JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1795-02-27
Under 19de December f. A. har Hs. Kongel. Majestæt allernaadigst forundt Snedkersvenden Rasmus Nilsen Friis Tilladelse, at han uden at sidde Mesteraar og Mesterstykkes Forfærdigelse, maae indtages som Mester i Snedkerlauget i Aalborg; imod at han ved sin Jndtrædelse i Lauget betaler hvad udi den om Laugene Kiøbstæderne, under 23de December 1681, allernaaligst udgangne Forordning findes anordnet.
Jyske Efterretninger, 1795-02-27
Den for Tamperretten den 25de Februarii indstævnte Tag, var af Huusmand Rasmus Nielsen Outrup paa Morsøe, contra undvigte Hustrue Maren Nielsdatter. Dagen belv udsat til næste Tamperdag den 27de Maj. at førstkommende.
Jyske Efterretninger, 1795-02-27
Hans Kongelige Majestæts til Danmark og Norge, c. &c. Præsident, Deputerede og Tilforordnede i Rentekammer=Collegio bekiendtgiøre: At i Følge Hans Maestæts os tilkiendegivne allerhøieste Befaling, bliver Leberancen af efterskrevne til Kongelig Tieneste for Aaret 795 end videre fornødne Qvantiteter Kornvore opbuden hed Licitation udi Rentekammer=Collegi Forsamlingsal. Onsdagen den 25de Februarii 1795, nemlig: 1) Til Søe-Etatens Fornødenhed: at udskibes og leveres til efterskrevne Steder og Tider: Rug. 1) til Proviantgaarden i Kiøbenhavn: a) i næstkommende April og Maj 1795 6000 Tdr. 6) i August eller September Maaned 3901 Tdr. 4 Skp. 2) til Grynmøllen i Kiøbenhavn; Toradet Byg. strax ved tibsfartens Aabning. r. 5 1/2 Skp. Rug. 3) til Frederichsværer i Mai Maaned 1795. 511 Tdr. 7 Skpr. 2) Til Land Etatens Brødbagning i Danmark: at leveres strax ved Skibsfartens Aabning i næste Foraar 1795. Rug. a) til Hofdager Henrichsen Citadellet Frederichshavn 806 Tdr. 4 1/2 Skp. b) til forrige Brødbagnings Entrepreneur Bugges Enke sammesteds 86 Tdr. 4 1/2 Skp. 1) til bemeldte Hofbager Henrichsen og Bugges Enke paa Cronborg Fæstning 300 Tdr. 3) Til Land=Etatens Brøddagning i Norge, at leveres strax ved Skibsfartens Aabning i næste Foraar 1795.
Jyske Efterretninger, 1795-02-27
Basel, den 7de Februarii. Den Kongl. preussiske Minister, Baron von Goltz er her død og med alle militairske Æresbeviisninger begravet; Hans Død bliver almindelig beklaget og man maatte befrygte, at samme skulle standse Underhandlingerne, dersom ikke den preussiske General Adjutant von Meyerink endnu var her som fortsætter samme.
Jyske Efterretninger, 1795-02-27
Hanover, den 15de Februarii. Postens Gang imellem Hanover, England og Holland, er endnu sperret. Siden den 10de Januarii have vi ingen Efterretning fra London. Hr. Gromann er endnu ikke fri, det synes at han har paadraget sig en haardere Skjebne da Blek og Pen er ham forbuden og ingen maae besøge ham. J Forgaars ankom en Engelsk Courier fra Berlin til den engelske Gesant Lord Malmesbury, som herfra strax fortsatte sin Reise til London. J Gaar indtraf hertil en Keiserlig Commissarius. Fire af de Handverske Herrer have nedlagt deres Embeder, og ere udgaaede af Tienesten.
Jyske Efterretninger, 1795-02-27
Hamborg, den 17de Februarii. Nærværende Tids Omstændigheder have foranlediget det høyvise Raad til at føye den Anstalt, at ingen fremmede maae, uden foreviist Rigtighed, imodtages eller tillades her at opholde sig, og at de som i usle og elendige Omstændigheder hertil ankomme skulle strax bortviises.
Jyske Efterretninger, 1795-02-27
Kiøbenhavn, den 20de Februarii. Under 31te December sidstleden har Hs. Kongel. Mastæt allernaadigst udnævnt Kammerjunker og Major, Lorenz v. Schrødersee, til at være Kammerherre.
