JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1786-10-27
den 9de April bliver aarlig i Bengalen foretaget en besynderlig Poenitensøvelse. Nogle ville dermed forsone forhen begangne Synder; men andre saadanne Synder, som de endnu maaskee kunne begaae; og endnu andre paalægge sig denne Poenitense, fordi deres Forældre have gjort et Løvte, at dersom de bleve velsignede med Børn, saa skulde disse i en vis Alder underkaste sig den. Denne Ceremonie er følgende: Paa en stor Plads, omtrent en Miil fra Calcutta, opreises imod tredive Bambusrør, i det mindste 20 Fod høie. Paa Enden af samme fæstes en Hvirover. vel, hvorover tvende andre Bambusrør, paa 30 Fods Længde, eller endda noget mere, lægges i Kors, og imellem begge Par Ender af samme nedhænger en Strikke. Den ene Ende af denne Strikke trækkes ned; og naar den, som forretter sin Andagt, stiller sig derunder, kniber Bramanen ham et stort Stykke Hud neden for begge Skuldrebladene, ja ofte vel endog paa Brystet, og driver et stort Jernspiger derigiennem. Ved disse Jernspigere hænge Snore af indiansk Græs, som Præsten fæster ved Strikken, der hænger ned fra Bambusrøret, og svøber tillige den Poeniterende et Bind om Kroppen, som han giør fast i Spigerne, efterdi den ellers vilde falde til Jorden, naar Huden gav efter. Naar dette er skeet, trække nogle de andre Ender af dette korsviis lagde Bambusrør, med, hvorved den Poentterende strax bliver løftet 30 og flere Fod over Jorden; og da de derpaa løbe rundt omkring, saa hastigt de nogensinde kunne, trækkes den Poeniterende langs af Strikken imellem de modsatte tvende Ender, hvorved han giør mange naragtige Bevægelser. For endnu at giøre ham latterligere, bliver han i Forveien bemalet og klædt paa den besynderligste Maade. Nogle svinge sig paa denne Maade en halv Time; og andre ikke saa længe.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1786-10-27
J fire Dage maae de forberede sig til denne Ceremonie. Den første Dag afholde de sig fra alle Slags Spise; den anden Dag spise de intet uden Frugter; den tredie Dag faste de; den fierde Dag spise de atter Frugter. J denne Forberedelsestid gaae de omkring i alle Stadens Gader, i deres naragtige Klædedragt, og danse efter Lyden af en Tromme eller et Horn. Nogle, for at udvise endnu mere Andagt, bære et Jern, som er stukket igiennem Tungen, eller og paa andre igiennem Kinderne. Denne Ceremonie findes kun ved en nedrig Coste, som har sine egne særdeles Brahmaner.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1786-10-27
De fornemmere Coster synes at ansee et saa latterligt Optog med Foragt. En Ven i Madrat giver mig i et Brev af October 1771 følgende Efterretning, som beviser, hvor opfinderske de poeniterende Sværmere ere i at plage sig selv og beDrage andre: En Mand af en indiansk Coste har for syv Maaneder siden svinget sig hver Morgen i to eller tre Timer, over Jlden. Dertil vare to Snore fæstede ved et Træe. Den ene var med en Knude fæstet og Ankelen paa den ene Fod; den anden var fæstet og det andet Knæ. Saaledes ophængt, med Hovedet ned ad, og lige over Jlden, der omtrent havde atten Alen i Omkreds, og var antændt af smaat tørt Brænde, svingede han sig op og ved, og, som det syntes, med megen Rolighed, vedligeholdt Jlden selv, hvor han kunde naae Brændet; og paa det at den skulde brænde desto stærkere, kastede han noget Glee (Oxefedt) derudi, som han havde hos sig. Man sagde, at han havde ikke foretaget dette for at poenitere, eller af nogen anden Religionsgrund; men han vilde derved kun forskaffe sig