JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-05-01
En elegantklædt ung Mand kom nylig kjørende ind i en fransk Provindsstad og tog ind paa Byens første Gjæstgivergaard. Jdet han steeg ud af Vognen, bad han værten have den Godhed at give Kudsken 6 Fr. i Drikkepenge, da hans egen Kasse for Øieblikket kun bestod af Guld. Da Verten fandt, at det var noget vel høie Drikkepenge, spurgte han Nu forundret: Hvorledes, 6 Francs." svarede den Reisende: Hvis det synes Dem for lidet, saa giv ham 10. Denne Ædelmodighed var paafaldende; men Forbanselsen voxte, da man overrakte den Fremmede den Bog, hvori de Reisende De optegne deres Navne, og han der skrev. Hertug af Bordeaux. Som en Løbeild fløi nu denne Nyhed gjennem hele Byen, og det varede ikke længe inden Gjægivergaarden var opfyldt med Byens Notabiliteter, der med største Ærefrygt ledsagede den forbansede Reisende til Theatret, hvor en levende Folkejubel modtog ham, og efter Forestillingen ledsagede ham tilbage til Gjæstgivergaarden, der nu var pragtfuldt illumineret. Forbauset over de mange Festligheder, spurgte endelig den unge Mand den ærefrygtsfulde Vært, hvem alt dette gjaldt. Dem, Hertugen af Bordeaux. - For Diævlen, hvo har sagt Dem, at jeg er Hertugen af Bordeaux, Nu, har De ikke selv skrevet det i min Bog: Jeg beder og Forladelse. - sagde den Fremmede smilende: dermed meente jeg kun, at jeg hedder Hertug, er fra Bordeaux, og reiser paa Viinhandelens Vegne. Tunnellen, eller den underjordiske Gjennemfart under Themsen, som et Selskab i London lader grave, og hvorpaa der alt i flere Aar er arbeidet, er nu saavidt fremmet, at man haaber, inden to Maaneder at faae Jordarbeiderne fuldførte. Der udgraves hver Uge 50 Fod Jord. Men kommer man nu ogsaa snart til det forønskede Maal, at see Tragten aaben, saa vil der dog endnu være noget tilbage at gjøre, med at skaffe beqvemme Tilgange fra begge Sider. - Det vil sikkerlig vare mere end eet Aar efter at Passagen er aabnet for Fodgængere, inden det vil blive Vogne tilstedet at benytte denne Gjennemfart. – Grundeiendommene i Nærheden af Tunnellen ere allerede stegne 20 pCt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-05-01
En fransk Journal fortæller Følgende: Forleden saae man i Stockholm en tilsyneladende over 80 Aar gl., slet klædt Mand liste sig omkring Slottet, sædvanligt paa den Tid, da Kongen pleier at ride ud. Da Slotsvagten fandt denne hans Omsnigen mistænkelig, arresterede den ham, og var just i Begreb med at visitere ham, hvorved der ikke blev fundet Andet hos ham, end et Bønskrift til Kongen og et lille Sølvkors i et hvidt Baand, som han paa ingen Maade vilde give Slip paa, de Trommerne i det samme hvirvlede, og forkyndte, at Kongen forlod Slottet. Den ubevogtede Gamle styrtede nu frem, kastede sig ned for Kongens Fødder og sagde idet han rakte Korset hen imod ham: Sire! De har vundet saa mange Batailler og faaet saa mange Kors, siden jeg første Gang saae Dem, at De ventelig har forglemt det allerførste Kors, som De modtog i Deres Liv. Her er det Af min Haand har De engang for modtaget det; jeg vilde nu atter bringe Dem det inden jeg døde. - Det var den gamle Landsbyskolemester fra den By, hvori Bernadotte er født. Kongen tog venligt imod sin gamle Lærer og udsatte en Pension for ham; men paa den gamle Mand maa denne Scene have gjort et altfor hæftigt Jndtryk, thi han blev syg og døde et Par Dage derefter.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-05-01
