JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-09-28
Da Væbningscommiteen snarest muligt ønsker at see Alt berigtiget for dens Virksomhed, og derfor at fremlægge Regnskab, saa anmodes herved de af Byens Jndvaanere, som endnu ikke har indbetalt det af dem tegnede Bidrag, om at betale dette til medundertegnede Aagaard, inden næstkommende 11te October.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-09-28
Ligeledes anmodes Enhver, som formener at have noget Krav paa Comiteen, inden samme Tid derpaa at indgive Regning. Thisted, Comiteen for der frivillige Væbning den 27de Septbr. 1818. Aagaard. J. L. Griishauge. Kalum. Lykke. Fieldgaard. Kirchheiner.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-09-28
Skipper Fischer afseiler sidst i denne Uge til Kjøbenhavn og medtager Fragtgods og Passagerer. stra Pressen er udkommen: Hvad er en Constitution? Til Veiledning for Menigmand. Af Rector F. C. Olsen. For at Foranførte, der i Fortsættelse har været indført i Viborg Stiftstidende", kan vinde end større Udbredelse, ere endeel Exemplarer særskilt, aftrykte af nævnte Afhandling, der i de første Dage vil kunne erholdes tilkjøbs i de fleste Boghandlinger, i Danmark for 6 s. pr. Exempl. * Et indsendt anonymt Juse at undertegnet Flore Vælgere i 1ste Valgdistrict af Thisted Amt." er af den Natur, at de ikke kan blive optaget i Bladet, førend Jndsenderen melder sig under Navn og indestaaer for Ansvaret(Redact.) Gille til Thisted Amtsavis og Avertissementstidende Nr. 116. Torsdagen den 28de September.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-09-28
Mine Medborgere. Den 20de Marts, der staaer i en saa glædelig Modsætning til Februardagen i Paris og Marts=Dagene i Berlin bragte Folket et Ministerium, som har dets fulde Tillid. Snart – det er min Forviisning – skulle vi see et Udkast til en Forfatning fra disse Mænd, som indeholder disse store Hovedpuncter, hvilke jeg nu antydede og som skal underlægges de Folkekaarnes Drøftning. At komme blandt disse er et stort Hverv. Jdet jeg fremstiller mig selv, nødes jeg til at tale faa Ord om mig selv. Jeg gjentager, at jeg tilbyder mig at virke efter bedste Evne og med god Villie. Jeg antager, at Enhver veed, jeg er liberal ei efter, men for 28de Januar 1848. Characteerfaste Mænd, ingen Vendekaaber, er der sagt af Justitsraad Aagaard. Jeg tør troe, at jeg har viist, at jeg en fraviger min Overbeviisning, men forsvarer hvad jeg anseer for Ret, om jeg end derved nødes til at modsig mægtigere Overordnede. Jdet jeg vilde glæde mig ved at anvende Tid og Kraft til den store Giernings Fremme, viger jeg gjerne for den, der har i høiere Grad Vælgernes Tillid. Kun dette vil jeg tilføie: Enhver stemme efter sin bedste Overbeviisning!!)*) Jeg anseer det med Forstrand. Andresen for uværdigt og Efterskrift. Da siden dette Foredrag er holdt, det Parti som jeg vil kalde Valgreformvennerne (jeg vil undgaae Ordet Hippodromister, som kunde synes Ogenavn) er traadt mere frem og har sine høirøstede Talsmænd, er det min Pligt at yttre mig om disses Anskuelser. Jeg deler Mening med dem, som have udstædt den Aalborgske Erklæring og antager, at 2 Punkter bør misbilliges i hines Program, om hvilke jeg nu skal yttre mig særskilt, At Rigsforsamlingen vil blive constituerende, betvivler vel Jngen. Men det er Regjeringen som skal gjøre den dertil. Det er lovet og det vil skee ved Overeenskomst mellem den gamle og den nye Tid. Deraf skal det Nye fødes. Men jeg finder det da for min Følelse høist stødende, at Forsamlingen selv skulde erklære sig constituerende. 1848 slutter sig til 1660. Den Magt, Kongen da modtog, giver han frivillig en Deel bort af, og jeg formener, at Rigsdagen vil vorde aabnet med en saadan Akt, hvorved Grundloven (Kongeloven) modificeres og hæves i visse Punkter. At arbeide paa at udsondre de Kongevalgte er ligefrem ulovligt. Den foreliggende Valglov admitterer dem med samme Rettigheder som de Folkevalgte og tyder slet ikke hen paa nogen Forskjel mellem disse 2.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-09-28
