JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1815-06-08
Marskal Suchet er d. 14 Mai kommen til Lyorfor at forøge Forsvarsanstalterne. Dagen efter kom Marskal Mortier til Valenciennes. Han befoel strax at aabne Sluserne og at sætte Omegnen under Vand der endog skal gaae 2 Alen høiere end 1793. Jndbyggerne maae proviantere sig paa et Aar. Bonaparte lader Kanonerne tage af 20 Linieskibe, hvor ved han til Batterierne vinder 1500 Stykker, Generall. Vandamme har han kaldt tilbage fra Armeen og forviist ham til sit Gods. 30 Betjente ved Skatkammeret, som havde vægret sig ved at underskrive Konstitutionsakten, have faaet deres Afsked; som det i Aviserne hedder, ikke derfor, men for deres bittre Udtryk.
Viborger Samler, 1815-06-08
Ved Mønstringen den 14de overrakte en Dame Bonaparte et sammenrullet Papiir, som han troede var en Ansøgning og tog derimod. Men det indeholdt en Foræring af 25000 Fr. i Banksedler, som han befalede anvendt til Nationalgardens Mundering.
Viborger Samler, 1815-06-08
Rhinarmeen har besat Linierne ved Lautern og Weissenburg, læner sig til Speyer og strækker sig til Hüningen, dens høire Fløi staaer i Forbindelse med Observationskorpset ved Jura, hvis Hovedqvarteer er Belfort. Ved denne Stad er en stor Leir under Lecourbe, andre Reservedivisioner samle sig ved Ve soul og Besancon og læne sig til en Leir, som oprettes ved Fortet Ecluse og danne Alpehærens venstre Fløi. - J den anden Forsvarslinie forskandses Vogeserbjergenes 7 Passe; de 2 Divisioner som forsvare dem, støtte sig med høire Fløi til Leiren ved Bel jort og med venstre til Moselarmeen, den sidste, der kommanderes af Generall. Gerard, indtager Stillinger foran Thionville og Longby og læner sig overBitsch til Rhinarmeen. Stæderne Laon, Spissons, Rheims, Chalons, Vitry og Langres ere satte i Forsvarsstand.
Viborger Samler, 1815-06-08
Overordentlig Beretning fra Rom, de 16de Maj.
Viborger Samler, 1815-06-08
Den 11te d. kom den engelske Capit. Campbell, med 1 Linieskib, 1 Fregat og 1 Skaluppe til Bayen af Neapel, og truede Staden med et Bombardement. Commandanten Due di Gallo, skrev strax til befalingsmanden for den engelske Eskadre, og bad ham skaane Staden; da man hellere vilde indgaae hvad han forlangte. Der blev da strax undertegnet følgende Betingelser: 1) Skal de 2 Neapolitanske Linieskibe som ligge i Neapels Havn, strax udleveres til Hs. Brittiske Majestæts Søemagt. 2) Paa lige Maade alle Skibs-Arsenaler i Neapel. 3) Skal ligeledes et i Neapels Havn under Bygning liggende Linieskib med tilhørende Materialier udleveres, og alt overlades den engelske Regjering og Kongen af begge Sicilierne, Ferdinand 17, til Disposition. Af disse Beretninger sees altsaa, at de Østerrigske Tropper endnu ikke den Tid vare komne til Neapel; men at Tingen i det øvrige gaaer godt. Og Capitain Campbells Foretagende imod Neapel, (en Hovedstad med næsten halvanden Million Mennesker) er det endnu meest udmærkede i den Brittiske Søe magts Historie.
Viborger Samler, 1815-06-08
München d. 23 Mai. Den herværende Engelske Gesandt har faaet den officielle Tidende "At en Engelsk Flotille af 1 Linieskib, 2 Fregatter og 3 Brandere er trængt ind i Neapels Havn og har truet Kong Joachim, som var der, med at bombardere Staden og stikke den i Brand, om Han ei udleverede ham de derværende Skibe og Arsenalet, hvortil Kongen og strax har beqvemmet sig." Efter Privatbreve skal Kongen med sin Familie have forladt Neapel og være reist til Gaeta.
