JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1836-10-28
Mandagen d. 31te Octbr. finder Høitideligheden Sted i Ribe Cathedralskole om Formiddagen Kl. 11. Forlangt indrykket. Jo vistnok blev jeg forundret, Hr. Pastor Hassi da jeg saae Deres offentlige Bekiendelse" i Ribe Stifts Avis No. 81; dog ikke fordi jeg syntes, at den Uegennyttighed var altfor urimelig stor, thi deels er det jo ikke saa forskrækkelig en Ulykke for en Mand, som kun har sig selv at sørge for, at miste et fast Levebrød, og deels bliver dog altid det Haab i Baggrunden, at ved Forandringen, kanskee Vindingen kunde blive lige saa stor som Tabet; men Grunden til min Forundring er, at, hvis jeg ikke tager meget Feil, er ingen af alle dem, som i den sidste Tid have talt for større kirkelig Frihed her i Landet, gaaer saa vidt, at han har anpriist en saadan, nordamericansk Frihed; men i Begyndelsen ønskede de kun en saadan, som finder Sted i Engelland, at nemlig enhver, som vilde, havde Lov til at udtræde af Statskirken, og siden indskrænkede De sig endog til at anbefale Sognebaandets Løsning. Og dog er der endnu et stort Spring fra at rose en Forfatning, hvor den engang er indført, eller ligefra Samfundets Begyndelse af ligsom sammenvoxet med dette, og til at forlange den indført der, hvor alt fra først af har dannet sig paa en aldeles forskjellig Maade. Vel kan det ikke nægtes, at den uindskrænkede Kirkefrihed er den naturligste, ligesom den ogsaa i Theorien er den rigtigste, og den har jo fremfor alt et herligt Vidnesbyrd at opvise fra de første christelige Aarhundreder; men endnu har ingen viist, hvorledes en saadan Kirkefrihed hos os kunde indføres uden at forvolde en fuldkommen Forvirting, ikke alene i manges timelige Sager, thi det blev da vel til at bære eller til at raade Bod paa, men ogsaa i Stat, Kirke og Videnskab. At meget Godt ved en saadan Forandring vilde forstyrres, at mangen gavnlig Foranstaltning vilde kulkastes, det er vist - og dette er dog vel meget at vove paa et Forsøg, thi andet kan man vel ikke kalde dette Forslag, saalænge det endnu intetsteds er iværksat. Angaaende Skolevæsenet kan jeg fatte mig kortere, da Hr. Pastor Hass her har indrømmet mig alt væsentligt, nemlig, at Regjeringen bør sørge for, at der gives et tilstrækkeligt Antal Skoler med duelige Lærere, og andet et det jo ingenlunde jeg har paastaaet. Forresten er det vel ligegyldigt, enten Læreren kaldes: Kirkesanger og Skolelærer, eller slet og ret: Skolelærer. Skulde Kirkesanger ne være tilstrækkelige i vidtløftige Sogne, kom man formodentlig dog til at give nogle flere dette Prædicat, og saa hvor der ingen Kirke er, hvori de kunde synge. Ligeledes er der vel ikke stor Forskiel paa, enten Regjeringen selv lønner Skolelærerne og til den Ende lægger en Skat, paa Landet, eller Skoledistricterne umiddelbar udrede deres bestemte Løn. Endnu har jeg kun tvende specielle bemærkninger tilbage.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1836-10-28
Hr. Pastor Hass finder det latterligt, at nogen vil foretrække sin egen timelige Fordeel for andres Frihed og Menneskeret. Hvis saa var, vilde en stor Deel af Verdenshistorien yde et uudtømmeligt Stof til Latter. Jeg for min Part finder det ingenlunde latterligt, men vel beklageligt. Endvidere mener jeg, at ingen kan dømme om, enten Angrebet paa Sognefogderne var, uforskammet, eller ikke, med mindre han selv har læst disses Petition. Det har jeg vel ikke, men er det sandt, hvad der siges, et Grunden, hvormed de fornemmelig søgte at understytte deres Andragende, var