JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1827-09-20
At Keiser Nicolaus af Rusland straffer uden Personsanseelse, havde man atter nylig et Beviis paa. Først i Juni Maaned lod Hs. Majestæt befale sin Minister for den offentlige Underviisning, at lade foranstalte en ufortøvet Reparation ved Skolebygningerne i Oranienhaum og Kronstadt. To Maaneder efter hører Keiseren, at det ikke er skeet endnu, og lader paa det nøiagtigste undersøge, hvem der havde Skyld i denne Efterladenhed; det erfaredes da, at det er Curatoren for St. Petersborg Skolevæsen og Directoren for Underviisnings-Departementet. Keiseren gav strax befaling til at give dem Begge den strængeste Jrettesættelse og den Sidste desforuden 24 Timers Arrest i Hovedvagten. Dernæst skulde den Straf, som Keiseren har tilkjendt begge disse høje Embedsmænd for deres Tjenesteforsømmelse, bekjendtgjøres overalt i hele Riget til en afskrækkende Advarsel.
Aalborg Stiftstidende, 1827-09-20
En 70aarig Pige i Malm, som har ernæret sig ved at gaae omkring og sælge Brød, er nylig død og har efterladt sig 1638 Rd. i Sedler, 10 Skaalpund Sølvmønter samt 38 Lpd. i Kobbermønt.
Aalborg Stiftstidende, 1827-09-20
J Rusland er nu Vaccinationen saa strængt befalet, at Forældre som modsætte sig den, skulle straffes corporligt.
Aalborg Stiftstidende, 1827-09-20
En Ridder Perino har passeret Frankfurt paa sin Reise til Vien i en overordentlig Sendelse fra H. M. Kejseren af Brasilien.
Aalborg Stiftstidende, 1827-09-20
Tidender fra Peking af 13de November 1826 berette en uhyre Oversvømmelse, som har ødelagt den østlige Deel af den store og stærkt befolkede Provinds Peking, og hvorved over 100000 Mennesker ere omkomne.
Aalborg Stiftstidende, 1827-09-20
J Berlin stod for nogle Dage siden en Borger og Huus Eier i Gabestokken, hvorefter han skulde bringes i Tugthuset, for at have gjort falsk Eed.
Aalborg Stiftstidende, 1827-09-20
En mærkelig Udgave af Kongeriget Norges Grundlov er udkommet i Christiania i Form af et stort Skilderie, saaledes indrettet at den passende kan anbringes i Glas Ramme. Den kaligrafiske Titel er lithograferet med Omhyggelighed, firet med forskellige allegoriske Figurer. Taten er omgiven med Egeløv, og trykt med ny NonparaiSkrift, og i samme anbragt en lithograferet Vignette forestillende Saga, der paa en Stentavle indgraver Aar tallet 1814. J Baggrunden vises den opgaaende S. adspredende endeel Skyer. Udgaven er aftrykt paa fiinSveitser Jmperialpapir, 26 Tommer højt, 16 Tommer, bredt, og koster 1 Spdal.
Aalborg Stiftstidende, 1827-09-20
Den Søslange som har været saameget omtalt i Christiania i de senere Tider, synes ved nærmere Betragtniat have tabt meget i Størrelse, og er efter Rygterne i senere Dage bleven til 1 eller flere Marsvin eller Sprinhvaler eller Hayfiske, hvis Existence der i Fjorden ikke af fuldt saa usandsynlig som Søslangens. Den store, 18 Fod lange levende Afgud=Slange som for Tiden vises i Stockholm, vedbliver i høi Grad af tildrage sig Publicums Opmærksomhed. Den er endnu ikke meere end 7 Aar gammel, og siges at kunne voxe indi den bliver 40 Aar. J de 6 Aar, som dens nuværende Eier er i Besiddelse af den, er den hvert Aar bleven 1 Fo længere. Den æder ikke oftere end een Gang hver Maned, og fortærer da levende Lam, Kaniner, Suder, ogsa Paa Java dyrkes den af Jndbyggerne som et overordenligt Væsen.
