JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-04-14
Mayland, den 21de Martii. Revolutionen udbreder sig i det venetianske meere og mere, ogsaa i Peschiera har man plantet Friehedstræet, og Staden Brestia er ligeledes republikaniseret. J denne sidste Stad kom det imidlertid først til blodige Optrin. En Deel af Jndvaanerne forenede sig med de venetianske Tropper, og modsatte sig Revolutionisterne med Magt. Men disse fik 1500 Mand til Hielp fra deres Venner i Bergamo. Mellem disse og de venetianske Tropper kom det til en Fægtning, hvori de sidste endelig deels bleve fangne, deels fordrevne af Byen. J det genuesiske frygter man lignende Revolutions Scener. De keiserlige Lehn i det genuesiske ere allerede af de Franske erklærede hiemfaldne, og frie, og foreenede med den cispadanske Republik, Medens hiine Revolutioner forefaldt i det venetianske, har midlertid den franske General Kilmaine, befalingsmand i Lombardiet, skrevet til den i Bergamo commanderende franske General, at han ingen Deel skal tage i disse Nyheder, da man endnu ikke veed, hvorledes de, i Følge de mellem Venedig og Frankerig værende Neutralitets Forhold, ville blive antagne i Paris, især tilraader Kilmaine Generalen, ikke at lade Nyhedsmændenne fratage sig Castellet i Bergamo. Ved denne Revolution have Grev Albergstretto, og den bergamesiske Biskop spilt en Rolle. Den første holdt adskillige Taler til Folket, for at bevæge det til Opstand; den anden beedigede med alle sine Geistlige den ny Constitution, og skrev et Hyrdebrev til sit hele Stift, for at opmuntre det til Lydighed mod denne. (Med alt dette er det uden Tvivl endnu meget afgjort, om det virkelig er de franskes Alvor, der skal blive Republiker i Jtalien, havde de vildet dette – siger Dunant til Nemours i et lidet Skrift, der findes i Archenholtzes sidste Minerva – da havde de ikke stiftet en trans- og een cispadansk, men en padansk Republik).De af de franske Tropper besatte pavelige Stæder, Macerata, Recanata, Fermo, Porto di Fermo, Grotta di Mare, og Jnst have paa de Geistliges Opæggelse sat sig op mod de franske Tropper, og derved paadraget sig den sørgelige Skjæbne at blive udplyndrede. J Macerata har denne Opstand været hæftig. Der bleve adskillige franske Officerer dræbte, og mange maatte redde sig med Flugten, saasnart derfor General Rusca sendte en Colonne mod Byen, reddede fast samtlige Jndvaanere sig med Flugten.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-04-14
De Engelske ere endnu i Portoserrajo, og befæste sig der bestandig meere og meere; derfor forøge de Franske ogsaa deres Magt i Livorno. - Kongen af Sardinien lader drage en Cordon Tropper langs Grændserne fra Vigevano til Novara.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-04-14
(Efterretninger fra Wien sige, at man der alt længe havde sagt, at det sardiniske Hof vilde forbinde sig med Frankerig mod Østerrig, og derfor den sardinske Gesandt ved det vienske Hof, Grev Este l'Alser, gaae bort. Nu vil man med Vished paastaae, at en Alliance mellem Frankerig og Sardinien skal være slut Sardinien overlader Frankerig 20000 Mand. tet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-04-14
Den sardiniske Gesandt har vel modsagt dette; men er ikke desmindre gaaet herfra i Mandags til München, for – som han udlod sig – at møde sin Gemalinde, som just var paa Hidreisen, samt oppebie sit Hofs sidste Udladelse. – Dette synes ikke synderlig at stemme med det udspredte Rygte, at den mod Sardiniens Konge for kort siden opdagede Sammenrottelse skulde have været fransk Arbeide).
