Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-09-12
Hvad Amendementerne felv angaaer, saa bemærkede Lorden, at naar Huset kunde beslutte sig til den Synsmaade, at ved visse Forandringer i Billen, og ved at forkaste nogle af de Amendements, som Lorderne have anbragt ved den, denne kunde erholde en saadan Omdannelse, at den bestyrende KorporationsForfatning kunde sikkres for saaledes at forestaae Forretningerne i Stæderne, at disse kunne blive godt og roeligt administrerede, og naar man kunde overbevise sig om, at denne store Reform kunde opnaaes, og Landet kunde i Fremtiden erholde MunicipalKorporationer, som vilde gaae tilværk med Redelighed og Kraft, og som kunde betrygge Jndvaanernes Jnteresse, saa vilde en stor Velgierning for dette Lands Beboere blive derved tilveiebragt. (Hør Hør,) Han erklærede, at han vilde allene tage Billen i Overveielse for at opnaae dette store Formaal og at han ikke vilde lade sig henrive af de oprørte Lidenskaber, som bevæge nogle til blot at forkaste Bestemmelserne fordi de ere udgaaede fra andre Jblandt disse Amendementer vare der nogle, som ikke ere skikkede til at betrygge dette Formaal, hvilket han havde angivet for at være aldeles fornødent, dette: at konstituere saadanne Administrations-Korporationer, som kunne indgyde Kommunerne Tillid. Han maatte paa nye erklære, at han holder det for aldeles uforeneligt dermed, naar de Persoare, der nu tilhøre Korporationerne, under Navn af Aldermen forblive under noget Navn eller nogen Titel at være Medlemmer deraf. (Biefald). - De samme Grunde, som imod disse maatte han ogsaa anføre mod at beholde en anden Klasse af Personer, hvilken synes at besidde en større Gunst og Opmærksomhed i det andet Huus, end man vel kan begribe, nemlig Stadskrivernes (Biefald; ligeledes imod at beholde Dommerne og Embedsmændene i Smaabyerne paa Livstid. Dog er det ikke Meningen, at alle disse Personer skulle fiernes fra saadannne Embeder, blot fordi de have beklædet dem under det nærværende System (Hør, Hør!) Meget meere kunde han forsikkre, at Kronen vil beholde dem naar de have viist sig agtværdige og nyttige, men de skulle allene udgiøre en ganske nye Korparation. Jstedetfor det Amendement, ifølge hvilket en vis Deel af Kommuneraadet skulde bestaae af Aldermen paa Livstid, foreslog han at en saadan Afdeling af dette skulde vælges paa 6 Aar, og at Halvdelen skulde afgaae hvert tredie Aar. Jnddeelingen af Stæderne i Distrikter (Wards) fandt han for vidt dreven, saaledes som Overhuset. havde foretaget den, og han foreslog en Jndskrænkning derved. – Til den Forandring at Dommerne ikke skulle foreslaaes af Kommuneraadet og stadfæstes af Kronen, men vælges umiddelbart af denne, kunde han ikke indsee Bevæggrunden og ønskede den udeladt. Han gik nu over til et andet Amendement, om hvis Godhed han yttrede en større Tvivl end om noget andet, det angaaende den Formue de Personer bør besidde der skulle være Medlemmer af Kommuneraadet, om hvilken Gienstand der var blevet meget debatteret i dette Huus, og hvorom det høitagtede Medlem for Tamworth (Sir Robert Peel, som han glædede sig ved at see denne Aften her igien (Hør, Hør,) havde gjort et Forslag, som ikke væsentlig afviger fra det andet Huus. Han anførte sine Grunde i Korthed derimod; men vilde dog med Hensyn til den fulgte Gang og den Giæring, som hersker i Meningerne, ikke ganske modsætte sig det. (Hør, Hør, Hør!) Først indeholder Amendementet: at ingen kan nægtes, som ikke