Viborger Samler, 1838-11-22
Jndenlandske Efterretninger. De J den roeskildske Stænderforsamlings eet og tredivte Møde nedsattes en Committee af tre Medlemmer over det af Algreen-Ussing indleverede Andragende om en anthentisk Fortolkning af en Passus i den under 16de Decbr. 1837 til Rothschild udstedte Hovedobligation. Til Medlemmer valgtes Algreen-Ussing, Bierre og Stenfeldt. Udkastet til Forsamlingens Betænkning over Udkast til en Placat, betræffende en forbedret Indretning ved Møller til Forebyggelse af Selvantændelse oplæstes og antoges. – J det to og tredipte Møde foretoges til foreløbig Behandling: 1) Andragendet fra Brændeviinsbrænderne i Odense om Ophævelse af Examen for Brændeviinsbrændere; 2) Gaardmand Hans Christensens Forslag om Udvidelse af den en 60aarig Gaardmand tilstaaede Ret til at faae en Søn fri for Krigstjenesto, til de Gaardmænd, der ere 55 Aar gamle, og 3) Gaardmand Niels Knudsens Andragende om at en aarig Gaardmand, der ingen Søn eller Pleieson har, maa faae en Karl fri for militair Tjeneste, naar han indsætter ham til Universalarving. – Kammerjunker Benzon foredrog derpaa et Forslag om en Revision af den nu bestaaende Tiendelovgivning, Jngen Committee nedsattes. Sognefoged Frederik Jørgensen foredrog dernæst et Andragende fra Lollands Nørre Herreds Beboere og Nedsættelse i de Bropenge, de betale i Nakskov. Efter Præsidentens Opfordring udsatte Proponenten sit Andragende indtil videre. Agent Bruun foredrog derefter et Andragende fra Landsoverretsassessor, Byskriver Schønheyder i Odense angaaende Oprettelsen af en Livsforsikkrings-Anstalt. Til Forslagets Prøvelse nedsattes en Committee af tre Medlemmer. (Scavenius, Algreen-Ussing og Bruun. Udkast til Forsamlingens Betænkninger over 1) Udkast til en Placat, indeholdende nærmere Bestemmelser angaaende Forbud mod Reisepasses Udstedelse; og 2) Udkast til en Anordning, indeholdende nærmere Bestemmelse af Lovens 5318 og Placat 18de Jan. 1788, oplæstes og antoges af Forsamlingen. – J det tre og tredivte Møde foretoges Udkastet til en Forordning, indeholdende nærmere Bestemmelser angaaendes Fremmedes Handelsberettigelse, til foreløbig Behandling. Proprietair Langkilde foredrog dernæst et Forslag om, at de Veirmøller, der ere opførte siden 1813, maa belægges med Bankhæftelse. Jngen Committee nedsattes. Proprietair Langkilde foredrog derefter et Forslag om en ny Lov angaaende Pligt arbeide til Kirkerne istedetfor Placat 18de April 1828. En Committee af tre Medlemmer nedsattes (Langkilde, Neergaard, Birch.) – J det fire og tredivte Møde foretoges til endelig Behandling Udkastet til en Placat, indeholdende nærmere Bestemmelse angaaende nogle Appellen i criminelle Sager vedkommende Puncter. Farver Svane foredrog derpaa et Forslag om bestemte Regler for Politiets Myndighed til at foretage Huusundersøgelser. J det fire og tredivte Møde, besluttedes eenstemmigen Nedsættelsen af en Committee af tre Medlemmer, hvortil valgtes Bang, Algreen-Ussing og Treschow. Amtmand Neergaard foredrog derpaa et Forslag om Gjennindførelsen af den før Forordningen 5te Jan. 1813 gjældende Myntfod. Forslaget blev fortiden taget tilbage af Proponenten. Endeligen blev Udkastet til Forsamlingens Betænkning over Udkastet til en Placat, indeholdende yderligere Bestemmelse angaaende Brandassurancevæsenet for Landbygninger, oplæst og antaget. –J det fem og tredivte Møde foretoges Udkastet til en Placat, angaaende Forbedring i Landsbyskolelærernes Kaar til endelig Behandling. Capitain Herford foredrog derpaa et Forslag om en nærmere Bestemmelse af de Deputeredes Functionstid. En Committee af tre Medlemmer (Haagen, Algreen-Ussing og Neergaard) nedsattes. Justitsraad Salicath, oplæste dernæst et Forslag angaaende nærmere Bestemmelse om almindelig Pantsætning. Eenstemmigen bo sluttedes Nedsættelsen af en Committee af tre Medlemmer, hvortil valgtes Salicath, Treschow og Haagen. Udkastet til Forsamlingens Betænkning over Udkast til en Anordning, indeholdende Bestemmelser til Conservation af Skjøde- og Pantebøger m. m. i mødende Ulykkestilfælde oplæstes og antoges. – J det ser og tredivte Møde foretoges Kjøbenhavns Skrædderlangs Andragende om Ophævelse af Rescriptet af 3die Decbr. 