Berlingske Tidende, 1798-12-17
Bekiendtgiørelse som Plan til den Danske Udgave af Campes Revisionsværk det hele Skole= og Opdragelsesvæsen angaaende. - Efter adskillige mislykket have gjort Forsøg paa at levere det Danske Publicum Campes Revisions værk, det hele Opdragelsesvæsen angaaende, i Modersmaalet, har endeligen jeg besluttet mig til at udføre denne Plan, og tilden Ende tilkjøbt mig Forlaget af nu afdøde Bogtrykker Holm tilligemed det tilbageblevne Oplag af det allerede trykke Bind. Salig Holm, som den, der bragte det til nærmeste Muelighed at udgive dette Skrivt, indsaae, at det ikke, uden en yderst lav Priis, blev mueligt at udbrede det saaledes, at det kunde bevirke en almindelig Revolution i Opdragelsesvæsenet, tilbød Publicum det for en Halvskilling Arket; men uagtet en gavne, lysten Mand, der er mig ubekiendt, havde været ædelmodig nok til at paatage sig Oversættelsen uden Betaling, saae han dog omtrent med 1400 Exemplarers Afsætning ingen Sandsynlighed for sig til at blive skadesløs og maatte derfor imod sin Villie opgive sin gode Hensigt. Var det mig allene om at giøre at udgive Skrivtet, saatvivler jeg ingenlunde paa, at der gaves Mænd nok i Dannemark, der satte Priis paa Opdragelsen, til at jeg kunde blive skadesløs ved at levere Skrivtet til den almindelige Bogpriis 3 a 4 s. Arket, men da vilde Haabet tabes om at bringe det i Mængdens Hænder, og med dette Haab følge ligen ogsaa Udsigten til Opdragelsesvæsenets almindelige Forbedring efter en lys Jndsigt i, hvad der tiener til dette Øiemeed. Naar altsaa paa den ene Side den overhaands lave Priis, en Halvskilling Artet, gjør det umueligt for Forlæggeren at bestride Udgaven, og en høiere Priis 324 s. Artet overskrider Mængdens Kræfter til at forsyne sig dermed, saa synes en Middelvei her at være det eneste Middel til at opnaae begge Øiemeed, og desformedelst har jeg besluttet at udgive det for 1 s. Arket paa Trykp. og 2 s. Skrivp. - Hvad Skrivtet selv angaaer, saa er formodentligen Planen, hvorefter det er udarbeidet, allerede i saa mange Hænder ved det udkomne første Bind, at det ikke vilde behøves at udvikle sig her derover, dersom ikke siden hiin Tid(i Aaret 1780) en ny Generation for en Deel havde afløst den forrige og hvoraf vel ikke alle ere bekiendte dermed ; altsaa kun her dette om Skrivtets Plan. - Professor Campe fandt efter en Snees Aar igjennem at have været practisk Opdrager, hvor fornødent det var, at den hele Massaa af Opdragelsesskrivter, der gaves, drøvtet og renset, blev samlet i et Corpus og dannet til et fuldstændigt Opdragelses= og Underviisningsystemme, og paa hans Anmodning fandt han Medarbeidere i følgende bekiendte Mænd: 1) Hr. Doctor Bahrdt. 2) - Professor Becker i Dresden. 3) - Bolte, Præst i det Brandenborgske. 4) - Professor Busch i Hamborg. 5) - Hofraad Brinkmann i Duffeldorff. 6) - Professor Ehlers i Kiel. 7) - Rector Fischer i Halberstadt. 3) - Rector Funke i Magdeburg. 19) - Oberconsistorial=Raad Gedike i Berlin. 10) - Professor Hindenburg i Leipzig. 11) - Feldtprovst Kletsche i Potsdam. 12) - Hofraad Lerse i Colmar. 13) - Rector Lieberkuhn i Breslau. 14) - Professor Moris i Berlin. 15) - Hofraad Pfeffel i Colmar. 16) - En tydsk Prinds 17) - Abbed Resewitz i Klosterbergen. 13) - Rudolphi, Opdrager i Vilwerder ved Hamborg. 19) Jomfru Rudolphi, Opdragerinde sammesteds. 20) Hr. Professor Salzmann paa Snepfenthal ved Gotha 121, Hr. Consistorial=Raad og Professor Steinbard. 22 - Rector Stuve i Neuruppin. 23) - Professor Schummel i Liegnitz. 24) - Professor Trapp ved Hamborg. 25) - Doctor Med. Uden i Altona. 