Viborger Samler, 1847-06-07
Nyeste Postefterretninger. Nordamerica. Boston, den 15de April. Stæderne Boston og Philladelphia kappes, som bekjendt, om det videnskabelige Hegemonie i Fristaterne. Begge ere langt forud for de øvrige store Stæder i Forbundet, saavel hvad angaaer deres Læreanstalter, som med Hensyn tilden Aand, der besjæler deres Befolkning. Kan det, som Nordamerica har ydet, end ikke træde i Sammenligning med det, som de større Nationer i Europa have udrettet, saa bør det dog ikke forblive nændset. Nordamerica bør kun bedømmes fra Nutidens og Fremtidens Standpunct, Her er ikke Talen om hvad America har ydet, men hvad det yder og hvad det lover at yde. Lige indtil den sidste Tid havde America virkelig ingen Tid til at lægge Vindpaa den høiere Dannelse. Alle Kræfter vare rettede paa Erhverv, og Auctoriteterne indskrænkede sig til at drage, Omsorg for Folkeunderviisningen. Men efterhaanden, efterat Handelen havde bragt Rigdom i Landet, viiste Trang sig til Dannelse. Jeg kjender ingen Stad i Europa, hvor Videnskabsmændene staae i høiere Anseelse end i Boston. Endog iblandt de arbeidende Klasser træffer man i Almindelighed levende Sands for Dannelse. Americaneren, og navnligen Bankeen, er af Naturen meget videlysten; som Beviis paa denne Sætnings Sandhed kunne Forelæsningerne i Lowells Jnstitut tjene. Lowell, en meget riig Kjøbmand i Boston, efterlod sig en uhyre stor Formue, hvoraf flere hundrede tusinde Dollars vare bestemte til at fremme Underviisningen ved offentlige Forelæsninger, for hvilke ingen Betaling erlagdes, med den udtrykkelige Bestemmelse, at ikke en Hvid af denne Sum maatte anvendes til at opføre Bygninger. Saaledes opfordres nu hver Vinter flere af de dygtigste nordamericanske Lærde, og undertiden endog Udlændinger til at holde offentlige Forelæsninger over en eller anden videnskabelig Disciplin. Ethvert Cursus bestaaer af 12 Timer (2 ugentlig) og honoreres med 1200 a 2000 Dollars. En uhyre stor Sal i den forrige Theaterbygning tjener som Auditorium, hvori over 2000 Mennesker have Plads. Desuagtet er det ofte Tilfældet, at Rummet er for lidet og indskrænket, og at Foredragene maae gjentages den følgende Forelæsningsdag, navnligen naar de handle om realistiske Gjenstande. Dette var Tilfældet i sidste Vinter med Hensyn til Professor Agassis's Forelæsninger. (Professor Agassig fra Neuschatel læste over Naturhistorie i Almindelighed.) Syv tusinde og fem hundrede Tilhørere havde ladet sig indskrive, og trods det, at enhver Lection gjentoges den følgende Dag, kunde dog kun 4500 erholde Adgang. De øvrige maatte finde sig i deres Skjebne og trøste sig med, at disse Forelæsninger ogsaa ville finde Sted i næste Vinter. At ikke allene Nysgierrighed og Fashion lokkede Folk til disse Forelæsninger, kunde man slutte deraf, at de sidste Timer vare ligesaa besøgte som de første. Derhos herskede der en Stilhed, der vidnede om den store Jnteresse, hvormed denne udmærkede Docent blev hørt. Men der gives vel ogsaa kun faa Lærde, der med saafleersidige og grundige Kundskaber forbinde en saa henrivende Begeistring for Videnskaben, og end færre forstaae, at fremstille paa en saa klar og almeenfattelig Maade, Naturens Love. Og dette turde da fornemmelig være Aarsag til, at disse Foredrag, endskjøndt streng videnskabelige, dog ere blevne saa populaire. Med særdeles Jnteresse hørtes Meddelelserne om den tydske Videnskab og navnligen med de Tydskes Arbeider i Embryologiens Gebeet, – Arbeider, som vare ganske ubekiendte for Americanerne. Disse Forelæsninger bivaanedes ikke alene af Gentlemen og Ladies, men af Folk af alle Klasser - Haandværkere, Kjøbmandsbetjente, Forpagtere fra Omegnen og endog Tiende. Veed De vel," sagde en fornem Dame fornylig til Agassiz, at jeg for Deres Skyld har i de sidste 2 Maaneder 2 Gange Huusarrest om Ugen, og da nu Schweizerprofessoren udtrykte sin Forhanselse derover, fortalte hun ham, at hendes tvende Kammerjomfruer havde som særdeles Gunst udbedet sig den Tilladelse til at turde høre Gjentagelsen eller den anden Forelæsning over Naturhistorien. Saadanne Forelæsninger have en meget god Indflydelse paa Americanerne, der engang imellem maae erindres om, at der i denne Verden gives endnu meget Andet end at gjøre Penge (to make monen), som fortjener at opstilles som et værdigt Maal for Menneskets Stræben. Allerede have Agassis's, Forelæsninger baaret Frugter. Umiddelbart efter Forelæsningens Ophør talte man om Nødvendigheden af et nyt Musæum i det naturhistoriske Selskab. Otte Dage derefter, i det næste Møde, fremlagdes, discuteredes og antoges Overslaget. En Subscription aabnedes, og inden 14 Dages Forløb vare 30,000 Dollars tegnede. Om saa Maaneders Forløb er den nye Musæums Bygning opført, uden at Regjeringen dertil har bidraget, det Allermindste. Culturministeriet i dette Land forbygger sig ikke Storbritannien og Jrland. London, d. 1ste Junii. Mange Medlemmer af Underhuset ere misfornøiede med Indholdet af den med Frankerig, Spanien og Portugal trufne Overeenskomst. Af foreløbige, af Lorderne Russell og Palmerston givne Erklæringer synes af fremgaae, at det portugisiske Anliggende ikke lader sig tilbørlig bedømme efter Protocollen, thi det kommer an paa at vide ikke alene det, der er foregaaet imellem Dronningen af Portugal og hendes Undersaatter, men tillige det, der har fundet Sted betræffende Dronningens Andragender til andre Magter, og om disses Tilbud at intervenere i Portugals Anliggender. Den britiske Regjerings Retfærdiggjørelse maa altsaa efter al Sandsynlighed søges deri, at, saafremt England ikke havde vidst at bevirke en fælleds Jntervention med Spanien og Frankerig, vilde Spanien have interveneret enten ene eller i Forening med Frankerig. The Times søger at godtgjøre, at Jnterventionen i Portugal ingenlunde tilsigter Fokkepartiets Undertrykkelse, men kun en Udsoning af de stridende Jnteresser.