JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-11-06
J en seenere Moniteur siges i Anledning af et Skrift om Buonapartes Feldttog: Hvis Keiseren vægrede sig ved de billige Fredsforslag, som ere grundede paa Nationernes Ønske, burde man uden Tvivl indskrænke sig til mod hans Foretagender at betrygge Lizonzor Bredder og Biergpasserne, hvortil Vinteren overmaade vil hielpe os, og dende vore Vaaben mod Florents, Rom, Neapel, og Lucca, der ved deres Rænker og deres Jldesind vise sig heel vel, som Keiserens Bundsforvandte. Den samme Aarstid, som forsvarer os fra Nordsiden, begunstiger os i dette sydlige Tog, og hvis - som sandsynligt er – Jtaliens fuldkomne Revolution bliver Følgen deraf, hvis paa Ruinerne af disse fire Magter der reiser sig en romersk Republik, Søster og Veninde af den lombardiske, hvis endelig de franskes Held overgaaer deres Forhaabninger og Planer, at det østerrigske Huus der kunde gienkiende Virkningerne af sin Forhærdelse; og Kongen af Piemont, vil eene blive staaende, som et authentisk Mindemærke paa vor Troefasthed mod vore Forbindelser, naar man holder Troe og Love. ne 1. Om Buonaparte selg mælder Moniteuren, at nogle Personer, der havde Adgang til hans Cabinat i Passeriano, have lagt Mærke til, at han paa Landforter mærkede Rhinen, som den franske Republiks Grændse, og de norske og uliske Alpare, som den cisalpinskes fra Norden da hans ad Alafor Aar sin Muninde god rona, paany anforlat ad¬
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-11-06
J Neapel har man fængslet en Advocat, fordi han harespilt paa Violingig en Concert, den franske Minister gap. En Prindser, fortæller samme Tidende blevet hæffet, fordi han havde slaaer en engelsk Prinds paa Ørst. 180000 40 20 i At 11901 H. Stimod 10 Jin paa lig tidsspoWien, den 25de October. Hoberetningen i vor Dagstidende mælder den sluttede Fredstractat med følgende Ord: Den, som Coureer den 22de hidkomne keiserl. Generalmajor Fyrste Johan af Lichtenstein har bragt den glædelige Tidende, at Fredstractaten den 17de af de befuldmægtigede er undertegnet i Campo Formid, og nu den giensidige Ratification deraf ventes. De to første Efterretninger om denne Fred sendtes til Erkehertug Carl og den ungerske Jnsurrection, dog til den sidste med befaling for det første ikke at skilles ad. Om Betingelserne ved denne Fred er Forventningen endnu meget spændt, dog torde den neppe tilfredsstilles, før Ratificationen, eller maaskee for Rigsfreden er sluttet, og alting saalænge blive en Hemmelighed. af denne my – til no
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-11-06
J Gaar hedde det, at 60000 Mand af den italienske Armee ere beordrede at marchere ind i Riget.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-11-06
Rigsfredscongressen skal aabnes i Mühlhelm ved Rhitillade de nen, men ikke før Januar. huuslig 80 Aar. I Dag udspreder sig det foruroligende Rygte, at der gaves Betænkeligheder ved Fredens Ratification, og at den italienske Armee derfor maatte blive sammen. a 20 102 18000 mk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-11-06
Østerrig, den 25de October. Landsbyen Campoformid, hvor Definitivfreden den 17de er sluttet, ligger mellem Udine og Passeriano. Betingelserne, som man, skiøndt uden Hiemmel, udspreder, ere, at Leobens Præliminarier tiene til Bast, og at følgelig Keiseren frasiger sig Belgien og Lombardiet, erkiender den eisalpinske Republik, frafalder sin Skyts og sine Rettigheder til Landet Valteline, og derfor faaer det venetianske Frianden Deel af det trovisanske, og nogle andre Districter til at runde Tyrals Grændse. Hertugen af Moden faaer Skadesløsholdelse i Landet mellem Adige og Po. Den tydske Riges Integnites stadfæstes, dog uden Hinder i de Forholdsregler, som Rigsfredscongressen vil tage til at bestemme Frankerigs og Rigets nye Grændser. Dalmatien gives igien tilbage som hvide 106 120. 20000
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-11-06