Aalborg Stiftstidende, 1827-09-20
J Genf er blandt Artilleristerne udbrudt Urolighed, Anledning af, at Soldaterne ikke vilde grave i en Har 10 Soldater gjorde sig først oprørske og de bleve arresteret men en heel Afdeling af deres Kammerater befriede den og nu erklærede de alle, at de ikke vilde arbeide. En C. pitain reev en af Oprørerne Flinten af Haanden, den tog den med Magt tilbage, og truede ham med de En Trommeslager hug med sin Sabel efter sin Officemen en Underofficeer stødte ham tilside med Kolben, s. at han kun fik et let Hug. Sagen bliver nu undersøgt. En Reisende, - eller dog Een, som vil ansen derfor - har i et Berlinsk Blad saaledes omtalt Nr. ges Storthing: "Nogle af denne Forsamlings Besininger og Vægringer have nylig gjort stor Opsyn i Et ropa. Forfatningen er rigtignok ganske demokratisk, me dog historisk gammel grundfæstet. Middelalderens Lehn. væsen har aldrig kunne trives imellem Norges Odelsbøder; derfor opstod ingen Adel, (?) i Gierningen herskede fuldkommen Standslighed. Norge, henkastet med lem Nordhavet og uoverstigelige Fieldrygge kunde ligervilsom Sveitserlandet modstaae den store Epropæiske Folkepeces. Historien viser, hvorledes Folkene udviklede sig ved Udgangen deraf, men Norge staaer som hæderligt Mind om en ældre Forfatning. Den demokratiske Forfatninhar blandt Andet den Mangel: at Kronen repræsenteres itiaf Nogen i Storthinget. Ligesaa urigtig synes mig Storthingets haardnakkede Nægtelse af, at inddrømme Kongens Veto. Men man forsvarer denne Fremfærd med den fuldkomne Forskiel mellem Norges og Sverrig Jnteresse. Fra det Franske Deputeerkammer afviger Storthinget i sær deri, at det heller bevilger Alt andet, end Penge, hvilket er rimeligt nok, hvor Landet er fattigt og dets Talmænd bestaaer for Størstedelen af Landmænd. Jndretningen i den meget simple Forsamlingssal, (oprindelig bestemt til at holde en Latinskoles Festligheder i) ligner det Franske Deputertkammers. Mærkelig er Roligheden under Forhandlingerne. Efter Engelsk Skik forlader Jngen sin Plads; men staaer kun op- og taler fra sin Plads til Præsidenten. Adskillige Medlemmer syntes at have dannet sig til dygtige Talere, men deres Foredrag lignede meere Docering fra Kathedret, end en af Sagen gjennemtrængt Folketalers frie Declamation. Kostume bæres ikke, men tværtimod den simpleste Paaklædning. En Stabsofficeer og en høj Embedsmand viste sig i Uniform. Jnteressant var manget ærligt Bondefjæs, som man pleier at see det paa Scenen, med kløvtet, nedtil Skuldrene hængende Haar, med Kam i; den røde Taskevest, den kraveløse grønne Kjole med kugledannede Blyknapper harmonerte med Ansigtets Udtryk. - Reen demokratisk kan man dog ikke kalde den Norske Grundlov, thi de nomadiske Lapper have ligesaalidt nogen Repræsentant her, som Negerslaverne i Amerika. J det Hele herskede Opmærksomhed. Jøvrigt trænger man sig ikke frem til Deputertvalgene, uagtet sin Kjærlighed til Forfatningen. Endvidere bemærkes: at enhver Storthings mand har ved Siden af sig et Blækhuus, en Avis og en Tobaksdaase.
Aalborg Stiftstidende, 1827-09-20
Fædrelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1827-09-20
Kjøbenhavn. Den 14de d. M. om Aftenen Kl. 8 afbrændtes paa Amager et stort Fyrværkerie, forfærdiget af det Kongelige Artilleriecorps's Fyrværkere. Jblandt Andet saaes Deres Kongelige Høiheder Prindsesse Wilhelmine og Prinds Frederik Carl Christians Navne med Krone i blaa Jld, omgiven med en Glorie, hvortil 27 Raketter og Salut af Skud; et stort Tempel i hvid Jld, hvori deres Majestæter Kongens og Dronningens Navne hvortil en Mængde Raketter, Turbillons og romanske Lys stege op, med 27 Kanonskud. 6 Stkr. Faldskjermsraketter, et Fyrværkerie, som ingen andre, end det Kongl. Artilleriecorps's Fyrværkere, maa give, da det henhører til Krigsfyrværkeriet. Mere angaaende Arrangementet erfares af Dagen og Adresseavisen.
