JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-09-03
Oberst Valdek vilde, skiøndt saaret, ikke foriade sit Korps. - Alle Jndvaanerne drive Spot med Landstormen og aflevere af sig selv deres Piker. Landboerne bive rolig i deres Byer og bestræbe sig for at fyldestgiøre alle Fordringer for Armeens Tieneste. Fundtlighederne skulde først igien have været begyndt den 17de August, men Russerne og Preuserne angrebe allerede den 16de; de troede at overraske den franske Her; men bleve selv overalt drevne tilbage. Den 16de erhvervet sig den største Berømmelse i en Fegtning ved Lahn, i hvilken disse italienske Tropper angrebe Russerne med den største Uforfærdethed. Den 19de gik de Allierede ved Zoben over Boberen, og angreb ved Siebeneichen den franske General Lauriston. De Franske, der der kun vare 3 Kompagnier stærke, trak sig tilbage til Goldberg; men General Lauriston gik hurtig løs paa Fienden, hvorpaa der begyndte en meget levende Fegtning, i hvilken to Trediedele af Langerons Korps, der blot bestaar af Russer, deeltage. Tre franske Brigaden angrebe med Bajonetten, og anrettede et frygteligt Nederlag. Paa selvsamme Dag blev en Division af Fyrsten af Moskwas Korps angreben ved General Sacken, men kastet tilbage. Den 21de ankom Keiser Napoleon til Armeen, og lod Fienden ufortøvet angribe. Fyrsten af Moskwa angreb General Sacken ved Worm, foranBunzlau, og bragte ham i Deroute. General Sebastiani gjorde et ødelæggende Kavallericangreb. General Laurision satte over Boberen; Divisionen Maison drev Fienden ud af sine Positioner, og forfulgte ham indtil hiinsides Goldberg. Fienden flygtede overalt. J Fegtningerne ved Lahn, Siebeneichen og Wolfshavn have de Allierede tabt 15 - 18000 Mand af Dræbte, Saarede og Fangne. Der er frataget dem 6 Kanoner og flere end 20000 Fanger. - Ogsaa den Polske GeneralDombrowsky har allerede været isærd med Russerne. Den 18de lod han angribe de fiendtlige Forposter, og trængte dem tilbage indtil bag Jnterbogk, Belzig og Zerbst, af hvilke Steder de franske Tropper igien have taget Besiddelse. Et Korps af flere Tusinde Mand Jnfanterie og Kavallerie med 16 Kanoner, under Generalerne Winzingerodes, Urocks og Benkendorfs Befaling, trak sig tilbage over Luckenwalde og Brück.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-09-03
Den 21de slog Divisionen Dombrowsky et Korps Partiegiengere, en Miilsvri forved Wittenberg. Denne Division bestaaer af gamle Polske Soldater, og har et forDet Keiserl. franske Hovelqvarteer var den 18de Aug. i Gørlitz. Hertugen af Tarent havde paa denne Kant aabnet Feldtager, og slaget den russiske General Kossatoff, der angreb ham. Keiser Napoleon havde begivet sig til Løvenberg. Han angreb selv Fienden paa den høire Bredde af Boberen, og slog ham af alle sine Positioner. Prindsen af Moskva, Hertugen af Ragusa og Hertugen af Tarent giordte samme Bevægelse og kaste de Fienden over Boberen. Den 19de har Keiseren jaget Fienden ud af Gabet og den 21de har han atter slaget ham ved Boberen. De franske Forposter ere over Friedland og Rumburg trængte ind i Bøhmen. Hs. Maj. Keiseren befinder sig overmaade vel. Et fransk Troppekorps under General Girard, som efter Vaabenstilstandens Udløb er fra Magdeborg trængt ind i det preusiske Gebeet, har efter en Fegtning besat Waltersdorff. Fienden, som alt forud havde forladt nogle meget stærke Forskandsninger, flygtede i Uorden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-09-03
