Berlingske Tidende, 1816-09-23
Den 13de September. Vore Tidender for idag indeholde følgende Efterretninger om det brittisk, nederlandske Foretagende mod Algier: Den 27de, henimod Klokken 1 om Eftermiddagen, lod den engelsk Flaade, som med Indbegreb af sex hollandske Fregatter var 32 Seil lere stærk, sig see for Algier. Efter at Admiral Exmouth havde begyndt at underhandle, lod han Skibene lægge tværs for Rheden paa Pistolskuds Vidde og under Havnens Batteriers Jld. Han selv tog sin Plads ved Jndløbet til Havnen, og saa nær ved Qugien, at hans Master berørte Husene. Hans Batterier toge de i Havner værende fra Siden, og beskiøde de algierske Kanonerere, som vare dækkede. Engellændernes Jld varede over sex Timer, og forøgede kun Fiendens Raseri, da to engelske Officerer baade om Tilladelse til at afseile i en Baad, og sætte Jld paa den første algierske Fregat som spærrede Jndløbet til Havnen. Denne kjække Beslutning lykkedes fuldkommen. En frisk Vestenvind satte snart den hele algierske Escadre i Brand. Fem Fregatter, fire Corvetter og tredive Kanoneerslupper bleve et Rov for Luerne. Staden har liidt ubetydelig dog have ogsaa Bomberne der anrettet anseelig Skade. De engelske Skibe ere meget stærkt beskadigede, og Tabet paa begge Sider anslaaes til 1000 Mand. En algiersk Fregat, som geraadede i Brand, og af Vinden dreves hen mod det engelske Admiralskib nødte dette til at kappe Anker, og en Tidlang at drage sig ud af Fægtningen. Tabet af Skibsmandskab anslaaer man til 200. Lord Exmouth er bleven saaret, og Capitainen paa en af Fregatterne er bleven. Under hele Fægtningen besøgte Deyen uophørlig alle Poster, og opmuntrede sine Soldater til tapper Modstand. Den 28de laae den engelske Escadre for Anker paa den store Rhed. men udenfor Kanonskuds Vidde. Den 29de sluttedes en Vaabenstilstand paa den af Admiralen strax i Begyndelsen foreslagne Basis. Følgende ere dens Hovedbetingelser : 1) Regentskabet anerkiender Afskaffelsen af Europæernes Slaveri i Algier, og sætter, ifølge denne Grundsætning, strax alle europæiske Slaver i Frihed. a) Som Erstatning for den i Bonn og Oran anrettede Skade udleverer Regentskabet strax de 300,000 Piastre, som Neapolitanerne have bragt til Algier. 3) Consulatsforæringerne ere afskaffede; men da de ere en orientalsk Skik, saa kunne de endnu bibeholdes som personlige Foræringer ved enhver Consuls Ankomst, og overrækkes i dennes eget Navn ; dog maae de aldrig overstige 500 Pund Sterl. 4) Kongeriget Nederlandene skal i Forhold til den hollandske Esca dres Andeel i denne Expedition nyde samme Privilegier som Engelland. 5) Der skal sluttes en ny, formelig Tractat mellem Engelland og Regentskabet i Algier, hvori Kongeriget Nederlandene skal tage Deel. Iøvrigt er det bleven stipuleret, at Regentskabet skal være berettiget til at fore Krig mod de forskellige europæiske Magter, men at de af disses Undersaatter, som falde i deres Hænder, ikke skulle giøres til Slaver, men behandles som Krigsfanger, hvilket ogsaa allerede tidligere er bleven bevilget af Regentskaberne i Tunis og Tripolis. Desuden hedder det endnu, at Deyen har ladet sin Marineminister halshugge, fordi han ikke nok har agtet paa, at Lord Exmouth tykkede frem og giorde alle muelige Anstalter til Angreb under Underhandlingerne.