Aalborg Stiftstidende, 1827-09-20
Dampskibet Dania udeblev denne Gang nogle Dage lover den Tid, da man ventede det fra Aarhuus, og snart udbredte sig det Rygte, at Skibet var tilsat, men at pas sa ererne vare reddede. - Jfølge Beretning fra en af Passagererne, afgik det i Mandags fra Aarhuus, men stødte paa Grund ved Helgenæs (paa Skadegrundene), hvor det blev staaende i tolv Timer. Passage rene lode sig sætte i Land, og kjørte tilbage til Aarhuus. De Fleste af dem toge derfra med en Smakke til Kallundborg. Efterat Dampskibet var bleven efterseet i Aarhuus, afgik det i Onsdags Morges, og kom hertil omtrent Kl. 10 den 13de om Formiddagen med 26 Passagerer. Næste Dag Kl. 2 afgik det til Fredericia.
Aalborg Stiftstidende, 1827-09-20
J Blatter for literarische Unterhaltung" Nr. 202 anmeldes Statsraad, Dr. Schmidt Phiseldecks: "Das Menschengeschlecht auf seinem gegenwartigen Standpunkte; Koph. 1827, særdeles rosende. - Hvo kjender ikke Forfatteren allerede af hans tidligere Værker, som en vel underrettet original og aanderig Skribent. Det lønner vel Umagen, at høre en saadan Mand over den nævnte vigtige Gienstand.
Aalborg Stiftstidende, 1827-09-20
J samme Blad, No. 205 fortælles, at af den bekjendte danske, allerede i mange Aar i Paris levende Lærde, Heiberg, er i Kjøbenhavn" udkommen en lille, omtrent 6 Ark tyk Bog om Vaudevillen. - (Den tydske Referent har sandsynligviis anseet Faderen som Forfatter til Sønnes Arbeid.)
Aalborg Stiftstidende, 1827-09-20
Athenæums Bogsamling har i flere Blade (ogsaa i dette) været angiven til 12000 Bind, men senere erfares at det skulde kun have været 1200 Bind.
Aalborg Stiftstidende, 1827-09-20
Som Fortsættelse af de begyndte Skildringer af Kjøbenhavn indeholdt Kjøbenhavnsposten forleden en Artikel under Overskrift: "Noget og Kirsten Piil og hendes Kilde" af Desiderius (Hr. Professor Nyerups sædvanlige psendonyme Mærke). Forf. har mangestedsfra opsøgt og samlet Alt hvad man har til Oplysning om Kirsten Piil, og Resultaterne heraf ere i Korthed disse: Kilden er opdaget 1583 af Kirsten Piil, der, efter T. C. Bruuns Digt Kildereisen" var eeneste Datter af en Ridder Erik Bjørn, og som Enke og efter mange Viderværdigheder, endtelsit Liv som Eremitinde i Dyrehaugen; hun skal have faaet sit Navn af en Grædepiil, hun plantede udenfor sin Dør. Først søgtes den som Sundheds=Kilde, og omtales i Dr. Langes i 1756 udgivne Bog om Kjøbenhavns og dens Egnes naturlige Vande, under Navn af Kirstine Piils eller Brinchmanns Kilde. Det var i Frederik den 5tes Alt oplivende Dage, at istedetfor Skarer af Syge forhen St. Hans Aften tyede til den mirakuløse Kilde, sunde og raske unge Mennesker og muntre Selskaber tilhest og tilvogns, besøgde Dyrehaugen og dens Omgivelser, og blot ligesom i Forbigaaende hilste paa Kirsten Piil.
Aalborg Stiftstidende, 1827-09-20
Forf. erindrer med Føie om Ochlenschlægers deillige Romance i Sancthansaftenspillet, og nogle Artikler, i Callisens fortræffelige physisk-medicinske Betragtninger over Kjøbenhavn, og i Kjøbenhavns Skilderie, og drager, til Felts mod en i sidstnævnte Blad fremsat upassende Parallelisme imellem den persiske Alexanders og Kirsten Piils Navnkundighed. Hertil er kommen en fransk Hr. og Mad. Duclot, som ville lære Danskerne at parlere.