Jtalien, den 18de October. De sidste Dage der gik forved den i Gaar sluttede Destnirofred, betegnedes med mange Voldsomheder, i Tilfælde, at Krigen skulde vedvare. J alle til den cisalpinske Republik lagte Provindser hvervedes, og man truede endog, at alle Borgere fra 18 til 30 Aar skulde tvinges at gribe til Vaaben. J Mayland dannede sig et Compagnie Frievillige, der eqviperede sig selv, og antog Navnet Friehedscorps. J det venetianske Friaul stode overhovedet 35000 Mand færdige til Striid. Af de fornemste og rigeste Familier i Venedig og flere Stæder tog Buonaparte 500 Mand med sig mindre som Livvagt, end som Gidsler. Saa Venedig, den 16de October. Den 12te erfoer man, at her skulde udbryde en Sammensværgelse, som Patrioterne sige, vilde have omhugget Friehedstræet, afskaffet den democratiske Regiering, og bragt Staden under fremmed monarkisk Herredom. Alle Boer og Caffehuse bleve lukkede, Nationalgarden patroullerede giennem Gaderne, de her liggende 2000 Polakker forstærkede Vagterne; under den franske General Ballands Bestyrelse og det talrige Militairs Bedækning blev Natten derpaa hæftet 70 til 80 Personer, hvoraf 10 Medlemmer af Municipalitetet og ti Geistlige, hvoraf man skal være hentet af Skriftestolen - hvor man dog vel ikke sidder om Natten, og nonialnød mongelig ville hvorimod og anDen 13de erklærede Municipalitetets Præsident, at blandt de arresterede kun vare saa skyldige, og de øvrige beholdtes blot som Gidsler (!) Man troer, at man paa denne Maade blot vilde skilles af med nogle, der under nærværende Omstændigheder vare i Veyen. ommag. madan, denne at udni 1775 og imod a Udfaldet af vor politiske Skjæbne vækker her mangen Bekymring; mange tvivle paa, at den ny Constitution, man her vil oprette, kommer i Stand. us syn.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-11-06
Genua, den 2den October. Vor nye Constitution er gandske fuldbragt, og allerede i et Mødsfavore provisoriske Regiering taget under Overveielse, og tildeels forandret.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-11-06
Paris, den 24de October. Efter saa lang Uvished om det endelige Udfald af Underhandlingerne i Udine, der nylig ledsagedes med saa frygtelige Rystninger, veed man nu med Vished, at Barras's hidkomne Exsecretair Botot har bebudet Directoriet, at en Coureer med undertegnet Definitivfred snart vilde komme; ogsaa ventes denne om nogle Dage. Een Følge af denne lykkelige Udsigt er, at Jnscriptionerne ere stegne fra 7 til 9 Pet. Tillige forsikkrer man, at Stridighederne med Nordamerica, var der alt Haab om, at bilægge. Det lissabonske Hof, hedder det, skal sættes en forlænget Frist af 4 Uger til at ratificere Freden med den franske Republik; men efter disses Forløb skulde den fra vor Side ansees, som ikke sluttet. mod Midona samtanlange Forbud ovalt HuVillers er i 500 Raadet udnævnt til Præsident med Talot, Gavernon, Porte, og Huot til Secretairer, idel udmærkede Lemmer af det directoriale Partie. Lacombe St. Micheel, ogsaa een af de ivrige paa denne Side, er Præsident i Oldingsraadet. at udi hans – malafføre denne lod Poulain Grandre har foreslaaet, at man skulde confiskere de deporteredes eller til Deportation decreteredes Eiendom, naar de forlod deres Deportations Sted, at de deporterede, der kom tilbage til Frankerig, skulde deporteres af Directoriet paa ny, og indspærres paa det Sted, hvorhen de deporteredes; de, der vare decreterede til Deportation, skulle ligeledes miste deres Eiendomme, saafremt de ikke inden to Maaneder indfandt sig i Rochefort, gribes de andensteds, skulde de strax deporteres for stedse. Hvad de kunde arve, skulde hiem falde til Republiken, som derimod skulde underholde deres Familie.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-11-06
Amsterdam, den 29de October. Under dette Datum beretter Leidens Avis, at man vilde have Efterretning, at General Berthier var kommet den, 26de til Paris med Efterretning om Fredens Slutning i Passeriano, at 500s-Raadet derpaa strax havde samlet sig i Committeeseret, og at Artilleriesalver o. m. v. l. havde bebudet Folket denne gladelige Tidende.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-11-06