Det er da at arbeide paa denne endnu gjeldende Valglons Forandring og Omstødelse i et enkelt Punkt, førden er traadt i Kraft, og dette, at en eventuel Fraktion af Forsamlingen for denne er dannet, aftaler reglementariske Bestemmelser til Lovens Forandring, kan ei bestaae med Respect for Loven. Dog blev Ordet revolutionair (oprørsk, udeladt af den Afskrift af Erklæringen, som her blev vedtagen, thi jeg (og vistnok Flere med mig haaber at Valgreformennerne og skulle faae Oinene opnaar de see til hvilke Conseqventser det, de have begyndt paa, kan lede. Gid de maatte indsee, at de søge at handle ulovligt paa lovlig Maade". skadeligt at hverve eller lade hverve Stemmer for sig. skydeligt at harne eller lade hverve Stammer for sig Desværre skeer det i enkelte Egne. - Ogsaa her i Egnen skal der begyndes derpaa. - Jeg har gjort mig det til Princip, ei at tale til et eneste Menneske om at give mig sin Stemme. Enhver maa frit følge sin Overbeviisning. Det vilde derfor efter min Mening være meget farligt om Valgreformvennerne fik Majoritet i Rigsforsamlingen. Og naar jeg kalder dem ultrademokratiske, da ligger i Ordet ultra, den Betydning ud over Grændsen", som netop betegner dem, der et engang ville oppebie Rigsforsamlingens Dannelse, men alt nu drive Fordringerne ud over det vundne Resultat. Jeg har nu udtalt mig temmelig udførligt og haaber derved, at have forkortet Discussionon paa selve Valgdagen. Vel er der Et og Andet, f. Ex. (Kirkens Forhold til Staten, hvorom jeg kunde have Lyst til at tale meere. Men jeg slutter nu og skal paa selve Valgdagen give vælgerne enhver Forklaring, som de ellers maatte ville afæste mig. Thisted, den 25de September 1848. Michelsen.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-09-30
Nr. 117. Thisted, Aar 1848. Kongelig allernaadigst privilegerede og Avertissementstidende, Amtsavis eller Den nordcimbriske Tilskuer. Forsendes med Brevposterne overalt i Danmark og Hertugdømmerne. Løverdagen den 30te September. Redigeres, trykkes og udgives i Thisted af Joh. G. Lund.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-09-30
Udlandet. Tildragelserne i Frankfurt. Man kan med Sandhed kalde disse en Parodie paa den tyske Eenhed, og hvad der opvækker endnu meere Jndignation, er, at det ved optagne Forhører er beviist, at Oprøret skal være foranlediget af en Deel af Medlemmerne selv i Centralforsamlingen, og Øiemee det dermed var et voldsomt Angreb paa Nationalforsamlingen i den Hensigt, og hvis det ikke var muligt paa anden Maade, saa med Mord at fjerne Medlemmerne, af den høire Side, og det er bekjendt at nogle Medlemmer af den venstre Side, have aabenlyst opfordret flere tusinde til Omstyrtning af den lovlige Orden, hvor uendelig meget maae ikke Centralforsamlingen have tabt med Hensyn til dens moralske Jndflydelse, saavel i Tyskland selv, som Udlandet, hvad Tiltroe kan man have til Deputerede, som benytte sig af Mord og Oprør for at drive deres anarchiske Planer igjennem, og hvilke blodige grusomme Scener have ikke fundet Sted under Oprøret i Frankfurt, en Vandalisme, som