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-04-14
Paris, den 27de Martii. Vor Underhandler i Jtalien, General Clarke, er nu i Turin, hvor en Fredscongres skal aabnes. Ogsaa den preusiske Gesandt ved det vienske Hof, Marchese Lucchesini, siges at opholde sig der.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-04-14
Ministeriets Forandring hos Prætendenten (den saa kaldte Ludvig den Attende) forklares nu saaledes: Vauguyon er Stifter af det nuværende Hvilesystem, som Royalisterne længe i Departementerne have fulgt, og i Følge hvilket intet meere skulde skee ved Vaaben, men ved i Stilhed at faae Statsembederne besatte med Royalister. Dette System er det, de royalistiske Sammensvorne især drev, og der nu er strandet med dem; og hvorfor da Vauguyon maatte falde. Hovedmodstanderne vare St. Priest, og andre Emigranthøvdinger, der hellere vilde see Chouanneriet forplante sig, og drømme om at kuldkaste Republiken med voldsomme Midler. Man spaaer sig derfor, at Chouanneriet om nogen Tid vil vaagne paa ny. (Moniteuren fortæller, at tillige med Ministeren, ogsaa en Exgrevinde af Balby) Prætendentens erklærede Frille (men som midlertid – tilføyer Bladet – kun var en repræsenterende Person) skal have faaet Afskeed. Exhertugen af Vauguyon har i en hamborgsk Avis i et Avertissement, protestert mod alle de Rygter, der i Tidender indrykkedes mod ham, og bedet, at man, som i Blankenborg var skeet, vilde angribe ham aabenlyst.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-04-14
Augsburg, den 31te Martii. En Coureer fra Buonaparte, der passerede Mayland, medbragte den Efterretning, at de Franske vare indrykkede i Triest. Botzen skulle de have fordret en Contribution af 3 Millioner. Erkehertug Carl skal i een af Fægtningerne fra 16de til 19de have faaet en let Contusion.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-04-14
Følgende er den Proclamation, som Buonaparte har ladet udgaae til sin Armee, angaaende dybere Jnd trængen i Keiserens Arvelande: Mantuas Erobring endte et Feldttog, som har forskaffet eder evige Fordringer paa eders Fædrelands Taknemmelighed. J have seiret i 14 Feldtslage og 70 Fægtninger, gjort over 100000 Fanger, borttaget Fienden 500 Feldtstykker, 2000 Fæstningskanoner og 4 Pontons. Contributionen i de af eder erobrede Lande have pleiet og soldet eder hele Feldttoget igiennem. Desuden have J skikket Finantsministeren 30 Millioner til den offentlige Skats Understøttelse; J have beriget Paris's Museum med mere end 300 Mesterstykker af gamle og nye i Jtalien; hvilke et Tidsrum af 3000 Aar neppe kunde frembringe. J have tilvundet Republiken Europas skiønneste Egne; den lombardiske og cispadaniske Republik takker eder sin Friehed. – – Men J have endnu ikke gjort alt, en stor Bestemmelse bier eder endnu. Der er for Freden intet andet Haab, end at søge J ville den i Hiertet af de østerrigske Arvelande. der finde et tappert Folk, Slutningen indeholder de sædvanlige Formaninger om at agte Jndvaanernes Eiendomme, Religion, o. s. v.; han taler og om den Friehed, som skal bringes den tappre ungariske Nation, og truer at nedsætte Østerrig fra sit forrige Ærestrin.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-04-14
Paris, den 31te Martii. Vor italienske Armee rykker stedse videre frem. De franske Tropper have besat Palmanuova, ere fremtrængede over Jsonzo, og taget Fæstningen Gradisca i østerrigsk Friaul i Besiddelse. Den keiserlige Garnison sammesteds, der bestod af 3000, ere Krigsfanger, ogsaa have vore Tropper erhvervet 10 Kanoner og 8 Faner.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-04-14