Kiøbenhavn, den 6te November. Medens man her glæder sig over en Krig, uventede Slutning, kommer uventet et Rygte om en ny udbrudt Krig mellem tvende nordiske Naboemagter, hvor endog Fiendtlighederne siges af være begyndte. Endvidere siger Rygtet, at Generalskalen er beordret at tiltale den, der har erklæret slaansvarlig for de tvende sidste Stykker i Flyveskriftet Tria juncta in und; og at Udgiveren af holitiske og physiske Magazin fra Generalitetet er forelagt en Erklæring, han har at udstæde, i Anledning af en i dette Maanedsskrift væren ands ac de Notersom stract
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-11-06
Kiøbenhavn, den 8 November. Under Dato den 13de October er udkommet en Placat, som tillader alle Fiskende i Norge, at udsætte deres Garn, baade Søndags Aften og de Aftener, foregaae Søn, og Helligdagene, faaes for 2 Sk. 20 har Meteorologiske Observationer.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-11-06
Barom. Der de 20 October. 2. II. 8, i Varme., at P. N. O. 2812. Hr. Adel Nr. Da og lovbr. 285. A. Edne, m. von Os N. Ons 28 sk. V. S. V. sin Din Mog 127. . 4 Manalært at af Wald 28 27. Derhos denne Af H. S. O. F. Trande 28. og M. 20 Kom O. mar skandse, skiner, og angive non agtning im 6
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-11-10
øbenhavns Aaer Og dender. muligt. Fredagen, den 10 November. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved J. 6. Schulz.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-11-10
Hals, den 28de Octobek, Endnu har man ingen officiel Efterretning om den franske Minister Noels, Hiemkaldelse fra Haag, men den er desuagtet ligesaa sikker, som at den forrige Minister for de udenlandske Anliggender Charles Delacroix er udnævnt i hans Sted. Denne er midlertid (formodentlig efter den Operation, hvori Aviserne skilte ham ved de mange Pund Kiød, for nærværende Tid syg, og vil ikke endnu i en Maaned kunde forlade Paris. Denne Ministerforandring synes at hænge sammen med en Forandring af Systemet, i Henseende til den hataviske Republik, ikke saameget, hvad det almeene eller udenlandske Jnteresse, som hvad eet og andet Parties Overmagt angaaer. Tydeligere at tale, kommer det an paa, at bortskaffe alle bekiendte og hemmelige oranisksindede, sæderalister, Ultrarevolutionister, det mindst talrige, men virksomste Partie, fra Regieringsroret, og give dette i Hænde paa oplyste Parioter, der paage for at bevare Republikens Eenhed, som Hahn, Kasteele, og nogle andre. Aa gl., han men han hos middaMedens i hele Republiken Subscriptioner aabnes til Flodens Jstandsættelse, hvilke ikke ere uden Virkning, og love en riig Høst, og et Antal af Amsterdams Borgere have paa ny anholdet hos Conventen om at hæve en overordentlig Sum Penge til at bringe en ny Flode i Søen, fremstod i Gaar Borgeren Ondorp i Conventen med en Række Forslag, for at udtrykke Deeltagelsen i den Floden mødte Ulykke, og af samme viiste Tapperhed. De ere overgivne en Commission til Undersøgelse, og ere i det væsentlige følgende: 1) Saavel Forsamlingens, som Committeens Lemmer skulle 44 til 6 Uger, bære Sorg for de, faldne med lor om venstre Arm. 2) De, der have udmærket sig deri, skulle skiænkes en Medaille, ligesom efter Slaget ved Doggersbank. 3) Saa hurtig som mueligt skal holdes et Krigsraad, for at undersøge deres Forhold, der i Slaget have commanderer. 4) Til Erindring om denne Begivenhed, skal paa een af de høyeste Duner mellem Egmont og Wyk op See opreises et høyt, simpelt og varigt Minde med passende Jndskrifter. 5) Saavel i Haag som over hele Republiken aarlig holdes en Sørgefest til Amindelse deraf. Anne nem og ar J Conventen præsiderer siden i Gaar Borger var Maanen. Paa en kort Tid fremkomme igien mange Ansøgninger om at fremskynde den væbnede Borgermagts Orgastisation. Den herom nedsatte Commission foreslog Gaar i Conventen, at lade den befuldmægtige til Raadighed over den til Geværers Jndkiøb alt decreterede Summa af 20000 Gylden Janit at bemyndige Confæderations-Committeen at udlevere den de fornødne Feldstykker og Munition. Samtlige disse Forslag vedtoges, Condentens sidste Møder have været meget hæftige i Anledning af det gjorte Forslag, at undersøge de offentlige Embedsmænds Forhold og politiske Meeninger, da mange modsatte sig, især Meeningers og Sindelagets Undersøgelse, som en overmaade forhadt politisk Jnquisition. Ogsaa dette Forslag skal staae i Forbindelse med det ovenomtalte Forehavende, som man ved det franske Gesandtskifte søger at fremme. ad