Skræddermester Poset, der kalder sig grand tailleur de la capitale de France, bekjendtgiør, at han forfærdiger americanske Chamæleonsfrakker, der ikke blot forene Frak, Beenklæder og Vest i eet Stykke, men ogsaa, paa en meget let og simpel Maade, kunne forvandles til Kapper, Capots og Spensere. Disse Frakker, Kapper, Spensere og Capots kunne igjen, ved smaae, lette Coups, forandres efter alle mulige Moder, saa de faae hvad Snit man vil. Han forsikkrer slutteligen, at Stoffet er et ganske nyt Slags Tøi, der er varmt om Vinteren og kjøligt om Sommeren, og holder sig smukt ti Aar længere, end de ældste Menneskers Liv. Hvis alt dette er sandt, saa behøver ingen Mand herefter at betale meere end een eneste Skræderregning.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-05-01
J Christiansand hændtes det forleden, at et halvandet Aar gammelt Barn faldt ud af et Vindue i andet Stokværk ned paa Gaden, uden at det kom til ringeste Skade. Barnet holdt end ydermere ved Faldet 2 Knive i Haanden.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-05-01
J Thisted Avis læses følgende snurrige Avertissement, underskrevet: Jrup 1840. Niels Jensen Gade: 1839 havde vi tvende gode Piger til at synge, men i Aar maa den ene maaskee synge med en anden Tone; det var ogsaa det samme Aar som jeg blev pryglet paa vor Bleg af een, der kom til mig som et Fruentimmer, men dog saae jeg ikke noget Kiendetegn; jeg havde Mistanke til en Tømmerkarl, som heed Christen Hansen og jeg indstævnte ham til en Politieret og tvende Vidner med ham at han skulle blive fri for denne Mistanke, men han blev hverken skyldig eller frikiendt; men Meningen er den, at jeg ikke kommer mere paa den Bleg om Natten paa Grund af en Trudsel af en stærk Mand for sin Søns Skyld.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-05-01
Skibs- og Handelsefterretninger. Den 16 April ere de i Pillaus Farvand om Sommeren liggende Søtønder blevne udlagte. Paa Geersten Pint, som den farligste Banke i Haffet, ligger en stor, halv hvid og halv sort malet Tønde, som kan sees meget langt borte; i Midten, foran Mundingen af "Rønnen ligger en sort Tønde med 2 Koste overkore, som kan passeres paa begge Sider eftersom Vinden er; af de øvrige Tønder lader man, naar man kommer fra Haffet, de sorte paa Styrbords- og de hvide paa Bagbords-Siden. Kahlholzer-Hacken er mærket ved en sort og Heerde-Grunden ved en rød Tønde. - London den 20de April. J Dag var vort Marked bedre forsynet med engelsk Hvede end ellers i den senere Tid. Først paa Dagen forlangtes forrige Mandags Priser, men det kom ikke til Salg førend Landmanden slog 1–2 s. pr. Str. af Prisen; men hertil skeete da ogsaa en betydelig Omsætning. Ogsaa i friggjort fremmed Hvede var til samme Afslag en livlig Handel. – Meel herfra Byen uforandret; det fra Landet turde være bleven solgt under forrige Mandags Priser. – Saavel af engelsk som fremmed Byg tilførtes betydeligt siden vor forrige Beretning. Søgningen var idag saare ringe, og ligesom selv de bedste Qvaliteter kun kunde sælges 1s. pr. Otr. lavere, saaledes maatte de ringere Sorter finde sig i et Afslag af 1–2 s. pr. Otr. i sidste Mandags priser. - Af Havre kom ikke meget; men da Spørgsmaalet ogsaa var saare ringe, kunde kun smaa Poster sælges til de forrige Priser. Eierne holdt sig imidlertid faste, og syntes ingenlunde tilbøielige til at slaae af. – Af Bønner og Erter tilførtes høist ubetydeligt, og disse Artikler holdt sig fuldkomment i Prisen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-05-01
Blandt fremmede Kornvarer noteres: Med Told. Uden Told, Hvede, Danzig, Kønigsb. pr. Otr. . 65-79 c. 15 s. Dansk og Holstensk - 5765 lavere Rug . . . . . . . . . . . do. do. . . Erter, hvide . . . . . . . - : 3739. Havre, Dansk og Holstensk Rapssæd. pr. Læst Pd. St. 25-28.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-05-01