man forgiæves søger Mage til under Revolutionens Rædster i Paris, man tænke sig blot de preusiske Deputerede, Oberst Auerwalds og Lichnowskys Mord, under en Ridetour bleve de overfaldne af Jnsurgenterne, den Første blev skudt og den Anden langsom snigmyrdet, efter at Canibalerne have tilføiet denne Sidste et dybt og gabende Saar i Hovedet med en Øxe, saaret ham i den venstre Haand, og givet ham 3 a 4 Hug i den høire Arm, grebe de ham, draverede ham derpaa som Den Quixote med et hvidt Klæde, jagede ham en lang Tid om i Kredsen og stillede derpaa den af Blodet Udmattede og med Ansigtet til en Muur for at bruge ham som en Skive at skyde efter, og hvor han da ogsaa fik det døde: lige Skud. Under Kampen i Frankfurt skal være faldne 72 Militaire, 145 Saarede, og af Borgerne 35 Døde og 72 Saarede; men af de saakaldte Jnsurgentere, som for det meeste bestod af Fremmede, ere Mange faldne. En halv Miil uden for Alle, helgenporten stod 1600 bevæbnede Hanauerborgere, og lod sige, at de vare ogsaa bered til Kamp, naar man ville proclamere Republikken, i Hanau, havde man stormet Tøihuuset og bemægtiget sig alle Vaaben, i Heidelburg og Manheim havde ogsaa Uroligheder fundet Sted, men af ringere Betydning. J Frankfurt vedbliver man daglig at arrestere flere Barricadekjempere, som have forstukket sig i Husene og Rigskrigsministeren har ladet foretage en almindelig Afvæbning i Frankfurt af de Beboere, der ikke høre til Borgervæbningen.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-09-30
- Hvad Jndflydelse nu Urolighederne i Frankfurt har paa Stemningen i Preusen, veed man endnu ikke, men i Berlin skulle de have forøget den Bevægelse blandt Gemytterne, som allerede hersker der, det ny Ministerium skal ikke være yndet. General Juel er bleven Ministerpræsident, Eichmann Minister for det indenlandske Departement, Bonin Finantsminister, Grev Donhoff Minister for de udenlandske Anliggender. Man kan af alting mærke, at det er Kongens og Regjeringens Hensigt med Alvor at indskrive mod den urolige Pøbel og democratiske Bevægelser, dette beviser ogsaa de Ord, som Kongen sagde til de Officeerer og Soldater som vare hjemkomne fra Holsteen, da han yttrede: "at det glædede ham det hjertelige og gode Forheld, der hersker mellem Officerer og Soldater, og at han stolede paa at dette ogsaa ville vedblive, da man gaaer alvorlige Dage imøde. Over 50000 Mand Tropper ere concentrerede i og omkring Berlin, og endnu ere flere Regimenter og Artillerie fra Provindserne bestemte dertil, Officererne i Potsdam have taget Afskeed fra deres Venner som om det gjaldt Liv eller Død.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-09-30
Der skrives, at den regierende Familie i Hohenzoller: Sigmaringen skal have til Hensige at overdrage Fyrstendømmet til Rigsmagtens Foranstaltning, som sandsynligviis vil indlemme Landet deels i Wür: temberg og deels i Baden; dette Exempel troer man Fyrsten af Hohenzoller: Hechingen vil følge.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-09-30
Jndenlandsk. Hs. Maj. Kongen har under sit nylig stedfundne Ophold paa Als ofte og gjentagne Gange udtalt den Forsikkring til Bønderne, at Hertugen af Augustenborg ikke vil komme tilbage igjen, da Hs. Maj. ikke vil (Aarh. Av.) taale Forræderen i Landet.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-09-30
