JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1796-07-06
for Danmark er bleven fastsat, at ikke flere, end 2 Stokkemænd, skulle sidde, som Vitterligheds Vidner, i Extra Retterne, naar Tingsvidnet føres i Delinqvent-Sager; Saa anordnes herved: at der, i lige Tilfælde, og ikkun skal bruges i Norge 2 Laugrettesmænd. Fornævnte Bestemmelse skal ogsaa gielde ved Hovedsagernes Behandling, naar Tingmændene blot sidde i Retten, som Vitterligheds Vidner; men, i Livs og Æres Sager, hvor de, i Følge D. L. 17519, og N. L. 175220, tillige ere Meddomsmænd, bør der forholdes efter det, som er foreskrevet i denne Vor Anordnings 24 s.s. 37. Da Vi er bleven underrettet om, at adskillige Under=Dommere staae i den Formeening, at enhver Tyvssag er Æres=Sag, uden Hensigt til de Formildelser i Straffene, for simple Tyverier, som ere fastsatte, ved Forordningen af 20de Februarii 1789. og at der, af denne Aarsag, paa nogle Steder tilkaldes Meddomsmænd i alle deslige Sager, men paa andre Steder ikke; Saa have Vi fundet for godt, at hæve den Forskjellighed af Meeninger, som i dette Tilfælde har fundet Sted. Til den Ende befales, at ligesom bemeldte Forordnings 4 og 5 H. bestemme de Tilfælde, i hvilke Straffene for den omhandlede Forbrydelse medføre, at den Skyldige bliver æreløs; Saa bør og Tinghørerne, i Følge D. L. 1 B. 5 Kap. 19 Art. og N. L. 1 B. 5 Kap. 20 Art., allene tiltræde Retten, som Meddomsmænd, naar Misgierningen er af det, der benævnte grovere Slags, men, hvor Forseelsen er af de ringere Slags, for hvilke de øvrige o. 1 Forordningen fastsætte forholdsmæssigen mildere Straffe, bør Underdommeren paa kiende Sagen, uden at tilkalde Meddomsmænd. s. 38. Ved at giennemtænke de Midler, ved hvilke unyttig Forhandling i de offentlige Sagers Gang kunde afværges, i Forening med den fuldkomneste Sikkerhed, om, at intet forbiegaaes som kan bidrage til at forskaffe den fornødne Oplysning om alt det, der enten kunde tiene til Forsvar for den Paagieldende, eller lægges ham til Brøde, have Vi taget under Overveielse. at der ikke sielden medgaaer meget lang Tid til at forskaffe de, ved Forordningen af 21de Maii 1751 befalede, Attester af Kirkebøgerne, om den Anklagedes Alder, især naar denne er Udlænding, eller er fød paa et langt fraliggende Sted i Vore Riger og Lande: hvoraf følger, at den Vedkommende, naar han er personligen hæftet, ofte, formedelst saadan Udsættelse, liden mere, ved at holdes imidlertid i et langvarigt Fængsel End ved den Straf, som Loven fastsætter, for den afham begangne Forhendelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1796-07-06
J Betragtning heraf, befale Vi allernaadigst, at i Tilfælde at, at der maatte udfordres lang Tid, for at tilveiebringe saadan Attest om den Anklagedes Alder, da maae hans Tilstaaelse om at være kommen til Lavalder, antages som Beviis i denne Henseende, der som hans Forbrydelse ikke er saa stor, at han tiltales paa sit skiv, eller til at hensættes i Fængsel, for sin Livstid. Dog ber Dommeren og Langrettes, eller Stekkemændene tillige i Protocollen attestere, om det klarligen kan kiønnes af hans Udseende, at der ingen Tvivl kan være om, at han jo er ældre end 15 Aar.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1796-07-06
J Sager, hvor det gielder om den Tiltaltes Li eller hans Frieheds Tab for bestandig, bør det have sit Forblivende ved Forordningen af 21de Mai 1751. J øvrigt skulle Præsterne, under Straf af 50 Rdlr. Bøder til de Fattige, uden mindste Ophold, meddeele de Attester som udfordres og af Vedkommende forlanges, til Oplysning i Deliqvent- og Justits Sagerne og det skal paaligge Dommerne, i Tilfælde af Forsømmelse fra Præsternes Side, at andrage saadant for Cancelliet, som bør foranstalte den Paagieldende tiltalt og dømt til at udrede de foranførte Bøder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1796-07-06