Jyske Efterretninger, 1795-02-27
Den 4de Februarii d. A. er Jacob Hanschild allernaadigst beskikket til anden Copiist i det tydske Kammer Cancellie.
Jyske Efterretninger, 1795-02-27
Fra det Kongelige Rentekammer er den 29de Januarii d. A. udkommet en Placat angaaende Fortolkningen af Forordningen af 23de April 1771, dens 23 s. og Forordningen af 8de Junii 1787, dens 2den S.
Jyske Efterretninger, 1795-02-27
Vacance, Rollougs Sognekald i Aggershuus Stift, 520 Rdlr. Af Sognepræsten betales til den residerende Kapellan 200 Rdlr. aarlig.
Jyske Efterretninger, 1795-02-27
Ved Tallotteriets 716 Trækning i Kiøbenhavn den 17 Februarii udkom: No. 48, 34, 35, 87, 7.
Jyske Efterretninger, 1795-02-27
Til den forestaaende 717 Trækning i Kiøbenhavn kan faaes Sedler til den 2den Martii. Febr. Morgen. Midde.
Jyske Efterretninger, 1795-02-27
Fredag den 20de Løverdag den 21de 5 3/4 Søndag den 22deel 6 Mandag den 23de Tirsdag den 24de 14.
Jyske Efterretninger, 1795-02-27
Onsdag den 25de Torsdag den 26de. - Fredag den 27de, og Avertisseme:
Jyske Efterretninger, 1795-02-27
Jor en Person, som perfect kan frisere Haar, NB. 2) og om sin Duelighed og øvrige gode Opførsel medbringer paalideligt Skudsmaal, anvises en meget fordeelagtig Condition til førstkommende 2 Maj, men uden at være forsynet med gode Attester nytter det ikke at melde sig; Vedkommende har i saa Fald at adressere sig til Præsten Hr. Wandall i Aalborg, som har i Com sion at give derom nærmere Underretning.
Jyske Efterretninger, 1795-02-27
En Kiøbmands Karl, som har tjent ved Handelen som Dreng og Svend i 14 Aar, søger Condition hos en Kiøbmand til Majdag, taler Tydsk og Dansk, og veed at forestaae det, han udgiver sig for.
Jyske Efterretninger, 1795-02-27
Fredagen den 6te Martii holdes Ball paa Kompagnice) huset, der begynder presise Kl. 6 og ender sig Kl. 11. Slet om Natten; de respective Herrer og Damer, saavel indenbyes som udenbyes, der maatte have Lyst at profitere af samme, behager at lade hente Billetterne hos mig undertegnede, imod 4 Mk. 8 s. Schunemann. Jmod antagelig Pant og forsvarlig Renter, forlanges 9 til førstkommende Snapsting 400 Rdlr.; nærmere Anviisning gives fra Bogtrykkeriet. redagen den 13de Martii førstkommende.
Jyske Efterretninger, 1795-02-27
Auction. Tom Formiddagen Kl. 9 Slet bliver holdet offentlig Auction udi afgangne Kiøbmandskarl Morten Qvists Stervboe paa Nørregade her i Aalborg over dette Stervboes Løsøre Effecter, bestaaende af Sølv, Tin, Kobber, Messing, Jern og Træetøi, Linnet, Sængestæder, Sængeklæder og Gangklæder, Borde, Stole, Skade, Chatol og andet Jndboe, saa og nogle Kiøbmandsvahre af forskiellige Slags. Thi ville de Lysthavende behage at tage Møde. Aalborg, den 21de Februarii 1795. Bøggild.
