Berlingske Tidende, 1804-08-27
For indenlandske Græs=Arters Udsaaning og Dyrkning i Aaret 1804. For den mærkeligste Flid herudi den tredie Guldmedaille eller 25 Rdlr. For den nærmeste Flid den første Sølvmedaille eller 20 Rdlr. For den dernæst den anden Sølvmedaille eller 10 Rdlr. Med Attesterne maatte bevises Jordmonnets Størrelse, Jordart og Beliggenhed, Mængden og Arten af det udsaaede Græsfrøe, det indavlede Høes Mængde, Godhed og Virkning ved Foringen. Til Selskabet maatte og indsendes nogle Exemplarer af den hele Plante med dens Navn i En nen, og ligeledes i det mindste 1/2 Pund Frøe. Premien æskes inden sidste December 1804. 16. Da man i de sidste Aaringer har havt nogle paalidlige Erfaringer og Exempler her i Landene paa Staldforingens Muelighed, Nytte og Fordeel, saa kan Selskabet med saa megen større Viehed om gode Følger heraf fremdeles udsætte følgende Premier: For den Jordbruger, som bruger Sommer Stald. forring i Aaret 1804, fra Græsningens Begyndelse indtil Ævret opgives, til de fleste Køer af hans Besætning, dog ikke mindre end 5 Hoveder, og meddeler Selskabet Efterretning om Nytten og Fordelen eller og Manglerne ved denne Foeringsmaade, en en den er skeet i lukte eller aabne Stalde, den tredie Guldmedaille eller 25 Rdlr. For den største Mængde af sommerforede Hoveder dernæst, den første Sølvmedaille eller 20 Rdlr. For den nærmeste Mængde derefter, den anden Sølvmedaille eller 10 Rdlr. Disse Premier kunne vindes af alle, uden Forskiel af Stand; de som have et lidet Jordbrug ville, under forresten lige Omstændigheder, fortrinligst komme under Betragtning. Premierne udsættes særskilt for hvert geistligt Stift i Dannemark. Attesterne maae nøie forklare, hvor stor en Deel af Gaardens Besætning der er føret paa Stalden, hvormed Hovederne ere blevne forede, om med dyrkede eller naturlige Foderurter, hvor mange Tønder Land dertil ere anvendte. Mængden og Godheden af Melken og Smørret, og endelle Sammenligning i det hele af denne Forringsmaade med den sædvanlige Græsning paa frit Land, enten vel bevoxet med naturligt Græs eller besaaet med Kløver. Premierne maae æskes i December 1804. For den Hidsigheds Skyld, som pleier at foruleilige Kreaturernes Jver, naar de fores paa Stald om Sommeren, tilføies her endnu den Anmærkning: at ved hver Malkning pleier man, efter Sigende, at vaske Koernes Jver med koldt Vand, hvilket skal fuldkommen hæve Uleiligheden. Ved nærmere Erfaring herom ønsker Selskabet dog at oplyses. 17. Af Erfaring i andre Lande veed man, at Kreaturene med Fordeel kunne fores med Roer og Rødder, saasom Kaal rødder, Gulerødder, Hviderver (Turnips), Kartofler, Runkel=Ruben (et Slags røde Rødder) m.v. og altsaa en større Nytte til Forlag indhentes af lige stort Stykke Land end sædvanlig. Selskabet ønsker denne Sag undersøgt og bekræftet ved paalidelig Erfaring her i Landene, og tillige at denne Forringsmaade, om nyttig, maatte udbrede sig hos os, og udsætter derfor følgende Premier: For den Landmand, som forer sine Kreaturer med Roer og Rødder, avlede 1804 paa ei mindre end 8 Tønder Land, den anden Guldmedaille. For et mindre end paa 5 Tønder Land, den tredie Guldmedaille. For ei mindre end paa 3 Tønder Land, den første Sølvmedaille. Disse Premier udsættes særskilt for de 2 Stifter i Dannemark, og for det første i Særdeles for Selveiere, ligesom og Præsters og Degnes Forsøg