JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-05-16
Berlin, d. 9 Maji. H. K. M. har besluttet, at Gouvernementet og Commandantskabet af Residentsstaden Berlin skal for Fremtiden overdrages til en Keis. Fransk General. Den Keis. Franske Divisionsgeneral Durutte har faaet denne Post og har fra dette Øieblik af den udelukkende Bestyrelse. Denne i Overeenskomst med Frankrige trufne Indretning, har ene til Hensigt desto bedre at vedligeholde Ordenen i et Øieblik, da Berlin næsten kun er besat af franske Tropper. Det er en Forholdsregel, der saa meget lettere vil afhielpe hver mødende Besværing. J Glogau er fra 4 til 11 April indtruffet og deels gjennempasseret, deels forbleven: Hs. Majest. Kongen af Vestphalen med Følge; Hertugen af Abrantes (Junot) med følge; 11 Divisiousgietaler, blandt hvilke Gener. Vandamme, hørende tilden franske, italienske, bayerske og vestphalske Ar mie, 6 Brigsdagentraler, 643 forskjellige Officerer fra Oberstee med ad; 1605, Mand af forhennævnte Tropper; 137 Employes; 119 af Keiser Napoleons Postilioner og 508 Heste, Domestiker ne uberegnede. (Alt. Merk.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-05-16
Den østerrigske Regjering har forbudet Salget af en Bog om den ungerske Constitution. En Sachse, der forfattede et meget fornærmelig Skandskrift, under Form af et Pete og Credo, er anholdt og anklaget. – Prinds Joseph af Lothringen (bekiendt i Frankrige under Navn af PrindsVaudemont, Cavalleriegeneral i østerrigsk Tieneste og Gouverneur i Segedin i Ungern, er død i en Alder af 50 Aar. - Mechanicus Fischer i Würzburg har opfundet en Violin, hvorved Tonen faaer mere Styrke, og overgaaer de bedste Violiners Toner, man kjender. Et saadant Jnstrument koster 100 Louisd'orer. – D. 7de d. M. blev den evangeliske Brødremenigheds upopbygte Kirke i Altona høitidelig indviet. (Efter Hamb Corres. og A. M.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-05-16
Fortegnelse over Ægteviede, Fødte og Døde i Kongeriget Danmark i Aaret 181.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-05-16
Sjællands Stift: Ægtev. 2572 Par. Fødte af Mandkjøn 4102, af Qvindekjøn 3820, tilsammen 8543, udenfor Ægteskab 621. Døde af Mk. 3223, af Odk. 2840, tilf. 6063, altsaa 2480 flere Fødte; Dødfødte 354. - Kjøbenhavn: Ægtev. 1120 P. Fødte af Mok. 1164, af Odk. 1158, tilf. 3191, udenf. Ægtesk. 869. Døde af Mk. 2061, af Odk. 1544, tilf. 3665, alts. 414 flere Døde; Dødfødte 217.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-05-16
Aalborg Stift: Ægtev. 861 Par. Fødte af Mk. 1118, af Odk. 1122, tils. 2494, udenfor Ægtesk. 254. Døde af Mk. 1150, af Odk. 1063, tils. 2213, altsaa 281 flere Fødte; Dødfødte 87.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-05-16
Viborg Stift: Ægtev. 559 P. Fødte af Mk. 860, af Qrk. 805, tils. 1797, udenf. Ægteskab 132. Døde af Mor. 706, af 2dk. 690, tilf. 1396, elt. 40 flere Fødte, Dødfødte 64.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-05-16
Aarhuus Stift: Ægtev. 1198 P. Fødte af Mk. 2113, af Odt. 2002, tilf. 4407, udenfor Ægtesk. 290. Døde af Mdr. 1795, af 2dk. 1616, tils. 3411, alts. 996 flere Fødte; Dødfødte 190.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-05-16
