JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1830-07-31
Auctioner. Jfølge passeret Udlæg for Kongelige Skatter og Communi al=Afgivter bliver efternævnte Eiendomme her i Byen stillede til Salg ved offentlige Auctioner, nemlig: 1. Viinhandler Jens Nørgaards Gaard Nr. 232, paa Hjørnet af Stranden og Østeraae. 2. Vice-Consul og Mægler Skovgaards Sted Nr. 137. ved Vesteraae. første og anden Auction afholdes paa Aalborg Byetingsstue, 1ste Auction, Tirsdagen den 31te August d. A., Frid. Kl. 10, 2den -- 14de September. 3die Auction afholdes i Stederne selv saaledes: over Gaarden Nr. 232, Tirsdagen den 23de September næstk., Formiddag Kl. 10, over Stedet Nr. 137, Onsdagen den 29de Septem ber næstk., Formiddag Kl. 10. De Salgene vedkommende Documenter, henligger til Eftersyn paa Undertegnedes Contoir, fra 1ste Auction af. Hvilket herved, overeensstemmende med Placaten af 22de April, 1817, bekjendtgjøres til alle Vedkommendes Efterretning. Aalborg, den 26de Juli 1830. Schmidt.
Aalborg Stiftstidende, 1830-07-31
De over Jens Nysums Sted Nr. 417 her i Byen overterede Auctioner, blive herved tilbagekaldte. Aalborg, den 30te Juli 1830. Schmidt.
Aalborg Stiftstidende, 1830-07-31
Mandagen den 2den August, næstkommende, Formiddag Kl. 10, bliver efter Vedkommendes Begjæring, i Aalborg Ladegaard, afholdt offentlig Auction over endeel Jndboe saasom: Stole, Borde Sophaer, Skabe, Sengesteder, et 8dages StueUhr, en Rulle, nogle Sengeklæder, Dækketøi og Kjøkkentøi, samt et Sæt Landmaaler-Jndstrumenter m.v., hvilket herved til Liebhaveres Underretning bekjendtgjøres. Aalborg, den 27de Juli 1830. Schmidt.
Aalborg Stiftstidende, 1830-07-31
Jfølge Reqvisition fra Hr. Kammerraad, Procurator Juul i Aalborg, paa vedkommende Forligs- og Udlægshavers Vegne, bliver Torsdagen den 12te August næstkommende, Kl. 10 Formiddag, foretaget offentlig Auction i og over den Anders Jensen Bunderup tilhørende Gaard Skalminde, beliggende paa Hæsum Mark, Hornum Sogn og Herred, skattende af Hartkorn 1 Td. 4 Skpr. 3 Fdkr. 1 3/4 Alb. med den paa Marken staaende Afgrøde af alle Slags. Saasnart Auctionen over Gaarden er tilendebragt, bortsælges endvidere 2 gamle Heste, 1 Faar, 1 gl. Vogn, endeel Gaards- og Avlsredskaber, samt en Jern Bilægger m. m. Nibe, den 17de Juli 1830. Koefoed.
Aalborg Stiftstidende, 1830-07-31
Efter Begjæring af Kammerraad og Procurator Juul paa vedkommende Udlægshavers Vegne og i Continuation af de den 23de April, 7de Mai, 21de Mai og 2den Juni 1828 afholdte og overeensstemmende med Placaten af 22de April 1817 bekjendtgjorte Auctioner, bliver Gaarden Nr. 469 paa Nytorv her i Byen opbuden til Salg ved en 5te Auction, som afholdes paa Bytingsstuen Tirsdagen den 17de August næstkommende, om Formiddagen Kl. 10, hvilket herved til Efterretning bekjendtgjøres. Aalborg den 23de Juli 1830. Schmidt.
Aalborg Stiftstidende, 1830-07-31
Efter Bestemmelse af Skifteretten i Boet efter afdøde Sognepræst Jermiin af Westerhassing, afholdes offentlig Auction her paa Contoiret, Løverdagen den 14de August næstkommende, Formiddag Kl. 9, til Bortforpagtning af de under Westerhassing og Østerhassing Præstekald henlagte Præste Korn- og Qvægtiender af disse Sogne for indeværende Aar, efter Conditioner, som bekjendtgjøres med Auctionen. Kjær og Hvetboe Herreders Contoir i Nørre Sundbye, den 24de Juli 1830. Lange.
