JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-05-05
Aarhuus. Ogsaa her er nu gjort en glædelig Begyndelse med offentlige Regnskaber. Fra Magistraten og de eligerede Borgere er i disse Dage fra Pressen udkommet en for Byens Jndvaanere særdeles interessant Udsigt over Aarhuus Kjøbstads oeconomiske Tilstand ved Slutningen af Aaret 1833 med Undtagelse af hvad der vedkommer Fattigvæsenet, hvorom der udkommer en særskilt Beretning. Og dobbelt glædeligt er det at see, med hvilken Velvillie og Redebonhed vor Magistrat dermed har imødekommet Borgernes Ønske. "Ligesom man først da - hedder det i sammes Jndledning til hiint offentligt aflagte Regnskab kan dømme og Nødvendigheden og Gavnligheden af hvad der anvendes, saaledes vil og først, ved Overbeviisningen herom, kunne vindes den Sindsroe og Tilfredshed, som vil kunne gjøre de for Mange vistnok følelige Bidrag mindre trykkende. Og da for Fremtiden Jndvaanerne kunne vente, at blive kaldte til at give Raad i Statens Anliggender, er en sikker og nøiagtig Kundskab om Anvendelsen af de Skatter og Bidrag som opkræves end mere nødvendig, ja en Pligt for Enhver; thi hvorledes skal han kunne raade, eller fremføre nogen grundet Formening om disse Anliggender, naar han aldeles mangler Kundskab om de enkelte Deele, naar han er ukjendt med de særskilte Jndretninger i Staten, og saaledes om det hele Bestaaende, Og bliver det, som vi tør haabe, en Følge af disse Raad, at Communerne, efter en friere Communal=Lov, ved deres valgte Repræsentanter, mere end hidtil, vorde deelagtige i Administrationen, da vil Kundskab om Communens samtlige Anliggender være aldeles uundværlig for ethvert af dets Medlemmer. Overbeviste om, at idet mindste en stor Deel af Byens Jndvaanere deele disse Anskuelser med os, føle vi os derved forpligtede til, at bidrage hvad vi formaae, for at lette dem Erhvervelsen af disse Kundskaber og Byens oeconomiske Tilstand, og opfylde saaledes et hos dem muligen længe næret Ønske, dette nemlig: at see Byens Regnskaber ved Trykken kundgjorte."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-05-05
Af disse erfares, at Stadens Jndvaanere have i Aaret 1833 været paalignet: 1) Vægter= og Sprøite skat 4007 Rbd. 5 s.; 2) Jndqvarteringsskat 7063 Rbd. 90 s.; 3) Skoleskat 4343 Rbd. 10 1/2 s.; 4) Fattigskat 7468 Rbd. 30 s.; 5) Præstepenge 1237 Rbd., 48 s.; 6) Til Frue Kirkes Vedligeh. 206 Rbd. 24 s.; Commune=Skatterne have saaledes været 24,326 Rbd. 15 1/2 s. Alt i Rost. Naar nu hertil lægges : 7) Bygningsskatten 8052 Rbd. 91 s.; 8) Brandpenge af den Summa 1, 163,620 Rbd. Sølv, hvorfor Stadens 945. offentlige og private Bygninger vare assurerede, 1818 Rbd. 15 s.; 9) Bankrenterne af 211 Huse og Gaarde, hvoraf Hæftelserne ei ere indfriede, 658 Rbd. 86 s.; 10) Bankrenter af Jorderne 889 Rbd. 54 s.; 11) Landskat, efter Fradrag af Godtg. 381 Rbd. 79 s.; saa bliver det Hele som er udredet af Stadens Jndvaanere 36, 127 Rbd. 52 1/2 s. - Efter den sidst stedfundne Tælling beløber Stadens Folkemængde sig til 6,765 Jndivider; men efter Skatteligningerne ere deraf ikke mere end omtrent 1000, der betale Skatter. Fordeles nu disse paa hele Folkemængden, kommer der omtrent paa hvert Jndivid 5 1/2 Rbd. og paa hver contribuerende Jndvaaner 36 1/2 Rbd.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-05-05
Reisende. Ankomne med Damskibet Dania i Morges Kl. 7: Frue Baronesse Güldencrone og Datter, Lieutenant v. Tersling, Cand. juris Elmquist, Cand. med. & chirurgiæ Weis, Frue Lindbom, Pastor Berg med Kone og Datter samt Huusjomfrue, Cand. theol. Hermansen, Jomfrue Fohlmann, Studios. juris Fulling, Jomfrue K. Heiberg, kgl. Copiist Sinding, Toldbetjent Olsen, Handelsbetjent N. Bay. C. Henrichsen, C. Nielsen, G. Jochumsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-05-05