Viborger Samler, 1815-06-08
Wien den 26 Mai. Armeeberetningen fra Jtalien, lader ingen Tvivl tilbage om vore Sagers gode Tilstand. F. M. L. Mohrs Division fornam, da den d. 13de Mai kom til Populi, at Kong Joachim 2 Dage før i største Uorden var flygtet derigjennem med Levningerne af sin Armee, som kunde være 12000 Md. Fodfolk og 3000 Ryttere. Hans Hær har overalt liidt et saadant Tab, at den ikke kand holde sig i Marken og i det høieste kaste sig ind i Fæstningerne. Siden Slaget ved Tolentino har den ikke indladt sig uden i ubetydelige Fægtninger. Den Toskanske Major Palazi har med 2 Compagnier, nogle Ryttere og understøttet af Neapolitanske Bønder truet d. 11te Fortet St. Andrea med Angreb fra 2 Sider; men de 800 Mk. forlode Fortet uden at oppebie Udfaldet. Han satte efter dem, dræbte 3 Officerer og 70 Mo. og fangede 200. Piedimente, Tin, Pontecorve og Aqvino ere besatte af Østerrigste og Testanske Tropper.
Viborger Samler, 1815-06-08
Alle Efterretninger stadfæste, at Kong Murats Familie er flygtet til Gaeta, og at Neapolitanerne ikke ønske ham mere.
Viborger Samler, 1815-06-08
Man har her i Vien havt det Rygte, at en Con reer havde bragt Efterretningen om, at vore Tropper vare rykkede ind i Neapel; men, endskjøndt man daglig kan vente Officielberetning herom, er den dog ikke endnu kommen.
Viborger Samler, 1815-06-08
Hs. K. H. Hertug Albert af Sachsen gav i si Palæ i Augarten en Afskedsdinge for Hs. M. Kongen af Danmark, som alle Souveræner bivaanede.
Viborger Samler, 1815-06-08
Anden Pintsedag gav Hs. M. den Østerrigske Keiser en Dince i Lysthuset i Prater for sin og nogle af den Kgl. Sachsiske Familie. Første Gang saa man med Glæde Erkehertuginde Marie Louise i denne Cirkel ved Siden af sin Hr. Fader. Keiseren kjørte med hende i en aaben Vogn fra Staden der den og styrede selv Hestene. Erkehertuginden lod til at være meget oprømt.
Viborger Samler, 1815-06-08
D. M. Keiseren af Rusland og Kongen af Preussen ville forlade Wien d. 26de Maj. Vor Keiser, afreiser d. 27 eller 28de. Fyrst Metternich følger strax efter. Ministrene Humboldt og Wessemberg, vedblive at udarbeide Forhandlingerne om Tydsk, lands tilkommende Forfatning.
Viborger Samler, 1815-06-08
Jmellem Preussens og Sachsens Konge er nu sluttet en definitiv Traktat. - Den Capt. Campbell, som har udført sin Sag saa got imod Neapel, er den samme, som var paa Elba i Vinter.
Viborger Samler, 1815-06-08
Blandede Efterretninger.
Viborger Samler, 1815-06-08
(Af Alt. Merk. og Hamb. Corresp.) Den forrige Dronning af Vestfalen er paa sin Reise til Würtemberg, kommen til Regensborg den 22de Mai.
Viborger Samler, 1815-06-08
Kongen af Preussen ventedes til sit Residentsslot Charlottenborg d. 30 Mai.
Viborger Samler, 1815-06-08
Fra Wien skrives: at de Allierede (Østerrig, Rusland og Preussen) i en Note til Lord Castlereagh har ve samtykt den af det engelske Kabinet den 8de Artikel af Traktaten af 25 Marts tilføiede Deklaration: "at Hs. brittiske Majestæt ei forpligter sig til at fortsætte Krigen for at paanøde Frankrig nogen bestemt Regjering, hvor gjerne han end ønsker at see Hs. Allerkristeligste Majestæt paa Thronen igjen."
Viborger Samler, 1815-06-08
Nederlandene. Der skal være opdaget en Sammensværgelse ved Ludvig VIIls Hof. J den franske Rigsjournal blev nylig fortalt, at han havde nedlagt Kronen.
Viborger Samler, 1815-06-08
Hamborg. Den 28 f. M. holdtes en høitidelig Mindefest paa de af Davoust fordrevne og omkomne Hamborgeres Kirkegaard ved Ottensen, og d. 31te var en almindelig Takkefest i Kirkerne for Stadens Befrielse. For ei at volde unyttige Udgivter havde Raadet udtrykkelig ladet Jlluminationer forbyde.