Keiseren af Rusland ankom den 15de August om Aftenen til Prag. Paa den første Efterretning om denne Fyrstes Nærmelse tog Keiseren af Østerrige ham imøde. Begge Monarkerne mødtes uden for Stadsporten, stege af Vognene og omfavnede hinanden med største Hiertelighed, under en uhyre Folkemængdes Jubelraab. Næste Dags Morgen afreiste begge Monarkerne for at holde Mynstring over de sig der i Egnen befindende Tropper. Ogsaa Kongen af Preusen og Kronprindsen af Sverrig forventedes dertil. - Den franske Befuldmægtigede ved Kongressen, Greven af Narbonne, var den 14de afreist derfra. - Alle de Tropper som i lang Tid have staaet i og om Troppau, have maattet trække sig nærmere mod Prag.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-09-03
Det østerrigske Manifest er under den 19de August bekiendtgjort i den Wiener Hoftidende. Fra Frank surt meldes, at de Wiener, og Prager Tidender tvende gange vare udeblevne, og at det syntes, som al Kommunikation med Østerrige var bemmet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-09-03
Kongen af Neapel var den 15de f. M. afreist fra Dresden til Armeen, hvor han igien optræder som Over anfører af hele Kavilleriet. - General Vandamme var derimod ankommet dertil, og man ville vide, at han der i Egnen skulle befale et Armeekorps af 40000 Mand, der skal dække Drieden og Elbpassene indtil Bøhmen, medens General Gouvion St. Cyr opstiller et andet meget betydeligt Korps i Erbiergene. - Dresdens befæstning er nu næsten fuldendt. Med Torgau, Wit tinder og Kønigstrin udgjør nu denne Stad en fortraffelig Linie langs Overelben. - Den baler ske General Wrede har erklæret Kredshovedstaden Salzburg i Beleiringestand. Det baierske Armeekorps skal forøges med 6000 Mand af de fra Spanien hiemkommende Kavallerieregimenter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-09-03
Spanien angaaende har man over Engelland Efterretning at Dampelona endnu stedse blokeres ved et spansk Korps under General Odonnel, men dog uden at derved kan foretages noget afgiørende, da GeneralHills Korps har trukket sig tilbage derfra for at forstærke Wellingtons Armee, der nyeligen skal have indtagen en stærk Position. - Masakren ved St. Sebastians Jndtagelse med Storm skal have været skrækkelig. Alt hvad som befandt sig i Løbegravene blev nedhugget; især bleve Portugiserne aldeles oprevne. Den engelske Bataillom Royals, der var 420 Mand stærk, havde 298 Dræbte og Saarede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-09-03
De amerikanske Tropper under General Chandler har den 6te Juni tilkiempet dem en fuldkommen Stier over den hele formede engelske indianske Magt. Den engelske General Vincent skal være dræbt og Oberst Clarke dødelig saaret. Begge de amerikanske Generaler Chandler og Winder faldt dog i Engellændernes Hænder. Krigen mellem Tyrkerne og Servierne skal være begyndt med nogle enkelte Skiermydsler.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-09-03
Indenlandske Efterretninger. (Af samtlige danske og norske Aviser, samt Udgiveren.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-09-03
Vore i Snak og Proklamationer uudtømmelige Naboer have atter indsendt Proklamationer i Norge, hvor af een er aftrykt i Christiania Aviser af 9de Juli ledsaget med raske norske Anmærkninger, hvoraf følgende Passus fortiener at afskrives : "Er det da ædelmodigt, i Ledtog med vor Fiende Engelland, at berøve Norge(som De ønsker, at indslutte i Deres Kongelige Kierligheds Arme) i Mangelens Periode sin Proviant, Vistnok havde ikke Kong Carl den 12te, da han ønskede at vinde Norge, valgt at vinde det paa saa nedrig Maade: men det er sandt: Kong Carl den 12te og Gustav Adolph, hvis