Fra Aarhuus, skrives under 27de September: Da vi maa antage, at Mange, som havde Slægtninger ombord paa Dampskibet "Jris paa dettes sidste Tour (i Mandags) til Kjøbenhavn, ere blevne foruroligede ved Rygtet om den Ulykke, der skulde være tilstødt bemeldte Dampskib, ille vi med at bringe Publikum følgende beroligende og paalidelige Efterretning: Ved Helsingøer var Dampskibet saa ubeldigt om Aftenen Kl. 8 at støde sammen med en engelsk Skonnert, kommende fra Liebau. Skonnerten mistede ved Paa seilingen sin Fokkemast og Skandseklædning, hvorimod Dampskibet, saavelsom sammes Passagerer, aldeles ikke tog nogen Skade. Den engelske Skibscapitains Kone tilligemed to Matroser sprang ved Sammenstødet over paa Dampskibet, og forbleve der, og, da Liebau er iblandt de som cholerasmittede mistænkte Havne, maatte "Jris finde sig i at udholde Qvarantaine, som dog nok allerede idag igjen skal være hævet.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-09-30
Sidste "Randers Avis" indeholder nu følgende Beretning om det i Randers afvigte Torsdag Aften forefaldne ubyggelige Optrin: Allerede nogle Aftener iforveien heed det, at En af vore fra Fangenskabet i Stade tilbagevendte Krigere – en Mand, der ellers i den Række af Aar, han har ligget i Garnison her, altid har staaet paa en god Fod med Borgerskabet skulde modtages med en Kattemusik, fordi han, som man sagde, havde ladet sig overrumple og uden Modstand tage tilfange. Den meere besindige Deel af Jndvaanerne indsaae, at hvor ingen Anklage er, der kan heller ingen Dommere være, og allermindst vilkaarlige, om Sagens rette Sammenhæng langtfra et tilstrækkeligt underrettede, selvgjorte Dommere. Den søgte derfor itide at modarbeide Jværksættelsen af en saadan Beslutning, som jo enhver Retsindig høiligen maatte misbillige; men Erfaring viste, at dette kunhavde været til liden Nytte. – J Onsdags Aftes kom det, uagtet en Masse Mennesker, dog maaskee meest Nysgjerrige, vrimlede i Gaderne, ikke til nogen Demonstration; i Torsdags Aftes derimod lykkedes det at udføre den Heltegierning, at slaae Vinduerne ind hos den omtalte, af sine Foresatte hverken anklagede eller dømte Mand. Vi ville haabe, at det derved maa være nok, og at man ikke yderligere vil vrostituere sig ved disse og lignende her ellers heldigviis ukjendte, stygge Optrin. - Paa Justitsministeriets derom nedlagte allerunderdanigste Forestilling, har det behaget Hs. Maist, Kongen under 23de de allern, at resolvere: "at der paa den 5te October førstkommende, som den Dag, der allernaadigst er berammet til Valgene af Medlemmer til den ved allerhøieste Kundgjørelse af 4de April d. A. bebudede Rigsforsamling, maa finde en almindelig Retsferie Sted. Justitsministeriet har ogsaa paa given Anledning erklæret, at man har troet at kunne overlade det til Valgbestyrelserne, efter de locale Forhold at bestemme, om der ved den første eller saakaldte collective Afstemning ved Rigsdagsvalgene skal bevirkes en Afsondring mellem Vælgere og Jkkevælgere.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-09-30
Efter Sigende skal Cholera nu ogsaa være kommen til Rendsborg og Slesvig, ja man nævner endogsaa Flensborg. (Rd. Av.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-09-30
Bekjendtgjørelse fra Krigsministeriet. For at undgaae de Ulemper, som nødvendigen maae fremgaae af, at Mandskabet, naar det efter Jndkaldelsen er mødt ved de forskjellige Depoter ved en eventuel Udmarsch, der efterlader deres fra Hjemmet medbragte Klædningsstykker, bliver det til Møde den 1ste October d. A. indkaldte Mandskab, efter Krigsministerens Befaling, herved opfordret til saavidt muligt at indfinde sig, iført en kort blaa eller mørke farvet Trøie, der kan bæres eller i alt Fald let til dannes til at træde istedetfor den reglementerede Bas Trøie, og et Par Lærreds-, Hvergarns eller Vadmels Beenklæder, hvilke Klædningsstykker kunne medføres i Tornysterne og Mandskabet derved være sat istand til at kunne hjempermitteres i egne Klæder fra hvilkesomhelst Sted.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-09-30
