Den Vest-Sjællandske Avis, 1842-04-05
Under f. D. er Amtstjener i Districtet Sandort i Amtet Ahrensboeck, Johann Friederich Winckler, efter Ansøgning, allernaadigst entlediget fra bemeldte hans Post; hvorhos det allernaadigst har behaget Hs. Majestæt Kongen igjen at ansætte i denne Post Overjæger i det Lauenborgske Jægercorps, Claus Heinrich Ludvig Schulz, imod at han af Tjenestens Jndtægter, tilsvarer Førstnævnte en aarlig Godtgjørelse af 36 Rd. Courant. (Berl. Av.) Briggen "Alart." Efter indløbet Rapport fra den forulykkede Orlogsbrig Alarts Chrif, Capitainlieutenant Langemark, ere de nærmere Omstændigheder ved denne ulykkelige Tildragelse følgende: Den 14de Februar Kl. 1 1/2 Eftermiddag afgik Briggen fra St. Juan paa Portorico, for at retournere til de Danske Øer. Med en Lods ombord, der var anbefalet og prøvet som en vel kjendt og meget paalidelig Mand, krydsede den op under Nordkysten af Portorico, for at benytte Landbrisen. Efter flere Slag vendte den Kl. 8 og stod ind efter. Kl. 8 1/2 spurgte den vagthavende Officeer Lodsen, om de ei burde vende, hvortil denne svarede: "Nei, jeg skal nok var stoe Dem, tilføiende siden, at de kunde staae ind efter til Kl. 9. Chefen gav ikke destomindre Ordre til at vende, men et Øieblik efter stødte Briggen paa Coral revet. Al Anstrengelse for at komme af, ved at føre Varp Ankere ud m. m., var forgiæves. En svær Brænding fyldte Travall-Chalouppen, der skulde føre Sværanteret ud, og vendte Bunden iveiret paa den; dog blev dette Fartøi saavelsom dets Mandskab bjerget. Kanoner og Kugler bleve kastede overbord og Masterne kappede, uden at Briggen, der havde kastet sig aldeles paa Bagbords Side, derved lettede sig. Bjergningen af Skibets Gods blev paabegyndt og fortsat med Assistance fra Land, hvor man viste de Skibbrudne al forekommenhed og Deeltagelse. Den Deel af Besætningen, der efter Chesens Skjøn ei kunde nyttes ved Bjergningen, blev ført til St. Thomas, hvorfra hans Rapport er affærdiget den 17de (Berl. Av.)- Da vi fra flere Sider have erholdt Opfordring til at henlede Opmærksomheden paa den Tid, inden hvilken den de Bunkbehæftede indrømmede Ret til atupplere Bankhæftelser til fulde Hundreder, for derefter at erholde Actier for det saaledes udkomne Beløb, ber udøves, saa gjentage vi her atter, at Tiden til denne Rets Udøvelse udløber den 30te April førstkommende. J Placaten af 6te August 1839 fastsættes det nemlig, at den nævnte Ret bør udøves inden Udløbet af 3 Aar fra 1ste Aug. 1839 at regne, altsaa inden 1ste Aug. 1812, men da Banken har Ret til at forlange 3 Maaneders Opsigelse, maa altsaa Begjeringen om at supplere vedkommende Bankhæftelser, være indgiven inden Udløbet af April Maaned. Den er, vel at mærke, ikke alene Retten til at supplere Bankhæftelser, der beløbe sig til en mindre Sum end 100 Rbd, som er afskaaren ved den anførte Termin, men ogsaa Retten til at supplere det Overskud, Bankhæftelsen udgjør mere end et fuldt hundrede, til et fuldt Hundrede. Forsaavidt man derimod maatte ønske at sammenlægge flere mindre Hæftelser, for at erholde Actier for det samlede Beløb, da er denne Ret ikke bunden til nogen Tidsfrist. Det maa imidlertid vel mærkes, at de, der have Bankhæftelser til et mindre Beløb end 100 Rbd. og ikke inden den ovennævnte Tid benytte deres Ret, staae Fare for bestandigt at maatte svare 6 1/2 pCt. af deres Bankhæftelser, udenat kunne drage Fordeel af det Udbytte, Banken i sin Tid vil kaste af sig, da det maaskee ikke er dem muligt at tilveiebringe andre Bankhæftelser, ved hvis Hjælp de kunne supplere deres egne til et fuldt Hundrede, og saaledes ikke kunne benytte dem af denne (Kbhvnsp.) Sammenlægningsret.