Afreiste fra Aarhuus til Callundborg: Frue Geheimekonferentsraadinde Güldencrone med Kammerjomfrue, Mademoiselle Pram, Pastor Gad, Provst Petersen med Frue, Kjøbmand Raht, Frue Lassen med 2 Sønner, Lieutenant v. Roedsted, Jfr. H. og L. Götzsche, Bager Meldahl, Pastor Briem med Kone og Datter, Dr. Nyerup, Handelsfuldmægtig A. v. Essen, J. Hartwig, W. Wium, Proprietair Herschind, Blikkenslager Albrechtsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-05-05
Jndsendt. Til dHrr. Hesteyndere fra Hadersleb Amt, som i No. 65 af Aarhuus Avis have angrebet Major Jngversen. Saa skal da enhver Yttring som ikke er i Faveur af Fuldblodet giengieldes med Sarcasmer og Ringeagt. Hvad Erfaring har De vel, mine Herrer, meer end vi andre for Fuldblodets Ufeilbarlighed, og hvad beviser det af Dem anførte Exempel? Hverken meer eller mindre end at det endnu gives Folk som ere godtroende nok til at kjøbe Katten i Sækken. Vil De overbevise os om Fuldblodets Apperlighed, saa concurreer med os ved Stutteriebesigtelserne. Der vil det vise sig om Fuldblodet og dets Afkom kan maale sig med den danske Hest. Uden Personligheder, og aldeles ikke som afgjørende, fremsatte Major Jngversen det af ham anførte Factum. De derimod har forvandsket Meningen af hans Ord, og, skulde man troe det, opholdt Dem over at han er Studehandler. Dette er ikke rettænkende eller fornuftige Mænd værdigt. Aldebertsminde, den 29de April 1835. C. Dalgas. Til T. J.i Anledning af hans indførte Stykke i Aarh. Stiftst. No. 70.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-05-05
Den Embedsmand som efter Eed og Pligt forretter sin Dont, erindrer sig at han ikke er Statens Herre, men Statens Tjener, er beskeden i Omgang med Medborgere, ikke nedværdiger sig til uanstændig Smiger mod Foresatte, vil sikkert aldrig savne Medborgeres Agtelse og Tillid. Han paaskjønner, at paa en Tid Næringssorg synes næsten at være hjemme i enhver Bolig, har han det daglige Brød for sig og sine, saafremt han ikke selv ved upassende Luxus forskjertser denne sin lykkelige Stilling, og deler neppe den Anskuelse med Dem at Embedsstanden skulde have mere Fordring paa Agtelse og Taknemlighed end enhver anden god Borger i Staten."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-05-05
Bekjendtgjørelser. At min Broder Lieutenant Møller i Satterup afvigte 26de April ved Døden er afgaaet, bekjendtgjøres. herved sørgeligst for Familie og Venner. Havreballegaard, den 30te April 1835. Møller.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-05-05
Onsdagen den 6te Mai, om Aftenen Kl. 6, holdes Qvartal-Generalforsamling i Selskabet Polyhymnia, hvor Medlemmerne ville behage at give Møde. Directionen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-05-05
Jfølge vedtagen Bestemmelse i Boet efter afgangne Overkrigscommissair Berg, foretages Auction Tirsdagen den 12te Mai førstkommende, om Eftermiddagen Kl. 2, hvorved bortsælges følgende dette Boe tilhørende Effecter, nemlig: a) 8 Stkr. Kongelige Obligationer paa ialt 1600 Rbd. r. S. b) En Bank=Obligation paa 1000 Rbd. Sedler. c) Nogle forskjellige Sølv- og Guldmynter. d) En Obligation udstædt af Gjestgiver L. Marzetta, stor til Rest 1330 Rbd. Sedler. f) En Vexel=Obligation udstædt af Kjøbm. J. AWeleius den 27de Septbr. 1833, stor 200 Rbd. Sølv, for hvilken Fordring Forliig og Udlæg er effectueret. Hvilket herved bekjendtgjøres. Aarhuus, den 30te April 1835. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-05-05