Frankfurt, den 4de April. Det hedder nu, at de Franske i Elsas ville forsøge en Overgang derfra over Rhiin, for at understøtte General Buonaparte fra den Side i sine Operationer. Saameget er vist, at de franske Tropper ved Overrhinen have begyndt at forlade deres Vinterqvarterer, og udbedre deres Skandser og Batterier ved Rhinen lige over for det Schvabiske.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-04-14
Fra det Salzburgiske, den 31te Martii. Friaul og Tyrol seer det stedse slettere og slettere ud forde Østerrigske. Erkehertugens Armee alt for svag til at kunne imodsætte sig Stormen af een meere end dobbelt saa stærk, og det som endnu mere er, seiervandt Hær, især da den blev angrebet paa en Tidspunkt, da dens Forstærkninger endnu ikke nær alle vare ankomne, og dens Styrke høiest kun beløb 15 til 18000 Mand maatte Dag fra Dag trække sig tilbage, og give Landet til Priis for de fremtrængende Franker, hvis Antal i hine Lande skal udgiøre imod 50000. Seirerne rykkede frem mod Udino, Palmanuova og Gørz, hvor de indtraf den 19de om Aftenen. Ved Gør slog man dem strax ved Begyndelsen ned; men Erkehertugen indlod sig ikke i noget Hovedslag, eftersom han ikke kunde taale at miste mange Folk. Han trak sig altsaa tilbage igien, og de Franske rykkede med en Deel af deres høire Fløi til Triest. Med Centrum og den venstre Fløi rykkede de ligefrem igiennem Krain og Kærnthen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-04-14
J Tyrol er Krigslykken Østerrigerne ligesaa ugunstig. Vel findes Rygtet ugrundet, at General Kerpen, med det Corps, som dækker Jnspruck, skulde være fangen, og de Franske alt have gjort Jndtog i Jnspruck; men sikkert er det saa igien, at hine have forladt Stillingen ved Sterzingen, hvor de syntes at sætte sig fast, og hvor de opbudte Tyroler lod, som de begyndte at foreene sig med dem; at Frankerne den 28de angrebe de østerrigske Tropper ved Mittewald, forcerede Broen der, og have tilbagetrængt Østerrigerne. Disse trukke sig mod Jnspruck, og Frankerne bag efter, besatte Stergingen, og trængte indtil over Brenner paa Landeveien fra Brixen til Jnspruck.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-04-14
Passau, den 1ste April. Breve fra Steiermark melde: de Franske ere i Besiddelse af den største Deel af Kærnthen med Krayn. Det franske Hovedqvarteer ere i Kraynburg.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-04-14
Wien, den 1ste April. J Dag er ingen officiel Efterretning bekiendt fra Erkehertugens Armee. Efter private Beretninger, hvilke stedse en foruroligende, skal Erkehertugens Hovedqvarteer endnu være i Klagensurt, 20 Poststationer herfra. Det hedder, han vil levere et afgiørende Slag, naar han har erholdet alle Forstærkninger. Hans Adjudant Grev Wratislaw har erholdt en stærk Blessure paa Armeen. Keiseren har i en Stats conference antaget den tilbudte ungarske Jnsurrection. Den vil udgiøre imod 40000 Mand Cavallerie fra Adelen, som alt – om 3 Maaneder kan rykke i Marken.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-04-14
Buonaparte har, efter at have forceret Passet Ponteba, erobret det store Batterie sammesteds med Storm, og drevet General Oczai tillige imod Passet af Tarvis, opbrændt Pladsen Pantoffel. For at adskille Erkehertugens Armee fra Corpset i Tyrol, skikkede han ogsaa et Corps af sine Tropper over det uveisomme Kreusberg, hvilket ligeledes brak ind i Kærnthen. Fra Mayland tog han 75000 Ducater med til Tagliamento, for strax paa Stedet at belønne sine Soldater for Overgangen over denne Flod, men den var saa let, at de kunde giøre det uden Belønning.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-04-14