den, at Skolelærerne, naar de blive fast ansatte, blive dovne og forsømmelige, saa kunde saadant dog nok bringe en og anden i Harniske Hermed tager jeg nu Alsked fra Pastor Hals i denne Sag. Jeg frygter nemlig for, at hvis jeg vilde skrive mere desangaaende i dette Blad, vilde jeg trætte Mad. Hyphoffs Taalmodighed, som for at indrykke disse mine lange Skrivelser hverken har forlangt eller faaet nogen Betaling, og jeg troer neppe, at nogen anden Kampplads staaer mig aaben, paa hvilken jeg kunde fortsætte Striden. Wodder d. 22de Octbr. 1836. H. P. G. Koch. Ved Hr. Pastor Kochs Slutningsyttring finder, Undertegnede sig foranlediget til at erklære, at Avisen fremdeles staaer aaben for Enhver, der ønsker at udtale sin Anskuelse af den omhandlede Sag, samt at hvad der desangaaende indsendes, vil blive optaget enten, som hidtil, uden Betaling, eller i alt Fald, hvis det skulde blive for meget og for vidtløftigt, for en særdeles moderat Godtgjørelse. Chr. sal. Hyphoff.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1836-10-28
AVERIISSEMENTS. C. G. Fra Aarup er afvigte Torsdag Aften bortløbet en hvid, glat, langhaarig Spidshund, som lyder, Navnet Jøckel; den, som enten bringer den eller giver Anviisning om dens Opholdsted til mig eller paa Gaarden, nyder, ifald forlanges, en passende Douceur. Ribe den 25 Octbr. 1836. Chr. Giørtz.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1836-10-28
Kjød modtages til Røgning hos Nis Baggesens Enke. Evetten Caroline, 4 Aar gammel, en meget god Seiler med godt Jnventarium, er tilkjøbs og kan strax modtages hos Christen Petersen Gram Ballum 28 Octbr. 1836.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1836-10-28
Assemblee i Varde, Søndagen den 6te November Kl. 7 1/2 Billetter for Udenbyes faaes hos Hr. Klubvært Nielsen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1836-10-28
At den til den 7 November næstkommende berammede Auction over Kjøbmand P. Becks Gaard heri Byen, er afbestilt og saaledes ikke bliver afholdt, bekjendtgjøres herved. Warde Byefogedcontoir, den 22 October 1836. Wedel Heinen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1836-10-28
Ved Proclama, som læses ved den Kongelige Landsoverret i Wiborg og ved Andst-Slaugs Herreders Ret, ere Creditorerne i Stervboet efter Aftægtsmand Mads Nissen af Asbøll i Leirskou Sogn og forhen afdøde Hustru Anne Sørensdatter indkaldte med 12 Ugers Varsel at anmelde og bevise deres Fordringer for undertegnede Skifteforvalter. Hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Herredscontoiret i Colding d. 26de Octbr. 1836. Oxenbøll.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1836-10-28
Bekjendtgjørelse. Jfølge Kongelig allernaadigst Rescript af 20 Septbr. dette Aar, vil det i Ringkiøbing Kiøbstad til den 20 October fastsatte Marked, herefter ligesom hidtil begynde den 20de Octbr., men istedetfor 1 Dag holdes i 3 Dage med Kram, Heste og Qvæg, og istedetfor det til den 2den Novbr., bestemte sædvanlige Efteraars marked, som for Fremtiden bortfalder, blive afholdt et Marked den 14de og 15de April med Heste, Qvæg og Trævarer; hvilken Forandring, der først tager sin Begyndelse næste Aar, herved bringes til almindelig Kundskab, da Almanaken for 1837, allerede er trykt. Ringkjøbing Byfogedcontoir den, 13de Octobet 1836. John Finsen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1836-10-28
