Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-09-10
Spanierne vil nu giøre Alvor af det med at undertvinge sine oprøriske Colonier, en nye stor Expedition skal afseile fra Cadix paa 24000 Mand; hvoriblandt der ere mange Soldater, som tilforn har tjent under Guerillerne; et heelt Batterie af congreviske Raketter bliver med det samme sendt derhen. Portugal vil understøtte denne Expedition med 8000 Mand (formodentlig i Følge den imellem Hofferne i Spanien og Brasilien afsluttede hemmelige Tractat; det kan desuden ikke være det sidste Hof behageligt, at Brasilien skal, som en monarchisk Stat, være omgivet af lutter Republiker) Jnsurgenternes Kapere ere imidlertid endnu saa frygtelige, at Commerce-Kammeret i Cadix seer sig nødsaget til at lade spanske Koffardieskibe, som ere bestemte til Amerika, convoiere til de canariske Øer, og dertil at paalægge nye Afgivter paa Colonievarer og paa Guld og Sølv. – J Buenos Ayres har man saalidet tabt Modet, at Americanerne har der revet al Handelen til sig ved at tilkiøbe sig Landets Produkter imod Vaaben; man vil der ikke kjøbe andet end Vaaben; og det seer saa lidt foruroligende ud i denne Colonie, at paa 20 engelske Skibe, som laae i Buenos Ayres den 1ste Juni, var der ikke een Matros tilbage; da de havde alle taget Tieneste paa Jnsurgenternes Skibe. – Spanierne ville convoyere deres Skibe, kan maastee ogsaa være med Hensyn til Algiererne, som i Følge en Bekiendtgiørelse i den Cadixer Avis har i Sinde, at erklære Spanien Krig, saa at alle spanske Skibe ere flygtede i en Hast derfra. Det Rygte udbreder sig, at den engelske Viceconsul i den algierske Stad Oran skal være ligeledes flygtet derfra, og at Gouverneuren i Gibraltar har været ham dertil behielpelig. Man er noget bange forden engelske Consul i Algier og hans Families Skjebne; det hedder, at han er fængslet. Deyen skal giøre store Forsvars Anstalter, vil i Nødsfald give sin Flaade til Priis, men søger at beskierme den ved Maskiner mod Angreb af smaae Fartøier. Er det fandt, hvad et Brev fra Marseille melder, at Lord Exmouth har Transportskibe med sig for at tage Tropper ombord i Portugal, og at Kongen af Sardinien lader stærkt rekrutere i Piemont, for at lade et anseeligt Corps støde til den engelske Armee, saa faaer den engelske Expedition mod Algier et alvorligere Udseende; der ligger 5 hollandske Fregatter og en neapolitansk i Havnen ved Gibraltar, denne sidste, kaldet la Christina, skal have 40000 Piastre ombord, for at ranzionere de neapolitanske Fanger; men den vil vel oppebie Udfaldet af Kampen. Midt under dette Uveir, som truer Barbareskerne, har en tunesisk Brig taget 3 Skibe, som laae for Anker i den pavelige Havn Ancona, og som vare ladede med Marmor og Statuer, Havet, sank Skibene og gjorde Mandskabet til til England; Tuneserne kastede det meeste deraf i Fanger. Det er Egent ved den nærværende Tidspunkt, at Underhandlinger imellem Stater i Europa og i America ikke vil lykkes. Saaledes melde nu Brede fra Domingo, at Pethion skal have afviist de franske Underhandlere med den Besked, at han ikke vil indlade sig med nogen, som ikke i Forveien erkiender Haytis Uafhængighed. – Det meldes fra Neapel af 6te August, at den nordamericanske Ge fandt Hr. Pinckney, har gjort en Fordring til Kongen paa 4 Millioner Dollars i Skades Erstatning for den americanske Eiendom, som Murat i sin Tid confisqverede; og at man er bange for naar man afstaaer Betalingen, at den americanske Eskadre, som ligger uden for Staden, under Com bestaaer af Orlogskibet Washington paa 74, Fremodore Chaunce, skal bombardere den; Eskadren gatten Java paa 50, Fegatten Constellation paa 38 Kanoner, og Corvetten Erie; man giør i Neapel de alvorligste Forsvarsanstalter. – Den neapolitanske Gesandt i London, Prindsen af Castelcicala, har officiel benægtet et i franske og engelske Blade udbredet Rygte, at Kongen af Neapel vilde skille sit Rige ad, og lade den ene af sine Sønner faae Neapel og den anden Sicilien. – J Sicilien forestaaer Kronprindsen, eller som han kaldes, Arveprindsen Franz Januar Joseph Regieringen i sin Faders Navn; han er kommet tilbagetil Palermo den 10de Julii. Man venter nu paa Parlamentets Sammenkaldelse, for at skaffe de nødvendige Penge tilveie til Statens Forbrug, dog troer man, at der først skal foretages en Forandring i Ministeriet; især at Hr. Parisi, en Ven af Kongen og en Modstander af Baronerne, skal komme derind; de Baroner, som ere af Oppositions Parthiet, kaldes Kronikister, af en Journal de betiente sig af, som kaldtes Krøniken, nu betiener Oppositions Parthiet sig af den patriotiske Journal til sin Kampplads, den redigeres af Oppositionens Chef, Baron Accto; Hosparthiet kaldes Antikronikister. Det man klager meest over i Sicilien, er at saamange Penge vandre derfra til Neapel, siden Hoffet er flyttet dertil.