Jyske Efterretninger, 1772-09-11
Æg No. 37. Jydske, sterrerneusser. Fredagen den 11. Septembr. 1722. de faaet Efterretning om den i Skaane opkomne Urolighed, og i sær Efterat man her ved Oberstadtholder, Rigsraad Baron Rudbeck hav Udtog af en Skrivelse fra Stokholm den 22 Augusti. bemægtiget sig Staden og Fæstningen, og til den Ende under 12, hujus til Christianstad, hvor Vice-Commendanten Capitain Hellichius havde udgivet et Manifest, hvori han giver tilkiende, hvorfore han havde føyet disse Anstalter til at forsvare den og Fæstningen Christianstad, nemlig: at see den hidtil af Rigstænderne førte Regieringsform afskaffet, der ikke clarerer, at han med sin underhavende af 300 Mand bestaaende Garnisigtede til andet end til Rigets og Undersaatternes Undergang, saa og de son ikke vilde nedlægge Gevær, førend denne Regieringsform var forandred og afskaffed, tillige formanende alle redelige Svenske Mænd at tænke paa deres Pligt imod Kongen og Fædrenelandet, og at gjøre fælleds Sag med ham; blev i Kongens Navn en Publication og Advarsel udstedt, og Baronerne Funk og Calling udnævnte af det Sekrette Udsket, den første til at forsvare Friheden og Rigets Sikkerhed i Skaane, og den sidste i ron Callings Udnævnelse, paastaaende selv at ville være Generalissimus Egnen heromkring; men som Hs. Majestæt Kongen satte sig imod Ba og føre Commandoen, skal Senatet have begegnet Konton med nogle anstødelige Ord, hvorfore Kongen forved Salen med stor Misfornøyelse, og begav sig lige hen til Corps de Garde, hvor han lod kalde Officererne til sig, og da det var paa den Tid om Formiddagen, at Vagten skulde afløses, var Mandskabet dobbelt. De forsamlede sig paa Rapport Salen, hvor Hs. Majestæt kortelig forestillede dem den hidtil forte Aristocratiske Regiering, som tyranniserede i heele Riget, spørgende dem, om de vilde være ham troe og staae ham bi, for at afskaffe dette Aag forsikrende dem, at han ingenlunde søgte at tilvende sig nogen EnevoldsMagt, men allene at hielpe Riget til sine gamle retmæsige Friheder, som det havde havt i Gustav den 1. og Gustav Adolphs Tider, hvortil de censtemmigen svarede Ja, undtagen Baron Cederstrøm, som undskyldte sig med at have aflagt Eed til den forrige Regieringsform, hvorpaa Kongen befalede ham at aflegge sin Kaarde. De øvrige Officerer, aflagde derpaa deres Troeskabs Eed til Kongen. Herpaa bleve begge Bataillonerne af Garden commanderede at marschere op i Slotspladsen, imidlertid kom Baron Calling ned til Vagten for at erkyndige sig om, hvad der foregik, men ham blev svaret, at han kunde forføye sig tilbage i Senatet igien. Slotsportene bleve derpaa tillukte. Hs. Majestæt satte sig til Hest og tilspurgte Garden, om de ogsaa ville sværge ham Huld og Troeskab, hvortil de samtligen svarede Ja, derefter bleve skarpe Patroner uddeelte til heele Garden, Raads-Salen blev besat med Vagt, saa at ingen maatte komme ud. Kongen reed under Ledsagning af Liv=Drabanterne til Tøyhuuset, og foretog samme med Artillerie Regimentet, der ligeledes aflagde deres Troeskabs Eed til ham. Jmidlertid bleve Canoner opførte ved Slottet, Nordermalms Torv, den søndre Sluse og ved alle Toldportene, hvilke bleve tillukte. Ober stadtholder Baron Rudbeck og et par andre Generaler skal være blevne arretterede. Der blev under Trompettet og Pauker af de Kongel. Herolder forkyndet, at Hs. Majestæt gjorde disse Anstalter til sin egen og Rigets Sikkerhed, saa at ingen, som holdt sig rolig og stille, havde noget at befrygte. Om Aftenen besøgte Hs. Majestæt Admiralitetet, loed Borgerskabs Patrouillerne komme for sig. Allesteds, hvor Kongen kom frem, hørtes et glædeligt Vivat og Hurra. Om Natten var alting stille. Deels samme Aften, deels derefter, skal en Deel Personer være blevne arretterede. Dagen derefter den 20, begav Hs. Majestæt sig til Hest til Magistratens og de 50 Ældstes Forsamling her i Staden, saa og til Borgerskabets Corpser og alle Collegier, hvilke alle ligeledes aflagde deres Troe skabs Eed. Jmod Aftenen blev offentlig forkyndet, at Stænderne skulle Dagen derefter Kl. 12 om Middagen forsamle sig paa Rigssalen; dette skeede, og Hs. Majestæt indfandt sig derpaa i Kongelig Prydelse, og holdt en meget rørende og fyndig Tale til Stænderne, hvori han afbildede den ulyksalige Tilstand, Riget og Undersaatterne havde svevet i under den af Stænderne hidtil førte Regieringsform, hvilken han ønskede afskaffet, forsikrende derhos, at han aldrig tragtede efter Enevoldsmagten, hvorpaa Kongen selv aflagde sin Eed. Derefter fremlagde Hs. Majestæt 58 Punkter, som han selv havde forfattet til en nye Regieringsform, hvilket gjorde saadant et Jndtryk paa Gemytterne, at samtlige Stænderne indvilligede deri, og aflagde deres Eed. Efter alt dette lved Kongen istemme Te Deum laudamus. Aalborg den 10 Septembr.