JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-11-03
De nyeste Efterretninger fra de sydlige Provindser, lyde ikke saa fredelige. Her skulle alle Juntaerne atter have reist sig mod Regjeringen, Central-Juntaen i Anonjar bestod ligesaafuldt nu som før, og disponerede over Armeerne ved Despina Perros og Manzanares, for at true Regjeringen i Madrid. Oberst Opriis, som strax havde sat sig i Spidsen for den første Jnsurrections-Col lonne mod det Torenoske Ministerium, skal paany være ifærd med at rykke i Marken. Disse Omstændigheder ere Ministeriet saameget mere til Hinder, som det havde ventet at kunne trække 20,000 Mand fra de sydlige Provindser, for at stille mod Carlisterne, hvilket nu neppe vil kunne lade sig gjøre. Den til den 16 Novbr. berammede Sammenkaldelse af Cortes, skal være opsat.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-11-03
Jblandt de Forholdsregler, som betegne det nuværende madrider Cabinets liberale Bestræbelser, fortjener især en kongelig befaling, betræffende Pressefriheden, at blive nævnet. Som den eneste Grund, hvorfor ikke Censuren strax bliver ophævet og Pressefrihed i dens Sted indført, angives, at en saa vigtig Forholdsregel ikke torde sættes i Kraf uden den legislative Medvirkning af Cortes. Ministrene frygtede aldeles ikke den frieste Bedømmelse af deres Handlinger; thi de vidste, at Pressens Misbrug blev langt overveiet af andre Fordeele. Pressen vilde gjøre dem opmærksom paa deres Fri og anklage dem, naar de forglemte deres Pligt, De havde alt gjort Deres ved Udarbeidelsen af et Udkast til at forelægges de næste Cortes, som, naar det bliver antaget, giver Enhver Ret til at udtale sine Tanker, uden andre Skranker end Lovens Forskrifter. Da imidlertid Regjeringen allerede nu ønsker at give Pressen den størst mulige Frihed, saa skulde Censorerne tilholdes kuns at forbyde Trykningen af Angreb paa Religionen og den offentlige Moral, Forsvar for Regjeringens uforsonlige Fjender, personlige Beskyldninger og Skandskrifter, Bestræbelser for at udbrede Uenighed mellem Thronens Forsvarere og Dadlen over Regentinden; derimod tillades Omtale af politiske Materier af alSlags, tilligemed Critik og Dadel over Regjeringens Handlinger. Biskopperne have faaet befaling til indtil videre at ophøre med geistlige Ordinationer, og, som Grund til denne befaling, angives, at man vil afhjælpe den store Skade, som der bliver tilføiet Staten og Kirken selv, ved det overflødige Antal af Geistlige i den største Deel af Kongeriget, og det ikke mindre til Tab for dette, end for de øvrige Spaniere, som betale Skatter, imedens de Geistlige ere frie derfor. Gurreas Division er vendt tilbage til Navarra, hvor man ogsaa venter Fremmed=Legionen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-11-03
Den 16 Octbr. vare D. Carlos og Cordova i den samme Stilling, adskilte ved den meget opsvulmede Arga. Jfølge et Brev fra Bayonne af 14 Octbr. skulle Dronningens Tropper under Cordova uden Sværdslag være rykkede ind i Puente la Reine; men dette trænger dog til Bekræftelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-11-03