1743 og afgjordes saaledes, at Petition skulde indgives til Hans Majestæt. Professor Bang foredrog derpaa et Andragende fra 39 Repræsentanter i Selskabet for Trykkefrihedens rette Brug om nogle Forandringer i Trykkefrihedslovgivningen. De Jndskrænkninger i Pressens Frihed, som formeentligen ikke stemme med det i Forordningen 27de Septbr. 1799 hyldede Princip og om hvis Ophævelse eller væsentlige Forandring nærværende Andragende petitionerer, ere følgende: 1) Placat 13de Mai 1814, der sætter Skribenterne i et Afhængighedsforhold til vedkommende Politiembedsmænd, som maa hemme deres Virksomhed, og der berøver dem Udsigt til, i Tilfælde af Søgsmagl at appellere til Folkets moralske Dom og afskjærer Regjeringen Leilighed til i saadanne Tilfælde at søge og finde Medhold i den offentlige Mening. 2) Placat 2den Oct. 1810, der udelukker en politisk Journalistik i Danmark, og ved sin Ubestemthed angaaende hvad der skal henregnes til politiske Nyheder eller Efterretninger ofte udsætter Pressen for Vilkaarlighed, især naar den administrative Øvrighed skal ansees competent til at afgjøre, hvorvidt i enkelte Tilfælde Overtrædelse af denne Lovbestemmelse har fundet Sted. 3) Placat 18de Oct. 1805 der, uden dog at kunne overholdes i sit hele Omfang, ikke desmindre i mange Tilfælde hindrer Pressens Brug uden skjellig Grund og udsætter Skribenten for at blive straffet for en i sig selv sandfærdig og uskyldig Meddelelse. 4) Rescript 2de Sept. 1835. der ved sin trykkende Jndskrænkning i Skribentens Ret til at behandle et almindeligt Stof, for en stor Deel hindrer den ønskelige Vexelvirken mellem Stænderne og Folket. 5) Den i den seneste Tid i enkelte Tilfælde anvendte administrative Afgjørelse af Pressesager, hvorved Cancelliet har stadfæstet det foreløbige Beslag uden at tilstede Forfatteren eller Redacteuren at forfølge Sagen for Domstolene. Denne Fremgangsmaade strider baade mod den danske Presselovgivnings Hovedgrundsætning, at Skribenten i Overtrædelsestilfælde kun bør være Domstolenes Kiendelse underkastet, og mod almindelige Retfærdighedsgrundsætninger. 6) At den specielle Censur indtræber, førend den appellerede Dom er stadfæstet i høieste Jnstants. En Committee af fem Medlemmer nedsattes, hvortil valgtes Haagen, AlgreenUssing, Grev Reventlow, Salicath og Tutein. Justitsraad Salicath foredrog derpaa et Andragende fra de Høiesteretsadvocater, som ikke ere fritagne for at udføre befalede Sager, om en Forandring i Frong. 7de Marts 1827 angaaende de dem tilkommende Salairer. En Committee besluttedes nedsat, men Valget af dens Medlemmer udsattes, indtil et lignende Andragende fra endeel Procuratorer ved Landsover- samt Hof= og Stadsretten var foredraget. – det syv og tredivte Møde foretoges til endelig Behandling 1) Cancelliraad Hempels Forslag om Ophævelse af Brændeviinsbrænder=Examen; 2) Gaardmand Hans Christensens Forslag om at den en 60aarig Gaardmand tilstaaede Ret, til at faae en Søn fri for Krigstjeneste, maa udvides til de Gaardmænd, der ere 55 Aar gamle, og 3) Gaardmand Niels Knudsens Andragende om, at en 60aarig Gaardmand, der ingen Søn eller Pleieson har, maa faae en Karl fri for militair Tjeneste, naar han vil indsætte ham til sin Universalarving. Disse Sager afgjordes saaledes, at derkun i den Første af dem bliver at indgive Petition. Proprietair C. Neergaards Forslag om skadeligt Vands Afledning og om Afbenyttelsen af det paa Ens Jorder værende Vand foretoges til foreløbig Behandling. – J det otte og tredivte Møde foretoges til foreløbig Behandling 1) Etatsraad Stenfeldts Forslag om Forandring i Henseende til Tidsbetingelserne for Erhvervelse af Forsørgelsesret og 2 Sammes Forslag om de kongelige Lovudkasts Meddelelse til de Stænderdeputerede og Suppleanterne for Stændernes Jndkaldelse. Assessor Algreen-Ussing foredrog derpaa et Andragende fra endeel Procuratorer ved den kongelige Landsover- samt Hof- og Stads=Ret og Forbedring i deres Kaar.