JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-12-21
En kostbar Perle spurgte engang en Diamant hvorledes gaaer det til, at man nu gjør saa meget af mig, og endog har sat mig i den mægtigste Keisers Krone, medens man aldeles ikke ændsede eller agtede mig, da jeg boede i mit Moderland, Nu kappes Førster om at besidde mig og fordum kunde enhver Fisker, som stødte paa mig med sin Krog, faae mig, og Fjertede ikke om, at hente mig op af Havets Bund? - Jeg har havt samme Skjebne, svarede Diamanten. Medens jeg boede i en Flintesteen skjørtede ingen om mig i hele Aarhundreder, nu udgjør jeg den Persiske Konges størFie Rigdom. Menneskene have derfor et gam mele Ordsprog, en Propbet er ingensteds mindre agtet end i sit eget Fædreneland. Denne Fabel skal tjene som Jndledning til min Text. Med billig Forundring finder man næsten overalt det anførte Ordsprog stadfæstet, og Engelland er maaskee det eneste Land paa hele Jordkloden, som det ikke er anvendeligt paa.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-12-21
J de fleste andre Lande agtes Indfødtes Fortjønester kun lidet. Mangen en Stat henter sædvanlig fra andre Lande hvad den allerede længe selv har besiddet. Hvad er egentlig Grunden til dette Sor syn, Der gives ingen Virkning uden Aarsag, og der maa følgelig ogsaa være en Grund forat en Prophet ingensteds agtes mindre end i streget Fødreneland, Det er en afgjort Sandhed, at Nydelsen, i Almindelighed er Glædens Grav. Det kostbareste i Livet kan kun gjøre os lykkelige saalænge vi ikke besidde det, men besidde vil det engang, saa har det tabt for os sin største Glands, og vi hige efter nye Ting, der kunne gjøre os lykkelige. Dette gielder ikke allene om ethvert livløst, verdsligt Gode, men ogsaa om Mennesker, især af udmærket Forstand og store Talenter. Hvilken Nation er saa barbarisk, at den ikke ønsker store Mænd, Men det te Ønske ophører i det Øieblik, det besidder dem. Det er i det høieste kun i Nødens Øieblik og naar Jnteressen kræver det, at de vide eller synes at sætte Priis paa deres Fortjenester. Niels Juul, Dannemarks største Søhelt, kom engang, efterat han ved sin Arm og sit Mod havde tilkjæmpet sit Fædreneland en hæderlig Fred, op paa Slottet. Jstedetfor at han i Feidens Dage kunde gaae lige ind til Kongen, uden at lade sig melde, maatte han nu tøve længe i Kongens Forgemak. Fortrydelig herover gik han nu hjem til sin Kone og sagde i det han traadte ind i Stuen: "det er godt at see, Moder, at man ikke behøver Niels mere!" Misundelsen bidrager ligeledes meget til, at en Propher ingensteds agtes mindre end 1 9 ger Fødresteland; thi der gives saa mange, som gjerne ville agere Propheter, uden at de bryde sig om, at man gjør det Spørgsmaal: hvad vil Saul blandt Propheterne? Disse sværte og nedsætte ethvert udmærket Menneske, som de ansee for en Anstødsteen paa deres Bane.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-12-21
De fleste Menneskeer kunne heller ikke godt taale, at see den, som de i det udvortes betragte som deres Ligemand, uagtet han er dem i Gange overlegen i Forstand, voxe dem over Hovedet og ved sine Talenter opsvinge sig til en Pynt, som de, at anvendt Umage uagtet, ikke kunne naae. Mennesket kan taale en Overmand, som er bleven til dets Ligemand, men sjelden en Ligemand som er bleven til dets Overmand, det være nu i physisk eller aande la Magt. Af denne Aarsag kunne Mennesker af udmærkede Talenter lettere gjøre Lykke i andre Lande, end i deres eget Fædreneland, hvor man seer dem gradeviis af intet blive til noget stort, istedet for, at man udenlands seer dem paa en gang i deres Genies hele Glands. Man seer hvad de ere, uden at tage Hensyn til hvad de have været, eller hvorledes de ere blevne til det, de nu ere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-12-21
Nogle Træk af den henrettede Herzleins Caracteer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-12-21