Jyske Efterretninger, 1795-02-27
Sirsdagen den 17de Martii førstkommende om ForE middagen Kl. 9 Slet, bliver holdet offentlig Auctiom udi og over afgangne Malene Andersdatters Huus i Store Nyegade her i Aalborg, derefter bortsælges samme Dag Stervboets Løsøre bestaaende af Kister, Skabe, Bord, Stole og Bænke, noget Kobber, Tin og Jern ni, samt Fruentimmerklæder og Sængetlæder. Hvilket herved til Kiøberes Efterretning bekiendtgiøres. Aalborg, den 24de Februarii 1795. Bøggild. Ved det af forrige Borger og Kleismed men nu i denne Tid ved Døden afgaaede Jørgen Eilersen her i Byen, hans under 9de Martii 1793 oprettede og derefter af hans Majestæt undet 12te April næst efter allernaadigst confirmerede Testamente, er jeg paa min Hustrues Vegne indsadt som eeneste Universalarving til eenmeldte afdødes Stervboes Tilhørende som jeg i Følge deraf at S. T. Magistraten her paa Stedet ved min Ankomst her til er bleven overleveret; og da jeg ved forbemeldte Testamente er paalagt at betale den sal. Mands Gield, saa omendskiønt det ikke formodes at deraf paa Boet er nogen Hæftelse, bliver dog herved alle og enhver som maatte formeene at have nogen Prætention til eenmeldte afdøde Jørgen Eilersen eller nu hans Stervboe med 12 Ugers Varsel fra Dato anmodede at angive deres lovlig havende Krav til Boet enten for mig selv udi Randers, eller min her paa Stedet formaaede befuldmægtigede Hr. Jens Hiersing boende paa Nørregade, da enhver kan vente at nyde udbetalt hvis de retmæssigen haver at fordre. vorimod det formodes at Stervboets forefindende Debitorer uden Vegring eller paadragende Søgsmaal, betaler det da efter tilstillende Regninger ere skyldige. Aalborg, den 23de Februarii 1795. Martin Dirtz, tydsk og dansk Skoleholder i Randers.
Jyske Efterretninger, 1795-02-27
Afgangne Jørgen Eilersens udi Bispensgade forhen i El boende Sted, som en Smed eller anden Haandværksmand findes beqvem indrettet, kan underhaanden erholdes til Kiøbs og til beboelse antages næste Paaske, hvorom Lysthavende vilde melde sig hos min antagne Commissionair Hr. Jens Hiersing boende paa Nørregade. Aalborg, den 23de Februarii 1795. Martin Dietz.
Jyske Efterretninger, 1795-02-27
Hos Klokker Milling faaes Holbergs Peder Paars i ) Qvart 94, Børchers Naturlige Magie, Bremenfeldernes Historie, Marmontels Fortællinger, Nørregaards Collegium og Folkeret. Jligemaade faaes og anskaffes alle Bøger baade tydske, engelske og franske, saavel i det Theologiske som Historiske og Medicinske, alle for Bogladepriisen.
Jyske Efterretninger, 1795-02-27
Da min Tienestepige Kirsten Larsdatter fra Gulbech. den 21de Februarii sidst af min Tieneste uden gi den Aarsag ulovlig er bortrømt, saa efterlyses hun herved, med Tilhold ufortøvet at indfinde sig igien og til at giøre Reede og Rigtighed for sig, da en stor Deel af hvad hun har været betroet under Hænder til Ansvar savnes, som og for hendes Forhold i denne Tid hun har tient mig. Aalborg, den 26de Februarii 1795. Claus A. Bach.
Jyske Efterretninger, 1795-02-27
Vandagen den 23de Martii førstkommenge Kl. 11 Øl Formiddagen bliver paa Tinghuuset her i Byen, holden offentlig Licitation over Opbyggelsen af et næsten nyt Ting- og Arresthuus her. Lysthaverne ville indfinde sig ommeldte Tid og Sted, da Vilkaarene nærmere skal vorde dem bekiendtgjorte. Stagen, den 17de Februarii 1795.
Jyske Efterretninger, 1795-02-27
Tetens. (Torsdagen den 12te Martii førstkommende Kl. 10 Formiddag, bliver paa Aalborg Raadstue foretaget Skiftesamling efter afgangne Kiøbmandskarl Andreas Qvist, til hvilken Tid Boets Kreditorer, som ei endnu maatte have anmeldet deres Fordringer, vilde behage at fremkomme med samme. Aalborg den 16 Febr. 1795. P. M. Gleerup. Bøggild.
Jyske Efterretninger, 1795-02-27
Jorsdagen den 5te Martii om om Formiddagen Kl. 10. let, bliver efter Begiæring holdet offentlig Auction udi afgangne Guldsmed Poul Lunds Huus udi Bispensgade her i Byen, over adskillig hans Efterladenskaber, bestaaende af Sølv, Tin, Kobber, Mæssing, Jern og Trætøi, Linnet, Sængeklæder og Gangklæder, samt Borde, Stole og Speile, hvorover i disse Aviler No. 16 er indført en Fortegnelse, til Kiøberes Efterretning. Aalborg den 19de Febr. 1795. Bøggild.
Jyske Efterretninger, 1795-02-27
Et godt fuldkommen Chatol af Æsketræe er for billig Priis til Kiøbs paa Søndergade No. 575.