Amsterdam, den 4de April. Med overordentlig Leilighed har man her den Efterretning, at de Franske ere indrykkede i Triest. Til lige Tid bliver forsikkret, at Fredsmellemhandlingerne imellem Keiseren og den franske Republik virkelig have taget deres Begyndelse, og at Kongen af Preusen, paa Ansøgning fra det franske Directorium, bliver Fredsmæglere imellem samme.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-04-14
Kiøbenhavn, den 14 April. Solgt ved Auction den 11te April Grunden og Rudera af afg. Vertshuusholder Rasmus Ribers afbrændte Huus i Studiestrædet, til Brændeviinsbrænder Rasmus Nielsen Holst for 506 Rdlr. i Wandsbeck, den J Tallotteriets 573 Trækning 11te April, udkom følgende Nummere: Confirmations=Bønnen, som efter Kongelig Befaling skal bruges ved Confirmations=Acten, er tilkiøbs at bekomme i det Kongelige Bogtrykkerie for 2 Sk., hæftet 4 Sk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-04-14
AVERTISSEMENT. Tirsdagen den 18de April førstkommende H., om Formiddagen Kl. 9 Slet og følgende Dage, skal endeel Kramvahre og Løsøre, bestaaende af Silke= og andre couleurte Baand og Bendler, Musselins og Silke Schawler, fiint bleget Garn, Chocolade og præparerede Pennefier, ostindiske og andre couleurte Tørklæder, Ginganger, Sirtzer og Sirtzkattuner, couleurte Atlasser, Armosiner, Tafter, Klæde, Kasimir, effene og broderede Nansuk, fine Mands Halsklude og Dame tørklæder, stribede og effene Nettelduger, fine Hampe= og andre Lærreder, Silke= og Bomuldstrømper, Tanjebs, Sirtsakker, Alady, Cassa, Embser, gl. Rum og Citronsaft, Stierneannis, Assia, Cancelfrøe og Porcelainer, samt et Partie Nürnbergervare, med mere. Jtem: endeel Guld, Sølv, Tin, Kobber, Jern og Bliktøi, Glas, Steentøi, Meubler af Mahonitræes rammede Speile, Sophaer, Canapeer og Stole, Sengesteder med og uden Omhænger, Chatoller, Dragkister, Skriverborde og adskillige andre Trævare, Linned, Gang= og Sengeklæder, Kobberstykker og Bøger. Saa og 5 Lysekroner, en Stadskareth og Geschier, Sadeler og Ridetøier, Gulvdækkener, Gevæhre, Pistoler, et Clavisimbal- og 3 Claverer, en engelsk dolons Tubus, et Mecroscopium og en Kikkert, med videre, ved offentlig Auction udi Hans Hornbechs Gaard No. 18 i Vimmelskaftet til de Høystbydende skal bortsælges, imod contant Betaling ved Tilslaget, eller naar forlanges, af fornævnte Hans Hornbech, hos hvem de trykte Catalogi ere at bekomme, imod 4 Sk. til de Fattige. Og meldes til Efterretning, at de som staaer tilbage med deres Regningers Betaling fra andre Auctioner, ikke kan vente at faae nogen Credit paa denne Auction, forinden de har betalt deres skyldige Regninger.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-04-17
Kiøbenhavns Aar. No. au. Juul. anstalt. Post-Tidende. Pastitutninlille Mandagen, den 17 April. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved J. F. Schulz.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-04-17
Madrid, den 9de Martii. Under dette Datum, meddele Tidenderne en Afskrift af det Brev, Fredsfyrsten under 3die Martii skal have udstædet til Cardinalen af Lorenzana, og de øvrige, for at beordre dem til Rom; og hvori blandt andet tales om et forehavende af Paven, at forøge sin Eiendom med et Land, som de Engelske havde frataget et Folk, der havde afsat sin Souverain (Corsica) ligesom deri og siges: at der for Spaniens Konge ikke bliver andet tilbage, end hemmelig at lade bede for Hs. Hellighed i alle Kongerigets Kirker, til han efter omstændeligere Anviisninger kan bestemme, om det kan skee offentlig Men Tidenderne tilføye, at vel nu, da Pavens Fred er sluttet, skiøndt ikke af Directoriet forelagt Lovgivningen til Ratification, de trende Prælaters Sending ikke vil finde Sted.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-04-17
