Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1802-05-01
Fundne Sager. Palme Søndag er ved Korskirken funden en Psalmebog, som den rette Eier kan faae tilbage hos Anders i Marken. Besvarelse paa de Tronhiemske Adresse-Contoirs Efterretninger i No. 19 for dette Aar, og her indført i de Bergenske No. 13, samme Aar: Vort Sind, Troe og Lærdom er ikke til at giøre ondt, men godt; efter den sande Jesu Lærdom, at elske endog vore Fiender, ja det er vor Glæde og Lyst at ophielpe, naar de omvender sig til Herren fra sine onde Veye; thi paa dette arbeider vi, og bliver derfor forhaanede, fordie vi haver haabet paa den levende Gud, 1 Timot. 44 Cap. 10 v. Dette er den bekiendte Hans Nielsen Hauges Grund, og dette kan bevises, ikke allene med Ord, men i Gierningen, at alle som haver Sandheds Lys, og vil eftersee Sandheden, baade i hans Skrifter og hans Levnet, som er Kierlighed efter Jesu milde Lære, som Jesu gjorde og lærde at vi skal imodstaae al Uretfærdighed, og have den, som alle sande Christue haver gjort og giør, og derfor ikke bør lastes; for skulde Hauges Bøger og Grund ikke være ret, da maatte Bibelen heller ikke være det, hvilket han dog er som alle skal faae kiende som troer og giør deretter, om ikke før, saa dog paa hin Dag; men som mange i vore Dage er hengivet i et forvendt Sind, og forkaster 3 Errens Lov, da kan vi ikke bedre vente, en dem kalder det for Overtroen, dog den, selv maae bekiende: at have en nagende Ængstelighed, for dem bliver Herrens Frygt et byrdefuldt Aag; men vi, som troer, bekiender med Johannes, denne er den Guds Kierlighed, at vi holder hans Bud, og hans Bud ere ikke svare, Hvo som betragter ret Herrens Ord, skal man see, hvem der fører Uorden Jøderne beskyldte Paulus for det, men de selv var det, som modstod Sandheden og hadede den Retfærdige uforskyldt, som og nu; Vi vil giøre det alt til Næstens Bedste, Gud til Ære, saavel i Hande som Lærdom. Mange haver Jordegods af vort Samfund, og nogle driver Haandværker, og at vi er færdig til god Gierning, hvor vi kommer, det er Sandhed, og derfor ikke agter om de onde Menneskers Løgn og Dom, men Herren, dømmer enhver efter som han haver gjort, ondt eller godt. Om det er Sandhed, de onde Gierninger, som er skeet i Tronhiems Stift, da er disse Mennesker at ynkes over og beklage, men ikke mindre kan vi beklage den Autor, som skriver, den store Usandfærdighed, at nogen, ved at læse Hauges Bøger, skulde falde til saadanne Gierninger, det kan hver, som læser Bøgerne, igiendrive ham, da dem straffer for det onde, formaner og oplyser til det Gode, Hvad den omde Gierning angaaer, at den skulde være skeet uden Vrede med Koldsindighed, det giver vi et hvert christeligsindet Hierte at betænke og dømme i; thi hvo eller hvem, vilde holde sit Ansigt frem til at afæde, og Arm at forbrænde, og have sin sunde Forstand det er utroelig; og hvo som giør ondt, bør straffes af Christen Øvrighed, efter Sagens Beskaffenhed, saa det Gode kunde blive beskyttet; Og da kunde Autor have sadt sit Navn under, som den Kongelige Forordning af 27de September 1799, læs 19de og 16de §., strængelig befalder, og fastsætter Straf for dem, som overtræder. Elling Hansen Høydahl. Trykt i Hs. Kongel. Majestæts privilegerede Bogtrykkerie, hos R. Dahls Efterleverske,