10de Kapitel. Angaaende Tilsyn og Opsigt med, at de beneficerede Sager forsvarligen og lovligen føres. s. 37. Da billighed tilsiger, at Justitsvæsenet bør sørge for, at de Fattige, som forundes benefria paa hvertatis, bliver lovligen forsvarte, efterdi de ikke kunne selv vælge deres Sagforere, men maae lade sig nøie med dem, som at Øvrigheden beskikkes, til at vaage for deres Ret; Saa skal det være Dommernes Pligt, i alle Sager, hvor nogen har havt Beneficium paa pertatis og frie Forsvar, nøie at paasee, om den vedkommende Fattiges Sag er bleven hurtigen fremmet, og lovligen ført, og, paa det at derom kan haves vedbørlig Sikkerhed, skulle samtlige Domstole i deslige Sager, holde sig de samme Regler efterretlig, som i 355, er foreskrevet, i Henseende til Retternes Opsigt med de offentlige Sagers Gang.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1796-07-06
11te Kapitel. Angaaende hvilke Egenskaber der fordres hos dem, der beskikkes til Procurator, samt Løvte om fortrinlig Befordring, naar de udmærke dem ved Retskafhed og Duelighed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1796-07-06
Det er høist magtpaaliggende, at Sagførerne ere Mænd af Kundskaber og Retskaffenhed; Vi ville derfor, at der skal bruges meget Varsomhed, i Henseende til Valget af dem, der beskikkes til Procuratorer, og at det nøie skal paasees, at de, som dertil antages, besidde saadanne Egenskaber, at man med Grund kan vente, de ville hædre deres Kald, ved Handlinger, som svare til dets Bestemmelse, til at opnaae dette Øiemærke, ville vi ogsaa at Procuratorer skulle gives sikkert Haab om videre Forfremmelse, naar de i nogle Aar, have udmærket sig ved Duelighed, Fliid og Redelighed i Sagførelsen. Paa Grund heraf, befale Vi allernaadigst: J. 40. At ingen maae antages til Procurator, enten ved Over= eller ved Underretterne, med mindre han har aflagt Prøve paa sin Duelighed i Lovkyndigheden, ved Examen af det juridiske Facultet, og beviser, med sammes Attest, at ham er bleven tilkiendt Caracteer af Beqvem, ifald han har taget dansk Exammen, og, i det ringeste Haud illandabilis, dersom han har taget den paa Latin, samt tillige kan fremligge paalidelige Vidnesbyrd om, at han er bekiendt for at være en god og sædelig Mand. Naar han saaledes har gotgjort, at besidde disse Egenskaber, maae han først gives Tilladelse til at fore Sager for Retterne, i et vist Distrikt, hvor der behøves Procurator, i 2 Aar, og derefter, naar han, i denne Prøve Tid har lagt for Dagen, ved sit Forhold, at han er en duelig og retskaffen Mand, bor ham meddeles Bevilling til at være virkelig Procurator ved Over- og Underretterne i et heelt Stift. Dog følger det af sig selv, at han, i de 2 PrøveAar, bør tage Deel med de andre Procuratorer i at udføre befalede og beneficerede Sager. S. 41. Procuratorer, som udmærke sig ved Duelighed, Fliid og Retskaffenhed, skulle, efter nogle Aars Tieneste fortrinligen befordres til Dommer-Embeder og andre Justits=Betieninger. S. 42. J Overeensstemmelse med D. og N. Lovs 1 B. 9 K. 12 Art., samt efter Analogien af Jnstruxerne for General-Fiskalen og Kammer=Advocaten, bør Procuratorer, som, i Følge Beneficia paupertatis eller Processus gratuiti, ere befalede at føre Sager for offentlige Stiftelser og Fattige, tildømmes et billigt Sallarium, naar Sagen vindes paa disses Side; hvilket Sellarium bestemmes af Dommeren, og bør udredes af den tabende Modpart. Hvorefter alle og enhver Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1796-07-06
