Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-08-03
Adskillige Yttringer, som i den senere Tid ere fremsatte baade i offentlige Blade og mundtligen, vise den forunderlige Vildfarelse flere agtværdige Folk ere i, da de troe, at man har rillet antage den indbyrdes Undervisning udelukkende istedetfor den hidtil brugte. Derpaa har aldrig været tænkt. Man behage at see de bestemte Erklæringer i dette Blads No. 38 og No. 40 for dette Aar, at den indbyrdes Underviisnings Maal ene og allene er Elementarunderviisningen. Dermed staaer ogsaa i Forbindelse den underlige bemærkning, som ligeledes ikke af Enkelt allene er gjort, at den indbyrdes Underviisning vel var af stort Gavn i Lande, hvor ingen Skoler gaves, men at den ei vilde have den Virkning i Danmark. Altsaa, fordi den samme Sag bringer 100 Fold Fordeel i et andet Land og kun 10 i Danmark, skulde vi forsmaae de 10. Hvad den første Punct angaaer, da lægge man Mærke til, at allerede de danske Almueskoler ere deelte i en høiere og i en lavere Classe; at den lavere Classes Bestemmelse stedse var den lementaire Underviisning (Forstandsøvelser iberegnede, og den høiere Classes Bestemmelse, den høiere Underviisning, hvortil især regnes Religion, Retsskrivning og videre Forstandsøvelser). Den Maade, der er tænkt paa, at anvende den indbyrdes Underviisning, er aldeles overeens Tirsdagen den 3 August 1819. stemmende dermed, i det man nemlig har meent, at Jnddeelingen bør blive, at den høiere Classe og dens Underviisning bliver som den er, og at den indbyrdes Underviisning (inclusive Forstandsøvelser, som ei foretages efter denne Methode, men hvor Læreren ene underviser) kun blev indført i den lavere Classe. Derved vindes bestemt, Besparelse i Udgivter, Lettelse for Læreren i Arbeidet, Nedlæggelse af Skoler (Afstanden af Miil, som Forordningen bestemmer, kan vist neppe røres ved, men hvor Elevernes Antal formerede Skolernes Antal, der maa nødvendigen Fordelen. være stor, og mere Orden i Underviisningen, mere Fasthed i det Lærte opnaaes, endeligen tør man vel ogsaa haabe, at Tid for hvert enkelt Barn maa vindes, en Hovedgjenstand, som det synes, især for Huusmandens Drengebørn. Vi komme tilbage til den anden bemærkning, flere agtværdige Mænd gjøre: "J de Lande, hvor man endog med Jver har grebet den indbyrdes Underviisning, for at faae Noget (hvor for fast Jntet var, der vil man om føie Tid komme til at gjøre Forandringer, naar "dette "Noget (den blotte Elementarunderviisning) ei mere bliver tilstrækkeligt Ganske rigtigt, Man maa altsaa sætte Noget til, det er, man maa da see at komme til det Maal, hvor vi, naar den indbyrdes Underviisning er indført, ville være, det er, at vi da atter ville være et Skridt forud for dem, ligesom vi nu allerede ere det i Sammenligning med dem, der enten ganske mangle Skoler, eller kun have enkelte. Men meget maa man bede dem, der stedse føre Aanden og Hjertet og Forstanden i Munden, at lægge Mærke til, deels: 1) at, hvorledes de end bære sig ad, de aller første Elementers Underviisning maa være mekanisk, og 2) at der maaskee i ingen af disse Hjerne Skoler med den Omhu sørges for Forstandsøvelser, Forstandens tidlige Brug, som i den Skole, Hans Majestæt allernaadigst har ladet indrette til Forsøg i denne Sag (Caserneskolen); thi ikke allene ere saadanne Øvelser der forbundne baade med Læsning, Regning og Geographie, men den femte Underviisning, som dagligen foretages, "Forstandsøvelser, ansees der som noget af det Allervigtigste og drives med udmærket Jver.