Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-04-11
Denne mærkværdige Mand er født i Svaninge i Fyen strax ved Faaborg, Aar 1503, af fattige Bønder=Folk. Han var i Barndommen halt og skjevbenet, fordi Senerne vare sammentrakte. Men ved et uformodentlig Fald fra et høit Sted bleve Senerne løsnede, og Benene efterhaanden komme i Lave. Han deponerede fra Kjøbenhavns Skole, hvor han havde hjulpet sig frem med Armod. Men da han kom til Academiet og havde ingen Kjole paa Kroppen, fik han endelig saa mange Skillinger samlede, at han kjøbte sig en gammel Kjole paa Axel Torvet. Han gav sig derpaa selv til at sprække den op, for at passe den til Kroppen, og saaledes at spare Skrædder-Lønnen. Men blev meget forbauset, da han skar den nederste Søm op, som var saa tyk som en Pølse, efter de Tiders Mode, og fandt en stor Deel myntet Guld derudi. Som han nu gjorde sig en Samvittighed, over at beholde det, gik han dermed den til Byefogden, for at deponere det hos ham, sigende at han ikke vilde være Tyv for andres Penge, men skille sig af med det, som ham ved den hendelse var falden i Hænderne. Byefogden bad ham beholde Pengene, og anvende dem til sine Studeringer, efterdi de ved Guds Forsyn saaledes vare ham tilfaldne, hvilket han da og gjorde, og det med saadan en Fremgang, at han baade ved Kjøbenhavns og udenlands Universiteter levede deraf, og saaledes tiltog i Lærdom, at han derefter frem forandre blev anseet værdig til at være Jnformator hos den Kongelige Prinds, siden Kong Friderich Da han nu i 13 Aar havde været i den Station, blev han af Kongen beskikket til Archi diaconus og Canonicus i Riber Dom-Capitel, og Kongel. Historiographus Aar 1553. Døde 1684. 20 Sept. Var gift med Maren, en Datter af Søren Jacobsen Stage, Borgmester i Ribe. En Februari, som kun havde 18 Dage. "Wi Frederich dend Fierde, af Guds Naade, Konge til Danmarck og Norge, de Venders og Gothers, Hertug udi Slesvig, Holsten, Stormarn, og Ditmarsken, Greve udi Oldenborg og Delmenhorst. Gjøre alle vitterligt, at Vi allernaadigst haver for got befunden at paabyde og anordne, saasom Vi og her med paabyde og anordne, at udi indkommende Aar 1700 Februarii Maanet er skal have uden 18 Dage, saa at nest efter den 18 Februarii skal tællis den 1 Martii, og saaledis Paaske Dag i samme Aar indfalde den 11 April, hvor efter de rette Nye Almanakker skal indrettis; Og maa ingen andre Almanakker brugis udi VodeRiger og Lande end samme Ny Almanacker, hvorefter alle Breve og Documenter efter denne Dag skal dateris og forstaaes, under 4 Rdl. Straf i Kiøbstæderne og 1 Rdl. Straf paa Landet, til Stædets Fattige for hver gang nogen sig herimod forseer; Dog hvis Vexselbreve eller andre Forskrivelser, som forhen for denne Forordnings publication kunde være udgangen, at efterkommis til en vis Dag inden nestkommende Junii Maaneds Udgang, maa forstaaes efter den forhen brugte gammel Stiil, men siden skal alting efterkommis efter denne nu forordnede Ny Stiil, og derpaa indrettede Almanacker; Skulle nogen understaa sig, denne Almanackens forandring til nogen forsætlig Svig og Bedragerie i Brevis og Documenters datering at misbruge, da skal den skyldige derfor efter Sagens befunden Beskaffenhed i høyeste maader ansees og straffis: Hvor efter alle og enhver sig allerunderdaningst haver at rette og for Skade at tage vare; Og byde Vi hermed og befale Voris Grever og Friherrer, Stiftbefalingsmænd, Amtmænd, Præsidenter, Borgmester og Raad, samt Byfogder og alle andre vedkommende, som denne Voris Forordning under Voris Cancelli Seigltilskikket vorder; At de den paa behørige Stæder, til allis Efterretning, strax lader læse og forkynde. Givet paa Vort Slot Kiøbenhafn, dend 28 Novembr. 1699. - Under Vor Kongl. Haand og Zignet Friderich R. Mod en Jndvending i Adrastea. Adrastea No. 1516 har en Ubenævnt forsikkret, at den Paastand, at alle Ord paa ing danne deres Fleertal ved Tillæg af er i Enkeltal let, er ligesaa pudseerligen begrundet som den er stridende mod Sprogbrugen. Han mener, at hvad der gielder om nogle, ikke nødvendigen gielder om alle, og at der ikke nævnes flere Exempler i selvsamme Sprogbemærkning for end imod Paastanden. Altsaa er det lun flere Exempler, Forf. af hiin Jndvending ønsker, Velan da, saa følge her endnu nogle, og flere skulle følge naar forlanges. Aaringer, Aabninger, Bygninger, Bøllenger, Bøininger, Clareringer, Delinger, Dril linger, Erfaringer, Fægtninger, Gierninger, Gjæslinger, Handlinger, Kieltringer, Kierlinger, Killing er, Kyllinger, Levninger, Mundinger, Myndlinger, Mæsling er, Riddinger, Oplysninger, Plyndringer, Puslinger, Qvitteringer, Regninger, Rollinger, Rælinger, Samlinger, Stillinger, Sætninger, Tegninger, Tærninger, Undskyldninger, Vaaning er Væringer, Yttringer, Ællinger, Øgninger &c. &c.