JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1804-07-27
Keiserens Kronning, der er fastsat til den 9de Novbr., den Dag, da Bonaparte antog Regieringen, er bleven bekiendtgjort ved er kelserl. Decret, som i 19 Artikler omhandler Edens Aflæggelse, Keiserens Kronning og de øvrige Ceremonier. Generalpolitiets Ministerium er ved et kelserl. Deeret blevet sat paa samme Fod, som det var for Foreningen med Justitsministeriet. 4 Statsraader ere ansatte hos Politiministeren, som daglig skulle arbeide med ham og besørge Correspondenen hver i sit Departement. Foruden Ministerens Andlencer skal en af Statsraaderne daglig holde Audience, for at modtage Borgernes Reclamationer. Strax efter Audencen bringer han Ministeren disse Reclamation er. De Herrer Cardinal Fesch, General Duroc, Talleyrand, Berthier, Caulincourt og Statsraad Segur, ere blevne udnævnte til Storefficierer ved det keiserl. Pallallads; Hr. Fleurien til Generalintendant; Hr. Remuat til Overkammerherre, de Herrer Salmatoris og Cramayel til Ceremonie mestere og Hr. Corvisart til første Livlæge. Tribunen Carion de Nizes er bleven udnævnt til Kantsler ved den 9de Coborte af Æreslegionen og Brigadegeneral Pascal Royer til Skatmester ved samme. Admiralerne Bruix og Latouche ere blevne udnævnte til Generalinspecteurer, den første for de nordlige og vestlige Kyster og den sidste for Kysterne ved Middelhavet.
Berlingske Tidende, 1804-07-27
En Cutter fra Guernsey angreb den 5te d. M. en Penicheved Vendays, men efter en Times Fægtning blev Cutteren, som havde mistet mange Folk, nødt til at tage Flugten.
Berlingske Tidende, 1804-07-27
General Rigniers Division er nu indskibet paa ToulonnerFlaaden, som nu ligger ganske seilfærdig.
Berlingske Tidende, 1804-07-27
Moniteuren indeholder følgende Skrivelse fra Corsu af 16de Junii : Alle Rygter, som man har udbredt om en russisk Armees Ankomst hertil ere ugrundede. Vi have 3000 Mand Russer, som ere meget nedvendige til at understøtte Hr. Mocento. Her er ikke nogen Escadre; 3 Fregatter ere ankom e med de fornødne Tropper, for at forstærke vor Garnison og complettere de 3000 Mand Grækenlands Stemning er meget runstig for de Franske. Man mærker endog Bevægelser i Privesa, som Pachaen af Jamaicas Frygt har opvakt. Monlieuren melder, at Handelscommissairen Hr. Cavagnar er kommen tilbage fra Jsle de France og har bragt den Efterretning, at Admiral Linols har erobret en engelsk Fregat. Videre melder Moniteuren, at 2 franske Fregatter, om havde bragt Hielpetropper og Munition til Capenne, lykkelig have bragt 400 Mand og 3000 Flinter til Martinique, hvilken Colonie er i bedste Forlatning.
Berlingske Tidende, 1804-07-27
Den engelske Capitain Flindes, som giør en Opdagelses Reise med Skibet Investigator, er ved sin Ankomst til Jølde France bleven arresteret, fordi han ikke kom dertil med det Skib, for hvilket den franske Regiering havde givet ham Fripos; desuden førte hans Vei ham ikke lige dertil og hans Jouraal indeholdt den Anmærkning, at han vilde lære at kiende Isle de Frances Tilstand nøiere.
Berlingske Tidende, 1804-07-27
Skrivelse fra London, den 16de Julii. Escadren for Boulogne er igien bleven fordrevet fra sin Station. Man har i Onsdags i Dover hørt en Kanonade ved de franske Kyster. Man siger at omtrent 100 franske Kanonbaade og i Kloschaluppe ere ofseil de fra Boulsgatil Cherbourg. De seilede saa nær ved Landet, at vor Escadre ikke kunde nærme sig dem.
Berlingske Tidende, 1804-07-27
Man har i den sidste Tid hver Nat seet Raquetter langs med Kysterne fra Viirstingen til Calais, hvormed TrommeSlag og Trompetstød vare forenede. Vore Krydsere have opdaget, at dette er Øvelser, for at forberede de franske Tropper til at indskibe sig paa Øieblikket, naar den sidste Ordre til Jnvasionen gives.
