JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1837-09-26
Udenlandske Efterretninger. Spanien. Medens man troede, at den berygtede Carlist-Chef Cabrera enten maatte være paa Flugten eller i Graven, fordi han havde myrdet en af sine Collegaer, og forsøgt det samme ved Don Carlos, saa hører man nu, at han i Spidsen for en carlistisk Division nærmer sig til Hovedstaden, og har sat denne i stor Uro. Hans Avantgarde har under Anførsel af Munken Esperanza nærmet sig Madrid paa 12 Mile. Zariateguy befinder sig i Omegnen af Siguenze. Madrids Præfect har opdaget en Sammensværgelse, som man ogsaa sætter i Forbindelse med Cabreras Fremrykken. Hovedmanden for dette Complot var en Oberst Balges, der ogsaa i Frankerig er bekjendt af en Forbindelse med Emigranterne i Aaret 1830. Han havde siddet 18 Maaneder i Militair=Fængslet, men fandt Leilighed til at undvige, og har nu begivet sig til Don Carlos. De Sammensvorne havde til Hensigt at sætte Jld paa Krudtmagasinet i Santa Barbara, for derved at befrie de fængslede Carlister i det nærbeliggende Fængsel. Jmellem disse Fanger befandt sig General Verasteguy, som nylig var bleven fangen tilligemed flere Stabsofficerer i Santa Cruz de Campeja, ligesom ogsaa den betydeligste Mand i Provindsen Alava, der først begyndte Jnsurrectionen i Vittoria 1833, og organiserede den carlistiske Armee. -
Ribe Stifts Adresseaviser, 1837-09-26
Jfølge Beretninger over Bayonne af 13de har en liden Træfning d. 10de fundet Sted imellem Brigaderen Jriarte og Carlisterne, i hvilken disse mistede 150 Md. Men et Brev fra St. Jean Ped de Port af 11te vil derimod vide, at Carlisterne skulle have mistet 700 Md. Slaget havde varet i 7 Timer, og man havde giensidigen angrebet med Bayonnetten. - Valgene i Hovedstaden blive drevne med den største Lidenskabelighed. Begge Partier lade en Liste paa Candidater circulere, paa hvilke man for det ene Parti Læser: Antonio Moreno (en rig Capitalist), Martines de la Rosa og Navnene paa 3 Læger, for det andet: Arguelles, Mendizabal, Calatrava, Seogne, Cantero og Caballero,
Ribe Stifts Adresseaviser, 1837-09-26
Frankerig. Jfølge "Toulonnais" skulde den til Constantinch bestemte Expedition bryde op d. 20de d. M., og alle Tropperne til den Tid være forsamlede.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1837-09-26
Admiral Lalandes Escadre har forenet sig med General Gallois's Tropper ved Tunis. Man har Efterretning om, at den tyrkiske Flaade har udskibet Tropper ved Tripolis under det Foregivende, at det var for at erstatte det Tab, som Garnisonen der har lidt ved Pesten. De tyrkiske Skibe vendte strax derpaa tilbage til Constantinopel.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1837-09-26
England. J London har dannet sig en Forening af Videnskabsmænd, hvis Øiemed er at opmuntre Mænd af Genie og Talent, idet at deres Værker blive udgivne uden Omkostninger for dem, og tillige saaledes, at de blive tilfredsstillende honorerede for deres Arbeide. Selskabets Capital beløber sig til 200,000 P. St. i 20,000 Actier. J den Anledning bemærket "Spectator": "De Lærde foretage sig mange naragtige Ting, men sjeldent have vi hørt noget, der er flauere end Denne Plan." – Skibet Terror, der i Juni 1836 løb ud under Capitain Backs Commando, for at opsøge Capitain Ross, er nu vendt tilbage, men i meget ynkelig Tilstand. Mandskabet har fra August 1836 til August 1837 været indsluttet i Jsen. Under denne sørgelige og langvarige Perorde leed de meget af Skiørbug, og mange af dem ere endnu beladte med denne Sygdom. Kanoneren og tvende andre Mænd mistede de i Jsen. De eneste menneskelige Skabninger, som de saae under hele Reisen, vare 4 Esqumaur-Jndianere.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1837-09-26
