Viborger Samler, 1832-04-11
Belgien. Jfølge de seneste Efterretninger fra London var Conferencetractaten ikke bleven ratificeret den 31te Marts, da befalingen desangaaende ikke var indløben til den preussiske Befuldmægtigede. - Franske Blade meddele Udtog af en Note og en Erklæring fra Grev Orlow til det hollandske Cabinet. J Forsinævnte hedder det, at Hs. Maj. den russiske Keiser ikke længer kan skjule for sig selv at det nederlandske Cabinet har ladet den sidste Leilighed til at ende den belgiske Sag paa en til dets Jnteresse svarende Maade, en Leilighed, der aldrig vil vende tilbage, gaae ubenyttet forbi, og hans Forbundsfæller, navnligen Rusland, torde forgiæves søge om nye Midler til at være ham gavnlig. Keiseren har paa en loyal Maade opfyldt et oprigtigt og inderligt Venskabs Pligter mod Kongen af Nederlandene, men tør derfor ikke glemme dem, hvilke den europæiske Alliance paalægger ham, og endnu mindre dem, som han er kaldet til at opfylde mod de ham af Forsynet anbetroede Nationer. Paa disse Forpligtelser maa Keiseren tage Hensyn ved de Beslutninger, der skulle fattes angaaende de belgiske Anliggender. Overeensstemmende hermed har Keiseren bemyndiget Grev Orlow til Udstædelsen af følgende Erklæring: "Efterat have udtømt alle Overtalelsesmidler og forsøgt alle Veie til Udsonning, for at staae Kong Wilhelm bei Fastsættelsen af en venskabelig Overeenskomst, der paa en for hans Krones Værdighed og de ham tro blevne Undersaatters Jnteresse passende Maade kunne sauctionere Adskillelsen af Kongerigets tvende store Dele, seer Hs. Keiserl. Maj. sig ikke meere i Stand, til for Fremtiden at yde ham nogen Bistand eller Hjælp. Hvor farlig end denne Stilling er hvor Kongen har sat sig, og hvad end Følgerne af hans Jsolering monne vorde, saa vil Hs. Keiserl. Maj. dog, idet Han, skjøndt med usigelig Smerte byder sit Hjertes Stemme Taushed troe at maatte overlade Holland allene Ansvaret for de Begivenheder, der maatte udspringe af denne Sagernes Tilstand. Sit Løvte tro, vil Hs. Keiserl. Maj. ikke tage Deel i Anvendelsen af Tvangsmidler, der maatte have til Formaal, ved Vaabenmagt at ville tvinge Kongen af Nederlandene til at antage de 24 Artikler. Men i Betragtning af, at disse indeholde den eneste Basis hvorpaa Belgiens Adskillelse fra Holland lod sig iværksætte, dog med Forbehold af de eventuelle Forandringer i en endelig Tractat mellem begge Lande, erkjender Hs. Keiserl. Maj. det for retfærdigt og nødvendigt at Belgien forbliver for Tiden i Nydelsen, af de Fordele, bemeldte Artikler yde det og navnligen af den der stipulerer den af Kongen af Nederlandene selv som Princip anerkjendte Neutralitet. Det er en nødvendig Følge af dette Princip, at Hs. Keiserl. Maj. ikke kan modsætte sig de Repressivforholdsregler hvilke Conferencen torde gribe til, for at garantere og forsvare hiin Neutralitet, hvis den fra Hollands Side skulde blive krænket ved at begynde nye Fjendtligheder. Skulde dette Tilfælde ulykkeligviis indtræffe saa vilde Hs. Keiserl. Maj. forbehold sig, med sine Forbundsfæller at aftale det meest passende Middel til den hurtigste Gjenoprettelse af hiin Neutralitet, for at sikkre den almindelige Fred for enhver Krænkelse." Efterat have tilstillet Kongen af Holland denne Erklæring, udbad Grev Orlow sig Monarchens cathegoriske Svar, og da dette faldt benægtende ud, forlangte han Pas og reiste den næste Dag til London. Noten har gjort stor Opsigt i de diplommatiske Kredse, og den russiske Ambassade i Paris, der ikke directe har erholdt Kundskab om den, viser sig tilbøielig til at drage dens Ægthed i Tvivl. - Jmidlertid ruster man sig fra begge Sider. 12,000 Md. af den belgiske Milits for 1832 skulle indkaldes; Lüttich, Huy, Namur og Gent provianteres for 3 Maaneder; sidstnævnte Stads Garnison rykker mod Grændsen, hvor flere Tropper ventes; fra Doornick ere tvende Skibe afgaaede med Beleirings skyts og Ammunition til Antwerpen; en Reisende fortalte, skjøndt uden Hjemmel, at Antwerpens hele Garnison var Natten til den 28de Marts under Vaaben. Paa den anden Side er den hollandske Her den 31te Marts marscheret ud fra sine Stillinger, for at sammendrage sin Styrke mod Grændsen; Breda er sat under Vand, og Jndvaanerne hav provianteret sig paa tre Maaneder, og omkring Antmerpen ere de lavere Steder saaledes satte under Vand, at Hollænderne træffe Anstalter til, at denne Vei at bringe deres Convoier til Staden.