JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-07-01
Aarhuus, den 1ste Jull. De tyrolske Natursangere havde fuldt Huus i Gaar Aftes, og deres smukke hjemlige Sange vandt almindeligt bifald. Anthon Leo er Perlen i denne Femkløver; han synger en delig Bas, spiller Cithrinkefløiter, klukker, klager som en Nattergal, &c. Mamsel Crescentia's Bravourstykke er: "das Scho im Gebirge, hvilket hun skjult bag Brødrene udfører saa skuffende, at man troer at høre hende langt borte i den anden Byende. All ere klædte i deres virkelige Nationaldragt; de have store spidspullede Hatte med Bouketter i, hvilke de beholde paa mens de synge, og lette kun lidt paa dem, naar der applauderes. De ville lade sig høre her endnu eengang.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-07-01
Bekjendtgjørelser. At vores inderlig gode og retskafne Moder, Enkefrue Marie Kirstine Relp, født Secher, i Tebbestrup, den 26de dennes om Aftenen Kl. 9, ved en rolig og stille Død indgik til den evige Hvile i en Alder af 59 Aar og 9 Maaneder, bekjendtgjøres herved fraværende Slægtninge og Venner af hendes efterladte dybtsørgende tilstedeværende Børn. Tebbestrup, den 27de Juni 1837. A. Relp. R. M. Kelp. P. N. S. Relp. F. L. Relp. Med kongl. allernaadigst Tilladelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-07-01
Næstk. Mandag Aften ville vi have den Ære at give her endnu een musikalsk Vocal-Soiree, hvis Indhold, der vil blive forskjellig fra den sidste, skal blive bekjendtgjort ved trykte Plakater. Den gives i Theaterlokalet, og begynder Kl. 8. Brødrene Leo.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-07-01
Natursangere fra Tyrol.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-07-01
Onsdagen den 5te Juli, om Aftenen Kl. 7, holdes Qvartal Generalforsamling i Selskabet Polyhymnin, et ønskes Forsamlingen saa talrig som mulig, da Ting af Vigtighed ere at afgjøre. Directionen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-07-01
At Randers Amtshuusholdnings=Selskabs 3die Qvartals Møde afholdes her paa Raadstuen Torsdagen den 6te Juli førstkommende, Formiddag Kl. 10, bekjendtgjøres herved. Randers, d. 26de Juli 1837. W. Lorentz, p. t. Selskabets Formand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-07-01
At Aabningsforretning i Stervboet efter forhenværende Strandtoldbetjent, Ludvig Bruun af Tebbestrup ved Randers, afholdes Torsdagen den 20de Juli, Kl. 2 Eftermiddag, bekjendtgjøres herved til alle Vedkommendes Efterretning. Nørhald, Støvring og Galthen Herreders Contoir Wesenberg. den 29de Juni 1837. Auction afholdes i Krostedet Bertelslund Tirsdagen den 4de Juli førstkommende, Kl. 10 Formiddag over circa 50 Tdr. Rug, 50 Tdr. toradet Byg, 20 Tdr. Erter, et Partie røget Flesk, et dito grønsaltet Dito, nogle Tønder Byggryn og Boghvedegryn, og nogle Tønder Spegesild i Fjerdinger, som sælges tildeels i mindre Qvantiteter og Maal. For vederhæftige Kjøbere gives Credit i 3 Maaneder. Hvilket herved bekjendtgjøres. Woer og Nim Herreders Contoir i Horsens, den Bernth. 27de Juni 1837. Efter Begjæring af Gaardmand Niels Michelsen i Wibye opraabes til Bortsælgelse ved een eneste Auction i hans eiende Gaard i Wibye Tirsdagen den 25de Julii næstk., Formiddag Kl. 9, bemeldte Gaard, bestaaende af 5 Tdr. 2 Skpr. Hartkorn, Ager og Eng, med indkjøbt Kongetiende. Paa Gaarden, der haver et Areal af henved 20 Tdr. Agerland og 8 Tdr. Engbund, samt Tørveskiær, kan holdes 15 Fæekreature, 6 Heste og 12 a 14 Faar. Den aarlige Udsæd er 6 Tdr. Rug, 14 Tdr. Byg, 12 a 13 Tdr. Havre, samt 3 a 4 Tdr. Erter; derhos kan avles 50 a 60 Læs Enghøe. Bygningerne, som ere af god Beskaffenhed, ere derhos vel vedligeholdte. – Saasnart Eiendommen er solgt, forauctioneres samme Dag Besætningen, Gaards- og Avlsredskaber og Jndboe af alle Slags. Lysthavende ville møde. Hads og Ning Herreders Contoir, den 28de Juni Lanng.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-07-01