ville med Fornøielse blive imodtagne og af Selskabet paaskiønnede. Ved Attester maatte bevises Landets Størrelse, Roernes Art, Forringsmaaden, hvorvidt den har været med 7 uden andet Forer, samt Qvægets Mængde, Befindende og Malkning derved. Selskabet ønskede tillige, at det maatte blive bemærket hvor meget, enten i Maal eller Vægt et Hoved havde saaet af hvert Slags Foder, i de Maaneder det var blevet forret, hvilke tillige maatte benævnes. Æskalagen maatte indkomme inden 1ste November, Dem, som benytte sig af Kaalrabi under Jorden til Qvægets Forring, vil Selskabet give Fortrin, under forresten lige Omstændigheder. 18. Det for Land=Almuen saavelsom for Borgerne fornødne Spul er i de sidste Tider steget til høie Priser, der endog ikke staae i Forhold til Kornpriserne Af saadanne Suulvare er Flæsket det vigtigste. Aarsagen til Flæskets høie Priis synes, næst Kornpriserne, fornemmelig at være denne, at Gaard= og Huusmænd ved Fælledskabets Ophævelse og ved Udflytninger ikke, eller dog ikkun saa Steder, ere komne i Brug med at opføde Sviin med Rødder og Grøn fra Have og Mark, og finde det under de høie Kornpriser, ufordeelagtigt, med Korn at føde og sede flere Sviin end dem, de bruge til egen Huusfornødenhed. Det er imidlertid bekiendt og ved Erfaring bekræftet, at Grise, saasnart de kunne undvære Moderens Melk, opfødes meget godt ved Rødder (saasom Rødbeder, Pastinak, Gulerødder) Salt, Kløver og andet Affald fra Loen, Haver og Marken, og at de endog kunne med Fordeel fedes ved Guerødder, givne i tilbørlig Mængde. Selskabet tager Anledning deraf til et udsætte følgende Premier: For den Bonde eller Bondegaards Bruger, som opfødder og tillige feder et betydeligt Antal Sviin paa den meest oekonomiske Maade og ved Attester beviser, at samme ere slagtede og solgte, inden de naaede eet Aars Alder; at de have været opfødte paa et dertil indhegnet Stykke Jord med al Slags Grønt fra Haven og Marken, samt Melk og Valle, og fer de med den mindste Forbing af Sæd, en Premie af 50 Rdlr. For det nærmeste herudi gjorte Foretagende, 30 Rdlr. For det derpaa, 20 Rdlr. Attesterne, som maae være omstændelige og røieglige, og indrettede i Overeensstemmelse med den 35 i Forerindringerne til Prentie=Liven, maae forklare hvad Vægt de tillagte Sviin have opnaaet, til hvilken Priis de ere solgte; ligesom det og maae bevidnes, at den brugte Fodermaade et er almindelig bekiendt og brugelig i den Egn, og at Svine Atten er fortrinlig god og trivelig. Møllere, Kroeholdere og Brændeviinsbrændere linne ikke konkurrere til disse Premier, som ellers kan æskes den December Maaneds Udgang næste Aar. Og da det er bekiendt af andre Landes Erfaringer, at Sviin kunne fedes med Gulerødder, men man har ikke her i Landet, i det mindste ikke nogen offentilg bekiendtgjort Erfaring, om saadan Fedning giver en større Vægt af Flæsk og Fidt, og derhos af ligesaa god Egenskab som den Fedning, der bevirkes ved Korn; saa vil Selskabet med Fornølelse modtage og efter Omstændighederne belønne ver paalideligste og meest oplysende Beretning fra Jordbrugere, de være af Bondestanden eller uden for den, om saadant Forsøg med Beregning over Bekostningen og Fordelen i Forhold til Fedning med Korn. Ved saadant Forsøg og Beregnings Affattelse kunde maaskee lægges til Grund det i Professor Begirues bemærkninger om det Engelske Landbrug S. 521 indførte Priisskrivt.