Ligeledes har Hs. Majestæt under 10de hujus udstedt følgende Placat, angaaende Auctions Forvaltere i Danmark og Norge: Da Licitations Forretninger over Reparationer og deslige, som vedkommer offentlige Stiftelser, forvolde disse betydelige og alt for bebyrdende Udgivter, formedelst det Salarium, som derfor paastaaes af Auktions Forvalterne; Saa har Hans Kongel. Majestæt, ved Resolution af 27de f. M., behaget, til almindelig Regel, i denne Henseende, at fastsætte: At vedkommende Auctions Forvaltere, for saadanne Licitations=Forretninger, ikkun skulle tillægges halvt Salarium hvilket bør udredes af bemeldte Stiftelsers Kasser. Hvad derimod Auktioner over publike Eiendomme angaaer, da skulle Auktions=Directsrerne for disse nyde fuldt Salarium; dog at det altid, i forekommende Tilfælde, indføres i Auktions=Conditionerne, at samme betales af Kiøberne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1796-07-06
Denne allernaadigste Resolution bliver herved, til alle Vedkommendes Efterretning og Efterlevelse, bekiendtgjort.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1796-07-06
Bekiendtgiørelser. Udi Them Bye og Sogn i Wrads Herred Ringkiøbings Amt, er den 19de April sidst Skræder Andreas Hansen, Føns bortdød uden Livs Arvinger, og da hans Enke ved Registeringen angav at der vare adskillige fuld og halv Sødskende til den afdøde, hvis Navne eller Opholdsted, hun ikke vidste, saa bliver disse herved med 12 Ugers Varsel 3de Gange indkaldet at møde ved Skiftet efter bemeldte Skræder Fons, som foretages til Slutning Løverdagen den 15de October næst, om Formiddagen Kl. 10 udi min Boepæl Catrinedahl i Tørsting Herred, Schanderborg Amt; at den anmeldte Gield opløber langt høiere end Boen Jndtægt, finder jeg til deres Efterretning nødvendig at melde. Skulle flere end de sig meldte Creditorer være, bliver de herved ifølge Placaten af 26de October 1792 indkaldte at møde fornevnte Tid og Sted. Catrinedahl den 28de Junii 1796 Holst.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1796-07-06
Herredsfoged og Skifteforvalter i Wrads Herred.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1796-07-06
Efter Jndsidder og Enkemand Jens Laursen, som døde i Rustrup udi Them Sogn, Wrads Herred, Ringkiøbings Amt, haver hidtil ingen Arvinger meldt sig, skiønt den til Kirkestævne har været udstædt Jndkaldelse; hans ringe Efterladenskaber er den 19de Januarii sidst af da værende Herredsfoged og Skifteforvalter registeret og derefter ved Auction udbragt til 17 Rdr. 3 Mark. Hvorvel der altsaa vil blive saare lidet og formodentlig intet at Arve, Jndkaldes dog herved med 12 Ugers Varsel i de Berlingske Aviser og Aarhuus Stifts Tidender, den eller de som formeener sig berettiget til Arv efter fornevnte afdøde Jens Laursen, at møde i Rustrup Mandagen den 17de October førstkommende, og saadan deres Arve Ret at bevise da Skiftet bemeldte Dag forventes og agtes sluttet. Skulle der være anden Gield paa Boen end den som allerede er anmeldt, da bliver efter Placaten under 26de October 179. enhver det har nogen Fordring til den afdøde indvarslet at møde fornævnte Tid og Sted, da de skal nyde Ret efter Boets Tilstand. Catrinedahl den 28de Junii 1796. Holst. Herredsfoged og Skifteforvalter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1796-07-06