Cadix, den 10de Martii. Adminil Gravina er kommet hertil, for at paatage sig Commandoen over vor Flode. Der er givet Ordre til at proviantere den, og sætte den i Stand til at løbe ud, saasnart mueligt. Admiral Cordovas og de under ham commanderende Søeofficerers Forhold skal undersøges af en Krigsret. Forbittrelsen imod dem er steget til det høyeste. Nogle af disse Officerer, som vare komne til Lands fra Portugal, have været nødsagede at forklæde sig, for ikke underveis at steenes af Folket.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-04-17
Dunkirchen, den 23de Martii. Den her udrustede Flotille paa 6 Kanoneerslupper, hver paa tre 24 Pundiger, og tyve flade Fartøyer, hvert paa een 12 Pundiger, gik i Forgaars i Søen. J Morges tidlig saae man dem i Fægtning med nogle engelske Skibe, der synes at drage sig tilbage. J dette Øieblik synes Flottillen at vilde komme tilbage paa vor Rhed. (Breve fra Paris erklære den hele Expedition for aldeles ubetydelig, hvilket midlertid vel meget vil komme an, saavel paa, hvorhen den er bestemt, som især, hvad enten det engelske Ministerium vedbliver at gyde Olie, eller omsider lærer at kaste Vand paa den indvortes opblussende Jld).
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-04-17
Haag, den 4de April. Den franske Gesandt, Borgeren Noel, har til National-Conventen i det franske Directoriums Navn overgivet en Note, hvori drives paa ikke at afvige fra den decreteerte Eenheds og Udeleligheds Grundsætninger, og derfor ikke at lade stemme i Provindsviis over Constitution, men Mand for Mand af alle stemmedygtige Borgere.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-04-17
Den 25de klagede et Conventlem over, at en af General Deieans Adjudanter paa Generalens udtrykkelige befaling var giennemreist en stor Deel af Friesland og i Leuwarden havde forelagt Provincial-Forsamlingen adskillige Spørgsmaal, saasom, hvad det frieslandske Folk sande Tænkemaade var, hvad der havde været Aarsag til de sidste Uroeligheder, hvad Frieslænderne dømte om den ny Constitution, hvad Folket dømte om Gieldens Sammensmeltning, o. s. v.; hvilke Spørgsmaal Angiveren og flere ansaae for Jndgreb i Nationens Friehed og Uafhængighed. Andre meente, at Provindsen, hvis den tænkte saa vel vilde have klaget; Vitringa og Maanen, der i Anledning af dette Oprør havde været sendte til Friesland, erklærede, de intet vidste deraf, og Officeren havde rimeligviis spurgt discursive, og uden Ordre.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-04-17
Paris, den 31te Martii. Man taler her mere, end nogensinde om Fred. Det keiserlige Hof skal ingenlunde være utilbøyeligt til at antage General Clarkes Forslag i Overveielse. Der skal herom bleven sendt en Coureer til Berlin, Petersborg, og London. Det hedder, at Frankerig paastaaer blot Belgiens Afstaaelse, og sin Grændses Udvidelse til den venstre Rhiinbred, og derimod vil give Keiseren Lombardiet tilbage, og i øvrigt holde ham skadesløs. (En lignende Efterretning have Tidenderne meddeelt under Artiklen Amsterdam den 4de April, men uden dog at bestemme Vilkaarene, fra Frankfurt berettes ligeledes, som et Sagn, at Huonaparte skulde have tilbudet Erkehertugen at tilbagegive Lombardiet; ja en anden Efterretning fra Paris, men der dog ligeledes er uhiemlet, angav, at Tractaten allerede den 23de Martii skulde være undertegnet, og Keiseren derved, foruden sine mistede italienske Lande, tillige have faaet de trende Paven fratagne Provindser).