Viborger Samler, 1815-06-08
Indenlandske Tidender. (Af Statstid., fyenske o. a. d. Aviser.)
Viborger Samler, 1815-06-08
Kjøbenhavn Børs, d. 2den Junii. Cours. Hamb. 2 M. 633, a vista 641. Amsterdam 2 M. 583, a vista . . London 2 M. 21 1/2 Rbdlr. Spet. 640. - Specier solgtes til 39 Rbmk., for Committeesedler blev givet (med Rente) 68 pr. 100; Oblig. 290; Norske Sedler 66.
Viborger Samler, 1815-06-08
De glade Følelser hvormed Undersaatterne i Holsteen, modtoge Hs. Majestæt vor allernaadigste Konge, beskrives i Merkuren. Da Hs. M. om Aftenen d. 24 Mai komtil Rendsborg, ledsaget af Hs. D. Prinds Frederich af Hessen, der modtog Hs. M. i Altona, modtoges Han ved den yderste Barriere af heele Magistraten, af hvilken Justitsraad Borgmester Junge holdt en Tale. Den grønne Borgergarde og et Detaschement Dragoner, mødte uden for Porten, for at eskortere. Under Borgmesterens Tale spændte en Deel af Byens Jndvaanere Hestene fra Vognen og trak Hs. M. til Prinds Frederichs Palæ. Paa Hiørnet af Kongensgade havde Magistraten foranstaltet opreist en Æreport beklædt med Grangrene og prydet med Blomsterkrandse. Fra Porten til Palæet raabdes uophør, lig "Leve Kongen!" 16 hvidklædte unge Piger af Byens bedste Familier stode ved Palæet og efter en kort skiøn Tale af Stadshauptmand Kinastes Datter, bekrandsede de Hs. Maj. med Blomster. Om Aftenen var Staden illumineret. Om Aftenen bragte Borgerkorpsene under Fakkelskin og Musik et Digt, der ledsagedes med Vivatraab. Akademiet i Kiel havde sendt Dhrr. Professorer Weber, og Niemann til Rendsborg som Deputerede for at lykønske Landsfaderen til sin Tilbagekomst. De modtoges næste Morgen Kl. 6 1/2 med forekommende Mildhed. Strax derefter, Kl. 7, holdt Hs. M. Revne over Garnisonen og Borgerkorpsene og afreiste Kl. 8 1/2 til Landsbyen og Godset Sehestedt, hvor en Æreport var opreist og Hs. Maj. modtoges af jublende og festligklædte Landboere. Hs. M. besaae, ledsaget af Prinds Frederich, Valpladsen der, fra 10 Decbr. 1813, og gik til Fods 2 Timer, for at besee den desto nøiere. Derefter gik Reisen til Frederichshof, hvor Hs. M. spiiste hos Hs. D. Prinds Frederich og afreiste samme Aften Kl. 6 til Gottorf.
Viborger Samler, 1815-06-08
Til Flensborg kom Hs. M. d. 28de Maj. Ved Amtets Grændse modtoges Hs. M. af Amtmand Johann, sen. 12 Miil fra Staden bragte endeel Borgersønner til Hest Landsfaderen et Vivat - Nærmere mod Byen paraderede Borgergarden og en Eskadron af Livregiment Ryttere. Ved Møllebjerget modtoges Hs. M. med Lykønskningstale af Magistraten. Derfra trak en talles Mængde, hvoriblant Bøger= og Slagterlauget i Amtsdragt, Kongens Vogn gjennem Gaderne. Paa Sydertorvet var opreist en stor Æreport omgivet med Musikkor omvunden, af Dannebrogsfanen om Kongens Navn. Da Hs. Maj. steeg af ved Postgaarden, overrakte Chefen for den der posterede Borgergarde Senator Andresen Hs. M. et af ham forfattet Digt, som Hs. M. huldrig modtog. Efter en Times Ophold besaae Hs. M. den smagfulde ny Gravplads uden for Byen og reiste derpaa til Augustenborg.
Viborger Samler, 1815-06-08
Kiøbenhavn, den 2den Junii. Glædet ved andre Souverainers Agtelse og fremmede Nationers Kiærlighed kom Hs. Kongelige Majestæt, efter en Fraværelse af ni Maaneder, igaar tilbage til sit Riges Hovedstad, og modtages her med de lydelige og eensstemmige Glædesyttringer, et trofast Folk skylder den elskede Konge, der opoffrer egen Ro for at fremme sine Undersaatters Vel.