Aalborg Stiftstidende, 1830-08-02
Rain. Grækenlands Sag synes at komme dens Udvikling stedse nærmere, og der gives flere Personer, her, der holde det for aldeles afgjort, at Prinds Paul af Würtemberg er bestemt til at være Grækenlands Regent. Fremdeles fortæller man næsten almindelig i vore Selskaber, at Prindsen vil vorde understøttet ved et betydeligt Laan, og Grækenlands Grændser ville vorde betydeligen udvidede.
Aalborg Stiftstidende, 1830-08-02
Amerika. Den 4de Mai skreed Kongressen i Columbien til en ny Præsidents og en VicepræsidentsValg. Efter gientagen Ballotering blev Joaquin Mosquera udvalgt til Præsident, og Hr. Domingo Caicedotil Vicepræsident. Derpaa blev en Deputation sendt til Befrieren, for at tilkjendegive ham, at Kongressen, havde opfyldt Øiemedet, i hvilket han havde sammenkaldt den. Bolivar erklærede, at denne Meddelelse fyldte ham med den høieste Glæde, at han intet øn stede saameget, som at vende tilbage i Privatlivet. Han ønskede Kongressen Lykke til heldig at ende dens Arbeider, og yttrede sig beredt til at give den ethvert Beviis paa sin Lydighed mod Constitutionen og Loven. Den nye Præsident skal være en meget agtværdig Mand og besidde megen Jndflydelse.
Aalborg Stiftstidende, 1830-08-02
Den 10de Mai var den Dag, Bolivar havde bestemt til sin Afreise. Allerede flere Dage i Forveien havde han trukken sig tilbage til sit Landsted, hvor de forskjellige Corporationer og alle agtværdige Jndvaanere bevidnede ham deres Ærefrygt og Taknemmelighed. Men da Garnisonens Officercorps, med General Urdaneta i Spidsen, fremstillede sig, følte Befrieren sig overordentlig rørt, han kunde ikke tilbageholde sine Taarer, da han tog Afsked med Krigerne, som han saa længe havde ført til Roes og Ære. Han tilbragte derpaa nogle Dage i Santa Anna, og begav sig den 14de til Honda, for at indskibe sig til Carthagena. Hans eneste Ledsager er Oberst Belford Wilson, en Søn af den bekjendte Sir Robert Wilson, hans mangeaarige Ven, i hvis Nærhed han i England haaber at finde nogen Erstatning for sine store Offere og sit Fædrenelands Utaknemmelighed. Bolivat har af sine Jndtægter som Statsembedsmand ikke sparet det Mindste, og hans hele Formue bestaaer i en Mine-Eiendom, som han vil sælge. J den sidste Tid havde han et Anfald af Galdefeber, men er dog nu igjen kommet sig.
Aalborg Stiftstidende, 1830-08-02
J en Privatskrivelse fra Bolivar til en Ven i Carthagena hedder det: "Jeg har opoffret min Formue og min Sundhed, for at forskaffe mit Fædreneland, Frihed og Lykke. Jeg har gjort hvad jeg formaade, og dog mislykkedes det mig at befordre dets Tilfredshed og Lykke. Nu overlader jeg Alt til Kongressens Viisdom, i Haab om, at den vil fuldføre, hvad der slog feil for en Enkelt. Jeg beder inderlig til Himlen, at Borgerkrigen, som har beplettet de fleste sydamerikanske Staters Historie, ikke maa rase i Columbien. Maatte Kongressen finde det uomgjængelig nødvendigt, og ønskede Folket det, at oprette et Monarchie, for at hemme dette Onde; vel, saa vil jeg ikke sætte mig derimod. Men tænke paa mit Ord: aldrig skal en Krone berøre Bolivars Hoved. Jeg ønsker Ro, og sikkerlig skal ingen Handling i mit Liv nogensinde vanære min Historie, paa hvilken jeg med saamegen Glæde skuer tilbage. Efterverdenen vil vise mig Retfærdighed, og al min Lykke hviler paa denne Overbeviisning. Mine bedste Bestræbelser ere blevne tilskrevne de værste Bevæggrunde, og i de Forenede Stater, hvor jeg ventede Retfærdighed, har man bagvasket mig. Hvad har jeg gjort, at jeg skulde fortjene dette? Født i Rigdom og til alle Nydelser, besidder jeg nu Jntet, uden en ødelagt Sundhed. - Kunde mine Fiender have ønsket mere, end see mig nu staae her saa forladt Jeg allene havde at byde over alle Columbiens Hjelpekilder og dets seierrige Hære, og den Bevidsthed, ingen Uret at have gjort, er min høieste Trøst. Strax efter Bolivars Afreise fra Bogota kom det der til betænkelige Uroligheder. Befrierens fjendtlige Partie, hvoriblandt næsten alle Studenterne, begyndte med at forfølge hans Venner. Vaabenmagt maatte bruges imod dem.