For Brugen af de ommeldte Klædningsstykker vil blive Mandskabet udbetalt den reglementede Godtgjørelse.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-09-30
Dhrr. Redacteurer af Provindsbladene bedes optage ovenstaaende Opfordring, for derved at bevirke den bekjendtgjort i en videre Kreds.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-09-30
Kjøbenhavn i Directionen for det Personelle under Krigsministeriet, den 23de September 1848. J. Flensborg.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-09-30
Af Handelsefterretninger have vi følgende at meddele: Paa Kornmarkedet i Hamborg var det fast med Kornvarer, især med Hvede, som betaltes af holsteensk Østkyst med omtrent 9 3/5 Rbd. pr. Td.; meget svær Rug ab Pommern 4 1/2 pr. Td. Havre af Jyllands Vestkyst 17 Mk. 8 s. Caffe var begjært i Hamborg, og Omsætningen var stor, Brasilie, blev betalt med 26 a 328 sk. Bco. og Domingo- 3 a 3 1/4 s.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-09-30
J England var det flant med Sukker. 3 pCt. Consols stode fast 86 1/4 pCt.; 3 pCt. Rentes 14 1/2 pCt. Thisted.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-09-30
J Søndags, den 24de ds., havde man foranstaltet et Valgmøde i Wils Kroe paa Morsøe, hvortil samtlige Vælgere i Districtet vare indbudne.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-09-30
Efter at Pastor Bagger, som blev anmodet om at paatage sig Dirigentposten, havde indledet Forhandlingerne med en passende Tale til Vælgerne fremtraadte Candidaterne dHrr. Procurator Callundan, Jnstitsraad Rummelboff, Forpagter Knudsen, Pastor Bagger og Gaardeler Østergaard og udviklede deres politiske Anskuelser som i det Væsentligste vare over stemmende og i democratisk Retning. - Ved Afstemningen vare Stemmerne fordeelte og da mange af Vælgerne undlode at afgive Stemme kan der af Prøvevalget ikke uddrages noget Resultat.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-09-30
Udnævnelser og Entledigelser. Hs. Maj. har i Naade og med Pension entlediget Amtmand for Holbeks Amt, Grev M. W. Moltke, R. af D. Hs. Majestæt har allernaadigst udnævnt: Deputeret Rentekammeret, Conferentsraad J. J. Unsgaard, R. af D. og Dom., til Stiftamtmand for Fyens Stift og Amtmand for Odense Amt; Kammerherre T. A. Hoppe, R. af D., til Amtmand for Sorø Amt; Deputeret i Rentekammeret, Etatsraad, Dr. juris P. G. Bang, C. af D. og Dom., til Amtmand for Holbeks Amt; Amtmand og Commandant paa Færøerne C. Ployen, R. af D., til Amtmand for Veile Amt. - Os Majestæt har i Naade entlediget Provifor Musse Herred i Lollands-Falsters Stift og Sognepræst for Nysted og Herridslev Menigheder, L. A. Nissen, fra førstnævnte Embede, og i dette allernaadigst beskikket Sognepræst for Kjettinge og Bregninge Menigheder, Provst J.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-09-30
- Hans Majestæt har allernaadigst udnævnt T. Gad. Sognepræst for Seilling og Sinding Menigheder i Aarhuus Stift N. C. Lehn til Sognepræst for Messinge Menighed i i Fyens Stift. (Besidderen af Baroniet Schelenborg har jus proponendi til dette Sagnekald); hidtilværende personelCapellan for Horbeløv og Falkersløv Menigheder i Lollands Falsters Stift H. C. C. Koch til personel Capellan hos Sognepræsten for Veggerløse Menighed i samme Stift, Consistorialraad Glahn; Hidtilværende personel Capellan for Agri og Egens Menigheder i Aarhuus Stift, C. ABiltzing, til personel Capellan hos Sognepræsten for Aalse og Hoed Menigheder i samme Stift, H. A. Biltzing Endvidere har Hs. Maj. allernaadigst udnævnt Cancellisk under Secretariatet for Naadessager, Kammerjunker O. B.v. Hedemann, til Told- og Consumtionskasserer i Hjørring mod at han stiller befalet Sikkerhed for Oppeborslerne. -
