Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-11-26
Den Vest-Siællandske Avis, eller: Slagelse. Ugeblad. sig for den uden og indenlandske Histori for Dagens vigtigste Nyeheder. Redigeret af Pastor Ridder Bastholm. Trykt og forlagt af Peter Magnus. (No. 95. redagen d. 26. 9 vember. 10. Aarg. Historien af Revolutionen i Chili. (Af Capitain Basil Hall.) Paa samme Tid som Landgangs=Armeen begav sig til Ancon kastede Lord Cochrane Anker med en Deel af sin Flaade foran den yderste Rhede af Callao; den indvortes Havn er dækket ved svære Batterier, som man i det hele kalder Castellet ved Eallad. Saavel de Spanske Kiøbmandskibe som Krigskibene, hvilke bestode af Esmeralda, en stor Fregat paa 40 Kanoner og 2 Chalupper laae for Anker under Kanonerne af Castellet, og vare tillige dækkede af 14 Kanonbaade, som laae i en Halvcirkel og af en Forlægning af Bielker, som vare lænkede til hinanden. Efterat Lord Cochrane havde personlig recognosceret disse stærke Forsvarsanstalter, besluttede han om Natten til den 15de August at afskiære den Spanske Fregat, endskiøndt han vidste, at den var fuldkommen forberedet paa et mueligt Angreb. Han indskibede 240 Frievillige paa 14 Baade, hvilke han afdeelte i to Divisioner hvoraf Capitain Crosbi commanderede den ene og Capitain Guise commanderede den anden. (Guise er for nærværende Tid Admiral i den Peruanske Republiks Tieneste). Om Midnat roede Baadene, igiennem Forlægningen; Lord Cochrane roede selv i Svidsen imod den første Kanonbaad, som laae der, overfaldt Officeren, satte ham en Pistol for Panden og raabte: "Stille eller Du er Død Fredagen d. 26. November 1824. Med Kongelig allernaadigst Tilladelse, at forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdøn mene, var sens." Han holdt sig stille og Baadene bleve ikke bemærkede. Lord Cochrane besteeg Esmeralda; Skildvagten fyrede; men blev strax nedsablet og Lorden blev saaret i Laaret; ogsaa de to andre Capitainer bestege Esmeralda tilligemed Mandskabet. Spanierne samlede sig i Fordelen af Skibet og forsvarede sig som fortvivlede. Der blev udgydet meget Blod paa Dækket; men Kl. 1 var Skibet erobret. Ankertougene bleve huggede af og Chilierne bragte triumpherende Esmeralda ud af Havnen under Jlden fra de nordlige Batterier. Den Engelske Fregat Hyperion og den Amerikanske FregatMacedonia laae tæt for Anker ved Esmeralda. De gik under Seil da Fægtningen begyndte og gjorde Signaler for ikke at forvexles med Esmeralda; men ogsaa dette Tilfælde havde den forsigtige Lord Cochrane forudseet og derfor udsat de samme Signal lys som de to neutrale Fregatter; derfor blev ogsaa Esmeralda mindre beskadiget fra Landbatterierne. Spanierne havde ombord paa Fregatten 120 Døde og Saarede og Chilierne 11 Døde og 30 Saarede. Den øvrige Besætning, som bestod af 204 Mand, blev gjort til Fanger. Resten af den Spanske Flaade, som bestod af 2 Fregatter og nogle mindre Krigskibe vovede nu ikke meere paaat krydse imod Lord Cochrane, som saaledes forblev Herre over Sydamerikas Kyster ved det saakaldte stille Occan. Ligesaa lykkelig var Landarmeen. Oberste Are nales blev afsendt fra Pisco med et Corps paa 1000 Mand og med den befaling at giennemstreife Landet til de Andiske Bierge, og saaledes skulde han beskrive en Bue rundt omkring Lima indtil han igien naaede Armeen. Denne Marsch gik igiennem et Land, som Spanierne havde besat og Hensigten var, at han skulde udforske den politiske Aand i de forskiellige Distrikter omkring Hovedstaden. Arenales fuldførte Commissionen med megen Duelighed. Han bragte Jndvaanerne i forskiellige Distrikter i Oprør og gav de bedste Forhaabninger og Befrielses-Armeens Tapperhed, paa sin Marsch stødte han paa en stærk Division af Kongelige Tropper, som var sendt ud fra Lima imod ham. Han slog den fuldkomment i en op dentlig Træfning og nedsablede deels hele Corpset og giorde det deels til Fanger. Jfølge denne Seier gik den 3die December et heelt Regiment Royalister over til Befrielses-Armeen. Efter et kort Ophold i Ancon marscherede St. Martin mod Enden af Aaret 1820 med sin Armee til Guara, en stærk Position nærved Havnen ved Huasco, 75 Engelske Mile norden for Lima, hvor Expeditionen opholdt sig i 6 Maaneder uden at foretage sig nye Krigsoperationer. San Martin havde viist hvad Flaaden formaaede; men istedetfor at levere nye Fægtninger udbredte han Friehedens Grundsætninger over hele Landet; ved sine politiske Publikationer og sine talrige duelige politiske Agenter udvidede han sine Forbindelser, ikke allene til Provinserne; men ogsaa til Hovedstaden selv; de Jndianske Stammer i Biergene fik han snart paa sin Side, efterhaanden forskaffede han sig megen Jndflydelse paa Distrikterne omkring Hovedstaden, og afskar dem derved Levnetsmidlerne. Lord Cochrane indsluttede tæt Havnen ved Callao. Jndvaanerne i Limaa kom i den yderste Nød, imedens den øvrige Deel af Landet besad Frihed og Overflødighed.