Slægt Sverrig har proscriberet, vare og andre Mænd end du Carl! og din Adopterede." Og paa det Tilsagn i Prokiamationen, at Rigets indvortes Velstand skal vorde Formaal for Hs. svenske Majestæts Omsorg, svarer Nordmanden: "Tusind Tak for alle disse herlige Gaver, som bydes os af en vedkommende Fyrste: Fristeren klindte vist ikke Mersigs, da han viste ham alle Verdens Herligheder og saade: "Alt dette vil jeg give dig, om du falder ned og tilbeder mig. "Over rigs Fyrste kiender og lidet til Nordmanden, naar han ved listige Løvter tænker at lokke Norges Søn til Ugudelighed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-09-03
Af Rigsbankens norske Afdeling er bekiendtgjort, at den 29de f. M. bleve paa Aggershuus Fæstning offentligen forbrændte af inddragne, den forrige Kou ontbanksedler for 103,250 Rd. d. K., af norske Assianationsbeviser 577. 140 Rd. d. K., af Skatkammerbeviser 53600 Rdlr. d. K.; af 8te. 12 og 24 Skilling=Sedler 37705 Rdlr. 40 s.; til sammen som paa denne Maade tilintetgjordes af de der i Riget cirkulerende Repræsentativer 776. 695 Rdlr. 40 s.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-09-03
Ved Priseretten i Christiania er den af Chefet for Orlogsbriggen Als, Kapit. Lieuten og Ridder Magnus, Lütken, til Frederiksværn indbragte engelske Galease theHopt, med dens indehavende 451 Oxehoveder Rødviin, bleven tildømt vedkommende Opbringere til lovlig Deeling, og god Priis.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-09-03
J Altonaer Merkur søger Staden Eckeenførde er Laan af 5060,000 Rdlr. schl. holst. Kourant Sølvmynt, og en Stad i Holsteen 10,000 Rdlr. enten strax eller i 5 Terminer inden Aarets Udgang, paa meget sordeelagtige Vi kaar for Udlaaneren.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-09-03
Den 30te August døde i Kiøbenhavn Hofraad D. A. Meyer, i sit 62de Aar. Han var ikke allene en Mand af Betydenhed som Medlem af Et iblandt Danmarks største Handelshuse, men tillige udmærket ved almeen Velvillighed, ved Virksomhed og Tarvelighed, ved Hen, i givenhed til Konge og Fædreland.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-09-03
Fra alle Kanter lyder Giendrivelsen af Præsten Kiers ogsaa i disse Aviser indførte Lamentationer over Kornetsdetteaarige Misvert. Saavel fra Sielland, Fyen som flere af vor egen Provindses Egn, have vi læst glædelige Jndberetninger desangaaende, vi ville nu ogsaa høre hvorledes det staae til med Høsten i Vensyssel og Aalborg Egnen, hvorom den Aalborgske Avis meddeler følgende: At klage over Misvært heromkring Aalborg eller Vensyssel, vilde sikkert være den ondskabsfuldeste Handling nogen kunne foretage sig. En her i Byen boende og almindelig bekiendt sielden god Landmand, har offentlig forsikret, at han i de sidste tyve Aar ikke har seeen mert velsignet Høst end værværende, saavil heromkring Byen, som i hele Vensyssel. Laderne ere alle fyldte, og desuden kneiset udenfor de fleste, store Stakke med Korn Ogsaa er det heller intet Tegn paa Misvært, den Forlegenhed endeel af denne Byes Avlsbrugere have været i, ved at faa Huusrum til deres ualmindelige store Forraad. Nogle Proprietærer have tilbudt KiøbmændenRugen for 90 Rdlr. d. C. Tønden, med Credit til næste Snapsting, men da det ikke lader til, at Udførselen vil blive betydelig, have Kiøbmændene ikke villet deeltage heri. At Landmændene mellem sig selv byder 200 Rdlr. d. C. for en Tønde Sædetug, kan ikke ensees for andet end en List, hvorved de søger at saa Kornvarene til at stige endnu mere; thi de har den ren, Fordeelaf at give 200 Rdlr. og derover