et stort Krigsraad, som, efter Memorial des Pyrenees, den 14 Octbr. skal være holdt i Estella, skal der være opkastet det Spørgsmaal, om det var bedre at fortsætte Krigen i de fire Provindser eller at marschere løs paa Madrid. Fordet Sidste stemte D. Carlos og de fleste Generaler; men Jturalde var af den modsatte Mening, og derpaa grunder sig sandsynligviis det Rygte, at han var falden i Unaade. Jmidlertid forsikkres derdog, at han beholder Commanden over de fire Provindser, imedens Hoved-Armeen gaaer over Ebro, hvortil Alt er beredt. Carlisternes Hær angives til 25,000 Mand Jnfanterie og 300 Mand Cavallerie, tilligemed et anseeligt Artillerie; imedens Cordova kuns skal have 16,000 Mand at stille derimod. Et andet Blad beretter ganske i Modsætning hertil, at de kongelige Tropper ville gaae offensivt tilværk, at de alt havde gjort en fremrykkende Bevægelse og besat Marata, hvorpaa D. Carlos skal have forladt Estella og trukket sig tilbage til Manern.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-11-03
Portugal. Under 9 Octbr. er Brigade-General Serrao udnævnt til at commandere det til Spanien bestemte Hjælpe-Corps og meddeelt en lang Jnstruction om at vedligeholde Mandstugt og Orden blandt sine Tropper, som ganske blive under holdte af Portugal, og aldrig at glemme, at de kuns ere bestemte til at bekjæmpe den spanske Prætendent og hans Faction, men aldeles ikke til nogen anden Hensigt. Det kommer nu blot an paa at rense Regimenterne for de deri optagne mange Migueliter, som i Spanien let kunne forstærke D. Carlos's Hær istedetfor Dronningens.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-11-03
Den 9 Octbr. bragte en portugisisk Krigs-Corvette 130 af de ulykkelige portugisiske Flygtninge fra Para, som ikke have reddet andet end Livet, og man siger at 400 ere endnu underveis.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-11-03
Udenlandske Efterretninger. Provindsialstænderne i Roeskilde. J Mødet den 15 Octbr. 1835 (s. f. Nr.) udviklede Prof. Bang et af ham indgivet skriftligt Andragende, betræffende Kjøbenhavns Communal-Forfatning. De i samme indeholdte Forslag angik især følgende Hovedpunkter: a) Forpligtelsen og Rettigheden til at ansees som Borger i Kjøbenhavn. b) Valget af Byens Repræsentanter, c) Organisationen af Kjøbenhavns Magistrat. d) Nærmere Bestemmelse af den Magistraten og Repræsentanterne i Forening tilkommende, deels selvstændige, deels raadgivende Myndighed. e) Lige Bestemmelse af Repræsentanternes særegne, Magistraten understøttende og controllerende, Myndighed; og f) en fuldkommen Offentlighed i Henseende til Communens Anliggender.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-11-03
Prof. Bang indstillede, at Stændernes Forsamling vilde anbefale, at de fremsatte Forslag bleve tagne under Overveielse ved Udarbeidelsen af den bebudede nye Communallov, og det Fornødne i sin Tid meddeelt Provindsialstændernes Forsamling ved Forelæggelsen af Udkastet til nysnævnte Lov. Committeens Medlemmer til at overveie dette Andragende ere: Viinhandler Hansen, Procurator Haagen og Etatsraad Hvidt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-11-03
Professor Bang udviklede endvidere det af ham indleverede skriftlige Andragende, betræffende Opsynet med de offentlige Oppebørselsbetjente og Overholdelse af Lovens Straffebud mod utroe Betiente Han sluttede sit Andragende med en Anmodning til Stænderne og at nedlægge en Petition for Hs. Majestæts Throne, der maatte gaae ud paa følgende Forslag: a) At offentlige Oppebørselsbetjente ei skulde staae under det kongl. Regjerings-Collegiums umiddelbare løbende Opsyn, men at en særegen, Collegierne underordnet, Overøvrighed constitueredes, for, kal have slig Control med Kasse