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-09-30
Hs. Maj. har i Naade og med Pension entlediget Borgermester og Auctionsdirecteur i Helsingør, Etatsraad J. A. Steenfeldt, R. af D., fra 1ste Januar 1849 at regne.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-09-30
Skibsklareringer ved Thisted Toldsted. Jndkomne den 28de September: "Johanne Grine" O Jensen fra Grimstad med Trælast. Udgaaede den 28de: "Unity William Briggs til England med Havre. "Johanne Gurine" O. Jensen til Grimstad med Sædevarer. Den 29de: "Den gode Hensigt, OP. Hansen til do. med do.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-09-30
(Forlangt Jndrykkelse.) Valget paa Candidaterne til Rigsforsamlingen er forhaanden, det er nu ikke Kongens, men Folkets eget Skyld, om der ikke vælges Mænd, som varetage Landets Tarv, ingen Rang eller Formue er gjort til Bestemmelse for samme, kun Mænd med et uplettet Rygte, 25 Aars Alder og fri Raadighed over deres Boe, ere Betingelserne. Lader os kalde tilbage i Erindringen, at Adels-Aristokratiet har været Danmarks Ulykke i Fortiden, lad os nu vogte os for at Penge-Aristokratiet ikke bliver det, det antager jeg vil blive af uberegnelig større Følger for og, end baade Adel og Rang. Naar vi kan ernære os, om endog under simple Kaar, kan vi være ligesaa selvstændige, som den der er Eier af Millioner, men bliver der ikke taget Hensyn til i den nye Forfatning, at Pengemanden ikke kan virke med sin Formue i alle Retninger, da Farvel Selvstændighed! Lad os derfor et paalægge os det gyldne Aag, under hvis jernbaarde Fod enhver selvstændig Mand maa føle sig høist ulykkelig. Og hvilket Ansvar paahviler os ikke for vore Efterkommere, skal disse forbande os, fordi vi ikke søgte at afværge Ulykken: Neil, Skal der plantes et Træ i Danmarks Have lad os da søge, at indpode det godt, at det kan bære gavnlige Frugter for os og vore Efterkommere. Jeg vil saaledes blot bemærke, skulde Penge-Aristokratiet faae Magten, da vil de fleste Undersaatter komme til at staae i Afhængigheds Forhold til Pengemanden, saa at han ene kan faae sin Villie sat igjennem, da Arbeiderne ikke tør modsætte sig af Frygt for at blive brødløse, og saaledes ikke kan see sig istand, til at ernære sig og Sine. Til Ham maa Landmanden, da forhandle sine Varer, og han kan da bestemme Prisen, da han rimeligviis vil gjøre det til Regel for sine Arbeidere, at de skal kjøbe deres Livsfornødenheder hos ham, hvis de vil erholde Arbeide, og dette blive de nødte til under disse Omstændigheder at modtage, og saaledes vil Pengearistokratiet indsuge baade Bondens og Borgerens Marv. Og heraf maa man forudsee, at denne Magt vil fremkalde større Ulykker i Landet, end som under hvilken som helst anden Magt, der har havt Jndflydelse paa Danmarks Statsforfatning i Fortiden. Thisted, den 30te September 1848. A. Petersen, Skomager.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-09-30