Det vil neppe være dette Blads Læsere ninteressant, at finde her nogle Træk af den henrettede Guldsmed Herzleins Caracteer i hans sidste Levetid. De ere Anmelderen meddeelte af et troværdigt Øienvidne. - Aftenen førend Herzlein skulde henrettes havde han i Stokhuset indbudet adskillige af sine Bekjendtere til et Maaltid. Over Bordet var han meget munter, og man skulde mindst formode af hans Adfærd, at han den paafølgende Morgen skulde gaae sin bestemte Død i Møde. Efter adskillige af de Tilstedeværendes Anmodning sang han endog den bekjendte Svenske Vise, som var hans Yndlingssang og findes aftrykt i det Skrivt angaaende ham, som Hr. Pastor Brorson har udgivet. Men da han kom til den sidste Strophe, hvor han erindrede sig sine Ungdomsaar, begyndte han at græde og Taarerne qvalte hans Ord. Da man næste Dags Morgen kjørte med ham til Retterstedet igjennem Østerport, traadte Vagten i Gevær for den Commando Vægtere, som fulgte med Vognen. Jeg troer man raaber i Gevær for os saade Herzlein smilende til den Rettensbetjent, der sad ved Siden af ham – det er en usædvanlig Ære. Da Rettensbetjenten betydede ham, at det var Vægterne, som det egentlig gjaldt, svarede Herzlein, men jeg er dog Hovedaarsag dertil. Da Folk stimlede til for at see ham, vilde een af dem, som sad hos ham i Vognen, holde Armen for hans Ansigt. "O nei, sagde Herzlein, gjør ikke det. Lad dem see mig. Det er jo Aarsagen, hvorfor de ere komne herud. Da Vognen nærmede sig Schafortet erindrede han sig, at han havde lovet Slutteren sin Cavai. Men da han havde Feldt gern paa kunde han ikke faae den af. Rettens betjenten sagde nu, at det nu vilde være vanskeligt at forære Slutteren den, da Natmandens Folk, saasnart han kom op paa Schafottet, efter gammel Skik, betragtede den som deres Eiendom. Herzlein bad nu Rettensbetjenten ret inderligen om, at bære Omsorg for at hans Løvte kunde blive opfyldt, og da han lovede, at sørge derfor, omfavnede han ham og sagde: jeg takker Dem ret hjerteligen for, at de vil sætte mag istand til at opfylde mit sidste Løvte og at de som en ordholden Mand.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-12-21
Inden= og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-12-21
Indenlandske Efterretninger. Under d. 25 Nov. er i Kongens Tydske Lande til Befordring af Telegraphvæsenet, befalet, paa Forlangende af Telegraphisterne hos vedkommende Øvrigheder, at yde dem al muelig Hielp, saavel ved de Telegrapher, der allerede ere oprettede, som de, der i Fremtiden oprettes. Øvrighederne giøre i saadanne Tilfælde Anmeldelser til General Bintzer, der har Overbestyrelsen over Telegraphien. Telegrapherne ere nu i den Stand, at man kan meddele Efterretninger dermed, men Veirliget har i disse Dage været saa uklart, at man ikke har kun er benytte sig af dem Trondhjem d. 8 Dec. J Dag have vi, efter en Maaneds Forløb, godt Veir med Frost og østlig Vind. Veiret har i dette Tidsrum været skrækkeligt, græsselige Storme, Mørke og Sneebyger have standset saavel Tilførslen til Sees som til Lands. Vi have her Efterretning om flere Skide, som ere forliste, blandt andre Skipper Hanne felde, kommende fra og destineret hertil; Mandskabet og Passagererne ere bjergede ved Valderhoug, men det er uvist om noget af Ladningen kan bjerges, da Skibet staaer ganske under Vandet. Ved Hitteren skal der være strandet et Brigskib, og flere Jagter ere fortiske
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-12-21
Den 2 Januarii er bestemt til den afdøde Arveprinds's høitidelige Jordefærd.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-12-21
J Vesterport føies nu ved Gravning Anstalt til, at den nye Kongelige Liigvogn kan passere der igjennem, da den efter dens smagfulde Indretning ellers vilde være for høi.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-12-21
