JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-01-05
Randers den 29de December. Jgaar feteredes vor Byes, fra Folkeraadet i Viborg hjemkomne brave Deputerede, Dhrr. Oberst Brock og Apotheker Køster, ved en Diner i Klubben Harmonien, og en Souper i Gjestgiver Rydells Locale. Paa begge Steder havde talrige Forsamlinger indfundet sig, og paa begge Steder herskede den loyaleste og muntreste Stemning. Foruden flere Festskaaler, iblandt hvilke Hs. Majestæt Kongens, Randers Byes Deputeredes og Fædrelandets indtoge første Rang, forglemte man naturligviis heller ikke med Begeistring at tømme et Glas for den brave slesvigske Deputerede Peter Hjort Lorenzen. Ved Udbringelsen af Skaalen for Randers Deputerede blev i Harmonien afsjungen en af Hr. Rector Borgen skreven Sang. (Rand. Av.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-01-05
Ved det svenske Academies nys stedfundne Høitidelighed ytrede Directeuren Hr. Geyer blandt Andet: Academiet, der oftere tilforn har havt Leilighed til at give Mænd udenfor dets Medlemmers Kreds Vidnesbyrd om sin Agtelse, maa ogsaa nu gjøre Rede for en lignende Bevidnelse. En fælleds Oprindelse for Nordens Symbolik og ældste Skjaldekonst har fra Arils Tid med et umiskjendeligt Slægtbaand forenet de tre scandinaviske Folks Konst productioner, der, endog under Sprogenes forskjellige Udvikling, ere forblevne forstaaelige og dyrebare for ethvert Gemyt, der har Følelse for, hvad Herligt og Udmærket Norden eier i Fortidsminder, Heltestorhed og i den Digtekonst, der har foreviget dem. Blandt de Skjalde, der i vore Dage have givet Nordbosangen forynget Liv og hævet den til en høi, ukjendt Skjønhed have Konstens Venner længe med Beundring regnet Digteren af Hakon Jarl og Palnatoke, Nordens Guder og Helge, Oluf den Hellige, Axel og Valborg med flere herlige Digterværker, der i sande nordiske Træk gjenspeile vore Forfædres Gudelære og Bedrifter, deres ukonstlede Dyder, deres høie Viisdom, rene og ældgamle Kjærlighed og Troskab. Selvopoffrelse og Fædrelandskjærlighed, hvilke Egenskaber senere Folkeslag sjelden have naaet, aldrig overgaaet dem. Nordmanna harpens Slag fra Gesions Ø have i Scandinaviens Fjelde fundet lydeligt Scho, der vil finde Deeltagelse, saalænge Hjerter banke for Forfædrenes Hæder og Sangens Skjønhed. Mangt Forbillede har ogsaa den svenske Muses Sønner hentet fra den søsterlige Camenes Digterverden, mange af de Digtekonstens Blomster, der ere fremspirede paa hiin Side Sundet, ere blevne omplantede i svensk Jordbund og have forøget den svenske Literaturs Skat. Academiet, der længe særdeles har deeltaget i den almindelige Følelse af Agtelse for Danaskaldens udmærkede Fortjenester af Nordens Literatur, har forlangt og erholdt sin høie Patrons naadige Tilladelse til som offentligt Beviis paa Academiets Tænkemaade, at tilstille Skjalden Adam Oehlenschläger Academiets store Guldmedaille." J Anledning heraf havde, som alt berørt, Oehlenschläger til Academiet indsendt et Digt, betillet Dansk Sangertak, hvilket i svensk Oversættelse oplæstes af Hr. v. Beskov. (Dagen.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-01-05
Hans Majestæt har ved allerhøieste Rescript af 30te f. M. til det Kongelige Danske Cancellie allernaadigst forundt de for Overtrædelse mod Anordningerne angaaende den offentlige Gudsdyrkelse dømte eller tiltalte Baptister Eftergivelse af det dem paa hvilende Strafansvar.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-01-05