Viborger Samler, 1815-06-08
Kongen indtraf henimod Klokken 2 i Nærheden af Frederiksberg, hvor Hs. Majestæt Dronningen og Deres Kongel. Høibeder Prindsesserne Caroline og Vilhelminkom Allerhøistsamme imode. Kongen tog derpaa Plads i Hs. Majestæt Dronningens Vogn, og kiørte i samme, efter nogle Øieblikkes Ophold paa Frederiksberg Slot, ledsaget af den Kongelige Stab og Svitte, samt escorte ret af Hs. Majestæts Garde tilhest, til Kiøbenhavn. Ved Grændsen af Stadens Gebet modtoges Hs. Majestæt Kongen med en Lykønskningstale af Stadens Overpræsident, Hs. Excellence Hr. Geheimeconferentsraad Baron Adler der med Kiøbenhavns Magistrat og Stadens 32 Mænd havde taget Plads noget nedenfor Frederiksberg Bakke Da Hs. Majestæt Kongen nærmede Sig Porten, hvor Fæstningens Commandant og Stadshauptmand havde der Ære at modtage Allerhøistsamme, løsnedes fra Kiøbenhavns Volde 81 Kanonskud, og ligesaamange fra Citadellet og fra Holmene.
Viborger Samler, 1815-06-08
Fra Vesterport til Amalienborg var Militairet opstillet i tvende Rader i følgende Orden: det borgerlige Infanterie og Artillerie; Hs. Majestæt Kongens Livcorps. Sø-Etatens Folk, sjællandske Skarpskyttercorps; Kiøbenhavns Infanterieregiment; Hs. Høihed Prinds Christians Regiment; Hs. Majestæt Kongens Regiment; dan ske og norske Livregiment; Garden tilfods og Kongens Livjægercorps; Sø= og Landcadetcorpserne, paa Amalienborg Plads Guidecorpset og en Afdeling Husarer. Ved Jndkiørselen i Byen modtoges Kongen af Jubelraab, som Hs. Majestæt med blottet Hoved og huld Nedladelse besvarede. Da den Kongelige Vogn var kommen til Vimmelskaftet, spændte det glade Folk Hestene fra, og trak samme jublende til Amalienborg, paa hvilken Vei den tilstrømmende Mængde var saa stor, og Enthusiasmen saa levende, at Vognen blev ligesaameget baaren som trukken. Kongen saavelsom Dronningen og Prindsesserne syntes levende at føle den eenstemmige Yttring af Folkets Kiær, lighed, og efter Ankomsten paa Palaiet behagede det Hs. Majestæt Kongen, ved at træde frem paa Balconen, at give Tegn paa Tilfredshed og Glæde over igjen at befinde sig blandt sine troe Borgere. Om Aftenen var Staden, almindelig og skiønt illumineret, og da Hs. Majestæt kiørte igiennem Gaderne, modtoges og ledsagedes Allerhøistsamme igien af det meest levende Fryderaab. J Aftes Kl. 6 behagede det Hs. Kongel. Majestæt ved en tilsagt Cour at modtage de herværende fremmede Gesandteres samt de høie civile og militaire Embedsmænds Lykønskninger.
Viborger Samler, 1815-06-08
Ringsted, d. 1ste Junii. Denne lille Kjøbstæd har ligeledes stræbt, paa en efter Byens ringe Evne passende Maade, at lægge sin Glæde for Dagen over Hs. Maj. vor elskede Konges lykkelige Hjemkomst fra Udlandet. Byen, var, i Anledning af at det ventedes, at Hs. Maj. ville passere samme Natten imellem den 31 Mai og 1 Juni, illumineret, og paa dens hollandske Mølle var paa Møllevingerne anbragt en stor Deel Lygter med tændte Lys, hvilket, da Møllevingerne sagte bevægedes, afgav et overmaade skjønt Syn, som, efter Møllens Beliggenhed, kunde sees langt borte. En halv Miil her fra Byen holdt nogle af dens Jndvaanere til Hest, og disse rede for Vognen til og fra Byen. Ved Postgaarden paraderede Borgerskabet, og her var, for at complimentere Hs. Majestæt, ligeledes tilstæde Byens samtlige Embedsmænd og de anseeligste Jndvaanere. Saavel ved Hs. Maj. Ankomst den 1 Juni, som ved Bortkjørselen, blev affyret 27 Kanonskud, Desuden blev Hs. Maj. til og fra Ringstedeskorteret afet Detaschement af H. H. Prinds Frederik Ferdinands Dragonregiments 1ste Escadron, og af dette Regiments Commandeur samt endeel flere dertil henhørende Officerer.