J Kjøbenhavn er der aldrig, end ikke i den heftigste Revolutionstid i Frankrige, med mere Enthusiasme og Varme bleven talet om Krigen, end i denne Tid. Folk af alle Stænder, fra den Høieste til den Laveste, tage Deel i Krigsbegivenhederne Dagen efterat Estaffetten med Efterretning om Slaget d. 2 Dec. var ankommen til Kjøbenhavn, kjøbte eet af Lemmerne i almindelig Hospital, en gammel Kone paa 70 Aar, et Exemplar af Tillægget, til den Berlingske Avis, hvori der fandtes en Copi af denne Efterretning, og sammenkaldte et heelt Auditorium af gamle Koner, som hun paa en meget pathetisk Maade forelæste Krigsberetningen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-12-21
Fra Odensee meldes under d. 17 d. M. at Tøveir vilde for Seiladsen i denne Tid være meget velkomment. Den 10 maatte et Fartøi, ladet med Kongel. Havre og bestemt til Holsteen, begynde at lade sig ise ned af Canalen. Tre andre Fartøier, herfra, som ogsaa have bragt Havre til Kiel, ligge for nærværende Tid indefrosne i Kielerfjorden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-12-21
Natten imellem d. 19 og 20 Der. Kl. 11 1/2 ankom en Estaffette over Hamborg til H. D. Hertugen af Würtemberg i Kjøbenhavn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-12-21
Udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-12-21
Krigsbegivenheder. Den store Begivenhed, som hele Europas Opmærksomhed er henvendt paa, synes nu at være sin Ende nær. Den anden December (See forrige Numer) Keiser Napoleons Kroningsdag, vil blive en i den nyere Historie evig mærkværdig Dag som uden Tvivl vil ende Feldttoget, og med dette alle Krigens Elendigheder. Dagsposten har medbragt stadfæstende Efterretninger om det store Slag ved Austerlitz, men i det væsentligste indeholde de intet uden hvad vi allerede forhen have vidst. Efterat den forenede Østerrigsk Russiske Armee d. 1 Dec. var rykket frem indtil Austerlitz, som ligger i Nærheden af Brünn, toge de Franske deres Stilling ved Stokonitz og Menitz, langs med Dammene, og man belavede sig derfor paa at angribe dem. Den 2den om Morgenen, da endnu ikke alle Collonnerne vare opmarcherede, begyndte Fortropperne allerede en heftig Fægtning, og strax derpaa var hele Linien engageret. De Franske vilde først forcere den venstre Fløi, men med eet angrebe de Middelpuncten, som maatte vige. Sildig om Aftenen maatte ogsaa den venstre Fløi vige. Saaledes lyde de Tydske Efterretninger. Vaabenstilstanden imellem den Franske og den Østerrigsk Russiske Armee blev sluttet d. 4 Dec. Efter Franske Efterretninger varede Slaget i 7 Timer. Russernes Antal anslaaes til 80,000 og Østerrigernes til 25,000 Mand. De stolede paa deres Overlegenhed og vilde omringe og tilintetgjøre de Franske. Men den Franske Keiser forekom denne Plan. 15,000 Mand Russer bleve slaaede og druknede tildeels. Et Corps Russisk Cavallerie med 5000 Heste, som vilde læne sig op til et Morads, troede at kunne redde sig paa Jsen, men det er aldeles forsvundet. Keiser Napoleon har anført og styret det Hele. Den venstre Fløi blev anført af Marchal Soult, Centrumer af Marchal Bernadotte, den høire Fløi af Mar al Lannes, og Cavalleriet af Prinds Murat. Soult, som blev angreben af Russerne, anstillede sig som om han trak sig tilbage, for at lokke dem ud paa Slætten; i samme Øieblik trængte Rapoleon frem, angreb Centrumet med Heftighed og slog Fienden. - Den Franske Armee udbreder sig nu overalt i det Østerrigske, og næsten alle fornemme Familier flygte, iblandt disse befinder Churførsten af Salsburg og Førsten af Lichtenstein sig. Den Østerrigske og Russiske Keiser opholde sig, efter de seneste Efterretninger, i Holtisch. Den Østerrigske Minister, Grev af Stadion, og Statsministeren Talleyrand havde d. 6 Dec., altsaa stre Dage efter Slaget, begivet sig til den Franske Keisers Hovedqvarteer i Wien. Napoleon sendte Churførsten af Bayern en egenhændig Skrivelse angaaende Slaget ved Anstertitz. Paa Fransk Side bleve Generalerne Kellermann og St. Hilaide, og Obersten Marlot saarede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-12-21