Placat. Jfølge det kongelige Generalkommissariats-Collegie Ordre, bliver paa Arsenalet her i Staden, Onsdagen den 13de Mai næstkommende, om Formiddagen Kl. 9, afholdt offentlig Auction over en 18 Pds. Voldlavet, 2 Stabsvogne, 30 Karrer paa 2 Hjul, 37 Sæt Stang, 12 Sæt Mellem- og 37 Sæt Forløber-Seletøi med Hovedtøi, 9 Ridesadler med Hovedtøi, Halskobler og Skagler, 64 Stkr. Geværer, 9 Stkr. Riffeler, 120 Stkr. Karabiner, 108 Stkr. Pistoler, Huggekaronader, Sabler, Bajonetter, 10 Stkr. Messing Trommer, Trompeter, Piber, Kobber, Messing, Blik= og Jerntøi, Bøssemager Værktøi, 1053 Stkr. nye Hesteskoe, 24 Feldtsengesteder, Tønder, Kasser, Foustager, Øxer, Spader, Tømmer, Planker, m. m.; hvilket til Efterretning for Lysthavende herved bekjendtgjøres. Fredericia Byefogedcontoir, den 2den Mai 1835. Rahbek.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-05-05
Løverdagen den 16de denne Maaned, Klokken 10 Formiddag, bliver, efter Reqvisition fra Jngenieur-Capitain v. Dau, afholdt Licitation paa Raadstuen her i Byen over det Chaussee-Arbeide, som for indeværende Aar skal udføres paa Arbeidsstedet norden for denne Kjøbstad, ved Anlægget over Skanderborg Søe imellem Wrold og Horndrup, og over Fortsættelsen af Brolægningen her i Byen. Conditionerne ville 8 Dage forinden Licitationen, blive at erholde paa mit Contoir, og alle øvrige, Arbeidernes Udførelse betræffende, Oplysninger meddeler Licitations=Reqvirenten. Skanderborg, den 4de Mai 1835. Blichfeldt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-05-05
Friske Pommerantzer ere igjen arriverede hos J. F. W. Rose.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-05-05
Prokurator Jensen er flyttet, og boer nu i Frue Kirkestræde No. 843 ved Siden af Hr. Kleis.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-05-05
At Undertegnede har bosat sig i Skanderborg som Hjulmand og anbefaler sig saavel til Uden som Jndenbyes, der vil forunde mig deres Arbeide, giver jeg mig herved den Frihed at bekjendtgjøre. Peter Petersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-05-05
Rughalm kjøbes i Aarhuus Mølle.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-05-05
Paa Mariager Kloster kan i anstundende Sommer erholdes god Græsning til 30 Fæcreature, naar derom accorderes med Eierinden, H. sal. Poulsen. Hvor en Stue, med Sovekammer, Kjøkken, Spisekammer, Leilighed til Brænde og andre Beqvemmeligheder, strax er at faae til Leie, anviser Adressekontoiret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-05-05
En confirmeret Dreng, som har Lyst til at lære Grovsmedprofessionen, kan blive antaget i Lære hos E. Meioner paa Vestergade.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-05-05
Af en Drivt Stude paa 100 Stkr., som afdrev den 25de April fra Dalsgaard, Norden Hadssund, er een tabt af Driverne paa Veien; den er klippet D paa venstre Lend, og brændt A paa høire Horn indvendig, for Opdagelsen af samme loves herved en passende Dou K. J. W. Arenfeldt. ceur af Steensballegaard, den 3die Mai 1835. Hermed et Følgeblad.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-05-05
Redigeres, trykkes og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmquist. Følge Blad til Stiftstidende Harhuus No.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-05-05
Tirsdagen den 5te Mai 1835. Forlangte Jndrykkelser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-05-05
J d. T. No. 65 har en ubenævnt Forfatter gjort Almeenheden opmærksom paa Præste-Embedernes ringe Jndkomster; men det forekommer mig, som om han er gaaet frem af en gandske urigtig Vei. Han opregner rigtignok endeel meget daarlige Kald, men hvorfor nævner han da ikke de Gode? Og hvorfor beregner han Tienderne efter det usædvanlig lave Capitul fra 1833, Hvorfor ikke ligesaagodt efter Taxten fra 1826, Det vilde give et gandske andet Product.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-05-05