efter Listen over de Skatteydende, betaler 1/3 af det som de betale, der erlægge de høieste Skatter. - Det vil sige: J som ikke høre til Stadens Aristokratie, skulle være udelukkede af Kommuneraadet. Han maatte bekiende at dette var et besynderligt Forslag af en arvelig Tribun for de Fattige. (Den Sarkamme, som var møntet paa Lord Ellenborough, hvilken havde kaldet Peerne saaledes, opvakte en almindelig Latter.) Jmidlertid var Amendementet viist tilbage til Kommitteen, og kun et Amendement af Greven af Devon var blevet antaget, imod hvilket han havde mindre at indvende, endskiøndt det var blevet indbragt paa en Maade, som ikke meget kan behage Stædernes Beboere, (Hør, Hør!) at den virkelige Besiddelse af en Grundeiendom af 1000 Pund St. Værdie i nogle og af 5000 Pund St. i andre Stæder skal allene qvalificere til at blive valgt. Han ønskede, at Huset vilde udsætte den nærmere Overveielse af dette Amendement, og vilde forbeholde sig nærmere at bestemme Maaden for Qvalificationen. Han vilde give sit Biefald til den Ret, som er bleven forbeholdet Friemændene, at afgive Stemmer ved Parlamentsvalgene; men af alle Kræfter modsætte sig den Bestemmelse, som strider modGrundprincipet, at kun Medlemmer af Kommuneraadet, som høre til Statskirken, maa præsentere til geistlige Embeders Besættelse. Han fremkom tilsidst med den Forsikkring, at dersom Lorderne endog ikke vilde give efter i nogen Post, saa vilde han dog ikke fortryde den Udvei han havde foreslaget, og sluttede sin Tale med en kraftfuld og indtrængende Parenthese om den uundgaaelige Nødvendighed af veloverlagte Reformer, og om den Velsignelse, som de, naar de blive godt ledede, ville føre med sig for Folkets Rettigheder, Friehed og Vel. - (Hans Tale. blev modtaget med et stort Biefald; det er fortrefseligt at høre offentlige Foredrag, hvorved en Selvbeherskelse iagttages, hvori Fornuften allene raader og hvorfra Passionerne ere udelukkede.) I sin Tale havde ogsaa Ministeren sagt: at naar den nærværende Konstitution med tre Dele af Statsmagten skal bestaae, saa maa der fra alle Sider gives noget efter, og at det er vist den store Majoritets i Husets Ønske, som det er Nationens, at de fornødne Reformer skulle iværksættes paa en saasolenn Maade, som mueligt. – Sir Robert Peel, som var allene kommen tilbage til London for denne Debats Skyld, og som man ogsaa tilskriver denne Udsoning, stemmede ganske overeens med Ministeren paa den Post om Dissenternes Andeel i Præsentations-Retten nær. Man siger at Overhuset har næsten fortrudt sin Fremgangsmaade. Underhuset har udviist sig meget moderat og allerede antaget en Deel af Ministerens Forslag. Allene O'Connell kom frem med skarpe Udtryk og sagde: at det var barnagtigt at troe, at 24 Millioner Menneskeer skulde underkaste sig 200 Menneskers Regiering. Bladet Times, som man troer efter Sir Robert Peels Tilskyndelse, har i en Artikel høilig misbilliget Lord Lyndhurst og de Ultra-Torys Fremgangsmaade, og de liberale Blade raade Underhuset til Eftergivenhed. dog uden at opgive Korporations-Billens Princip. (Kort sagt, Udfaldet af denne kritiske Sag giør Englænderne overmaade megen Ære, og viser, at de besidde den sande politiske Takt, uden hvilken en frie Statsforfatning ikke kan bestaae. - Paa Kraft, i Karakteren forbundet med Maadehold, paa Fiernelsen af Passioner ved vigtige Anledninger og paa Respekt for det Bestaaende, imedens man stræber til det Fuldkomnere, beroer Borgersamfundets hele Vel.)