JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1790-12-06
London, den 23de November. Da Krigen med Tippo Saib i Ostindien allerede har taget sin Begyndelse, saa venter man her betydelige Nyeheder med det første Postskib derfra. Tyrannen har givet sig Tittel af Schah Allum, eller Verdens Behersker. Vore Tropper have borttaget Fortet i Natoor, der ligger omtrent 2 Mil fra Tellicher. Garnisonen, der maatte overgive sig, bestod af en Kilidar, 4 Subalterne-Officerer og 180 Scapoyer. Natoor er et Fort paa 4 Bastioner, med 4 Taarne, og en Eng, som af Naturen selv er befæstet. Vor Magt, som vi bruge imod Tippo, er saa anseelig, og Planen til hans Undertvingelse saavel lagt, at dersom samme bliver udført, som den bør, tvivle vi ingenlunde paa Krigens lykkelige Udfald. Eierne til de af Spanierne i Nootkasund tagne Engelske Skibe have opgivet den derover beregnende Skade for 400000 Pd. Sterl., hvilke Spanien nu i Følge Conventionen maae betale. Det heder og, at Hovedstaden i Nye Mexico, Santa Fe, skal ved en nærmere imellem Spanien og Engeland i Værk værende Aftale blive den nordligste af de Spanske Besiddelser i Amerika, og at Spanien, uagtet Nootkasund=Handelens Vigtighed for samme, skal afstaae alle de Establissementer, som det eier over den 35 Grad nordlig Brede, og allene anlægge Hytter til Fiskefangst og kun til Brug for en kort Tiid.
Berlingske Tidende, 1790-12-06
Wion, den 24de November. Siden Fyrst Gallitzin i Løverdage fik med en Coureer den Efterretning, at en Afdeling af den Russiske Flaade under Admiral Uschakow, understøttet af en Division Landtropper, har den 29de October (efter andre den 6te November) bemægtiget sig ved Accordt den ved Udløbet af den nordlige Arma Donau liggende Tyrkiske Fæstning Kilia Nova, har man faaet Breve fra Bucharest, som melde, at General Suwaron er marcheret mod Brailow, medens Fyrst Potemkin beleirer Jsmail. Lykkes dette Tog, torde Congresstedet Szistove endnu i denne Vinter faae et Besøg af Russerne. Baron Haaften er endelig den 17de og Ridder Keith den 19de hujus afreist herfra til bemeldte Szistowe. - Fra Krajova har man over Temeswar faaet den Efterretning, at saavel den Keiser, Kongel. Gesandt, Baron von Herbert, og de mæglende Magters Ministre, som og fra Portens Side Reis Effendi, som har Ord for at være en duelig Minister og Statsmand, tilligemed en anden Tyrkisk Gesandt er ankommen til Szistome, og at Congressen herpaa har taget sin Begyndelse.
Berlingske Tidende, 1790-12-06
Kønigsberg i Preussen, den 25de Rbdbr. Ved vor Armee skulle nogle Forandringer være i Værk.
Berlingske Tidende, 1790-12-06
Tvende Fasilier=Batailloner ved Armeen i Preussen skulle omdannes til Jægere. Deres Mondering skal bestaae i en kort Jæger=Trøie, lange ungerske Benklæder og en Kasket med et Skildt foran. Deres Gevæhrer skulle vel ikke være Bøsser, men dog riflede. Ogsaa Officererne skulle, ligesom ved de sachsiske Grenaderer, faae Kasketter og riflede Gevæbrer. Deres Sidegevæhrer skulle, ligesom ved de hollandske Sveitzer=Officerer, være et Slags smaa og lette Sabler. Af Krigen med Rusland bliver efter Sigende intet. Oprettelsen af et Magazin i Preussen er for det første bleven opsat, og Armeernes Mehl= og Fourage-Beholdninger bortsælges til de Høistbydende. Jmidlertid vil dog General vonMøllendorff forblive her Vinteren over, dersom ikke Kongen kalder ham tilbage til Berlin.