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-04-17
München, den 1ste April. Fra alle Sider komme nu Efterretninger, der forøge Sandsynligheden af en nærforestaaende Fred. Denne torde vel blive sluttet paa den venetianske Republiks og Hertugen af Modenas Bekostning, hvilken sidste igien af Kirkestaten skulde holdes skadesløs. Det turinske Hof skulde da imod Afstaaelse af Øen Sardinien faae en Deel af Savoyen, Grevskabet Nizza, og et Stykke af det gennesiske igien.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-04-17
J Negotiationerne skulle og to fornemme Genueser, Lomellini, og Guistiniani tage Deel.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-04-17
Det hedder vort Hof har igien knyttet Neutralitets Underhandlingen med Frankerig (der afbrødes i Fior, da der ingen Fare syntes paa Færde).
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-04-17
Wien, den 1ste April. Herfra er, efter Forlydende, sendt Courerer i Forgaars til London og Paris, med Depecher, der angaae den Fred, der mellem Østerrig og Frankerig skal sluttes. Publicum ønsker samme indstændig, og man veed, at de Franske selv ikke ere utilbøyelige dertil. Jo længere de Franske bryde frem, jo høyere torde de spænde deres Fordringer.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-04-17
Man forsikkrer, at Kongen af Sardinien har sendt to Commissairer til Mayland, for at føye Anstalter til de sardiniske Troppers Giennemmarch, som skulle støde til den franske Armee.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-04-17
Jtalien, den 26de Martii. Bergamos Jndvaanere have valgt 24 provisoriske Repræsentanter, og forlange af Buonaparte, og af Directoriet, til hvilket de have sendt Deputerede, at indlemmes i den cispadanske Republik. Alt den 15de udkom i Bergamo en Proclamation til de øvrige venetianske Provindser, hvori de bekiendtgiøre deres nye Friehed, og anføre, hvad de hidtil have lidt af Venetianerne. Af 220000 Jndvaanere, havde aarlig 500 mistet Livet efter Lov og Dom; man havde bestandig været omgivet af Svirrer og Spioner; Justitsen var paa det uselste forvaltet, tre Millioner Livres aarlige Afgifter havde endnu ikke været nok for den despotiske Gierrighed. Disse Penge vilde nu blive brugte til at oplives Handelen og Manufacturerne i Landet; Maylænderne havde allerede tilladt frie Udførsel af Kornvare til det bergamesiske, o. s. v.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-04-17
Den fra Livorno udløbne liden spanske Flottille ventedes i Ancona, hvor allerede en Fregat paa 40 Kanoner var ankommet. Ved Besiddelsen af denne Stad, hvor Garnisonen er forstærket med 2000 Mand cispadanske Tropper, ere de Franske nu Herrer af det adriatiske Hav.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-04-17
Wien, den 5te April. Den Stilling, hvori Erkehertugens Armee befinder sig, er hidtil intet mindre end beroeligende. Han har endnu for faa Tropper, til at sætte en Dæmning mod den Krigstrøm, hvormed de Franske true at oversvømme Østerrig. Deres Hovedhensigt synes at afskiære hans Armee, og betage ham Communication med Tyrol og Rhinen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-04-17
Wiens Stilling er midlertid foruroeligende. De der eie Kobberbiergamt Obligationer, tilte i disse Dage til Børsen, men der fandtes ingen Kiøbere. Enhver løb til Banken, at omsætte sine Bancosedler mod reede Penge; men Banken var lukket; Regieringen havde befalet, at undersøge dens Tilstand, og give Jndberetning om de forhaanden værende reede Penges, og de circulerende Bankosedlers Beløb. Nu er den vel aabnet igien; men imidlertid have vore Agioteurs høylig nyttet Bestyrtelses Øieblikket, og Guld og Sølv er meget steget i Priis mod Bankosedler. De herværende Casematter, Volde, Miner, og underjordiske Gange ved Fæstningen ere blevne undersøgte, og uden for Linierne de Stæder anviiste, hvor i Nødsfald Batterier og Forskandsninger kunde anlægges.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-04-17