Viborger Samler, 1815-06-08
Aalborg, d. 26 Mai. Vor fortjente Etatsraad og Ridder Qvists Liig jordedes i Dag med megen Høitidelighed. Et stort frivilligt Følge af Embedsmænd og Borgere: som følte dybt, hvad Byen og Fødelandet havde tabt ved hans Død indfandt sig ved Sorgehuset, udtog Liget af Ligvognen og bar det ud af Byen til Graven paa Almeen kirkegaarden. Vore Fabriker, Manufacturer og offentlige Anlæg, skylde ham fortrinligen deres Opkomst, da hans hele Borgerliv uegennyttigen helligedes Bestyrelsen og Vedligeholdelsen af nyttige Indretninger for Byen.
Viborger Samler, 1815-06-08
Bekjendtgjørelser. Credi= og Debitorerne, efter i Skive ved Døden afgangne Frøken Karen Reentz de Lasson, og hendes ligeledes forhen afdøde Søster Frøken Anne de Lassom indkaldes herved ifølge Placaten af 26 Octbr. 1792, med 12 Ugers Varsel til for mig at anmelde deres Fordringer, og betale hvad de til Boet maatte være skyldige. Liselund ved Viborg d. 6te Juni 1819. L. Lund. Liseborg, paa Viborg Byes Mark med sine For der, der med noget Hede, udgjør circa 135 Tdr. Land geometrisk Maal, agter Eieren at bortsælge ved Auction Torsdagen d. 29de Juni førstkommende om Formiddagen Kl. 9. Jorderne, som alle ere Kjøbstædjorder, der producere godt Græs og Korn, er besaaet med omtrent 2, Tdr. Rug, 10 Tdr. Byg, 60 Tdr. Havre, 2 Tdr. Vinterhvede, 2 Tdr. Boghvede og 1 1/2 Tde. Erter. Bygningerne ere i bedste Stand og indrettede til en honet Familie. Til Gaarden er fornøden Jldebrændsel. Det anmærkes: at Gaarden med sine Jorder deels opraabes samlet, og deels separat, saa at enten en Mand kan erholde det Hele, eller Flere, enten Jorder med Bygninger eller og hine uden disse, eller omvendt, att efter Ønske og Omstændighederne. Til den Ende af sættes Jorderne i Parceller. Conditionerne, som forinden Auctionsdagen ere at faae til Eftersyn hos Landsoverretsprocurator Møller i Viborg, vil vorde billige. Lysthavende ville behagelig møde paa Eiendommen selv; hvor Auctionen bliver afholdt. Min Lærredreng Ole Eskildsen Høyland, fik Lov Pindsedag at tage hjem til sine Forældre, det gjorde han ei, tog Veien af Viborg og skal samme Dags Aften have været i Finderup. Han er lav og bred af Skuldre, rød af Ansigt, mørk af Øine; iklædt en Frak af grøn indsprængt hjemgjort Tøi, et Par lange vide Buxer af samme, en stribet Vest og Støvler. Han er Matros og har gjort 3de Toureer, paa den ene Haand udstukket et Skibsanker, den anden hans Navn og Forældres med 5 Bogstaver. Om ovenmeldte Person findes, beder jeg ham anholdt, da jeg strax skal lade ham afhente og betale alle Omkostninger. Holstebroe, d. 28de Mai 1815. M. G. Rømer. Smedemester.
Viborger Samler, 1815-06-08
400 Rbdlr. N. V., Umyndiges Midler, kan i næst Juni Termin, mod lovbefalet Sikkerhed, erholdes til Laan, naar man derom henvenderesig til Hegnet pr. Skive, d. 25de Mai 1815. Jacobsen.
Viborger Samler, 1815-06-12
Udenlandske Tidender.
Viborger Samler, 1815-06-12
(Af Alt. Merk. og Hamb. Corresp.)
Viborger Samler, 1815-06-12
Wien d. 28de Mai. J Gaar Morges afreiste Hs. M. den Østerrigske Keiser herfra for at begive sig til de Allierede Armeers Hovedqvarteer i Heilbronn. Den 2den Juni om Aftenen vil Hs. M. være der. Hs. M. Keiserinden ledsager sin Gemahl til Augsburg og drager derpaa tilbage.