en vis Sum Penge, som af 10000 Personer kunde allerede være noget betydeligt; andre paastøde ogsaa, at han søgte derved at komme i en høiere Coste. Men han er dog nu for sin Sundheds Skyld reist ud paa Landet, og har intet faaet, som var saadan en Pine værd. Jeg undrer mig kun over, at han kunde svinge sig saa længe, uden at forrække sine Lemmer, eller forbrænde sin Hierne. Det var et græsseligt Syn, og foraarsagede mig en stærk Hovedpine. To Skikke iblandt dette Folk synes meget besynderlige og latterlige for en Europæer. Den ene er den bestandige Beteltygning, som farver deres Mund ganske rød, og giør at de uophørlig maae spytte. Saa viderlig denne Skik end- ogsaa er, finder man den dog baade hos Høie og Løve. Den anden Skik er ligesaa ubehagelig for Øiet, nemlig, at de lade deres Negle voxe saa lange, og farve deres Tænder ganske sorte. Begge Dele iagttage de med den yderste Omhyggelighed. Sorte Tænder holde de for en Skiønhed, og lange Negle for Tegn til en fornem Herkomst. Hvide Tænder ere hos dem i største Foragt; de sige, at de skikke sig ikkun for Hunde og Aber. Meget lange Negle bevise, efter deres Tykke, at de ere af god Herkomst, efterdi det aabenbare giver tilkiende, at de ikke ere vante til grovt Arbeide.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1786-10-27
Da de indianske Heste ikke due meget, og der desuden af samme ikke findes mange, saa er det her meget almindeligt, i Stedet for dem at betiene sig af Oxer Der blev ogsaa for Admiralen holdt af Compagniet en Vogn med et Par Oxer. Oxerne ere gemeenlig hvide, have et Par støre perpendiculare Hørn og en sort Snude. Dersom man i Europa vilde tvinge Oxerne til at forlade deres sædvanlige langsomme Skridt, skulde de snart omkomme, og falde under Byrden; men i Bengalen løbe de ligesaa godt og hastigt, som Hestene, og kunne ligesaagodt bruges til alle Arbeider. Saa ofte vi havde endt vores Tour, steeg Driveren altid ned, omskiftede den ene Oxe i den andens Sted, greeb dem begge to i Munden, borttog Skummet, og drev den saa videre. (Fortsettelsen følger.)
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1786-10-27
20de Søndag efter Trinitatis prædiker. Høymesse. Aftensang. Dom K. Hr. Doct Hagerup. Hr. Angell. Frue=K. Hr. Mag. Wittrup. Hr. Parelius.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1786-10-27
Jndkomne Skibe. Capt. Peter Jacobsen af og fra Riga med Rug, Hør og Hamp. Udgaaende Skibe.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1786-10-27
Capt. John Krog til Middelhavet med Fiskevarer; Peder Schødt til Christiansund med Baglast, og derfra til Kiøbenhavn med Fisk og Sild &c.; William Gaardener til Middelhavet, med Fiskevarer; John Elsdon til Jreland med Bord.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1786-10-27
Bekiendtgiørelse. Da det Kongel. Norske Videnskabers=Selskabs Bogsamling, som hidindtil har staaet i mit Huus, nu skal henflyttes paa den nye Latinske Skoles Bygning, anmodes enhver, som har laant Bøger af samme, at ville med første sende dem tilbage til Wittrup.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1786-10-27
Da det nylig oprettede Trondhiemske Muficalske Selskab agter i denne anstundende Vinter at opføre en ugenlig Concert, som bliver holdt paa Raadstuesahlen, bliver dette, uagtet man troer den skrivtlige Jndbydelse ei skulde være forsømt at forevises det respective Publico, til Subskription, dog ydermeere saa betids bekiendtgjort, at omendog nogle af de, som boe Byen nærmest, skulde have Lyst til at subskribere for den hele Vinter, de da vilde behage at melde sig hos Selskabets Casserer Organisten til FrueKirke Hr. Berlin.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1786-10-27