Berlingske Tidende, 1790-12-06
Haag, den 27de November. Efterretningerne fra Brussel forsikre, at Stænderne af Brabant have fattet den Beslutning, at antage Keiserens Erklæring under de 3de allierede Magters Garantie. Den Brüsselske Kongres skal i en lang Session om Natten imellem den 21de og 22de hujus have besluttet, at ansøge Hs. Majestæt Keiseren om, at den tredie Keiserl. Prinds, ErkehertuCarl, maatte blive erklæret for Hertug af Brabant og Souverain for de 7 Nederlandske Provindser. Men denne Ansøg, ning vil neppe i Wien blive bevilget, omendskiøndt bemeldte Prinds er bestemt til Generalgouverneur i Nederlandene. -J Forgaars indløb virkelig den Efterretning til Brüssel, at de Østerrigske Tropper vare den 24de rykte frem indtil Namur. En anden Rapport sagde, at den første Colonneade Keiserl. Tropper, 13000 Mand stærk, var brudt op til Thienen, og at den anden paa 17000 marcherede lige mod Brussel. Generalerne Schønfeld og Køhler skulle have erklæret, at de ikke længere kunde imodstaae de Keiserlige Tropper, som strængelig ere forbudne at mishandle nogen Nederlænder, der ikke findes bevæbnet.
Berlingske Tidende, 1790-12-06
Helsingøer, den 6te December. Fra den 26 November til i Dag ere i alt 165 Skibe passerede Sundet. J Gaar Morges gik det her liggende Vagtskib, Bornholm kaldet, ført af Capit. Wuls, til Kiøbenhavn. Samme Dag omtrent Klokken 11 kom vor dyrebare Kronprinds tilligemed Prinds Carl af Hessen og begge hans Sønner her til Byen og toge strax op til Cronborg, og efterat have taget samme i behagelig Øiesyn spiste De til Middag paa Marienlyst og reiste Kl. 4 om Eftermiddagen til Kiøbenhavn.
Berlingske Tidende, 1790-12-06
Kiøbenhavn, den 6te December. Under 3die December dette Aar har det allernaadigst behaget Hs. Majestæt til samtlige Stiftamtmænd og Biskopper i Danmark og Norge, saa og Politiemesteren i Kiøbenhavn at lade udfærdige Rescripter i Henseende til Trykke=Frieheden, saaledes lydende: "Vi have tilladt Trykke=Friehed i Vore Riger i det velgiørende Øiemærke, at Kundskab desto mere kunde udbredes, og Vi have afskaffet Censuren, paa det at en hver god og oplyst Mand ikke derved skulde hindres fra, med Friemodighed og Redelighed, offentligen at fremsætte sin Mening, om hvad han efter sin beste Jndsigt troede at kunne biedrage til at fremme det almindelige Beste, der er en saa vigtig Gienstand for Os, som Konge og Landsfader; men Vi see med Mishag, at nogle ildesindede Personer misbrug denne Friehed, til at haane de offentlige Foranstaltninger, og angribe agtbare Medborgeres Ære, uden at de tør være deres Navne bekiendte, naar enten de Fornærmende, eller Embedsmændene, der ere satte til at overholde Orden og Sædelighed, kræve dem til Regnskab for saadanne strafværdige Handlinger; Retfærdighed opfordrer Os da til at sætte Grændser for denne Frækhed, og at betrygge enhver af Vor kiære og troe Undersaatters gode Navn og Rygte, under Lovenes Beskiermelse. J at haandhæve og beskytte den, ved Rescriptet af 14de September 1770, indførte Trykke Friehed, ville Viderfor herved paa det alvorligste have igien aget og skierpet vort Kongelige Rescript af 7de October 11771, som forbyder at misbruge denne Friehed, til de borgerlige Loves Overtrædelse, og underkaster saavel deslige Skrifters Forfattere, som Bogtrykkerne, naar disse ei kun de angive hine, Lovens Straf. Og da Vi have fornummet at saadanne