Berlingske Tidende, 1798-04-16
Paris, den 3die April Sorministeren er kommen tilbage fra sine Reiser til Sal. havnene. Han har lagttaget adskillige Befordringer og fornemmelig føiet Anstalter til, at Søefolken, hvis Sold hidindtil ikke ordentlig var bleven betalt, faaet nu nøiagtigen samme, og at det resterende bliver dem tillige betalt. Paa adskillige Beretninger fra Søeministeren, besluttede Dirretoriet den 31te Martii. Da Mangelen paa nøie Forbindelse imellem Land= og Soemagten som er bestemt til en Landgang paa Engeland, gandskelet kan hindre Huttigheden, i Foretagenderne og et lykkeligt Udfald, saa betaler Directoriet: 1) General Buonaparte skal i denne Derade demire sig til Brest, og paatage sig Commanden over Armeen med Engeland, ag Han skal fore Over Opsigten over den hele Land- og Søemagt, som er bestemt til en Landgang paa Engeland. - Gendarmeriet har faaet Ordre at indlevere an Søefolk, som søge at unddtage sig Reqvisitionerne til Tienesten. - Contra Admiral Neille har foreløbende paatager sig Commanden over Søemagten, og hidset Fag paa Ling ske det Occan paa 120 Kanoner. Dite Linieskibe ligge paa Ad den af Brest og 6 paa Rheden af Toulon - Den portuginske Minister Ridder de Arranso, som har siddet i mange Maaneder i Temple, er endelig paa Justitsministerens Beretning. til hvilken Undersøgelsen af denne Sag var betroet, sat igien paa fristod. Hans Hoshar giver ham store Beviser paa Deeltageligt hans Stiene meden anlagt Lange. – Jtalien og alle omliggende Lands sones at forenaae store Forandring. ger. Alle Ommændigheder og den nørste Sandsynlighed. tale derfor - Den 31te Martii blev dende Minister fra Storhertugen af Toleg at bevarer Aggelige som ved det sidste Oprør i Romsaameget vide stande Franskes Fordeel forestillet Directoriet i en offentlig andene. Han forsikrede i sin Tale, at Storhertugenanger udtønskede endat knytte det lykkelige Venskabsbaand endnu igang som for bestandig forenede Tolgang med antage Det er mig meget behageligt lagde han, at og lade dette ærefulde Gesandtskabslandt en stor Nation som ved sin Maarittstager, til Maalent for sin Hengivenhed og Agtels Dimanget at sine Alliertes Stater, men Graden af deres Tideskab og Hengivenhed. J det Svar lem Direktoriets Prændent. Borger Merling sand lagde hans Belumægtigede Hr. Minister fra de Kongelige ved Sidelinger af Tolcona Directøier veed saa meget dramere at førte Palle paa det Sindelap, som Dandserne for det da det har erfaret Storberingen af Toleangs fredelige Characteer i hans Opførsel, mod den franske Repaalet. Dettrans anvernementledes langudenlan sk. Forstaaeler bler ved Overbeviisninger af Ret farlighed Aabenhiertighed de Troeskab Denner dets Politils Dommelighed og det aabenbares og en lige Venner saavelsom fine Kiender samme saasom den udgiør de Første. Tillid og de Side Forskrækkelse. Ul en Tvivler den Tiltil merelands hørte, da Republiken itte mere skulde tiende no en Fiende og da Freden og Mennestehedens Lytte skal blive Belønninger for dens Kampe, Arbeide og Opallet. Men endog da skal den vide at giøre Forskiel paa de Regieringer. som først have lagt dene Venskab. Storhertugen af Tostanlunden oprigtigt have grune noget Valgt en nye besandt. som havde været mere behagelige danske Borgere, end Deres Aldrigskulle han glemme Deres Opførsel paaen Tid, da Republikens Ambassadeur var i Rom udsat for en Regierings hommenge Fornærmelser der 115 Aarhundrede havde giert sig berømt ved sin Tilsløshed, og ved hvis Styrtelse Verden endelig er blevenhavner