J et Brev fra en Nr. Anderfor læses, at han i November Maaned 1804 vaccinerede 26,000 Personer paa de Engelske Besiddelser paa Malabarkysten. Jndbyggerne bade ham ret hjerteligen om at blive vaccinerede. - Chineserne derimod erfarede ikke uden Forbanselse, at man ved Hielp af Kokopperne kunde udrydde de naturlige Kopper. De ønske ikke, sige de, at blive befriede fra en Syge, som er saa nødvendig for dem, dersom deres Børn skulle befries fra at sønderslides af glubende Dyr(Af Moniteuren.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-12-21
J Paris er der allerede udkommet et nyt Kort over Wien med tilhørende Beskrivelse i det Franske og Tydske Sprog. - Sammesteds opføres ogsaa et Skuespil under Titel af Wiens Jndtagelse. (Af Moniteuren.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-12-21
En Heisende melder følgende Paa min Reise igjennem Sverrig passerede jeg nylig forbi Gothenborg, der ligger saa fordeelagtig for Handelen. imellem Østersøen og Vesterhavet. Rædsomt var Synet af de store Ødelæggelser, som den skrækkelige Jldsvaade havde anrettet der, men fortryllende er Beliggenheden af denne fortræffelig anlagte Stad. Forhavset saae jeg de store smagfulde Bygninger, som Jndbyggerne paa egen Bekostning havde reist op af Asken. Jblandt disse udmærker den store Domkirke, den prægtige Frimurerloge og Caserne sig meget fordeelagtig. Dersom man saaledes vedbliver at bygge med Jver, saa bliver Gothenborg, en af de skjønneste Stæder, jeg har seet paa mine vidtløftige Reiser. Men hvad der især behagede mig i denne gjestfrie Stad vare de mange milde Stiftelser, ikke allene Fattighuse, Hospitaler, Friskoler, men ogsaa et vidtløftigt Fattigvæsen, efter Hamborgsk Indretning, som den berømte D. og Ridder Dubb er Stifter af og Præses forMarchal Ney har paalagt Landsretten Botzen en Afgivt af 300,000 Franker, fordi nogle 100 Bønder havde understøtter den Østerrigske General, Prinds Rohan, i Egnen af Brixen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-12-21
Augsburg befæstes nu stærkt. Østerrigske Deserteurer arbeide blandt Borgersoldaterne paa at sløife den saakaldte Zwinger og Qvartererne paa samme. Mange af disse Deserteurer ere komne barfodede og i Laser did, men et ædelmodigt Selskab, hvoriblandt Stadens Skarpretter, har forsynet dem med Klæder,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-12-21
Hertugdømmet Steyermark og Staden, Grätz maae betale Frankrige i Contribution 100,000 Gylden i klingende Mynt og 400,000 Gylden i Bancosedler, foruden andre store Reqvisitioner i Ho, Havre a.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-12-21
Fem af de smaa krigerske Folkeslag, som ere bekjendte under Navn af Cosakker, have under Alexander I. Regjering faaer en regelmæssig borgerlig Forfatning. J Aaret 1769 havde Porten oprettet et Regiment af de Moldauer, Wallacher, og andre christne Folkeslag, der boe ved Bug, men istedet for at fegte mod Rusland gik de over til samme. De bestaae nu af 5 Regimenter. Men de Danske Cosakker udgjøre det største Antal. De bestaae af 80 Regimenter, hvert paa 500 Mand. disse Folkeslag tjene uden Løn og kunne stille en Armee af 140,000 Mand i Marken, som eqvi pere sig selv.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-12-21
De i Rusland ny opdagede Guldgruber have i Aaret 1804 ydet 130 Pund fiint Guld.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-12-21
Det hedder, at den berømte Lærde, Denon, som har været med Keiser Napoleon i Ægyten, gaaer til Wien, for at gjøre et Udvalg af de derværende litteraire og andre Konstsager, Den afdøde Lands=Gouverneur i Erthal har gjort de Fattige i Aschaffenburg til sine Universalarvinger. Hans Formue, som beløber sig til 300,000 Gylden, anvendes til et Fattighuus.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-12-21
Hamborger Correspondent melder, at Statsministeren Hr. Grev Schimmelmann, og Hr. Etatsraad Cold ere udnævnte som Commissairer til at regulere Arveprindsens Efterladenskab.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-12-21