for en Tønde Sæderug, naar de kan faa deres eget Korn Lo betalt efter denne Maalestok. Det rigtigste vil upaatvivleligt være, ikke at overile sig med Kiøbslutninger, thi at Kornvarerne under nærværende Handels standsning skulle stige, er utroligt, med mindre ufor useete Omstændigheder skulle indtræffe, og Landmanden kunne vel og, uden at ruineres, svare sine Skatter og Udgifter, naar han fik 100 Rdlr. for en Tønde Rug, Pla- og alt andet i Forhold derefter; men om Kiøbstædmanden vil kunne undgaa at ruineres ved fordoblede Kornpriser, er et andet Spørgsmaal."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-09-03
Tallotteriet. J den 858 Trækning i Wandsbeck er udtrukken følgende Rummere: 61. 81. 53. 75. 21.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-09-03
Aarhuus Byes nye Kirkegaards Jndvielse i Onsdags skeedte med megen Høitidelighed, som især forøgedes ved at den første Afdøde som nedlagtes her, var Byens forrige Stadshauptmand og Borgermester, Justitsraad Hviid. Hele Borgervæbningen paraderede paa Pladsen omkring en zitlig anlagt Høi, der var prydet med en Blomsterstøtte hvorpaa passende Jnskriptioner, da det egentligen dertil bestemte Monument endnu ei var færdig. Under Overværelse af Stiftets høie Øvrighed, adskillige høie Fremmede, de fleste af Byens Honscatiores og en utallig Mængde Tilskuere, aabnedes Forhandlingen ved Ligets Nedsættelse i Kredsen, ved en af en ne, stille Sørgemusik ledsaget Sang af den lærde Skoles Desiple, hvorpaa H. H. Hr. Stiftsprovst Bechmaann ved en Tale indviede hiin Plads til dens Bestemmelse som Hvilested for Byens Afdøde. Efter Ligets Nedsænkning gaves trende Geværsalver af en Kommande fortklædte Borgere, og en af Alle istemt Slutningssang forkyndte at Sørgefesten var tilende, hvorpaa Alt skiltes med taknemmelige Følelser for hiin gode Indretnings Fuldførelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-09-03
Copulerede i Hernslet Præstegaard den 29de Aug. J. Guldmann Borger og Uhrmager i Aarhuus, og Jomfrue N. M. Byberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-09-03
Bekiendtgiørelser. Da jeg af Hs. Kongelige Majestæt allernaadigst er forunde Privilegium som Giestgiver her i Horsens; saa tager jeg mig den Frihed at indbyde alle Reisende, da den reelleste Behandling stedse skal være mit Øiemeed. Horsens, den 1ste Septbr. 1813. Peter Junker.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-09-03
Ved Hr. Byefoged Schumacher er modtaget 25 Rbd. som Fattigassens Andeel af det En har erlagt for upassende Opførsel imod Politiet. Ligeledes er ved Hr. Agerup leveret 10 Rbmk., som en Mand af Schibye har funden i Kiøbmand H. Raars Ydrestue, og hvortil ingen Eier har indfunden sig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-09-03
Fattigvæsenskommissionen. Hos Thommesen & Schoubye kan bekommes gode Brunsviger Humlet. God Skunsviger Humle faaes hos Kiøbmand Winther, paa Vestergade. Viin. Eddike Tider og Øl. Eddike, Steenkul, Rig Badstuben geschmitten, Hør, 10 og 12 Fods 3 til 3 1/2 Tom. Planker, faaes hos Ausmann & Schwidler.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-09-03
En særdeles duelig og med gode Rekommendationer forsynet, ugift Gartner ønsker til 1ste November er Kondition paa en Herregaard her i Omegnen. FdresseContoiret giver nærmere Underretning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-09-03
En skikkelig Mands Datter fører Kondition til ik November at gaae en Kone tilhaande i Huset.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-09-03