Kjøbenhavns Børscours den 30te December 1842. Hamborg 2 Maaneder – a vista 203. - Species 200. – pCt. Kongelige Obligationer (uden Rente) 102 a 102 1/2 Rbd. Sedler. - Nationalbank Actier 110 1/2 a 111 Rbd. i rede Sølv.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-01-05
Kjøbenhavns Torvepriser den 31te December. - Rug, 5 Rbd. 48 s. a 6 Rbd.; Hvede, 5 Rbd. 64 s. a Rbd. 88 s.; Byg, radet, 3 Rbd. 12 s. a 3 Rbd. 24 s.; dito, Gradet, 2 Rbd. 92 s. a 3 Rbd. 8 s.; Havre, Rbd. 48 s. a 3 Rbd.; Erter, 3 Rbd. 88 s. a 4 Rbd. 32 s.; dito, graae, 4 Rbd. 32 s. a 4 Rbd. 64 s.; Flæsk, røget, Lpd., 1 Rbd. 88 s. a 2 Rbd.; dito, grønsaltet, 1 Rbd. 60 s. a 1 Rbd. 76 s.; Smør, Pd., 22 a 25 sk. Æg, Snesen 38 a 40 s.; sjællandsk Smør, Fogn., 12 Rbd. 48 s. a 14 Rbd. S. og T.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-01-05
Nykjøbing den 5te Januar 1843. Jfølge en Meddelelse fra Nakskov skal sammesteds Nytaarsaften have tildraget sig den beklagelige Hændelse, at et ungt Menneske, ved at følge den gamle Uskik at skyde Nytaar ind, beskadigede saaledes sin ene Haand, at den øieblikkelig maatte sættes af Vi beklage tillige, at vi ikke see os istand til fuldstændigen at optage den os tilstillede Meddelelse, der udentvivl indeholder meget grundede bemærkninger; men da den ærede Meddeler ogsaa for Redactionen har troet at burde bevare sin Anonymitet, tør vi i dette Tilfælde ikke fravige vort oftere forhen bekjendtgjorte Princip med Hensyn til anonyme Artiklers Optagelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-01-05
Den heftige Storm, som i Forening med ualmindeligt Høivande rasede Nytaars Nat, bortrev ved Sundby Færgested ligeover for Nykjøbing en Færge og en Jolle, som begge dreve i Land paa Hassel, den sidste i meget beskadiget Tilstand. En endnu større Skade skete den følgende Nat, da den Justitsraad Grandjean tilhørende Guldborg Færgebro paa Falsters Side drev bort. Ruinerne af den dreve paa Land omtrent en Fjerdingvei længere inde i Sundet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-01-05
Reisende fra den 28de Decbr. 1842 til den 4de Jan. 1843. Fra Gaabense til Vordingborg. Med Pakkeposten, Handelsbetjent Krøyer, Tømmersvend Reihnlænder; Naalemager Goldschmidt; Hofjunker v. Jessen; Tobakspindersvend Andersen; Student Jørgensen. Med Personposten: Jomfru Schnabel; Student Schwensen; Pastorerne Boisen og Krogh Baron Rosenkrantz; Pastor Schierning; Procurator Hvid; Etatsraad Rothe. Udenfor Posterne, Forpagter Ahlmann med Kone; 2de Baroner Rosenørn-Lehn. Fra Vordingborg til Gaabense. Med Pakkeposten: Proprietair Dreier med Frue; Hr. Møller med Kone; Hr. Wilchen. Med Personposten: Dhrr. Schade, Kjølle, Rasmussen og Andrea. Udenfor Posterne: Forp. Bartholin
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-01-05
Udenlandske Efterretninger. J Spanien synes Roligheden nu fuldkommen at være vendt tilbage, men de overordentlige Foranstaltninger for at hindre et fornyet Udbrud af Bevægelsen fortsættes dog i Barcellona, da den misfornøiede Befolkning endnu er i Besiddelse af en stor Mængde Vaaben; thi uagtet der var fastsat Dødsstraf for dem, som ikke tilbageleverede de af Regjeringens Rustkamre udtagne Vaaben, savnes ikke mindre end 15 a 16,000 Geværer, som man har vidst at skjule. Den glædeligste Følge af Opstandens hurtige Tilendebringelse er, at Frygten for Uenighed mellem England og Frankrig ganske er forsvunden. Det venskabelige Forhold mellem disse to Magter, som er af saa stor Vigtighed for hele Europa, synes endog nu at være fastere knyttet, end det har været i mange Aar, og den saa meget omtalte Spænding imellem dem har mere funden Sted i Bladene end mellem Regjeringerne. De gjensidige Klager i Anledning af Oprøret i Barcelona ere nu forstummede, hvortil det meget bidrager, at selv Englænderne have maattet erkjende den franske Consuls Opførsel for roesværdig, og den engelske Consul i Barcelona har forenet sig med alle de andre fremmede Consuler og at foranstalte en Fest til Ære for den franske Consul og Officererne paa de i Havnen og paa Rheden liggende franske Krigsskibe.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-01-05
