Den Vest-Sjællandske Avis, 1838-12-10
Det Belgiske Anliggende. Meget paafaldende er den overordentlige Stigen af de Hollandske Fonds, som ikke alene vedvarede i Amsterdam ogsaa Søndagen den 2den Decbr., men endog tiltog saameget, at i det saakaldte Effect-Societet Jntegralerne steeg fra 53 ½ til 54 s. Hvorvidt denne Stigen, kan være foranlediget ved politiske Grunde, er ikke vist; det Amsterdamske Handelsblad mener, at dette idetmindste tildeels er Tilfældet, og giver til Beviis en meget vigtig Efterretning, som det har modtaget af en Corresponden, fra Brüssel den 1ste December hvis Sandhed det dog ikke synes at ansee for af 88, min gjort. Brevet lyder saaledes: "Netop nu erfarer jeg, at Preussen har stilet en kraftfuld Rotte til England, for at bevæge denne Magt til at tvinge Belgien, til Antagelse af de modificerede 24 Artikler. England har strax derpaa erklæret Tuilleriernes Cabinet, at det har til Hensigt at føie sig efter dette de nordiske Hoffers Ønske, hvad enten Frankrig indvilger deri eller ikke. Denne Note har havt til Følge, at Frankrig erklærede, at det nu ei længere vilde modsætte sig fire ved Conferentsenrepræsenterede Magters Ønske, men give sin fuldkomne Jndvilgelse til Udførelsen af Tractaten med de i Henseende til Gielden og Schelde-Skibsfarten, trufne Forandringer." (De Brüsselske Blade af 1ste Dec. vide endnu Jntet om disse for det Belgiske Heltemod saa betydningsfulde Efterretninger. Central=Sectionen har andraget paa ubetinget Antagelse af Supplementar-Crediten for Krigsdepartementet, og der er ingen Tvivl om Kamrets eenstemmige Antagelse af samme. J Beretningen hedder det, at Krigsministren har forsikkret at kunne med dette Tillæg stille 110000 Mand paa Krigsfod. Paa Børsen i Amsterdam vilde man imidlertid vide, at den Belgiske Regjering nyligt har viist sig tilbøieligere til at tiltræde Conferentsens Forslag.) Nordamerika. Den længe ventede Opstand i Canada er virkeligt brudt ud, og Sir John Colborne har seet sig nødt til ved en Proclamation af 5. Nov. at stille Colonien under Krigsloven. Denne Nyhed grunder sig paa Efterretninger, som den 8de Novbr. ere indløbne i Ny-York og berette, at en almindelig og samtidig Opstand af den samtlige Franske Befolkning sydligt for St. Lorentsfloden har fundet Sted, at forskjellige Poster alt ere faldne i dens Magt, at den har taget Garnisonen i Napierville til Fauge, og bemægtiget sig en betydelig Masse af Vaaben og Munition. - Man troede, at Fortet St. John (nogle Mile Syd for Montreal, ved en Flod, som forbiuder St. Lorents=Strømmen og Champlain-Søen) skulde angribes den 8de om Aftenen med en betyde lig Magt, 7 til 8000 Mand, den største Nedslagenhed herskede der, og man greb i Nøden til alle mulige Midler. En Amerikansk Slup kunde ikke faae Tilladelse til at forlade den derværende Havn. Flere Borgere fra de forenede Stater ere den 8de afgaaede derhen. J Spidsen for denne Bevægelse skulle staae Robert Relson (alt bekjendt fra den første Jnsurrection), Cote, Gognion, Hotchkiss og flere fremmede Militaire. - Efterretningerne fra Montreal selv indtil 5te Novbr. bekræfte hiin Beretning om Opstanden, som skal være kraftfuldere organiseret end forhen; de omtale, at flere Loyalister i Grevskabet Acadia ere blevne koldblodigt myrdede. – Dampbaaden "Prindsesse Victoria," som den 3die Nov. havde sat et Detaschement kongeligt Artillerie over til Laparaire, blev, mens den laae paa Værftet der, to Gange stukket i Brand ved Rebellerne, men slap dog uden betydelig Skade. Der blev givet Loyalisterne i Laparaire 10 Minuter til at rømme Landsbyen; de ere lykkeligt ankomne til Montreal. – Den 4de Novbr. Kl. 2 Morgen overfaldt 300 Rebeller, en Hr. Browns Huus, og toge ham samt endeel andre Constitutionelle til Fange. Samme Dag har en Mængde Fængslinger fundet Sted; L. M. Viger, Præsident for Nationalbanken, D. B. Viger, Charles Mendelet, John Dovegany, C. S. Chenier og mange andre Rebel-Høvdinger ere fængslede. De Frivillige i Montreal ere kaldte til Vaaben og befalede at gjøre Undersøgelser i de Mistænktes Huse; Mange ere tagne til Fange, og man har bemærket, at der befandt sig faa Mandspersoner i de Franske Canadieres Huse. Vagterne ved Stadens Barrierer, ere forstærkede. J Sir John Colbornes Proclamation begrundes Nødvendigheden af Krigslovens Jndførelse ved den aabenbare Opstand i nogle Dele af Colonien, ved de utilflørede forræderiske Planer i andre Dele og endeligt derved, at de civile Domstoles Magt de sacto er forbi, da samme beviisligen befinde sig ude af Stand til at lade deres Domme fuldbyrde.