Prisen for en Familiebillet til 4 Personer, er 6 Rdr. til 2 Personer = = 4 Rdr. for billet til 1 Person, 2 Rdr. 2 Ort. og for Billet til hver enkelt Concert 2 Ort.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1786-10-27
Da jeg af de Herrer Magistrat her i Byen er bleven beskikket til Suppliqueskriver, saa bliver samme herved bekiendtgjort for alle dem, som maatte i saa Fald behøve min Hielp; og er jeg boende i Geilen tredie Huus fra Consumtionscontoiret. Matthias Borch.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1786-10-27
Auctioner. Førstkommende Mandag den 30te October, Klokken 2 Eftermiddag, bliver 2den Gangs Auction foretaget over Mad. Radts iboende, men til de Angelske Stiftelser overdragede Gaard og Grund, i Munkegaden her i Byen beliggende: Og hvis da ikke skeer antageligt Bud, bliver Onsdagen næstefter, den 11te November, 3die Gangs Auction over bemeldte Gaard og Grund forrettet i bemeldte Gaard Klokken 2 Eftermiddag, da Conditionerne for Liebhabernes nærmere skulle blive bekiendtgjorte. Trondhiem den 27de October 1786. A. Klingenberg.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1786-10-27
Til Liebhaberes Efterretning bliver herved bekiendtgjort 3de Gange efter hinanden udi de Trondhiemske Adresseblade, at Sr. John Smithes Gaard og Grund med tilhørende Søebrygge, beliggende udi Fiordgaden, og pantsat til de Huusarmes Stiftelse, bliver førstkommende 21de November ved offenlig Auction opraabt og om antageligt Bud skeer bortsolgt. J Mangel deraf, bliver samme Pant ved 2den Gangs Auction opraabt den 27de, og 3die Gang den 28de dito, og da absolut bortsolgt. Til Gaardens Eftersyn for Liebhabere, kan Nøglerne erholdes hos mig. Trondhiem den 13de October 1786. Hagerup. Gives hermed tilkiende, at Mandagen den 6te November førstkommende bliver paa Giestgivergaarden Bye i Hørrig Sogn, om Eftermiddagen Klokken 2 Slet, følgelig Høivelbaarne Hr. Stiftsbefalingsmand Fieldsteds mig under 23de passato indløbne Ordre, ved offenlig Auction opraabt, og til Forpagtning den Høistbydende tilslaget, paa 10 Aar, 30 Tylter aarlig Saugtømmerhugst, under den beneficerede Gaard Grøttes Skov, beliggende i Høelandets Annex, under Guldahls Fogderie, og det med efterskrevne at det Høikongelige Rentekammer=Collegii opgivne Conditioner: 1) At Hugsten alene maae skee af Maalstræer, som af Amtet skal foranstaltes udviist. 2) At det giørende Bud beroer paa Kammerets nærmere Approbation. 3) At Forpagterne modtage Træerne i Skoven, og lade samme for egen Regning nedfælde og bortføre, uden at tilføie den øvrige Skov mindste Skade. 4) Det aarlige Auctionsbud betaler Forpagterne til Fogden forinden hvert Aars Udgang; og for Betalingen i rette Tid stilles suffisant Caution, om forlanges. 6) At Forpagterne foruden den bydende Forpagtningssum, blive pligtige, af dette Tømmer og de deraf skierende Bord at vare de ved Skatteforordningen paabudne ordinaire saavel Tømmer som Bordskatter. De Lysthavende ville altsaa til ovennævnte Tid og Sted behagenlig sig indfinde. Haavien den 4de October 1786. C. Koefoed.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1786-10-27
Condition ledig. En honet Person, der er bevant i de Forretninger, som hos en Sorenskriver forefalde, og om sin Duelighed kan forevise Skudsmaal, søges af en Sørenskriver her i Stiftet, hvor Condition som Fuldmægtig, paa gode Vilkaar, kan anvises fra Adressecontoiret.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1786-10-27