Tydskland. Cholera vedbliver endnu i Berlin, Fra 18de til 19de d. M. ere 83 Personer blevne angrebne, og af disse ere 48 døde. Af Cholera-Listerne seer man, at den begyndte noget at aftage i den anden og tredie Uge, men at den i den fjerde igjen har tiltaget noget, skjøndt dette ikke er meget, saa at man vel i det Hele kan antage Sygdommen for at være i Aftagende.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1837-09-26
Tyrkiet. Angaaende de 4 nye Krigskibe, som i August 1837 ere løbne af Stabelen i Constantinopel, berettes følgende: Allerede tidlig om Morgenen havde en utallig Menneskevrimmel forsamlet sig og besat alle Tilgange til Arsenalet. Flere Tusinde mindre Baade vare opfyldte med Nysgjerrige. Om Middagen ankom Sultanen til Arsenalet og ved hans Ankomst gjorde et Detaschement af den keiserlige Garde, Honneurs, medens et Musik Corps spillede Meløden paa den engelske Nationalsang. Saasnart Sulianen havde indtaget sin Plads, løbe Skibene af Stabelen i følgende Orden, en Cutter paa 12 Kanoner, "Muschdore" (Overbringeren af gode Efterretninger); en Brig paa 20 Kanoner" Kevsi Zaser" (Triumph buen); en Kutter paa 12 Kongner "Saraal (Hurtighed); endelig en meget skjøn Fregat paa 60 Kanoner "Nizamine (Civilisation. Disse Skibe løbe af Stabelen i største Orden og uden ringeste Uheld. Da Fregatten berørte Vandet, blev der affyret talrige Artilleri-Salver. Sultanen tilkjendegav den amerikanske Jngenieur Rhodes sin Tilfredshed i de meest smigrende Udtryk, hvilke bleve ledsagede med rige Foræringer. - Et Dampskib er endnu under Bygning, og snart skal der igjen begyndes paa nye Skibe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1837-09-26
Blandinger. En Spanier, der var Vidne til Abdel Kaders Jndtog i Mascara, yttrer desangaaende Følgende: "jeg var tilstede da den seierrige Napoleon holdt sit Triumph Jndtog i Paris. Siden faae jeg Ludvig XVIII. Carl X. Louis Philip, jeg saae Englændernes og Spaniernes Enthusiasme for deres Konger, men aldrig saae jeg et saadant Optrin, som det ved Abdel Kaders Tilbagekomst til Mascara. Qvinderne lode deres Fryderaab lyde fra det Jndre af Husene; Oldinge lode sig bære frem for at kysse Fligen af hans Klæder; Ynglinge dandsede omkring hans Hest, saa at denne neppe kunde trænge sig igjennem Menneskemassen. Midt i al denne Tummel viiste sig Abdel Kader med værdig Rolighed, ligesom indtaget af Guds Aand. – J Can son have de derværende bosatte Kjøbmænd besluttet at oprette et Handels-Kammer, som skal sammensættes af de forskjellige paa China handlende Nationers Kjøbmænd. En Committee af 13 Kjøbmænd, 5 Englænder, 3 Amerikanere, 2 Perser, 1 Franskmand, 1 Hollænder og 1, der repræsenterer de øvrige Nationer, skulle udkaste Love for dette Kammer. - Ved Bristol er bleven forfærdiget en hængende Bro af Jern traad efter et ganske nyt System. Floden er 120 Fod bred, og Broen har en Længde af 230 Fod, og dog strammet saa stærkt, at den i Midten kun synker 3 Fod. Den har en saadan Styrke og Fasthed, at den aldeles ikke svinger ved den største Byede, der rulles hen over den. J Breisach og paa flere Steder i Tydskland har man i forrige Maaned bemærket temmelig betydelige Jordrystelser,