Det forundrer Jndsenderne at erfare, at et Prøvevalg er blevet afholdt i Thisted, det forundrer og der mod mindre, at see at Hr. Agent Lützhøft ved dette Prøvevalg fik Puraliteten af Stemmer, thi det var maaskee kun billigt og det har maaskee sine gode Grunde, som vi paa Landet ikke kjender. Saameget forstaaer vi imidlertid, at et Prøvevalg er et stærkt Middel til at lede Vælgernes Opmærksomhed hen paa en vis Candidat og netor fordi vi kan indsee dette, falder det os nu ogsaa ind, at det var meest passende om J havde bekjendtgjort forud, at J vilde holde Prøvevalg, for saa kunde vi jo ogsaa have faaet at see hvorledes det var gaaet til. Dersom J gode Thistedmænd nu ikke vil tage os Landboere det ilde op, saa vil vi sige Eder, at J efter vor Mening ikke har iagttaget almindelig Takt ved denne Leilighed, og at vi føler os meget tilsidesatte, og dersom J ikke vil ansee det for Næsviished saa vil vi ogsaa sige Eder, at vor Mening er den, at et Prøvevalg ikke burde holdes, uden at Districtets Vælgere derom er hørt, og er enig, og aldrig uden at det forud er bekjendtgjort, thi et Prøvevalg kan under Omstændigheder, ligesaa vel være til Skade som til Gavn, og vi vil netop af den Grund bede vore Medvælgere fra Landet om, ikke at lade Eder sætte Blaar, i Omene af den Commodie, som et Partie i Thisted, ved Hjelp af Dillettanter opførte til Benefice for deres Candidat og til Moro for et nok ikke saalidet Publikum. Nogle Vælgere fra Landet.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-09-30
Til Berigtigelse af det i sidste Aalborg Avis optagne Jnserat mod Hr. Justitsraad Aagaard som Valg candidat i 1ste District, bør det oplyses, at det var naturligt, at der ved det paaberaabte Prøvevalg for 2det District i Thisted ikke faldt de Stemmer paa Aagaard som man ellers kunde vente, fordi han erklærede at han allerede havde stillet sig i 1ste District, at Justitsraad Aagaards Duelighed og faste Characteer er offentlig bekjendt af hans Virksomhed som folkevalgt Stænderdeputeret, lige fra Stændernes Jndførelse til deres Ophør, og at han er en i sit private og offentlige Liv saa agtet og anseet retsindig Mand, at det er ligesaa usandsynligt, at der paa den i Jnseratet angivne Maade søges tilveiebragt Stemmer for ham, som dette er nødvendigt, da han er kjendt af enhver Vælger. Derimod er der stærk Formodning, ja endog Beviis for, at det nævnte Jnserat har til Hensigt kun at virke imod Justitsraad Aagaards Valg for at lede Stemmerne paa Jndsenderens egen Candidat. En Landboer. En Landboer.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-09-30
J Aalborg Avis beretter en Correspondent fra Thisted, at en Adelsmand colligerede for Justitsraad Rummelhoff som Candidat til Rigsforsamlingen, vil kunne forsikkre den ærede Correspondent, at han maae være aldeles feil underrettet, thi her har ikke været colligeret for Justitsraaden hverken af Adelige eller Borgerlige, ligesom vi ogsaa tør antage det havde været imod Justitsraadens Ønske hvis saadant var skeet. Derimod vil man vide at andre Candidater her i Districtet ikke have været utilbøielige til at afbenytte saakaldte Hververe.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-09-30
Avertissements.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-09-30
Auction. Efter Begjæring af Enkefrue Kammerraadinde Nyeborg bliver paa Gaarden Christianslyst herved Thisted, Løverdagen den 14de October, Formiddag Kl. 10 afholdt Auction over endeel Besætning og Bohave, bestaaende af 2 Heste, 11 Køer, 15 Faar, 4 Vogne, 2 Plove, 2 Harver, Skovle, Grebe, Høeleer, og andre Avls-Redskaber, Stole, Borde, Speile, Sengesteder, Sengeklæder, Bryggersredskaber m. m. Conditionerne bekjendtgjøres paa Auctionsstedet. Lysthavende indbydes. Thisted, den 26de September 1818. Nellemann,