Bøger. Tale, holden i den borgerlige Skole, den 28de Januarii d. A., af Hr. Bech, faaes tilkiøbs for 12 Skilling Exemplaret hos Paasche. Mad. de Beaumont Magazin des Enfans& des Adolescentes. Balleyes englischedeutsches und deutscheenglisches Worterbuch, verbessert von Klausing. Arnolds kleines Worterbuch, englisch und deutsch, verbessert von Rogler. Choffins französisch deutsches und dentschefranzssisches Worterbuch. Beckmanns Anleitung zur Techhologie, oder Kentnis d. Handwerke, Fabriken undManufakturen. Edeling vermischte Aufsatze inenglischer Prose. Pragers englische Grammatik. Mays Einleitung in die Handlungs-Wissenschaft. Sulzers Vornbungen zur Erweckung des Nachdenkens. Mad. Beaumonts Magazin for Børn og den tilvoxende Ungdom. Mairs methodiske Bogholderie. Mad. Runckels Moral for Fruentimmer. Bergmans physiske Beskrivelse over Jordkloden. Prof. Kleves danske og latinske Forskrivter, Heftet 1 Rdr. Disse og flere forhen bekiendtgjorte Bøger faaes tilkiøbs hos O. F. Paasche.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1786-10-27
Hos mig faaes tilkiøbs følgende Skrivter, indbundne og uindbundne. Th. Falsters siungende Andagter over Søn og Festdagenes Evangelier, Dit. Sielens Hvile i Gud, Guds Børns daglige Adgang til Naadestolen, Bernhofts et Guds Barns Fornøielse i Gud, tilligemed Jesu Pines og Dødshistorie, Th. Kingos Morgen og Aftensange, Bruuns siungende Tidsfordriv, L. Beichs daglig Samtale med Gud, Luthers lille Cathechismus, Resens Guds Børns Samfund med Gud, Davids Harpe, Du Fours sædelig Underviisning af en Fader til sin Søn, som agter sig paa en lang Reise, Stadelins daglige Sangværk, T. Falsters Morgen og Aftensange, NimbsMorgen og Aftensange, Resens Sielens Opmuntring til Ponitentze, Skriftemaal og værdig at communicere, Bechs aandelige Hiertesukke, Luthers Catechismus med Spørgsmaale, Absolut nødvendig Betænkning om Frierie og Giftermaal, Abe Bøger, Connossementer og Viser. O. F. Paasche.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1786-11-03
Nogle Efterretninger om Jndianernes Sæder, af Jviss Reiser. (See forrige Nummer.) Ho medens jeg opholdt mig her, leiede jeg maanedlig en Vogn, som blev trækket af to Oxer. Paa adskillige smaae Reiser, som jeg gjorde med denne Eqvipage, kom jeg ogsaa ofte forbi en Mands Vaaning af en geistlig Orden, som i Jnden kaldes Jorgen. Disse Folk ere en Art af Eremiter, og ved et Løvte af deres Forældre, imedens deres Moder gik frugtsommelig med dem, opofrede til Himmelens besynderlige Tieneste. Engang en Aften besøgte jeg og en Ven denne Jorgen, som bestandig sad i een Stilling paa Jorden, i en skyggefuld Hytte af et Kovember. kustræe. Hans Legeme var bedækket med Aske; hans lange sorte Haar hængte ned i den største Uorden. Da vi nærmede os til ham, hilsede vi ham. Han svarede os meget høflig, og derpaa talede vi med ham, ved Hielp af vor indianske Oxe driver, som kunde Engelsk, mestendeels om de forunderlige Virkninger af hans Bønner, ved hvilke, han paastod, at have gjort Syge friske, Svage og Halte stærke, Blinde seende, og Koner frugtbare for deres hele Levetid. Da vi snart vare i Begreb med at tage Afsked fra ham, tilbød jeg ham en Foræring af to Rupeer. Han bad mig at kaste dem paa Jorden, og befalede derpaa sin Tiener at tage dem op. Denne gjorde det med et Par Jerntænger, og kastede derpaa Rupeerne i en Eddikeflaske. Da de havde ligget noget herudi, tog samme Tiener dem op igien, viskede dem omhyggelig af, og