Jyske Efterretninger, 1795-02-27
sdahl Veiermølle i Hiørring Amt, kan fra anstunVi dende 1ste Maj erholdes i Fæste eller Fopagtning og hvorom kan accorderes paa Asdahlgaard med Hillerup.
Jyske Efterretninger, 1795-02-27
Nyelig udkomne Bøger, som faaes paa Bogtrykkeriet for vedsatte Priiser: 1) Begyndelsesgrunde til Naturlæren, 2de Deele, ved A. W. von Hauch, Ridder af Dannebroge, Hofmarskal, Kammerherre og Staldmester, Medlem af det Kongelige Danske Videnskabers Selskab, 2 Rd. 2) Marmontels nyeste Fortællinger, oversat af ProfRabbek, 1ste Bind, 5 Mk. 3) Langebekiana, eller Bidrag til den danske Litteraturhistorie, uddragne af Jacob Langebeks efterladte Papirer, ved Secretær Nyerup, 5 Mk. 4) Amalies nyttige Moerskabs Timer til de danske Damers Tieneste, 1ste Bind, 1 Rdlr. 5, Professor Bechmans Varemagazin eller Jndlednintil Kundskab om de fornemste udenlandske Vare, 1 Hefte, 1 Mk. 12 s. Hermed følger et Tillæg.)¬
Jyske Efterretninger, 1795-03-02
(Jndsendt den 27de f. Historiske Betragtninger over den Revoluti. on og dens Følger. Af Arkenholzs liner va skreven den 18 Januarii d. A.
Jyske Efterretninger, 1795-03-02
Naar Efterverdenen vil læse vor Tids Historie med Forbanseelse, saa torde den vist ikke være ligegyldig ved at hide hvad de Samtidige sagde til saa overordentlige Begivenheder, og hvilken Virkning denne saa pludselige, politiske og sædelige Revolution gjorde paa dem. Denne Virkning er over al Udtryk stor, og synlig for den ringeste Jagttager; men den føles kun for nærværende Tid, og er endnu ikke bleven caleuleret. Selv Jndflydelsens Følelse er formedelst den gradviste Følge af de underfulde Optrin og den politiske Ruus, hvori de bestandig holde os umerkelig hos Tusinde; hvorudover man først efter nogle Generationer vil kunde giøre denne phisessophisk politiske Caleul med Sandhed.
Jyske Efterretninger, 1795-03-02
J alle europæiske cultiverede Stater, med Undtagelse af Dannemark, har man sørget for, at indskrænke disse Attringer; man har ved Forbude, Truseler, Censur Tvang o. s. v. bragt selv de beste Hoveder til Taushed, thi enhver historisk Undersøgelse ved nærværende store politiske Kamp ligemeget hvilken Sag derved vinder, en efter Hoffernes Logik anstødelig fordi den fører til Forklaringer, som man absolut ikke vil høre; deraf den vise Politik, at forbyde franske Tidender og Journaler; uden Hensyn til Eiendomsrettigheder at forstyrre Handelsvæsinet; at hvarke Breve og andre Ting mere, som ikke vil blive tabt for Efterverdenen. Endog politiske Samtaler har man, nogle Lande forbuden ved Straf, et værdigt Pendant til Wilhelm Erobrerens af Englands Adfærd som forordnede, hvorlænge Jndvaanerne i deres use maatte brænde Lys om Aftenen og bestemte til de ses Slukning en meget tilig Time. Men imedens man skyer al historisk Prøvelse, blive som billigen den vilkaarlige Magts ubetingede Lovtalere beskyttet og opmuntret; hine Historiefordreiere, som forvende alle Daadsager, som finde Tingenes Tilstand i Frankrig for Revolutionen uforbederlig, og laste uden Undtagelse hver i fem Aar der gjort Forordning. Det er merkværdigt, at dette protegerede Skrigen paa den ene og Tausheden paa den anden Side, dog ikke har frembragt den ventede Virkning. Derimod have det franske Systems Venner i Tydskland forskrækkelig formeret sig, hvortil de formeldte i vores Fædreneland anvendte Tvangsmidler ikke maatte bidrage lidet. Mennestene frygtede naturlig, at disse turde blive og forøges, hvorimod man betragtede de Franskes tvangfulde Tilstand, kuns som overgaaende. Nationernes Misfornøielse bliver dog af Herskerne regnet for intet; man forglemmer, at et lykkeligt Folk aldrig gjorde Oprør, men at Underkuelse var alle Revolutioners Spire. Jndtil altsaa engang tilkommende Skribentere, mindre bunden end vi, ville erklære sig frimodigen over vore Dages Begivenheder, vil jeg her henkaste nogle bemerkninger over denne umaadelige Stof.