Paa Beendstrup Gade er funden en Sak med 7 Karduser Røgtobak, den retmæssige Eier til samme, kan erholde det hos Gaardmand Morten Thomasen i bemeldte Brendstrup, imod dette Avertissements Bekostning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-09-03
Hvo som haver et stort Støbe= eller Kiød Kar at sælge, behager at opgive Størrelsen og nøieste Priis til Adressekontoiret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-09-03
Hareskind Lamme- og Lod-Uld, kiøbes og betales til høieste Priser paa Hattelabriken i Aarhuus, af Joseph Hirsch, Kongelig priviligeret Hattefabriker.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-09-03
Den over Bortforpagtningen af Hovedgaardene Nørholm og Lunderup forhen averterede Auktion, er berammet at holdes paa Warde Byes Raadstue næstkommende 16de October Kl. 10. Konditionerne ere nu til Eftersyn her i Avisexpeditionen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-09-03
Forpagtnings=Auktion. over: Taarupgaard. Da Forpagtningen af Taarupgaard og Tiender udløber til Majdag 1814, saa bliver samme i førstkommende September Maaned (Dagen skal nærmere vorde bekiendtgjort) stillet til Bortforpagtning ved offentlig Auktion, og kan endeel Hoverie tillige følge. Liebhaverne behage foreløbig at besee Eiendommen. Taarupgaard, den 24de Juli 1813. Müller. Løsning Præstegaards Avling, kun een halv Miil fra Horsens, kan underhaanden faaes til Forpagtning, paa meget billige Vilkaar, fra 1ste Nov. næstkommende, naar man melder sig inden 6 Uger hos Pastor Kier. Løsning, den 6te August 1813. En Parcel, af Hartkorn 1 Skieppe, med tilhørende udmærke, god Tørvemose, beliggende ved Søren Christensens Lod i Pannerup under Trige Sogn, Aarhuus Amt, Vester=Liisberg Herred, er underhaanden at faae tilkiøbs. Den kan strax tages i Besiddelse, naar Liebhaverne behagelig henvende sig derom til undertegnede Eier. Skaarupgaard, den 26de August 1813. N. J. Scher.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-09-03
Løverdagen, den 4de September næstkommende, om Formiddagen Kl. 11, bliver offentlig Auktion foretaget udi Trecaarmølle, der i Nørre Herred, over en sammesteds i Land drevet Jolle, der er af Klinkbygning, har Agterspeil, 3 Planker høie, 3 Alen lang, 3 Alen vild, uden Aarer og Seil, alt efter de Konditioner som kundgiøres ovenmeldte Tid og Sted, hvor de Lysthavende behagelig vil give Møde. Nørre Herredsfogderie Greenaae, den 10de August 1813. J. Harboe, constit. Herredsfoged. Uagtet vi ikke have Grund til at formode, at det paa vor afgangne Tantes Mariane Cathrine Bredals forrige Rector ved Randers latinske Skole, Professor Christian Frederich Carl v. Fuchses Enkefrues Boe, skal have mere end den os allerede betiendte Gield, saa have vi dog som universelle Arvinger, ifølge hendes af 5te Juli f. M. oprettet, og af Hs. Kongl. Majestæt allernaadigst konfirmerede Testamente, til vor egen Betryggelse i Fremtiden, anseet det fornødent, overeensstemmende med Plakaten af 26de October 1792, herved af indkalde alle Boets Debitorer, at fremkomme med de res Fordringer ved et Møde, som er berammet at holdes udi Stervboegaarden i Randers, 12te Ugersdagen den 2den October næstkommende, Eftermiddagen Kl. da enhver lovlig Fordring skal nyde sin Ret. Schiold & Randers, den 1ste August 1813. D. Sommerfeldt. Erhardt Høeg, Sognepræst for Schjold Menig. Kiøbmand i Randers. hed i Bierre Herred, Weile, Amt, pr. Horsens. Herved indkaldes med 12 Ugers Varsel, alle de som i navnlig Maade maatte have noget at fordre udi Stervboet efter heri Byen afdøde Ungkarl Niels Sørensen Mamen, at anmelde og beviisnggiøre samme for undertegnede Skifteforvaltere, saaledes som Loven efter døMand befaler. Randers Raadstue, den 4de August 1813. Magistraten og Byefogden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-09-03