leverede dem endelig til sin Herre, som til Vederlag strax derpaa forærede os nogle Kager af hans smagløse Bag verk. Jeg bad ham herpaa, at han i sin neste Bøn ogsaa vilde tilbede mig en Tilvext af Lyksalighed. Han svarede mig ganske koldsindig: Jeg veed neppe hvad jeg skal bede for dem; jeg har ofte seet dem, og det har altid syntes mig, at de er fuldkommen frisk, de kan kiøre i en Vogn saa ofte det behager dem; de er ofte i Selskab med et meget deligt Fruentimmer; de er stedse godt klædt, og derhos ogsaa feed (). De synes mig altsaa at besidde alt det, som kan være nødvendigt til Lyksalighed. Dersom jeg derfor skal bede om noget for dem, saa maatte det vel være dette, at Gud vil forlene dem den Naade, at fortiene de mangfoldige Lyksaligheder, hvormed han har begavet dem, og være taknemmelig derfor. Jeg svarede, at jeg var fuldkommen tilfreds med denne hans Bønz og herpaa toge vi Afsked med hinanden, efter aflagte Complimenter paa begge Sider.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1786-11-03
En europæisk Kiøbmand i Bengalen, som har nogenledes betydelige Forretninger, kan ikke holde mindre end 12 til 15 indianske Betientere; thi da Jndvaa() Der siges, at de rige Jndianer giøre sig stor Umag for at blive fede. De leve for den Aarsags Skyld ikke alene godt, men sove endogsaa om Dagen i en Seng, som kan blive gynget, og som af en særdeles dertil bestemt Tiener maae bevæges paa en sagte Maade. Denne Tiener maae da ogsaa vække sin Herre til en vis Tid, som da nedsluger, en halv Pægel eller noget meere smeltet Smør, eller Glee. Heraf kan man forklare, hvorfor denne Jongen ogsaa henregnede Fedme til Himmelens besynderlige Gaver. nerne i Jndien, som bekiendt bestaae af mange Slægter, saa kan en Jndianer af en fornemmere Slægt intet ringere Arbeide giøre, om ikke er overeensstemmende med hans Stand. Disse Betientere ere meget listige og snedige i deres Svar. En engelsk Officeer befandt sig med sin indianske Betient i Condulur paa et offenligt Sted, og gergadede ved en Tvistighed med denne Betient i en heftig Vrede. Midt i hans Vrede lagde denne philosophiske Betient sig ned paa Jorden saa lang som han var, vendte Ansigtet ned ad, og tilstoppede begge sine Øren med Hænderne. Saaledes blev han liggende indtil hans Herres Vrede var gaaet noget. over. Derpaa stod han op igien, nærmede sig gandske ærbødig til sin Herre, og sagde meget koldsindig: Sandelig, Herren giør sin arme Tiener Hovedpine. Herren er en meget stærk Mand; men Tieneren er en meget svag Mand. Naar Herren taler milde Ord, saa kan Tieneren giøre alting for ham; men naar Herren forskrækker den arme Tiener, saa giør han den arme Tiener syg; og naar denne arme Tiener er syg, kunne Herrens Forretninger ikke blive gjorte. Officeren, svarede først med en hidsig Eed; men da han kom til sig selv igien, følede han Jrettesættelsens Rigtighed, og indsaae, at han maatte rette sig efter de Forskrivter, som Jndianeren havde givet ham.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1786-11-03
En indiansk Handelsbetient bærer altid Cajaublade hængende ned ved Siden. (Det er bekiendt, at Jndianerne skrive paa disse Blade.) Det Jerninstrument, med hvilket den skrive, have de i en Skede, ligesom en Kniv. Naar de ville optegne noget, holde de Jernpennen, i den høire Haand, og Cajaubladene i den venstre. J Tommen paa den venstre Haand have de gjort en liden Karveeller Jndsnit, for at fæste Skrivertavlen, og saaledes kunne de med stor Gesvindighed skrive, eller rettere indgrave. (Fortsettelsen følger.)
