Viborger Samler, 1840-10-22
J den Forsamlingen forelagte Finantsberetning hedder det blandt Andet: "Det kan ikke paatvivles, at jo de siden Provindsialstændernes sidste Forsamling offentliggjorte Finantsberetninger for Aarene 1837 og 1838 maae i det Hele have bevirket en mere beroligende Anskuelse af Statens Finantsforfatning, end den, som ligger til Grund for Provindsialstændernes sidst indgivne Finants Petition, der tildeels er fremkaldt ved Finantsberetningerne for Aarene 1835 og 1836. Thi medens de Sidste viste, at Finants-Balancen var gaaet tilbage i 1835 med 327, 123 Rd. 64 s. og i 1836 med 305,788 Rd. 17 s., en Tilbagegang, der dog kun vil findes tilsyneladende naar det overveies, at Finantserne i de samme Aar har frigjort sig for circa 820,000 Rd. aarlig af deres Bidrag til Bank sedlernes Jndløsning, uden at dette er regnet Finants=Balancen tilgode, vise derimod Beretningerne for de 2 følgende Aar en Finants-Overballance i 1837 af 615,294 Rd. 4 s. og i 1838 af 1,376,343 Rd. 34 s., der, naar hine Bidrag til Seddelindløsningen medtages, endog forøgedes i 1837 mede circa 820,000 Rd. og i 1838 med circa 574,000 Rd. Beretningen for 1838 indeholder desuden, at Finantskassens og Statsgieldskassens contante Beholdninger udgjorde ved Regnskabsaarets Udløb 7,587,525 Rbd. 51 s., samt at en Deel af denne betydelige Beholdning allerede i Løbet af 1839 var anvendt til deraf at danne en frugtbringende, men tillige strax disponibel eller let realisabel, Reservefond for Statskassen, for at kunne gaae uforudseelige større Udgifter, dersom saadanne skulle indtræffe, imøde. – Det er imidlertid, og vil efter hvad Deres Majestæt gjentagne Gange allernaadigst har tilkjendegivet, fremdeles være Gienstand, for Deres Majestæts alvorligste Bestræbelser, af al Kraf at virke for Finantsforfatningens endnu større Forbedring ved at søge Udgifterne i alle Statshuusholdningens Grene nedsatte, saavidt Statens Værdighed og sande Tarv tillade det. De omfattende og nøiagtige Undersøgelser, som i den Henseende have været mig i Forening med adskillige dertil betroede Mænd overdragne at anstille, ere tilendebragte, og ligesom derved er tilveiebragt en fuldstændig og klar Oversigt over hvert Departements hele Jndtægts- og Udgifts væsen, baade forsaavidt det vedkommer den almindelige Statskasse og forsaavidt det hidtil har henhørt under særlige fra den almindelige Finantsbestyrelse afsondrede Kasser, og Fonds, saaledes indeholde og de afgivne Beretninger en stor Mængde detaillerede Forslag til en bedre Afbenyttelse af adskillige Jndtægtskilder, til betydelige Jndskrænkninger i Udgifterne, samt i det Hele til en større Centralisation og bedre Ordning af Udgiftsvæsenet, saa at i Særdeleshed de separate Fonds, der ere at ansee som Deele af den almindelige Statskasse, inddrages under denne, og, forsaaviddette efter Fondenes Oprindelse eller af andre Grunde ikke kan skee, dog medtages under de almindelige Oversigter over Statens Jndtægter og Udgifter. – Deres Majestæt har, ved at gjennemgaae og overveie de allerunderdanigst med deelte Beretninger tilligemed bemærkningerne ved samme fra de vedkommende Departementer, allerede afgivet allerhøieste Resolution angaaende en Mængde enkelte Besparelser og Udgifts Reguleringer i de forskjellige Bestyrelses grene, og forsaavidt saadanne endnu ikke ved dem alle have endeligen kunnet bestemmes, fordi de beroe paa omfattende Undersøgelser, som Deres Majestæt har ladet anstille og Ventilationer, som finde Sted angaaende den fremtidige Organisation af flere vigtige Forvaltningsgrene, i Særdeleshed Landets Forsvarsvæsen vedkommende, har Deres Majestæt dog foreskrevet den Grændse i Henseende til Udgifternes Størrelse, som maatte haves for Øie ved Planernes Udarbeidelse, navnlig ved Land Militair=Etaten og ved SøEtaten, hvorhos Deres Majestæt har bestemt, at de ved disse Etater opsamlede separate Fonds, forsaavidt de ikke hidrøre fra Privates Bidrag, skulle enten inddrages til Fordeel for den almindelige Statskasse eller anvendes til visse navngivne og nærforestaaende extraordinaire Arbeider eller Foretagender, saasom Fæstningsværkers bedre Indretninger, en overordentlig Complettering af Armeens Material, en ny Dogges Bygning osv., ligesom Deres Majestæt og har anordnet den nøiagtigste Undersøgelse af upartiske og sagkyndige Mænd anstillet om, hvorvidt det er til Etaternes og det Offentliges sande Gavn, at de militaire Uldmanufacturer, Arbeiderne ved det militaire Varedepot samt Søetatens Seildugs- og Lærredsfabrik ophøre eller vedblive, Forskjellige andre særlige Fonds under de øvrige Departementer har Deres Majestæt ligeledes beordret inddragne, deriblandt Justitsfondet, med en Capitalformue af henved 500,000 Rd., og Hofkassens Fond af over 370,600 Rd. Til et fast Pensions-Regulativ har Deres Majestæt beordret et Udkast udarbeidet. Gratalvæsenet har Deres Majestæt, saaledes som ved Placat af 3die Januar dette Aar er bekjendtgjort, foreløbigen ordnet derhen, at samtlige Gratificationer eller Understøttelser for eengang, efter forudgaaet nøie Undersøgelse, alene bevilges gjennem det oprettede Stats secretariat for Naadessager, indtil den største Deel af samme kan bortfalde derved, at et forbedret Gageringssystem i U Forbindelse med en Nedsættelse i Embedsposternes Antal, samt et fast Pensionsreglement kan træde i Kraft. Hvad Nedsættelse af de diplomatiske Udgifter angaaer, da har Deres Majestæt befalet, at de Forslag, som derom ere fremsatte af Provindsialstænderne, skulle tages under nærmere Overveielse. Ved Hof= og Stald-Etaten, saavelsom ved Stutteriet paa Frederiksborg har Deres Majestæt indført betydelige Reductioner. Adskillige offentlige Bygningers Afhændelse er beordret, saasnart et passende Salg kan opnaaes. Undersøgelse er indledet om, hvorledes Jndtægterne af de Kongelige Domainer, saavel af Jordegods som af Skove, kunne forøges. En bedre Regulering af Lønningsvæsenet og de øvrige Udgifter ved Toldfaget er anordnet. Ligeledes er befalet nærmere undersøgt, hvorvidt de 25,000 Rd., der af Finantserne udredes til Kjøbenhavns Fattigvæsen, hvilke af Provindsialstænder Forsamlingerne for Hertugdømmerne ere specielt udhævede, efterhaanden maatte kunne inddrages.