Ribe Stifts Adresseaviser, 1837-09-26
Jndenlandske Efterretninger. Kbh. meddeler et Brev fra St. Thomas af 3die Aug., hvori det hedder angaaende den nylig der stedfundne Orkan: Den 2den om Form, trak Veiret allerede sammen med Regnbygger og Kastevinde, der langsomt tiltog til om Efterm. Kl. 5, da Vinden sprang om til Nordvest. Fra denne Tid til Kl. 7 en, rasede den voldsomste Orkan. Baromerret faldt i utrolig Hurtighed meere end 2 Tommer under det sædvanlige Standpunkt. Efter en halv Times Vindstille sprang Vinden om til Sydost, og var snart steget til en ligesaa frygtelig Voldsomhed som førDe flene havde søgt Tilflugt i Kjældere og grundmurede Kjøkkener eller Smaabygninger, da Vaaningshusene enten allerede vare omstyrtede eller truede med at falde. Da hørtes henved Midnat den frygtelige Brandklokke, og Jntet beskriver den Rædsel, hvormed man skuede en Deel af Byen i Brand! Jlden var opkommen i et Pakhuus ved Strandkanten, som man formoder, ved Selvantændelse af et Oplag af Tønder med ulæsket Kalk, og har op imod den midterste Deel af Byen, hvor de store Varelager ere contentrerede, og truede tillige den kongelige Toldbod og Contoirer. Branden, Orkanen, Torden, Lynild, og Jordskjælv frembragte en Soene, som om Byen og Øen skulde forgaae. Jmidlertid ødelagde Jlden, da de fleste Pakhuse vare Muurbygninger, og megen Regn faldt i Løbet af Natten, samt ved flere heldige Anstrengelser, ikkun 5 til 6 Pakhuse ved Skanten. Orkanen havde omstyrtet hele Gader, og ikke eet eneste Huus af dem, som endnu stode, var ubeskadiget. Det enligste Qvarteer af Byen, de var tæt befolket, især af de Jndfødte og arbeidende Klasser, og som i tidligere Jldebrande var blevet forskaanet, laae som et almindeligt Vrag. Jkkun hist og her stod et Huus paa sit forrige Sted, nogle vare flyttede midt ud i Gaden, andre vare aldeles væltede, og laae med Taget nedad. Saarede og dræbte slæbtes ud af dette Chaas. De fleste Plantager have mistet næsten alle Bygninger og Regerhuse, og de unge Sukkerplanter, ere forpidskede. Af henved 40 Skibe, som Dagen i Forveien laae til Ankers i Havnen, saaes ikke meere end 3 eller 6 i ubeskadiget Stand; alle de Andre vare enten drevne paa Land som Vrag, sjunkne eller sønderslagne, hvoriblandt nogle danske Skibe fra Flensborg og Altona. J Byen bleve 25 til 30 Mennesker, i Havnen 20 til 30, Offere for denne ødelæggende Orkan. - Den eneste Efterretning af en glædelig Natur, som hertil kan føies, er den, at Orkanen ikke har strakt sig til Øen St. Croix og at de to Orlogsbrigger St. Thomas og St. Jan, hvoraf den første var til Søes, den anden ved St. Croix begge ere indkomne her i Havnen i god Behold.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1837-09-26
Den 21de September blev Johannes Hage stedet til Jorden - efter hans eget tidligere yttrede Ønske i Roeskilde, ved Siden af hans Hustru. Fra den tidlige Morgen af var Landeveien fra Kjøbenhavn til Roeskilde opfyldt med Vogne, og tildeels endog med Fodgængere, som denne sørgelige Anledning havde draget ud til den fjerne By, noget efter Kl. 12 forsamledes hele Mængden i den latinske Skoles Sal, hvor den Afdødes Lærer og mangeaarige Ven, Professor Bloch, holdt en Tale, der naturligviis fornemmeligen angik hans videnskabelige Uddannelse, og hans velsignelsesrige Virksomhed som Borger i Roeskilde og Lærer ved dens lærde Skole. J Procession begav Toget sig derfra hen i den store herlige Domkirke, hvor Catechet Jørgensen holdt en kort og værdig Tale, afterat en af Hr. Claudius Rosenhoff skreven Sang var bleven afsjungen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1837-09-26