Mølle=Forpagtning. Mandagen den 4de September førstkommmende, om Formiddagen Kl. 11, bliver, efter Overeenskomst med vedkommende Auctionsdirecteur paa Willestrup Birkerets Tingsted i Astrup, afholdt offentlig Auction over Bortforpagtningen af Willestrup Mølle paa 10 Aar, regnet fra 1ste Mai 1838. Denne Eiendom, der ligger i Aalborg Amt, 2 Mile fra Hobroe, er bekjendt for sin smukke og fordeelagtige Beliggenhed, og har tilstrækkeligt Vand til Værkets Drift. Bygningerne ere gandske nye og beqvemt indrettede, og Vaaningshuuset, som er opført af Grundmuur, afgiver en anstændig Boepæl for enhver Familie. Conditionerne ligge til Eftersyn saavel hos undertegnede Eier, som paa Willestrup Skrivestue, hvor ogsaa nærmere Underretning om Møllen med Tilliggende vil være at erholde. Aarhuus, den 25de Juni 1837. A. Juel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-07-01
Gaarden Nr. 665, beliggende paa Vestergade her i Byen, agter Eieren underhaanden at afhænde paa billige Conditioner, om antagelig Bud derpaa kan faaes. Gaarden er godt vedligeholdt, har stor Gaardplads, Staldrum til 40 Heste, gode Lofter og øvrige Beqvemmeligheder, samt en meget smuk Kjøkken- og Frugthauge, og er for sin Beliggenhed paa en af Byens reelleste Gader brugbar for hvilken som helst Næringsvei. Det nærmere i denne Anledning aftales med undertegnede Eier. P. Sabroe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-07-01
Hos P. Börgaards Enke. er nylig arriveret, smukke 1/2 brede Sirtzer, 3/4 Dito i de moderne Mynstre, endeel nye Bomuldstøier, 3/4 Thibet Merino, coul. Scherting, m. m. Endvidere: Et Partie meget billige hvide Vare, bestaaende af: Linings, Schertings, Cambrics, Jaconet, dito Tørklæder, Lærreder, med meget mere.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-07-01
Moderne Sommer=Kaskjetter. Til Forhandling er indsendt et stort Partie Sommer=Kaskjetter af nyeste og moderne Facon i flere forskjellige Sorter, saavel simple som fine, som alle udsælges til den fra Fabrikken noterede ForhandlingsPriis, hos B. J. Berendsen, ved det lille Torv. Sephir=Garn og couleurt uldent Stramaer arriveret og udsælges billig hos B. J. Berendsen, ved det lille Torv.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-07-01
Et Partie ublegede, blegede og farvede Tvister er arriveret og sælges til de muligst billige Priser. Marcus G. Bech.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-07-01
Et Partie russisk Hampelærred, tjenlig til Raps seil, er arriveret og anbefales til dHrr. Landmænd. Marcus G. Bech.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-07-01
Bærme og Mask kan daglig bekommes hos Kjøbmand Jensen paa Middelgade.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-07-01
En Kjedel af Kobber, heel nye, af Størrelse i Tønde Rum, er at faae tilkjøbs til passende Priis. Adressekontoiret anviser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-07-01
J et borgerligt Huus, hvor en gammel Cavaleer nys er død under den bedste Pleie, men nu, efter hans Begravelse, er Værelset ledigt. Man ønsker sig desaarsag en lignende Herre, for, imod billig Betaling, at vise ham samme venskabelige Omgang og omhyggelige Pleie. Dog ønskedes, at han selv vilde medbringe Seng, og Sengeklæder. Billet mrkt. "Pleie" bedes indlagt paa Adressekontoiret i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-07-01