Aalborg Stiftstidende, 1830-08-02
Blandinger. Kongen af England har i Sindeat besøge Plymouths og Portsmouths Havne endnu i denne Sommer, og senere flere Stationer af Flaaden. For at tilkjendegive sin Agtelse for Marinen har Kongen befalet at der skal tilsendes hver Division af de Kgl. Søfoldater et Billede, forestillende Hs. Majestæt Lord Over-Admirals-Uniform. Hertugerne af Cumberland og Susser vare de første der til Beviis paa deres Agtelse for Kongens Ønske havde ladet aftage deres Knebelsbatter.
Aalborg Stiftstidende, 1830-08-02
Jøderne i Algier ere meget paa Franskmændenes Parti. Under det tyrkiske Regentskab turde de ikke ride ind i Byen, og en Jøde der nylig holdt i Porten ridende paa sit Muulæsel, forundrede sig meget over, at en fransk Skildvagt ikke bød ham stige ned. Franskmandene troe at drage stor Nytte af Jøderne, der skulle være meget rige.
Aalborg Stiftstidende, 1830-08-02
Det er bekjendt at Napoleon længe nærede den Tanke at bemægtige sig Algier. J en hemmelig Traktat af Tilsit skal findes følgende Post. "Afrikas Stader, som Tunis, Algier a. skulle vorde franske Besiddelser, og efter Freden skulle alle Erobringer, som Frankrig vil have gjort i Afrika, vorde givne til Kongerne af Sicilien og Sardinien som Skadesløsholdelse. Det i Deyen af Algiers Pallads fundne Guld, skal alene kunne dække Frankrigs Krigsomkostninger.
Aalborg Stiftstidende, 1830-08-02
Kongen af Frankrig har befalet, ifølge Forslag af Søministeren, at Duperres Admiralskib skal føre Navnet Algier.
Aalborg Stiftstidende, 1830-08-02
Ved Algiers Jndtagelse have ogsaa 100 Grækere, der i lang Tid havde smægtet som Fanger her, fundet deres Frihed; de bare dobbelte Lænker.
Aalborg Stiftstidende, 1830-08-02
Fra Toulon afsendes et Antal frivillige Toldoffician. ter til den algierske Kyst; et Beviis, at Regjeringen agter at indføre en regelmæssig Administration dersteds. Brandstiftelserne tage igjen forfærdelig Overhaand i Maine- og Loire Departement i Frankrig. Mange Arresteringer have derfor fundet Sted. Alt Landeværn er under Vaaben. Selv tæt udenfor Angers have de Uslinge drevet deres Uvæsen. Der er foranstaltet det strængeste Tilsyn med alle Reisende og Vagabonder.
