanden skal foretages, da ville Vi, at derved skal iagttages, at der allene udsøges unge Menniskeer ikke under 18 Aar og ei over 25 Aar gamle, som forraade nogenlunde naturligt got Nemme og have lært at skrive; ligesom og at Sønner af Landsbyesmedde, som have disse Egenskaber, fortrinligen dertil maae vælges; da Vi i øvrigt ville at Lærerne ved Veterinair Skolen inden det første halve Aar, efterat en saadan Lærling er sendt til Skolen, skulle anmelde til Stiftet, om han befindes at mangle den fornødne Beqvemhed til at blive en duelig Kuursmed eller Dyr=Læge, i hvilket Tilfælde en anden strax i hans Sted skal indsendes; Derefter Du Dig allerunderdanigst have at rette, samt den fornødne Anstalt i saa Henseende at føie; Befalende Dig Gud, Skrevet paa Vort Slot Christiansborg udi Vor Kongelige Residentz-Stad Kiøbenhavn den 26 November 1792. Under Vor Kongelige Haand og Signet. Christian R. C. v. Brandt. Schow. Colbiørnsen. Rejersen. Til Kammerherre og Stiftbefalingsmand Niels Sehestedt Placat,