Misbruge for en Deel skal have sin Grund i en urigtig Fortolkning af Rescriptet under 20de October 1773. som befaler, at, naar der i Uge=Skrifter eller andre offentlige Blade findes indført noget fornærmeligt eller uanstændigt skal Politiemester derfor dømme deslige Skrifters Udgivere: Bøder fra 50 til 200 Rdlr., uden Appel, hvoraf nogle have draget den Slutning, at saadanne Forbrydelser, uden Hensigt til deres Grad, altid kunde forsynes med den foranført Penge=Straf, saa erklære Vi herved, at saadan Udtydning ikke skal have Sted, men at alle Sager, som reise sig at Trykke=Friehedens Misbrug, herefter bør forfølges ved de almindelige Retter, og de Skyldige, i Overeensstemmelse med Rescriptet af 7de October 1771, dømmes efter Lovens Forskrift. J øvrigt haver Politie=Mester, naar han anseer noget Skrift at være saa formasteligt, eller strafværdigt, at det kunde blive Gienstand for Justitz=Væsenets Opmærksomhed, ufortøvet at indsende samme til vort Danske Cancellie, som da, naar offentlig Paatale finder Sted, der om føier den fornødne Foranstaltning. Til hvilken Ende Bogtrykkerne skulle være pligtige at levere Politiemester er Exemplar af hvert trykt Skrift, som uden Forfatterens Navn bliver udgivet. J øvrigt anbefale vi herved Dommerne, naar private Mænd klage over at være fornærmede ved saadanne Skrifter, da at sikkre deres Medborgeres Rygter imod ubeføiede Angrebe, ved at dømme de Skyldige efter Lovens Strænghed.
Berlingske Tidende, 1790-12-06
Under Dato Christiansborg Slot den 26 November d. A. er udkommet en Placat angaaende Bestemmelsen af den Summa, som paa det ved Forordningen af 1ste Maji 1789 aabnede 3 pro Cents Annuiters=Laan aarlig skal afbetales.
Berlingske Tidende, 1790-12-06
Odelsbonden Peder Sivertsen Alnæs i Totens Præstegield, Christians Amt, Aggershuus Stift, har siden 1787 opført over 1000 Læs Steen; gravet 2232 Alen Vandafledningsgrøfter, hvorved 20 Maal Ager ere blevne forbedrede. Herfor tillægges ham en Belønning af 5 Rdlr. 162. Huusmand Abraham Svendsen paa Pladsen Osen i Bache Præstegield, Christiansands Stift, har siden 1784 optaget et Stykke øde Jord 29 Favne langt og 22 Favne bredt, hvorfra han har afledet Vandet ved Grøfter, og derved faaet det i brugbar Stand, saa at han derpaa i 1789 har avlet 2 1/2 Tdr. Havre, 1 Td. Kartofler og 6 Byrder Høe. Af de opbrudt Steen har han sat 61 Favne Steengierder. Ham tillægges ligeledes en Belønning af 5 Rdlr. 163. Selveier Niels Pedersen Skeje af Hartmarks Sogn, Mandals Præstegield, Christiansands Stift, har 1787 opsat 290 Favne Steengierder; optaget og istandbragt adskillige Stykker Ager, og saa meget til Eng, at der kan avles omtrent 3 til 4 Læs Høe hvorfra han har afledet Vandet ved 240 Favne Grøfter. Herfor tillægges ham en Belønning af 5 Rdlr. 164. Gaardmand Jørgen Pedersen Sannes af Ryglands Præstegield, Christiansands Stift, tilstaaes ligeledes 5 Rdlr. i Belønning, for i Aarene 1788 og 89 at have gravet 78 Favne Grøfter, og opsat 137 Favne Steengierder. 165. Bonden Anders Hansen Solie i Gierpens Præstegield, under Bradsberg Amt, har i 1787 gravet 90 Favne Grøfter, og derved vundet 6 3/4 Tdr. Land, hvorfor ham tillægges en Belønning af 4 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1790-12-06
(Fortsættelsen følger.)
Berlingske Tidende, 1790-12-06
Ved Tal=Lotteriets 442 Trækning i Wandsbeck udkom: No. 20, 64, 37, 63. 19.