Capitain Tranberg, som afseilede den 2 Nov. fra Kiøbenhavn til Kiel og havde blandt andet endeel Gods med til Hoffet, ankom først d. 12te d. M. til sit Bestemmelsested. Han har altsaa paa denne korte Reise været 17 Dage underveis. Han maatte formedelst Modvind løbe ind i Fæmøe, og Grønsund. Fra Kiel meldes: H. K. H. Kronprindsen og høie Gemalinde agte i disse Dage at begive sig til Slesvig, for at høitideligholde H. D. Landgreve Carl af Hessens Fødselsdag d. 19de d. M. Hvor længe de blive der, er endnu ubestemt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-12-21
Hr. Prof. Olivarius opholder sig for nærværende Tid i Paris. Han er ankommen der fra Jtalien.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-12-21
Det høitidelige Tog ved det forestaaende hos Liigfærd gaaer fra Palaiet igjennem Collonnaden, ned af Amaliegaden, over St. Anne Plads til Bredgaden og Kongens Nytorv &c.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-12-21
Efter en Jndberetning fra Commissionen for de Qvæstede beløber Hoved- og Extrafondens Capital sig til 251,793 Rdlr. 87 s. Følgende nyde en aarlig fast Understøttelse: 222 Qvæstede, 288 Enker og Forlovede, 125 Forældre. De to Konger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-12-21
Den afdøde Konge af Preussen, Friedrich den Anden, saae engang paa et Masqueradebal i Berlin en meget prægtig klædt Masque, som han antog for een af den høie Adel. Friedrich, som gjerne vilde vide hvem denne Masque egentlig var, sendte sin Adjutant hen til den og lod den spørge i Kongens Navn, hvem den egentlig var, Maaquen svarede Adjutanten, stig De kun Kongen, at jeg er mere end De. Kongen sendte nu igjen en høiere Rangsperson hen til Masquen med det samme Spørgsmaal, men denne svarede atter siig De kun Kongen: jeg er mere end De. Friedrich blev nu i høieste Grad nysgjerrig og gik selv hen til Masquen. Hvem er De, min Ven?" spurgte han jeg er Kongen; jeg vil vide det Nu, svarede Masquen: "det glæder mig, at to Konger kum møde hinanden her, og tog derpaa Masquen afDe er Kong Friedrich den Anden af Preussen, og jeg er Fuglekongen fra Breslau, velbekjendt Skrædermester sammesteds. Kongen behagede dette Jndfald saa vel, at han sagde til Skræderen, af han skulde udbede sig en Naade. "Dersom Deres Majestæt svarede denne: vil skienke mig et andet Huus istedet for det, jeg nu beboer, og som er for dig at falde sammen over mit Hoved, saa beviseDe mig en stor Naade. Kongen opfyldte hans Begjering, og man seer endnu den Dag i Dag en prægtig Gaard i Breslau, der er Frugten af det anførte Jndfald.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-12-21
Trykfeil. No. 18. Pille 279. Lin. 18. Aggegratet, læs: Aggregratet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-12-24
Tirsdagen den 24 December, 1805. Tryllespeillet. (Fortsat.) Min Herre! Sidn jeg sidst havde den Ære, at meddele Dem en Beskrivelse over mit Tryllespeil, har jeg søgt at bringe det til en endnu langt større Fuldkommenhed. Hver Søndag Nat Kl. 12. kan jeg paa det bestemteste see der, hvad visse Mennesker ønske sig. Hidtil har jeg ikke fundet det passeligt, at stille min Opfindelse offentsig til Stue, til saalænge som de Huller, Gal Forelæsninger have foraarsaget i adskillige Punge, endnu ikke ere udfyldte, saalænge der spilles paa Melodica i Helsingøer og læses over Anthropologie, amalgameret med Hjerneskal lære, i Ebeltofte, saalænge som Freden imellem Frankerige, Østerrige, Rusland og Engelland. ikke er sluttet, saalænge som man er ligesaa gridsk efter de Tydske Aviser som efter Comoediebilletter til et Fødselsdagsstykket saalænge kan de ste nyde, at sig offente fremmede med min Opfindelse. Først naar alt dette er forbi, kan jeg vente en tilbørlig Belønning for mit Arbeide. Jmidlertid kan jeg ikke undlade, at meddele Dem her en kort Efterretning om de Forsøg, jeg har anstillet i Søndags Nat, en stor Deel af mine Venners Overværelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-12-24
