Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-02-24
Om det her værende Fattigvæsen behøver jeg ikke at sige meget; da en Hollandsk Søeofficier, Hr. Cornelius de Jong, som laae her en Tid med nogle ostindiske Skibe, har i Beskrivelsen om sin Reise (Side 197, i den i Hamborg 1803 udkomne Tydske Oversættelse) udførlig afhandlet det. Af hans Skrivt seer man og, at den rige Thomas Angells Legater, bestemte til velgjørende Øiemed, beløbe sig, 1789, til 249,000 Rdlr. - Det hedder ellers, at en Deel af de Angellske Stiftelser, som bestaaer i Landgodser, Saugbruge, 18 Actier i Røraas Kobberværk, skulle sælges. Mange i Trondhjem troe, at det vilde være et Tab for Stiftelserne; thi, sige de, man vilde neppe give 16 til 20,000 Rdlr. for en Bergpart, der kan kaste 6 til 900 Rdlr. aarlig af sig. J Følge Angells Testament skulle aarlig 2/3 Dele af hans Legaters Jndtægter oplægges til Hovedsummens Forøgelse; om dette altid har Sted, veed jeg ikke. Adskillige Patrioter troe, at de Angellske Stiftelser kunde paa den Maade opsluge tilsidst hele Landets Formue, og det vilde neppe gavne. En Mand, som af Fattigvæsenets Indretning her har erhvervet sig mange Fortjenester, og derfor med Rette fortjener, at nævnes, er den nuværende Landsbye Sognepræst, Provst Jac. v. der Lippe Parelius. - Valsenhuset her blev nyt opbygt af de Angellske Legater, men 1791 leed denne Stiftelse den Forandring, at de derværende Børn bleve udsatte deels i Byen, deels og fornemmelig paa Landet. Hvad deres Udsættelse paa Landet angaaer, troer man almindelig i Trondhjem, at denne Indretning er ikke den bedste. Man siger, at Børnene faae en maadelig Opdragelse og en ussel Pleie hos den fattige Landalmue, som de udsættes hos for Spotpenge, og komme ofte i ussel, svækket Skikkelse tilbage til Byen, hvor Vaisenhuuset, i sin første Indretning, gjorde en langt større Nytte; da en Mængde duelige Subjecter der dannedes, hvilke siden efter, som baade geistlige og verdslige Embedsmænd have været Staten til Nytte. Her gives ellers og en borgerlig eller saakaldet Realskole. Ogsaa denne er største Delen oprettet ved det Angellske Legat 1783. Den har i dette Aar (1804) fem Lærere, 42 Drenge i 3 Classer, og ligesaa mange Piger i 2 Classer. Drengene undervises i Regning, Skrivning, Christendom, Tegning, Musik, Historie, Engelsk, Fransk og Tydsk, - og Pigerne tillige i at brodere og andre Fruentimmerarbeider, til hvilke en Lærerinde er ansat, som har fri Bolig, Brænde og 200 Rdlr. aarlig. Lærerne ere: en Sproglærer i de ovennævnte 3 Sprog, som har en egen Gaard før sig, 600 Rdlr. og frit Brænde, i aarlig Løn; en Mathemathiker, med 230 Rdlr. og fri Bolig; en Lærer i Christendom, som har 310 Rdlr. og fri Bolig; en Lærer i Historien, med 280 Rdlr. og fri Bolig; en Tegnemester og en Musiklærer, hver med 200 Rdlr. Løn. Efter en nye Plan for denne Skole, udgivet ved Trykken d. A. af dens Direktion, og forfattet af Hr. Pastor Schavland, betales der for hvert Barn 20 Rdlr. aarlig, for fattige, 10 Rdlr., og Jndtrædelsespenge, i det mindste 64 Sk. til hver Lærer. - Den vigtigste Opdragelsesanstalt i Trondhjem, er ellers den der værende Cathedralskole