Berlingske Tidende, 1790-12-06
I Gaar kom Vagtskibet fra Sundet, Fregatten Kiel, under Capit. Wulfs Commando her paa Reden. Commandeur H. Brodersen er kommen fra Grønland med Spæk og Skind; Skipper J. Ottesen fra Island med Kiød, Fisk, Uldengods, Skind, Talg og Tran; H. Jessen fra Færøe med Steenkul; Capit. B. N. Schmidt af Kiøbenhavn fra Malta og H. C. Christensen af Apenrade fra Figuera med Salt; Capit. S. Clausen fra Rouan med Frugter, Capit. H. H. Thies fra Colonierne i Grønland med Spæk, Barder og Edderduun; Capit. B. H. Kolbye fra Jsland med Kiød, Talg, Skind, Uldengods og Svøvel. Den 11te December afgaaer den Kongelige Agende Post til Jylland; Jndleveringen skeer Dagen forhen, Fredagen den 10de December, fra Kl. 12 til 5 Eftermiddag. Barom. Therm. Vinden.
Berlingske Tidende, 1790-12-06
29 Novembr. 28. 6, o. 22 Kulde. - D. 1 3/4 Varme. H. 1 December. 127. 11. 8.3 1/2 - - 1 S. V. 27. 10 8. 3 1/4 - - S. V. V. S. V. O. N. O. Fra den 27de November til 4de December ere her i Staden copnerte 10 Par, fødte Drenge 39, Piger 27, tilsammen 66, døde Mænd 9, Qvinder 9, Drenge 14, Piger 16, tilsammen 433 ere altsaa 12 flere fødte en døde. De Døde ere bortrykte af følgende Svagheder, Alderdom 5, Apoplexie 2, Brystsyge 6, Forraadnelses feber 1, Hidsig Feber 2, Hovedpine 2, Kopper 6, Orm feber 1, Raserie 1, Skarlagensseber 1, Slag 11, Tar der 1, Tærende Syge 4, Uangivne Svagheder 5.
Berlingske Tidende, 1790-12-06
Avnrisk NT. Til den ved Hans Høiærværdighed Hr. Biskoppens Dr. Tønn, & Blochs Jndbydelse af 21de Februarii sidstleden, anmelt Samling under Navn af Theologen, er der med indsendte Afhandlinger allerede skeet saa heldig Begyndelse, at det første Hefto a 6 Ark kan i belovede Maade tilforladeligen udkomme den 31te Martii næstkommende og derefter vendtes fortsat. Den som derfor maatte behage at subscribere herpaa, ville behagelig uden dette Aars Udgang enten antegne deres ærede Navne, En beder og Opholdstæder paa nærværende Subskriptions=Blad eller her i Fyen hos Hr. Melbye i Assens og paa Adresse=Contoir. i Odense, i Lolland og Falster hos de Herrer Provster, og Hu Bentzon i Westenskou, paa Langeland, Ærøe og Als ligeledes hos de Herrer Provster; i Kiøbenhavn hos de Herrer Boghandlere, Agent Gyldendal, Proft og Pelt paa Børsen, de Herre, Hofbogtrykkere Møller og Schultz; i Aalborg hos Hr. Wandal, i Aarhuus hos Hr. Rasch, i Wiborg og Fridericia paa Bogtrykkerierne; i Colding hos Hr. Rector Mag. Beck, og i Ribe hos Stiftsprovsten Hr. Grundahl. For Subskribenterne vil ethviHefte koste paa Trykpapiir 24 sk. og paa Postpapiir 2 Mk., me for andre, som ikke have subskriberet, 2 Mk. paa Tryk= og 2 Mk. 8 s. paa Postpapiir. Paa 10 Exemplarer gives efter Sædvadet 11te gratis. Odense Adresse Contoir, den 6te Nov. 179. Seidelin. Vetragtninger i Anledning af endeel jydske Jorddrotten, Klage til Hs. Kongel. Høihed Kronprindsen, over de res Eiendommes Krænkelser ved Forordningen om Bands standens Frigivelse fra Stavnsbaandet til Godserne, og de flere udkomne Lovgivelser om Bøndernes Rettighede, og Pligter. Helligede den oplyste Menneskelighed, den bogerlige Frihed og det danske Folk ved Christian Colbiørnse. Deputeret i det danske Cancellie, General=Prokurer, 2 sessor i Høieste Ret, og Medlem af det Kongel. norske denskabers Selskab; faaes hos Hofbogtrykker Schulz i Høibrestræde No. 64; i Roeskilde hos Hr. Postmester Zimmer; i Risted hos Hr. Fuldmægtig Dam; i Sorøe hos Hr. Postmester Klei Slagelse hos Hr. Postmester Femmer; i Korsøer hos Hr. Postmest Dam; i Helsingøer hos Hr. Cancellieraad og Postmester Hansen, i Nyekiøbing hos Hr. Postmester Honum. J Fyen, hos Hr. Po mester Bruun i Nyborg; hos Fuldmægtig Lorenzen i Odense hos Hr. Postmester Hempel i