Jyllandsposten, 1841-07-09
hilanosp en. Udgivet af et Selskab. de Aarg. Fredag d. 9. Juli 1841. No 51. Prinds Christian den Femtes Formælingsfest i Aaret Da denne Fest for nærværende Øieblik kan være inreressant at see omtalt med et Par bemærkninger, ville vi herom anføre enkelte mærkelige Data. Først i September 1633 blev Forlovelsen offentligt declareret mellem Prindsen og Churfyrsten af Sachsen, Johan Georgs Datter, Magdalena Sibylla. Brylluppet fandt Sted i October i bemeldte Aar og det med en Pomp og Pragt, hvortil der neppe tidligere var seet Mage i Danmark. Der indfandt sig saamange fyrstelige Personer og Ambassadeurer fra alle de fornemste Riger, saa at Kjøbenhavn, efter Holbergs Udtryk, afgav ret en Skueplads af europæisk Galanteri, og Alting var foranstaltet saa prægtigt og i allerstørste Overflødighed, saa at man anslaaer Omkostningerne i det Hele til 2 Millioner, og anfører til Exempel paa Luxus i et enkelt Tilfælde, at den Hest, som Brudgommen red paa, blev med Saddel og øvrigt Ridetøi vurderet til 3 Tønder Guld. – Strax i Begyndelsen af Aaret lod Kongen den fuldbyrdede Forlovelse kundgjøre ved alle de store Hoffer i Europa og tillige indbyde til det forestaaende Bryllup. Da det var Christian den Fjerdes Villie, at det ret skulde gaae kongeligt til i alle Maader, vil man let kunne slutte, at en saa betænksom Herre som han var, ogsaa itide har været belavet paa de behørige Tilberedelser til Høitidelighederne. Derom vidne ogsaa noksom Breve fra denne Tid, saaledes skriver han blandt Andet til Cantsleren, og Rigets Marsk: "at de skal befale Herremændene, som forordnede ere til Ballet, at de flittigere end hidtil skeet er, søge Dandseskolen, dernæst befale dem, som Heste holde, at de tage Ordre af Prindsen, naar og hvor de dem i Balgen, Ring- og Koprenden skal exercere. Ligeledes befaler han Rentemesteren i en anden Skrivelse, der skal i denne Maaned (April) brygges godt stærkt Øl i en temmelig Qvantitet til der gemeene Folk, som komme ind med de Fremmede, hvilket desto bedre kan skee, aldenstund der ingen Flaade skal udrustes til at convoiere Bruden ind i Riget, uden arca Christiani og nogle Jagter, som skal saaledes med Humle forvares, at det kan holde sig i Heden, og at man kan forfriske det med fersk Øl, naar man det behov haver." Da Bruden, Prindsesse Magdalena Sibylla, holdt sit Jndtog, vare alle de Gader, hvorigjennem hun skulde passere, besatte af bevæbnede Borgere. Processionen skete i følgende Orden, Først nogle Escadroner af danske Ryttere, den kongl. Garde, den hele danske Adel, anført af 2de Hofmarskalker og den keiserlige Gesandts Suite, men Gesandten var ikke selv med, ei heller nogen af de andre Ambassadeurer. Derefter fulgte adskillige fyrstelige Personer, efter dem Brudgommen, Prinds Christian, der var alene, og efter ham Rigets fornemste Embedsmænd og det hele Raad. Endelig kom den fornemste Sachsiske Adel. Brudens tvende Brødre og efter den Bruden selv med hendes Moder og Søster i en prægtig forgyldt Vogn med 6 Heste. Toget sluttedes af en Skare af saavel sachsiske, som danske Fruentimmere. – Brudevielsen foregik om Eftermiddagen paa Slottet ved den kongelige Hofprædikant, Dr. og Pr. Christian Matthiæ, efterat Høitidsdagen først var indviet ved, at Kongen om Middagen havde slagen 12 Adelsmænd til Riddere af Elephanten. Efter Vielsen blev Brudeparret ledsaget til Brudesengen, som de satte sig paa, hvorpaa Bruden af en sachsisk Geheimeraad i Churfyrstens Navn blev overantvordet til Prindsen, hendes Brudgom. J Brud gommens Navn takkedes denne Marskal. Efterat disse Ceremonier vare forbi, trakteredes med Viin og Confect; derefter blev der holdt Maaltid fra Kl. 8 til 12 og derpaa begyndte Dandsen. Kl. 3 bestemt gav Kongen et Tegn med en Fløite, og et stort og prægtigt Fyrværkeri blev antændt. Den næste Dag var Parret i Kirke, efter Prædikenen knællede det høie Brudepar paa en Skammel og fik Præstens Velsignelse. Samme Dag modtoge ogsaa de Rygifte forskjellige Foræringer, først modtog Prindsessen sin Morgengave med tilbørlig Ceremoni, hvorefter paa Prindsessens Vegne ved en offentlig Oration hans prindselige Naade blev betakket. Derefter fulgte Kongens Brudegave, der bestod i en Halskjæde med Diamanter til en Værdi af 100,000 Rdr. Den keiserlige Ambassadeur medbragte en PerleHalskjæde, som blev vurderet til 10,000 Rdr., den polske Gesandt en Kjæde og et Klenodie, besat med Rubiner og Diamanter, og den svenske Gesandt ligeledes et Klenodie, besat med Diamanter. Den franske Gesandt mødte derimod ikke, fordi hans Konge, siger Gesandtskabets Secretair, var uvidende om denne Skik, da det hos de Franske, Jtalienske og Engelske kun er brugelig ved Bryllupper hos Almuen, og derfor heller ikke havde bestemt nogen Foræring til Bruden. Samme Dags Aften var der atter efter Taffelet Ball, der varede til om Morgenen Kl. 3.