Kjøbenhavns Børscours den 28 April. Hamborg 2 M. - a vista 197. - Species 200. Species solgtes til 12 Mk. 4 pCt. Kongl. Obl. uden Renter 97 1/2 Rbd.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-05-01
Ved Tallotteriets 1502de Trækning i Kjøbenhavn udkom: Reisende fra den 22de til den 29de April 1840.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-05-01
Fra Gaabense til Vordingborg. Med Pakkeposten: Madam Schiøne; Frøken Secher, Forvalterne Schouboe og Jørgensen. Med Personposten: Greve Ahlefeldt; Controlleur Lindemann, Madam Lyngbye, Jomfru Braes. Udenfor Posterne: Cand. Glahn, Jomfru Wöldicke; Hr. Goldschmidt; Forpagter Krabbe med Familie, Major v. Olsen, Kjøbmand Hansen med Familie; Handelsfuldmægtig Mantzius; Naalemager Ohmeyer; Disciplene Clausen, Clausen-Bagge, Bech og Brünniche, Forvalter Jespersen, Kjøbmand Petersen. Fra Vordingborg til Gaabense. Med Pakkeposten: Hr. Biørn; Jomfru Andersen; Hr. Schrøder. Med Personposten: Greve Reventlow, Forvalter Øeberg; Capitain i Søeetaten, Wulff og Frue; Jomfru Winge; Hr. Clausen; Baron Rosenkrands. Udenfor Posterne: Hr. Bendiren; Greve Hardenberg; Skovrider Hansen; Hestehandler Swaback; Justitsraad Sommer og Hr. Hee.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-05-01
Gudstjeneste. Paa førstkommende Søndag begynder Gudstjenesten i Nykjøbing Kirke Kl. 1.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-05-01
AVERTISSEMENTS.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-05-01
Mariboe Dagvogn. At Mariboe Dagvogn første Gang iaar afgaaer fra Mariboe Løverdagen den 2den Mai Aften Kl. 9 og ligesom forrige Aar er sat i directe Forbindelse med Dagvognene i Sjælland, samt hele Sommeren, indtil 1ste November, regelret vedbliver at afgaae hver Løverdag og Tirsdag Aften fra Mariboe, for over Saxkjøbing, Sundbye, Nykjøbing og Gaabense at forene sig med Vordingborg Dagvogn, og retournerer fra Kjøbenhavn hver Torsdag og Mandag Morgen Kl. 7 (første Gang den 4de Mai) bekjendtgjøres herved. Jndskrivning af Reisende finder, paa hele Routen, Sted paa de Kongl. Befordringscontoirer. Nestved og Vordingborg Postcontoirer den 26de April 1840. J. N. Witte. C. Høegh Guldberg. Dampskibet Løven.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-05-01
Torsdagen d. 30 April ankommer Løven første Gang iaar fra Kiel og Taars til Vordingborg, Færgegaard om Aftenen Kl. 6, og afgaaer næste Morgen, Fredag den 1ste Mai, Kl. 6 tilbage til Taars og Kiel. - Løven vedbliver derefter hele Sommeren regelret at ankomme til Vordingborg Færgegaard hver Søndag og Torsdag Aften, og atter derfra at afgaae hver Mandag og Fredag Morgen Kl. 6. Priserne ere ligesom forrige Aar. – Jndskrivning til Løven finder Sted ved Expeditionscontoiret i Vordingborg Færgegaard hver Mandag og Fredag Morgen Kl. 55 1/4 og paategnes Passene sammesteds. De Reisende, der ønske at afgaae med Løven, og der Natten forud ligge i Stadt Kiel i Vordingborg, Bye, vorde om Morgenen Kl. 5 gratis, befordrede til Færgegaarden. Vordingborg Postcontoir den 24 April 1840. Høegh-Guldberg.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-05-01
J de 2de foregaaende As af Stiftstidenden var feilagtig sat præcis istedetforgratis, hvilket herved rettes. Redigeret, trykt og udgivet af W. F. Laub i Nykjøbing. Hjortehorn.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-05-01