En mørkebruun 4 aarig Hoppe, er afvigte Søndag, Nat, bortkommen fra Roaager Mark. - Den er kjende. lig derpaa, at den har et Hul i Tungen og at Mank og Hale er afskjaaren. - For dens Tilveiebringelse loves en Douceur. Roager den 18de October 1836. Hans Lassen Pedersen. Fra min Mark er Natten i mellem den 16 og 17d. M. bortløbet en gammel sort Hoppe; den gik med en lille Klods om Benet og et Stykke Reeb om det venstre Forbeen, og var baaskoet. Hvo som kan give Oplysning om samme, erholder en passende Douseur naar man henvender sig til Christen Johansen Wraae. Breum i Rødding Sogn den 24de Octbr. 1836.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1836-10-28
Jfølge vedkommende Forliigs- og Udlægshavers Begjæring bliver afholdt trende offentlige Auctioner over det Christen Christiansen Geiel tilhørende og iboende Sted Moesbøllsig i Strelluf Sogn, dets Bygninger og Jorder til Hartkorn 3 Skp. 2 Fkr. 1 ensjetted. Alb., med den hjembjergede og paa Marken staaende Sæd, Foder og Høe, samt ved Stedet værende Gjødning og Jldebrændsel, nemlig: Fredagen den 11te November) førstkommende hver- 25de Ditto ) Dags Formiddag. - 9de December) Kl. 10. De tvende første Auctioner afholdes her paa Contoiret og 3die Auction i det sælgende Sted, ved hvilken sidste om antagelige Bud paa Stedet skeer, tillige bortsælges nogle Creature og endeel Jnd=Udboe og Besætning. Conditionerne erfares paa Auctionsstederne. Denne Bekjendtgjørelse tjener saavel Lysthavende, som Creditorerne, til Efterretning cir. Pl. 22de April 1817. Bølling Nørre Herreders Contoir paa Petersminde i Skjern, den 15de October 1836. Hertz. C. G. En saa god som nye holsteensk Vogn med 3 Agestole, hvoraf 2 laqueerte og hænge i Fjedre, staaer til Salg hos Ribe d. 21de Octbr. 1836. Chr. Giørt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1836-10-28
At vi paa nye ere blevne forsynede med Rhinske Møllestene af alle Dimensioner, meddeles herved vore Handelsvenner. A. Wissings Sønner.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1836-10-28
Hos Undertegnede er arriveret et betydeligt Parthi, smukke moderne Kakkelovne, som udsælges til Fabrikpriis. Kolding d. 20de October 1836. A. Wissings Sønner.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1836-10-28
Almindelig. Kirkebøn og Collecter, paa Jubeliesten 1836 til Erindring og Reformationens Jndførelse i Danmark, faaes i Nibe hos der. Bogbindere og paa Bogtrykkeriet, i Varde hos Hr. Bogbinder, Baver og i Ringkiøbing hos Hr. Skolelærer Christensen for 2 sk. pr. Ex. Dousinviis sælges de for 20 sk.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1836-11-02
Kongelig. allernaadigst privilegeret. C. s. de i de. AdresseAvis, som forsendes med Brevposten, overalt i de danske Stater. No. 88. Onsdagen den 2den November. Udgives af N. S. Hyphoffs Enke i Ribe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1836-11-02
Udenlandske Efterretninger. Spanien. Denne Gang lyde Efterretningerne fra Krigsskuepladsen i Andalusien aldeles fordeelagtige for de Constitutionelle, men de have ikke nogen fuldkommen officiel Karakteer. Saameget synes dog at være uden for al Tvivl, at Sagerne der har taget en langt gunstigere Vending for Regjeringen, end man skulde formode efter de sidst meddeelte Efterretninger. Gomez forlod, som bekjendt, efter tre Dages Ophold Cordova, hvor han efter de nu indløbne Efterretninger ikke ganske har vist det Maadehold, hvorfor han rostes i de sidst anførte. Med et Bytte, der af alle skildres som overordentligt stort, drog han videre saaledes, at han baade truede Sevilla og Granada, og indog især førstnævnte Stad en meget stor Skræk. Men imidlertid indhentedes han af General Alaix, der kom til Alcalarreal kort efter at Gomez