Jndsendt fra Sjælland. Proprietair Hansens Andrag til Cancelliet angaaende det fyenske Veivæsen har ogsaa her, hvor Hansen er bekjendt som en frisindet, retskaffen Mand, vakt overordentlig Sensation. Alle ere enige i, at naar de af ham paaberaabte Data have tilstrækkelig lovlig Hjemmel, vil det see sort udfor Adskillige af de fyenske Veiopsigtsførere. Det er vorTid forbeholdet, at bringe Røre i mange Ting, der hidtil have gaaet stille af. Ogsaa i denne Provinds har Jnds. nogle Aar tilbage hørt Klager over en Veibetjents Nærighed, Den Rigsbankmark som, efter Hr. Hansens Angivelse, er bleven fordret af hver Gaard, har ogsaa her været erlagt, og Entrepeneurer af Veistykker have forholdsviis maattet betale Mere. Slige Underslæb gaae stedse ud over Bonden, og han har dog samme Ret som de Første i Staten. Herefter, da Bønder have faaet Sæde i Stænderforsamlingen, ville sikkert flere Misbrug komme under Paatale, som hidtil, af Mangel paa dierve frygtløse Ordførere, ere gangne upaaankede hen. For at Jngen skal forarge sig over det, Jnds. ovenfor har anført om en vis sjællandsk Veibetjent, tilføies udtrykkeligt, at denne Mand, for nogle Aar siden, ved Døden er afgaaet. Factum anførtes kun her, fordi det fandtes værdt at lægge Mærke til, at hvad Hr. Hansen kalder: "de sædvanlige Stikpenge, ogsaa paa et langtfraliggende Sted, i en anden Provinds, har været fordret og givet. Bonden er forlængst frigiven, men han er dog endnu ikke fri, Træl er han ikke mere, men ved mange Leiligheder viser han dog Trællesind. Dette vil forsvinde meer og meer, alt som han mærker, at han tør klage, og at det kan hielpe, hvorom Jngen, der kjender de danske Collegiers og Domstoles Retfærdighed, tør tvivle et Øieblik.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-05-05
Bekjendtgjørelser. Efter længere Tids tiltagende Svagelighed, og et kort, men smertefuldt Sygeleie, berøvede en blid og rolig Død, den 21de dennes, mig min inderlig elskede Mand og vore Børns kjerlige Fader, kongelig Told- og Consumtions=Jnspecteur, Krigsraad og Ridder af Dannebrogen, Frederich Vilhelm Starck, hvilket herved sørgeligst bekjendtgjøres for fraværende Slægt og Venner. Greenaae, den 24de April 1835. Dorthea Chatr. Starck, født Bang.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-05-05
Efter Begjæring af Kjøbmand J. P. Schmidts Enke foretages, paa Grund af, at hun agter at ophæve sin Handel, Mandagen den 25de Mai d. A., Kl. 10 Formiddag, paa denne Byes Raadhuus, en eneste offentlig Auction over de 2de hende tilhørende Pakhuse ved den søndre Ende af Mindebroen, lige over for Hr. Stellfeldts Gaard, hvorved disse enten samlede eller hver for sig agtes bortsolgte. – Conditionerne, der blive særdeles billige, kunne erfares hos Prokurator Jngerslew. Lysthavende indbydes. Aarhuus, den 28de April 1835. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-05-05
Ved Proclama af 24de d. M., som deels er, deels bliver læst ved Over- og Underretterne, ere Creditorerne i afgangne Kammerjunker Major v. Voss's tilRodsteenseie i Hads Herred og efterlevende Enkes Fælledsboe, indkaldte med 12 Ugers Varsel til at anmelde og bevise for Undertegnede de Fordringer de maatte have til Boet, inden lovbefalet Frist, hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Aarhuus, den 27de April 1835. Executores testamenti i bemeldte Boe Lanng. C. Rasmussen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-05-05
