Berlingske Tidende, 1810-08-27
Den 16de August: Da Keiseren i Gaar paa Thronen imodtog Fykønskninger, indfandt sig ogsaa Deputationen fra Holland; og li Admiral Verhuel skildrede i en kort Tale Hollands Forhaabninger og sk. Tillid til Hs. Majestæt, som igjen besvarede samme meget udførligen, i og yttrede sig blandt andet saaledes : Mine Herrer, J 30 Aar vare Hollændenre en Spillehold for mange Haande Afvexlinger. De mistere deres Frihed, da en af Republikens Storofficerer, understøttet af Engelland, lod preussiske Bayonetterstrange ind i deres Deliderationer. Deres Fædres politiske Constitutioner bleve sønderrevne og det for bestandig. Ved første ConCition udgjorde de en Deel af samme. De franske Armeer erobrede det ses Land ; en Skjebne, der altid er forbunden med Engellands Alliance. Siden denne Erobring, bleve de regierede ved en egen Forvaltning ; men der Republik udgjorde en Deel af Riget. Deres Fæstninger og vigtiaste Positioner forbleve besatte af mine Tropper. Deres Bestyrelse blev forandret, eftersom Meningerne i Frankrig forandredes. Da Forsynet lod mig bestige Verdens første Throne, maatte jeg, i det jeg før stedse fastsatte Frankrigs Bestemmelse, ordne de Folkefords Skjebne, et der hørte til Riget, lade dem alle føle hvor velgiørende en fast og fordnet Constitution er, og giøre Ende paa Anarkiets Qvaler. Paa Jtaliens Uvished gjorde jeg en Ende, i det jeg satte Jernkronen paa mit Hoved. Jeg udkastede i min Mæglingsakt Schweitzes Constitutioner, og forenede dette Lands locale Forhold, samt dets Histories Minde med dets Sikkerhed og den Keiserl. Krones Rettigheder. Holland gav jeg en Prinds af mit eget Blod, for at regiere det. Dette var et naturlige Baand, der skulde sammenknytte dets Bestyrelses Jnteresse og Rigets Rettigheder med hverandre. Jeg er bleven skuffet i mit Haab. Jeg har ved denne Leilighed viist mere Langmod end min Caracteer og mine Rettigheder, taalte. Endelig har jeg sat en Grændse for den smertelige Uvished, hvori Hollæ derne befandt sig - og gjort Ende paa den Dødsangst, som gandske tilintetgjorde deres Kraft og deres Hielpekilder. Den Dag skal komme, da de skulle føre mine Ørne over de have som gjorde den res Forfædre saa berømte. Da skulle de være dem og mig værdige. Forsikkre de mine Herrer mine Undersaattere i Holland, at jeg en tilfreds med de Følelser de have yttret mig. De kunne stedse giøre Regning paa min særdeles Beskyttelse. Staden Paris forærede Keiserinden et skiønt Toilette i Vermeil. Fæstningen Almidas Jndslutning skeete først efter en heftig Affaite med den engelske Armees Fortrav, under General Cravfurd. Moniteuren leverer derom en udførlig Beretning fra Førsten af Eslingen, hvoraf sees : at de Franske Tropper have viist Løvemod, og enhver, som fyrsten siger, giørt sin Skyldighed. Engellænderne have tabt 60 Officerer, hvoraf de 24 bleve begravede paa Kampladsen. Desuden havde de 400 Døde og 700 Saarede. Vi have fra taget dem 1 Fane, 400 Mand og 2 Kanoner, Vi havde omtrent 400 Døde og Saarede. Engellænderne have ganske forladt Almelda og trække sig nu sammen ved Celorico. Man har opsnappet en Coureer med Depescher fra den 25de og 26de, af hvilke kan sees, at hele den engelske Armee er i Uorden, saa at det ikke engang er mueligt at giøre sig et rigtigt Begreb om dens slette Tilstand. Almelde bar 4 portugisiske Regimenter til Besætning og 2 Gouverneurer, hvoraf den ene er en Engellænder. Besætningen har allerede gjort 3 Udfald, hvorved den har tabt meget. Disse Udfald ere skeete for at faae Korn, hvoraf man slutter sig til, at de non ikke er saa godt forsynet.