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1786-11-03
21de Søndag efter Trinitatis prædiker. Høymesse. Aftensang. Hr. Angel. Dom K. Hr. Bech. Frue=K. Hr. Mag. Wittrup. Hr. Parelius.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1786-11-03
Bekiendtgiørelse. Under 4de d. M. har det allernaadigst behaget Hans Majestæt at resolvere: At ligesom Stemplet Papiirs Forordningen af 27de November 1775 dens 10de Post i Almindelighed fastsætter, at alle Fæstebreve paa Bøndergaarde med meere skulle udstedes i duplo paa stemplet Papiir, hvoraf den Fæ stende bekoster og beholder den ene Gienpart, og Proprietairen, eller den der bortfæster, betaler og beholder den anden, med den Fæsten des paategnede Revers, saa bør og de Geistlige, saavel i Trondhiems Amt, som overalt Norge, der bortfæste eller bortbøxle deres benificerede Gods til Leilændinger, for Fremtiden være pligtige, paa egen Bekostning at udfærdige paa forordnet stemplet Papiir det Exemplar af Fæste eller Bøxelbrevene, som de selv med deres Leilændingers paategnede Revers beholde; hvorimod de Forseelser, som herimod formedelst en urigtig Forklaring af fornævnte Forordnings 10de Post, i den for begangne Tid, maatte paa nogle Steder vare begangne herved, allernaadigst tilgives og al Paatale derom henfalder; og 2, at ligeledes samtlige Beneficiarii, Proprietairer og Jorddrotter overalt i Norge, for saavidt de ikke allerede maatte have efterkommet Stemplet Papiirs Forordnings Bydende i bemeldte 10de Post, med at indrette for Leilændingerne paa det dem benificerede eller tilhørende Gods Qvitterings Bøger, forsynede med behørig stemplet Papiir, hvori, hvad som Leilændingerne svarer, afskrives, skulle nu strax udstæde til enhver af deres nu havende Fæstere eller. Leilændinger, en saadan Qvitterings Bog, forsynet med samme Sørt stemplet Papiir, som det, hvorpaa Fæste= eller Bøxelbrevet er udstædt. Og skal i slige Qvitterings Bøger, som enten allerede ere indrettede, eller herefter indrettes, nøyagtigen spestficeres den hele Jorddrottelige Rettighed og hvad Leilændingen i Landskyld og Afgift haver at svare, til sin Huusbonde, paa det, at derefter af denne, for hvad, som aarlig betales, i Bogen kan meddeles Qvittering. Disse Qvitterings Bøger blive i Overeenstemmelse med Stemplet Papiirs Forordningen, at bekoste af Leilændingen, som beholder samme til sin Sikkerhed, og ligesom den herved paabudne Omgangsmaade, i Henseende til Qvitterings Bøgers Indretning med meere nu og i Fremtiden nøye bør efterkommes ved ethvert Fæste= eller Børelbrevs Udstædelse, saa kan det derimod for den forbiegangne Tiid have sit Forblivende ved det passerede, uden Paatale for de Forseelser, som i Henseende til Stemplet Papiirs Forordningens Bestemmelse udi denne Post maatte være forøvede. Hvilket herved communiceres til alle Vedkommendes Efterlevelse. Trondhem den 27de October, Fieldsted.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1786-11-03
Da vi, formedelst nogle nødvendige Jndretninger, ey see os i Stand at opføre Concerten til den Tiid vi havde lovet, maae samme udsettes, hvorom det høystærede Publicum, baade ved Billetternes Tilsendelse saa og her i Adresse-Avisen, nærmere skal blive underrettet; dog skal formedelst denne Udsettelse intet afgaae i det belovede Antal af Concerter.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1786-11-03