Berlingske Tidende, 1804-07-27
De seneste Breve fra Dublin have bragt den sørgelige Efterretning, at der havde yttret sig oprørske Bevagelser i adskillige Egne af Jrland. Man har opdaget Sammenkomster ved Nattetider i Grevskabet Kildare, og Politiet i Dublin forfølger nogle udenlandske Spioner og har arresteret een i Maryborough. Politiet vaager ogsaa strengt over nogle Personer, som forhen have viist sig som Mistort ølede, og har arresteret den bekiendte Patrik Doyle, der skal have deeltaget i Rebellionen af 1798 og skal have hørt til den Mordercomplot, som havde givet sig Navn af Finishers. En Nordamericaner, ved Navn Smith, som nylig var kommen fra Frankerig, er ogsaa bleven arresteret. Hertil kommer, at endeel Haandværksvende i Dublin have ophørt at arbeide, under Paaskudaf at forlange Forhøielse i deres Arbeidsløn. De dublinske Tidender melde, at Politiet har overrumplet dem i nogle hemmelige Sammenkomster og sundet dem sysselsatte med optørske Papirer.
Berlingske Tidende, 1804-07-27
Ved sidste Parlamentsvalg opkom en Trætte imell m Si Francis Burdert og Hr. Mainwaring, som begge vare Candidater for Grevskabet Midleser. Den første havde de fleste Stemmer. Hr. Mainvaring paastod, at mange af hans Modstanders Stemmer vare ugyldige. En Commissioblev nedsat, for at undersøge Sagen, og efter sammes Beretning har Underhuset nu virkelig erklæret Sir Francis Burdetts Valg ugyldigt, men tillige fastsat, at Hr. Maj. wa ring, i Følge hiint Valg, ikke kan saae Sæde i nærværende Parlamene.
Berlingske Tidende, 1804-07-27
Admiral Pelew er den 10de afseilet til Ostindien mod Linieskibet Culloden og har taget 9 Compagn skibe under sin Escorte.
Berlingske Tidende, 1804-07-27
Vi have saaet Breve fra Canton, dat den 9de Jan., som melde, at de engelske Chinaskibe vilde vente paa Convoy til Februar Maaneds Udgang og ifald ingen Compol til den Tid indtraf, rerournere igjennem Strædet ved MalaceDenne Eft rretning er bragt med et svensk Skib, som ankom til Dover i Torsdags. Samme Skib giver den Efterretning at Admiral Linols krydsede den 7de April i Sunda Strædet, Af disse Efterretninger er det sandsynligt, at Chindflanden har været mindre uheldig, end man har troet; thi Capitainerne vilde sikkert ikke saa hastig have løbet i en Fare, hvorom de synes at have været saa vel underrettede. D. Franske havde forsamlet en Force ved Havannah, for at forsøge en Expedition mod Bahama Øerne; men Anslaget er mislykket. Forcen er bleven adspredt, den største Deel er gaaet til Nordamerica, et Skib med 200 Mand er forliist og er andet med 400 Mand er blevet opbragt af en brittisk Krigs ch luppe.
Berlingske Tidende, 1804-07-27
Vi have faaet Efterretninger fra Jamaica, som gaae til den 20de Maji og melde, at de franske Fanger paa Jamaica have dannet en Complot med de Franske paa Cuba, som havde til Hensigt at giøre dem til Herre af Øen. Denne Complot er bleven opdaget af nogle Jøder, af hvilke de Fransk ventede Understøttelse af Pinge. Gouvernementet paa Jemaica har taget de fornødne Forsigtighedsregler til at tilintetgiøre dette Foretagende.
Berlingske Tidende, 1804-07-27
Et af det ostindiske Compagnies Skibe paa 558 Tønder er faldet i de Franskes Hænder paa Reisen fra Madras til Bengalen. Dette Skib havde 11000 Unzer Sølv ombord som Privattersoners Regning. Et andet ostindisk Skib, som havde 6800 Baller Bomuld inde, er ligeledes taget af de Franske og bragt op til Jsle de France.