betientene, for hvis rigtige Udførelse samme har at staae til Ansvar. b) At naar en offentlig Regnskabsbetjent er dømt for Kassemangel, eller saadan ved hans Død befindes, saa bor vedkommende Regjerings-Collegium affordre hans controllerende Foresattes Erklæring om hvad de til deres Retfærdiggjørelse have at anføre, fremdeles indhente Betænkning fra den Ret, der har dømt i Sagen, for at det endeligen ved Collegiets eller Hs. Majestæts Resolution kan afgjøres, hvorvidt de have gjort sig skyldige i saadan Mangel paa Tilsyn, at de bør drages til subsidiairt Ansvar ved Domstolene. c) At Straffelovene mod utroe Betiente strængt bør overholdes, at den, der har Kassemangel, altid sættes under Tiltale, med mindre Hs. Majestæt, dispenserer derfra, og at han holdes i Arrest indtil Sagens Uddrag, naar det er venteligt, at han ikke kan dække Mangelen og derfor bliver at dømme til offentligt Arbeide, og d) at Regnskabsbetienten bør dømmes til at have sit Embed forbrudt, naar han ikke kan godtgjøre, at han ei selv har forbrugt de manglende Midler, om Manglerne end senere dækkes. Den kongl. Commiss. underrettede i denne Anledning Forsamlingen om, at den, til at udarbeide en ny Lovgivning om Kasse- og Oppebørselsvæsenet, nedsatte Commission, har i Slutningen af forrige Maaned til det kongl. danske Cancellie afgivet sin allerunderdanigste Forestilling, ledsaget af et Udkast til de fornødne Anordninger.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-11-03
J Mødet den 16 Octbr., hvori 65 Deputerede vare tilstede, blev nedsat en Committee til at overveie forberørte Forslag af Prof. Bang, og til sammes Medlemmer valgtes: Amtmand Tillisch, Kammerherre Rosenørn Lehn og Kammerjunker Scavenius. Derefter foredrog Justitsraad, Høiesteretsadvocat Salicath et Forslag, som gik ud paa en ny og udførligere Straffelov for Tyveri, Hæleri og Medvider som provisorisk gieldende, indtil en ny Sraffecoder kan forventes udarbeidet og sanctioneret. Han ønskede at Æresstraffen for Ran maatte vorde hævet, og en anden, med Tyvsstraffen mere analog Straf, for denne Forbrydelse bestemmes, og endeligen, at Jnqvisitions-Commissionen maatte vorde ophævet. Hans Forslag angik blandt andet en Forøgelse i Straffegraderne, at et 3die Trin af temporær Frihedsstraf maatte anvendes, forinden den Skyldige 4de Gang inddømmes til Frihedstab for Livstid, og at Straf af Kagstrygning og Brændemærke burde bortfalde. Committeens Medlemmer, til at prøve dette Forslag, ere: Professor Bang, Etatsraad Treschow og Secretair Algreen-Ussing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-11-03
Kammerraad Drewsen foredrog derefter et Forslag betræffende, at de offentlige Frireiser enten aldeles maae ophæves, eller i det mindste indskrænkes, og i sidste Fald en passende Godtgjørelse bestemmes for de Frireiser, der maatte vedblive. Proponenten anførte flere Exempler paa de Misligheder, der have fundet Sted i det offentlige Ægt væsen, viste det byrdefulde og uhensigtsmæssige i den bestaaende Indretning. Paa Grund af Sagens Vigtighed, blev nedsat en Committee af 5 Medlemmer, hvilke ere: Proprietair Tutein, Cancellieraad Haastrup, Grev Holstein og Jørgen Mathiesen Husemose.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-11-03
