Københavns Adresseavis, 1778-01-20
Allerede den 28 Junii i Aar ankom en altonaisk Jager paa Elven med 58 Søestyk eller 3 Læster 10 Rdlr. De Sild, som først fanges, ere imidlertid hverken de største eller fredeste, thi disse blive fornemmelig fangede sidst i Augustmaaned, hvis Slutning gemeenlig og en der Fangsten under Hetland. Sildegarnene sættes om Aftenen udi Søen, saave sterk Blæst som Havblik hindre det. Den første giør Garnenes Optagelse umuelig, og det sidste foraarsager, at Garnene ikke ret kan udspendes, ja vel endog indvikles i hinanden. Naar der blæser en maadelig Vind, som bevæger Skibet sagte frem uden Seyl, saa er Aftenen allergunstigst. Denne Figur viser et Stykke af et Sildesleth, 50 saadanne Stykker sammenheftede udgjøre hele Flethet, og naar de, et efter det andet, fra det stedse fremdrivende Skib ere udsatte i Søen, forestille de en dyb under Havets Overflade udspændt, 900 Favne lang Veg, som staaer i een Linie med Skibets Længde, faa at Flethet og Skibet ligge lige for Vinden og drive i eens Direction, a bed er Garnet af 18 Favnes Længde og 7 Favnes Høyde, som i ac er bunden til det næstfølgende Garn af lige Størrelse. Den nederste Rand æd er uindfattet, den øverste ab er indfattet, af den sidste rekke de forhen beskrevne tiærede Snorer (Stahls) til det tynde Speerreb eller tiærede Touge. Paa dette Toug ere i hver Afstand af en Arm Længde fastgjorte Korke, erg og flere lige opstaaende, Favne lange, tiærede Touge (Seisinger), hvilke med en enkelt Knude ere slagne om det store Speerreb, eller tiærede Toug gen, som er tykkere end en Arm. Med ligesaadan en Knude ere paa dette store Toug befestede tiærede Touge (Sterte) af en Favns Længde, ved hvis øverste Ende sidde Bøyer eller smaa tomme, Tønder saa store som Fierdinger, som ere halv sort begede og halv hvide malede *) Paa det at disse Sterter, ikke med deres Bøyer skal bevæge sig fra deres Sted, og derved forhindre Sildeflethets lige og jevne Udspending, saa er der ved Udslopning gjort store Knuder paa det store Toug, som kaldes Muser. Da Figuren forestiller den Buysen nærmest staaende Deel af Flethet, saa viser i i hvorledes det store Toug gaaer op til Skibets Spil, naar det allerede er saa vidt indvundet, at Flethet vil løfte sig op af Vandet; men førend dette skeer, ere i det mindste allerede 40 Favne af Touget løbne over Spillet, thi saa lang er i det mindste Flethets Afstand fra Buysen. Naar Flethet staaer i Søen, seer man intet af det, uden allene Bøyerne. Den nederste Rand af Garnet staaer altsaa fuldkommen 15 Favne dybt i Søen, og oven over den øverste Rand er endda 8 Favne høyt Vand, og Garnene skulde, uagtet de mange og temmelig store Kørke paa det smalle Toug, dog alligevel blot ved deres egen Tyngde synke ned til Bunden af Havet, dersom de ikke bleve holdte tilbage af Bøyerne, hvilke ogsaa stramme dem saaledes, at de under Bølgerne staae ligesaa jevnt og ligesom Mure. Om Morgenen tidlig bliver Flethet ind vunden. Saasnart et Stykke kommer op til Skibet, bliver Seisingerne, eg, fh, og Stertene med Bøyerne afløst fra det store Toug 8h, og Garnet taget ombord. De fangne Sild Udpilling af de efterhaanden paa Buysen optagne Garn skeer, ligesom alle de øvrige paa følgende Forretninger, med Fliid og Hurtighed, paa det at hele Fangsten, saafremt det er mueligt, kan komme i Salt førend Solen gaaer ned, efterdi det Overblevne tager Skade, og som slettere Kiøbmandsgods bliver Udskud ved Afsetning, og kaldes med det forringede Navn Eftersaltning; ja faaer vel og det foragtelige Navn Vrag, om den tagne Skade er stor, Men endogsaa her uddeler Lykken sine Gaa ver forskielligt, saa at mangen en Buyse neppe har Tid nok til ret at behandle sin Overflødighed, de andre derimod faaer slet intet. Naar Silden er fanget, beroer den første Grund til dens tilkommende Bonitæt paa den hurtige For dighed, ved et eneste Snit med Kagekniven at udtage saavel Giellene som Tarmene. Hvo som har dette Haandgreb i sin Magt, forretter det meget let og hastigt, men dersom Kageknivene ikke ere brav skarpe, 2) Paa den fra Buysen længst borte værende og sidste Bøye paa den yderste Ende af Flethet, er Compagniets Merke og Navn malet, paa det at man kan vide, hvilken Nation Flethet tilhører. mislykkes denne Forretning, og Sildene blive derved beskadigede, saa at de ingen god Anseelse faae, og blive til Vrag. Med denne Forretning er til samme Tid en anden meget vigtig forbunden, nemlig Sorteringen. At sortere en Natur= eller Kunstprodukt til Handelen, er det samme, som at anvende Skarpsigtighed og Bedømmelse paa sammes Jndividua; at finde Forskiellen imellem de adskillige deraf, som ere hverandre lige, og hvorledes sammes Forhold er, og efter denne bekomne Jndsigt, at kiende hver forskiellig Mængdes eller Masses særdeles Brug, Nytte og Værdie.