Berlingske Tidende, 1804-07-27
Vi have faaet pridate Efterretninger fra det gode Haabs Forbierg, som gaae til den 4de April. Man troede i Colonien, at en Expedition var afgaaet dertil fra Engelland, og Almuen var nær ved at giøre Opstand til Britternes Fordeel. Adskillige Personer havde offentlig tilstaaet, at ville gribe den første Leilighed, til at underkaste sig brittisk Herredømme, Af disse bleve 20 grebne, overbeviste og nogle skudt. Den militaire Magt paa Cap bestod af 20000 slet disciplinerede Tropper.
Berlingske Tidende, 1804-07-27
Tidenderne fra Ny York indeholde den gystlige Efterretning, at der den 20de April begyndtes en almindelig Nedsabling paa alle de Hvide i Cap Francois paa St. Domings hvorved hverken Fruentimmere eller Børn bleve skaanede. Blodbadet varede 3 Dage, i hvilken Tid der blev lagt Embargo paa alle de nordamericanske Skibe, som laae sammesteds.
Berlingske Tidende, 1804-07-27
Vore Tidender indeholde en officiel Afskrift af den Correspondence, som er ført imellem Fredsførsteen og den enge sk. Gesandt i Madrit, Hr. Frere, om en Samtale, som bier dem tilskrevet i Moniteuren, og hvori Hr. Frere skulde hav paastaaer den Sætning, at et Mord var tilladeligt, naar det blev forøvet af gyldige Aarsager, paa hvilken Paastand Freds førsten skulde have givet et meget eftertrykkeligt Svar. Denne Correspondence bestaaer af 8 Breve og har varet fra den 7de til den 23de April. Hr. Frere skrev først til Fredsførsten: i At han smigrede sig med, at hans Colliger og de øveige oplyste Personer ved Hoffet ingen Tillid vilde fæste til en saa latterlig, hars Grundsætninger aldeles mødstridende Fortælling. Men da Forfatteren af hiin Artiket syntes at beraabe sig paa Fredsførstens Vidnesbyrd, saa bad han ham at erklære, om han nogensinde havde yttret den ham paadigtede Gundsætning i en Samtale med Freds førsten." Fredsførsten svorede herpaa, "At i Saget af denne Natur beroede Sandsynligheden aldeles paa den Mening, at intet Menneske havde bivaanet deres Samtale, Jndholden deraf kunde altsaa heller ikke være bleven Moulteuren nølagtig tilsendt, følgelig ansaae han den af Hr. Frerefordrede Jglenkaldelse for aldeles unyttig." Da Hr. Frere derpaa i 2 Noter vedblev at forlange Erklæringen, svarede Freds førsten ham under 19de April: "Han vilde aldrig tillade, at en blot personlig Saa blev gjort til en Hofsag. Gesandten vidste, at saa ofte han havde forlangt en Samtale med ham, havde Svaret stedse været, at Statssager ikke vare Fredsførstens Seg; dertil havde Kongen en Statssecretair. Det samme havde han sagt alle andre Gesandter, hvis Besøg han altsaa blot havde modtaget som Hoflighedsbeviser. Af Oprigtighed havde Fredsførsten mere end een Gang yttre, for Gesandten, at han havde nogle Jndividuer hos sig, som ingen Ære gjorde ham, hvis gode Rygte var tabt hos andre Hoffer, og som følgelig i Madrit intet stort Begreb kunde give om deres Moral. Var Gesandten forvisset om, at disse Mennesker ikke vare Ophavsmændene til den falske Beretning i den parisiske Journal, Fredsførsten havde ogsaa talet med ham om adskillige andre Gienstande, og Gesandten havde maaskee hans Raad at takke for at have undgaaet de ubehagelige Følger af nogle Skridt, f. E. at han vilde bemægtige sig General Bournonvilles Papirer. " Hr. Frere svarede. herpaa i 2 Breve af 20de og 23de April: "Da Fredsførsten, erklærede, at han ikke var Minister, saa vilde han ikke sende hans Note officiel til Hs. brittisk Majestæt, men til den brittiske Statssecretair, fordi den indeholdt nogle Anmærkninger over hans Opførsel, hvilke han i øvrigt ikke vilde besvare her, fordi de ikke hørte til Sagen.