J Mødet den 19 Octbr., (69 Medlemmer) fremlagde den kongelige Commissarius et Udkast til en Forordning ang. Criminalvæsenet paa Island. Committeens Medlemmer ere: Stiftamtmand Krieger, Justitsraad Salicath, Professor Fin Magnussen, Grosserer Knutzon og Amtmand Tillisch. Derefter foredrog Lieutenant Rasch et Forslag, om en Forandring i Frd. om Markfred, af 9 Julii 1817, ved Nedsættelse i de der bestemte Optagelsespenge. Paa Grund af Sagens Vigtighed, blev nedsat en Committee, bestaaende af 5 Medlemmer, hvilke ere: Kammerherre Juel, Proprietair Tutein, Kammerraad Drewsen, Proprietair Neergaard og Grev Ahlefeldt. Kammerraad Rasmussen, som havde fremlagt et Andragende, hvorefter det til Formindskelse af letsindigen indgaaede Ægteskaber, skulde paalægges Enhver, der agtede at indtræde i Ægteskab, at erlægge en Afgift fra 5 til 20 Rbd. til Fattigvæsenet, tog dette Forslag tilbage, efterat den kongl. Commissarius havde viist, hvilken skadelig Jndflydelse saadan Jndskrænkning vilde medføre for den personlige Frihed og Sædeligheden, hvorfor og det kongl. danske Cancellie, i Anledning af lignende indkomne Andragender, havde troet, at intet videre kunde foretages, end hvad i Frd. af 30 April (St. Tid.) 1824, er bestemt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-11-03
Samme Dag blev Forslaget til Gjenoprettelsen af det siden Aaret 1820 nedlagte Skolelærer-Seminarium i Kiel discuteret, og efterat forskjellige Meninger vare yttrede om hvorvidt en saadan LæreAnstalt passende kunde anbringes i Kiel eller overhovedet i en Kjøbstad, eller om det ikke var til raadeligere at anlægge den paa Landet under en duelig Præsts Styrelse, blev det henviist til Prøvelse af en Committee, bestaaende af 3 Medlemmer. Den kongl. Commissair introducerede derpaa Etatsraad Jensen, som er ham tilforordnet under Forhandlingerne over Told-Forordningen. Til at overveie og afgive Betænkning over det til denne udarbeidede Udkast, er udnævnt en Committee, bestaaende af 11 Medlemmer. (Stænd. Tid.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-11-03
Ved Auctionen over Gaarden Eiegod med tilhørende hollandske Mølle, den 30te f. M., gjorde alene Hr. Kammerjunker Directeur Classen et Bud, af 35,000 Rbd. r. S., hvilket ikke blev approberet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-11-03
Hermed et Følgeblad. Følgeblad Stifts Tidende i Wollands ValsterNo.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-11-03
Tillægsbladet til Fyens Stifts AdresseAvis Nr. 174, har C. H. Hansen, tidligere bekjendt ved sine Besværinger over Veivæsenet, paaanket et Brolægnings=Arbeide i Odense Vindegade som ubetimeligt begyndt paa en Tid, da flere af Byens meest befarede Gader trænge til Forbedring og efter Kyndiges Dom maadeligen udført, eftersom flere Stene i den færdigstødte Bro kunde trædes op af Leiet med Foden, og andre lade sig uden Møie vælte op med en Spadserestok. Han har siger han, valgt at fremsætte sine bemærkninger gjennem Pressen, istedet for at andrage dem for Magistraten, da Meningerne, fremsatte af den anden Vei, som oftest ringeagtes, og henlægges med den bemærkning: Lad os ikke give dem den Vane, saaledes at blande sig i, hvad der ikke vedkommer dem; vi skal nok styre Comminens Affairer, uden slig næsviis Jndblanding, o. s. v. Anmelderen beretter dernæst, hvorledes Brolæggermester AKjerby, som havde vovet at andrage for en af de eligerede Borgere, at det her omhandlede Arbeide blev slet udført, blev af Politiemesteren Hr. Kammerjunker v. Klaumann, alvorligen nedrevet, for hans Jndblanding i en ham uvedkommende Sag, (a han maa bidrage til at