Aalborg Stiftstidende, 1827-09-20
Til Fordel for Grækerne sælges et lidet Skrift: Danmarks politiske Tilstand, efter J. Weitzels Epropa in seinem gegenwartige Zustande 1824; med Bemærkninger af Udgiveren Fr. Winkel-Horn, Justitsraad. 8 S. 8. Et Exemplar betales med 8 Rbs. i Tegn eller hvad Mere man godhedsfuld, under Navn eller Mærke, derfor maatte ville give. Hvad som indkommer ved Salget, som i Kjøbenhavn besørges af Dhrr. Brummer, Reizel, Schubothe, samt af den gyldendalske Boghandel, vil at disse vorde direkte tilstillet Hr. Pastor, Ridder Bastholm i Slagelse til videre Afsendelse.
Aalborg Stiftstidende, 1827-09-20
En Samling af Fortællinger agter Captain Stok fleth at udgive, saaledes at Jndtægten efter Fradrag af Trykkerløn og andre høistfornødne Ugivter, skal være bestemt udelukkende til Beste for ulykkelige nødlidende Enker og Fader= og Moderløse af den græske Nation. Skriftet vil koste 9 Mk. Tegn paa Trykp., 12 Mk. paa Skrivpapir. Subskribtionsplaner ere omsendte med Dagen.
Aalborg Stiftstidende, 1827-09-20
Blandinger. J Anledning af den lange Passiar, som nylig læstes i et Kjøbenhavnsk Blad om uindløste Breve i Aalborg, gjør Viborgs Samler den rigtige Anmærkning, at den Mængde af trykte Breve, som indsendes fra Lotteri=Collectører, i Hamborg og Lybek (Frankfurt kunde godt nævnes med), samt andre Anbefalingsbreve fra Handlende i Tyskland, (Frankrig og England med), ej fortjene at indløses. At Tyskerne ved deres Prøveryttere gjerne kunne vide Navnene paa de Handlende i de Danske Kjøbstæder, er vel sandt nok; men det er imidlertid altfor ofte øiensynligt, at de ikke vide dem, thi man træffer ikke sjelden i Listen over uindløste Breve Addresser til Folk, som i en Række af Aar have ophørt at være til, og det træffer endog undertiden, at her komme saadanne Anbefalingsskrivelser og Priscouranter til Folk, som ere døde for mere end tyve Aar siden. Men overalt fortjener den hele Anke hverken at ændses eller videre omtales. Hr. Overkrigscommissair Elmquist i Aarhuus anmelder, til Collisions Forebyggelse, en Oversættelse af Napoleons Noveller." Om disse Noveller siger Anmelderen: at de af Napoleon bleve improviserede i hans Aften cirkler, og at en aandrig Dame ved hans Hof, i det første Jndtryks Livlighed, har bragt dem paa Papiret. Der siges fremdeles: at de skulle yde en høist tiltrækkende Underholdning, medens de tillige give et Totalindtryk af Napoleons Characteristik. Under Titel af Æolusharpen agter en Hr. M. F. Hansen paa Lolland at udgive et "To Maanedersskrift", hvis Jndhold - siger Forfatteren - han ligesaalidet forud kan bestemme, som Tonerne i det Jnstrument, hvis Navn Skriftet skal bære. Endvidere, siger Forfatteren, lover han at være saa original som muligt.
Aalborg Stiftstidende, 1827-09-20
En Mand i Skredtorpe, i Lollands Nørreherred, hængte sig selv i forrige Uge.
Aalborg Stiftstidende, 1827-09-20
En Avisfrier i Kjøbenhavns Adresse-Avis har i samme Blad faaet følgende tvende Svar: En Jomfru som nylig er kommet fra Norge og er i Besiddelse af en Cabital ønskede en Samtale i Morgen Aften Onstagen 19 Klokken imellem 9 og 10 i Løndgangen paa Venstere Haand fra Marmor=Broen en sort Bombasengs Pels og en lyse Blaa Hat skal værre tegnet og vil di værre saa snild at tage en Bog i Haanden. Af Dags Avissen, er erfaret et for bindeligt Avertissement, da jeg haaber at dette ikke er givet af nogen Laps, hvilket vilde gjøre mig meget ondt, om jeg skulde blive til nar for nogen, dersom vedkommende vilde i Aften ulællige sig hen i Admiralgaden lige for hummer Gaden i Portten No. - Kl. 9 jeg vel være der til stæde paaklædt Grønd Silke kjole, rød har og vide skoe. Thomas Kingo.