Et sat ungt Menneske, der i 11 Aar har arbeidet saavel paa juridiske som Administrations=Contoirer, skriver en god Haand, har juridisk Examen med bedste Caracteer, og har de bedste Vidnesbyrd saavel om Duelighed som gode moralske Vandel, ønsker sig Plads i et af ovennævnte Fag til førstkommende Novbr. Adressekontoiret i Aarhuus opgiver den Søgende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-07-01
En Seminarist, hvis Dimissions-Attest og Foresattes Vidnesbyrd ere ham meget anbefalende, attraaer til 1ste Novbr. en Lærerplads ved en Kjøbstæds= eller Landsbyeskole. Man behage desangaaende snarest muligt at aflægge en Billet, mrkt. G. L., paa dette Blads Contoir.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-07-01
En Jomfru, der tør paatage sig at bestyre hvilkensomhelst Huusholdning, og tillige, om forlanges, vil undervise smaae Børn i de almindelige Skolefag og Tydsk, samt er forsynet med gode Anbefalinger, ønsker sig en Condition, helst i en Kjøbstad, til førstk. Novbr. Adressekontoiret anviser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-07-01
Den af Herr Kjøbmand Jens Meulengracht, hidtil beboede, og for en Manufacturhandler særdeles godt beliggende Huusleilighed, i min Gaard paa Hjørnet til det store Torv, kan erholdes tilleie til Michaeli Flyttetid. Marcus G. Bech.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-07-01
Den Leilighed, som beboes af Hr. Starcke i Stedet No. 184 paa Studsgade, er at erholde tilleie til Michaeli Flyttetid, naar man derom henvender sig til Eierinden Madame M. P. Secher.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-07-01
En liden hvid Hund, der lyder Navnet: "Mijong, er sidste Torsdag bortgaaet. For dens Tilveiebringelse loves en passende Douceur af Undertegnede. Aarhuus, den 1ste Juli 1837. Richardt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-07-01
Udvalg af Psalme Melodierne efter Kincks Choalbog, tildeels trestemmig satte og til Brug i Skoler og Kirker, udgiven af C. Chr. Nic. Balle, Præst. Faaes i Aarhuus. i Horsens hos Jessens Enke. hos C. Rosing, St. Blichers Efteraarsreise i Sverrig faaes for 3 Mk. S. Narrere.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-07-01
Indsendt. En lille Bemerkning i Anledning af Indrykkelsen i No. 108 af denne Tidende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-07-01
Da det fölge Lovgivningen paaligger Faderen til et nægte Barn at yde Bidrag til dets Forsørgelse, indtil det har fyldt det 10de Aar, maa det upaatvivlelig med Hensyn herpaa være Præstens Pligt at erhverve sig Oplysning om den virkelige Fader til et saadant Barn; thi dersom Moderen døer fra Barnet, eller hun paa anden Maade bliver sat ud af Stand til at forsørge det, hvor skal da Forsørgelsen komme fra Vel næppe fra den psendonyme Peder Jensen, Fattigcassen, enten den ene eller den anden, faaer nok Lov til at træde i hans Sted.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-07-01
Redigeres, trykkes og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-07-03
No 115. den 3die Juli. Mandagen med Brevposterne Den til Forsendelse allene privilegerede Kongelig allernaadigst. Stifts-Tidende, Aarhuus Fædrelandet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-07-03
Rhvn, den 1ste Juli. J Torsdags blev anlagt Hofsorg for den afdøde Kong Wilhelm IV af det forenede Kongerige Storbrittannien og Jrland, samt af Hannover, som bæres i 4 Uger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-07-03