Faaborg; hos Hr. Kiøbmand Bei Assens; hos Hr. Byefoged Bentz i Kierteminde, hos Hr. Ba skriver Bagger i Svendborg; hos Hr. Procurator Hofer i Nykiøbing paa Falster; hos Hr. Apotskeer Ørsted i Rudkiøbing paa Langeland. I Jylland; hos Hr. Lieutenant og Postmester Frii Aalborg; hos Hr. Raadmand og Postmester Stabel i Randers hos Hr. Byefoged Borck i Ringkiøbing; hos Hr. Byefoged Leen vig i Thisted; hos Hr. Byeskriver Kragballe i Weile, hos Zachariasen i Colding; hos Hr. Raadmand og Postmester Fus i Horsens; hos Hr. Postmester Holm i Aarhuus; hos Hr. Rydisen, Fuldmægtig hos Hr. Etatsraad Fischer i Hadersleb, og hi Hr. Postfuldmægtig Hansen i Tøndern. Prisen er 1 Mk. 8 sk. Exemplaret.
Berlingske Tidende, 1790-12-06
De som i forestaaende 11 December Termin maatte have Pe paa Renterkat udsætte kan faae dem trygt anbragte Mauriz Frydensberg i Pilestrædet Nr. 71. Lit. A. Vi Christian den Syvende, af Guds Naade Konge til I Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug, udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmarsken og Oldenborg, gjøre alle vittetligt: at Vi, efter en fra Os Elskelig Edvard Colbiørnsen og Thomas Strick paa Vort Eyland, St. Croix udi America, som Executores Testamenti efter afg. Markus Skeeret sammesteds, indkommen allerunderdanigst Ansøgning og Begiering, allernaadigst have bevilliget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at den almindelige Skifte=Ret paa bemelte St. Croix, maae ved Proclama sub pæna præclusi & perpetui silentii, indkalde alle dem, som formene sig i nogen Maade at fordre efter fornævnte afg. Marcus Skerret, hvorfra end saadant Krav, maatte hidrøre, intet i nogen Maade undtagen, saavel i Vore Riger og Lande, som Udenlands boende, med Aar og Dags Varsel, at regne fra den Tid saadant Proclama er læst ved Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret, samt 3de gange indført i de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser, Adresse=Contoirets Efterretninger og den Altonaiske Mercur, og ligeledes med 3de Maaneders Varsel, at regne fra den Tid Proclama er bleven læst ved alle Ober= og Under=Retter paa Vores Vestindiske Eylande, samt 3de Gange indført i St. Croix trykte Avis, indkalde alle den Afdødes paa berørte Eylande boende og sig opholdende Creditorer; dog skal Supplicanterne være pligtig til at lade denne Vores allernaadigste Bevilling forevise i Vores Bogholder=Contoirer paa meerbemelte Eylande, og derom erhverve Attest, da Proclama i andet Fald ikke skal ansees gieldende mod Vore Fordringer. og andre Rettigheder; hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Givet paa Vort Slot Christiansborg udi Vores Kongel. Resten dence-Stad Kiøbenhavn, den 12te Novbr. 1790. Under Vort Signet. (L. S. Efter Hans Kongel. Majests allernaadigste Befaling. C. v. Brandt. Schow. Colbiørnsen. Rejersen Regierings-Raad Colbiørnsen og Thomas Strick paa St. Croix, som Executores Testamenti efter afg. Marcur, Skerret, Bevilling, at den almindelige Skifte=Ret sammesteds maae ved Proclama i Aviserne indkalde bemelte Afdødes Creditorer. J Følge forestaaende allernaadigste Bevilling indkaldes herved lub pæna præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, alle dem, som formene sig at have noget at fordre efter afg. Marcus Skerret fra St. Croix, i hvoraf saadant Krav end maatte dirivere, Jntet i nogen Maade undtagen, dermed at melde sig udi den almindelige Skifte=Ret paa bemelte St. Croix, inden forskrevne Tids Forløb og deres Fordringer beviisliggiøre. Kiøbenhavn, den 15de Novbr. 1790. Paa de Herrer Executores Testamenti deres Vegne, Kieruli. Læst i Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret, samt protocolleret Mandagen den 15de Novbr. 1790. C. Schifter.