Ribe Stift: Ægtev. 1269 P. Fødte af Mk. 1813, af Odk. 1722, tilf. 3706; udens. Ægtesk. 171. Døde af Mk. 1470, af Odk. 1480, tils. 2950; alts. 756 flere Fødte; Dødfødte 143. Fyens Stift: Ægtev. 1303 P. Fødte af Mk. 2135, af Odk. 2000, tilf. 4667, udenf. Ægtesk. 632. Døde af Mk. 1904, af Odk. 1784, tils. 3688, altsaa 979 flere Fødte; Dødfødte 228. Lollands og Falsters Stift: Ægtev. 654 Par. Fødte af Mk. 948, af Ødk. 878, tilf. 2041, udenfor Ægteskab 245. Døde af Mor. 864, af Odk. 722, tilf. 1886; altsaa 458 flere Fødte; Dødfødte 94. J hele Riget er altsaa: Ægteviet 9636 Aar. Fødte: af Mandkjøn 14225, af Qvindekjøn 13507, tilsammen 30846; udenfor Ægteskab 3114. Døde: af Mandkjøn 13173, af Qvindekjøn 11739. tilsammen 24912, altsaa 5934 flere Fødte; Dødfødte 1877. 100 Aar og derover have oplevet: 2 i Siallands Stift, 2 i Aalborg Stift, 1 i Viborg Stift, 3 i Aarhuus Stift, 5 i Ribe Stift, 3 i Fyens Stift.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-05-16
D. 14de d. M. blev i Kjøbenhavns Havne Commission bortforpagtet ned Auction paa 3 Aar, fra 1 Julii 1812 at regne, Bolværkspengene for Havnevæsenets Bolværker paa begge Sider af Børsen og ved Gammelstrand, til Hr. Brygger Achilles for 2280 Rdlr. aarlig. Ligeledes paa 3 Aar, fra fornævnte 1 Julii 1812, til bemeldte Hr. Achilles for 1100 Rdlr. aarlig. Bolværkspengene af Baade, Promme eller andre Fahrtøier, som med Fisk, Tørv eller Brænde lægge til Bolværket imellem Nedgangstrappen ved Høibroe og det forrige Pram laugs Bolværk, saaog Afgivten af Fisketorvet ved Høibroe.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-05-16
At Musikøvelserne i det musicalske ØvelsesSelskab Euterpe ere ophørte for denne Saison, bekjendtgjøres herved af Bestyrelses=Committeen. Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-05-19
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Niende Aargang. No. 41. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin. Tirsdagen den 19 Maji 1812.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-05-19
Foreløbigt Svar til Hr. Doctor Larsen i Anledning af hans Par Ord i Skilderiet. No. 8385 f. A.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-05-19
Der er endnu Noget i Jylland af det kraftige, kristelige Sind, som kan udrette at en norsk Menighed sender venligt Bud til sin Præst om, at prædike Guds Ord. Denne Enighed i Henseende til Aarsagerne, kan lære Hr. D., at jeg dog kender Noget til Jylland, naar Man især kender lidt til Historien kan Man kende et Lands Folk temmelig godt, uden legemlig at have levet imellem dem, men her træffer det sig meget uheldig med Hr. D. Formodninger, da jeg netop er opdraget i Jylland fra Barnsben.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-05-19
(Slutningen følger.)(Forlangt indrykket.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-05-19
Placat. Efter Begjering af Directionen for Selskabet. til Druknedes og andre Skindødes Redning, bekjendtgjøres herved 1) At Hans Majestæt Kongen ved Placat af 14de Septbr. 1798, har udlovet en Præmie af 10 Rdlr. til hver den, som med Magistratens Attest godtgiør, at have optaget en skinded Druknet saa betide, at han siden ved Konstens Hielp er bleven bragt til Live, og at Enhver, som saaledes er berettiget til at gjøre Fordring paa denne Kongelige Præmie, melder sig med de fornødne Beviser hos Magistraten. 2) At Selskabet for Druknedes og andre Skin dødes Redning ved passende Præmier vil opmuntre Enhver, der ved konstmæssig Behandling, efter Selskabets trykte Anviisning, redder en skindød Druknet, naar Directionen derom erholder en paalidelig og omstændelig Beretning. 3) At Selskabet har til offentlig Brug hensat Casser med de nødvendigste Redningsredskaber og Oplivningsmidler paa følgende Steder. a. J Kjøbenhavn. 1. Hos Hr. Amtschirurg Ranfft, i Nyhavn, No. 2.2. J Artilleriets Sygehuus ved Langebro. 