Viborger Samler, 1815-06-12
Den 26de Mai forlode D. M. Keiseren af Rusland og Kongen af Preussen Wien. J Dag ere begge de Russiske Storfyrstinder reiste herfra, Hertuginden af Wenmar til Salzburg og Hertuginden, af Oldenborg til Ofen.
Viborger Samler, 1815-06-12
Den Tydske Forbundsakt forelægges i Morgen for de Tilforordnede, om den samme Dag underskrives, veed man endnu ikke.¬
Viborger Samler, 1815-06-12
Det er besluttet, at de 3 Legationer skal tilbagegives Paven.
Viborger Samler, 1815-06-12
Fyrst Jablonowsky sendes som Østerrigsk Gesandt til Neapel hos Kong Ferdinand, da man ikke tvivler paa han jo snart kommer tilbage til sit Rige. Fouche og Carnot, som havde det Uheld, at Bonapartes Tilhængere lod deres Hidsendte Hr. Monteron arrestere i Besancon, skulle atter have forsøgt at sende en Fortrolig til de Allierede med ganske andet Ærende og Forslag end det fra Bonaparte.
Viborger Samler, 1815-06-12
Paris d. 26de Mai. Ceremonien paa Manmarken er udsat til d. 6te Junii. Aviserne forsikre dem som forundre sig herover, at det blot har den simple Grund, at Repræsentanterne fra alle Rigets Departementer ikke kunde møde saa hastig.
Viborger Samler, 1815-06-12
Jkke blot Vender er urolig; men og 11 Departementer i det indre Frankrig. Englænderne have landsat i Vendee adskillige Chouaner og kongeligsindede Chefer - J Versailles ere nogle fængslede som opslog royalistiske Proklamationer - Marseille er sat i Beleringsstand og Nationaigarden der opløst.
Viborger Samler, 1815-06-12
Fra Niort meldes 16 Mai "Staden Bressuire er rømmet. Jnsurgenterne have i dette Øieblik besat den. Hr. de la Roche-Jacqvelin er deres Anfører. Han leder Opstanden i begge Sevrer og udbreder den med Royalismens Skræk.
Viborger Samler, 1815-06-12
Man taler om en Affaire ved Chatillon med de Jnsurg, som i 24 Timer holdte Bressiure besat og derpaa forlod den, hvori de skal være aldeles slagne og een af deres Anførere, Ferrand, haardt saaret.
Viborger Samler, 1815-06-12
General Travet har i en Fægtning slaaet et Korps Jnsurgentere og frataget dem 10000 engelske Gevæhrer, som komme os ret got tilpas.
Viborger Samler, 1815-06-12
En Telegrafberetning fra Lyon af 24 Mai siger at Fregatten Dryaden er d. 22de landet i Golt Juan, havende ombord Prinds Hieronymus, Madame Lætitia og Kardinal Fesch." Jmidlertid fortælle endog de saakaldte Telegrafberetninger utrolige Ting, saaledes anfører Monitøren nylig een som sagde: at Kong Murat havde total slaaet Østerrigerne, dræbt 15000 Mk. og taget 40 Kanoner fra dem. Man erindrer sig ved denne Leilighed Bonapartes gamle Bulletins, hvori han f. Ex. kaldte det en Sidemarsch til Smolensk, da han maatte rømme Moskau.
Viborger Samler, 1815-06-12
Fæstningsværkerne omkring Paris kan om 20 Dage være færdige. Hver af de nye Ministre have givet 3000 Fr. til Nationalgadens Eqviperring. En stor Mønstring d. 21de og hvortil Tropperne allerede vare samlede ved Slottet, blev atter afsagt. Nogle Ministre skal have fraraadet Bonaparte at holde Forsamlingen paa Maymarken, da man ikke kunde beregne Følgerne af slige store Folkeforsamlinger. - Der ere og dem som mene, at Bonaparte af sine hemmelige Fjender bliver udleveret de Allierede. Fra Toulon ere sendte Krigskibe til Elda (?) som der have hentet Bonapartes Heste, Vogne og andre Efterladenskaber.
Viborger Samler, 1815-06-12
Lucian Bonaparte har bivaanet Statsraadet i National Uniform.