Creditorerne i Stervboerne efter følgende Afdøde herunder Jurisdictionen, nemlig: 1) Gjordemoder Madame Dorthe Marie Rasmussen, Enke efter forhen afgangne Tømmermand Jørgen Rasmussen, 2) Forhenværende Kjøbmand Hans Kold, 3) Smakskipper Hans Jversens Enke Magrethe Nielsdatter, 4) Tjenestepige Anne Johanne Pedersdatter, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, til at anmelde og legitimere deres havende Fordringer paa Boerne for undertegnede Skifteret. Aarhuus Skifteret, den 18de April 1835. Fleischer. Engelsted.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-05-05
Ved Proclama af Dags Dato, der læses inden vedkommende Over- og Under=Retter, ere samtlige Creditorer i Stervboet efter afg. Gaardmand Christen Christensen Winther i Enslev By og Sogn, Gjerlev Herred, Randers Amt, indkaldte, med 12 Ugers Varsel, til at anmelde og beviisliggjøre deres Krav for undertegnede Skifteforvalter; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Heredsfogedcontoiret i Mariager, den 9de April 1835. Claudi. Gaard og Jorder i Kolding tilfals.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-05-05
En Gaard paa 2 Etager, med rummelige Udhuse, samt Gaardsrum og Hauge, beliggende i en af Kolding Kjøbstæds freqventeste Gader, tjenlig for en Kjøbmand, Brændeviinsbrænder eller anden Næringsdrivende, tilligemed en Brakke, saa og 2de store Tofter, en Eng og en Kjøkkenhauge i Marken, er underhaanden at erholde til Kjøbs, og kan tiltrædes til 1ste November d. A. Nærmere Underretning erholdes hos Procurator Schensen sammesteds, der tillige paaviser Eiendommene.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-05-05
Landeiendom tilkjøbs. Formedelst Forandring af Stilling, agter Eieren af en udmærket god Avlsgaard paa 6 a 7 Tdr. Hartkorn, beliggende i en skjøn og frugtbar Egn, i Nærheden af Weile, underhaanden paa særdeles billige Pengevilkaar, at sælge samme, naar Lysthavende derom henvende si til Proprietair Hansen paa Rugballegaard eller Pro Trykt i Aarhuus Stiftsbogtrykkerie. prietair Sabroe paa Theibelgaard pr. Weile, som paaviser Eiendommen, om hvilken til Efterretning tjener: at Bygningerne ere udmærket gode, og Boepælen indrettet for en Familie uden for Bondestanden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-05-05
En Bondegaard i Adslev Bye, der staaer for 2 Tdr. 4 Skpr. 3 Fdkr. Hartkorn, Eng, Skov og Tørvejord, og hvis aarlige Udsæd hidtil har været 5 a 6 Tdr. Rug, 7 a 8 Tdr. Byg og 12 a 13 Tdr. Havre, agtes underhaanden bortsolgt. Man behager at henvende sig til Eieren Anders Simonsen, der beboer Gaarden. Saafremt et tilstrækkeligt Antal Deeltagere behage at tegne sig, agter Undertegnede at paabegynde i Aarhuus, i Begyndelsen af tilstundende Juni Maaned, et 6 Ugers Cursus i Dands for Damer og Herrer, og et for Børn. Foruden den øvrige fornødne Veiledning i Dandsekunsten, vil tillige alle nu brugelige Selskabsdandse under samme blive gjennemgaaede. – Man tegner sig og erholder den fornødne Underretning paa Stiftstidendens Contoir. Kjøbenhavn, den 27de Marts 1835. L. Hammer, Figurant ved det kongl. Theater.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-05-05
Cichorie=Frøe, kan erholdes frit hos Undertegnede, som igjen kjøber de avlede Cichorierødder til den høieste Priis, der i Forhold til Prisen i Udlandet kan erlægges. Weile, den 22de Marts 1835. N. J. Prip.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-05-05