General Lauer er udnævnt til Commandant; en Post, der i mangfoldige Aar ikke har været besat. Disse Anstalter, tilligemed de ufordeelagtige Rygter bragde mange Mennesker til at kiøbe sig betydeligt Meelforraad, af Frygt for Hungersnød. Mange ængstedes og, da de saae, at endeel af Adelen bortsendte deres betydeligste Effecter, at man flygtede med Archi perne, og at Slottet i Ofen lavedes til at modtage den keiserlige Familie. Nogle Tidender berette, at man i det hele taget gik Fremtiden modig imøde, andre tale om en dump Stilhed, der grændsede til Følesløshed, og skulde herske hos største Deelen af det vienske Publicum; andre berette igien, at Publicum paa det lydeligste tilkiendegiver sin Længsel efter Fred. Midlertid smigrer man sig, at denne er nær blandt andet paa Grund af, at mange af de anseeligste Kiøbmænd, der vilde indgive Regieringen en Ansøgning om Fred, nu vægre sig ved at underskrive den; hvoraf man slutter, de have Vink om, at den er ufornøden.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-04-17
Det almindelige Opkald i Ungern synes i adskillige Comitater at finde Vanskeligheder. Keiseren har i en Bekiendtgiørelse til Wiens Jndvaanere ladet Publicum, høytideligst forsikkre, at Hs. Majestæt paa ny sysselsætter sig med Fredens Fremskyndelse. (Venedig nævnes endnu, som det Sted, den er at vente fra).
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-04-17
Den salzburgiske Grændse. Breve fra Salt burg af den 3die mælde, at de Franske nu ogsaa have besat Klagenfurt. Til Triest ere 2000 Mand franske Tropper ankomne til Søes fra Ancona. De franske skulle der, saavelsom i Kærnthen og Krain, udskrive meget stærke Contributioner.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-04-17
Den tyrolske Grændse, den 4de April. Efter Gaars Beretninger fra Jnspruck er den 2den skeet et Angreb paa de franskes Stilling ved Brixen; men den skal være mislykket. (Andre Efterretninger bebude, at de Franske med Tab af 500 Mand skal være tilbagedrevne fra et Angreb paa Brennerbierget, paa hvis Frelse Jnsprucks Skjæbne beroer. Atter andre Tidender bebude, at Bønderne fra det tyrolske Landværn ere ueenige med de øvrige Tropper, især med Croaterne, og begaae mange Uordener.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-04-17
Rom, den 18de Martii. J disse Dage er her opdaget en ny Sammensværgelse, som henimod 600 Væbnede havde taget Deel i. Adskillige Militaire, Geistlige, og andre ere hæftede, Patroullerne fordobblede, Vaticanets Porte befatte med 100 Sveitsere, hvoraf hver har 25 skarpe Patroner. Ved alle Porte er plantet Canoner. Pavens Nepoter have flygtet deres Kostbarheder til Terracina. Cardinal Statssecretair Busca har forlangt sin Afskeed, og Cardinal Prinds Joseph Doria er udnævnt til hans Eftermand.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-04-17
Jtalienske Grændse, den 3die April. De piemontesiske Tropper, som droge en Cordon paa den may landske Grændse, og som beløbe sig til 15 16000 Mand, skulle nu, efter Forlydende, forstærke Buonapartes Armee (de parisiske Efterretninger bemægte vel Forbundet at være fuldkommen i Rigtighed, men de vienske Tidender bekræfte det; det sandsynligste er vel, at de sardiniskulle ske Tropper – som fra Mayland berettes rykke ind i Lombardiet, at afløse de franske Tropper, som drage Buonaparte til Hielp).¬