JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1769-01-27
Bekiendtgiørelse. Den 30te Januarii om Formiddagen Klokken halv 11, bliver i Anledning af Hans Kongelige Majestæts høye Fødsels Fæst, en Dansk Tale holdet af Hans Høyædle Høyærværdighed Hr. Biskop Gunnerus, i det Kongel. Norske Videnskabers Selskabs sædvanlige Auditorio hos Hr. Brand-Directeur Berlin, i Følge den Kongelige allernaadigst confirmerede Fundatz, da tillige vocal og instrumental Musik for og efter Talen bliver opført: hvilket herved bekiendtgiøres til Efterrettelighed for alle Dem, som have Lyst, samme Høytidelighed at bivaane.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1769-01-27
Uagtet at Stervboet efter afgangne Sr. Ole Alberg er befunden saa dessolat, at samme Eiendeele ey engang er tilstrækkelig for prioriterede Fordringer, da Enken og Børnenes Formynder allerede har frasagt sig Arv og Gield, saa dog paa det at ingen om Skiftets Slutning skal være uvidende, bekiendtgiøres: at samme skeer den 16de Februarii førstkommende Klokken 2 Slet Eftermiddag udi mit Hinrich Helkans Logemente, hos Sr. Thore Andreas Friis. Tronhiem den 26de Jan. H. Helkan. Lorenz Frost.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1769-01-27
Herved bekiendtgiøres at Auctionen over Sal. Hr. Thomas Angells efterladte Bøger, som efter Catalogi Udviis, var berammet at skulle holdes næstkommende Februarii Maaned, nu, formedelst mellemkommende Hindringer er bleven udsat til den 26de Junii h. a. da den bliver foretaget i Stervboe-Huset her i Byen. Tronhiem den 20 Januarii 1769.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1769-01-27
Auctioner. Paa Mandag den 30te Januarii førstkommende Kl. halv 2 Eftermiddag, bliver udi Sr. Hans Christian Klingenbergs Huus ved offentlig Auction bortsolgt: Endeel smukke Kram vahrer, gode Bøger, Lin- og Gangklæder med adskilligt andet meere, hvorover trykte Fortegnelser er at bekomme hos Velbemelte Sr. Klingenberg.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1769-01-27
Onsdagen den 11te Februarii førstkommende, Formiddag Klokken 11 Slet, bliver Sr. Jacobcob Mathiasen Borchs Gaard, i Graven beliggende, ved Tredie og Sidste Gangs Auction, som holdes i bemelte Gaard, absolute bortsolgt. Til Kiøbs.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1769-01-27
Da jeg agter for en Tiid at reyse til udenrigske Stæder, haver jeg endeel af mine beholdene Vahrer til Sr. Søfren Røst overleveret, som: Brocherede Silke Damast, Silke Dragetter til Mands-Klæder, sort Gros de Tour, breed Silke Atlas, Silke Moorer, dito Tafter, Klæde, Engelsk Cammelot, Chalong, Callemank, Stoffer, Velv de Lou, Silke Snorer, dito Baand, Blomster, Granater og hvide Perler, Vifter med andet meere, hvilket alt hos Sr. Røst bliver til billigste Priiser at bekomme. Tronhiem den 26 Jan. 1769. Detlev Gadebusch.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1769-01-27
Hos Sr. Ernst Wensell er graa og hvid Erter i store og smaa Partier at faae for billig Priis.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1769-01-27
Hos Sr. Bastian Kathenkamp er at bekomme alle Sortementer af beste Arter Haugefrøe, som nyelig er hiemkommen, til Liebhabernes Underretning.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1769-01-27
Den Gaard og Grund med hosstaaende Søe brygge, beliggende næstved Greisgaarden i Sanden, er at faae tilkiøbs. Liebhaberne behager jo før jo bedre at melde sig hos Eieren Sr. Owe Balch, og meldes tillige at endeel af KiøbeSummen kan blive staaende i Gaarden. Titul-Bladet til og Registeret over Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger for 1768 kan paa Adresse-Contoiret bekommes for 4 sk.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1769-01-27