som hvis prægtige Bygning jeg talde i forrige Brev); men da der forestaaer den, som de øvrige Latinskoler i Dannemark og Norge, en Forandring og nye Organisation, vil jeg intet melde om dens indvortes Indretning. Lærerne der, skulle ikke være saa godt lønnede som ved Realskolen. Denne Skoles udestaaende Capitaler beløb sig i Aaret 1796 til - 10,000 Rdl.,men den vil nu faae en betydelig Forøgelse i Formue af det saa kaldede Lectorats Godser. De fleste Bisper i Trondhjem, den nærværende undtagen, have været Lectores Theologie, og derfor havt betydelige Præbender eller Landgodser, som nu skulle sælges, og anslaas for 100,000 Rdlr. Med disse Domkirken i Trondhjem tilhørende Præbender, forholder det sig saaledes: de gamle Lectores Theologie havde 3 Præbender, hvilke nævnes i Schønings Beskrivelse om Trondhjems Domkirke; Bispen i Trondhjem 1743, Ludvig Harboe, og hans Eftermænd, Rannestad, Gunnerus og Bang nøde, foruden deres store Jndkomst som Bisper, tillige Lectoratets Godser, som et Sincure, uden derfor at forrette Lectors Tjeneste. Den sidst afdøde Biskop Schønheider, fik med sit Embeds 1788 og bemeldte Godser. Han læste som Lector Theologien i Latinskolen, men aftraadte, for Skolens tilkommende nye Indretnings Skyld, disse Godser for sig og Eftermænd til Cathedralskolen. Disse Godsers Aftrædelse, som alle skulle ligge i Trondhjems og Romsdals Amter, synes alligevel at været forenet med mange Vanskeligheder, og den nye Biskop, som Fremmed, kan ikke vide, hvor de ligge. Samt lige Fogder i disse Amter skulle nu give Oplysninger om disse Godser af de gamle Matrikler. Rigtig nok kan jeg ikke opgive deres aarlige Jndkomster; men, at de ere ei ubetydelige, kan man vide af det Rygte, at den nærværende biskop har tilbudet sig at forpagte disse Eiendomme for 400 Rdlr. aarlig. Alle kyndige Landmænd mene, at Skolen derved vil komme i Besiddelse af en Fond af 100,000 Rdlr. Værdien af et Spands Jordegods i Trondhjems Amt anslaaes nemlig, efter et Middeltal, til 800 Rdlr. Jordskylden i dette Amt regnes efter Spand, der i sig selv er meget ubestemt, indrettet efter en gammel Beregnings maade, og slet ikke efter et geometrisk Fladeindhold, som i et saa fjeldagtigt Land ikke let lod sig gjøre. Et Spands Værd kan altsaa efter Beliggenheden være meget forskjellig; i frugtbare Egne, hvor Agerdyrkningen, Skove, eller Stadens Nærhed skaffe Fordele, kan en Gaard paa 1 Spand vel være 8000 Rdlr. værd; men derfor gives der og Gaarde ved Søkanten, hvor Agerdyrkningen er saa ringe, at de neppe kunde være af 200 Rdlr. Værd. - Afgivterne af et Spand, efter Lovene, her i Amtet, er fra 1 til 4 a 500 Rdlr. i Jnd fæste, 3 Rdlr. i Landskyld og 2 Rdlr. i Skyts penge o. s. v. af hver Opsidder aarlig. Provst Krarup i Fyen skal ellers have skrevet en Afhandling om Forskjellen paa Jordskyld i Dannemark, Norge og Holsteen; hos ham kunde man maaske hente større Oplysning i denne dunkle Materie. – Saa meget synes at være vist, naar man seer hen paa ovennævnte Godsers Værd, at det vilde være let, saavel at ansætte flere Lærere ved Skolen, som anstændigt at lønne dem. Mere om de andre Skoler i næste Brev. Lev vel! (Forts.)