En stor Mængde Studenter, for en Deel Hages tidligere Elever, bare hans Kiste gjennem Byens Gader, det hele Veien vare bestrøede med Blomster, til den venlige Kirkegaard, hvor Pastor Gad holdt en smuk og kraftig Tale, hvis Grundtanke: "Høsten er stor, men Arbeiderne ere faa" han paa en meget gribende Maade gjennemførte til den alvorskulde Opfordring, med forenede Kræfter at virke for den Sag, den ædle Hedengangne havde helliget sit Liv. Fra Graven begav Toget sig tilbage til den lærde Skole, hvor Etatsraad Brøndsted i et udførligt Foredrag udviklede den frie Discussions høie Betydning og lovpriste den store Fortjeneste af dens Oplivelse hos os, ved hvilken den Afdøde vilde leve iblandt os, ikke blot i taknemmeligt og kjærligt Eftermæle, men ogsaa sin Stræbens rige Virkninger. Efterat endnu Lieutenant Hoffmeyer, havde talt nogle kraftige Ord om Hages Virken, skiltes den talrige Forsamling, der bestod af over 300 Mænd af alle Stænder, og hvis veemodige Alvor var besiælet af den smertefulde Bevidsthed, at det gjaldt om Hage, hvad Frankerig for nylig har maattet sande ved Armand Carrel's Baare: "Fædrelandet tabte i ham en af sine ædleste Sønner, Friheden en modig Forsvarer, Pressen en mægtig Skribent, Venskabet et trofast Hjerte. Blandt Choleraens Offre i Rom beklages Tabet af en dansk Lærd, Dr. Kellermann, som om Morgenen den 1ste dennes efter en Dødskamp af faa Timer bukkede under for et pludseligt Anfald af Sygdommen. Jkke alene hans Venner", hedder det i en Skrivelse fra Rom All., Zeit., abe i dette, i alle Henseender udmærkede, herlige Menneske, et stort Gode, men Videnskaben mister ogsaa ham en af sine virksomste og kraftigste Dyrkere. J en Række af Aar beskjæftiget med det omfattende thesaurus inscriptionum, var det hans sidste Sorg at maatte efterlade dette Værk ufuldendt. Hans Død har dybt grebet os Alle." (Kbh.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1837-09-26
Jfølge Kbhp. blev Hr. Overlærer Olsen, forflyttet fra Helsingøers lærde Skole til Metropolitanskolen i samme Egenskab, den 6te de høitideligen indsat i dette sit nye Embede ved en Skolefest, som bivaanedes af en talrig Forsamling efter dertil skeet Jndbydelse. Skolens Rector, Hr. Prof. Dr. Nissen R. af D. indleddede Jndsættelsen med en latinsk Tale om det Falster eiendommelige glade og vel tilfredse Sind eller den hjertelige Velvillie mod Alle, der udmærkede denne Mand, og med Rette bør regnes iblandt de fortrinligste Egenskaber hos en Skolemand." Falster var i 40 Aar Lærer ved Ribe Cathedralskole – fra 1712 til 23 Conrector, fra 1723 til 1752, hans Dødsaar, Rector - og almindelig erkjendt som sin Tids ikke blot lærdeste, men og i andre Henseender dygtigste Skolemand, og ansaaes at være som Satyriker en Holberg ikke uværdig Rival. Denne Mands Liv og Virksomhed findes omstændeligen fremstillet af Hr. Prof., Rector Dr. Thorup. R. af D., i hans "Blandede Efterretninger angaaende Ribe Skole" (som Jndbydelsesskrift til Skolexamen 1828).