Jyske Efterretninger, 1795-03-02
En Revolution, som i en Række af Aar loverede hver Uge store Tildragelser, eller overordentlige Scener forden forhausende Verden, maatte naturlig forvirre Menneskenes især Embedsmændenes Begreber, som ved deres Kalde=Arbeider ikke havde Tid til at studere Revolutionen, og dagligen at være opmærksom paa dens Gang. Neppe troede de at have abstraheret sig en fast Jdre af de mangfoldige Begivenheder, saa blev disse strax taien ved nyere Tildragelser fra Grunden af udslettet. Den franske Revolution var fra Begyndelsen af en sand Cammeleon, som altid forandrede sig, og ofte i største Hastighed, endnu førend vi formaaede ret at bedømme den ene Gienstand opstillede os andre Magthavere, andre Grundførninger, og andre Resultater hvilken en Contrast imellem de franske Lovnedere, der i Martii 1792 betragtede det som en gorbrydelse, at aabne et fremmed Brev, hvortil de med al deres Magt ikke troede at være beføiet, og derfor forbrændte et saadant rigtigt Brev ulæst i Nationalforsamlingen, og det samme Riges Lovgivere, som endnu førend samme Aars Udgang begik de gyseligste Grusomheder, lovligen forordnede alle Slags Grueligheder, og toge Septembrisererne i Beskyttelse? Disse Betragtninger føre os til den vigtige Artikel at Confistenz i Meninger. Tusinde Mennesker i alle Lands bleve strax i Begyndelsen den franske Revolution god, og denne Tilbøielighed beholdt den indtil denne Dag, uden at see paa Forandringerne. Disse havde dog omvendt alting fra Grunden af. Friheden viste sig som en fortreffelig Frugt, men Kiernen var fortæret af Ormene og udryddet indtil det ringeste Spor. Man agtede det dog ikke, og holdt sig til Skallen. Naar Konstens prægtigste Monumenter Vandalemæssig blev gjort til Gruus, Gravene forstyrret, naar hundrede tusinde af Mennesker som kunde befolke et Kongerige, blev methodisk myrdet, skudt i Massa og druknet; saa fandt den franske Sags fraværende Venner alt dette i Ordenen, og det under hver Forandring af Systemerne. Alt nok saa meget imod sigende var i disse Mænds Øine altid Ret. J Dag vare Brissets Grundsætninger fortreffelig, i Morgen foretrak man Girondisternes System, saa blev Marat Afguden, og endelig den store, den dydige Robespierre, indtil den ne Skurkes Skiendigheder, der sandelig kun bedrog Ulsaakyndige, øinedes i det klareste Lys, og hævede alle Tvivl. Men endnu hængde man ved Jacobinerne, indtil disse og bleve demasqueret. (Meere følger.)
Jyske Efterretninger, 1795-03-02
Paris, den 9de Februarii. Vor Flaade, som er udløben fra Brest, krydser i Kanalen og søger at opsnappe en rig engelsk Flaade af nogle til Ostindien bestemte Skibe. Den Øe St. Lucie i Vestindien, som Engellænderne havde frataget os, er nu igien i vore Hænder, da Negerne havde sat sig op imod dem, og fordrevet Engellænderne. Den deputerede Pantritel har lovet i Conventet, at han inden 14 Dage skulle forelægge dem en Plan hvorledes de skulle ei allene faae deres Colonier tilbage, men og de Engelske tillige. Krigen i Vestindien er saa ødeleggende, at man regner 2/3 Deel af de Tid efter anden oversendte Tropper for tabte og ombragte. Med stor Længsel venter Publikum paa Efterretning fra Commissionen, som er sat over Ba rere, Collot, Billand, og Vadier, jo længere det varer jo kjækkere blive de, der søge at udbræde Skræk og Blods Udgydelse, saa man frygter for et nyt Complot; thi de Anklagede maae anvende alt for at redde dem, og dette kan neppe skee uden ved almindelig Opstand, hvortil Ge 1) Jeg befandt mig nærværende i Nationalforsamlingen, da denne interessante Scene passerede, som jeg og da omstændeligen har beskreven i Minerva. v. A. mytterne ogsaa synes meest stemte. J Forgaars har en delig Sceyes i Commissionens Navn angivet for Conventet, at de 4 Anklagede befandtes skyldige i Tyrannie og Undertrykkelse. Sagen bliver nu forhandlet i Convente- og de Anklagedes Forsvarelse undersøgt, og der afgion enten den skal overgives til Revolutionstribunalet, eller ikke.¬