Fortrinlig godt laalandsk Kløverfrøe faaes hos P. Herskind jun. Corsarerne. Opera i tre Acter af H. Hertz, 2 Mk. 8 s., faaes hos Jessen. Nylig har forladt Pressen: Exorcismens eller den tilforn ved Daaben brugte Diævlebesværgelses Historie i Danmark, med et Par Ord om dens Ret til paa ny at optages ved Siden af Diævleforsagelsen, J. L. Bohmann, Sognepræst til Tønning og Træden, faaes for 2 Mk. 8 s. heftet hos dHrr. Jessen og Warberg i Aarhuus, Fog i Horsens, Rosenkilde i Colding og Simonsen i Fredericia, samt hos mine øvrige Commissionairer i Jylland. Odense, den 11te April 1835. S. Hempel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-05-07
den 7de Mai. Torsdagen. med Brevposterne Den til Forsendelse. alene privilegerede Kongelig allernaadigst, Tidende. Stifts - Aarhuus Fædrelandet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-05-07
Efter Forlydende vil Hs. Majestæt Kongen paa Sin forestaaende Reise til Hertugdømmerne opholde Sig flere Uger i Kiel og residere paa det nyindrette. (K. C.)de kongl. Slot.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-05-07
Selskabet for Trykkefrihedens rette Brug agter at udstrække sin Virksomhed over hele Landet ved FilialSelskaber, hvor disse maatte danne sig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-05-07
Længe har der i Khvn. været skrevet og talt omet Asyl for smaae Børn, som der kunde hensættes, for at være, baade i moralsk og physisk Hensyn, fik krede mod deres Omgivelsers skadelige Paavirkning i Hjemmet, og tillige deres Mødre derved forbeholdes den nødvendige Tid til at kunne varetage nyttigt og indbringende Arbeide i og udenfor Huset. Tvende saadanne Anstalter ere nu oprettede i Hovedstaden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-05-07
Det er bekjendt, at Divisionschirurg Hahn har i nogle Aar anstillet Jagttagelser over Homøopathien. Da han ønskede at forskaffe sig nøiere Kundskab om dens Anvendelighed og faae Leilighed til at see den practiskanvendt i flere Sygdomme, foretog han en Reise til Tydskland, hvor han gjorde Bekjendtskab med den gamle Hahnemann, Homoopathiens Stifter, og med mange af dens Tilhængere. Hs. M. Kongen beviste ham den særdeles Naade, at lade ham foretage denne Reise, og Resultatet af hvad han har seet og hørt om Homoopathien har han meddeelt i det nylig udkomne 2det H. f. d. A. af Bibl. for Læger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-05-07
Om den i Kjøbenhavn herskende Koppe-Epidemie, fra dens Begyndelse i Foraaret 1832 indtil Udgangen af 1834, har Stadsphysicus, Prof. Dr. Hoppe, meddeelt en interessant Afhandling i "Bibliothek for Læger." Antallet af Koppesyge havde ialt været 1045. Af dette Tal maa antages 898 at have været vaccinerede, 130 ikke at have været det, og 17 at være vaccinerede 8 Dage eller kortere for Kopper nes Udbrud. Til Slutning raader Hr. Professoren, varmt til, ved Revaccination (Gjennindpodning) aldeles at sikkre os for Fare fra den frygtelige Fjendes Side. Forfatteren omtaler ogsaa Umuligheden af, ved Spærring at standse Koppe=Epidemier i en saa stor Stad, som Kjøbenhavn, hvorfor han formener, at Qvarantainer ei kunne udrette, hvad man i saa mange Aar forgiæves har ventet af dem.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-05-07
Af Fortegnelsen over de ved Kunstakademiet udstillede Arbeider erfares, at 64 danske Malere og Malerinder have leveret Stykker dertil. Ogsaa have 2 franske og 1 svensk Maler, saavelsom og en engelsk Malerinde leveret 7 Stykker dertil af deres Arbeider. Følgende Spørgsmaal er fra en Kjøbmand i en af Provinds Kjøbstæderne opkastet i Kbhvnsposten; "Naar en Kjøbmand forstrækker sine Kunder med Vare og Contanter, at betales til bestemte Terminer, men disse Kunder behage, tvertimod Overeenskomsten, at udsætte Betalingen i halve og hele Aar, og Kjøbmanden, for i sin Handel at erstatte denne Udeblivelse, maa trassere paa sin Banquier i Hamborg, og herfor betale 1/2 PC. for Trækning, 1/2 PC. ved Dækning og desuden 5 PC. Disconto p. A. – kan det da siges, at hiin Kjøbmand gjør sig skyldig i Aager, naar han beregner sine Kunder 5 PC. Disconto p. A. af de Summer, som ikke til rette Tid ere blevne erlagte Ved en Jldebrand sidstl. 15de April i den holsteenske Landsby Sehestedt omkom en heel Familie: Mand Kone og Barn, i Luerne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-05-07
