Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-03-21
Nykjøbings Landevei til Ringsted gaaer i S. S. O. Retning igjennem Sognet og Kirkebyen. Bøndergaarden staae fra 48 Tdr. Hrtkr.,med et Antal af 4080 Tdr. L. Husene have fra 28 Tdr. Ld. Godsejerne ere Løvenborg, Kongs dal, Frydendal, Knapstrup. Jkke Kornavl men Qvægopdræt og Tørvesalg ere Hovednæringsvejene. Total Areal c. O, 183 M. 7206 Tdr. L., med et Folketal (1826) 936, fordeelte paa c. 190 Familier, med 1 mærkelig Sognekirke, 1 Præstegaard, 2 Skoler, i Hovedgaard, 46 Bøndergaarde, 90 Huse med Jord, 19 Huse uden Jord, 1 Vejr= og 1 Vandmølle, 28 Jndsiddere, upriv. Hrtkn. c. 321 Tdr., priv. Hrtkr. 12–2. foruden Skov og Mølleskyld. Bonitering, Taxering og nøjagtig Opgivende af Sognets Hrtkorn har jeg ikke kunne erholde. 1826 fødtes 42 hvoraf 5 uden f. Ægt. døde 18. Ægteviede 10, Par. De Fødte til de Levende som 1. 22 og til de Døde som 1. 52. Fordeelagtigt Forhold til Populationen. Middagsforskjæl fra Kbhvn, over Kirken 356, sildigere. Til Sognet – følgende Byer og Steder; a) Ondløse Bye, saa skrives nu Navnet og jeg troer rigtigst f. Ar. Bernts. Vndløsse i det N. O. Hjørne af Sognet beliggende og temmelig langt fra sine vestlige Byer mod den for sine Afladsbreve (10) berømte Sct. Laurentii Kirke, med kamsløifet Taarn, 2 store og fortrinlige Klokker, den største fra 1616. Altertavle, Prædikestol af sædvanligt, dog pynteligt malet og forgyldt, Billedhuggerarbeide, Lysekrone, Herskabsstol, malede Kirkestole, anseeligt Pulpitur med Udbygning, hvorpaa denne mærkelige Indskrivt: er tribus sacellis 30. D. Laurentii, Olai et Annæ saaris templum hos sub papatu et constructum et – refectum 1686, derpaa ogsaa Series Pastorum for 1494. 1703, et Madonnabillede nedsat i Taarnet, afskrabet og m. beskadiget, et Krusifix fra 1680. Sacrastiet blev i afv. Aarhundrede indrettet til en aaben Begravelse, hvori en Oberst Schak 1 1748 med begge sine Qvinder S. Hed. v. Bylov 1724 og Hypolita M. Cat. v. Byløv, Khrre v. Staffelt til Kongsdal 1 1759. Hans Billede til Hest hænger paa Væggen, og selv ligger han i en stor Marmorkiste. For Begravelsen Jerngitterværk. Nu tilhører Begravelsen Nogle af Familien v. Hauch, er et ret zirligt Begravelsested. J Kirken under Katholicismen, 4 Altre, Sct. Laurenti, Catharine, Annæ og Olari. Af Aflads brevene findes 3. An. Eccl. 11, 204, 226 og 530; p. 664 nævnes et fjerde for 1474. Deri findes desuden et Gavebrev for 1364, hvori en Joh. Pædærson de Swetninge (Svinninge) Armiger, c. r. S. perditecta giver til Unlose Kirke nogle Jorder i Østorp o. Østrup pro salute animarum suar, med saa Skjæl, at derfor skulle aarlig anskaffes og antændes una candela ad hon. CorpXshi, men kun una candela ad hon, b. Mariæ Virg. et una candela ad hou. b. Laurenti. Disse Afladsbreve indeholde intet usædvanligt og synes ikke at vise nogen særlig Trang for Kirken, som f. Ex. Afladsbrevene, der ere givne Vindeby Kirke i Lolland. Ringmuur om Kirkegaarden. Kirken selv er usædvanlig lys, og er iblandt Landsbykirker en ret anseelig og smuk Kirke, men beklage maa man, at da man i de senere Tider reparerede Kirkerne bleve mange Steder de høje og anseelige spidsbuede Vinduer ombyttede med de sædvanlige fiirkantede Trærammer og de høje imponerende Kampgavle paa Taarne og Kirker sløifede. Muligt er Kirken et Minde om, at den har succederet et mærkeligt Oltidsminde, og at man for saa meget muligt at udslette dette, har begavet Kirken med saa mange Afladsbreve. God og stor Præstegaard med temmelig vidtløftige Bygninger temmel, gode Værelser, anseelig og stor Have. Embedsjord med pr. Hrtk. 7.3 Areal 33, efter Andre 50 Tdr. Ld., taxeret p. Tdr. Ld. til 75 Rbd. S. Skovsk. 