Alle Sorter Hjortehorn kjøbes og betales med høieste Priis (tillige betales Fragten), paa Amager Torv No 38 i Kjøbenhavn hos Gjørtler J. M. Wiegel. J Henhold til vor tidligere Bekjendtgjørelse, anmodes herved de, der ville stille Heste til den til Slutningen af næste Maaned berammede Auction, om senest inden den 10de Mai at sende detailleret Anmeldelse derom til en af Undertegnede, da Cataloget strax derefter vil blive trykt, og Auctionen nærmere bekjendtgjort. Ourebygaard & Corselitze den 28 April 1840. Rosenøn-Lehn. Classen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-05-01
Auctioner. Mandagen den 4de Mai førstkommende Kl. 11 Formiddag bliver, ifølge Begjæring af Skifteretten i afdøde Gaardmand Hans Jensen Skaftes Boe i Horslunde, den Boet tilhørende i bemeldte Horslunde beliggende Arvefæsteeiendom, Nordfoldt kaldet, med Besætning og den i Jorderne nedlagte Vinter= og Baarsæd, saafremt antageligt Bud skeer, bortsolgt ved en eneste Auction som afholdes i selve Gaarden der staaer for Hartkorn 6 Tdr. 7 Skpr. 1 Fdkr. 2 Alb. og hvis Bygninger ogsaa afgiver Beboelse til en Familie udenfor Bondestanden. Den her til Auction averterede Eiendom er den samme der tidligere var berammet til Bortsalg den 22de dennes, men som paa Grund af den Paagjældendes Død blev tilbagekaldt. Den paafølgende 5te Mai Kl. 9 Formiddag præcise, vil i den nævnte Gaard blive afholdt Auction over Boets Løsøre bestaaende af Borde, Stole, Kakkelovne, Sengesteder, Sengeklæder, Linned, Kister, Skabe, et Chatol, Porcellain og Glasvare, Gryder og andet Kjøkkentøi, et otte Dags Stueuhr, et Lommeuhr, Hør= og Blaargarn, Dækketøi, en stor Kobberkjedel, en Qværn, endeel Brænde, Vogntømmer, Vogne, Plove, Seletøier, Kreature af Qvæg, Faar og Sviin, forskjellige Kornvare med meget mere; – thi ville de Lysthavende behage at indfinde sig til ovennævnte Dage og Tider, hvorhos det til disses Efterretning bemærkes at Conditionerne for Salget af den faste Eiendom ville blive særdeles favorable for Kjøberen navnlig med Hensyn til den contante Betaling, ligesom og solide Kjøbere af Løsøret erholde Credit til Mikkelsdag dette Aar. Conditionerne hvorefter den faste Eiendom agtes bortsolgt, ere forinden Auctionen til Eftersyn hos Forvalter Lützen paa Pederstrup. Pederstrup den 23de April 1840. Aggerup.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-05-01
Tirsdagen den 12 Mai d. A. Formiddag Kl. 11, bliver Kongetienden af Windebye Sogn i Lollands Nørre Herred, opbuden til Bortforpagtning i 2 eller 3 Aar fra 1ste Jan. d. A. at regne, ved offentlig Auction, som afholdes i Nørre Herreds midlertidige Retslocale her i Byen. Hvilket herved bekjendtgjøres til Efterretning for Liebhavere. Nakskov den 21de April 1840. Hammerich.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-05-01
Onsdagen den 6te Mai dette Aar, om Formiddagen Klokken 11 slet, lader Hr. Proprietair Nissen paa Budderupgaard ved offentlig Auction bortsælge en Deel Kartofler, Kløverfrøe, Hør, Humle, Hør= og Blaarlærreder, Dreiel, kouleurt Hvergarn og endeel nye Sække, imod Credit til dette Aars Mikkelsdag; hvilket herved bekjendtgjøres. Falsters Birk, Nyekjøbing den 26de April 1840. Pontoppidan.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-05-01
Onsdagen den 6te Mai d. A. Formiddag Klokken 10 bliver paa Grevskabet Christiansholms Tinghuus, afholdt offentlig Auction over Barken paa en betydelig Deel Egetræer i Grevskabets Skove, nemlig i Roden, Grænge og Sløsserup, Skove, samt Hestehaven og Folehaven, hvilke Træer forinden Auctionen forevises de Lysthavende af vedkommende Skovfogder, hvilket herved bekjendtgjøres. Grevskabet Christiansholms Birks Contoir, Nysted den 28de April 1840. Schwensen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-05-03