20) - Doctor Med. Unger. 27 - Villamme, Præst i Halverstadt. 28) - Vogel, Lærer ved Hr. Professor Trapps Opdragelses. Anstalt. Disse Mænd paatage sig følgende Pligter : 1) Enhver af dem skulde vælge sig de Fag til Udarbeidelse, har følte sig meest voxen. 2) Enhver af de skulde derpaa med største Flid gjennemgaae, hvad der fandtes skrever i de Fag, han havde valgt sig, samle deraf alt det Gode og Brugbare, der enten af andre eller ham selv forud var gjort, tilføie sine egne Erfaringer, Jagttagel, ser og Betragtninger, henlægge det nogentid, derpaa lag det for sig igien og endeligen anstrænge alle fine Kræfter forat bringe det fuldstændigste og fuldkomneste for Lyset, der var ham mueligt. 3) Ethvert Produet skulde sendes i Haandskrivt til enhver af Selskabets ordentlige Lemmer (det er dem, der her ere beregnet med en ) for at giennemlæses og forsynes med deres Anmærkninger, Rettelser og Forbedringer. 4) Derefter skulde enhver Forfatter efter bedste Jndsigt benytte sig af disse Anmærkninger og Forbedringer og indlemme den int Arbeide, hvor det kunde passe sig. 1) Skulde Forfatteren finde noget, som han holdt for urigtig eller unødvendigt, saa maatte han correspondere derom med den, der havde gjort Antegnelsen, for at overbevise eller overbevises om, hvad der var urigtigt. Men skulde man ikke blive enige, saa skulde Forfatterens Mening, (forudsat, at ikke Pluraliteten var af andre Tanter) forblive uforandret Jndsigelserne tilføies i Anmærkninger, og den omstændelige udvilling af Grundene paa begge Sider forbeholdes til den polemiske Deel af Værket. 6) Jntet Arbeide skulde antages i Samlingen, uden det havde de fleste Lemmers bifald. 7) Alt, hvad de fleste Lemmer i Selskabet ikke kunde blive enige om skulde forbeholdes til den Deel af Værket, hvor de problematiske Jdeer med Grundene for og imod skulde indtages. 3) Producterne skulde gaae saa hastig fra Haand til Haand som Saaledes blev altsaa dette Værk, der her tilbydes, til, og ef mueligt. ter denne Plan er det vel uden for al Tvil, at det maa være det Hvo, der vil see den detaillerede Plan derover, finder den i det fuldkomneste i sit Slags, der nogentid har seet Dagens Lys allerede udkomne første Bind. - De høie og ærede Subscriben. ter, der allerede i Aaret 1789 have tegnet sig, bedes at tilkiendegive deres nærværende Bopæle og Opholdsteder, og de, den maatte behage fremdeles ved Subscription at bidrage til Værde Exemplarer, de maatte ønske sig. Endskiønt det Kongl. kets Fremme, bedes jo før jo hellere at tegne dem hos mig for Huus for at befordre Udgaven har subscriberet paa et betydeligt (en Skilling Arket), Værket overlades for ikke i vore Tider. Antal Exemplarer, sattes det dog lettelig, at den ringe Priis hvor baade Omkostningerne og Papiret ere stegne betydeligen tillader mig at give Provision til dem, der af patriotisk Jver for dog de Herrer Boghandlere ikke aldeles uden Fordeel skulle be Sagen ville paatage sig at samle Subscribentere, men paa den byrdes med Commissioner, leverer jeg dem 11 Exemplarer for hver 10, de betale contant. De Herrer Subscribenter, der ved Subscription have befordret Udgaven af Emil, smigrer jeg mi med at vedblive som Sudseribenter paa dette Værk, hvori Emil er at ansee som et Pendant; dog forstaaer det sig, jeg maae opgive dette Haab for dem, der udtrykkeligen undstaae sig derfor. Subscriptionen modtages hos mig selv, hvor det første Bind daglig er at bekomme, saavel for de ældre, der maatte mangle det, som de nu tilkommende Sudseribenter, for 32 s. til hvilken Tid jeg beder, at alle Planerne til mig maatte ind Paa det andet