Det Trondhiemske Musicalske Selskab. Da det Kongel. Norske Videnskabers-Selskabs Bogsamling, som hidindtil har staaet i mit Huus, nu skal henflyttes paa den nye Latinske Skoles Bygning, anmodes enhver, som har laant Bøger af samme, at ville med første sende dem tilbage til Wittrup.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1786-11-03
Da jeg af de Herrer Magistrat her i Byen, er bleven beskikket til Suppliqueskriver, saa bliver samme herved bekiendtgjort for alle dem, som maatte i saa Fald behøve min Hielp; og er jeg boende i Geilen tredie Huus fra Consumtionscontoiret. Matthias Borch.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1786-11-03
Skulle nogen af denne Byes respective Jndvaanere ville lade deres Børn, paa visse Timer, om Dagen udi deres Huus, informere i Skrivning og Regning, da kan en dertil fra Adressecontoiret anvises.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1786-11-03
For omtrent tre Uger siden er paa Pladsen Reberbanen i Stenbierget indkommet en Koe, hvortil Eyeren vil mælde sig hos Hr. Politie mæster Klingenberg.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1786-11-03
Auctioner. Efter Velærværdige og Høylærde Hr. ProvsSteenbuchs Forlangende, bliver paa Capellans Gaarden Wamboen Torsdagen den 23de November førstkommende, og paafølgende Dage, om Formiddagen Klokken 10 Slet, offentlig Auction holden, og foretagen over afgangne Hr. Muse usses efterladte Sterboes Løsøre, bestaaende af Sølv, Tin, Kobber, Messing, Jern Fang, Porcelain, Glas og Steentøy, adskillig Slags Huusgeraad, af Speile, Borde, Stole, og Skabe, med mere saadant, gode Sengeklæder og Linnet, af alle Slags, en Haaben Gaards Reedskab, Heste, Melkekiør, Ungfæe, Faaer, Sviin og meere, tilligemed endeel velbierget Høe, og et Partie utærsket Byg og Havre, samt en Haaben Bøger af Latinske, Franske og Tydske, meest i det Philosophiske og Theologiske Fag, der alt til den Højstbydende bliver borsolgt, og hvorover trykte Catalogie i Tronhiem hos Hr. Jnspecteur Musling, og i Meelhuus hos Skifteforvalteren Hr. Provst Steenbuch bliver at bekomme. Haavien den 23de October 1786. C. Koefoed.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1786-11-03
Til Liebhabernes Efterretning bliver herved bekiendtgjort, at Mandagen den 6te November Klokken 11 Slet Formiddag, bliver ved offentlig Auction bortsolgt 10 Fustager med rød Viin paa Toldboden.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1786-11-03
Til Kiøbs. Herved bekiendtgiøres at jeg haver en Jegt at sælge, drægtig omtrent 26 a 27 Læster, som kan sælges med Master, Raae, Bonkaarer, og 2 Pomper, eller og Jegten allene, alt efter Liebhabernes Behag. Den Kiøbende indfinder sig hos mig om Kiøbet at accordere. Anders Rener.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1786-11-03
Til Leje. for en honet Person kan bekommes en menbleret Stue og et Overværelse hos Christen Prøys.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1786-11-03
Condition ledig. En honet Person, der er bevant i de Forretninger, som hos en Sorenskriver forefalde, og om sin Duelighed kan forevise Skudsmaal, søges af en Sorenskriver her i Stiftet, hvor Condition som Fuldmægtig, paa gode Vilkaar, kan anvises fra Adressectoiret.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1786-11-03
Bortkommet. Et Kiøbenhavnsk Lommeuhr af Sølv med Porcellains Cifferplade og Staalkiede er Formiddagen den 11te November bortkommen fra Hr. Rector Loft, ventelig i Trængselen ved Ludvigs Pengenes Uddeeling i Domkirken. Et lidet Stykke er sprunget af Ciffer=Pladsen. Uhrmagerens Fornavn er Charles. Finderen vilde behage at levere det til Eieren imod en convenabel Douceur.