J Onsdags ankom herpaa Rheden vore Orlogskibe Fregatten Galathea, Corvetten Diana og Cadercorvetten Flora. Saa er da den 11te Juni overstaaet, og Renten og Afdragene af de 130 Millioner Rigsdaler for denne Gang udredede, uden at man, saavidt vides, dertil har været nødt til at benytte extraordinaire Ressourcer. Men hvor mange Terminer vil man endnu kunne afgjøre, uden hertil at skaffe nye Hjelpemidler, Dette er det store og vigtige Spørgsmaal der maa ligge Enhver, som har sit Fædreland kjær paa Hjerte. Det var det, som Bankdirekteur Ban opkastede: Hvorledes skal det gaae vore Børn, om end Alt kan holde sammen, saalænge vi leve?" "Sørgelig sagde han, er den forelagte Finants=Status, dersom der ingen Besparelser kunne bevirkes, dersom ingen andre Ressourcer end nye Laan kan udfindes, th ingen Fremgang i Fredstid er Tilbagegang for en Stat, som er betynget med en saa overordentlig Gield. Dette sagde han omtrent ved den 1ste Oct. 1835.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-07-03
Om faa Maaneder er siden den Tid to samfulde Aar forløbne, og vi have i dette Tidsrum ingen Besparelser erfaret. Dersom Stændernes Regning er rigtig, som den vistnok er, at Underballancen, Afdragene paa Statsgielden iberegnede (uden hvilke der ingen Fremgang skeer) udgjør 15 til 16 Tdr. Guld aarligen, saa har vort ulykkelige Fædreland i dette Tidsrum havt en samlet Underballance af over 3 Millioner. Vel have vi, Himlen være lovet, ikke i den Tid oplevet nye Laan, og vi ere sikkre nok paa, at de heller ikke i den kommende Tid ville blive gjorte, da det, som Bankdirecteur Bang har sagt, vilde være noget Uhørt, om Regjeringen foretrak nye Laan, naar Folket igjennem dets Repræsentanter har tilkjendegivet, at det, hvis Nødvendigheden krævede det, vil foretrække nye Skatter, og da et Laans Optagelse, som det i Flyveposten foreslaaede, vilde, som Bang ikke mindre kraftigt har udtalt, berøve Finantsbestyrelsen al Tillid hos Folket."Men dermed, at der intet nyt Laan er gjort, er der endnu Intet gjort til den Fremgang i Fredstid, uden hvilken vi med hver Dag komme længer og længer tilbage; thi denne Fremgang er kun at søge, som Stænderne eenstemmigt have udtalt, igjennemgribende Besparelser og Jndskrænkninger, og til dem have vi endnu Jntet hørt, ligesaa lidt som til Nedsættelsen af den Finants-Commission, hvorpaa Stænderne saa indstændigt have andraget, eller til Offentliggjørelsen af Regnskabet for 1835. Men høre vi ikke noget til alt dette før, vi ville dog sikkerligen erfare noget derom inden den 1ste October, thi umuligt kan dog Regjeringen paa ny sammenkalde Stænderne, uden at der er foretaget Noget i Anledning af dette Stændernes vigtigste Andragende, som med Føie af Alle ansees som Prøvestenen paa Stænderinstitutionens Betydning, og uden hvis Opfyldelse Folket i Stændernes Jndførelse kun vil see en ny Byrde, som ingen væsentlig Fordeel bringer dem; thi er der Noget, hvorom Folket har faaet Øinene op, da er det om den absolute Nødvendighed af Finantsernes fuldstændige Offentlighed og Tilveiebringelsen af Ligevægt imellem Statens Khvnsp.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-07-03
Indtægter og Udgifter. Jo mere den Tid nærmer sig, da StænderForsamlingerne for Østifterne og Hertugdømmet Holsteen for 2 Aar siden vare samlede, desto mere henvender den offentlige Opmærksomhed sig paa Stændernes nye Sammenkaldelse, og det er naturligt, at det Spørgsmaal ofte bliver opkastet, om Stænderne da ville blive indkaldte til at møde den 1ste October d. A., ligesom den første Jndkaldelse skeete til den 1ste October 1835. For saavidt dette Spørgsmaal skal besvares efter hvad Stænder=Anordningerne af 28de Mai 1831 og 15de Mai 1834 derom indeholde, forekommer det os, at de ikke kan være synderlig tvivlsomt, at Jndkaldelsen vil skee til den forestaaende 1ste October, saaledes som dette ogsaa almindeligen antages at ville blive Tilfældet. (Khvnsp.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-07-03