Aalborg Stiftstidende, 1827-09-20
Om denne som dansk Digter, især Palmedigter, bekjendte Mand kan man med Nyerup sige: at han i dobbelt Henseende aagrede med sit Pund; thi baad gjorde han en temmelig stor Hoben Vers, og hans Poesier indrentede ham ikke lidet; han skrev sig ikke blot en Bispestol til, men ogsaa en Docthorhat, Adelskab og Formue. Han var født den 15de December 1634 i Slangerup, hvor hans Fader var Borger og Linnedvæver. Hans Farfader var af skotsk Herkomst, kom som Tapetmager herind i Kong Christian den 4des Tid, og blev bosat i Helsingøer. Vor Thomas Kingo blev Student fra Frederiksborg Skole, da han var tyve Aar gammel; efterat have fuldendt sine Studeringer ved Kjøbenhavns Universitet, og 1658 taget Attestats, blev han i sit 28 Aar, 1662, ordineret til Personal-Kapellan i Kirke=Helsinge i Sjælland. 166. blev han Songnepræst i sin Fødebye, Slangerup. Tog Aaret derpaa Magistergraden; 1677 beskikket til Biskob i Fyen, 1682 af Kongen (per bullam regi am) udnævnt til Doctor i Theologien, 1683 optaget i Adelstanden, med en Pegasus og tre Stjerner i Vaabenet. Han døde 1703 uden Børn uagtet har havde været trende Gange gift; med sin sidste Kon blev han Eier af Fraugdegaard i Fyen, og i Fraugde Kirke er hans Grav. Det første ved Trykken bekjendtgjorte Digt fra hans Haand er fra 1665, og er at det lave burlesque Slags. Som Palmedigter begyndte han 1674 med sit Synge-Chor, og siden udkom hans Palmebog, som holdt sig i vor Kirke næsten i et heelt Aarhundrede, er utallige Gange oplagt, og endnu bruges mange Steder baade i Jylland og i Norge. Man maa her iøvrigt henvise til de Efterretninger, der om Thomas Kingo findes i Blochs Fynske Geistlighed. I H. - O. Wolfs Ordbog VII. - Danske Digtekunsts Historie III. 170,260. - Litirat. Lexiconnet - og Fortalen til et i disse Dage udkommet Skrift: Palmer og aandelige Sange af Thomas Kingo, samlede og udgivne af P. A. Fenger, Sognepræst til Slots=Bjergbye og Suldstrup Meenigheder. Forlagt af den Wahlske Boghandel. X. og 532 S. 8. Det koster 13 Mark, for Subskribenterne 10 Mark Tegn. Digterens Portrait, stukket af Bagge medfølger. Melodierne til nogle af Sangene ere omsatte i de nu brugelige Tonetegn, og saaledes meddeelte.
Aalborg Stiftstidende, 1827-09-20
J Anledning af det i Dagen fremsatte Forslag, og Roers Avl i afhøstet Jord, og Søren Jepsens bemærkninger derover i Randers Amtstidende. Den Skik at saae Roer i Jord, der samme Aar har baaret Korn er langt fra ikke nogen forhavsende Nyhed.