Placat. J Anledning af Rider eller Brevpostens forandrede og hurtigere Gang, fastsattes herved Jndleveringstiden. ved Aarhuus Postcontoir saaledes: For de Breve som skalle afgaae med den fra Haderslev kommende og til Aalborg eller den nordre Side bestemte Post. Om Sommeren: Mandag og Torsdag indtil Kl. 5 om Aftenen. Om Winteren Mandag og Torsdag indtil Kl. 8 om Aftenen. For de Breve, som skulle afgaae med den fra Aalborg kommende og til Hadersleb eller den søndre Side bestemte Post. Om Sommeren, Tirsdag og Fredag indtil Kl. 9 om Aftenen. Om Vinteren, Tirsdag og Fredag indtil Kl. 8 om Aftenen. General=Postamtet den 18de Junii 1796. Koefoed. Schiffmann. Fieldsted. Lange. Monrad. Poul Pedersen Granslef med Tilnavn Kommer, hans her i Byen eiende Huus med tilliggende Agger og Grund samt iværende Jern Kakkeloven, bliver efter Vedkommendes Forlangende stillet til en eeneste Auction paa Ebeltoft Raadstue Løverdagen den 30te Julii førstkommende lokken 2 Slet Eftermiddag og da absolut bortsolgt efter de Conditioner som paa Auctionsstedet kundgiøres og hvorfor Lysthavere sig til Tiden behagelig vilde indfinde. Ebeltoft, den 18de Junii 1796. Fellumb, Auctions-Directeur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1796-07-06
Som Executores Testamentarii, efter forhen afgangne Proprietair, Hr. Christopher Jerboe, og hans nyelig bortdøde Enke, Madame Jngeborg Brandt, aabne u vores Forretning paa benævnte Afdødes Hovedgaard Aaes i Taars Sogn, under Hiøring Amt, den næstkommende 23de Julii Kl. 10 Formiddag, i Følge vores Declaration ved Registerings- og Vurderings Forretningen, som at den ordinaire Skifteforvalter er fuldført i rette Tid, hvilket herved bekiendtgiøres til alle Vedkommendes behagelige Efterretning. Hiøring og Nacheberggaard, den 29de Junii 1796. M. Brandt. Peder Jensen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1796-07-06
Hovedgaarden Aaes, beliggende i Taars Sogn, Borglum Herred, Hiøring Amt, samt dens underliggende Gods, som udgjor omtrent 230ve Tønder Hartkorn, bliver stillet til offentlig Auction i næstkommende September eller October Maaned, hvilket forløbig herved bekiendtgiøres til Lysthavendes behagelige Underretning, og Dagen, Stedet, m. v. skal siden betimelig vorde tilkiendegivet i disse Tidender. Jmidlertid kan behageligst faae fuldstændig Efterretning, om Gaardens og Godsets B. skaffenhed, hos Hr. Forpagter Søebre paa bemeldte Aar hos Hr. Krog til Halshøigaard, hos Hr. Forpagter Thomsen paa Hammelmerse og hos Underskrevne; de uden skal vorde anvist, saa mart mueligt, hos hvem Jordebog og Conditioner kan faaes til Eftersyn, i Kiøbenhavn, Aa borg, Randers, Aarhuus, Horsens og Wiborg. Hie ring og Nacheberggaard, den 29de Junii 1791. M. Brandt. Peder Jensen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1796-07-09
Indenlandsk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1796-07-09
Kiøbenhavn. Under 17de Junii d. A. har Generaltoldkammeret imodtaget en Kongel. allerhøiest Resolution saalydende: Vi tillade allernaadigst, at i et Aar fra denne Vor Resolutions Bekiendtgiørelses Dag af at regne, maae hertil indføres og fortoldes fremmed Rum, imod at deraf erlægges 7 en fierdedeel pro Cent af Værdien i Told, 1 halv pro Cent i Accise, samt Still. af Potten i Consumtion, dog under det Vilkaar, at Rettighederne blive strax ved Jndførselen at erlægge, enten denne skeer umiddelbar, eller fra Transit=Oplaget. Med første skal en Division af den combinerede Escadre afseilg fra Kiøbenhavn, for at krydse nogen Tid i Nordsøen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1796-07-09
Aarhuus. Hans Høiærværdighed, Hr. Biskop ven tiltræder i Dag Reisen paa Visttatz i Hads, Bierre= og Hatting=Herreder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1796-07-09