Den længe bebudede Generalforsamling angaaende det projecterede Museum for de Thorvaldsenske Konstsager er nu afholdt, men vi tvivle meget paa, at Frugten af samme svarer til de Forventninger, som Contribuenterne havde gjort sig om samme og ligesaalidt til de Fordringer, man med billighed kunde gjøre til en Generalforsamling om et Anliggende, der, ikke mindre for sin store nationale Jnteresse end for de ikke ubetydelige Pengebidrag, som allerede ere indkomne, og endnu kunne forventes at ville indkomme, kunde pretendere en almindelig og alsidig Drøftelse. – Vi ville ikke indlade os paa at bedømme, hvorvidt man har været heldig i at vælge alle de Valgte, men vi bemærke blot, at der er et stort Spring mellem at indbyde til et Foretagende og at forestaae det med den Kraft og Dygtighed som det udfordrer. Valget er nu desuden skeet, og det staaer ikke til at ændre. Men hvad der er langt væsentligere og af en meget mere indgribende Jndflydelse er Fortolkningen af en Yttring i den trykte Meddelelse, som blev uddeelt til Forsamlingens Medlemmer, og hvoraf det synes at kunne fremgaae, at Repræsentantskabet kunde have Ret tilmed Egenmyndighed at afgjøre Alt, hvad der skal foretages i hele Anliggendet, uden i mindste Maade af behøve at conferere med Contribuenterne, der saaledes vilde blive blotte Bidragydende, uden at have anden Stemmeret end den, der allerede er udøvet ved at vælge Repræsentanterne. - Hvis det kunde være Meningen, at Enevoldmagten ved det skeete Valg var overdragen de Valgte, saa at de kunde afgjøre Alt med uindskrænket Magt og uden Control af de Contribuerende, da tvivle vi ikke om, at det første Stød til Foretagendets Mislykkelse vilde være givet; thi man har nu eengang begyndt at adoptere det Princip, at det strider imod Forholdenes Natur og Ens Forpligtelse mod sig selv at bortgive sine naturlige Rettigheder uden videre, og dette vilde være Tilfældet her, hvis man kunde antage, at det valgte Repræsentantskab skulde være berettiget til at foretage Alt efter eget Tykke, uden at have nogen fast Norm at gaae efter i deres fremtidige Handlemaade. Vi antage derfor, at der endnu vil blive holdt en Generalforsamling, paa hvilken der til Discussion og Afstemning vil blive forelagt Deeltagerne en Jnstrux for Repræsentanternes fremtidige Raadighed over Anliggendet. - At der naturligviis maa gives Bestyrelsen meget frie Hænder, er noget, vi vel ikke behøve at anføre, men at gjøre den aldeles afhængig af de Deeltagendes Villie, er noget, vimaae protestere imod, selv om vi anerkjende, at den indeholder Elementer, for hvilke vi nære den største Agtelse. (Khvnsp.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-07-03
Da Overlærer Hage er Medlem af Skriftcommitteen, altsaa Medredacteur af Folkebladet, vil der i Morgen formodentlig intet No. udkomme af det nævnte Blad, da det ikke er antageligt, at Skriftcommitteen vil have, at Bladet skal udgaae med maa trykkes, et Stempel, der rigtignok vilde see noget besynderligt ud paa Trykkefriheds=Selskabets Blad. (SB.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-07-03