Jyske Efterretninger, 1795-03-02
Det nye Revolutionstribunal er nu i fuld Virksomhemen fælder sine Domme med megen Jndskrænkning. De 1ste dennes stod den forrige Parlements Advokat Vaaben trand 68 Aar gammel, for Retten, fordi man havde opsnappet et Brev som han i Fortroelighed havde skreve til en Ven og der spottet med Revolutionen og yttret sin Frygt for Levnetsmidler. Tribunalet kiendte ham sig og udlod ham af sit Fængsel, da dette private Brev kunne ikke forstyrre den offentlige Rolighed. Trende St. magere fra Eisas, som vare anklagede for at have giø slette Skoe til Soldaterne bleve ikke heller dømte, da ei havde paataget sig nogen Leverance; men bliver sen tilbage til deres sædvanlige Øvrighed. En Deputation fra nogle Børger=Koner, som havde anlagt et Bogtrykkerie for Fruentimmer, mødte den 4de i Conventet og forlangte nogle af de betingede Arbeider i de offentlige Be trykkerier. Men disse bleve henviste til Underretten. Neppe kan de i Provindserne anlagte Bogtrykkerier soutmere dem, i hvor stor Beregning der end giøres paa sammes Fordeele, men hvormeget mindre da naar Fruentimer ogsaa maatte anlægge Bogtrykkerie, thi de kom vist aldrig til at mangle Arbeide, enhver vile benytte sig af dem, saalænge det var Nyt og de frembragte nye Tid, der og almeennyttige Modeskrivter, der best ville blive afsættelige og efter mange fornemme Folkes Begiering nyde største Gunst og Naade; thi den ædle Bogtrykkerkunst blev snart landfrygtig, naar den i fandt Forlæggere, Boghandlere der ville i Provindserne hos Venner og Velyndere paatage sig slige periodiske Værker, der best kunne vorde afsættelige.
Jyske Efterretninger, 1795-03-02
Nederelden, den 24de Februarii. Efter de nyeste Beretninger er der intet Haab om Fred thi Hollands Jndtagelse giør det vanskeligt og bestemme meere Krigens Fortsættelse; dog man er uvis om hvad man skal troe eller giøre sig Haab om; thi saa usikkre ere alle Beretningerne.
Jyske Efterretninger, 1795-03-02
Kiøbenhavn, den 23de Februarii. J Søe=Asseurence-Compagniets Generalforsamlinden 19de hujus, blev Hr. Conferentsraad Colbiørnsen, igien valgt til Deputeret ved Skadernes Afgiørelse, og Hr. Grosserer Jørgen Beck ligeledes igien valgt til Committeret ved Asseuransernes Antagelse. - Udbyttet ble bestemt til 4 pro Cent, eller 40 Rdlr. pr. Actie af 1000 Rdlr. - Da med indeværende Aar de 10 Aar udløbe, som Compagniets Jnteressentere i Generalforsamlingen den 23de Februarii 1785 vedtoge at forblive ved Conventionen; have samtlige i Generalforsamlingen den 12 hujus tilstædeværende Participantere, besluttet og vedtaget, fremdeles at vedblive Conventionen i 10 paa hinanden følgende Aar, fra 1ste Januarii 1796, og tillige blev efter Directionens Forestilling anmodet denne om at igiennemgaae Conventionen og udmerke de Punkter, i hvilke nogen Forandring synes at være gavnlig, hvorefter da Jnteressenterne ville udmelde en Commission, til at undersøge Directionens Forslag, som tilligemed Commissionens Betænkning, bliver at forelægge Generalforsamlingen til endelig Beslutning.
Jyske Efterretninger, 1795-03-02
Aalborg, den 2den Martii. Commissionen angaaaende det almindelige Skolevæsen i Danmark har bekiendtgjort følgende: Fra det kongelige Skolelærer Seminarium paa Blaagaard herved Staden udgaaer til næstkommende 1ste Maj eendeel Seminarister, hvis Underviisning paa den Tid efter aflagt offentlig Exammen bliver tilendebragt. Til samme Tid kan altsaa nogle andre unge Menneskeri disse afgaaendes Sted blive antagne paa Seminariet.