Falsters Lollands Tidende. Ski Søndagen den 3 Mai. No 52.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-05-03
Uagtet jeg ifølge alt det Anførte ikke kan fole mig overbeviist, troer jeg dog slutteligen at burde gjentagende erklære, at jeg har altfor megen Respect for den offentlige Mening og Folkets retmæssige Krav til at jeg skulde modsætte mig en alvorlig Fordring paa en Dampskibsfart; kun at den ikke skeer med Opoffrelse af enkelt Mands Ret, hvilket vilde blive Tilfældet, naar det blev mig paalagt at holde et Dampfartøi til Færgefartens Fremme. Jeg er villig til strax at fratræde mod den forlangte Godtgjørelse, og jeg er desuden villig til at paatage mig Opsigten med et Dampfartøi, naar det Offentlige selv vil afholde Udgifterne derved, uden at noget falder mig til Last i den Henseende, og mod at min Jndtægt bliver mig ubeskaaret. Jeg maa sluttelig takke min ærede Vederpart for den Moderation, hvormed han har forfægtet sin Mening, Noget, hvori jeg har stræbt at ligne ham; men jeg maa tillige smile, naar jeg tænker paa, at Andre have brugt saadanne Midler til at bevæge mig til at forandre min Mening, som at fortælle, at det skulde have vakt en allerhøieste Misbilligelse, at jeg har udtalt min Mening offentligt i denne Sag. Den Tid haaber jeg er igjenkaldeligt forbi, da nogen fri og uafhængig Mand skulde lade sig afholde fra at udtale Sandheden frit og uforbeholdent, naar han gjør det paa en sømmelig Maade, og den Tid er ogsaa forbi, at Regenten skulde ønske at noget blev fordulgt i en Sag af offentlig Jnteresse; thi hvad betydede det ellers, at Kongen under Trykkefriheden, at han ikke vil at redelige og oplyste Mænd skulle hindres fra med Frimodighed og Anstændighed offentligt at tilkjendegive deres Tanker om hvad der efter deres Jndsigt kunne bidrage til at fremme det almindelige Bedste og at han vil bidrage til Almeenaandens Oplivelse: Arnkiel.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-05-03
Jndenlandske Efterretninger. Hvor overordentlig occuperet Hs. Maj. Kongens Tid er og hvor meget, ved Siden af de større Regjeringsforretninger, de personelle Details gjøre Krav paa hans Opmærksomhed, vil man kunne gjøre sig et Begreb om, naar man i Slottets Anti chambre seer den uhyre Trængsel, der finder Sted, til Audientserne, som vist ingensinde har været saa stor som nu, da en Mængde Gratialister og Andre, hvem Reductionerne true, søge ad Naadens Vei at holde deres private Stilling opret. Jntet Under derfor, om mange Supplicanter maae gaae over en halv Snees Gange til Audientserne og være glade om deres Navne omsider kunne blive bemærkede. Forøvrigt giver Hans Majestæt, foruden de ordinaire Mandags-Audientser, ogsaa for Reisende fra Provindsen Audients Tirsdag og Torsdag, saafremt ingen anden presserende Forretning forhindrer Hs. Maj. heri. Om den behagelige og belevne Maade, hvorpaa Kongen modtager Enhver i Audientsen, er vistnok kun een Stemme. Hs. Maj. underholder sig ofte meget længe med de Audientshavende og erkyndiger sig meget nøie og Alt, hvad der angaaer Supplicantens Andragende, saa at vistnok endnu Jngen, selv om hans Haab ei blev bestyrket, utilfredsstillet har forladt Kongeborgen. Ogsaa Hs. Maj. Dronningen giver hyppige Audientser. (Aalb. Av.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-05-03