Ved den Gravning, som i denne Tid er skeet foran den Side af Comediehuset som vender ud mod Hotel royal, for at nedramme Pæle til Grundlag for den nye Muur, er man stødt paa en tyk og stærk Muur af store røde Muursteen. Flere antage den forat være Khvns, gamle Stadmuur ud mod Stranden, og dette er saa meget rimeligere, da der langs med dens Fod er af hugne Kampesteen lagt en Kant, hvis Form paa et Sted gjør det sandsynligt at der har været et Slæbested. J den nu gravede Rende har man ned mod Holmens Kanal tabt Murens Spor omtrent paa det Sted hvor Indgangen er til Parkettet, hvorimod den op mod Pavillonen ved Theatrets Hovedindgang gaaer videre end man har gravet. (Dan.) Det var Politiassistent Gad som, ledsaget af et betydeligt Antal Betjente, havde indfundet sig paa Knirschs Keglebane og forbudt det i høi Grad demoraliserende og fordærvelige Væddemaalspils Fortsættelse, og optegnet Navnene paa de tilstedeværende hen(Coms. T. ved halvandethundrede Personer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-07-03
Kgl. Capelmusicus Rung, som ved sin Musik til Svend Dyrings Huus saavelsom flere Jnstrumental-Compositioner, har vist et Talent, der giver de skjønneste Forhaabninger, er allernaadigst bleven forundt Understøttelse til i to Aar at foretage en Udenlandsreise, som han tiltræder paa Mandag. (Dan.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-07-03
Formedelst Hof= og Stadsrettens Dom, hvorved Commissionstidendens Redacteur, Cand. theol. P. Larsen, er dømt i 500 Rbd. Mulct, er nu bemeldte Tidendes Redactions=Firma bleven forandret fra P. Larsen til N. Larsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-07-03
De tre første Forestillinger af Bornholdts tydske Skuespillerselskab have vundet meget bifald og vakt Forventning om at dets Forestillinger, især af Lystspil, Farcer og Folkeskuespil, ville tilfredsstille enhver billig Fordring. Demoiselle Schultz udførte forleden Aften Pariserdrengen" (le gamin de Paris), hvilken Rolle var en af den ypperlige franske Skuespiller Francisques fortræffeligst udførte, og vandt et overordentlig levende bifald for sit kjække, varme og effectfulde Spil, og Flere, som have seet Demoiselle, Enghaus, der i Hamborg har gjort en saa stor Lykke deri, at Stykket i kort Tid er givet over 50 Gange foretrak Demoiselle Schulz for hende. J Aftes gaves det yndede Folkeskuespil: "Lumpacivagabundus" hvori dHr. Wilke og Zimmermann ved deres Jndtrædelse modtoges med stærke Bifaldsyttringer, og den Sidste udførte Skomageren med den samme Bestemthed, Sandhed og komiske Kraft, der tidligere gjorde ham til Publicums Yndling i denne Rolle, og som paa de større tydske Theatre maatte blive anseet for(Dagen.)et Mesterværk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-07-03
Det Bedste som er at see i Dyrehaven i Aarer Beckers Taskenspillerkunster og Professor Hees bees mechaniske, physiske og eqvilibriske samt nekromantiske og electriske Productioner.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-07-03
Fra Studenterforeningens Seniorat læses følgende offentlige Bekjendtgjørelse:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-07-03
J Anledning af en i "Dagen" for Tirsdagen den 20de d. M. indført Beretning om, hvad der Aftenen iforveien skal have tildraget sig i Studenterforeningen, har der i samme været afholdt en Generalforsamling, paa hvilken det er blevet besluttet, offentligen at udtale Selskabets Uvillie over det Brud paa kameratligt Sammenhold, hvori det synes at et af Foreningens egne Medlemmer ved en Meddelelse til saadan Brug har gjort sig skyldig, og tillige at gjøre opmærksom paa, at offentlig Omtale af hvad der foregaaer i private Foreninger ikke kan bestaae, med den Discretion ethvert Blad skylder det selskabelige Samlivs Hellighed. Studenterforeningen troer at have saameget større Opfordring til at beklage et Jndgreb i dens private Liv, som dettes bedste Værd beroer paa den Frihed, ifølge hvilken alle Anskuelser aabent og tillidsfuldt der kunne udtale sig, uden at paatrykke Selskabet nogensomhelst bestemt Characteer."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-07-03