betale Steenbroen, synes at forudsætte det Modsatte) og truet med Mulkt og Straf for denne hans formastelige Gierning, og endeligen af en Politiebetjent ført til Borgmesteren, der skulde sørge for hans Afstraffelse, Borgmesteren, Hr. Justitsraad Ridder Reimuth, (liberalere) fandt imidlertid ingen Anledning hertil og Synderen er da sluppen indtil videre, med Angsten. Brolægningen blev derefter af Magistraten og de eligerede Borgere, efterseet, men befundet, at Syndernes Mangfoldighed imidlertid vare blevne skjulte ved et tykt Lag Gruus, i hvilken Anledning Byfogden yttrede sin Forundring over, at de eligerede Borgere vilde syne et Arbeide, som ikke var færdigt eller afleveret, og at han, i Capitain, Veimester Reckes Sted, som velvilligen havde paataget sig Arbeidets Bestyrelse, vilde tage en slig Fremgangsmaade meget ilde op, og øieblikkelig frasige sig Tilsynet, og dermed havde Forretningen Ende for den Gang, hvorimod Borgmesteren har forsikkret Anmelderen om, at et formeligt Syn skal blive afholdt, forinden de sidste Penge blive udbetalte. Anmelderen slutter med nogle bemærkninger om Politiet i Almindelighed, og viser hvorledes det maa opvække almindelig Bekymring hos den retskafne Borger, naar han erfarer, at et Politie ved mange Leiligheder handler overilet og ubesindigt, ikke alene fordi det er oprørende imod enhver ædel Følelse, at see Medborgere uforskyldte mishandlede med Stokkeprygl, og anden uværdig Behandling, men fornemmeligen fordi et saadant hidsigt og overilet Politie, især i større Stæder, letteligen ved sin utidige Adfærd kan afstedkomme store Ulykker, hvori endog aldeles Uskyldige, kan blive indviklede.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-11-03
Natten mellem den 30te og 31te f. M., skeete paa 3 forskjellige Steder Jndbrud i Sydstofte Sogn. ved Nykjøbing paa Falster, nemlig hos Gaardmændene Lars Hare og Hans Gaard, samt paa Gaarden Eiegod. Den Første havde man frastiaalet en Deel Klædningsstykker, og af en liden Kasse udtaget nogle Tørklæder, uden at opdage en i samme liggende 10 Rbd. Seddel, og medtaget et mellem Manden og Konen oprettet Testamente. Kassen blev siden funden i Haugen. Hos Hans Gaarder ligeledes stiaalet nogle Klædningstykker og Fødemidler. Paa Eiegod var Fangsten meere solid, den bestod i en Deel massive Sølv=Gaffler, der siges, 15 i Tallet, samt nogle Sølv=Dessertskeer, hvormed man, styrket ved en halv Flaske Madeira og en halv Flaske Cognac m. m., forlod Gierningstedet. Der er nogen Formodning om, at den i flere Tidender ommeldte Livsfange Lars Pedersen, som for nogen Tid siden undveeg fra Kjøbenhavns Stokhuus, og som oftere har skuffet Justitiens Aarvaagenhed, paany har gjort sig skyldig i disse Forbrydelser. Han skal være hjemmehørende i Sundbye i Lolland.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-11-03
Nykjøbing paa Falster den 28 Octbr. Hs. Maj. Dronningens, og H. kongl. Høih. Kronprindsesse Carolines høie Fødselsdag, feiredes heri Byen, ved en paa Gjestgivergaarden foranstaltet Soupe og Bal, som bivaanedes af en talrig Forsamling af Byens og Omegnens Beboere. OverBordet udbragtes Skaaler for Deres Maj. Kongen og Dronningen og Kronprindsessen, under gjentagne Yttringer af de hengivneste Følelser fordet elskede Kongehuus.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-11-03