Ribe Stifts Adresseaviser, 1837-09-26
Den 20de om Aftenen har en Fogedforretning af en ikke almindelig Beskaffenhed fundet Sted i Kbhvn, idet Kongens Foged indfandt sig paa Frederiks Hospital, hvor pensioneret Lieutenant, Krigsassessor Tidemand var henlagt, for at hans Sinds Tilstand kunde blive undersøgt, og der arresterede denne. Arrestatus skal i den senere Tid jevnligen have fundet sig beføiet til at incommodere Hans Majestæt med sine private Anliggender og navnligen forsøgt paa at indlede en Correspondance, i hvilken han ikke alene tilsidesatte den Agtelse, han skylder Regenten som saaden, men endog overtraadte de Regler, som almindelig Hoflighed byder at iagttage. Undersøgelsen af hans mentale Beskaffenhed skal imidlertid ikke have afgivet de Resultater, som man meente at have Aarsag til at vente, idet saavel Lægerne, som hans Familie have erklæret, at deringen Sindsvaghed er eller har været kjendelig hos ham, men at han, maaskee nok kan være betagen af een eller anden fix Jdee, der kan have foranlediget ham til meget uoverlagte Handlinger. At vi ikke indlade os paa de nærmere factiske Omstændigheder ved denne usædvanlige Begivenhed, er noget, man let vil kunne indsee Grunden til, kun maae vi, for at undgaae Mistydninger, bemærke, at Arrestatus nød en, i Forhold til sin forhenværende Stilling i Staten, meget rundelig Pension, saa at han ogsaa fra denne Side var Regjeringen Tak skyldig. (Kbhvn.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1837-09-26
Katalogen over 2den Afdeling af den Brummerske Boglade, som vil udkomme i dette Efteraar og blive større end det over 1ste Afd., vil komme til at indeholde følgende Fag. Tidsskrifter af blandet Jndhold, nyere Forfatteres samlede og udvalgte Skrifter, Digte, Skuespil, Romaner, Fabler og Satirer, de skjønne Videnskaber og Kunsker, samtlige philosophiske, phystske, naturhistoriske, mathematiske og bekonomiske Videnskaber og endelig Geographi, Reiser og Historie med dens Hielpevidenskaber. Herover, saavel som over Boets Forlagsskrifter er Auction berammet til Marts 1838. Kataloger faaes for 24 s. Stk. hos Boghandler Speer paa Østergade i Kbhvn. (Kbh.)"Om Oprettelsen af et Entrepot for Transithandelen i Kjøbenhavn." læses i Fædrelandet No. 155 en Artikel, der slutter saaledes: "Vil man giøre Noget for Kjøbenhavns Handel, da er det paa høi Tid. Jngen vil tvivle herom, der blot hører, at Kjøbenhavns Urtekræmmere forskrive store Qvantiteter, Caffe fra Hamborg over Kiel og Lübek, at Kjøbenhavns Raffinadeurer ikke sjeldent lade raa Sukkere komme fra Hamborg, at de svenske Kystbyer oft lade Colonialvarer komme fra Hamborg over Kiel og jøbenhavn, at der paa Kjøbenhavns Børs kun sjeldent udbydes store Partier af vore egne Kornvarer. - En Patient lider af en Kræftkande, der bestandig tager til og fortærer hans Livs safter. En Operation kan redde hans Liv, Lægen vægrer sig for at foretage den; Patienten døer; er det Svadommens eller Lægens Skyld? – Man tillade Oprettelsen af et Entrepot i Kjøbenhavn, man give en Udførselspræmie, for de vigtigste Transitvarer; man frigive den ostindiske, chinesiske og grønlandske Handel; man forandre Loven om Manufacturvarer og nogle andre Artiklers Fortoldning; man lette Fremmedes Nedsættelse i Kjøbenhavn; og naar man har gjort dette, da have man Taalmodighed en halv Snees Aar. Er Kjøbenhavns Handel da ikke i en god Forfatning, da – men heller ikke for da - ville vi indrømme, at den ei staaer til at hjelpe."De tre ældste fungerende Geistlige i hele Danmark ere for Øieblikker: Hr. Dr. theol. Kofoed, Sognepræst til Helliggeistes Menighed i Kjøbenhavn, født 1752. Candidat fra 1778, Provst Hentze, Sognepræst paa Færøerne, født 1753. Cand. fra 1783. M. C. Horn, resid. Capellan og Præst til Hospitalet, i Horsens, født 1753, Cand. fra 1776. En ældre, men ikke længer fungerende er Provst Seyer Malling, Beyer, født 1749.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1837-09-26