Commerce=Secretair Nissens Extract og Register over de fra Aaret 1670 til 1768. udgangne Forordninger, Forbude, Ordonancer, Fundatzer, Reglements, Laugs-Artikler, Privilegier, Rescripter, Cancellie-Breve, Cammer-Resolutioner og Placater, ved hvilke Lovene kunde være forandrede, skærpede eller formildede, henddragne til Danske og Norske Lovs Bøger og deres Capitler med Forordningenes etc. Parters, Posters og Artiklers korte Jndhold og Data, hvor de i samme Love kunde henhøre; tilligemed et Alphabetiske og Cronologiske Register, kan endnu hos Autor paa Adresse-Contoiret bekommes, begge Hæftene paa Trykpapir for 5 Ort 8 s. paa groft Skrivpapir 5 Ort 20 sk. paa fint Skrivpapir 6 Ort 8 s. og fiint Fransk Median Papiir 6 Ort 20 sk. Saa kan og sammestæds faaes bemelte Autors Tractatus Philosophico juridicus de juramento secundum Principia juris naturalis & civilis Romano Germanici & Danico Norvagici considerato, for 12 Skilling, samt Comoedien Jomfrue Pecunia, et Original Stykke, i 3 Acter for 12 Skilling Exemplaret.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1769-01-27
Hos Bogtrykker Jens Christensen Winding er at bekomme: 1) Forsøg til Afhandling om christelig gavmild Goddædighed mod Fattige, som Jndledning til fuldstændig Historie af Strømsøe=Byes Fattig=Skoles første Opret ning, Fremgang og nærværende Tilstand, forfattet og udgivet, tilligemed Tvende offentlige Taler, af Hans Hammond, Residerende Capellan til Bragernæs og Strømsøe, 26 Ark stor in 4to. Christiania 1768 for 2 Ort Stykket uindbunden. 2) Johan Colds Tanker om (a) Slægtningers Ret ved Testamenter: (b) Varsomhed i Land og Huus=Forviisning: (c) Det sukkende Creatur, Rom. 8. (d) Tale: Hvilke af hans efterladte Haand=Skrivt med en kort Fortale, som indeholder Forfatterens Levnets Beskrivelse, ere efter Begjæring udgivne af D. Friderie Nannestad, Biskop i Aggershuus Stift. Værket er henimod 3 Alphabeter stort og sælges for 1 Rdlr. 1 Ort 8 sk. 1767. 3) Afhandling om Patatos, med endeel Tanker i Land-Huusholdningen, udgiven af Cancellie-Raad C. Hammer, for 12 s. De, som behager at kiøbe bemelte Skrivter, ville jo før jo heller afhænte samme, siden man til Foraaret med Jægterne bortsænder de uafsatte Exemplarer til Forlæggeren i Christiania, da efter den Tiid her paa Stædet ej fleere kan faaes.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1769-01-27
Paa Adresse-Contoiret er til Forhandling indlagt: Ugebladet, Protens kaldet, for 1 Rdlr.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1769-02-03
Fortsættelse af No. 4. Hathematiken er ey allene af saa stor en Vigtighed for sig selv betragtet; men giver og de andre Videnskaber deres fuldkomne Glands, Ordentlighed og Styrke.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1769-02-03
Udi Guds-Læren ligger Nytten klarligen for Dagen; thi uden Regnekonsten og Chronologien, kan ikke giøres Forskiel imellem Strid-Spørsmaale ne angaaende Menneskenes Antal, som ved Syndflodens Tiid have levet; om Jsraels Børns Formeerelse, med meere. Uden Geometrien kan ikke gjøres noget rigtig Begreb om Arken, Salomons Tempel, med meere; ja mange Steder i den Hellige Skrift, hvor der tales om Vægt, Maal, Alen, med meere, maae være dunkle og forvirrede, naar Sammenligning imellem disse Ting, ikke kan indsees. Uden Mechanik og Bevægelsens Love, kan ikke haves grundig og fornuftig Betragtning over den vise Skabers Jndretning med Menneskenes, Dyrenes og andre livløse Legemers Bevægelser. Uden Kundskab i Bygnings=Konsten, kan ikke ret betragtes de forskiellige Altere, Babylons Taarn, Salomons Tempel, med meere. Overalt, udi enhver Hoved-Lærdoms offentlige Forklaring, Stadfæstelse og Anvendelse, veyleder Mathematik til en rigtig Jnddeeling og ordentlig Sammenhæng.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1769-02-03