J Heide er oprettet en Spare= og Laane=Kasse, hvis Statuter have adskillige Eiendommeligheder, blandt hvilke den, at man ikke allene middelbar men ogsaa umiddelbar har sat sig Fattigpaalæggenes Formindskelse til Formaal.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-05-07
Som et almindelig næret Ønske, formenes endvidere i Fædrelandet No. 32: at Port-Consumtionen bør afskaffes, og den Afgang dette vil foraarsage i Statsindtægterne dækkes paa en anden Maade. J det mindste bør den Forandring gjøres, at den hele Consumtion blev godtgjort paa saadanne Varer, som gaae til Udlandet, og at det tillodes de Handlende at tage disse, ligesom de fleste toldbare Varer, paa Transit- og Creditoplag. - Portkonsumtionen er en sand Bom mellem Land og By, og saaledes som den er hos os, en trykkende og høist ulige Næringsskat paa al Jndustrie i Byerne. Endnu vigtigere er den skadelige Jndflydelse som Consumtionsafgiften har paa de lavere Stænders Moralitet. Den Fattige, der har ondt ved at skaffe sig Fødekornet, finder det ubilligt, at han desuden skal betale Formalingsafgift; han søger da at liste sig ind med sin Meelpose. J Saxkjøbing, en Kjøbstad med 800 Jndvaanere, udgjør Afgiften af Korn i et heelt Aar kun 20 Rbd. Antages nu kunat der fortæres 800 Tdr. Rug, saa vilde Afgiften dog være c. 350 Rbd. J Roeskilde, med 2800 Mennesker, er derimod i det sidste Aar betalt i samme Afgift omtrent 2360 Rbd. Paa første Sted altsaa betales 3 Sk. og paa sidste 5 Mk. pro Persona. "Vi kunne ikke forlade dette Emne – saaledes slutter denne vigtige og interessante Afhandling: uden at berøre endnu et Ønske, som ofte er bleven fremført, det nemlig: at Hertugdømmene og Danmark maatte sættes paa een Fod med Hensyn til Tolden. Toldliniens Ophævelse vilde ikke allene fremme Handelen. mellem disse, men ogsaa bidrage meget til at hæve denAnthipatie som nu ikke sjeldent udtaler sig mellem Beboerne. Hvis det lykkes Regjeringen at faae afskaffet den Toldfrihed som baade enkelte Egne og og enkelte Personer nyde i Hertugdømmene, især i Holsteen, saa see vi kun en betydelig hindring for denne Sammensmeltning, nemlig Brændeviins=Afgiften. Denne indbringer saa stor en Sum i Danmark, og Paalægget er i sig selv saa hensigtsmæssigt, at vi ikke vove at foreslaae dens Afskaffelse; og at Hertugdømmene skulde finde sig i at paalægge sig denne Byrde, er vel ikke at vente. Vel kunde de faae Godtgjørelse derved, at de directe Skatter bleve formindskede, og for det Hele var Brændeviinskatten vistnok gavnligere; men Mange vilde lide og endnu flere vilde frygte for at lide derunder, og man maatte derfor vente, at Provindsialstænderne ville erklære sig derimod. At en patriotisk Følelse og Lyst til at komme i en nøiere Forbindelse med Danmark vilde overvinde hine Vanskeligheder er mere at ønske end at haabe. Men skulde man nu endog finde, at en fuldkommen Sammensmeltning er uudførlig, saa vilde dog en Tilnærmelse skee, naar Tolden nedsattes paa Manufacturvarer, Jndførselen af raffinerede Sukkere tillodes, o. s. v., kort sagt, naar Jylland, saae den største Deel af den udstrakte Snighandel ophøre, som nu gjør alle Velsindede uvillige mod Hertugdømmene.