Berlingske Tidende, 1790-12-06
J Følge Hans Kongel. Majests. allernaadigst Bevilling, saaledes lydende: Vi Christian den Syvende, af Guds Naade, Konge til" Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug, udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmersken og Olden-, borg, giøre alle vitterligt : at Vi, efter Os Elskelig EtatsRaad de Conik & Compagnie, af Vor Kongel. Residentz, Stad Kiøbenhavn, hans, paa Samuel Thompsen, af Vort Eyland St. Croix i Vestindien, herom allerunderdanigt gjorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at han ved Proclama sub pæna præclusi & perpetuisilentii, maae indfalde alle dem, saavel i Vore Riger og Lande som Udenlands boende, der fra det ham den 15de Januarii 1779 forundte Proclamatis Udløb maatte have nogen Fordring paa ham, en et ten som Executor Testamenti, Skifte=Forvalter, Formynder, Curator, Fuldmægtig for de Hollandske Pengelaan, eller for andre, og for Resten i alle andre muelige Tilfælde. med Aar og Dags Varsel, fra den Tid at regne, da saadant Proclama er læst ved Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret, samt 3de gange bekiendtgjort i de Berlingske Tidender, Adresse=Contoirets Efterretninger og den Altonaiske Mercur, = og ligeledes med 6 Maaneders Varsel, fra den Tid at regne et da saadant Proclama er læst for alle Ober= og Under=Retter paa Vore Vestindiske Eylande, samt 3de gange indført i St. Croix trykte Avis, indkalde alle hans paa foranførte Eylande boende og sig opholdende Creditorer, dermed at fremkomme, og saadan deres havende Krav inden forskrev enne Tids Forløb at anmelde og beviisliggiøre; dog skal fornævnte Samuel Thompson være pligtig til at lade denne Vor allernaadigste Bevilling forevise i Vore Bogholder Contoirer paa meerbemelte Eylande, og derom erhverve Attest, da Proclama i andet Fald ikke skal ansees gieldende, imod Vore Forordninger og andre Rettigheder; hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for =Skade at tage vare. Givet paa Vort Slot Christiansborg.
Berlingske Tidende, 1790-12-06
J Kiøbenhavn ere disse Brokbaand bleven undersøgte og approberede af det Ost=Preussiske Collegio Medito og andre berømte Chirurger, hvorpaa efter Forlangende kan forevises Attester Hr. von Fontenelle logerer i Store Kongensgade No. 35, i Klokofskyls Gaard. Laaae=Gaard i Coldinghuus Amt, af Hartkorn Hovedgaard Taxt 27 Tdr. 5 Skpr. 2 Fdkr., bliver Fredagen den 17de Decbr. næstkommende, Kl. 10 Formiddag, ved Auction paa Gaarden, bortsolgt i Parceller, saaledes: Hoved Parcellen, Hartkorn omtrent 13 Tdr., bestaaer af Gaardens ypperlig Eege= og Bøge Tømmer indeholdende, med god Opgrøde forsynede Skov, omtrent 40 Tdr. Sædeland, af Ager og Eng de bekiendte gode Eiendomme, som ligge sønden og vesten Gaarden og Landeveien, omtrent 180 Tdr. Land. Af Bygning de 3de Borgergaards Huse, Laden, Stald=Længden og den Længde hvori Faarestiener. Haven, som har baade fine og velbærende Frugttræer, samt endelig de ved Gaarden liggende gode Fiskedamme De øvrige Parceller, som ere 14, indeholde hver Ager fra 7 og en halv til 27 og en halv