Den paafaldende Omstændighed, at den russiske Gesandt i Constantinopel Hr. v. Buteniewi sin Regjerings Navn har forlangt den serbiske Fyrste Michaels Gjenindsættelse, uagtet man havde Grund til at holde sig overbeviist om, at den af den tyrkiske Regjering understøttede og billigede Revolution, hvorved han blev forjaget, alene var fremkaldt ved Ruslands Jndflydelse, har nu funden sin Forklaring. Ruslands bestandige tiltagende Jndflydelse i Donaulandene som overhovedet i det vaklende tyrkiske Riges indre Anliggender maatte naturligviis nærmest være truende for Østerrig, men er ogsaa farlig for hele Europas Ligevægt. Dem store østerrigske Minister Metternich bevirkede derfor at Østerrig, England og Frankrig tilsendte den tyrkiske Regjering en fælleds Note, hvori de paa det Alvorligste forlangte Fyrst Michaels Gjenindsættelse, medens Østerrig sammentrak en Armee ved den tyrkiske Grændse, for at give dette Forlangende mere Vægt. Men de russiske Agenter i Paris, som have vel betalte Spioner allevegne, fik Kundskab herom, og en Coureer afgik strax med dette Budskab til St. Petersborg. Her blev man meget bestyrtet, men fandt, at det var den letteste Maade at komme ud af Forlegenheden, naar man snarest muligt sluttede sig til de andre Magter, og ved Jilbud lykkedes det endog at bringe de nødvendige Ordrer herom til Buteniew een Dag førend de andre Magters Note indløb. Preussen skal i denne Henseende have forenet sig med Rusland.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-01-05
Den tyrkiske Regjering har endelig givet efter for de europæiske Stormagter i det syriske Anliggende, og erklæret sig villig til at udnævne en maromitisk (christelig) befalingsmand blandt Maroniterne og en drusisk blandt Druserne og at lade disse staae umiddelbart under Regjeringen i Constantinopel, men denne Foranstaltning synes at komme for silde, da Druserne ere i fuldt Oprør og gjentagne Gange have slaaet de tyrkiske Tropper.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-01-05
Den franske Konge har besluttet at oprette et Statsraad, som kan komme til at bestaae af 50 Medlemmer. Da denne Foranstaltning vil paaføre Landet en Udgift af 300,000 Rbd.) og er en Fornyelse af en Jndretning, som fandt Sted for Julirevolutionen, vækker den naturligviis nogen Misfornøielse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-01-05
J Sverrig har en Ministerforandring, hvorom der i forrige Aar paa Grund af Rigsstændernes kraftige Opposition var saa megen Tale, nu fundet Sted, og nye Ministre ere blevne udnævnte for de udenlandske og geistlige Sager, samt for Finantserne.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-01-05
AVERTISSEMENTS. Nyt Abonnement paa "Dagen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-01-05