Paa Charlottenborg er i disse Dage udstillet for Publicum de til den større og mindre Guldmedaille, concurrerende Konstneres Arbeider, efter Academiets Opgave, der for Malere og billedhuggere bestaaer i det skjønne Sujet af den jødiske Historie. Den unge David opmuntrer ved sit Harpespil den af Regjeringens Byrder tungsindigblevne Saul. Concurrenterne hertil ere af Malere: til den større Guld=Medaille. Eddelin og A. Müller; til den mindre Guld-Med. Bendixen, Schleiser, Westphal og Thielemann, Billedhuggere: Alle til den mindre Guld-Medaille: Borup, Holbeck, Jerichau, David, Jensen og Holberg. Sujettet for Architecter er en Børsbygning, hvortil have concurreret: til den store Guldmedaille: Theophius Hansen og H. Nebelong; til den mindre Guld-Medaille. Carl Møller, Demzer og Winstrup.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1837-09-26
J en utallig Mængde Tilskueres Nærværelse anstillede Tvillingbrødrene J. C. og J. P. W. Møller fra Varde den 22de September et Forsøg i Qvæsthuus-Canalen paa Christianshavn med en af dem opfundet Dykkermaskine, der bestaar af en Beenbedækning, en Slags Kobberbrynie og en kugleformet Kobberhjelm forsynet med Glasøre og med Læderslanger, gjennem hvilke den fornødne Luft pumpes ned i Maskinen. Man maa beklage, at disse duelige Mechanikeres Apparater og Tilberedelser ikke laae klart for Publicums Vine, hvorved det Hele vilde have vundet i Jnteresse, medens man heller ikke kan nægte, at Tilskuernes Taalmodighed sattes noget paa Prøve. (Berl. Td.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1837-09-26
Fra Kiel skrives under 15de September: Efter som vi i dette Øieblik erfare af paalidelig Kilde, har Hs. M. Kongen af samtlige ved Immedial-Collegier forlangt Jndberetning og Betænkning over, hvorvidt de ere komne med de under deres Ressort henhørende Stænderforhandlinger. Man udleder heraf, at disse Forretninger ville herefter faae en raskere Gang, saa at Stænderforsamlingerne kunne blive indkaldte til næstk. Foraar.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1837-09-26
Under Overskrivt "nogen" leverer Kjøbenhavnsposten følgende af "den Frisindede optagne Digt: Op til Thronen krøb en Snog, Fyrsten svarer: "stakkels Ven! Sagde: "Fyrste, Du bør give Blev Du heller ikke skaanet? Strenge Forbud mod at skrive; Man har vel din Kryben haanet; Vor Nation er altforklogLær at gaae – kom saa igien: Fyrsten svarer: "Viig herfra, Ei din Hvislen vil jeg høre, Snogen krøb og skifted Hamm, Skal jeg Regimente føre. Kom da glad igjen til Hove: Over Dosmerpander da, "Tænk Dig, hvad de turde vove: Dig man spotted hvilken Skam! Og det varer ikkun lidt, Fyrsten smilte, svarer blot: Snogen atter sig indfinder: At jeg tit din Hytsen hørte, "Naar Du ikke Pressen binder. Sagtens Daden mig paaførte, Bliver Folket altfor frit. Derfor nærm Dig ei mit Slot, Fyrsten svarer: "Slange tie, J mit Land det vidt skal rogtes: Øgen sig i Halen beed Ei af Slaver vil jeg frygtes, Sneg sig ned i Mudderdybet, Men jeg elskes vil af Frier Der blandt hele Udskudskrydet, Skiulte den sin Usselhed. Atter om en føie Stund, Dog, den gjemte Gift og Braad, Snagen lister sig til Slottet: Luxer Leilighed til Bytte, "Man har mig, o Fyrste, spottet: Mener: Fyrsten nok vil lytte Tving dem til at holde Mund, Engang til et Slange=Raad.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1837-09-26