Ved Tallotteriets 1291de Trækning i Altona udkom: Kjøbenhavns Børscours den 30 Octbr. 1835. Hamborg 2 M. - a vista 203. - Species 203 1/2. - Disconto 4 pCt. - Species solgtes til 12 Mk. 3 1/2 s. Kongl. Obligationer, uden Renter i Bco. 88 3/4 a 89 1/2. Dito uden Renter i Sedler 90 a 91. Dito uden Renter i 6
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-11-03
Kjøbenhavns Torvepriser den 30 Octbr. 1835. Rug . . . . . pr. Td. 4 Rbd. 2 Mk. - s. a 4 Rbd. 3 Mk. 8 s. Hvede. . . . . – 4 – 3 – 8 a 5 – 1 - 8 Byg, 2radet – – 3 – 4 – 8 - 3 – 5 – 12 beradet – – 3 – 4 – 4 a 3 – 5 - 8 Havre . . . . . – 2 – 3 – - a 2 – 4 – 2 Erter . . . . . – 4 – – 8 a 4 – 5 – Flesk, røget, Lpd. 2 – . – . . a 2 – – - grøns. = 1 – 2 – 4 a 1 – 3 – 4 Smør, . . . . . Pd. . – 1 – 6 - a – – 1 – 9 Æg, . . . . . Snesen . – 1 – 14 - a - – 2 – Siellandsk Smør, Fd. 12 – 4 – . a 15 – –
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-11-03
Bekjendtgjørelser. Da det ved 3die Auction, den 30te forrige Maaned, gjorte Bud paa Væver Jesper Hansen Hvids Huus Nr. 15 i Frisegaden i Nykjøbing, ikke er approberet, saa bliver efter Begjæring af Udlægshaveren, Skifteforvalteren i afgangne Maren Rasmusdatters Stervboe, 4de Auction foretaget over bemeldte Huus, Mandagen den 9 Novbr. førstkommende, om Middagen Kl. 12, i Huset selv. Conditionerne kan faaes til Eftersyn paa mit Contoir. Nykjøbing paa Falster, den 1 Novbr. 1835. Møller.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-11-03
Undertegnede efterlyse: 1 sort Horsplag, 2 1/2 Aar med liden Stiern og Sok paa høire Bagfod samt nogle hvide Haar ved Halen. 1 dito 1 1/2 Aar, uden andet Aftegn end en liden Brokknudeunder Bugen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-11-03
Skulle disse Plagge, som begge sidste Foraar ere brændte paa venstre Bov, være eller blive optagne, da bede vi Hr. Forvalter Rasmussen paa Ourebygaard derom underrettet. Vixnæs og Killerup, den 1 Novbr. 1835. Claus Børsen. Lars Clausen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-11-03
Formedelst anden Bestemmelse, kan en Arvefæstegaard i Gloslunde Bye, paa Baadesgaards Gods, med Tilliggende af circa 50 Tdr. Land fortrinlig Ager-Jord, og circa 18 Tdr. Land Græsning, samt Besætning og Jnventarium, underhaanden erholdes tilkjøbs paa billige Vilkaar, naar Lysthavende, derom inden 14 Dage henvende dem til Arvefæster L. G. Kølle i Gloslunde.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-11-03
Skifte-Tillysning. Tirsdagen den 24 Novbr. d. A., Eftermiddag Kl. 2 slet bliver paa mit Contoir her i Byen, afholdt en Skiftesamling i Stervboet efter Muurmester Frantzens Enke, Alhed MarieZiirs paa Baagøe, ved hvilken dette Boe agtes optaget til Slutning. Hvilket herved bekjendtgjøres til Efterretning foralle Vedkommende. Nakskov den 29 Octbr. 1835. Pontoppidan. af
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-11-03
Skifte-Tillysning. Tirsdagen den 24 Novbr. d. A., Formiddag Kl. 11 slet, afholdes paa denne Byes Raadstue, en Skiftesamling i Stervboet efter Kjøbmand Hans Christen Jensen, ved hvilken, foruden nogle Fordringer, det af den, til Jnddrivelse af den Afdødes udestaaende Boggjeld, antagne Jncassator, aflagte Regnskab vil blive fremlagt, og en Bestemmelse agtes taget med Hensyn paa den endnu ikke indkomne betydelige Deel af denne Boggield. Hvilket herved bekjendtgjøres til Efterretning for alle Boets Vedkommende. Nakskovs Skifteret den 29 Octbr. 1835. Pontoppidan. Hammerich.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-11-03