Paa "Dagen" modtages nyt Abonnement fra 1ste Januar. Bladet udgaaer i sædvanligt Format hver Aften, ogsaa om Søndagen, og indeholder inden- og udenlandske Nyheder, Skibs- og Handelsefterretninger (herunder Øresundslisten og den daglige Skibsliste for Kjøbenhavn), Lister over Overrettens og Høiesterets afsagte Domme, samt en Feuilleton for underholdende Læsning. Prisen er i Kjøbenhavn 2 Rbd. qvartaliter eller 4 Mk. maanedligen, udenfor Kjøbenhavn i Kongeriget 2 Rbd. 60 s. og i Hertugdømmerne 2 Rbd. 48 s. qvartaliter. – Som Følgeblad udgaaer under særskilt Abonnement fra 1ste Jan. 1843 "Søndagen" hvilket Følgeblad især er bestemt for længere Fortællinger, deels originale, deels af den nyeste udenlandske Litteratur. Prisen for Søndagen" er i Kjøbenhavn 48 s., i Kongerige: 63 s. og i Hertugdømmerne 60 sk. qvartaliter. Under alle ovennævnte Priser ere Postgeby rerne indbefattede. Abonnement paa Søndagen, bedes snarest muligt anmeldt, for at Oplagets Størrelse kan bestemmes.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-01-05
Fra Pressen er udkommen: Afskeedsord, til Nebbelunde og Sæddinge Menigheder fra deres bortdragende Præst og Sjelesørger, C. C. Boisen. og faaes hos Tierry i Nakskov, Giegengack i Maribo og paa Adressecontoiret i Nykjøbing for 16 s.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-01-05
Nye Qvartalsbestillinger paa Lollands-Falsters Stiftstidende, der meddeler ugentlige Correspondence-Artikler, fra Hovedstaden, og som i Reglen udgaaer med et Halvark 3de Gange ugentlig, men hvoraf dog Extra- eller Dobbeltnumere udgives saa ofte større Artikler gjøre det ønskeligt, modtages paa alle kongelige Postcontoirer og hos Udgiveren. Betalingen er paa Udgivelsestedet 72 s. og forsendt med Brevposten i Stiftet 90 sk. og udenfor Stiftet 94 1/2 s. qvartaliter.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-01-05
Practisk Veiledning i Maaltagning og Tilskjæring. Skræder-Haandværket. af Chr. Høgh, Skrædermester. Dette nyttige Værk, hvis Priis ellers er 9 Mk., faaer i en kort Tid for 4 Mk. hos Boghandler Berggreen i Nykjøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-01-05
Classe=Lotterie. Fra Collectionen i Vordingborg er indlagt Sedler til 1ste Classe af det 96de Kongl. Kjøbenhavnske Classelotterie til Salg hos Undertegnede. Sedler fra det forrige Lotteries 6te Classe modtage til Ombytning uden Hensyn til i hvilken Collection de ere tagne. A. C. Møller, Fuldmægtig ved Nykjøbings Postcontoir.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-01-05
En ung Pige af honnet Familie ønsker sig Condition som Meierske til 1ste Mai.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-01-05
En Dreng af honnette Forældre, som regner godt samt skriver en god Haand, kan strax blive antaget i Handelslære. Adressecontoiret anviser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-01-05
Auctioner. Efter vedkommende Skifteforvalters Reqvisition bliver den Dødsboet efter Selveier Jens Christian AnthoniSparres Enke, Elisabeth Rasmusdatter og forhen afdøde Mand tilhørende, fra Alstrup i Brarup Sogn udflyttede Bondegaard med tilliggende Agerland, Eng og Skov, ansat til Hartkorn, Ager og Eng 6 Tdr. 6 Skpr. 2 Fdkr. 2 Alb. og Skovskyld 1 Skp. 3 Fdkr., bortsolgt ved trende offentlige Auctioner, som afholdes Torsdagene den 12te og 19de og Fredagen den 27de Januari 1843, Formiddag Kl. 11 slet, de tvende første paa Falsters Birks Tingsted og den sidste i Gaarden selv. Conditionerne, iblandt hvilke den, at de to Trediedele af Kjøbesummen kunne blive indestaaende i Eiendommen og at den ene Trediedeel udbetales 11te December Termin 1843, kunne for Auctionerne erholdes til Eftersyn paa mit Contoir. Falsters Birk, Nykjøbing den 31te December 1842. Pontoppidan.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-01-05