3. J Slotsholms Vagt. 4. J Toldbod=Vagten. b. Paa Christianshavn. H. Hos Amtschirurg Dørbritz's Enke, lille Torvegaden No. 112. c. J Cicadellet. 6. J Citadellets Hovedvagt. d. J Frederiksberg. 7. Hos Hr. Slotsforvalter Voigt. c. J Forstæderne. 8. Paa det militaire gymnastiske Jnstitut paa Østerbro. 9. Paa Blaagaard. 10. Paa St. Hans's Hospital. 11. Hos Amtschirurg Metscher, Vesterbro, No. 20. (Hvor tillige Skildter ere opslaaede.) Til Veiledning for dem, der have rakt den Druknede en hielpsom Haand, tilføier Selskabet følgende Regler for hans første Behandling: a) Naar en Druknet er optaget af Vandet, løsnes strax hans Klæder, især om Halsen, Brystet og Underlivet, og renses hans Næse og Mund fra den Ureenlighed der maatte findes; derefter lægges han paa Maven, helst over et Bolværk, en Tønde eller deslige, med lidt skraaes nedhængende Hoved, eller en stærk Mand favner ham bagfra omkring Livet, lader Overkroppen hænge for over, og trykker saa Underlivets Jndvold opad imod Brystet, at det Vand, som maatte fylde Maven og Luftrøret, kan flyde ud. b) Han henbringes derpaa, ifald han ikke strax faaer sin Bevidsthed, til et af de Steder, hvor Redningscasser findes hensatte til offentlig Brug, eller til et af Hospitalerne, hvor disse ere nærmere. Transporten skeer saaledes, at Legemet hvile, næsten lige udstrakt og at Hovedet understøttes, saa at det ikke hænger ned, og at Ansigtet vender til en af Siderne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-05-19
Kjøbenhavns Raadstue, d. 27de April 1812. Over-Præsident, Borgemestere og Raad.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-05-19
Jnden- og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-05-19
Jndenlandske Efterretninger. I Kjøbenhavn anlægges i denne Tid fire nye Klædefabriker. Den ene bliver af særdeles vidtløftigt Omfang, og skal den dertil bestemte Fond være 5 Tønder Guld. Den anden har allere tilkjøbt sig den forrige Ramshardske Gaard paa Toldbodveien for 90,000 Rdlr. Den tredie anlægges i et forhenværende Sukkerraffinaderies Bygning, og den fjerde i en Bygning, som til denne Bestemmelse skal fra ny opføres paa Tomterne af to afbrændte Bryggergaarde paa Nørregaden, og hvortil Grunden allerede er lagt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-05-19
Den 6te Maji om Formiddagen Kl. 11 kom en fiendtlig Brig paa 20 Canoner nordfra og styrede ind mod de paa Fladstrands Rhed liggende Koffardiskibe. Den kom Fortet Deget saa nær, at den derfra fik nogle Skud og Roslotillen canonerede den i 1 1/2 Time, medens Koffardiskibene lagde sig ind under Fæstningen. - Formedelst svær Kuling og Søe kunde Flotillen kun agere defensiv, og da den fyrede paa lang Distance, kan Virkningen af dens Skud ei angives; men Flotillen har intet liidt ved Fiendens Skud, og kun et af Koffardiskibene har faaet lidt Skade paa Rund holter og een Mand blesseret. - Den fiendtlige Brig gik efter Affairen nordpaa, men kom om Eftermiddagen Kl. 6 1/2 igjen, dog uden at videre foregik, end at den fra Fortet Deget erholdt nogle Skud. (Stats-Tid.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-05-19
Odense, d. 16de Maji. Fienden har i Gaar Morges med Barcasser bemægtiget sig 2 af vore Odenseer Skibe nær ved vor Fjord, som kom med Brænde fra Veile Fjord, og formedelst Stille laae under Ebeløe. Da det er mueligt, at Fienden kunne betjene sig af disse til at skuffe danske Skippere, saa tjener til Efterretning, at den ene var en Slup, blank oven om, med allerie og Gallion, omtrent paa 400 Tønder. Den anden var en gammel fyensk Jagt, som var tjæret. Folkene af begge Skibe reddede sig til Ebeløe. (Jvers. Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-05-19