Alle de som i navnlig Maade maatte have noget at fordre i Stervboet efter her i Byen ved Døden afgangne Tømmermand, Laurs Nielsen, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, at anmelde og beviisliggiøre saadant for undertegnede Skifteforvaltere, saaledes som Lovet efter død Mand befaler. Randers Raadstue, den 4de August 1813. Magistraten og Byefogden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-09-03
J Overeensstemmelse med Plakaten af 26de Octob 1792 indkaldes herved, med 12 Ugers Varsel, alle de som maatte have noget at fordre i Kniplingshandler Conrad Ridel Jensens Fallitboe her i Byen, anmelde og beviisliggiøre samme for undertegnede Skifteforvaltere. Randers, den 16de August 1813. Magistraten og Byefogden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-09-03
For en Kokkepige, som godt kan brygge, bage og vaser frisk og sund, og har gode Skudsmaale, bliver Tieneste til næstkommende 1ste November ledig. Adres
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-09-04
Indenlandske Efterretninger. (Af samtlige danske og norske Aviser, samt Udgiveren.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-09-04
Jfølge ankomne Efterretninger fra den holsteenske Grændse havde de danske Tropper allerede havt forskiellige Affairer med Fienden. De have blandt andet uden mindste Tab adsplittet og ødelagt en Trop af 400 Kosakker. Disse Kosakker sværme om Tropperne paa alle Sider, men holde ikke Stand naar de angribes. Kommandeuren for Avantgarden, Oberst v. Waldeck, er svaret En engelsk Brig og 10 til 12 Kanonbaade har den 25de August været i Engaaement med Batteriet ved Størort i Nærheden af Glückstadt og en Division danske Kanonbaade, hvorom de nærmere Omstændigheder ventes. Man veed imidlertid, at fienden, for at komme ud af Batteriets Skudvidde, havde trukket sig over til den hannoverske Kyst, og at et af de fiendtlige Fartøiet var ilde tilredt, hvorimod de danske Kononbaade, saavidt bekiendt, ikke havde tiget Skade.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-09-04
Den aarlige Udstilling af Selskabet for indenlandsk Kunstflid blev i Aar aabnet Søndagen den 22de August paa det sædvanlige Sted i Kongens Klubs Værelser. Skiøndt ikke saa rig paa Nummere, som den i afvigte Aar, indeholder den det adskillige nye og her Patrioten vilkomne Artikler. Nøbler og Jnstrumenter synes at være bragt til den høiste Grad af Fuldkommenhed, saavel i Henseende til udre Værd som ydre Glands. Et Orael, tienligt til en Landsbyekirke, af Snedkermester Glas, Væverspole af Kunstdreiermester Lystrup, en Skammel af 19 forskiellige indenlandske Træsorter, forfærdiget paa Skoldnæsholm den unge talentrige Schlick smagfulde og tildendte Arbeider af udsøgte Tollet=Artikler, manafolige Sager fra Døvstumm Jnstitut, fra Frederiksvæks, Raadvads, Maglekildes og andre Fabriker, al Slags Fruentimmertøier fra det simpelste frembrag ved Huusflid til det fineste og uforbederlige af det qvindelige Jndustrimagasin; de vigtige Bidrag fra Kartefabrikør Benzen og Farver Colding, de saare gavnlige Steenrør af Overdreier Chrane, de vakke Træskeer af Degnen Beck i Nestelsøe, Cantors malede Rullegardiner, Friunds Staal=Arbeider, Hammers SkriverApparader, Carlhoffs Spinde- og Garnvindemaskine, Hamme og Henriqves Tapetpapirer, de lakerede Arbeider af Blikkenslagerne Rammes og den yndre Jrgens og