Udpasserede. Fuldmægtig Neumann, Procurator Rodsted, Lieutenant Budt, Raadmand Trap.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1796-07-09
Jndpasserede. Capitain Lund og 2de Døttre.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1796-07-09
Under Forsegling blev mig i Gaar tilsendt 1 Rdr. med Hosskrift til 6 trængende Fattige fra F.) Disse 6 Nødtørftige takkede Gud og velsignede Giveren. Aarhuus den 9de Julii 1796. P. Willadsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1796-07-09
Udenlandsk. Frankrig. Den 26de Junii fik Directriummen, den behagelige Efterretning, at General Moreau, efterat han ved forstilte Angreb ved Manheim havde ført Fienden bag Lyset og derved skiulet sin egentlige Hensigt som en Lynild paa 5 forskjellige Stæder ved Strasburg, er gaaet over Rhinen med 40,000 Mand, og der overrumplet Fortet Kehl med sin Besætning af 900 Mand. Ved Courerens Afgang var der alt gjort 2000 til Fanger, hvoriblant Prindsen af Fyrstenberg. Adskillige fiendtlige Officerer bleve saa hastig overraskede, at man fandt dem endnu i deres Senge. General Buonaparte melder under 14de Junii, fra Tortona: At han har ruineret hortet Fuantes ved Commersøen og at Hertugen af Moden har overladt ham 1000 Flinter og 49 Kanoner, saa har han og bragt de revolterende Rigslehne i Jtalien til Lydighed, ladet Rebellernes Huse opbrænde og 16 af deres Chefs skyde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1796-07-09
Fra General Hoche og Hedonville indløber bestandig gode Efterretninger. J Laval skal over 2000 Chouans have nedlagt deres Vaaben. Af en Proclamation som Hoche den 13de Junii har ladet udgaae i Rennes, seer man med Forundring, at den bekiendte Marqvis von Puisane, som i en Tid af 15 Maaneder over 4 Gange paa forskiellige Maader er sagt død, lever endnu, eller, i det ringeste een som bruger hans Navn, for at skrive forskjellige Forslage til adskillige Republikanske Officerer, hvori han søger at giøre deres Troeskab vaklende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1796-07-09
Den bekiendte Rojalist Cormartin, har i en Skrivelse, til Politieministeren beklaget sig over sit haarde Fangsel, i St. Lo og forlanger for sin Dødsdom end længere Hen sidden i dette Fængsel. Det forhøiede Tillæg i Løn, som er tilstaaet Embedsmændene, formedelst Mandaternet ringe Værd, har endnu nedsadt den en taber nu 93 en fierdedeel Procento paa samme.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1796-07-09
Adskillige af de pariser Blade, taler nu alt lydeligere til Gunst for de Folk, som have indsadt deres Penge i Statens=Cassa og lever af Renterne, især de, som have laant deres Capital paa Livrenter. Jblant andet sig ger et af disse: Lad os jor ikke før Freden, slaae nogen Medaille paa vore Seire, da Bagsiden paa samme vil blive skrækkelig. Paa denne maatte vi lade udstikke al den Jammer og Elendighed som trykker saa mange respectable Familier, vi maatte derpaa udstikke den Fortvivl se og Hunger som driver disse til Selvmord. Ved de fulde Skuespilhuse og Spadseregange, ved de talrige og prægtige Karether som lader sig see, skiuler sig deres Elendighed, som forhen have eiet Middel standens Velstand og Dyder, holder sig i en Frastand, falder ingen besværlig og døer hielpeløs. Vore nye Rige udmærker sig derimod ved en forargelig Ødselhed, som i det mindste burde udsone sig ved Godgiørenhed, men, man overlader til Velgiørenhedsudskuddet, at sørge for de utallige Ulykkeliges Understøttelse, hvilket Udskud, vel er besadt med retskafne Mænd, men har kun en svag Hielp at uddeele. Faderen til Skuespillerinden, Raucour, har i disse Dage styrtet sig ned fra Loftslugen af et Huus, efterat han først havde givet sig et Knivstik. J hans Lomme fandt man paa en Seddel, at hans Død var frievillig, da han ikke længere kunde udholde dette skrækkelige Liv.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1796-07-09