Berlingske Tidende, 1804-07-27
Blandede Efterretninger. Frankerig. De kelser. Prindsers Costame paa Kroningsdagen skal være hvide Underklæder, et hvidt Belte, en hvid Kappe, besat med Guldder, en Hat med en hvid Flederbusk, hvide Strømper og hvide guldbroderede Skoe. De store Rigsembedsmænd skulle ogsaa bære en hvid Kappe, besat med Guldbler. Storvalgherrens Kappe skal være af hol rød Farve. Hver Gang Keiseren begiver sig til Invalidernes Hotel, koster dette Besøg ham 30000 Fr., fordi enhver af Jnvaliderne saaer en Foræring af 3 Fr. og en dobbelt Portion Viin.
Berlingske Tidende, 1804-07-27
Etiquetten iagttages meget strengt ved Hoffet Tilforn, kunde de store Rigsembedsmænd gaae op af en Løntrappe til Keiserens Cabinet, men denne staaer nu ikkun aaben for de keiserl. Prindser.
Berlingske Tidende, 1804-07-27
Den 3die Julii foraarsagede en stærk Storm en stor Oversvømmelse i Marseille. Blanchard har atter gjort en Luftreise i Marseille. Han steg 50 Tolser og kom med en Lieur fra Marseille.
Berlingske Tidende, 1804-07-27
Engelland. En ung Jrlænder, som var forelsket i den berømte 55aarige Skuespillerinde Mrs. Siddons, blev hende tilsidst saa besværlig ved daglige Kierlighedsbreve og Overhæng, at hendes Broder, Kemblee, maatte søge Politiets Blstand. Jrlænderen fik en drøi Jrettesættelse af Dommeren og maatte love Rolighed. Nu læser man i Tidenderne opbyggelige Prøver af hans Kierlighedserklæringer til hans Udvalgte.
Berlingske Tidende, 1804-07-27
Østerrig. Den kolde Regn, som har varet i 5 Uger har aldeles tilintetgjort Haabet om en rig Korn- og Viinhøst. Levnetsmidlerne ere allerede stegne til uhørte Priser.
Berlingske Tidende, 1804-07-27
Nogle ungarske Megnater have tilbudet sig, uden Betaling at levere de fornødne Provisioner af Kiød og Viin til Tropperne i Leirene ved Pesth og Osen, saalænge Leirtiden, varer.
Berlingske Tidende, 1804-07-27
Tydskland. Kongen af Sverrig er paa sin Reise til Bødmen ankommen til Frankfurt den 14de Julii. Hs. Majestæt Dronningen er blevet i Carlsruhe. Jtalien. J den italienske Republik ere nu allerede over 200000 Personer blevne paccinerede. Stæderne Bologne og Brescia have hver ladet en Medaille præge for Doctor Sacco, som har gjort sig meget fortiene sammesteds ved Varcinationens Udbredelse.
Berlingske Tidende, 1804-07-27
Rusland. Keiseren har tillade Jndførselen af Rum i alle Havne ved det sorte og det assewske Hav.
Berlingske Tidende, 1804-07-27
Kiøbenhavn den 27de Julii. Til Directionen for der asiatiske Compagnie er fra Capitain Helsding, som fører Skibet Holsteen, destineret til Ostindien, indløben Efterretning om, at han den 5 April lykkelig var ankommen til Cap, hvorfra han, efterat have forsyne sig med fornøden Provision, fortsætter Reisen videre ; i øvrigt alt vel inden Borde.
Berlingske Tidende, 1804-07-27
Under 15de Junii d. A. er Kiøbmand og StivelsefabriksHans Menchowi Aalborg meddeelt Privilegium paa Giæstgiver i hans nu elende Gaard sammesteds, og under 19de Junii er Kiøbmand i Nyested, Marcus Macheprang, meddeelt lige Pelvilegium der paa Stedet.
Berlingske Tidende, 1804-07-27
Ved kongelig Resolution af 13de Januar d. A. ce den Afgift til Fattigvæsenet, der i Følge Reglementets 425, skal lignes paa Kiøbstædernes Grundtaxt, bestemt for Varde til 1/2 s., for Ride til 2 s. og for Horsens til 1 1/2 s. aarligt af hver Rigsdaler, som disse Byer i Grundtaxt ere ansatte for. Dette Paalæg vil omtrent udgjøre for Varde, hvis Grundtaxtes Brøder 10155 Rd., den Sum 54 Rd. aarligt, for Ribe, som i Grundtaxt staaer for 5331 Rd. 5 M. 14 s., den Sum 56 Rd., og for Horsens, hvis Grundtaxtes Beløb er 30 647 Rd., den Sum 478 Rd. aarligt.