Viborg, d. 9 Maji. Fra den 1 d. M., da vi fik Regn, til i Dag, have vi atter havt megen Kulde, Snee, stærk Nattefrost og i det Hele Vinterveir. J Dag er med eet Luften blevet meget varm, uden at det har givet den Regn, det saae ud til. J Aftes lynede det. Græsset er her, som overalt, ikke at see, og dog gaae Croaturene paa mange Steder ude. Rugen seer maadelig ud, og kuns Varme, Nattefrostens Ophør og Regn vil kunne oplive den. (Viborg Avis.) Effe Præstegield. (Af utrykte Reisebemærkninger i Aaret 1805.) (See No. 38.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-05-19
Paa Eger ved Drammen har Secten ligeledes et Papiirfabrik, en halv Fjerdingnei fra Landsbyen Vestfossen, hvor en liden Elv kommer ned fra de Jarlsbergske Fielde. 3 til 4 Maaneder af Aaret maa Værket staae, da denne Elv tilfryser. En af Apostelens Hans Hauges Brødre, skal være, om ei ene Eier, saa dog Hoveddeeltager i denne Entreprise. - Der er ved Fabriken kun et eneste i Papiirmagerkonsten oplært Menneske, en Papiirmagersvend fra Christiania. Denne har forestaaet hel Anlægget, Bygning og alt; han har oplært eller oplærer bestandig dem, som her sysselsættes. - Der er to Bøtter og Maleværke (Hollændere. Alting synes troligen copieret efter Møllerne ved Christiania; Bygningen er yderst ubeqvem og kneben, og alt sees tydelig anlagt paa at koste saa lidet som muligt. Foruden et Tørrehuus paa tre Etager, stod endnu eet i Bygning, som er Bindingsværk. Alle Husene ere ellers almindelig Træbygning. Hvor meget her gjøres og hvad Qvantum Klude, man forbruger, samt hvorledes man balancerer, er ikke kjendt. Det synes at være sandt, som der siges, at Haugianerne ikke ynde Bogholderie eller Regnskab, hvilket de ansee for verdsligt og syndigt; dog føres der en Art af Kassebog. Kludene faae de undt omkring fra Landet; ogsaa fra Tronhien, har Bogtrykker Stephansen, skaffet dem et ef ubetydeligt Qvantum. De betale 2 til 4 s. for Pundet leverede paa Stedet; men siges, nu at være komne saavidt, at de for de bedre kan vedstaae at give 6 s. Men man siger, at Sectens Tilhængere afgive til Værket deres Klude gratis, og at de transportere dem, der kjøbes, gratis derhen. Naar det er i Drivt, sysselsætter det 30 til 40 Mennesker, og skal det, for at holdes i stadig Gang, fordre indtil 60. Der er imidlertid kun en eeneste aarfast og bestandig Betjent, nemlig Papiirmagersvenden fra Christiania, der især bruges som Form binder. Saalænge Værket er i Drivt, skal der virkes en 12 a 14 Riis af de forskjellige Sorter Papiir om Dagen. – Fabriken skal, siges der, fornemmeligen bestaae med Fordeel derved, at en stor Deel af Arbeiderne (som alle ere Folk af Secten), dømmes til dette Arbeide af Sectens Forstandere, til derved at gjøre Bod for en eller anden Forsynelse, altsaa ingen Løn koste. Det forholder sig rigtigt, at Menneske=Besætningen meget ofte forandres, og faa opholde sig der længe af Gan gin. - Der er kun een Givt af alle dem der leve ved Værket. De 12 a 16 Fruentimre, som syeselsættes med at opsprette og skjære Kindene (man har ingen mechanisk Kludehakker) eller sortere og pakke Papiir, vare alle mere end almindeligen taaleligen vakkre, ingen Gamle, ingen Krøblinge eller Vanføre, Alle af begge Kjøn vedligeholdt Sectens sagtfærdige, andægtige eller melancolske Mine og Anstand. Her beskyldes Secten for en høi Grad af Overbærelse in puncto senus. (Hand. Tid.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-05-19