havde forladt den. Her modtog han nogle Officerer, denne havde afsendt under Paaskud af at underhandle om Fangernes Udvexling, men i Tingen selv for at skaffe sig nøiagtig Underretning om Alair's Stilling og Styrke. Denne som gjennemskuede denne Hensigt, anholdt de foregivne Parlementairer og lod dem bringe til Granada. Strax efter naaede han Carlisterne mellem Cabra og Lucena, to smaa Stæder i Provindsen Cordova, hvorhen Gomez havde trukket sig tilbage. Efterat Go med forgæves havde tilbudt sig at ville kapitulere. holdtes her en yderst haardnakket Træfning, hvori Carlisterne bleve aldeles slagne og flygtede i den fuldkomneste Forvirring, efter at have mistet over 1000 Dræbte, 1500 Fanger, og efterat have maattet lade alt det sammenrøvede Bytte i Stikken. - Espinosa havde samlet 1500 Md. Linietropper og 4500 Nationalgarder, med hvilke han dækkede Sevilla. Han havde sat sig i Forbindelse med Quiroga, der ligeledes havde samlet betydelige Stridskræfter ved Granada Disse forskjellige Corps jage nu i alle Retninger efter Gomez's adspredte Bander. Endelig mældes fra Madrid under 16de Octbr., at Espinosa er rykket indi Cordova i Spidsen for et anseeligt Korps. - Som Beviis paa Gomez's Forvovenhed berettes, at han havde lovet sin Moder, der boer i en Landsby omtrent 1 1/2 Mil fra Jaen, at spise til Middag hos hende, Michelsdag, og ogsaa holdt Ord, idet han med ikke mere end 30 Lanciets red derhen, skjøndt han vidste der i Jaen i 1 1/2 Miis Afstand var 3000 National- garder under Vaaben. - J Madrid have hine Sejers Efterretninger udbredt den største Glæde. Man anseer det for et særdeles gunstigt Omen, at de netop indløb d. 15de, en Dag, der er helliget Santa There sig, Spaniens og - som de Liberale tro - Constitutionens Skytshelgeninde; thi Christinerne tro ligesaa ivrigt og urokkeligt paa Helgenene som Karlisterne.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1836-11-02
Frankrig. Moniteuren mældet nu, at Hertugen af Nemours ifølge sit tidligere yttrede Ønske har erholdt Tilladelse til at deeltage i Expeditionen mod Constantine, med hvilken det altsaa maa være alvorlig ment. - Aviserne indeholde nu en Mængde Forfremmelser og Udnævnelser i Embedstanden, hvilke ere tilfaldne Folk, som i den senere Tid ere gaaede over til det doctrinære Parti. - Af Fængslet i Doullens have 13, som vare dømte for politiske Forbrydelser, fundet Leilighed til at undslippe, af hvilke dog 5 skulle være paagrebne igjen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1836-11-02
Schweitz. Man hører her, at de store nordlige og østlige Magter have tilstillet Schweitz truende Noter, som dog nok ene angaa de politiske Flygtninges Forjagelse, og ere foranledigede ved Waadts tidligere Vægting ved at tiltræde den af de øvrige Cantoner fattede Beslutning desangaaende. Da nu det store Raad i Waadt har erklæret, at det for det almindelige Bedstes Skyld vil frafalde sin individuelle Anskuelse og ubetinget har tiltraadt ovennævnte Beslutning, saa bør man vente, at omtalte Cabinetter ikke vil forandre deres tidligere moderate og fredelige Fremfærd mod Schweitz, og i det mindste ikke begunstige Frankrigs aabenbare Hensigt, at fra Republikkens militære Grændser i sin Magt og erhverve sig en formelig Souverænitet over Schweitz. - Jmedens Sperringen paa Frankrigs Grændser paa nogle Punkter udføres med al mulig Strænghed, saa lider Samfærselen paa andre ikke den mindste Standsning. Veiene over Maiche, St. Hypolite og Russey have saaledes kun været spærrede i to Dage. Markedet i Maiche blev besøgt af en stor Mængde Schweitzere, som ikke i mindste Maade bleve foruroligede af det franske Politi. - Medlemmerne i Committeen i den Conseilske Sag ere paa En nær aldeles stemte mod al Eftergivelse. Navnlig menes, at den af Committeen valgte Referent som forhenværende Officier i Carl d. 10des Schweitzer Garde er personlig stemt mod Dynastiet Orleans.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1836-11-02