Viborger Samler, 1815-06-12
De Soldater, som ere deserterede fra Nordarmeen, ere dømte fra Livet, om de komme tilbage, og deres Gods er konfiskeret. Hertugen af Feltre (Clarke) skal have faaet Tilladelse af Bonaparte at komme tilbage til Frankrig.
Viborger Samler, 1815-06-12
Calais, d. 24 Mai. 9 Engelske Corvetter krydse fra Dünerne til Dyn kirken og gjøre Mine til at lande paa Kysten af Flandern.
Viborger Samler, 1815-06-12
Endnu gaae de franske Paketbaade daglig herfra til England; men de Engelske komme her ikke meere. Alle Krigs- og Kofardieskibe aftakles og Matroserne tages til Soldater. Bonaparte opfordrer alt til Soldat og truer de Modtvillige skrækkelig. Hvad vil der blive af os, de Militære plage Borgerne paa alle Maader og disse maae tie, om de ei ville erklæres uden for Constitutionen som Modesproget siger. Lyonnerviser synges nu i Skuespilhusene. De Militære allene klappe.
Viborger Samler, 1815-06-12
I Gaar Efterm. kjørte Bonaparte og Lucian en Vogn med 8 Heste for til Manmarken, for at see Tilberedelserne til Festen.
Viborger Samler, 1815-06-12
London 27de Mai. Vore Væddere, som ville spaae, at Fjendtlighederne med Frankrig først seent paa Aaret ville begynde, tabe nu Modet, da alle Regjeringens Foranstaltninger bebude det Modsatte. Fra Admiralitetet er givet Ordre til at konvoyere - ligeledes skal være befalet at opbringe alle franske Skibe, enten de føre det hvide eller trefarvede Flag. Den franske Fregat Melpomene paa 44 Kanoner er taget i Middelhavet af et af vore Linieskibe. Den 25de afseilede en Et skadre fra Plymouth under Admiral Hotham; man mener den skal tage de franske Øer Guadeloupe og Martiniqve i Besiddelse i Kong Ludvigs Navn. J Overhuset har Lord Liverpool og i Underhuset Lord Castlereagh i fortreffelige Taler nærmere udviklet Grundene for Englands Rustninger og Krigsforhold mod Frankrig og paastaaet, at det ikke kunde nytte andet end gaae angrebsviis tilværk. Begge androge paa Takadresser derfor til Prindsregenten, som med stor Stemmefleerhed blev given - Lord Castlereagh opgav i sin Tale Stridskræfterne mod Frankrig at være: I Million 11000 Md. nemlig Østerrig 300,000, Rusland 225000, Preussen, 236000, Tydske Stater 150000, England 50000, Holland 50000 Mk. Desuden en russisk Reservunder Wittgenstein paa 150000 Mk. samt de Tropper Spanien, Portugal, Piemont, Sverrig og Danmark ville stille, hvis Antal endnu var ubestemt Han yttrede, at Sverrig vel ikke ville kunne stille et stort Troppeantal, da England ikke kunde understøtte det i Aar med Subsidier. - Som noget ganske mærkeligt anføres, at Whitebread ikke indvendte noget imod Castlereaghs Tale og slet ikke talede, uagtet Parlementet var samlet til 2 1/2 om Morgenen.
Viborger Samler, 1815-06-12
Fra Frankrig veed man, at de Udskrevne vægre sig almindelig ved at gaae til Armeen. De maae af hentes ved Soldater. Saaledes afhentede 800 Mk. nylig de Udskrevne i Calais.
Viborger Samler, 1815-06-12
Hertuginden af Angouleme har indskibet sig i Lørdags paa en Kgl. Jagt og gaaer til Ostende. Hun vil paa 14 Dage besøge Kong Ludvig og derpaa vende tilbage. Skibet førte foruden det Engelske og det hvide Flag. Hertugen af Bourbonvar den 12te Mai i Burgos i Spanien; men bliver der nok ikke længe.
Viborger Samler, 1815-06-12
Hr. O. Adams er kommen her som Nordamerikansk Minister.
Viborger Samler, 1815-06-12
Den Østerrigske Gelandt har i Gaar faaet offcielle Depescher angaaende Kong Murats Nederlag og Tilbagetog. Samme Coureer bragte Østerrigs Ratification paa de indgangne Traktater.
Viborger Samler, 1815-06-12
Et fransk Skib fra Martiniqve til Bourdeaux, hvis Ladning er 30000 Pd. værd, er opbragt til Spithead.