Efter vedkommende Udlægshaveres Reqvisition, bliver efternævnte, Niels Hansen i Skovbølle tilhørende og i bemeldte Skovbølle Bye, i Kjøbeløv Sogn, Lollands Nørre-Herred beliggende Eiendomme, nemlig: a. en Gaard af Hartkorn 12 Tdr. 4 Skpr. 1 Fdkr. med tilhørende Bygninger og Besætning, og b. en Gaards Jorder af Hartkorn 4 Tdr. 3 Skpr. 3 Fdkr. bortsolgt ved 3de offentlige Auctioner, som afholdes Tirsdagene den 7de og 21de Februarii samt Onsdagen den 8de Marts 1843, Formiddag Kl. 11, de tvende første Auctioner afholdes paa Raadstuen her i Byen og den sidste paa Gaarden selv. Bemeldte Eiendomme ville blive opraabte paa forskjellige Maader, deels separate, deels i endnu mindre Deele end ovenanført, deels samlede o. s. v., hvilket nærmere vilblive bestemt i Conditionerne. Dette bekjendtgjøres herved til Efterretning for Liebhavere og Pantecreditorer i Overeensstemmelse med Placaten 22de April 1817. Nakskov den 31te December 1842. Hammerich.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-01-05
Torsdagen den 12te Januar 1843 om Formiddagen Kl. 10 bliver i Hallerup samt Foldhauge Skovene under Ourupgaard Gods, ved offentlig Auction bortsolgt 127 Bunker Udhugst, bestaaende af Bøg og Elle, samt 17 Favne Ege=Stødebrænde; hvortil de Lysthavende herved indbydes. Auctionen begynder i Hallerup, og Mødestedet er hos Skovfoged Christopher Olsen i Hallerup Skovfoged-Bolig Falsters Birk, Nykjøbing den 31te December 1842. Potoppidan.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-01-05
Proclama. Ved Proclama af Dags Dato, som læses inden vedkommende Retter, ere Creditorerne i Skolelærer Niels Schjernings Enkes, Ane Marie Rasmusdatters og forhen afdøde Mands fælleds Dødsbo i Vester Kippinge indkaldte med tolv Ugers Varsel, til for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Falsters Birk, Nykjøbing den 21de December 1842. Pontoppidan.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-01-05
Extract Stævning. Ved Stævning af 1ste Januari 1843, indført i denne Tidendes N 1, er Jhændehaveren eller Jhændehaverne af en af Slagter Johan Jacobsen af Nakskov til Avlskarl Christen Jacobsen paa Budderupgaard paa Falster under 29de November 1830 udstedt og samme Dag inden Nakskov Bytingsret tinglæst Obligation, stor 95 Rbd. Sedler, ved hvilken er givet 1ste Prioritets Pant i Debitors Ind- og Udboe, og ovrigt, hvad Debitor eiede og kom til at eie, ifølge Kongelig allernaadigst Bevilling af 26de Marts 1842, indkaldt til at møde i Nakskov Bytingsret, der holdes paa Raadstuen i Nakskov den første Mandag i Julii Maaned 1844, Formiddag Kl. 10, for at beviisliggjøre sin eller deres Ret til bemeldte Obligation, der vil blive paastaaet mortificeret. Hammerich. Adressecontoirets Commissionairer eret Over Boghar Thierry i Nakskov, Kammer, Suhr i Rad, Posterediteur Christensen i Stokkemarke, Boghdlr. Giegengack i Maribo, Apotheker Grundtvig i Saxkjøbing, Postmester v. Staffeldt i Nysted, Kbd. Wulff i Stubbekjøbing, Færgeforpagterne Arnkiel i Gaabense og Dyrehauge i Vordingborg.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-01-07
Lollands Falsters En Ba Tvende. Redigeret, trykt og udgivet af W. F. Laub i Nykjøbing. Løverdagen den 7. Januar.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-01-07
Hertugen af Augustenborg elsker det danske Sprog.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-01-07