Canton Schweiz er det eneste, hvis store Raad har bemyndiget sine Afsendte til ikke at give deres Samtykke til at gribe til Repressalier mod Frankerig og til at erklære, at de aldeles misbilligede den forrige Land dags Conclusion i denne Sag.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1836-11-02
Tyrkiet. Strax efter at Efterretningen om Kur distans fuldkomne Betvingelse var kommet til Constantinopel, bragte 7 Tartater fra Bosnien Budskab om en stor Seier, som Veziten har tilfægtet sig over Jnsurgenterne i denne Provinds. Paa samme Tid mæld res fra Albanien et betydeligt Nederlag, den oprørske Mahmud Pascha har lidt der, og hvori han har mistet over 3000 af hans Tilhængere. Sultanen har ladet saavel Reschid Pascha i Kurdistan som Veziiren i Bosnien tilsende den store Decoration af sin Orden. Sultanen synes altsaa at høste Frugter af sin Standhaftighed; Reformernes Modstandere blive stedse færre og færre. Krigene i det Jndre er en sand ØvelsesSkole for de regulære Tropper, hvis Utilbøielighed til de europæiske militære Indretninger stedse formindskes, jo mere de lære at indsee disses Fortrinlighed. - Rigets ny Organisation og Jnddeeling i 10 General=Præfecturer vil med det første blive bekjendtgjort. - Hussein Bey i Smyrna er blevet afsat, paa Grund af de fremmede Konsulers Klager over de hindringer, han lagde dem i Veien i Handelen, i Særdeleshed i Figen Handelen. - Pesten vedbliver at rase i Adrianopel, hvor den alt har bortrevet flere Tusinde Mennesker.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1836-11-02
Ogsaa i Konstantinopel er den i stærkt Tiltagende. - Fra England berettes, at nogle Kapitalister have stillet en Summa af 2 Mill. Pund Sterling til Portens Disposition, hvilke især skulle være bestemte til Opbyggelsen af de Kvarterer i Konstantinopel, som bleve ødelagt i den sidste Jldebrand. Sultanen skal derimod have tilstaaet den engelske Handel nye Privilegier, navnlig Ret til paa den europæiske Side af Dardanellerne at anlægge et Depot for brittiske Manufactur=Varer og andre Frembringelser, hvilke skulle tilstædes Jndførsel uden al Afgift.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1836-11-02
Tydskland. De, som vare anklagede for Deeltagelse i Oprøret i Göttingen, have nu faaet deres Dom i første Jnstants. 4 Cancellie=Prokuratorer og 1 Advokat ere dømte til Tugthuus=Straf for Livstid, 6 til samme Straf fra 15 til 8 Aar, deriblandt er Dr. Plath, en ikke ubekjendt Skribent, der er dømt til 12 Aars Tugthus Straf. Flere Steder anraabes i talrigt underskrevne Petitioner Kongens Naade for disse Ulykkelige, hvilket dog de Fleste menne vil være forgiæves. Ogsaa en Deel af Deltagerne i de Frankfurter Uroligheder af 3die April 1833 ere nu blevne dømte, deriblandt 10 Studenter til Livstids Tugthuusstraf, og en Deel andre til samme Straf paa 15, 12 og 6 Aar. Nogle faa ere blevne frikiendte.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1836-11-02