Tydskland. Ved en Erpresse fra Overrhin haman i Frankfurt faaet Efterretning, at Franskmændene den 24de Junii om Natten er gaaet over Rhinen ved Kehl, bemægtiget sig et Batterie, og derpaa trængt sig frem til Lichtenau og Wehrstadt. Det hele Keiserlige Corvs som stod ved Schwetzingen er derpaa strax opbrudt for at gaae dem i Møde og tvinge dem tilbage. Den i Schwaben commanderende General Stein og det Condeiske Corps er og marscheret mod dem. Erkehertug, Carl forventes der ligeledes med et talrig Corps. Franske mændene havde førend de gik over Rhinen, først besadt en Rhinøe ved Fortlouis. Schrøck har de beskudt med gloende Kugler og derfra til Rastadt har man hørt en vedholdende Kanonade. Det synes ellers blot at være Franskmændenes Hensigt at anlægge en Broeskandse ved Kahl, deels for at sikkre sig mod de Keisers Overgang, deels for at sikkre deres Streiftog det Breisgaulske.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1796-07-09
Den 25de Junii om Natten har Franskmændene ganske forladt Egnen ved Manheim og trukken sig op modGermersheim. Worws og Oppenhem har hidtil endnu ikke havt nogen fransk Besætning, men er daglig bleven besøgt af Patroui er som bestandig fordrer. En fransk Commissair som vilde hente Penge i Worms og forbiede sig der, blev huggen i Stykker af en Keiserlig Patrouille.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1796-07-09
Den 24de ankom General Nauendorf til Worm, just som Franskmændene plyndrede der, og fratog dem alt; Han lod det derpaa altsammen lægge hen paa en stor Plads, og lod Jndvaanerne komme derhen for hver at tage sit.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1796-07-09
De Keiserlige streifer nu igien til imod Speir og Neustadt. J Oberaulheim ved Maynz har de Keiserlige Husarer, overrumplet 100 franske Jægere, hvilke de fratog 50 Heste, men fik kun 5 Mand, da de andre forstak sig i Buskerne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1796-07-09
Fra Lahnen skriver man: At det er sørgeligt at see, hvorledes Franskmændene har ruineret Bønderbyerne og plyndret de Fattige Landfolk. Der skal gives hele Byes hvor der hverken er Porte, Dørre, Lofter, Vinduer, Borde, Stole, ja endog Stuegulve, at see, eftersom de har brugt al dette til deres Jordhytter og til Jldebrændsel. Derimod berømmes deres Forhold i Hachenburg, Krobach og andre Steder. Franskmændene har siden den 23de Junii ikke gjort et Skud paa Neuvied. Man havde der Efterretning at de Keiserlige vare indrykkede i Sohlingen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1796-07-09
Den 29de Junii skal de Franske Generaler i Dyssel dorf have holdet et stort Krigsraad og det Kleberske Hovedqvarteer igien være rykket frem over Wupper og Sted. Nordarmeen skal besætte den forskandsede Leier, ved Dysseldorf og de bataviske Tropper Rhinen. TiColn og Ponn kommer og 2 Batailloner af Nordarmeen. J øvrigt giør Franskmændene store Forsvarsan, stalter i Dysseldorf. De har allerede afbrudt 60 Hus i Nyestaden, sprængt den skiønne Jægergaard, og ned huggen Slotshaugen, ligesom de og skal blive ved at arbeide paa Mineringen. De 30,000 Mand, som under Grev Wartensleben, blev ved Nederrhin, skal nu kun agere defensive, følgelig bliver der ikke af et Angreb paa Dysseldorf, de har og alt trukken sig tilbage over Sieg og tager sin Stilling ved Alteenkirken og Ziegenhavn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1796-07-09