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-11-10
de polske Bi Brüssel, den 26de October. Forsigtigheds og Sikkerhedsanstalterne vare aldrig her saa strænge, som nu. De belgiske Emigranter opsøges, og bortskaffes ligesom de franske, og det er endnu kun med Møye, man haaber at udvirke en Undtagelse for de belgiske Kiøbmænd, Kunstnere, og Landmænd, der have været migrerede. Med alle kommende og afgaaende Breve holdes Øye. Paa Posten anholdes alle fra høyre Rhinbred kommende franske og tydske Aviser, selv den franske leidenske Tidende – som den franske Gesandt dog har taget Braadden fra og sendes til Paris til Politiemcornisteren. an daglog læst oplum ang gi Cardinal Erkebispen af Mecheln von Frankenberg, der for sin Vægring at sværge Kongedømmet Had, kom Criminalfængsel her, er under stærk Eskorte bragt herfra til Cøln, hvorfra han skal sættes over til den anden Side af Rhinen. J Løven og flere Stæder, hvor han bragdes igiennem, var saa stærkt et Opløb af Folk, at man frygtede en Opstand; men hans Eskorte var for anseelig. Da han var gammel og svagelig, skal han have udbedet sig som en Naade, at maatte blive i Fængselet; og 4 anseelige Læger attesterede, at han ikke uden Livsfare kunde deporteres; men forgieves. Nogle af vore herværende Kiøbmænd skiød i Hast 10000 Gylden lammen, og sendte Prælaten dem, just i det han skulde føres bort. Den Skjæbne at deporteres, meener man, vil og ramme andre anseelige Geistlige hertil. 9 1690 10 16 Amalingsle pa kal Frankfurt, den 28de October. Større almindeligere Glæde, end vor Stads ved Tidenden som Desinitivfreden kan man vel neppe tænke sig; men neppe nogen laae heller saa lige for Haanden for alle Krigsrædsler. Der beordrede Landværn siges af, Rustnings og Forsvarsanstalterne ophøre. Den franske General Anneret har af komme til Kreusach, hvor man havde Sinde at bære sig ad, ligesom i det trierske og coluske. Det hele opliggende paaliske, 3 Overamtet; Alzen, og Krengnach, skulde republikaniseres, og Jndvaaneres Stein samles, og troede man, i Forveien at bidt, a 9. en vilde være for Republik, da Sindetager Co. tvertimod, Calus og Triers hos 336 ad 2100 ogning 200 Almin 20 Coblenz har det den 18de været meget uroeligt. Den franske General Haandi lod skarp patroullere, og maatte alle Jndbyggerne om Aftenen sætte Lys i Vinduerne. Man siger, at den ny revolutionaire Magistrak maae afsættes der igjen, og den forhenværende hurfiirskelige, 200 40de d. A. omas, M. gium som no Rom. sandmed Avise Den franske General Desair, der nys reiste fra italien over Østerrig, Bayern, og Schwaben til Strasburg, har under de stærkeste Trudsler, i München affordret Churfyrsten Betalingen af de 10 Millioner Livres, Fior, da de Franske havde hans Land inde, lovede for at faae Fiendtlighederne ophævede, 20 de an angaa at Forsikkrer, at Keiseren er blevet ved at piinstige Rigsinterite og at denne i Definitivfreden. af Lyde udtrykkelig mene stipuleret og ning mod god Hansson og absos nog agfeedelser, en overordentlige Courerer bragt. gaarden mellem den, franske RePublik og Kl.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-11-10