Under 27de f. M. er Conferentsraad v. Holten, forhenværende Gouvernements-Secretair i Fyen, udnævnt til Geheime-Archivarius for Hs. Maj. Kongens Cabinet. – Kammerj. v. Holten. er udnævnt til Hans Maj. Kongens Privatsecretair. Ved kongelig Resolution er det besluttet, at Kronborg Slotskirke ved Reparation skal sættes i saadan Stand, som den var i før Krigen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-05-03
Efter Forlydende har Sagen angaaende den af Major Magens mod Generalmajor v. Scholten, til Hs. Maj. indgivne Memorial været under Forhandling i Statsraadet, hvortil ogsaa Generalprocureur, Conferentsraad Ørsted skal have været tilkaldt. Efter Generalmajor v. Scholtens foreløbige Erklæring og ifølge Jndstilling af Directeuren for Generaltoldkammeret er det bleven Generalmajoren tilladt, at lade bemeldte Memorial bekjendtgjøre ved Trykken, ligesom ogsaa at anlægge Sag imod Major Magens, hvorimod der ikke er fundet Anledning til at nedsætte den af General majoren ansøgte Commission til Modtagelsen af de Oplysninger, han forbeholder sig at meddele efter sin Ankomst til Vestindien og til at anstille de Undersøgelser, som den derefter maatte ansee fornødne.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-05-03
Det i denne Anledning udfærdigede allerhøieste Rescript vil blive bekjendtgjort i Collegialtidenden. (Berl. Av.)¬
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-05-03
J de sidste N af "Dagen" er meddeelt nogle Strøtanker af Peter Nielsen i Strøby og Næringsløshed." De indeholde mange gode og skarpsindige bemærkninger, og man kunde derfor let fristes til at troe, at en Præst eller anden Mand havde laant Peder Nielsens Navn. Der skal imidlertid virkelig i Strøby pr. Kjøge existere en Fæstegaardmand Peder Nielsen, som skal være en meget oplyst og sundt tænkende Bonde. (Mod.) Fer. T T
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-05-03
Udenlandske Efterretninger. England. Jfølge den almindelige Mening her i Landet, anseer man det udenfor al Tvivl, at Stridighederne med Neapel ville blive afgjorte i Mindelighed, da England har modtaget Guizots Tilbud og Frankrigs Mægling. En Coureer er afgaaet med denne Efterretning til Neapel, og skjendt man herfra endnu stedse hører og Krigsudrustninger, saa betvivler dog Jngen, at den tilbudte Mægling vil blive modtaget. J Lord Palmerstons Politik mod Frankrig synes der i det Hele at være foregaaet en betydelig Forandring, der tyder hen paa et venskabeligere Sindelag mod Frankrig end det, Lorden i den senere Tid har lagt for Dagen mod dette Land. Saaledes er Hr. Porter afsendt. til Paris for at tilendebringe Underhandlingerne om en i længere Tid omventileret Handelstractat, og ligeledes er der afsendt Commissairer for at berigtige Stridighederne og Gummihandelen paa Portendick, der jevnlig har givet Anledning til ubehagelige Optrin mellem engelske og franske Skibe.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-05-03
Den tyrkiske Gesandt i London har andraget paa en Congres til Bilæggelsen af de orientalske Anliggender, og efter Lord Palmerstons Opfordring har og den russiske, preussiske og østerrigske Gesandt erklæret sig villige til at deeltage i den, hvorimod den franske Gesandt har erklæret, først at ville indhente nærmere Jnstruxer fra sit Hof Frankrig. Deputeretkammeret har endelig efter en temmelig langvarig Debatte med 208 Stemmer mod 163 antaget den saa oftomtalte Reduction af Renten saaledes, at det staaer Stats-Creditorerne frit enten at erholde hele den paalydende Sum udbetalt, eller at faae 5 pCt. Obligationerne ombyttede med andre, der kun give 4 1/2 pCt. aarlig Rente.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-05-03