Aalborg Stiftstidende, 1827-09-20
Flere end Tusinde Jyder have i Aaret 1815 været Øienvidner til, at Bønderne imellem Bremen og den vestphalske Grændse, altsaa i det nordlige Tydskland, strax efter at Kornet var af Marken, pløiede og besaaede denne med Hvideroer; - dog valgtes, saavidt Jndsenderen, der selv har seet det, mindes, dertil Bygmarken. - Jndsenderen har aldrig bemærket, at Bønderne i disse Egne holdte flere Folk end en Bonde, i Jylland med et lige Areal, og dog overkom de meget vel Arbeidet, hvad enten dette nu hidrørte fra lang practisk Øvelse, der gjør enhver Ting lettere, eller fra en meere occonomisk Jnddeeling af Tiden. - Overdreven Lugning, som Jepsen især synes at grue for, fandt heller ikke Sted, formodentlig fordi Græs og andre Ukrudsplanter paa denne Aarstid ikke groe med den Frodighed som om Foraaret. Nogle tydske Bønder brugte ogsaa at saae Roefrø i et Stykke Jord tæt ved Gaarden, og siden udplante i den pløiede Ager. Dersom altsaa den mere nordlige Beliggenhed ikke skulde være en uoverstigelig hindring, hvilket Jndsenderen ikke antager, saa indsees ikke det Forhavsende i, at en Mand i et Aar, hvor Høsten indtræffer tidlig, besaaede sin Bygmark, eller en Deel deraf, med Hvideroer, et Product, som saameget bidrager til Melkens Formerelse. At skrive Satirer over landocconomiske Afhandlinger, som ere indrykkede i offentlige Blade, er en Sag, man vist sjælden stifter Nytte med. Saadanne Afhandlinger skrives ikke allene for den oplyste og dannede Landmand, men ogsaa for Bønder, hvoraf der gives en Deel, der læse Aviserne. Disse sidste forstaae ikke hvad Satiren skal træffe, men troe at det Hele er latterligt, og forledes, som en følge heraf, letteligen til at fatte Foragt for Alt hvad der i denne Materie skrives. Det havde derfor vist nok været bedre, om Jepsen havde udpeget det Anvendelige i det omtalte Forslag, i Stedet for at fremstille det Hele, som et latterligt Project. Gjengield en Gang for alle. Theobald har viist sin døende Kone den sidste Tjeneste, ved at trykke hendes Øine til. Det er kun Gjengjeld; thi hun gjorde det samme mange Gange i Livet hos ham. Gammel og ny Satire. Den gamle Satire forbedrede, foruden at rive ned; den nye Satire river ned, foruden at forbedre. Grev Rochester.
Aalborg Stiftstidende, 1827-09-20
Grev Rochester skal have tilstaaet for Dr. Burnet, at han i fem Aar efter hinanden havde været - fuld. (Formodentlig var han det endnu, da han aflagde denne Bekjendelse.) Dog, heder det fremdeles, har han røbet meget Gennie i et Digt over "Jntet, ligeledes i en Satire over "Mennesket." (Vi have i nyere Tider seet Mennesker, som gjennem hele Livet ikke have været beskjænkede, og dog have været store i Jntet", endskjøndt de ligeledes (ved deres Adfærd, gjorde Satirer over Menneskeheden.) Modsat Virkning.
Aalborg Stiftstidende, 1827-09-20
Naar man fordum i Rom ikke kunde stille Gudernes Vrede ved Offringer, saa lod man til dette Øiemeds Opnaaelse opføre Skuespil. De fleste Skuespil nuomstunder ville have modsat Virkning. Vigtig Bemærkning. Pennen sidder nærmere Hjertet end Hovedet, og nærmest - Maven. Denne Sandhed kan enhver erfare med Pennen i Haanden; men hyppigere findes dette stadfæstet i selve Forfatternes Arbeider.
Aalborg Stiftstidende, 1827-09-20
Aalborg. Markedsdagen saaes paa Nørregade et omtrent 10 Aars gammelt Barn hengende ud af et Vindue i øverste Etage, som et tilsyneladende endnu yngre Pigebarn, der stod inden for Vinduet, gjorde sig Umage for at hæve tilbage, men hvilket ikke var hende muligt. Barnets uundgaaelig Fald fra Vinduet paa Gaden havde sandsynlig knust dets Lemmer, om ikke aldeles ihjelslaget det, dersom ikke en rask Karl (Peder Bælum, tjenende hos Hr. Postmester Sørensen) der kom til havde havt den øjeblikkelige Aandsnærværelse at faae en anden Karl til at staae Buk, medens han stod op paa dennes Skuldre, og nedtog Barnet, i uskadt Stand, ihvorvel de begge risikerede at styrte til Jorden.