Aalborg Stiftstidende, 1830-08-02
Formedelst den store Concurrence ere Assurance-Præmierne nu sjunkne saa betydeligt i England, at der nylig paa Lloyds blev assureret et anseeligt Partie Contanter, som skulde gaae med et Dampskib fra Dublin til London, for 1/2 Procent, hvorfra der desuden skulde gaae det Beløb, som Forsikkrerne pleie at tilstaae, Mæglerne. Beduinerne. eller Bedevi, det er: Ørkens Beboere, er en talrig mohamedansk Folkestamme, som beboe Ørkenerne af Arabien, Ægypten og det nordlige Afrika. Om deres Oprindelse er af en særegen eller eiendommelig Stamme, eller om deres øiensynlige Forskjællighed fra de øvrige Arabere lader sig tilfredsstillende hidlede af deres særegne Levemaade, er tvivlsomt. Sandsynlig er dog det Sidste, da deres Sader og Skikke afvige ikke i det Væsentlige fra den almindelige Form. Bedumerne boesjerne fra Byer og andre faste Vaaningspladse i Familier under Schachs, eller samlede i talrige Stammer, under en Emir. Telte, Hytter, Grotter, Huler og Ruiner, ere deres Bopæle. Med deres Hjorder og Lastdyr, der bære deres faa Eiendele, trække de efter frisk Vand og Græsgange. Alle Beduiner ere gode Ryttere; imod Heste, som de opdrage meget omhyggelig, og Slagtkvæg, indtuske de fredelige Stammer deres Fornødenheder af Vaaben og Klæder, af Grændse boerne. Andre Stammer ere derimod saa aabenbare Røvere, at det er høist farligt at reise i de Egne hvor de streife, uden tilstrækkelig Magt, eller uden Sikkerhedspas, som de enkelte Anførere holde fal Disse plyndre ei alene, men myrde tillige om end de Reisende ikke gjorde Modstand. Uagtet denne Hantil Grusomhed, holde Beduinerne Gjæstfrihedens Rettigheder hellig, og den værgeløseste Fjende er vis paa deres Beskyttelse, naar de engang har tilstædet ham Tilflugt. Men som Fjende betragter Beduinen Enhver, der ikke er hans Broder, Bunds eller Skyts=Forvandt. Stedse betænkt paa sin egen Sikkerhed, angriber han ingen Karavane intet Lager, uden at være vis paa sin Overlegenhed. Fleertallet og den kraftfulde Modstand viger han i hurtig Flugt. En Skræk for alle Nabofolk rundt omkring lever den røveragtige Beduin idelig i Aarvaagenhed, fattig, uvidende, vild og raa men fri og stolt af sin Frihed. General Vandamme.
Aalborg Stiftstidende, 1830-08-02
Den 13de Juli døde i sin Fødeby en af Napoleons bekjendte Blodhunde General Vandamme, efter en kort, men smertefuld Sygdom. Dominge Vandamme, (Greve af Hüneburg) Kgl. fransk General=Lieutenant udenfor Tjenesten, Storofficeer af Æreslegionen, var født i Cassel i Nærheden af Lille 1771. J Begyndelsen af den franske Revolution oprettede han en Fri skare (les chasseurs du mont Cassel) i Frankrig og blev 1792 Brigadegeneral. J alle Feldttoge beviste Vandamme en overordentlig Tapperhed. 1799 blev han Divisionsgeneral; men skadede sin Rename ved Haardhed, Afpresninger og Forsømmelse af Mands tugtens Overholdelse. 1806 og 1807 blev det Hverv, at erobre Schlesien, overdraget til ham; i Feldttoget mod Rusland 1812 kom han i Uenighed med datids Konge af Westfalen, Hjeronimus, og blev sendt hjem; Feldttoget 1813 commanderede han i Begyndelsen i Westfalen og Nedersachsen imod Russerne. Her var det hvorhan som President for Krigsretten dømte tvende ædle, redelige tydske Embedsmænd, Cancellieraaderne v. Berger, og Fink i Oldenborg til Døden; de maatte falde for franske Kugler, skjøndt deres Anklager kun havde paastaaet dem bestraffede med Fængselstraf. v. Berger, selv en skarpsindig og grundig Dommer, demaskerede i et lespil af Forhør, der blev holdt over ham, i dets fulde Jammerlighed. Den 30te August 1813 tabte Vandamme Slaget ved Kulm, blev fangen og ført til Moskau, men herfra til Wiatka i Nærheden af den siberiske Grændse. Efter Freden 1814 kom han tilbage til Frankrig, men maatte forlade Paris. Efter 20de Marts 1815 traadte han frem igjen, og Napoleon udnævnte ham til Pair af Frankrig. Han førte i Belgien det 3die Armee-Corps ved Hæren under Marschall Grouchy og kjæmpede ved Wavres. Efter Napoleons Nederlag ved Waterloo trak han sig flin tilbage med hans Corps og Artilleriet, og vilde dække Paris; men ifølge Capitulationen førte han det 3die og 4de Corps bag Loiren. Ved en Anordning af 24de Juli 1815 blev han afsat, hvorpaa han tog til sit Landgods, men ved en paafølgende Anordning af 12te Januar 1816 blev han landsforviist. J Begyndelsen, flygtede han til Gent, men erholdt ikke Tilladelse at forblive der. Nu indskibede han sig til Nordamerika hvor han blev bosiddende i tvende Aar. Derefter drog han tilbage til Frankrig uden Tilladelse, og blev atter landsforviist. Nu opholdt han sig paa hans Landgods ved Gent, indtil han fik Tilladelse at vende tilbage. han traadte igjen ind i Armeen, men blev sat paa halv Sold. J hans Fødeby Cassel har han stiftet et Hospital for egne Midler, der monne svække Erindringen af Krigens Rædsler, der ledsage Vandammes Navn!