Bind begyndes der med Trykningen til Nytaar, løbe, og der hele skal saasnart mueligt blive fuldende. Det udkommer Bind for Bind og tilbringes de høie og ærede Subseribenter her i Staden ved et Bud; men hvo, der boer i Provindserne eller uden for Staden, maatte behageligst bestemme en commissionair her, eller lade det afhente mod contant Betaling hos mig. - Jeg kan ikke tvivle paa, at jo enhver Patriot, vil ønske dette Foretagende bedste Fremme for det Almindeligen Skyld, og jeg er derfor overbeviist om, man vil holde mig til gode, om jeg giør alle de Forsøg, der staae i min Magt til at vil medgaae raa denne Udgave, naar jeg skal kunne bestaae med søge mig ved Subscription sikret for den betydelige Capital, der den ringe Priis jeg tilbyder den for. Da den agtværdige Mand, der blot af Fædrenelande kierlighed har oversat første Bind, en mig ubekiendt, saa har jeg været nødsaget til at vælge andre Oversættere, hols Evne jeg har kunne lide paa. Men des nagtet skulde intet være mig tierere, end om han vilde beærmig med sit personlige Bekiendtskab, paa det jeg efter mundtlig Samtale med ham desbedre kunde sættes istand til at følge. den Plan, han har lagt. Kiøbenhavn, den 14de November . S. Popp Bogtrykker, boende paa Østergade No. 54. Tilforordnede i Kiøbenhavns Hof= og Stadsret giøre vit terligt: at i allerunderdanigst Følge af Hans Kongelige Majestæts allernaadigste Bevilling, dateret 19de October sidstleden, der er saaledes lydende : Vi Christian den Syvende af Guds Naade Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmersken og Oldenborg fort Mangor af Vor Kongelige Residentestad Kiøbenhavn, giøre vitterligt, at eftersom Bogtrykker Christopher Hermed flere Jnteressentere i det den 23de August 1747 oprettede Liig=Societet, for Os allerunderdanigst have andra benhavn i Aaret 1795 overgangne Jldebrand og deels at ger, at de have havt det Uheld, deels ved den Staden Kiøandre tilfældige Aarsager, at dem imod deres Vidende og Villie ere frakomne de dem af Directionen for Repræsen, tantskabet meddeelte Policer eller Receptionsbeviser; de ville Vi, efter fornævnte Jnteressenteres derhos allerPunderdanigst giorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade vat de ved Stævning til Kiøbenhavns Hof= og Stadsret, som 3de Gange skal indføres i Kiøbenhavns Berlingske, Tidender, Adresse=Contoirets Efterretninger og den Altonaiske Mercur, maae med Aar og Dags Varsel indkaldbemeldte Policer eller Receptionsbeviser, dermed at frem alle dem, som maatte formene sig at have nogen Ret til komme, og saadan deres havende Ret inden forskrevne Tids Forløb at anmelde og beviisliggiøre; men om ingen Vinden bemeldte Tid skulle melde sig, maa der paa samme Policer erholdes Mortifications=Dom, imod hvis Afgivelse til Directionen nye=Policer af denne til dem maae udstædes. Hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Givet i Var Kongelige Residentsstad Kiøbenhavn, den 19de October 1798. Under Vort Signet. L. S. Efter Hans Kongelige Maje C. v. Brandt. Schow. Colbiørnsen. Reiersen. Bogtrykker Christopher Herfort Manger af Kiøbenhavn med flere Jnteressentere i det den 23de August 1747 oprettede Liig=Sorietet, Bevilling af maae ved Stevning til Kiøbenhavns Hof= og Stadsret i Aviserne indkalde Jhænde haverne af nogle bortkomne Policer m.v. samt efter Begiering af følgende Medlemmer i fornævnte den 23de August 1747 oprettede Liig=Soeletet, nemlig : Bogtryk ter Christopher Herfort Manger, under Police No. 13, datteret 30te Junii 1784. Peder Slavning, Communitetets Famulus, under Police No. 321, dateret 20de Septbr. 1780.