Aalborg Stiftstidende, 1827-09-20
Literatur i Danmark. Hos C. A. Reitzel, store Kjøbmagergade Nr. 6, modtages Subskription paa Journalen Modes pour hommes (Moder for Herrer.). - Tillæg og bemærkninger til Abildgaards og Viborgs Veiledning til en forbedret Faareaul i Danmark, af Justitsraad S. A. Fielstrup, indb. 32 s. Kbh. - Himlen fører sine underligen og omsider dog til Maalet, Fortælling af det Tyske. 1 Rbd. Kbh. - Udsigt over Sorøe Academies Forfatning under Kongerne Christian den Fjerde og Frederik den Tredie fra 1623 til 1665, med Bilag af utrykte Actstykker; af Statsraad C. G Tauber, Directeur ved Academiet. Fol. 2 Rbd. 3 Mk. Kbd. - Carmen, qvo Academie Soranæ inter solennia Inaugurationis publice d. XI Maji Anno MDexVil gratulatur Laur. Engelstoft, Prof. Histor. et Statist. Ordin. &c. med hosføiet dansk metrisk Oversættelse af Prof. K. L. Rabbek, 36 S. i 4. Gratis uddeelt. - Forøvelser eller Exempelsamling til Øvelse i at oversætte fra Dansk paa Latin, frit oversat efter F. C. Schulzes Voribungen, af Pastor G. F. Wein schenk, gjennemseet og forandret af Dr. og Prof. N. L. Nissen, R. a. D. 3die Udg. 3 Mk. 4 s. Kbh. - Erindringer af mit Liv ved Hr. Professor og Ridder Rabbek, 4 D. 2 Rbdlr. Kbh. - Noget og Eqvilibristen Rots Levnet og Død o. s. v. udgivet af J. Wildt. 8 s. Kbh. - De varioloidibus & varicellis seripsit N. C. Möhl, M. D., 48 s. Kbh. - Den galende Hane, No. 4, indeholder: Fortsættelse af Prologen.
Aalborg Stiftstidende, 1827-09-20
Scener af en hidtil utrykt Vaudeville. Anecdot. Kbh. Anmærkninger til Jndberetningen af den 1827 allernaadigst anordnede Commission til at undersøge det kongl. Frederiksborgske Stutteri, og Opfordring til S. T. Directionen for det Classenske Fideicommis, i en Skrivelse til Samme. Af Generalkrigscommissair Dr. J. V. Neergaard. 3 Mk. Kbh. - Magazin for Kunstnere og Haandværkere. 2det Binds 2det Hefte, Nr. 49-54. Kbh. - Bibelske Fortællinger, fremsatte for Ungdommen af den mosaiske Troesbekiendelse, af Catechet E. Levison, 5 Mk. Kbh. - Prinds Frederik, en historisk Roman af van der Velde. 4 Mk. 14 s. i Materie. Kbh. - Theologisk Maanedsskrivt, Juli=Hefte. Jndhold: 1) Blik paa Kirken i det 1ste Aarhundrede, af Past. Grundtvig. 2) N. Blicher over den nymodens ubibelske Christendom. 3) Røst fra England imod vore Dages antichristelige Theologie. 4) Noget om Smedenborganismen i Sverrige, af Dr. Rudelbach. 5) Dr. Johannsen og hans Doctordisputats, af Adj. Lindberg. 6) Anmældelse af Boos's Selvbographie (fortsat.). Kbh. - Kingos Palmer og aandelige Sange, udg. af Pastor P. A. Fenger, 36 Ark. Kbh. - Juridisk Tidsskrift, udg. af Dr. A.S. Ørsted, Ridder af Dannebr. og D. M., Statsraad, Gener. Procureur og Deputeret i det kongl. danske Canc. Trettende Bind, andet Hefte. Det indeholder foruden Domme, med summarisk Jndhold af Udgiveren, ogsaa Afhandlinger af Udgiveren, Landsoverrets=Assessor Biarne Thorarensen, Polit Secret. J. E. Larsen, 2 Rbd. heftet. Kbh. - Nyt theologisk Bibliothek, udgivet af Jens Møller, Dr. og Prof. i Theol. ved Kjøbenhavns Universitet. Tolvte Bind. Det indeholder flere Afhandlinger af Udgiveren ogsaa af Dhrr. Provst Engelbreth, H. Seerup. Andet Sendebrev til Hr. Stiftsprovst R. Møller fra Prof. H. R. Clausen. 15 Mk. heftet. Kbh. - Nr. 5 af den galende Hane er udkommen, og indeholder : Scener af en hidtil utrykt Vaudeville; Fortsættelse af Prologen og Anecdoter. Kbh.