Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-07-06
Med Dampskibet "Sjællande. Fra Kjøbenhavn til til Guldborg og Nykjøbing: Fru Deichmann med Barn og Pige, Jfr. Bagger, Fru Mansen med Datter, Dr. med. Haderup med Frue, 2 Børn og Domestique, Hr. Topp, Pigen Jensdatter, Hr. Appel, Hr. Kølle med Kone, Svigerinde og 2 Børn, Pastor Nielsen, Bogtrykkerelev J. Hoffensberg, Jfr. Emma Nielsen, Hr. Prætorius, Jfr. Paulsen, Hr. Gram, Mad. Lublin, Capt. Tidemand, Jfr. Tidemand, J. Jensen, Hr. Vogel med Kone, Hr. Goedicke, Jfr. Stybe, Hr. Frost, Fru Svendsen, med Datter, Mad. Kruse, Hr. Torreby. - Fra Rostock til Nykjøbing og Guldborg: Hr. Grebien, Jomfru Grebien, dHrr. Neyman og Lictze. – Fra Nykjøbing og Guldborg til Kjøbenhavn og Mellemstationerne: Hr. Schierling, Tøifabriqueur Møller, Jomfru Gesner, Snedkermester Ohlenbostell, Hr. Glahn, Mad. Schmidt, Hr. Boeberg, Mad. Boeberg, Jomfru Boeberg, Emilie Møller, Reebslagersvend Halse, Teglbrænder N. Andersen, og Kone, Garver Petersen, J. Dyrløv og Søn, Arbeidsmand Hansens Enke, Hr. Prætorius og Kone, dHrr. Otto og Hansen. (Forlangt indrykket.)Hr. J. S., som havde den Godhed at give nogle Oplysninger i Stiftstidendens Nr. 71, angaaende de Artikler, jeg havde indsendt om Bondestanden, er nu kommet til det Resultat i Nr. 79: "at det ikke ere mine bemærkninger, som trænge til Forklaring, men mig selv, som trænger til Oplysning", og endskjøndt jeg fuldkomment erkjender, at dette er sandt i mangfoldige Retninger, saa vilde det dog have været mig kjærere, for ikke at sige meere passende, hvis Hr. 1. S. havde givet mig Jnformation privat, thi det kan vistnok være Publicum temmelig ligegyldigt, enten jeg veed, at Moral er det samme som Sædelære eller ikke. Hvad Hr. J. S. forresten har meent med sin Definition af Moral og Sædelære, er det mig ikke muligt at indsee, da jeg ikke har skrevet og saadant i mine Artikler, Hr. J. S. maa have læst feil! Endvidere haaber Hr. J. S., at Enhver, som har læst mine Artikler, er enig med ham i, at jeg raillerer Bondevennerne, eller i det Mindste Vennerne af Falsters Bønder, sjeg har ikkun skrevet om Bønder paa Falster og disses saakaldte Venner), – men hvorledes kan Hr. 1. S. nære sligt et Haab, Hvis jeg havde railleret Bondevennerne, da maatte jeg have (vide Prof. Meyers Ordbog) "spøget og skjemtet med dem, gjækket dem, gjort Nar af dem, drillet dem og havt dem til Bedste, men Jntet af alt dette har jeg gjort, jeg har kun skrevet, hvad der efter min Overbeviisning er Sandhed: "at Bondevennerne i Almindelighed ikke kjende deres Clienter, og anførte netop i denne Anledning, at næsten Jngen, som dagligt omgikkes med Bonderne, optraadte som disses Talsmænd, og hvorfor Hr. I. S. maa forresten ikke troe, at jeg miskjender den Jver, hvormed saa Mange virke for Bondestandens Vel; at det er en Modesag for Øieblikket, kan vel ikke nægtes, men der kan jo godt gives Undtagelser, af hvilke maaskee Hr. 1. S. er een, som af reen Menneskekjærlighed virke for deres Næstes Vel, kun er det Skade at disse Mænd ikke have saadanne Sagkundskaber, at de kunne see, at de hæve Bonden paa den fattige Kjøbstad borgers Bekostning, ved Jntet at gjøre for denne, som dog ogsaa er deres Næste; – dog dette lader det til at Hr. J. S. ikke vil indlade sig paa at indsee; tvertimod, han benævner Alt, hvad jeg derom har skrevet, med eet Ord, - (rigtignok ikke noget olerodisk thi dertil hørte at det tillige maatte være personligt, men det er endda slemt nok, nemlig Mon sens, efter Prof. Meyer egentlig Usands; dumt Tøi, Vaas, meningsløs Snak, hvilket Ord jeg anseer for det uheldigste, Hr. 1. S. har valgt i sit Jnserat, især da han i sit forrige optraadte i flere Retninger som assisterende, og som jeg mindst havde ventet vilde bruge sligt et Udtryk, "sic transit Gloria mundie. Det glæder mig iøvrigt at Hr. 1. S. meer og meer kommer til den Erkjendelse, at jeg ikke har skrevet mod Bondestanden, men vel mod endeel af samme, da det er saa kjedeligt at blive misforstaaet; det Arbeide, at ville virke reformerende, er saamæn utaknemmeligt nok i sig selv alligevel. Sluttelig maa jeg gjøre Undskyldning for, at Fortsættelsen af mine Artikler og Bonde- og Borgerstand, endnu ikke er paafulgt. Dette skal skee snarest muligt, og vil da blandt Andet komme til at indeholde Lidt om Kjøbstads- og Landsbyhaandværkere. Nykjøbing, den 4de Juli 1846. C. A. Haar. Hr. Haar og Falsters Bondestand. Aldrig saasnart fik Hr. Haar sin Næringsvei som Kjøbmand forøget med en ny, ved hvilken han maaskee er bleven istand til at give Bønderne en god Dag, forend han ligesaa snart tillagde sig nye politiske Jdeer; han blev kjed af at være liberal, deserterede fra sin Fane og løb over til Aristoratiets Armee, hvor han blev ansat, siger man, som General uden Gage.