Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-09-12
Den Katholske Religion synes igjen at ville reise sig i sin Kraft, ikke allene ere Munkeordener og Jnqvisition indførte paa nye i Kirkestaten og i Spanien; ikke allene har at den Modstand som har viist sig i Belgien imod den nye og fortreffelige Nederlandske Constitution allene have sin Grund i den Katholske Geistligheds Jntolerance; men ogsaa i Frankerige (hvor man mindst skulde vente det, især ved Nismes, ere sværmeriske Forfølgelser udbrudte mod Protestanterne og mange af disse ere blevne myrdede, og de Katholske Prælater i Jrland har besluttet i en Forsamling i Dublin, at modsætte sig enhver Jndflydelse af den Engelske Regjering paa Valget af de katholske Biskoper, selv om den hellige Fader vilde endog give sit Samtykke dertil. Det er derfore behageligt at erfare, som et Beviis paa en tofrantere Tænkemaade hos Katholiker, at begge de Østerrigske Crkelertuger Karl og Voseph har nyelig formælet sig med Protestantiske Princesser (ved Kiærlighed fandt den Christelige Religion Indgang paa Jorden, ved Kiærlighed sammensmeltes alle Religionsparthier og qvæles alle Stridigheder Videnskaberne ere Religionens Brødre, de miste eet af deres gamle Sæder, da Universitetet i Wittenberg, hvorfra Lutter talte Oplysningens Sag, skal nu ophæves, og forlægges til Halle, eftersom Staden skal gjøres til en Hovedfæstning. Engelland beriger stedse Videnskabernes Rige med mange kostbare Værker. John Scharpe har udgivet den gamle Engelske Historie-Skriver Wilhelm af Malmesbary; Generallieutenant Cockburn sin Reise til Spaniens Kyster og Middelhavet; Joh. Scott sin Skildring af Paris i 1814; den bekjendte Doct. Gall, som vil kiende Menneskets Characteer af deres Hierneskals Bygning, har udgivet sit System i Paris, imedens hans Discipel Doct. Spurtzheim holder Foreliesninger derover i London; en Engelsk Læge, Doct. Th. Forster, har taget ivrig Galls Parthie, og de Lærde klamres heftig i Engelland, om man kan læse paa et Menneskes Pande, om han er en Skurk eller en sikkelig Mand. James Narthcote har udgivet den store Engelske Malers, Johan Renalds Levnetsbeskrivelse. – Konsten i Engelland yttrer sig som sædvanligt i spøgende Værker. Man har gjort Spotbilleder over det Vanheld Lord Castlereagh havde da han plumpede i Søen, dengang han skulde gaae ombord til Fastlandet, alle Rigets Statsmænd forestilles at staae samlede omkring Skibet og at udraabe: det var et Ministerielt Feiltrin. Men ogsaa med ædlere Værker afgiver den Engelske Konstsmag sig. Præsidenten for Maler Academiet Wests store Malerie over Christi Fordømmelse til Døden er endnu stedse at see; og den berømte Pitts Gravmonument i Westminster Abbediet er nu stillet til offentlig Skue; han døde 47 ar gammel i 1806. Parlamentet bekostede dette Gravminde; hans Statue staaer over Graven, udhugget af hvidt Marmor, og forestiller ham i sin Dragt som Statskammerets Kantsler at udstrække sin Haand som han talte til Huuset; Historien sidder med en Bog ved hans høire Haand og beskuer ham, for at optegne hans Fortienester. – Den berømte Canova arbeider paa Keiser Alexanders Statue. – Hr. Augustin har fra Haven i Tivoli i Paris gjort en Nat-Tour igiennem Luften i en illumineret Ballon, det er den beste Konst man for Tiden kan øve i Frankerige at hæve sig i Luften over dette ulykkelige Land, for ikke at see dets Ydmygelse, dets Lidenskaber og dets Lidelser. – J Engelland holder man sig ved Jorden med sine Jlluminationer, der har man Glæden for Øjnene, man øver sig der saa stærkt i denne Konst, at det bliver til en Næringsvei, der gives Folk, som paatage sig efter Tegninger at oplyse hele Bygninger. Man har fundet paa at oplyse Transparenterne med Gas(Dampe), som giver et fortræffeligt Lys, denne Oplysning med Dampe, hvortil Steenkullene bruges, bliver stedse meere udbredet i Engelland, og Chemikeren Frederik Accum har nyelig udgivet en Anviisning, hvorledes denne Belysningsmaade lader sig bruge i den borgerlige Huusholdning; dog ogsaa til Jndustriens Opkomst i Frankerige aabner sig en nye Udsigt, da Amerikanerne har bestilt forflere Millioner Silketøier i Lyon. – Jmellem Rusland og Engelland er Handelsforholdet ikke levende: Rusland spærrer Jndførselen af alle udenlandske Fabrikater, altsaa ogsaa af Engelske for at ophielpe sine egne Fabriker. Engelland for ikke at lade sit klingende Mynt vandre til Rusland, lægger Told paa det Nordiske Skibstømmer, ophielper Hampens Dyrkning i Canada og indgaaer nøiere Handelsforbindelser med Americanerne, som sælge deres Korn til det, men modtager dets Fabrikater; Handelens Drift er ikke heller stor i de Russiske Havne og Skibene ere forlegne for Fragter.