Udi Lovkyndigheden ligger og kiendelige Spor af Mathematikens Nytte; thi uden Regne Konsten kan ikke opdages de Feyl og Urigtigheder, som kan forefalde ved Skifter, Arve-Parter, Formynderskaber, med meere. Uden Geometrie kan ikke giøres Forskiel imellem sande og falske Maal, at dømme imellem forekomne Tvistigheder, angaaende forskiellige Eiendommes Grændser, hvor de samme bør bestemmes, Markene udmaales og inddeeles, med meere. Uden Bygnings=Konsten kan ikke dømmes noget grundig og ret angaaende Bygningers Værdie og Styrke, hvad som kunne være farlig og skadelig for Raboerne, naar en Bygning i et eller andet Tilfælde maae tages i Besigtelse, med meere. Uden Mechanik kan ikke dømmes imellem rig. rigtige og falske Vægter, oplyses de Stridigheder, som kan forekomme ved Floder og Vandledninger, særdeles ved Møllers og Fabriqvers Besigtning.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1769-02-03
Udi Læge-Konsten giør Mathematiken ikke mindre Tieneste. Da alle Ting i denne Videnskab, saavel i Hensigt til Legemets indvendige Parter som Læge-Midlernes Kraft og Birk ning, maae beroe paa ordentlige og rig. tige Proportioner, sees Regne-Konstens og Geometriens høye Nødvendighed, hvorefter Legemets faste og flydende Dele, som andre Størrelser, kan betragtes, og deres Forhold til hinanden undersøges; Sygdommenes rette Beskaffenheder lagttages ved deres Af= og Tiltagelse, ved Forandring og Omvexling med Heede, Kuld, Smerte, med meere. Eftersom det menneskelige Legems Bygning er den fortreffseligste Machine, udi hvilken alle Bevægelser skeer efter ordentlige og bestemte mechaniske Grunde, sees klarlig Mechanirens store Fortrin frem for noget andet, i Hensigt til Bloddets og andre Vædskers Omløb, Hiertets, Pulsens og Musklers Bevægelser, med meere. De trende Videnskaber, nemlig Hydrostatik, Aerometrie og Hydraulik, som alle nedstammer fra Mechaniken, og i en vidtløftig Betragtning af Mechanik, ansees, som Deele og Greene af denne herlige Stamme, ere og for en Læge meget nyttige; thi efter Hydrostatiken erkiendes Forskiellen af Tyngderne imellem de forskiellige Slags Drikke-Vahre, deres sande Beskaffenhed, de tienligste iblandt samme, i forskiellige Omstændigheder og Menneskenes forskiellige Temparementer, efter Acrometrien erkiendes Luftens Beskaffenhed, som undertiden er den største Aarsag til mange Sygdomme; men efter Hydrauliken betragtes Blodets Omløb udi Aarerne, som Vandet i Canaler, hvoraf kan sluttes, om Blodets uordentlige Bevægelse er Aarsag til Sygdommene, eller ikke.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1769-02-03
Udi Natur-Læren ere de Mathematiske Videnskaber de vigtigste Grundstøtter, uden hvilke, den heele Physik maae tabe sin Værdie. Natur-Læren er jo en Videnskab, som legger og Elementernes Egenskaber for Dagen, hvorudi man efterforsker og undersøger alle Tildragelser og Forandringer i Naturen, ja betragter alle forekommende Ting, af deres Væsen, Virkning og Brug. En Videnskab, om alle de Legemer, hvoraf den synlige Verden bestaaer, baade lyse og mørke, faste og flydende, haarde og bløde, varme og kolde, i Hensigt til Størrelse, Skikkelse, Bevægelse, Styrelse, Tyngde, Trykning, Forhold, Orden, Sammenhæng, Virkning, Jgienvirkning, og forskiellige Kræfter, saasom levende, døde, centripetale, centrifugale, elastiske, magnetiske, med meere, kan ikke være andet, end deels blot mathematisk, og deels grundet, stadfæstet og beviiset ved Mathematik.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1769-02-03