General Jordan skal den 25de Junii være reist til Hunderyggen og Divisionerne under Chambionet og Bernadotte skal trække sig ned mod Düsseldorf, for at forene sig med Klebers høire Fløy. De øvrige Divisioner, skal Tid efter anden trække sig ned for at indtage den venstre Fløys Stilling af Rhin= og Moselarmeen. Jtalien. Følgende meget skarpe Proclamation, har General Buonaparte udgivet til Jndvaanerne af de Keiserlige Lehne i Lombardiet: 1) Alle Menigheder af de Keiserlige Lehne i Jtalien, skal strax afsende 3 Deputerede med deres til Republiken gjorte Eed, al deres Vaaben samt 2 Gidselet, til Hovedqvarteret i Tortona.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1796-07-09
2) Alle de som besidder et Keiserlig Lehn, skal inden 5 Dage personlig indfinde sig i Tortona for at aflægge deres Eed, under deres Godses Confiscation. 3) Jnden 24 Timer skal hver Meenighed bringe deres Militair-Contribution til Tortona, under Straf af samme skal forhøies en tiende Deel hver overskydende Dag. 4) De, som der findes Vaaben og Munition hos, 40 Timer efter denne Publication, skal skydes. 5) Alle Klok ter, som der har været ringet med under Oprøret, skal slaaes i Stykker. De, som 24 Timer efter denne befaling, ikke er samme hørig, bliver behandlede som Rebellere, deres Bye afbrændt, og Municipalbetienterne samt Præsterne skal staae til Ansvar derfor. Han har og udgivet en Proclamation til Tyrolerne, hvori han forsikrer at de Franske elsker og respecterer alle Folkeslag, men især de dydige Biergbeboere, lover dem Religions Friehed, stræng Mandstugt, og at Franskmændene ikke vil tage noget uden for Betaling, samt at de vil behandle dem som Brødre, m. m. Beder dem og om at de ikke skal sætte deres i 5 Aar ved Krigen plagede Fædreneland i større Ulykker ved at modsætte sig Franskmændene, der nu vil sørge for deres Vel &c. (Men General Buonavarte synes ikke at vide, at Turolernes Bevæbning er en Pligt og Ret for dem, da de efter deres Landsforfatning, er frie for Recrutudskrivning, mod den Betingelse, at de i Tilfælde skal bevæbne sig og forsvare deres eget Land.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1796-07-09
Ved Mantug mangler det Franskmændene paa svær Skyts og Munition, hvorfore de har maattet trække sig noget tilbage.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1796-07-09
General Beaulien har den 17de angreben Franskmændene paa Bierget Montebalds ved Gardasøen, dræbt nogle 100 Mand og trængt de øvrige tilbage.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1796-07-09
Ved Placenza har Franskmændene slaaet en Skibsbro, over Po, 400 Skridt lang og 20 Skridt bred, som bevogtes af 1500 Mand, de skal daglig faae Forstærkning fra Frankrig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1796-07-09
Til Genua er paa eengang kommen 18 Vogne under Eskorte fra Lombardiet, med Guld, Sølv og Kostbar, heder, som er inddreven i Brandskat, og blev afleveret til Banquer Balbi, som er den franske Republiks Skat, mæster.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1796-07-09
Venedig ruster sig, lader sin Søemagt komme fra Corfu til Venedig, og vil bevæbne 80,000 Mand, til sin Neutralitets Respectering. Engelænderne skal under Kanonerne af Citadellet i Genua, have taget 6 franske Skibe som vare ladte med Bomber og Munition. Den franske Gesandt har besværet sig derover hos Regieringen i Genua.