Postefterretninger. (Af Hamb. Corresp.) Rio Jantiro, d. 13 Febr. Juntaen i Buenos=Ayres har erklæret den portugisiske Regjering Krig. Et hurtigt seilende Skib, der ankom hertil fra Platafloden, overbragte Aviserne fra Buenos Ayres, der indeholdt denne Erklæring.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-05-19
Toulon, d. 28 April. J Gaar var den engelske Eskadre i Sigte. Vor Admiral lod 8 Linieskibe og 4 Fregatter gaae under Seil. Hensigten af denne Udløben var at fjerne den fiendtlige Eskadre, for at lette Ankomsten af en Convoi paa 25 for største Deelen med Korn ladte Skibe, hvoraf 15 vare bestemte til Marseille og 10 til denne Havn. Maneuren lykkedes fuldkommen. Alle Skibe løb med Canonchaloupperne, der ledsagede dem, lykkelig herind.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-05-19
- Riga, d. 28 Martii. J Forgaars kom Hs. Excellence Hr. Chevalier Barclay de Tolly, russisk Krigsminister, General af Jnfanteriet, Commandant en Chef ved den første Vestarmee, fra St. Petersborg hertil. J hans Følge befandt sig Oberst Sakrevsko og Capitain i Generalstaben, Tschitschagow. Han tog sit Afstigeqvarteer ved Borgermester Barclay de Tolly og fortsatte i Dag Reisen til sin Bestemmelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-05-19
Petersborg, d. 25 April. J Gaar er Hans Majestæt Keiseren afreist herfra, efterat han i Forveien havde bivaanet Gudstjenesten i den casanske Cathedral-Kirke. Rigskantsler Grev von Romanzov og Greverne Kotschube, og Araktschejew skulle befinde sig hos Hs. Majestæt. General Wasmitinow er udnævnt til den Øverstbefalende i Petersborg, og General Feldtmarschall Grev Soltikow vil føre Forsæde i Rigsraadet. De virkelige Etatsraader Nowositzow og Kromin ere udnævnte til Nid dere af Wladimir-Ordenens 3die Classe.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-05-19
Paris, d. 6 Maji. (Ved overordentlig Leilighed.) Hs. Majestæt Kongen af Neapel er ankommen hertil.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-05-19
Washington, den 13 Martii. Den engelske Regjerings troløse og mørke Politik er endelig fuldkommen lagt for Dagens Lys. Efterstaaende Budskab, som de forenede Staters Præsident udstædte til begge Congressens Kamre, har opvakt den meest levende Sensation. "Jeg forelægger Kongressen, af visse Documenter, der befandt sig i Statssecretariatet. De bevise, at for nylig og medens de forenede Stater undertrykte deres billige Harme, og med religiøs Troskab nøie iagttog Fredens og Neutralitetens Love mod Storbrittanien, søgte denne, under sin Gesandts venskabeligste Forsikkringer, at afstedkomme Uro og Oprør i vore Provindser. En hemmelig Agent fra denne opfordrede i Stille Jndvaanerne til Uydighed, og intriquerte med de Misfornøiede, for i Forstaaelse med den brittiske Magt at tilintetgjøre de forenede Staters Union og oprette i de østlige Dele af dette Land en Punct af politiske Forbindelser med Storbrittannien. Virkningen, som et saadant Complots Opdagelse maa frembringe i de offentlige Raadsforsamlinger, vilikke forfeile at gjøre alle gode Borgere disse Staters lykkelige Forening desto dyrere, en Forening der ved Hielp af det guddommelige Forsyn er den sikkerste Borgen for deres Lykke og deres Frihed. – James Madison. Dette Budskab gjorde i Kongressen et levende Jndtryk. Den ledsagedes af en Brevvexling mellem Greven af Liverpool og Si James Craig, forrige Gouverneur i Canada og med en vis Capitain Henry, der var den geheime Agent, hvorom Talen er i Budskabet. Sidste har opdaget alt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-05-19