Hvad sige J dertil, J Lollikere og Falstringer, som lode det være Eder magtpaaliggende, at faae Adresser i Stand til P. H. Lorenzen? Hertugen af Augustenborg elsker det danske Sprog, Han har selv tilstaaet det. Efterretningen er anthentisk. Der kan ikke være Tvivl. Det er saa godt som offentligt declareret han er det danske Sprogs Elsker. Der mangler blot, at Gratulationer og Lykønsknings-Adresser allevegne fra skulle indstrømme i Anledning af denne for det danske Sprog lykkelige Begivenhed, hvorved der er aabnet Udsigt til at det kan komme til at staae i et Forhold, som nærmer sig morganatisk Ægteskab, til en tydsk Hertug af Huset Schleswig-Holstein-Sønderburg-Augustenburg. - Kunne J nu indsee det Ubetimelige i Eders Foretagende? Kunne J nu begribe, hvorfor man paa høiere Steder ugjerne saae Eder ile saa hovedkuls afsted. Havde man der ikke Ahnelser om, hvad til Slutning vilde følge, saa havde man dog fra først af Fiinhed nok til at føle, der maatte en ædlere, galantere Ridder til at træde i Skranken for det danske Sprogs Ære, end den simple, temmelig grove Lorenzen, en Ridder af et saadant Navn og Skjoldmærke, at han blot behøvede at reise sig, lægge Haanden paa Hjertet og sige: jeg elsker Dem, for at alle de massive Antastelser, hvorunder Damens Ære havde liidt, strax af hende skulde være glemte, Alt blive godt igjen, ja Æresopreisningen befindes i den Grad fyldestgjørende, at Skyldigheden paa den Krænkedes Side, nu blev lige saa stor som tilforn paa Fornærmernes.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-01-07
Hertugen af Augustenborg elsker det danske Sprog. Han taler det i sin huuslige Kreds." Improbe amor, quid non mortalia pectora cogis, Frankrigs store Henrik den 4de tvang Faderkjærlighed til at nedlade sig paa alle Fire forat gjøre Touren Gulvet rundt med sine Smaae; og Hertugen af Augustenborg tvinger samme grusomme Kjærlighed, naar han er ene med sine Børn og deres danske Moder, til at lade sine høitydske Tanker gjøre et Par Volter omkring i det platdanske Sprog for at bidrage Sit til Underholdning i Kredsen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-01-07
Hertugen af Augustenborg elsker det danske Sprog. Hertugen er, som bekjendt, ogsaa Elsker af Heste, og forstaaer sig, som Fag, paa hvad der hører til deres Trainering og Dressering. - hvilke Ord for disse Dyrs Verden betegne samme Gode, som Cultur og Dannelse forden menneskelige. - Cultur og Dannelse kan det danske Sprog i Slesvig ikke gjøre Fordring paa, eller vente at opnaae; thi Stænderforsamlingen er enig om, at Tydsk er de Dannedes Sprog, og at den Plads, som dette Sprog indtager, ikke tillige kan indtages af det danske. Men derimod kan man af Hertugens Kjærlighed til det danske Sprog vente, at det næsthøieste Gode, eller, rettere talt, at det høieste Gode, som det, efter sin Natur og efter Forholdene, kan modtage, vil vorde det til Deel, og at, dersom en Forening dannede sig til den danske Tunges Dressering i Slesvig, Hertugen ikke vil undslaae sig for at overtage Præsidiet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-01-07
Alle Schleswig-Holsteinere elske det danske Sprog. Man skulde ikke troe det; men man maa antage det; thi de reiste sig alle som een Mand, for at tiltræde Hertugens Erklæring. Kun To reiste sig ikke; men de ere at betragte som allerede udstødte og udslettede af Forsamlingen; deres Navne, om de kom frem, vilde blive med Neglene udkradsede af dem, der elske Sproget. Vel tilstaae Schleswig=Holsteinerne, at de ikke forstaae det danske Sprog, eller føle Trang til at trænge ind i Ordenes Mening, saa det er vanskeligt at gjette, hvorfra denne Kjærlighed har sit Udspring, eller hvoraf den drager Næring; det bliver i al Fald ingen fornuftig Kjærlighed; men man kan jo ikke forlange af Schleswig=Holsteinere at de skulde kunne gjøre Andre Regnskab for hvad de yttre offentlig, end sige gjøre sig selv Rede for hvad der foregaaer i deres Hjerters Jnderste.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-01-07