Berlingske Tidende, 1804-07-27
Fra den 24de til i Dag er ankommen hertil : Skibet Willlam & Sammel, som føres af Capt. Rønne, fra St. Croix i Vestindien med Sukker, Kaffe, Rom og Tobak, og Skibet Beckeskau, som føres af Capt. Bruun, fra Manilla med Sukker, Imigo og Peber.
Berlingske Tidende, 1804-07-27
Ved allerhøieste Resolution af 6te d. M., har Hans Kongelige Majestæt allernaadigst authoriseret General=Postamtet til, at lade den i Aaret 1801, til en Prøve oprettede Post for Breves Befordring imellem Kiøbenhavn og Frideriksborg, over Hirschholm 3de Gange ugentlig, fremdeles vedvare, og derhos allernaadigst tilladt, at denne Post for Fremtiden maae befordres med Vogn, for at kunne tillige medtage Passagerer og Pakkegods. J Følge heraf bekiendtgiøres herved, at fra Onsdagen den 1ste August næstkommende, og siden 3de Gange ugentlig, nemlig hver Mandag, Onsdag og Fredag kunne Pokker og andet til Pakkepost Befordring, henhørende Gods, samt Pessagerer, naar Antallet ikke overstiger 4 Personer, vorde befordret med ovenmeldte Post imellem Frederichsborg og Hirschholm. - Denne Post skal afgaae fra Frederichsborg Kl. 9 om Morgenen, for at være saa betids i Hirschholm, at det som den meddringer, kan samme Dag vorde befordret videre med de i Hirschholm indtræffende Poster fra Kiøbenhavn og Helsingøer, og den skal fra Hirschholm vende tilbage til Frederichsborg, saasnart de sidste nævnte 2de Poster ere expederede til Afgang fra Hirschholm, hvorfra den medtager det, som med bemeldte Poster er ankommen til Frederichsborg. - J Hensyn til Passageretnes Befordring ere følgende Bestemmelser fastsatte: De Passagerer som afgaae med Postvognen fra Frederichsborg til Hirschholm, og ønske derfor samme Dag at følge med Posten til Kiøbenhavn eller Helsingøer, kunne vel i Frederichsborg, vorde indskrevne ligge til det Sted, hvorhen de have bestemt sig, men de maae være tilfreds med, i Tilfælde, at der ved Ankomsten til Hirschholm, ikke er Plads tilovers for dem til videre Befordring med Posten, da at erholde den erlagte Fragt for den øvrige Deel af Relsen, tilbagebetalt paa Pest Contoiret i Hirschholm. - Det samme gielder ogsaa i Henseende til de Passagerer, som mueligen maatte lade sig indskrive paa Post=Contoiret i Helsingøer, til at afgaae med Posten til Hieschholm og derfra videre til Frederichsborg. - Passagerer som lade sig indskrive paa Post Contoiret i Kiøbenhavn directe til Frederichsborg kunne derimod altid være sikker paa at vorde befordrede lige til Frederichsborg, naar Antallet ikke overstiger 4 Personer, og naar saa mange Pessagerer ei med følge fra Kiøbenhavn, maae og fra Post-Contoiret i Lyngbye medtages Passagerer directe til Frederichsborg indtil et lige Antal.