Da Mathematiken giver Natur-Læren dens fulde Lys og Styrke, og Raturkyndigheden er en Videnskab, som med Natur-Læren særdeles nøye er forbunden; thi ligesom Natur=Læren giver os Kundskab om Elementernes Egenskaber, Virkninger, og hvorledes de anbringes paa de deraf sammensatte. Ting; saa lærer man ved Naturkyndighed at kiende Naturalier, eller de natur naturlige Legemer, i det trefoldige Natur-Rige, hvor man faaer Kundskab, om Steene, Væxter og Dyr; saa bliver det en umodsigelig Slutning, at Mathematiken og herudi haver den største Jndflydelse og Rytte. Slutningen heraf skal følge.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1769-02-03
Adskilligt Nyt. Mandagen den 30 Januarii blev, i Anledning af Hans Kongelige Majestæts høje Fødsels Fest, og i Følge det Kongel. Norske Videnskabers Selskabs Fundatz, en Dansk Tale holdet af Hans Højædle Høiærværdighed Hr. Biskop Gunnerus, som Selskabets Vice Præses, i Dets sædvanlige Auditorio for en talrig Forsamling, da en smuk vocal og instrumentalMusik for og efter Talen blev opført. Hoved Jndholdet af Talen var Dyden, paa sin rette Side betragtet, og i Særdeleshed det Spørsmaal, Om Dyden skal attraaes for sin egen Skyld, eller i Betragtning af dens gode og behagelige Følger, og disses Jndflydelse paa vor sande Lyksalighed. Hans Høiærværdighed paastod og beviiste det sidste af vor Attraaes Lov, Menneskets naturlige Drift til Lyksalighed og ordentlige Egenkiærlighed, samt Guds sidste og høieste Øjemærke ved Skabelsen: Verdens Lyksalig hed; Ligeledes deraf, at Dyden er et Lyksaligheds Middel, og kan ikke anderledes fuldstændig forestilles, end sige, attraaes, saa at det er ligesaa umuligt at elske Dyden, som Gud, uden i Hensigt til vor sande Lyksalighed. At forestille sig nogen af disse, uden Jndflydelse paa vor Lyksalighed, er det samme, som at forestille sig Solen med sine varme vederqvægende og oplivende Straaler, uden at see paa den Nytte, den giør vor Jord og øvrige Planeter. Ved hvilken Leylighed den qvietistiske Stridighed om den reene Kiærlighed til Gud, som reiste sig i Jtalien mod Slutningen af det 17de og Begyndelsen, af det 18de Aarhundrede blev berøret. De fornemste af de gamle Viise og alle philosophiske Secter, som her kunde komme i Betragtning, besynderlig Platonikerne eller Akademisterne og Stokkerne bleve anførte og oplyste, for at vise at de ikke vare Hans Højærværdigheds Meening saa meget imod, som en Deel deraf syntes at være det. Om Dyden blev talet værdig, og som det en Taler anstaar. Til Slutning blev ønsket, at Religion og Dyd og Videnskaber vilde, med alt det Gode, de eje og formaae at tilvejebringe, forene sig med hinanden i at lyksaliggiøre vor allernaadigste K O N GE. Det ganske Høi-Kongelige Arve=Huus, Kongens Regiering, Riger og Lande, at HAN. maatte i mange Aar opleve denne glædelige Dag i høieste Velgaaende, og Hans Lyksalighed voxe med Hans Aar og Dage, indtil omsider (Gud give, sildig efter vor Alder) den fuldkomne Lyksalighed af sit dobbelte Overflødigheds Horn, Lykkens og Sallighedens, udgyder over Ham alle Religionens og Dydens behageligste, fuldkomneste og herligste Frugter.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1769-02-03
Da Hendes Kongelige Høyhed Princesse L OV J SE S høje Fødsels Fest indfalt paa denne samme Dag, blev og Himmelen anraabt, om at krone Hendes Kongelige Høyheds vare og højstpriselige Dyder med et langt og lyksaligt Liv, og at Hun, med sin høje Gemahl, aldrig maatte savne nogen Fornøielse, Glæde, Sallighed eller Lykke, som Dydens største og kiæreste Yndlinge har Ret til at nyde.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1769-02-03
Fastelavns Søndag prædiker. formodentlig: Høymesse. Aftensang. Dom-K. Hr. Thode. Hr. Bang. Frue-K. Hr. Hersleb. Hr. Schnitler.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1769-02-03
Copulerede. Sr. Johan Thode Stuberg og Jomfrue Berrethe Catharina Dreyer copulerede den 31te Januarii.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1769-02-03
Udpasserede. Kiøbmand Sr. Gadebusch til Kiøbenhavn. Be
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1769-02-03