Aalborg Stiftstidende, 1830-08-02
Fædrenelandet. Blandinger. Dagen hvorpaa det Kgl. nordiske Oldskrift:Selskab holdte sin Aarsforsamling, var den samme, hvorpaa salig Biskop Münter blev baaret til Graven, og da nævnte Selskabs Vice-Formand, Herr Prof. Finn Magnussen forelæste ved Forsamlingen den første Afdeling af en Udsigt over Astrologiens Historie (angaaende Chaldæerne) saa indledede han den med følgende Forord: "Til de Undersøgelser, hvormed jeg nu tager mig den Frihed at gjøre det høitærede Selskab bekjendt, knytter sig tilfældigviis, men saare naturlig, Erindringen om den store Lærde, der engang i en vigtig Anledning, maatte beskjæftige sig med en hertilhørende Gienstand; om den oplyste, virksomme Præstehøvding, den gode og retskafne Mand, hvem vi i Dag have fulgt til sit sidste jordiske Hvilested. At tolke den hedengangne Frederik Münters Fortjenester som Hovedstadens og dette Ølands Biskop, som den evangeliske Troeslæres Fortolker, Forkynder og Forplanter, eller hans fordringsløse Værd som Statsborger, Huusfader og Menneskeven, dertil kan her ei være Tid eller Sted, allermindst for mig, som ei er i Besiddelse af de dertil fornødne Kundskaber og Talegaver. Jkke heller formaaer jeg at følge hans Aands høie Flugt fra Opgang til Nedgang, for i Morgensolens Glands at grandske den fjærneste Oldtids Tanker, Sprog og Minder, eller mod Nordpolens Jsblink, for i NattehimlensStjerneskær at skimte den Dagning, som der langt senere frembrød til Aandsmørkets Forlagelse og Kundskabslysels Seier. Han kom og saae og vandt de Viisdomskatte, hvilke han atter uddeelte i saa rigeligt Maal til Verdens Belærelse. Hans Værker ere ophøiede over min Berømmelse, men den høieste Priis har jeg stedse tilladt mig at sætte paa det vennehulde Fadersind, den blide Beskedenhed, hvormed den høivit Lærde opmuntrede, fremmede og veiledede den yngre og ufuldkomne Forskers svage Bestræbelser. Med inderlig Glæde har jeg længe været Vidne til den utrættelige Jver, ledsaget af egne Opofrelser, hvormed han selv stræbte at gjenvinde og vedligeholde Oldtidens lærerige Mindemærker for vort Fædreneland. Ogsaa dette Selskab tabte i ham en trofast Medbroder; til hædrede han vore Forsamlinger med sin kjerkomne Nærværelse og vore Anliggenders Drøftning med sin inderlige Deeltagelse. Dette er os alle i frisk, men nu, desværre! i smertefuld Erindring, thi saavel for dette Samfund, som for saa mange andre, for vort Danmark som for hele den lærde Verden, er hans Savn, undsletteligt. Hisset skal det dog erstattes i det evige Lys, hvor Viisdommens her uudgrundelige Dyb udfolder sine talløse Herligheder for den Forklaredes Blik, ustandset af skuffende Taager. Ei maa vi misunder ham den høieste Sallighed; ei ønske ham tilbage til Støvets Forkrænkelighed og Kummer! Dog kunne vor tabte Münters Aand og Exempel end lyse for os som ledende Stjerner, paa Grandskningens vildsomme Bane, paa Jordlivets møisomme Gang. Velsignet være hans elskede Minde,
Aalborg Stiftstidende, 1830-08-02
Bekjendtgjørelser. "Salige ere de Døde, som døe i Herren; de skulle hvile fra deres Arbeider, men deres Gierninger følge med dem." Med dette Haab hensov idag, ved en blid og rolig Død, efter lang Svagelighed og 13 Ugers haarde Lidelser: min inderlig elskede Kone, Mette Cicilie Hansdatter Salling. Hun opnaaede kun en Alder af henved 38 Aar. Den 14de November 1823 knyttede vi i Guds Navn vort Ægteskabs=Baand, og hans Miskundhed velsignede den kjerlige Pagt med 4 Børn, hvoraf det ene alt forud af ham er hjemkaldet. De efterlevende, dyrebare Panter paa vor Kjerlighed, begræde med mig hvad vi have mistet; endskjøndt de endnu ei tilfulde kunne indsee det uerstattelige Tab. Vel varslede de sidste Tiders Sygelighed om en nær Oplysning, ligesom forberedende mig paa det Værste; det skeete, -men saare smærtelig var mig dog Skilsmissens Stund. Kun Religionens blide Trøst; kun det glade Haab om en salig Gjenforening med den Hedengangne, kan mildne min dybe Sorg. Hvorup, den 1ste August 1830. P. Pedersen, Pottemager.