Kanontordenen fra 4de September har undertegnet den (Sikkerlig, sikkerlig, raabte mange Stemmer, og ifald de ved Freden forstode denne Fred med disse Vakaar, havde de unægtelig ogsaa Ret). Kun en Regiering – jeg vil ikke sige Nation - fremturer endnu i at støde hver Fredsindledning tilbage. (Her overløhan sig til hæftige Udbrud mod Engelland, gjorde de Forslag at helligholde Fredsdagen ved en aarlig Fest, dette saavel som et Forslag af Rion at erklære, Armeerne havde gjort sig vel fortiente af Fædrelandet, udsattes.) af Mu skal den hele Magt vendes mod Engelland og Portugal. Directoriet har besluttet, at da Dronningen. af Portugal, istedet for inden to Maaneder at ratificere Freden, har overgivet sine Folk og Hovedposter til de engelske, skal Freden ansees som ugyldig, og den portugisiske Gesandt strax forlade Frankerig. Pasledes skal at de bedste Officerer og Soldater i vore Armeer udsøges en Hær under Navn af Engellands Armee, staae paa de nordlige og vestlige Kyster, og commanderes af Buonaparte.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-11-10
General Desair, der har Jnterims-Commande, skal af denne Aarsag, skret Haar, Kl. Danskes 2de hilogis mod Bogen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-11-10
London, den 31te October. Den 30te Kl. 3. her fra Palais den Efterretning, som de i Dag ankomne parisiske Tidender af 27de omstændelig bekræfte, at Definitivfreden mellem Østerrig og Frankerig er sluttet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-11-10
Fra den første foreløbende Efterretning steeg Staks3 Ottendele; men faldt strax igien. Nu er altsaa Engelland næst Portugal, den eneste Magt, der nu er Krig med Frankerig. De sidste Efterretninger fra Lisse bon ere meget beroeliggende for os. Fredstractaten mellen Frankerig og Lissabon er ikke ratificeret, og skal ansees, som ugiort. De engelske Tropper have ny de faaet deres Qvarterer anviiste, og der tales slet ikke mere om at hidskibe dem.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-11-10
Det hedder, at Correspondanten, mellem Malmedbard og de franske Befuldmægtigede er under Pressen, og skal forelægges Parlamentet, som Kongen aabner næste Torsdag. Man er nysgierrig efter at see, hvorledes han vil vide, at vende den af Keiseren med Frankerig, sluttede Fred til Engellands Held og Hæder. J Declaration Ministeriet har ladet udgaae, tillægges det franske Directorium den faste Beslutning i alle Tilfælde at fortsætte Krigen med Engelland.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-11-10
Det franske Directorium har forviist vor til Paris sendte Commissair, de fangnes Udløsning angaaende, til Fontainebleau. For at giøre Giengield, har vor Ministerium forviist den franske Commissair Charetier til Bath.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-11-10
Kiøbenhavn, den 10 November. J Tallotteriets 583 Trækning i Wandsbeck, den 7de November, udkom følgende Nummer, Paa Proft og Storths Forlag paa Børsen No. 11, 12 og 13 har nylig forladt Pressen, Geographie til Ungdommens Brug, forfattet af Chr. Sommerfelt, femte meget forøgede og gandske omarbeidede Udgave. Den er 30 Ark stor, og koster paa Trykpapiir 64 Sk., Skrivpapiir 80 Sk., som er lidet over 2 Sk. Arket paa Trykpapiir og 3 Sk. paa Skrivpapiir. Udtoger af samme Værk koster 8 Sk. paa Trykpapiir og 12 Sk. paa Skrivpapiir. Knigge over Omgang med Mennesker, med Forfatterens Portrait, oversat efter det femte forbedrede og forøgede Oplag af Mag. Lauritz Hasse, faaes hos Directeur Schult, paa Hiørnet af Høybroestrædet og Læderstrædet for 1 Rdlr., Skrivpapiir 7 Mk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-11-13
Kiøbenhavn mun
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-11-13
Post-Tidender. Mandagen, den 13 November. heraf udgives ugentlig 2de Stykker ved J. J. Schulz.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-11-13
Constantinopel, den 25de September. J disse Dage havde den ny Reis Effende, eller Minisker for de udenlandske Anliggender, anniende de tyrkiske Grændse landes Forfatning, en Conference med den franske Ge fandt Aubert Dubanet. Denne forsikkrede, at det ikke i ringeste Maade varede franskes Hensigt, er forstyrre Roeligt den i Storherrens Stater, eller at vilde opbringe Undersaatterne mod dettes Regen. Alt, hvad herom udspredtes, kom fra Frankerigs Fiender. De ottomanniske Stater vilde i Følge Directoriets Befaling bestandig, blive respecterede af de franske Eneraler og Topper, og Venskabet med Porten dyrker. Med denne Erklæring har vort Ministerium ladet sig