Indenlandske Efterretninger Lovbudet om Spidsrodsstraffens Afskaffelse ved Armeen afgiver et nyt Vidnedsbyrd om vor Regjerings Erkjendelse af Tidsaandens og den fremskridende Civilisations Fordringer. Vand- og Brødstraffen er givet to Grader. I den strengere Grad gjøres Fængslet mørkt, og Forbryderen tilstaaes ikke andet Leie end den blotte Brix, men vel Dækkener til at holde Varmen. Har han gjort sig skyldig til en større Straf end 30 O. strengt Fængsel paa Vand og Brød, tilføies det 25 til 75 Slag paa 1 Dag, eller 100 til 150 Slag, i to Dage paa Ryggen med en Rotting, ikke tykkere end halvanden T. Den Skyldige skal da være iført Skjorte og Trøie, og Slagene gives ham saa langsomt, at han frit kan trække sin Aande imellem hvert Slag. Da Vand- og Brødstraffen, ligesom i den civile Lovgivning, ikke kan tilkiendes unge Mennesker under 18 Aar eller Folk over 60 Aar, saa er med Hensyn til de sidste bestemt den Skjærpelse, at de hensættes i mørkt og eensomt Fængsel, og kun om Middagen erholde varm Mad, men ellers Vand og Brød. Jngen Uvedkommende maa tillades at overvære Exekutionen, hvorimod den dømtes Kammerater beordres at være tilstede derved. Har noget Jndivid forskyldt en haardere Straf end 150 Rottingslag og 30 Dages strengt Fængsel paa Vand og Brød, dømmes han til Fæstningsarbeide eller Rasphuset, og er han da uværdig at tjene længere i Armeen. Den strengere Grad af Vand- og Brødstraffen, der altid skal udholdes i eensomt Fængsel, kan ikke anvendes paa Underofficerer, med mindre de tillige degraderes. D. 24de d. disputerede Lic. theol. Pastor G. P. Brammer for den theologiske Doctorværdighed; d. 25de Pastor C. H. Waage for den theologiske Doctorværdighed, og Overlærer Fr. Lange for den philosophiske Doctorværinghed; d. 26de Lic. med., samt Cand. chirA. A. Bull Ahrensen for den medicinske Doctorværdighed, og Magister C. F. Bojesen for den philosophiske Doctorværdighed; d. 27de Lector C. F. Wegener for den philosophiske Doctorværdighed. (Berl. Td.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1836-11-02
Af Dr. og Prof. theol. H. N. Clausen er i disse Dage udkommen en Samling af "Fest=Prædikener, holdne i Frue Kirke". Den høithædrede Forfatter bemærker i Forerindringen, "at det er naturligt, at den academiske Theolog føler Trang til, nu og da at ombytte Høresalen med Kirken og behandle i det opbyggende Foredrags Form, hvad der ellers et ham Gienstand, for viden skabelig Undersøgelse, og at det er denne Trang, der har fremkaldt disse Foredrag". Han slutter sin Forerindring med disse Ord: "Det at en høifestelig Tid for den danske Kirke, paa hvilken disse Foredrag træde frem. Maatte de finde Gjenklang hos dem, der have Følelse for Betydningen af denne Kirkefest, og maatte der ogsaa ved dette Ord bidrages til at vække og nære kirkelig Sands og et kirkelig Samfunds Liv Til dette Liv og til den Aand, som udgaaer derfra, er der Trang i vort Fædreland, og at bede til denne Aands Oplivelse er den bedste Festbøn. (Kbh.,J det nylig udkomne 2det Hefte af Fuldmægtig Klees historiskestatistiske Haandbog: "Europa siden 1815" findes følgende sandre Skildring: "Paa de tre nordiske Statet havde Julirevolutionen næsten ingen Virkning. Hvad Danmark især angik, da hørte man vel Efterretninger om samme med en Jnteresse, der var denne mærkelige Begivenhed værdig, men man betragtede den dog meere som et stort Skuespil, der satte vor Phantasie i Bevægelse, uden paa fjerneste Maade at fremkalde nogetsomhelst Ønske om Efterligning. Derfor var ogsaa den nærmest efter Julirevolutionen, følgende Tid, som var fuld af Skræk og Fare for de fleste europæiske Regenter, en sand Triumphid for vor Konge, som dengang modtog et af de kraftigste, ja maaskee det herligste Beviis paa Folkets indetlige Kjetlighed og Tilfredshed. Medens nemlig det noksom bekjendte Stykke "den Stumme af Portici" vakte trind i Europa de heftigste Uroligheder, og dets Opførelse paa mange Steder aldeles forbodes, befalede Kongen i fuldkommen Tillid til sit Folk, at det skulde opføres, saalænge man lystede at see det. Ankommen i Skuespilhuset (i Novbr. 