Der fortælles og en norsk Matros, der skibbrudden havde frelst Livet paa italiensk Kyst, at han, for at faae Opholdet, solgte sig for en Tid til en Franskmand, der reiste omkring og foreviste vilde Dyr, lod sig om Dagen, som de andre, indeslutte i en Kasse med Jerngitter for, vise frem under Navn af Thomme de nord, hvor det da, naar Oppasseren med Stokken tirrede ham, var hans Pligt, at fare løs, og bande skrækkeligt paa sin Norsk, og at dette Sidste især trak Tilskuerne til og bidrog til at Entrepreneuren lønnedes med rigelig Jndtægt. – Maaskee kan dette bidrage til at opklare Beskaffenheden af den ellers uforstaaelige Jnteresse for det danske Sprog, som SchleswigHolsteinerne i denne Stænderforsamling have følt. Lhomme de nord er det dansktalende Slesvig, Buret staaer i Stændersalen; Oppasseren med Nøgler, Kjep og Mundkurve er Præsidenten; Tilskuerne ere Schleswig-Holsteinerne omkring paa Bænkene og bag dem i Afstand den tydsk civiliserede Verden. Det kan ikke nægtes, at der har været noget Tirrende for de dansktalende Slesvigere i den Maade, hvorpaa de ere behandlede af Præsident, Commissarius og de Øvrige af Partiet. Men det vilde røbe Jndskrænkethed at udlede det af Had og Lyst til at fornærme, at troe, de vilde de dansktalende Slesvigere tillive, gjøre dem Skade paa borgerlig og timelig Velfærd. Det er blot deres Sprog, man morer sig over. Det hører, som uforstaaeligt, til de alleroverflødigste Ting af Verden, hvor Spørgsmaal for Alvor skulle forhandles; men kommer det an paa, at være lystig, da kan det vel finde en Plads, jo uforstaaeligere det er, des besønderligere, løierligere lyder det for Øret. - Men er der saaledes ikke en Gang for Nordslesvigerne Grund til at klage over Fornærmelser, da synes Schleswig=Holsteinerne med fuld Ret at kunne vise de Danske tilbage med deres Klynken og Klagen, og spørge dem: Hvad rører det Eder? – Det er jo ikke Eder, som sidde i Buret! Det er jo ikke Eder, man vil have til Bedste, Er Sproget end Eders det røber jo ikke Had til Sproget, men snarere en Slags Jnteresse for det, at vi kunne more os ved at høre paa det. Kan det more dem, hvorfor skulde det ikke kunne more os. Lader os derfor tage mod Haanden, Schleswig=Holstein rækker os, takke for godt Compagnie, og for de Beviser, det har givet paa, at det elsker det danske Sprog, Skade, at den jydske Forsamling alt er opløst. Den ene Godhed er den anden værd. Det Mindste, Jyderne kunde gjøre, var at udstede en høitidelig Erklæring, at de elske det tydske Sprog. Hvilken Glæde vilde udbrede sig i hele Tydskland ved Efterretningen derom Hvilken Opmuntring for Tydsklands Digtere, hvilken Løn for de grandskende Videnskabsmænd, hvilken Trøst for den mangesteds undertrykte Almue, at vide, den jydske Stænderforsamling elsker vort Sprog. Jeg veed ikke, hvormed en saadan Glæde skulde kunne lignes, uden det skulde være med den, det vakte i Danmark at erfare Hertugen af Augustenborg og Schleswig=Holsteinerne elske det danske Sprog.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-01-07
Jndenlandske Efterretninger. (Stænderforsamlingen i Viborg.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-01-07
Den 20de December sluttedes den viborgske Stænderforsamling. Den kongelige Commissarius holdt ved denne Leilighed efterstaaende Tale: Hæderværdige Medborgere,