Berlingske Tidende, 1804-07-27
Fragten saavel for Passagerer som Gods skal beregnes efter Pakkepost=Taxten af 23de Februar 1788, i Forhold til, at der imellem Frederichsborg og Hirschholm er 2 Mile, og for saavidt Passagererne tillige følge med Postvognen eller Diligenen imellem Kiøbenhavn og Helsingøer, beregnes Betalingen for denne Deel af Veien efter Placaterne af 5te November 1791 og 31te October 1798. J begge Henseender skal desuden erlægges den efter General=Pestamtets Bekiendtgiørelse i de offentlige Tidender af 24de December 1803 paabudne temporaire Forhøielse i forskellige Dele af Taxten saa længe denne vedvarer. - J Hensyn til Portoen for Breves Befordring med ovenmeldte Post, saavelsom, at Breve imellem Kiøbenhavn og Frederichsborg, hvormed hverken følge Penge eller Pakker, tillige fremdeles som hidtil kunne befordres med Posterne over Helsingøer og Roeskilde, forbliver det aldeles ved de nu gieldende Bestemmelser. GeneralPostamtet den 21de Julii 1804. Fra den 2den til den 30te Junii ere her i Staden, copulerede 67 Par, fødte Drenge 140, Piger 107, tilsammen 241; døde Mænd 91, Qvinder 41, Drenge 37. Piger 39, tilsammen 208, ere altsaa 39 flere fødte end døde. De Døde ere bortrykte af følgende Svagheder: Alderdom 17, Barselseng 2, Betændelsesfeber 3, Blodgang, 1, Blodstyrtning 2 Brok 1, Brystsyge 24, Bylder 2, Druknet 2, dræbt sig selv 1, Dødfød 1, falden til Døde 1, Feber 8, Forraadnelsesfeber 11, Forstoppelse 2, Galdefeber 2, Gigt 2, Halsyge 1, Hastig død 3, indvortes Svaghed 2, Koldbrand 1, Koldfeber 1, Kopper 1, Krampe 1, Mavepine 1, Meslinger 3, Moersyge 1, Nervefeber 6, Nervesyge 3, Nyefød 3, Orm 1, Slag 35, Slagflod 2, Svindsot 21, Trødske 2, Tænder 7, ulykkelig Hændelse 3, Vattersot 9, uanmeldte Sygdomme 5.
Berlingske Tidende, 1804-07-27
Udi Frideriks Hospital ere fra den 2den til den 30te Junii af Patienter indkomne 147, udgaaede 152, døde 20. Ved Tallotteriets 880 Trækning i Kiøbenhavn udkom: No. 69. 26. 54. 50. 57.
Berlingske Tidende, 1804-07-27
Gevinsterne som ere faldne i det Kongl 51de Classe=Lotteries 4de Klasses Trækning, deres Udbetaling begynder her i Staden førstkommende Mandag den 30te Julii hos vedkommende Collecteurer, ligesom og at nye Lodsedler til 5te Kasse Trækning kan bekommes hos alle authoriserede Collecteurer for 20 Rdlr. Stykker, saa og her paa Jnspections=Contoiret i store Helliggeiststrædet Nr. 146 hos Bie, Kongl. Lotterie=Jnspecteur. Kiøbenhavn den 23de Julii 1804. Stille! Læser: Kast et Öie paa denne Plade. Herunder liggenAara IIISanden de Kröckra, födt den 17de August Aar 1765, give den 23de Junii Aar 1790. med min efterlevende Mand. Commandent Capitain HENRI de Gin TIIER. efterladende, mig en Sön, den Første, den Sidste, jeg, jeg forlod denne Vorden. den 3die Julii 1804. for et betale Naturen sin Cidd. Læser; Tænk mig Död, men troe mig levende. Glad inde glæde Boliger. kaster jeg imilende Blikke ned til min gode Mand, ned til min unge Söm. til sker den himlisk Vel Glad, naar jeg seer Dem smile, glad naar De kan tænke min Lykke. Menneske! Döm ei Hen lad hiin Evighedens Vægtskaadomme. Dig - domme. mig.
Berlingske Tidende, 1804-07-27
Ved Candidat. Theologie Matth Hvistendal Galschistes Gra Skal da stedse Møie, Graad og Kummer, Ene troe ledsage Musens Sön, Finder han for Gravens tause Slummer ingen Hvile, ingen skiønsom Lön, Og skal Musen først taknemlig findes Naar dens Dyrker ikke er - men minde, Stille, ingen bittre Klager lyde Om vor tabte Ynglings Hvilested, Han den Udie, som bed Taaren flyde Han, e Brødre, er jo Kierlighed: Her, hvor Livets sidste Suk hendöde, Smiler venligt Haabets Morgenröde. Venner: I som mellem disse Høie, Vanke - sukkende den Elskes Navn, Saae I aldrig Taaren i hans Öie Vidne om hans Hiettes dybe Savn. O! da kalder ei fra Gravens Slummet Atter Eders Ven til Liv - og Kummer. r. C. Vandrer! naar Du stile taus, skiønt dybsindig granskende, stander i Ligenes Vaaning, under Helligdoms Alter, af Jndervetempel, og lader dig tre Menneskehedens almene sørgelige Lod - Gudbilledets ynkværdige gyselige Ruin, da vild: at hæderligt og ærværdigt - dyrebart og uskatterligt. er Støvet som hviler under det dunkle Metal - gjemmes inden de i skumle Bræder, Hr. Major Henrie v. Angell, der først glimtede Lyser i Throndhiem den den November 1747, sidst paa Gaarden Sundenes den 6te April 1809.