Inden- og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-12-24
Udenlandske Efterretninger. Jstedetfor det forhen anmeldte Stykke Stratonici faae vi nu til Kongens Fødselsdag: Hussiterne, eller Naumburgs Beleiring, Drama med Chor i fem Acter af Kotzebue, frit oversat af N. T. Bruun, sat i Musik af Hr. Capelmester Kuntzen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-12-24
Det Kongel. Theater aabnes d. 6 d. M. med et nyt Stykke, som kaldes fra Vertshuus til Vertshuus. Noticer angaaende nogle Danske Kjøbstæders nyeste Tilstand. - Tilforn gaves der i Aalborg Stift 82 complette og 72 u complette Herregaarde, nu er den største Deel af disse uden Bøndergods. - Staden Aalborgs Befolkning har i den senere Tid tiltaget saa meget, at Jndbyggernes Tal nu regnes for 8000. Aarhuusstift vare tilforn 554 Herregaarde, men Halvdelen deraf er nu udparcelleret. - Aarhuus har paa de senere Tider tiltaget betydelig i Hande og Velstand, og dets Jndbyggere regnes nu for 4000. - Colding har nu en Befolkning af 1700 Mennesker. Dens Avling er betydelig, da den har omtrent 1000 Td. Land, hvoraf 700 ere Byens fælles Jorder, og de øvrige ere Eiendoms jorder. Den eier 8 smaa Jagter og Galeaser, som fare paa Norge og Kjøbenhavn med Korn og Favnebrænde. Skibene kunne er gaae nærmere end paa 1/4 Miil, hvor Varene maa losses. - Fredericia, der af Frederik d. III skal være bygt i den Hensigt, at den skulde være Landets Hovedstad, er anlagt efter saa stor en Plan, at der indenfor dens Volde endnu gives 40 Td. Land Agerjord og 60 Td. Engbund. Til Byen hører megen Avling. Den har over 400 Tønder, meget god, og med stor Flid opdyrket Jord. Mange af Jndbyggerne leve blot af deres Avling. Byen har for nærværende Tid en stor og god Klædefabrik, som tilhører Hr. Raadmand og Kjøbmand Bruun. Den er i stærk Drivt. - Fladstrand; ved denne By skal der anlægges en Havn, som er af megen Vigtighed for Søfarende i Krigstider. - Cheltofde, de væsentligste Hindringer i dens Opkomst ere: at den kun har en skarp og ringe Bymark, et maadeligt Opland, og at det koster megen Besværlighed at skibe og løsse, da Varene først maa kjøres og siden baades ud til Fartøierne. - Grenaa har tilforn havt god Seilads, men nu er den aldeles aftaget.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-12-24
Udenlandske Efterretninger. Den bekjendte Lafayette anvender sine landlige Fritimer til at udarbeide historiske Efterretninger om den Franske Revolutions ældre Historie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-12-24
Krigsfangerne i Frankrige lønnes paa følgende Maade: en Capitain 30 Sous, en Lieutenant 20 og en simpel Soldat 5 Sous.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-12-24
Abbed Sabathier de Castres har udgivet en Apologie for Spinoza og Spinozismen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-12-24
Jndbyggerne i Chateau Chambresis, MarchalMortiers Fødeby, have i Anledning af hans Tapperhed som Anfører i Slaget ved Dierenstein i Mähren, besluttet at opsætte hans Brystbillede i Raadhuuset.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-12-24
Man arbeider Dag og Nat paa Thuilleriernes indvendige Prydelse. - Remusæt, Keiser Napoleons første Kammerherre, er reist fra Strasburg til Hovedqvarteret, efterat han i Forveien havde gjort en Reise til Paris, for at hente Diamanterne til Kronen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-12-24
General Ondinot skal være død af de Saar, han havde faaet i Mähren.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-12-24
Adskillige Franske Hofembedsmænd reise til München, formodentlig for at opvarte ved den forestaaende Kronning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-12-24
Den lille Stad Austerlitz, som ved Slaget den 2 Dec. er bleven evig mærkværdig i den nyere Historie, tilhører egentlig Førsten af Kannitz; Rittberg, en Fader til den forrige Keiserlige Minister i Kjøbenhavn.