Bekiendtgiørelse. Hr. Agent og Factor Lassen, lader herved bekiendtgiøre: at Han fra Oeconomie og Commerce-Collegio i Messive af 21de Januarii sidstleden er tilkiendegivet, at De, som ved Ham forskrive Vahrer fra det Danske Maga, zin, skal herefter som tilforn og indtil videre nyde den sædvanlige Præmium af 5 pro Cento; Saa tilkiendegiver Han og herved, at hos ham kan forevises, foruden de gamle, ogsaa endeel af nye Ham tilsendte Prøver af Klæde vahrer og Stoffer etc.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1769-02-03
Herved bekiendtgiøres at Auctionen over Sal. Hr. Thomas Angells efterladte Bøger, som efter Catalogi Udviis, var berammet at skulle holdes næstkommende Februarii Maaned; nu, formedelst mellemkommende Hindringer er bleven udsat til den 26de Junii h. a. da den bliver foretaget i Stervboe-Huset her i Byen. Tronhiem den 20 Januarii 1769.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1769-02-03
Proclama. Herved averteres og giøres bekiendt: at her paa Røraas er ved Døden afgaaen Sr. Jørgen. Christian Frost, hvis Skifte er tagen under lovlig Registration, samt endeel af Boets Løsøre ved Auction afhændet. Men siden Stervboet ey formaaer at bekoste fornødne Proclama ved Retterne forkyndt, da kun faae at Creditorerne har anmeldet deres Fordringer og ingen af de fraværende Arvinger har behaget at møde. Saa indvarsles Creditorerne at indfinde sig i Stervboe-Huuset med antagelig Beviis for Deres Fordringer; Jtem indkaldes Boets fraværende Arvinger at møde for at declarere: enten de agter at tilstaae eller frasige sig Arv og Gield, alt inden den Tiid Loven foresiger eller i det seeneste til den 5te Maji førstkommende, da man tænker at Skiftet bliver sluttet. Røraas den 21 Januarii L. C. Borchgrevink.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1769-02-03
Til Kiøbs. Monsr. Peder Torrild er sindet under Haanden at bortselge sin eiende og beboende, samt i Sandgaden beliggende Gaard og Grund, der bestaaer af 5 Underværelser og tvende Overværelser, foruden Kiøkken og Spisekammer, samt en Stue, Størhuus, tvende Fæehuus og en stor Brygge; J Værelserne ere tre Jern-Kakkelovne. Liebhaberne behager at melde sig hos Eyeren for med ham om Kiøbet at accordere. Hr. Foged Seth Bogardt, lader herved bekiendtgiøre, at Han underhaanden er sindet at sælge sin iboende Gaard og Grund, som er beqvem for en Kiøbmand, beliggende ligefor Hr. Raadmand og Postmæster Alstrups Gaard; Thi ville Liebhaberne behage, at indfinde sig hos velbemelte Foged, for om Kiøbet, at accordere.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1769-02-03
Commerce=Secretair Nissens Extract og Register over de fra Aaret 1670 til 1768. udgangne Forordninger, Forbude, Ordonancer, Fundatzer, Reglements, Laugs-Artikler, Privilegier, Rescripter, Cancellie-Breve, Cammer-Resolutioner og Placater, ved hvilke Lovene kunde være forandrede, skærpede eller formildede, hendragne til Danske og Norske Lovs Bøger og deres Capitler med Forordningenes etc. Parters, Posters og Artiklers korte Jndhold og Dato, hvor de i samme Love kunde henhøre; tilligemed et Alphabetiske og Cronologiske Register, kan endnu hos Autor paa Adresse-Contoiret bekommes, begge Hæftene, paa Trykpapir for 5 Ort 8 s. paa groft Skrivpapir 5 Ort 20 sk. paa fint Skrivpapiir 6 Ort. 8 s. og fint Fransk Median Papir 6 Ort 20 sk. Saa kan og sammestæds faaes bemelte Autors Tractatus Philosophico juridicus de juramento secundum Principia juris naturalis & civilis Romano Germanici & Danico Norvagici considerato, for 12 Skilling, samt Commoedien Jomfrue Pecunia, et Original Stykke, i 3 Acter for 12 sk. Exemplaret.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1769-02-03
