Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-01-24
J een af de Kongelige Bygninger var et Tøihuus, som var fuldt af Vaaben, saavel til Angreb som til Forsvar, tilligemed Krigernes Pynt og Fah nerne. Han underholdt en Mængde Konstnere til at forfærdige disse Vaaben og andre Ting, som kunde være nyttige for Staden; ogsaa beskiæftigede han mange Guldsmedde, Mosaikarbeidere, Malere og andre Folk, saaledes havde han ogsaa et Jnstitut for Dandsere, som bleve dannede og under holdte for denne Beskiæftigelse. Utallige vare de Afgudsbilleder, som man saae opstillede i Templerne, Husene, Gaderne og Skovene. Zumarraga forsikkrer, at allene Francisca nerne ødelagte i 8 Aar 20000 saadanne Billeder; men allene Hovedstaden indeholdt langt flere. De vare forarbeidede af et Slags Leer, Steen, Træe, Guld eller andet Slags Metal, og selv, af Ædelstene. J et høit Bierg ved Achlauchtla i Mitteca fandt en berømt Dominicaner Missionair et lidet Afgudsbillede, som tilhørte de Miztecas, og som blev kaldet Folkets Hierte. Det var en kostbar Smaragd, der var 4 Tommer lang og to Tommer bredt, hvorpaa et billede af en Fugl var indgravet og som var indfattet med en liden Slange. Spanierne bød derfor 1500 Zechiner; men Munken stødte den i sin brændende Jver til Pulver i en stor Folkeforsamling. Mexicanernes fornemste Afgudsbillede hedte Huitzilopochtli og bestod af forskiellige Frøearter, som vare kittede sammen med Menneskeblod. Alle saadanne billeder vare grovt udarbeidede og saae afskyelige ud; de forestillede en vis phantastisk Jdee; men ingen Attributer eller Emblemer, som kunde betegne Gudernes Egenskaber. Det store Afgudstempel stod midt i Mexico, og stod i Forbindelse med andre Afugdstempler. Paa dets Grundvold staaer nu Domkirken, Hovedtorvet og endeel af de nærliggende Gader og Pladser. Cortes forsikkrer, at 500 Huse kunde have staaet i dets Omkreds. Klippemuren, som indfattede det, var belagt med Kalk, var tyk og 8 Fod hol, havde Tindinger i Skikkelse af Nischer, Figurer af Slanger til Zirat, og kaldtes derfor ogsaa Slangemuren. Enhver af de fire Sider af Templet, som var bygget i en Fiirkant, havde en Hovedport. Den Port, som laae mod Østen, havde Udgangen til den Gade, som nu fører til Søen Tezcuco og enhver af de andre Porte aabnede sig til en Hovedgade. Zumarraga, den første Biskop i Mexico, siger i et Brev af 12te Juni 1531 til Generalcapitelet af hans Orden: at blot i Mexico bleve aarligen 20,000 Mennesker offrede; Gomara fastsætter Antallet af Menneskeoffere endog til 50,000; Acosta siger: at paa en eneste Dag bleve i alle Provinserne af Riget slagtet 5000 Mennesker og paa en anden endog 20,000. Nogle Skribentere forsikkre at paa Bierget Tepejacae bleve 20,000 Mennesker offrede for Guden Tonantzen imen hvor mangfoldige Mennesker ere ikke i det christelige Spanien selv blevne opoffrede ved Jnqvisitionen siden Torquemadas Tid?).Men sædvanligen offrede man Copal; ethvert Huus frembragte dagligen et Røgoffer til Ære for sine Huusguder. Afgudspræsterne, Huusfædrene og Dommerne offrede, naar de havde fældet en vigtig borgerlig eller criminal Dom, Virak til de fire Vindhiørner; men Mexicanerne og andre Anahuac Nationer (thi Mexico kaldtes i gamle Dage Anghuac) offrede ikke allene vellugtende Sager til Ære for deres Afguder; men ogsaa for enhver Fornem eller Fremmed, som de vilde hædre. Mexicanerne havde ingen Begraveltespladser; mange lod Ligene opbrænde nær ved et Tempel eller Altar, eller ogsaa paa frie Mark, eller ogsaa i de hellige Lunde, hvor man pleiede at offre; deres Kongers og de Fornemmes Aske blev sædvanligen nedlagt i Tempel-Taarnene, især i det største Tempel. Nær ved Troto Huakan, vare der byggede mange Templer, og derfor fandt ogsaa mange Liigbegiængelser Sted derved. Jfølge Cortes Vidnesbyrd, som selv besøgte disse Grave begrov man Ligene uden at brænde dem, i dybe Grave, som vare murede med Stene og Kalk. Man satte Ligene ned paa lave Forhøininger (Jepalli) og lagde ved Siden af Ligene de Redskaber, som vedkom enhver Konst eller Haandtering; f. Ex. et Skjold og et Sværd ved Siden af Krigeren; en Teen eller Væverstoel ved Siden af Huusmoderen. J de Riges Grave nedlagte man Guld og Juveler, og i enhver Grav nogle Levnetsmidler for at betiene sig af paa Reisen i den anden Verden. Erobrerne have rodet meget om i de fornemme Mexicaners Grave og søgt og fundet der Skatte. Cortes fortæller: at hans Krigere fandt, da de erobrede Mexico, i et Tempeltaarn 240 Unzer Guld i en Grav og i en anden endog det dobbelte.