Ribe Stifts Adresseaviser, 1840-04-24
Den af 28 og bestaaende Forordning for Hertugdømmerne og Helligholdelsen af Søn- og Helligdage indeholder væsentligst Følgende: Af Helligdagene ere første Juledag, Skjærtorsdag, Langfredag, første Paaskedag, første Pintsedag, samt Bededagen bestemte til heelt at helligholdes; de øvrige Helligdages saavelsom Sønda genes Helligholdelse vedvarer indtil Kl. 4 om Eftermiddagen; men paa samtlige Søn, og Helligdage skal, i Særdeleshed paa den Tid, da der holdes Gudstieneste, en stille Helligholdelse finde Sted, som for hver Formiddags=Gudstieneste fastsættes til 2 enhalv og for hver Gudstjeneste om Morgenen og Eftermiddagen til 1 enh. Time. Saalænge paa Søn, og Helligdage den Tid, der helligholdes, vedvarer, skulle alle larmende saavelsom alle offentlige Arbeider være forbudte. Herfra undtages dog de Arbeider, der ere fornødne til det huuslige Livs og Næringsdrivts Fortsættelse og som ikke taale Opsættelse; Arbeider i Sæde- og Høsttiden, naar disse paa Grund af ugunstigt Veirligt ikke længer kunne udsættes; Fattigfolk, Jndersters og Dagleieres Arbeider til Dyrkning af deres Jord og Hauge, og til Brændsels Forskaffelse, saavelsom andre Arbeider, til hvilke de behøve fremmed Hjælp; Maling paa Møller, dog med Udelukkelse af den Tid, da der holdes Gudstjeneste, og med Undtagelse af Stamper og Hammermøller; de Arbeider, der behøves i Nødstilfælde og til Hjælp ved ulykkelige Hændelser. haandværkere og Fabricanter, og overhovedet Alle, som drive en Næringsvei, maae ikke paa Søn, og Helligdage holde deres Svende, Lærlinge, Fabrikarbeidere og Medbjælpere til Arbeide i denne Næringsvei, hvorved de hindres i at tage Deel i Gudstjenesten, forsaavidt Saadant ikke til Opsynsførelse eller i andre Henseender er uundgaaelig nødvendigt. Ogsaa ere alle Overeenskomster forbudte, hvorved Svende, Fabrikarbeidere og Medhjælvere imod en høiere Ugeløn paatage sig en Forpligtelse, som er i Strid hermed. Alle offentlige Forsamlinger, Markeder og larmende Forlystelser, saasom Maskerader, Dands og Gilder i offentlige saavelsom private Huse, alle Kegle- eller andre støiende Spil, Fugleskydning &c. ere forbudne saalænge Helligdagen varer; dette gielder ogsaa for den hele stille Uge, fra Palme-Søndag til Paaskefesten, uden Arbrydelse. J Helligdagstiden paa Søn, og Helligdage ere alle støiende Øvelser og Foretagender, isærdeleshed ogsaa Klapsagter saavelsom alle larmende Jagtselskabet forbudte, ogsaa er det forbudt Enkelte at jage saalænge Gudstienesten varer. J den Tid Gudstienesten holdes skal al Kjøben og Sælgen i de Handlendes, Kræmmeres, Høkeres, Slagteres, Bageres og andre Næringsdrivendes Boder være forbudt, med Undtagelse af Salget af Medicin i Apothekerne, og hvad der et nødvendigt til Syges Pleie. Boderne skulle i denne Tid alle holdes lukkede, og først efter endt Gudstjeneste igjen aabnes. Ligeledes er det Kromænd, Gjæst givere og dem, der udskiænke Drikkevare forbudt i bemeldte Tid at modtage siddende Gjæstet; dog at Reisende og Kirkegængere kunne gives hvad de behøve til deres Vederqvægelse. Støiende Bryllupsiester, Høst- og Dandsegilder ere ogsaa forbudte om Aftenen førend Søn, og Helligdagene, og skulle de Kram- og Qvægmarkeder, som holdes paa en Løverdag, eller Dagen før en Helligdag, være endte Kl. 4 om Eftermiddagen. Alle øvrige for den hele Helligdagstid gieldende Forskrivter skulle ogsaa iagttages paa Aftenerne for samme, fra Kl. 9 af. Til Kroningen finde store Tilberedelser Sted. En Handlende i Kbhvn, skal have overtaget Leverancen af Hofdamernes Kjoler, der skulle bestaae af svært Atlask med rigt Guldbroderi og koste 1000 Rbd. hver. (Den sidste Talangivelse synes at være noget overdreven. (AbA.)De i Anledning af Kroningen nødvendige Forandringer i Frederiksborg Slotskirke skulle allerede paabegyndes saa tidligt, at det er under Ventilation, om den nu forestaaende Confirmation kan afholdes i Kirken eller i "Rosen", der, ligesom tidligere, vil blive afbenyttet til Gudstjeneste, medens Forberedelserne til Kronningsacten foretages. Ogsaa er der allerede tagen fat paa de øvrige Reparationer ved Slottet, og af den Virksomhed, som i saa Henseende allerede er indledet, lader sig slutte, at særdeles betydelige og kostbare Jstandsættelser ere paatænkte, saa at de c. 10,000 Rbd., som i den senere Tid aarligen ere medgaaede hertil, rimeligviis langtfra iaar ville være tilstrækkelige. Det hele Bjelkelag over Riddersalen undergaaer saaledes en, rigtignok høist fornøden, Reparation, og der tales om en vidtløftig istandsættelse og Udsmykning af Slottets Hovedetage. Bekræfter nu tillige den Efterretning sig, at det forrige Kroningsreglement næsten uforandret skal blive Rettesnor for denne Høitidelighed, saa maa det indrømmes, at Tanken, som leder det hele Arrangement, er ikke lidet forskjellig fra den, der ordnede Christian den 5tes Kroning, om hvilken det hedder, at "Kongen holdt dette for en Devotionsger og vilde derfor ikke have mange Ceremonier", og ved hvilken ingen Penge udkastedes, intet Fyrværkeribrændtes af, og Alting var stille." (Fredb. A.)¬