Aalborg Stiftstidende, 1830-08-02
At det har behaget Gud, i Dag Morges, ved Døden at bortkalde min kjære Mand, Værtshuusholder Emanuel Kjøb ler i hans Alders 38te Aar og vort Ægteskabs 10de Aar; dette undlader jeg ikke at bekjendtgjøre for Familie og Venner, om hvis Deeltagelse i min store Sorg jeg er forsikkret, som ved hans Bortgang dybt føler Savnet af en om og trofast Ægtefælle. Aalborg, den 1ste August 1830. Johanne Marie, sal. Kjøhlers.
Aalborg Stiftstidende, 1830-08-02
At vores kjere Datter Cicilie Berg den 1ste Dennes, blid og rolig indgik i Evigheden, efterat have været vores Glæde i 13 Maaneder og 15 Dage, hvoraf hun leed i 11 Dage af er hæftig Tand=Sygdom, dette for os saa smærtelige Tab, skulle vi ikke undlade at bekjendtgjøre for fraværende Familie og Venner. M. Berg, født Jessen. Th. Berg.
Aalborg Stiftstidende, 1830-08-02
Til Evighedens Fred indgik igaar Eftermiddags Kl. 4, efter i fuldt Maal at have prøvet og med christelig Taalmodighed baaret dette Livs Gjenvordigheder, vor elskede Moder, Else Christensdatter Karlebye, i sit 66 Aar. Med utrættelig Virksomhed og Redelighed i sit Kald forbandt hun en om Moders Omhu for os sine Børn, der med taknemmelighedsfuldt Veemod herved for deeltagende Slægtninge og Venner bekjendtgjøre hendes Dødsfald. Aalborg, den 28de Juli 1830. Chr. Karlebye. M. Krøyer, født Karlebye.
Aalborg Stiftstidende, 1830-08-02
Da jeg ønsker at modtage et eller to Pigebørn i Pension, saa bekjendtgiøres det herved for de ærede Forældre og Formyndere, som maatte ville betroe mig deres Døttre eller Myndlinger. Den største Omhu, saavel for deres moralske Dannelse, som for deres Helbred, loves. J mit Jnstitut ville de blive underviste, foruden i Religion og de øvrige Skolevidenskaber, i Tydsk, Fransk, Engelsk, alle Slags Haandarbeide, Tegning. Skjønskrivt, og, om det ønskes, i Musik. J daglig Samtale ville de desuden oves i Tydsk og Fransk, som jeg stedse taler med mine Elever. Aalborg, den 2den August 1830. Mandalene Kublau.
Aalborg Stiftstidende, 1830-08-02
At Stervboet efter Lieutenant Rudolph Waldemar v. Rømeling i Dag er sluttet, bekjendtgjøres herved. Skifteretten i Aalborg, den 31te Juli 1830. Schmidt. Wølfferdt.
Aalborg Stiftstidende, 1830-08-02
At Stervboet efter Krigsassessor Wandals Enke, An fød Lorentzen, i Dag er sluttet, bekjendtgjøres herved. Skifteretten i Aalborg, den 31te Juli 1830. Schmidt. Wølfferdt.