Td. Land, Eng fra 2 Tdr. til 4 Tdr. 2 Skpr. Land, Bygning følger hver omtrent 5 Fag. Til de fleste af dem er god Tørveskiær. Enhvers Hartkorn er, efter Jndholdet, fra 3 a 4 til 8 a 9 Skpr., og deres Beliggenhed saa, at en Kiøber efter Behag kan samt mange eller saa Parceller til en. Ved Hoved=Parcellen er paa flere Steder fornøden god Tørveskiær. Samtlige Parceller med alt Tilliggende ere ved en Kongel. Land Jnspecteur inddeelte og afpælede med Nummere. De forevises Liebhabere, naar forlanges, fra Gaarden af. De kan alle tiltrædes Mandag 1791. og enhver Kiøber fra Approbationen af frit fælle og indkaste sin Lod. Med hver Parcell følger forholdsmæssig Giøde. Den halve Kiøbesum kan, om forlanges, blive indestaaende imod 4 Procent. End videre bortsælges til samme Tid og Sted det Gaarden tilhørende Bøndergods: 1) En Fæstegaard paa 2 Tdr. Hartkorn, svarer Landgilde 16 Rdlr. 2) Et Huus 1 Td. 3 Fdkr. Hartkorn, svarer Landgilde 9 Rdlr. 3) Et Stykke Jord paa Nyborg Mark, 4) Et Huus ved Engen som giør aarlig 40 Gang. dage, svarer Landgilde 3 Rdlr. Beskrivelse af Parcellernes specielle Jndhold bliver til 1ste December nægkommende at faae i Weile hos Hr. Ritmester von Willer, i Horsens hos Hr. Oberstlieutenant von Paulsen, i Hadersleb paa Posthuset, i Fridericia hos Hr. Land=Jnspecteur Bie, i Colding hos Hr. Lieutenant von Rosenkrantz, i Aarhuus hos Hr. Kammerraad Brask, i Odense, Aalborg og Viborg hos Stift-Amtmandens Fuldmægtig. Alle de Stykker af bemeldte Eiendom, hvorpaa antageligt Bud skeer, kan sikker ventes approberede, hvad enten det Hele sælges eller ikke. Men skulde nogen, betimelig nok inden Auctionen, ville kiøbe det hele samlet, med eller uden Besætning, da behage de at vende sig til Hr. Oberstlieutenant von Poulsen i Horsens. NB. Efter min Bekiendtgjørelse i Aviserne.
Berlingske Tidende, 1790-12-06
Til Waid= og Skiønfarverne melde sig mange, som ikke forstaae at bruge nogen Kyper, og altsaa ingen Farvere ere. For paa en Gang at besvare saavel den nærværende som tilkommende Correspondene desangaaende, maae jeg herved offentlig bekiendtgjøre: at blot Kunstforstandige kunne høste Nytte og Fordeel, og at jeg ikke heller har indbudet andre. Hadersleb, den 6te Novbr. 1790. Frederich Riedel, Wald og Skiønsarver.
Berlingske Tidende, 1790-12-06
Paa Kiersgaards Gaards Forstrand i Vensyssel udi Aalborg Stift, er Natten imellem den 11te og 12te i denne Maaned af Havet inddrevet en Baad uden levende Folk, Aarer eller ande Tilbehør. Baaden er gammel, men Rellingen nyelig fortømret; den er forsynet med en Jern=Ring i hver Ende. Thi bliver Eieren herved 3de gange indkaldet til at melde sig paa Aalborg, Stifts Contoir, inden den i Loven foreskrevne Tid, sub pæna præclusi & perpetui silentii, og at fremkomme med sine lovlige Adkomster til berørte Baad. Formedelst Baadens ringe Værdie, som ikke ansees at overstige 30 Rdlr., bekiendtgiøres dette i Overeensstemmelse med den allernaadigste Forordning af 12te Martii. dette Aar ikkuns udi de Berlingske Tidender og de Aalborgske Jydske Efterretninger. Aalborg Slot, den 23de Novbr. 1790.