Dohlmann, der forener høi Skiønhed med sielden Billighed i Prisen; Uhrmager Krumsøes ingenløse Krusemaskine, Hans Jnsens bekiendte Klædebørster, mange foldige nye Artikler i Culdarisk Erts af Gylsen, forskiellige Modeller af Buchmann, Marstrand, Wohlgemuth, Krarup og Koch, nye Prøver af File, huggede paa tvende af Hr. Brygger og Tracteur Steen selv opfundne Maskiner; Thoebrøggers Redningsmaskine, fremdeles mange flere skiønne og letkjøbs Artikler af Mekanikus Pløhn og Hustrue, fra forskiellige Tøi og Klædefabriker, fra den danske Manufacturhandel og Scharns bekiendte Voxdugsfabrik &c. &c. fortient vist nok en eller flere Timers Betragtning. Indgangsprisen er saare lav, saavelsom Catalogets; endda betale Jkkeverne kun det halve, nemlig 8 s. Rigeb. Det behagede den 30te Deres Majestæter Kongen og Dronningen, med Deres Kongelige Høiheder Prindsesserne at beære Udstillingen med Deres allerhøieste Nærværelse, og at skiænke samme et opmuntrende bifald, ligesom alt tilforn Deres Høiheder Prindsesserne Juliane og Charlotte samt D. D. Durchlauchtigheder Prindserne Wilhelm og Philipsthal naadigst har behaget at bivaane samme.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-09-04
Løverdagen den 28de August bleve otte Elever af det Kong lige Døvstumme-Jnstitut confirmerede i Trinitatis Kirke ved Stiftelsens Catechet Hr. Schram. D. H. H. Biskoppen over Siellands Stift og Superintendenten over Schlesvig, de fleste af Stadens Geistlige og endeel udmærkede veldslige Embedsmænd bivaanede denne Festlighed, og yttrede deres Tilfredshed saavel over den Værdighed og Anstand, hvormed den udførtes, som over de Prøver, Eleverne gave paa sand Aandsdannelse, og det Held, hvormed Stiftelsen i de sex Aar den tøller siden den fremstod som Asyl for Ulykkelige, allerede har givet 12 Døvstumme tilbage til Selskabet, dannede vedden til sædelige Mennesker, til nyttige Medlemmer at Borgersamfundet. Salt og Talg. Begge disse vigtige fornødenhedsartikler ere i de sidste Dage stegne til en overordentlig Priis. At der kan ligge nogen Grund dertil i Tidsomstændighederne, vil man ikke nægte, men da en saadan Stigen dog bør have en Grændse, saa foreslaaer Bladet Kiøbenhavns Skilderie, at alt det Forraad af Salt og Talg som findes i Kiøbenhavn, maatte blive optegnet, paa det man derefter kunne vorde overbeviist om, hvorvidt det er virkelig Mangel, som her frembragt denne pludselige og umaadelige Stigen. - Det samme var at ønske overalt. Ogsaa her opdrives det gyseligt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-09-04
Den lede Handels-Spekulationsaand opkiøber, som Ordet gaaer, nu i Provindserne ogsaa, ligesom hidtil har været Tilfældet med Fødevarer, alt hvad der kan faaes baade af Kolonialvare og andre Vare, efter Sigende for Kiøbenhavns Regning, mueligen i den Forventning, at naar intet kan faaes igien udenlands fra, blive de Provinciale nødte til at kiøbe det dyrt igien. - Enhver giør altsaa nok sikrest i, for Tiden ikke at sælge nogen Varer i store Partier. - Forandrede Konjunkturer ved en uventet mulig Fred, kunne dog letteligen bringe denne Speculation engang til at strandet ligesom Kaffebrytteriet. - Jmidlertid foranlediger dette Opkiøberie, at alle Tings Priser stige her meer hver Dag, ja næsten med hver Time, saa at hvad der kiøbes idag, koster imorgen næsten det dobbelte. Bonden tager deraf Anledning til de urimeligste Fordringer for fine Produkter; men vil nok nødes til at give Kiøb, naar Seddelmassen formindskes og Nødvendigheden lærer de Kiøbelystne at blive klogere, og give Tid med deres Jndkiøb.