Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-06-17
J Jurich bivaanede Obersten et Møde af den Philhelleniske Comittee, hvorved han havde Leilighed til at forklare dens Præsident Hr. Hirzel og de øvrige tilstædeværende Medlemmer Professorerne Hollinger og Fest, Dr. Locker, Præsten Hasig o. fl., hvad der var udrettet til Grækernes Bedste af Committeen i London hvorledes der var gjort Udveie til et Laan paa 100,000 Pund Sterling og at man haabede endnu at tilveiebringe et større. – J Hofvyl besøgte han Hr. Fellenberg, som paa det varmeste interresserer sig for Grækernes Sag. Den forrige Russiske Minister Greven af Capo d'strin, der som bekiendt er en født Græker, havde opholdet sig nogen Tid hos ham, og var just reist bort Dagen førend Stanhopes Ankomst. Jeg yttrede, siger denne, for Hr. Fellenberg min Bekymring for, at Capo d. Jstria stod under Russisk Jndflydelse, og vilde bringe Grækenland under Russisk Protection, hvorved dets Uafhængighed og politiske Selvstændighed vanskeligen kunde bestaae (som naturligviis lettere vil kunne finde Sted, naar Grækenland bliver til en Republik, lader sig lede af Engelske Principer og slutter sig til det under Engelsk Jndflydelse staaende Jonien; det vil da kunne blive til en politisk Punkt af stor Betydenhed.) Nei svarede Hr. F. han er en ægte Græker. Han spurgte derpaa Obersten og Englænderne ikke havde nogen egennyttige Hensigter i Baghold ved deres Deeltagelse i Grækenlands Skjebne, hvorpaa denne forsikkrede ham, at disse kun ønske at see Grækenlands Distrikt, Folk, Handel og Presse at blive ligesaa frie som dets Tanker; hvorpaa Hr. Fellenberg svarede: Havde Capo d'strig hørt dette, saa vilde han af sit ganske Hierte have omfavnet dem for Yttringen af saadanne Grundsætninger (hvoraf maatte da følge, at den hele Varvakiske Cabale for at faae Greven udnævnet til Grækenlands Administrator, var stiftet uden dennes Vidende og imod hans Villie.) Han fortalte derpaa Obersten, at det var Grevens Hovedformaal at holde det Eiendommelige i den Græske Nationalcharacteer, vedlige og at uddanne det, hvorfor det var hans Plan at oprette en Underviisningsanstalt i Schweitz, som allene skulde være bestemt til at danne den Græske Ungdom, og at han allerede lod nogle Græske Ynglinge opdrage i Frankerige og Schweiz og underviise i Krigskonsten, de gamle Sprog, ligesom i alle Konster og Videnskaber. Oberste Stanhope traf Greven selv i Laufanne og logerede der med ham i den samme Giæstgivergaard; han modtog mig siger hiin paa en meget venskabelig Maade og begyndte Samtalen med en historisk diplomatisk Skildring af de nyere Begivenheder i Grækenland, hvorpaa han gjorde forskiellige bemærkninger og Ruslands og Englands Forhold med Hensyn dertil Han meente, at det havde været Lord Londonderrys Hensigt at holde Grækenland i en Tilstand af en saa stor Ubetydelighed og politisk Nullitet, som mueligt og giøre dets Jndvaanere til ligesaa taalmodige, Aand og modløse Mennesker, som Hinduerne (hvorledes mon dette skulde bevirkes ved et Folk af en gandske anden Nationalcharacteer, og som man vilde overlade til selv. at tilkæmpe sig sin Friehed?) Han selv, Capo"Jstrig havde vel anbefalet ham et liberalt Forhold med Hensyn til de Joniske Øer, og som kunde være en oplyst Statsmand værdigt; men hiin besad hverken det skarpe Blik, som var fornødent fori politisk Henseende at udgrunde Tingenes sande Forhold eller et Hierte, som var skikket til en ædel og høimodig Fremgangsmaade. (Mon forresten alt dette var saaledes bogstaveligen meent?) Herpaa gav Greven temmelig tydelig sin Frygt tilkiende angaaende Englands egnistiske Hensigter med Hensyn til sin Handelsinterresse, og endskiøndt han paaskiønnede det meget gode, som den Græske Committee i London allerede har bevirket og vil bevirke i Fremtiden, saa erklærede han sig dog afgjort for at Englænderne ikke burde forsøge paa at anglisere Grækenland. Obersten svarede ham, at Englænderne meget mere ønskede at Amerikanisere det, hvorpaa Talen dreiede sig hen til den hellige Alliances formodentlige Forhold med Hensyn til Grækenland. Greven billigede meget Oberstens Plan at indføre et militairisk System i Grækenland, som skulde komme til at ligne det Schweitzeriske Landeværn og meente, at naar den Græske Committee kunde bringe det dertil at faae Lord Hastings eller en anden liberal tænkende Mand ansat som Gouverneur over de Joniske Øer, og tillige bringe et betydeligt Laan tilveie, saa vilde Grækenland fornemmeligen blive den sin Befrielse skyldig (begge Deele ere nu skeete; den nærværende Lord Over Commissionair over de Joniske er Sir Frederik Adams, som er bekiendt er af sit gunstige Sindelag for Grækerne og tillige er gift med et Græsk Fruentimmer.) Gens, hvor Obersten havde endnu en Sammenkomst med Greven meddeelte denne ham nogle interressante Noticer om Grækenland. Han holdt Fyrste Maurocordato for en Mand af udmærket Retskaffenhed og Klogskab, Egenskaber, som findes sieldent forenede med hinanden (det vilde være tungt, dersom det var saaledes.) men som begge ere høist væsentlige i hiins Forfatning. (Ogsaa den Østerrigske Jagttager synes at kaste sin Gunst paa denne Mand; unægtelig har han paa nye faaet Jndflydelse.) Greven af Capo d'Astria afreiste derpaa til Rom fra Gens, som han sagde for sit Helbreds Skyld; hvilket vel kan være den diplomatiske ostensible Aarsag; den sandsynlige var vel fordi Rom var nærmere ved Grækenland end Genf. (Oberste Stanhope giver ved disse Ord sine Læsere. et Vink og fra hvilken Synspunkt han betragtede disse Samtaler.)¬