1830) modtoges Han, en af Europas meest uindskrænkede Herskere, i en fransk Stormands Nærværelse af en saa begeistrende Jubel, som, hvor utallige lignende Beviser, Han end har modtaget paa Folkets Følelse, maaskee aldrig har været varmere og aldrig kan have været oprigtigere. Og alligevel gav han dog af frit Sind, alene af Omsorg for sit Folks fremtidige Vel, Danmark en raadgivende Stænderinstitution og satte herved Kronen paa de mange Vil gjerninger, hvorved han i en Række af over halvhundrede Aar har vundet Taknemmelighed og Beundring. Høist glædelig er det at kunne sige, at Danmarks Deputerede allerede have ydet ham den bedste Belønning for hans Gave, i det de have viist sig baade Hans og Nationens Tillid fuldkommen værdige. (Hels. Eft.,
Ribe Stifts Adresseaviser, 1836-11-02
Paa en Gjæstgivergaard i Kbhn, skal, som der fortælles, være passeret følgende Historie: Forleden Aften kom en galant Fremmed i Frak og Slængkappe og forlang re Værelse, Thee og Smørrebrød, hvorpaa han gaaer tilsengs. Næste Morgen træder Opvarteren ind. Den Fremmede sover. Hiin tager hans Frak ud, børste den, og bringer den ind. Den Fremmede rækket sig og synes at ville vaagne. Tjeneren seer sig om allevegne, men finder ingensteds hvad han søger. Han vover at nærme sig Sengen og med dæmpet Stemme at spørge, hvor Herren har sine Buxer. "De ligge der paa Stolen!" svarer han halvvaagen. Tjeneren randsager paa det omhyggeligste. "De ere der ikke!" erklærer han, Nu bliver den Fremmede lysvaagen. Med en skrækkelig Mine farer han op i Sengen. Hvad, raaber han: ere de der ikke. Og de vare ganske nye. Og dervar 30 Rd. i Lommen, Ere de der ikke, Saa har Du stiaalet dem her, Du eller en Anden!" Han forlanger at tale med Verten, som øieblikkeligt, for at neddysse den fatale Sag og redde sit Hotels Reputation, sendte Bud til Skrædder Jacobi efter et Par nye Buxer, som han, i de høfligste Udtryk, tilstillede den Fremmede tilligemed 30 Rd. Denne Historie er saa vidt man veed, den eneste i sit Slags. (Aarh. Av.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1836-11-02
Alt. Mer af 23de f. M. beretter angaaende den hamborg altonaiske Telegraph. Linie, at i disse Dage vil den Deel deraf, der gaaer til Altona, blive fuldført, inden kort Tid den anden Deel til Blankenese, og om nogle Maaneder den hele Linie fra Hamborg til Curhaven.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1836-11-02
J Altona døde d. 20de f. M. om Efterm. pludselig og uformærket Provsten i Provstiet Pinneberg og Staden Altona, C. P. C. Kongsmann, Consistorialraad og Ridder af Dannebrog. Han havde endnu samme Dag forrettet sit Embede, og følte sig indtil sidste Time vel: et sjeldent Exempel paa en indtil en høi Alder ungdommelig kraftfuld Mand.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1836-11-02
De ved Grenaae forleden konfiskerede Varepakket, to store Vognlæs, kom d. 28de f. M. til Aarhuus under Dragon-Eskorte. (Aarh. Av.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1836-11-02
Kjøbenhavns Børs=Cours d. 28de Octbr.; Species 202 solgtes til 12 Mk. 1 syvottendedeel sk. Bank Disconto 4 pCt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1836-11-02
Norske Speciesedler 176 enhalv.