Berlingske Tidende, 1804-07-27
AVERTISSEMENTS. Nøverdagen den 21de d. M. behagede det Forsynet at henkalde til - et bedre Liv min gode og uforglemmelige Mand Professor Henrich Christorher Glahn, Sognepræst til Nørre Vedbye og Nørre Alslev paa Falster. Dette for mig og 8 efterladte Børn saa smertelige Tab undlader jeg ikke efter brugelig Maade at tilkiendegive fraværende Slægt og Venner, frabedende Condolence, da denne kun vilde forøge vor Sorg. Riserup Præstegaard den 21de Julii 1804. Giertrud Kirstine sal. Glahns, fød Egede.
Berlingske Tidende, 1804-07-27
Et min kjære Svoger Forpagter Jessen paa Hellestrup ved Dø til den er afgaaet den 23de d. M., 51 Aar gammel, af en Galde= og Nervefeber, det bliver herved for Slægt og Venner, bekiendtgjort. Sorøe den 26de Julii 1804. J. Reeberg.
Berlingske Tidende, 1804-07-27
et det har behaget Gud den 25de dennes at bortkalde min Øl kiere og gode Mand Lars Bodenhoff i sit Alders 50de Aar. efter nogle Maaneders tærende Sygdom, bekiendtgiøres sørgeligst for Beslægtede og Vønner, frabedende mig skrivtlig Condolence. Vesterbroe den 26 Julii 1804. Dorothea Kirstine sal., Bodenhoffs, fød Reinhardt. get behagede Gud den 12 Julii 1804 i Stavanger at hiem kalde til et bedre Liv min dydige Hustrue Elisabeth Sophie Winsnes, født Stranger, i hendes 65de Aar. Dette bekjendtgiøres ærbødigst for Slægt og Venner, om hvis Deeltagelse jeg er overbeviist uden skrivtlig at erindres om det smerteligste Tab. Hans Monsen Winsnes, Regimentsqvarteermester.
Berlingske Tidende, 1804-07-27
At vores eiegode Tante Frue Marie Kierulst, fød Rissen, Enke Ci efter afdøde Byefoged Laurig Kierulff paa St. Croix, den 15de Maji d. A., i sit Alders 17 Aar, sammesteds ved Døden er afgaaet, bekiendtgiøres herved fraværende Slægt og Venner. Kiøbenhavn den 16de Julii 1809. J. N. Nissen, J. W. H. Næser, Overlærer. Viinhandler.
Berlingske Tidende, 1804-07-27
Bøger. Fra Pressen er udkommen: Favoritstykker af yndede Syngespil, indrettede for 2 Fioliner af Violon Thiemroth som bestaar af 4 Ark i Foliv og indeholdes: ") Favorit dands af Landsbyemoderne i Provence. 2) Chor af ViinhørenHer samle vi Deuer &c. 3) Romance af Lonkammeret: Hør Skiønne hvis Jprove vil a. 4) Zigennervallet af Herman vor Unna. 5) Paros Vise af Alexis. Jeg lider godt en munte Sang &c. For Subskribenterne og dem, som endnu subskribere paa hele Samlingen, er Prisen 10 sk. Arket eller 40 sk. for hver Hefte, andre Kiøbere betale 48 s. paa Musikoplaget 1 Pilestrædet Nr. 11 Litr. B., hvor Skildvagten staaer uden for. Ligeledes er og aa udkommen: Favoriestykker for 2 Fløiter af samme Jndhold og til samme Priis som ovenstaaende kun med den Forandring, at, at de Passager, som ikke kan blæses paa Fløite, ere omsatte for dette Jnstrument. Hos Arnzen & Hartier, Vimmelskaftet 159, faaes : Auctarium codicis pocryphi N. T. Fabricia 1, contiens i lu ra inedta, alig af sitem co d. Mis emendatius erpresse, Edidit A Birch, 1 Rdlr. 48 s.