Da intet Bud blev gjort ved 4de Auction, den 20 Aug. d. A, paa det, afdøde Præsteenke Engel Margaretha Kuhlmann, og forhen afdøde Mand, Pastor Henrik Kuhlmann, tilhørende Eiendomshuus med Gaards- og Haugeplads, samt tilliggende Vænge, af Hartkorn 2 Fdkr. 2/5 Alb., i Østerbye paa Feiøe, saa bliver Mandagen den 9 Novbr. d. A., om Eftermiddagen Kl. 2, afholdt en 5te Auction over formeldte Eiendom, hvorved samme agtes absolut bortsolgt. Auctionen afholdes paa Stedet selv, hvilket herved bekjendtgjøres til Liebhavernes, og andre Vedkommendes Efterretning. Petersen. Feiøe den 25 Octbr. 1835.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-11-03
Creditorerne i Stervboet efter afdøde Selveierhuusmand, Jens Christian Nagel af Weirøe, under Feiøe Birk, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, til for undertegnede Skifteforvalter, at anmelde og beviisliggjøre saadant deres havende Krav. Petersen. Feiøe den 25 Octbr. 1835.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-11-03
At Dampskibet Løven ophører med sin Fart fra Karrebek, til Kiel, den 7 Novbr. d. A., og som Følge heraf, medtager Passagerer fra Taars til Karrebek, sidste Gang den 5 Novbr., og til Kiel, sidste Gang den 7 Novbr.; bekjendtgjøres herved.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-11-03
Directionen for Dampskibsfarten imellem de danske Øer og Hertugdømmene, den 29 Octbr. 1835.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-11-03
Mandagen den 9de Novbr. d. A., Eftermiddag Kl. 3, bliver her paa Comptoiret ved offentlig Auction bortsolgt, Agent H. C. Kroyers Stervboe tilhørende: 1) en under 14 Decbr. 1821 af Gjestgiver P. Knudsen udstedt Panteobligation for 2100 Rbd. Sølv med 3die Prioritet i hans Gaard i Maribo, under Matr. Nr. 12, og 1ste Prioritet i fire Kakkelovne. en under 23 Jan. 1826 af Farver M. Lund i Nakskov, udstedt Panteobligation, stor til Rest 550 Rbd. Sedler, med Prioritet i hans Indboe og en Fordring paa sammeMand, efter Forliig af 28 Decbr. 1832, stor til Rest 661 Rbd. 4 Mk. 6 s. Repr.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-11-03
en Fordring paa Selveier Frid. Sletting i Fuglse, efter Forliig af 28 Decbr. 1832, til Beløb 197 Rbd. 1 Mk. 9 s. Repr. 4) adskillige Fordringer paa Forskjellige til Beløb circa 920 Rbd. Sedler. Conditionerne for Salget ere til Eftersyn, og nøiagtig Underretning om samtlige Fordringer kan forinden Auctionen, erholdes her paa Comptoiret. Thi ville de Lysthavende indfinde sig til fornævnte Tid og Sted. Maribo Byfogedcomptoir, den 31 Octbr. 1835. Valentin.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-11-03
Skuespil i Nakskov. Torsdagen den 5 Novbr., opføres: "Skatten, Lystspil i 1 Act, og "De Danske i Paris", Vaudeville i 2 Acter.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-11-03
Søndagen den 8 Novbr., (sidste Forestilling) Den Døve, eller Værtshuset fuldt af Gjæster, og Rataplan, den lille Tambour, Vaudeville i 1 Act; til Slutning: "En Afskeds-Epilog. Directionen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-11-03
Paa Eiegod ved Nykjøbing er Tækkeror til Salg. Man behage at henvende sig til Undertegnede. M. Lange.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-11-06
No. 29de Aargang. Bollands-Falsterfeidende. Privilegeret til Forsendelse med de Kongelige Brevposter. Trykt i Wilhelm Laubs Officin i Nykjøbing. Redigeret, forlagt og udgivet af C. F. Tidemand, Procurator.