Neapel d. 25 April. J Gaar holdt Hans Majestæt Revne over Tropperne, der udgjøre det Contingent, som afmarscherer til Keiserens og Kongens store Armee. De ere besjællede af den bedste Stemning og bestaae af det smukkeste unge Mandskab. Omendskjøndt Veirliget var slet, saa underholdt Hs. Majestæt sig dog længe med Officererne og Soldaterne. Da Efterretningen havde udbredet sig, at efter Reven de Regimenters Afmarsch snart vilde følge, som skulde have den Ære at udgjøre en Deel af de franske Armeer, der ere kaldede til at grundfæste Fastlandets Skjæbne, saa have Bataillonerne, der troede ikke at komme til at forlade Kongeriget, alle som een Mand, søgt om den Gunstbeviisning at afmarschere med deres Vaabenbrødre for at kjæmpe ved Siden af de første Soldater i Verden. Liegnitz d. 6 Maji. Hs. Keis. Høihed Vicekongen af Jtalien forventes til Glogau fra Paris. Den 8de passerede Høistsamme gjennem Leipzig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-05-19
Berlin, d. 12 Maji. Efter vore Tidender er Hs. Majestæt, den russiske Keiser, ankommen til Wilna.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-05-19
Leipzig, d. 10 Maji. Hs. Durchl. Hertugen, af Anhalt Kothen er den 6te dennes afgaaet ved Døden, efter følgerne af et Slagflod.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-05-19
Turin, den 28 April. Madame Blanchard, har holdet her en lykkelig Luftseillads, den første vi har seet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-05-19
Den berømte practiserede Læge Dr. Pallas er død i Berlin, 81 Aar gammel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-05-19
London, d. 22 April. (The Courier.) Regjeringens Declaration. "Da den franske Regjering i en officiel Beretning, meddeelt Vedligeholdelses Senatetid. 10 Martii, har hævet enhver Tvivl, der endnu maatte finde Sted i Henseende til denne Regjerings bestemte Beslutning, fremdeles at understøtte Grundsætninger og forsvare et System, der er ligesaa stridende mod Sørettighederne og det brittiske Rikes Handelsinteresse, som ufordrageligt med de neutrale Nationers Rettigheder, og Uafhængighed, og da benævnte Regjering tydeligen derved har lagt for Dagen de uordentlige Fordringer, som dette System, saaledes som det er blevet kundgjort i Decreterne af Berlin og Mayland, fra Begyndelsen af har havt til Hensigt at fremstille, saa finder H. K. H. Prinds-Regenten, i Hs. Majestæts Navn og under Hans Authoritet, efter den formelige og authentiske Publication af disse Decreters Grundsætninger, for tjenligt, offentlig at tilkjendegive her sin bestemte Beslutning, fremdeles at modsætte sig Jndførelsen og Opstillelsen af denne vilkaarlige Codex, som den franske Regjering, hvilket den aabenbar tilstaaer, vil med Magt paalægge den hele Verden og lade Nationer erkiende som Lov. - Siden den Tid, da den Franske Nations Uretfærdighed og stedse tiltagende Voldsomhed ikke tillade mere Hs. Majestæt at indskrænke Krigsrettens Udøvelse i sine sædvanlige Grændser, uden at udsætte sig for Følger, der ere ligesaa ødelæggende for Hans Besiddelsers Han deel som Hans Krones Rettigheder. 