nøye. Efterretninger fra Paris sige, at dan opkomanniske Port aldeles ikke er ligegyldig ved at Østerrig har sat sig i Besiddelse af det venetianske Jstrien og Dalmatien, og at den derværende tyrkiske Gesandt har overgivet Directoriet et Skrift herom, hvori Portens politiske Betænkeligheder ved dette ny Naboeskab meget godt udvikkles). da og andre og deres i 200 Jussuf Pachm, der i sidste Krig var Storvizir, og siden blev styrtet, der uventer, kaldet tilbage fra sin Forviisning. Man bestemmer ham Commanden over en Armee paa 40000 Mand, med hvilken han skal marchere mod de oprørske Pachaer, der langt fra ikke ere saaledes slagne, som man havde udspredet, da blot den oprørske Pacha, i Viddin, har forstærket sine oprørske Tilhængere indtil 30000. Mand nødne 28 a 41 Rbd. 60 som om dic. Paa 20 og 8 aflis De fra Moldau flygtede væbnede Polakker ere fra Warna, paa to Skibe komne hid til Constantinopel, og strax derpaa seilede til Jtalien, da Porten ikke gierne saae deres Ophold her. Den franske Gesandt Anbert Dubayer, gav dem, for de reiste, den fornødne Under ckelig og maa hans Nationalandsk Haand201831 – Canton i 18 de Jtalienske Grændse, den 26de October. Den forhenværende Republik Venedig, der nu er forsvundet af Staternes Tal, og deelt mellem Keiseren, Frankerig, og den cisalvinske Republik, indeholdt imod 3 Millioner Mennesker, og dens aarlige Jndkomster ansloges til omtrent 8 Millioner Rigsdaler, C. 13 Jan. omhan skade. dog ing i andlaane sin omman100 Næst Wien, er en Venedig Keiserdommets største og folkerigeste Stad. 20 Dets Jndvaanere beløbe sig til henimod 1500000 De Franske ere i øvrigt ved Besiddelsen af Zante, Corfund Cephalonien, Herrer af Jndløbet i det adriatiske Hav, i Ryggen paa Neapel og Sicilien, i Nærheden af Tyrkiet, og kunne beherske den levantiske Handel, da de ved disse Øer have forenet den største Deel af den venetianske Søemagt med deres Den cisalpinske Republiks nærværende Folkemængde anslaaes til 45 Millioner Jndvaanere, saa den altsaa næst Kongeriget begge Sicilier er den største Stat i Jtalien, nes Aand. og folkerigere, end enten Kongedømmet Danmark, Sverrig, Portugal, eller den bataviske Republik. an paa indtil en om 6 De i Venedig arresterede Personer ere alle frie givne, da den sidste Sammensværgelse blot var foregivet; og er Buonaparte vreed over dette Paafund. mod for man harinain
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-11-13
Venedig, den 26de October. J Morges sprang her et Krudtmagazin med en Mængde Bomber, Kugler, og 750000 Patroner under et skrækkeligt Knald i Luften. J dette Øieblik ved Postens Afgang bryder Jlden udi et andet Magazin. Man byder 100 Ducater til den, der vil slukke paa et vist Hiørne; men endnu har man ingen fundet, der vilde fortiene disse Penge. Seenere Efterretninger mælde, man har faaet Bugt med Jlden. - Minde, dig danigsendes anviaf N. og endnu denne 200 ge sal.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-11-13
Turin, den 15de October. Følgende ere de strænge Finantsanordninger, hvortil vort Hof af Omstændighederne seer sig nødsaget: 1) Alle Statsbillets, som lyde paa over 50 Livres, ere satte ud af Cours; dog antages de endnu i Kiøb for geistlige Eiendomme, en Trediedeel ved Betalingen af de nye Afgivter. 2) Statslaanenes Renter ere nedsatte fra 1 1/2 til 3 1/2 3) Geistligheden, Klosterne, og Maltheser Procent. godsene maae inden et Aar betale 50 Millioner. 4) Alle Kiøbmænd, hvis Handelsfond i Capital, Varer, og udstaaende Gield beløber sig til 10000 Livres og derover, betale deraf 10 Procent; de under 20000. 7. Procent; og de under 3000, slet intet Jødeskabet betaler, foruden Kiøbmandstaxen, en Contribution af 500000 Li vred, Alle Godseiere, hvis Formue er over, 3000 Livres, betale deraf 3 Procent, de over 200000, Livres Procent, Udlændinge 5 Procent. 6) 20,000, og 5 Solstykker nedsættes 50 Procent. . 7) Alle Abbedier, Præbender, og Comthurier, som Kongen udnævner til, sælges. Det til Pise sig som disse Forholdsregler, ere de rigtige til at bringe Tilfredshed tilbage i et misnøyet Land).