Bortkomne Sager. En liden Tispe=Hund-Valp af Spansk Art, hvid af Couleur med sorte Spetter i Bonden og sorte Øren, er sin Eiere, sidstafvigte Mandags Aften, imod sin Villie frakommen; Hvoe om samme kan give Oplysning, loves paa Adresse-Contoiret en convenabel Douceur.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1769-02-10
Slutningen af No. 5. Fremdeles er Mathematik, tilligemed Physik og Naturkyndighed, de virkelige og faste Grunde paa hvilke al Oeconomie maae bygges, og uden hvilke denne Videnskab ikke kan bestaae.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1769-02-10
En Videnskab, som lærer os, at anvende Naturalierne, ved Elementerne til høre Fornødenheder: En Videnskab. som bestaaer i al muelig Forbedring i Ager- og Have - Dyrkning, SkobPlantning, Mineral Brug, Huus Bygning, Fæe-Avling, Fiskerie, Fabrik-Væsen, med meere, kan umuelig drives uden Kundskab og Elementernes og de naturlige Legemers Beskaffenhed; og da denne Kundskab udkræver Mathematikens Grundvold, saa følger klarlig, at Mathematiken har sin Jndflydelse i Oeconomien, hvorved vores Klode, med alt hvad den indeholder, frembringer, og hvad deraf kan anvendes til vore Fornødenheder, bliver os brugbar og nyttig. De Mathematiske Videnskaber ere da ikke mindre nyttige og høystnødvendige, end herlige, ordentlige og uryggelige. De ere indbefattede under almindelige Regler, uden hvilke, at Videnskab, som ikkun bestaaer i enkelte Udarbeydelser, er meget ufuldkommen. De forskaffer en grundig Kundskab og en sand Jndsigt i Tingenes Beskaffenheder og Natur, til Anvendelse og Brug af det nyttige og nødvendige.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1769-02-10
De indeholder umodsigelige Grundsætninger, tydelige Forklaringer, ordentlige Lærre-Regler, og bestemte Verk stykker, som stadfæstes med grundige Beviiser. De befaler, ey allene at vi skal betiene os af alle Erfaringer, samlede med al Fliid, og undersøgte i alle Henseende, for at give Videnskaberne den første Grundlægning; men vil og saa meget, som mueligt er, at man ved Erfaringer gjorte i enkelte Tilfælde, skulle bestyrke endog de allerbest beviiste Slutninger, for at see, om i begge eren fuldkommen Overeensstemmelse. De udfordrer umodsigelig sande Beviiser, som ey allene ere sluttede af unegtelige Grund-Lærdomme, men end- og uden Feyl, saa den Tænkende fuldkommen er overbeviist om, at ingen Tvivl kan have Sted. De paalegger og os visse Pligter, bestandig at holde et Øye med Naturen, om nemlig det vi antage, som Aarsag, ingen Jmod sigelse finder i det adskillige, som forekommer os i Tingene. De befaler os ved en Mængde Forsøg, at undersøge og bekræfte det Val, vi have gjort; men tillige at forandre, saa til, som vi finde det engang antagne ey at være overeensstemmende med vore adskillige Forsøg, ved idelige Slutninger af det vi erfare, at overlegge, for hvorvidt vi af vores antagne kunne forklare alt i Tingene; og førend vi omsider kommer saavidt, forbyder de os, at ansee vor Hypothese, som umodsigelig sandeller som det, vi med Vished tør forlade os til. De viiser overalt, og i alle Tilfælde, hvad Forskiel der er imellem det virkelige og muelige, det sande og falske, Legemet og Skyggen. Man har da ikke Aarsag til nogen Forundring over denne herlige Lære Bygnings langsomme Fremgang; thi store Værker kan umuelig i Begyndelsen erlange nogen Fuldkommenhed. Et hvert Systemme med sine Parter, og deres forskiellige Greene, maatte først have en Begyndelse, efter Begyndelsen, en nøye Undersøgning, efter Undersøgningen, en ordentlig Stadfæstelse, og efter Stadfæstelsen, en vis Slutning, førend Frugten af dette herlige Arbeyde kunne komme til Fuldkommenhed.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1769-02-10
Hvad der i Verdens første Alder bleve plantet, og i Mellem Tiden handet, er nu i de nyere Tider kommet til Vext, og Modenhed. D. C. Fester.