1) Hs. Majest. har ved en indskrænket og lovmæssig Anvendelse af Rapressalie-Retten, hvortil Decreterne af Berlin og Mayland tvinge Ham at tage sin Tilflugt, søgt at forsone de neutrate Stater med den Forholdsregel, som Fændens Fremfærd har gjort nomgjængelig nødvendig og som Hs. Maj. har erklæret altid at være beredt til at tilbagekalde, saasnart at Fiendens Decreter, som have tvunget ham til at tage sin Tilflugt dertil, formelig og ubetinget ere tilbagekaldte og saasnart de neutrale Nationers Handel igien har faaet sin sædvanlige Gang 2).J en paa Krigen følgende Tidspunct vilde H. Maj., tagende Hensyn til den Stilling, hvori den Gang Europa befandt sig, uden at forlade Grundsætningerne og Gjenstanden for Conseilordrene af November Maaned 1807, gjerne indskrænke deres Virkninger, ved mærkeligen at formilde de Jndstænkninger, som de paalagde den neutrale Handel. 3) Conseilordrene af April Maaned 1809 kom istedet for dem fra 1807, og Storbritanniens Repressaille-System traf ikke meere mærkeligen alle de Lande, hvor alle de Aggressions-Forholdsregler, Fienden havde antaget, vare i Kraft; men dets Virkninger indskrænkedes til Frankrige, og til de Lande, som det franske Aag trykkede meest, og som naturligviis bleve integrerende Dele af Frankriges Besiddelser. (Fortsættes, med Moniteurens Anmærkninger.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-05-19
Wien, d. 2 Maji. Hs. Maj. Keiseren er fuldkommen kommen sig af den ham nylig tilstødte Upasselighed og fuldkommen istand til at foretage den forestaaende Reise til Prag og Dresden. Ved Hoffet er alt forberedet dertil. Hs. Maj. Keiserinden vil ledsage sin keiserl. Gemal. - J Overungarn ved Karpatherne skal et Corps paa 20,000 Mand, deels Jnfanterie deels Cavallerie, trækkes sammen. - Keiser Joseph den Andens sædvanlige Ledsager paa sine Reiser, og i de forrige Krige bekjendte K. K. General v. Zehentner, er død i Gräz. Alt. Mercur.) Soldau (i Preussen) d. 24 April. Allerede i 3 Uger cantonnerer her i denne Stad og omliggryde Egn keiserlig franskt Cavallerie. Her staaer 500 Mand grønne Husarer, der fortjene den stør oste Lov for deres udmærkede Mandstugt. (S. B.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-05-19
Preussisk Grændse, d. 29 April. For 8 Dage siden gik gjennem Burg 300 forskjellige Haandværkere, i Fredags nogle Troppeafdelinger, foruden Vogne med Krigstøi; i Løverdags en Bataillon, Hollændere tilligemed 55 Krigsvogne og 5 Feldt smedde; i Søndags 250 Permitterede med nogle Vogne og Gods; i Mandags 300 Mand af adskillige Regimenter; i Gaar 150 Artillerister paa Vogne, 300 Mand Rhinforbundstropper tilligemed J Canoner og Lavetter, og 20 Vogne med franske Soldater, og i Dag 2 Batailloner af det 18de Regiment paa 1200 Mand, hvilke overnattede her og afmarscherede videre frem over Berlin. (St.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-05-19
Udenlandske Efterretninger. Liebau d. 23 April. Da de fleste herværende Skibe skal lade Rug, ere Priserne derpaa steg me, og vil stige endnu mere, da Forraadet kuns er ringe, og de slette Veie hindre Tilførselen. Nærværende Priser ere for 116 Pd. Rug 51 Rd. Alb. pr. Læst. Enkelte Skibe have ladet Byg til 27 a 32 Rd. Alb. pr. Læst. Havre er solgt for 30 2 33 Rd. Alb. pr. Læst. For den bedste Hvede er senest given 84 til 87 Rd. Alb. pr. Læst. J disse Dage ere forskjellige Jndkjøbe gjorte af 4 og 3 Brand Hør for 16 og 18 Rd. Alb. pr. Skpd., nugholdes det 1 a 2 Rd. Alb. pr. Skpd. høiere; for Pashamp er givet 12 Rd. Alb. pr. Skpd. og for urenset og renset Hørfrøe, 2 1/2 a 3 Rd. Ulb.; for Hampefrøe, 1 1/2 Rd. pr. styrte Tønde. Formedelst det herværende betydelige Forraad af Salt er der ingen Kjøber til de faldbudne Partier, uagtet man har vildet solgt det for 70 Rd., maaskee end- og for 60 Rd. Alb. pr. Læst. Sild vil finde Kjøbere for 9 a 10 Rd. Alb. pr. Td. (Hand. Tid.)