Helsingøer, den 30te Junii. Dampskibet Prindsesse Wilhelmine har i Gaar Nat bugseret et amerikansk Skib paa 299 Tons, og som stak 16 Fod, bestemt fra Havannah med en Ladning Sukker til St. Peters. borg, i 7 Timer herfra Rheden igjennem Drogden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-07-03
Odense, den 30te Junii. Efter endt Landemode, feiredes i Onsdags tillige Dagens Høitidelighed ved en Diner i Bispegaarden, hvortil foruden Stiftamtmanden og Stiftets hele herværende Geistlighed, adskillige andre Videnskabsmænd og Honoratiores tillige vare indbudne, og ved hvilken Biskop Faber udbragte Skaaler for H. M. Kongen, H. K. H. PrindsCouverneuren og høie Gemalinde, paa hvis Fødselsdag denne festlige Forsamling netop fandt Sted. De var første Gang, at Stiftamtmanden, Kammerherre, v. Castenschjold, R. af D. og D. M., bivaanede denne Forsamling, og Biskoppen bragte ham da i eget og Geistlighedens Navn en Velkomsthilsen, som Kammerherren hjerteligen besvarede, hvorhos han siden udbragte en Skaal for den fyenske Geistlighed. Efterat Biskoppen ogsaa havde opfordret Forsamlingen til at mindes de afgaaede og de nye Provster, foredrog Stadens Stænderdeputerede, Cancellieraad Hempel, der nu har levet her i Odense i 5 Biskoppers Tid, endnu en Togst for den fyenske Geistlighed, for hvilken Biskoppen tolkede dennes Tak med et Ønske for Oplysningens og Jntelligentsens Fremme.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-07-03
Som vi erfare har Othinienseren, Digteren H. C. Andersen, hvis Romaner: "mprovisatoren" og "D. T." have vundet saa særdeles meget bifald, igjen fuldende en ny Roman, der kan ventes at udkomme til Juletid i tre Bind, efter Forlydende under Titel af: "Kun en Spillemand!" Scenen er i Kjøbenhavn, Odense, Svendborg, Paris, Wien og Rom.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-07-03
Jaar foretager Digteren, som tidligere omtalt, en liden Reise igjennem Sverrig, nemlig over Helsingborg, til Gothenborg, og med Dampskibet den interessante Canaltour igjennem Landet til Stockholm, hvorfra han agter at gjøre Udflugter til Sigtung og Upsalg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-07-03
Ligesom man tidligere, saavel i Kjøbenhavn som i Jylland, har foranstaltet offentlig Udstilling af Fabrik=, Haandværks= og andre Kunstflids Productioner, saaledes have nu nogle Embedsmænd og Haandværkere, der have overbeviist sig om de fleersidige Fordele slige offentlige Udstillinger have medført, forenet sig om, ogsaa her i Odense at foranstalte en saadan Udstilling af slige Productioner i denne Provinds, i næstkommende August Maaned omtrent til den Tid, da Væddeløbene herved Staden finde Sted, et Foretagende, som vi ønske maatte finde al den Opmuntring, det saa fuldeligen synes at fortjene. (Th. Av.,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-07-03
Khvis Børs=Cours den 30te Juni 1837. Hamb. 2 M. a vista 202. Sp. a 202. – 12 Mk. 2 s. Kgl. Obl. 4 pC. 90. Nat. Bl. Obl. 103. Rgsb. Obl. 103 ½ 3 pC. eng. Laan 71 ½ Dødsfald, Kammerraad og Sportelkasserer i Rentekammeret C. Thomsen, Christian Kirck, J. Geertz, Mad. Offenhausen, Alle i Khvn. Mad. A. P. Flindt, Enke efter afd. Sognepræst Flindt i Thorslundemagle. Jfr. E. Aller paa Frederiksberg. Klædefabriqveur Schmidt i Usserød. Forvalter Bendixen paa Rødkilde. Forpagter Engberg paa Selsøe. Mad. Steenstrup i Horsens. Mad. Gudmansen i Homs Mølle. Kjøbmand Schjoldan i Sæbye.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-07-03
Befordringer og Afgang. Sognepræst for Søbye og Thurup M. i Fyen, N. Schaldemose, bestikket til Sognepræst for Ondløse og Søndersted M. i Sielland.