Aalborg Stiftstidende, 1830-08-02
At Postgaarden nu er bortforpagtet for 8 Aar, det NB. meldes herved, med Tilføiende: at Gaarden er fremdeles paa rimelige Vilkaar at kjøbe. L. Steen. Skpr. Thomas Clausen afseiler til Kjøbenhavn om 2 a 3 Dage og medtager Passagerer; man behager at melde sig hos Hr. Clemen Christensen ved Vesteraae. God Beboelse for 2de smaa rolige Familier, som og kunne faaes samlede under eet, er at erholde til næstk. Michaeli i Hjelmerstalds Gade Nr. 498 paa nordre Side, deri ere 3de Kakkelovne, en lille Kobber=Kiedel i Grube og givsede Værelser overalt. Man behager desangaaende at henvende sig til Christen Møller i gl. Mølle. Aalborg den 2den August 1832. En smuk Beboelse i Gaarden No. 279 ved Stranden er til Michaeli Flyttetid at erholde tilleie, hvorom behagelig accorderes med Jens A. Nørgaard.
Aalborg Stiftstidende, 1830-08-02
Tvende Beboelses Leiligheder eller hele Gaarden Nr. 140, ved Vesteraae er til Michaeli Flyttetid at erholde tilleie hvorom behagelig accorderes med. Jens A. Nørgaard.
Aalborg Stiftstidende, 1830-08-02
En beqvem og rummelig Beboelse i Stedet No. 109 paa Gravensgade er tilleie næstkommende Flyttetid. A. Philipson.
Aalborg Stiftstidende, 1830-08-02
Det Sted i Hjelmerstald, som nu beboes af FeldberedeHaslund, er at faae til Leie, og kan tiltrædes næstkommende Michaeli Flyttetid, om Leien accorderes med Søren Hesselholt, Aalborg, den 27de Juli 1830. paa Søndergade.
Aalborg Stiftstidende, 1830-08-02
Kjøber til en Snees Tusend Tørv anvises i Stiftsbogtrykkeriet. Langesminde, beliggende ved Hals Sønder=Skov mod Liimsjorden omtrent lige for Blødens Pæle, er med det dertil hørende Agerland og Aalerusestader at faae til Leie og kan strax tiltrædes; den har en behagelig Udsigt over Havet og Liimfjorden, og afgiver Beboelse for en Familie uden for Bondestanden. Hals Ladegaard, den 18de Juli 1830. F. A. Kyllesbeck.
Aalborg Stiftstidende, 1830-08-02
Proclamata. Johan Christopher Henrich Rummelhoff, Kongl. Majestæts virkelig Cancellieraad, Byfoged og Byskriver i Nyekjøbing, samt Herredsfoged og Skriver i Morsøe Herreder. Gjør vitterligt: at efter Begjæring af Procurator Voetmann paa Vilholm, som befalet Sagfører for Seminarist Søren Jensen Ørding af Thisted Kjøbsted, vorder herved i Kraft af Kongelig allernaadigst Bevilling under 23de April d. A., med Aar og Dags Varsel indstævnet, den eller dem, som maatte have ihænde, en bortkommen, under 9de Decbr. 1819 af Thomas Mortensen Ørding paa Morsøe til Citanten udstædt, og den 13de f. M. tinglæst Forskrivning for Kapital 1300 Rbd. N. V. eller Sedler, hvorfor af Debitor er stillet 1ste Panteret i hans Eiendomsgaard i Ørding Sogn og Bye, Thisted Amt, med underliggende Jordeiendomme at Hartkorn 3 Tdr. 2 Skpr. 1 Fdkr., samt Avl og Sæd, til at møde for Morsøe Herreders Ret paa Tingstedet i Nyekjøbing. den første Løverdag i November Maaned 1831, Formiddag Kl. 11, for der, Documenter at see irettelagte, med bemeldte Panteforskrivning at fremkomme og lovlig Adkomst til samme at beviisliggjøre, da Citanten i Mangel deraf, vil lade paastaae Dom til Forskrionningens Mortification og Udslettelse af Pantebogen. Jfølge Citanten meddeelte Beneficium paupertutis, udstædes denne Stevning paa ustemplet Papir, og efter Fr. af 3die Juni 1796, kan ingen Lavdag eller Forelæggelse ventes. Nyekjøbing paa Morsøe, den 16de Juli 1830. Rummelhoff.
Aalborg Stiftstidende, 1830-08-03
Ven algierske Expedition. Den forhenværende Dei i Algier befandt sig den 16de med sit hele Følge ombord paa Fregatten Jeanne d'Are, som laae for Anker paa Rheden ved Mahon.