4 Skpp. 8 Tdr. Ld. Præstegaarden strax ved Kirken. Ny og god Skole med de befalede Jndretninger, Have; Jord 6 Tdr. Ld. Skolebørn 100. Desforuden 12 Bøndergaarde, 52 Huse med Jord, 8 uden Jord og 12 Indsiddere. b) Østrup B. i ov. Doc. for 1364 Østorp, 2 M. S. O. f. K., hvorigjennem Landeveien fra Nyekjøbing til Ringsted passere i S. S. O. Retning, med 12 Bøndergaarde, 14 Huse med Jord, 2 Do. uden Jord, 3 Indsiddere. Forhen en Skole men nu nedlagt. c) Ulkestrup B. eller Ulfstorp 1/2 M. V. f. K. med Bøndergaarde, 6 Huse med Jord, 4 Do. uden Jord og 5 Jndsiddere. d) Ulvig eller Ulfsvig strax N. f. foregaaende med 2 Bøndergaarde, 4 Huse med Jord og 2 Jndsiddere. Til Byen hører desforuden 2 andre Gaarde, nemlig Wilhelmshaab og Lisesdal, begge med Værelser og Indretninger for Familier uden for Bondestanden. Tillægs Navnet vig, siger os, at Aamosen maa i hine Dage have staaet langt høiere end den gjorde for 1773, da Bro mølle blev nedlagt, og Flodemaalet derved, og ved Gjennemgravning blev sænket 5 Alen. Nu ligger Stedet vel 1/4 M. for Aamosens gamle Bredde, og atter 1/4 M. næsten fra Aamoseaaens nuværende indskrænkede Leie. e) Tømmerup 3/4 M. V. S. V. f. K. med 11 Bøndergaarde, 14 Huse med Jord, 3 Huse uden Jord, og 6 Jndsiddere. Skole ny opbygt med god Bygning, de befalede Indretninger, temmelig Haveplads, Jord 6 Tdr. Land, Skolebørn 55. Dette er et af de Stedsnavne der meget ofte forekomme i alle Provindser og nævnes snart Tommerup, snart Tymmerup, Temmerup sjældnest Tommerup; i Jylland, almindeligst Tammerup. Navnefædrene synes at maatte søges i det ældgamle Tymme eller Thymmo- og Stederne med dette Navn altsaa ældre end Christendommen. Derimod nedstamme Tammesstrup og Thommestrup sandsynlig af Thomas, altsaa yngre end Christendommen. Men af disse Stedsnavne ere der ikke mange. 1) Kongsdal Hovedgaard 1/4 M. N. V. f.N, 2 M. S. S. V. for nærmeste Kjøbsted Holbek. Gaardens første Navn Tygestrup af en nedbrudt Bondeby, der hed saaledes; eiedes i de ældre Tider af den bekjendte Marsk Stig, og efter ham af hans Søn Anders Stigsøn. Hovedbygningen Grundmuur 2 Etager med 2 Fløie og Taarn. Ladegaarden deels Grundmur deels Bindingsværk, opbygt 1594. Siden har den havt mange Eiere, hvoriblandt H. J. Kong Fr. 3die, der gav den sit nuværende Navn. Den har en meget smuk Beliggenhed, omringet af Skove, høje Banker og dybe og snevre Dale. Pr. Hr. 39-23. Skovsk. 5 Tdr. Mølleskyld 5 Tdr. Ondløse Kirketiende og Kirkejorder, Søndersted Do. begge med tiendeydende Hrtkr. 48741. kostede det Hele 40,000 Rbd. 1801 56,000 Rbd. og Søndersled Kirke desuden 3,200 Rbd. J Hovedgaardens Marker den ved sine Underkurer bekjendte Kilde, see Dan. Bibl. Legater, ingen. Fattigvæsen. 1826 vare i begge Sogne 38 Fattige, som nøde Understøttelse paa Kommunens Bekostning. Hvad og hvormeget er mig ikke meddeelt.