Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-02-23
Vor Tode siger: "At nyde Caffe hører nu til Livets Nødtørftighed, til det daglige Brød, hvorom vi bede Gud i vore Fadervor. Fra Thronens Fødder ned til den usleste Hytte higer man efter Caffe, ja den Tiggerkjelling, som synes at være det sidste Led, hvor de to Kiæder af Mennesker og Fæ forenes, drikker sin Caffe. Den Hyrde, som bereder Veien for Kongen og hans Mand, maa endelig have tre Vederqvægelser tilfælles med dem – Luften, Casse og Snustobak. Den Matros, som ikke har mere Linned paa Kroppen end en Capucinet- og der, som Shakespear siger, har flere Fødder end Sko, gaaer til Gjest paa en Kop Caffe hos en Fiskerkjelling, og regellerer sin Kammerat med en Prise Jslandske J Europa har Casse været temmelig almindelig over i 150 Aar, men blandt Tyrkerne over nogle hundrede. Dens Oprindelse vides ikke med Vished. Nogle paastaae, at en Prior i en Munkekloster, som havde hørt af en Faarebyrde, at hans Faar adskillige Gange havde svist af Cassebærene, og vare blevne muntre deraf hele Natten prøvede Caffens Kræfter ved at give sine Munke den, for at holde dem vaagne om Midnat. Andre paastaae, at den er opdaget af Gemaleddin, Musch i Aden, en Stad nær ved Mundingen af det røde Hav, som, efter at han selv havde prøvet Casteens og Kraft, anbefalede den til sine Dervischer, i hvid Selskab han tilbragte Natten med at holde Bøn Det være nu som det være vil, saa ere dog de fleste enige om, at Munkene, som man har at takke for Krudt, følgelig ogsaa for Bomber, Granater og Ragnetter, have været de første, som have indført dette Onde. Jeg skal bedre hen søge at godtgjøre, hvorfor jeg kalder denne Drik et Onde Fra den Tid af blev Caffe almindelig i Aden. Derfra gik den til Mecca, hvor først de Andægtige og siden andre Folk nøde den. Fra det lykkelige Arabien, gik den til Caro. Khaie Beg forbød den, i den Tanke, at den opvakte utilladelige Begierligheder; Sultan Lanson, ophævede igien Forbudet, og den gik nu til Sprien og Constantinopel. Dervischerne paastode, at en saadan Nydelse stred imod Religionen, fordi Alcoranen siger, at Kul ikke hører blandt de Ting, Gud har bestemt til Fode, og Mufti befalede strax, at Caffehusenskulde lukkes; hans Eftermand erklærede, at de ikke vare Kul, og slux bleve de igjen aabnede. J Krigen i Candia vorte Bremenfeldernes Tal saa stærkt at Storviziren Crupoli befalede, at Castehusene i Constantinopel skulde lukkes igjen. Uagtet Forbudet endnu ikke er ophævet, besøges Caffehusene dog lige fuldt. – Til Engelland bragtes Casse 1652 ved en Tyrkisk Kjøbmand. Dan. Edwards. - Det er uvist at sige, til hvilken Tid den indførtes hos os. J den politiske Kandestøber, som blev opført for 86 Aar siden, opvarter Geske allerede sine Fremmede med denne Drik. J Barselstuen maa Corfitz male Casse. Det er altsaa i de første Decennier af det henrundne Aarhundrede at den allerede maa have været temmelig almindelig blandt alle Stænder, men neppe er den den Gang bleven saa daglig brugt som nu omstunder. Saare naturligt er det, at vore Colonier i Ost- og Vestindien have bidraget meget til at den er bleven indført langt tidligere, end det under andre Omstændigheder havde været mueligt. - J Sverrig har den en Tidlang været forbudet. - Man skal sig til at koge den om Natten, og skienkede den i Vertshusene ganske hemmeligen. Politiet inqvirerede ofte paa de Steder, hvor man formodede, at der brændtes Caffe. Men da man tilsidst mærkede, at dette ikke nyttede noget, blev Forbudet hævet. Der har baade udenlands og hos os været skrevet meget om Caffeens Skadelighed. Tode har i sin Sundhedstidende især ivret imod den. Høist beklageligt er det, at denne Tyrkiske Drik er bleven saa almindelig, og nydes saa umaadelig. At Naturen snarere har bestemt den til en Lægedom end til en daglig Drik, derom er der vel aldrig nogen Tvivl. Den Hjerteklappen, Rystelse, Næseblod og s. v. som den frembringer hos enhver, der ikke et vant til at nyde den, viser noksom, hvor heftig den virker paa hele Nervesystemet. Vist nok ophører disse Virkninger hos dem, der efterhaanden venne sig dertil, ligesom Tyrkerne til deres Opum; men dette beviser endnu ikke, at dens hyppige Brug bliver mindre skadelig ved denne Vane. Hildebrand forsikkrer, at han har seet de værste hemorthoidal og andre Tilfælde fremkomme af alt for stærk Caffes Nydelse, og blandt andre besøgt en Mand, som havde drukket saa stærk Caffe, at han kom til at hoste Blod. Caffens virksomme Egenskaber, som Lægemidde kan ingen negte. Naar den drikkes uden Fløde, skal den være et godt Middel for Hovedpine og Trangbrystighed, der kommer af Opblæsninger, og befordrer overalt Fordøielsen. Men hvad er urimeligere end at bruge et Lægemiddel som daglig Drik, Hvad vilde være latterligere for et sundt Menneske, end daglig at drikke Chinadeckt, Saa idelig som Casse nu nydes, maa den blive skadelig baade for den Rige og den Fattige Den første drikker den saa tyk som Olie, fordi han har Raad dertil; den sidste saa slap som Vand fordi han ikke har Raad til at drikke den stærk. Caffe uden Fløde er i og for sig allerede skadelig, men tusinde Gange skadeligere bliver den ved den forfalskede sure Fløde, som i Almindelighed kjøbes i vore Kieldere. Denne er spædet med Vand førend Kjeldermanden faaer den, og han gjør atter Experimenter dermed, for at faae den til at sætte Skind. Dette, der ofte smager som gammelt Fidt, bruges som en Sminke paa den tynde Fløde, og er et sandt Billede paa en Svindsotig med et Par Couleur de Rose Kinder. Betænker man nu, hvilken elendig Føde den Fattige i disse dyre Tider maa nyde, saa maa man tilstaae, at en saadan Caffe med en saadan Fløde maa nødvendig frembringe skadelige Følger. Hvilke Revolutioner maa den ikke foranledige i Maven oven paa en Re Velling og halv fordærvede Fisk, Den alt for umaadelige Nydelse af Caffe og Brændeviin er uden Tvivl en Hovedaarsag til, at Slag er saa meget mindelige blandt simple Folk i Kjøbenhavn. De studerende Classer, især Digtere, betiene sig meget af Caffe, for at spore deres Pegasus, naar Bæstet ikke vil ret afsted. Men stort kommer der sjelden ud af en saadan Gallop. Dyret løber med deres Fornuft, som en gammel, stiv Hykudskhest, der paa eengang bliver løbsk, over Phantasiens Bjerge og Dale. En vis skrivende Fransk Dame skrev engang til Voltaire, at hun var saa dum som en Østers, saalænge hun ikke har faaet sin Caffe. Voltaire selv drak og tyggede Caffe, for at kunne kjøre i Ring med sine Livsgander, og skal man troe Poeter paa deres Ord saa har Evald ogsaa været en stor Caffe Elsker han siger: Som Venskab, saa din Saft, du ædle Moskafrugt, Bør være reen og stærk og varm og umisbrugt.