Skjøndt næsten alle Deputeretkammerets bedste Talere toge Deel i Debatten, formaaede de dog ei at forskaffe denne nogen Jnteresse for dem, der staae udenfor det parisiske Pengemarked. – Om forøvrigt den ovennævnte Forholdsregel virkelig vil komme til Udførelse, er endnu meget tvivlsomt, da det dertil sigtende Lovforslag tillige skal antages af Pairskammeret, blandt hvilke flere Medlemmer af personlige Hensyn ere Modstandere af Rentereductionen. Debatterne og Remillys Forslag til en Forandring af Valgloven ere paabegyndte, men da endnu ingen af Ministrene have talt i denne Sag, mangler den endnu Jnteresse. At Ministrenes Stilling under denne Debatte er meget mislig, indseer Enhver, og med Længsel venter man derfor at høre dem. - J Departementerne forefalde jevnlige Uroligheder, fremkaldte ved de høie Kornpriser; dog have de ikke antaget nogen politisk Characteer og Bladene beskjæftige sig derfor kun lidet med dem.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-05-03
Fra Algier har man Efterretninger om, at en med Franskmændene allieret Araberstamme total har slaget en Afdeling af Abdel Kaders Tropper og sendt Franskmændene flere Hundrede af afskaarne Øren, som Seierstegn. - Forholdenne med Marocco ere meget mislige; thi skjøndt Keiseren gjerne ønskede at vedligeholde Freden med Franskmændene, har han dog ikke Myndighed nok til at beherske de krigerske Bevægelser, som den af Abdel Kader prædikede almindelige Religionskrig har vakt blandt hans Undersaatter.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-05-03
Spanien. Dronningens Tropper have den 15de f. M. efter en tapper Modstand bemægtiget sig det af Carlisterne besatte Fort Aliaga og have der gjort et Bytte af 4 Kanoner og 260 Krigsfanger. Armeen bereder sig nu til Beleiringen af Fæstningen Morella, og Espartero har i et Brev til Dronningen lovet at Operationerne i Arragonien og Catalonien skulle være endte i Slutningen af September Maaned, og dersom ikke imidlertid uforudseelige Omstændigheder indtræffer, synes det og, at han kan opfylde dette Løvte, thi Carlisternes Tilstand skildres overalt som meget mislig. – Som tidligere meddeelt, have Englænderne besat Pasages, og skjøndt man troede, at de efter den Vending Krigen nu har taget, vilde forlade denne Stilling, have de dog nylig forsynet de derværende Tropper med frisk Proviant, hvilket synes at tyde hen paa et længere Ophold.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-05-03
Holland. Generalstaternes andet Kammer har atter forsamlet sig for at afgive Betænkning over Budgettet, og skjøndt Forhandlingerne endnu ikke ere endte, antager man dog almindeligt, at Resultatet bliver, at det gjentager sine tidligere Anskuelser og Nødvendigheden af gjennemgribende Besparelser i Finantserne. Ligeledes taler man om at Regjeringen med det Første vil forelægge Generalstaterne et Forslag om nogle Forandringer i Grundloven; dog betvivler man, at de ville blive saa omfattende, som disse ønsker det.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-05-03
Østerrig. De ungerske Rigsstænder have andraget hos Keiseren paa at han vilde anvende sin Jndflydelse paa at fremkalde en almindelig Afvæbning i Europa, da, som det hedder, de store Hære som nu holdes i Europa, ikke alene skade National-Jndustrien ved at berøves den mange tusinde arbeidsomme Hænder, men tillige opfluger saa betydelige Summer af Statsindtægterne, at medens Byrderne daglig formeres, tilintetgjøres næsten aldeles Fordelene af Freden. - J Wien har man faaet Underretning om at Keiseren af Rusland i dette Foraar vil ledsage sin Gemalinde til Badet i Ems, og saaledes meget tidligt tiltræde sin Reise til Tydskland.