J Anledning af den ogsaa her i Bladet optagne Beretning om et formeentlig Spansk Fruentimmer i Aar Trykt i Ribe hos Chr. sal. Hyphoff. huus Hospital leverer Aarb. A. følgende Berigtigelse: "Doretsche Maraueritha", som hun selv kalder sig, blev for c. 15 Aar siden indbragt hertil fra Ring Herred, ikke nøgen men i valtede Klæder. Først efter at hun i 4 5 Aar havde været indtinget her i Byen, kom hun i Hospitalet. Forstanderen heraf har ikke ladet nogen Leilighed være ubenyttet, hvorved han kunde vente at komme til Oplysning om hendes Hjem, Herkomst, samt foregaaende Liv og Levnet, og han har saaledes formaaet flere forskellige Personer, som deels ere fødte i Polen og deels have opholdt sig der, til at følge med i Hospitalet, for efter hans Veiledning, at udspørge hende: Resultaterne deraf have uforandret været: "at hun upaatvivlelig er født i Polen, som det synes i Litthauen; at hun taler et Sprog, som er forstaaet af flere Polakker (de have f. E. hørt hende opremse nogle Brudstykker af "Fadervor")men intet tilfredsstillende Svar har kunnet give om hendes Forældre, Fødested eller Maaden hvorpaa hun er kommen hertil (naar undtages, at hun har sagt til en her boende Polak, at endeel stygge Mandfolk havde bundet for hendes Øine, og at Vinden havde blæst hende hertil og en andengang: at ogsaa hun havde engang havt et lille Barn, men da man spurgte videre, havde hun holdt sig for Hovedet og talt forvirret), samt at hun er, hvad hendes Forhold forresten tilstrækkelig har viist anvittigundertiden i temmelig høi Grad, men uden at hendes godmodige Gemyt dog synderligt forandrer sig. Endvidere: at hun er meget livlig i sine Bevægelser, at hun har smaae Hænder og Fødder, men kan hverken læse eller skrive, og i det Hele taget næsten Jngenting bestille. Hun er stedse bleven behandlet her med al den Mildhed, og Omhu som Ulykken har billigt Krav paa. Man har nogle Gange spurgt hende, om hun ikke vilde bringes tilbage til sit Hjem, og hun har ladet sig føre til Hospitalsporten, men her var hun tilsomst vendt om igjen, da man vilde bringe hende videre.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1837-09-26
Ledigt Embede. Rimsøe og Kastberg Sognekald i Aarhuus Stift, 170 Rd.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1837-09-26
Ribe Torvepriser d. 23de September. Rug pr. Td. 2 Rd. 32 s.; Byg 1 Rd. 24 ls.; Havre 1 Rd. 12 s.; Boghvede 1 Rd. 24 s.; Boghvedegryn pr. Skp. 24 s.; Byggryn 24 ls.; Smør pr. Pd. 6 ls.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1837-09-26
AVERTISSEMENTS. Med høie Vedkommendes Tilladelse agter Undertegnede Søndagen d. 1ste Octbr. hos Hr. Værtshuusholder P. Thygesen i Nørreportsgaden at lade bortspille ved Tærninger et sølvbeslaaet Pibehoved som første Gevinst, og tvende sølvforgyldte Ørenringe som anden Gevinst. Nummeret koster 3 Ls; Spillet begynder om Eftermiddagen Kl. 2 og er endt om Aftenen Kl. 10. Ribe d. 25de Sept. 1817. K Dithlefsen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1837-09-26
Særdeles god gammel Miød faaes hos L. Buch.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1837-09-26
Skiveskydning. lader Undertegnede afholde ved Ribe Veirmølle næstkommende 8de October, paa 6 forskjellige Gevinster, alle af Sølv, og tildeels ægte forgyldte. Et Rummer, 3de Skud, med glat Bøsse, betales med 8 Ls Cour. Jørg. Schmidt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1837-09-26
Skipper H. J. Uhon afgaaer fra Kolding til Kiøbenhavn Løverdagen d. 30 Septb. og medtager Passagerer og Fragtgots. (Med dette No. følger Tillæg.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1837-09-26
Tirsdagen den 26de September 1837.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1837-09-26
AVERTISSEMENTS. Udpantning. For Fattig- og Skoleskattens 3die Qvartal d. A. samt for de pro Juni og August Maaneder sidst dicterede Skolemulcter, foretages Torsdagen den 12te Octbr. næstkommende Eftermiddag Klokken 3, hvilket herved bekjendtgjøres til Restancedragernes Efterretning med Anmærkning, at Restancerne indtil Udvantningstiden betales til Snedker Hans Thomsen Falck. Tranberg. Ribe, den 25de Septbr. 1837. Placat.