JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-12-30
J Hovedstaden ere den skjønne Litteraturs Vennersaare svændte for endelig engang at faae at vide hvo Forfatteren til den udkomne Nytaarsgave er, der henriver alle skiønne Aander. Man veed, at det er den samme, fra hris Haand man har Gjengangerbrevene, men - heller ikke mere. Om det sidste Værk udtrykker sig en Kunstdommer: "Danmark har aldrig faaet nogen skjønnere Nytaarsgave end iaar. Baggesen har atter i Paradiset sjunget fortryllende Sange til sin gyldne Lyra og sendt dem ned til Herthadalen, hvor vi usle Jordmennesker ikke kunne høre os mæt paa disse himmelske Melodier, der ligesom fremtryllede fra bedre Regioner tone og imøde. Det er ikke Rossinis Sqvalder eller stormende Bravomusik, men ægte Mozarske Harmonier, der ere hentede dybere fra Sielen; simple uden Kunstlen, naive uden Affectation, med saamegen dyb Følelse, selvskabt Fiinhed og naturlig Humor. Det er den skjønneste Forbindelse imellem Form og virkeligt indre Gehalt, noget i Sandhed Gediegent fra den classiske Old. Man kan det Hele taget ikke sige noget bedre derom end Ochlenschlagers egne Ord: "det er den forfinede Baggesen."Et Lystspil i denne Nytaarsgave er fuld af de herligste Dialoger, de fineste Vittigheder, den meest skabende Fantasie og de skiønneste Grouperinger.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-12-30
I Khøns Skilderie No. 64 læses et Himmelbrev til Hr. Magister Lindberg, som deri tituleres: "Vorherres, Censor, Fandens tro Dragon, og Lugekone udi Troens Have.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-12-30
Af en Kundgjørelse om Forbedringsanstalten for moralskjordærvede Personer erfares: at de dertil tegnede Bidrag udgjøre 18,000 Rbdlr. i Kapital, og henved 2000 Rbdlr. i aarlige Bidrag; men som naturligviis ei vi være tilstrætteligt, til at oprette Stiftelser baade for ældre og vare Forbrydere.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-12-30
Hr. Professor J. F. Schour har talt nogle indtrængende Ord om at faae de aldeles intetsigende Veir paa domme engang for alle udryddede af Almanakken, hvilket lod sig giøre nu, da Forpagtningstiden, saavidt vides, er udløbet. Han finder det især høist nanstændigt, at Overtroe og prange Begreber skulde udbredes i et Skrift, der udgives efter Universitetets Foranstaltning. - Gid han vorde heldigere end saa mange Forgængere, som have paatalt dette Uvæsen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-12-30
Vor Oehlenschlagers Mesterværker ere nylig blevne bedømte i et godt engelsk Tidsskrift, der drøfter samme med nøiagtig Kiendskab og meget fordeelagtig for Digte Fædrenelandet og Videnskaberne have lidt et stort Tab, idet Professor Medicina, Dr. Adolph Frederie, Luders i Kiel, Medlem af Sundhedskollegiet og Forstander for det akademiske Sygehuus, er ved Døden afgaaet den 14de d. M. i en Alder af kun 40 Aar.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-12-30
J Altona har nylig funden en Høitidelighed Sted, da de derværende tvende reformeerte Menigheder, den tydsk reformeerte og den fransk reformeerte, der have været adskilte siden Anno 1686, igjen forenedes i indeværende Aar. Den ene Kirke er indgaaet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-12-30
Ved en af Ringkiøbings Toldvæsen hos en Bonde paa Landet foretagen Huus-Jnqvisition indtraf den høist sørgelige Begivenhed, at Konen i Huset fik et Slagtilfælde, hvoraf hun døde samme Nat.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-12-30
Ved Tallotteriets 1357 Trækning i Kjøbenhavn udkom No. 40. 48. 24. 89. 76.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-12-30
Ribe. Den 19de d., om Natten mellem Kl. 1 og 2 afbrændte Rome Præstegaard. Præsten med Kone og Tjenestefolk, maatte nogne flygte af Sengen, uden at bjerge Andet end de Senge=Klæder hvorpaa de laae. 2 Heste, 6 Kvæghoveder, 18 Faar, 8 Gjæs, alt Foder og Korn, Sølvtøi, Penge, Gangklæder og Møbler bleve i 1 Time Rov for Luerne. Aarsager til Jlden er endnu ganske ubekjendt. - S. D. afbrændte 2de Gaarde i Darum.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-12-30
Prædikanterne. I Domkirken: Nytaarsdag, Hs. H. Hr. Stiftsprovst Dr. philos. Frost, Ridder af Dannebrogen. J Cathrine Kirke s. Dage Hr. Pastor Thurah.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-12-30
AERIISSEMENB. Söndagen den 8de Januar er ConA. 1 - I. cert i det forenede Klubselskab.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-12-30
J Stedet No. 288 i Grønnegade, er en Leilighed at faae til Leie, bestaaende af 2 Værelser til Gaden, 2 Kamre, Kjøkken, Spisekammer, Pigekammer og Kielder, samt en smuk Hauge. Tillige er paa anden Etage er Kjøkken med 3 Værelser at erholde, enten Alt samlet eller adskildt. Dettan tiltrædes strax eller til næste Paaske Flyttetid. Ribed 29de Decbr. 1831. Lanst Hansen, Særdeles god Punsch-Extract bekommes for 16 1s. Flasken hos Ribe d. 29de Decbr. 1831. Fløche. Tvister. af alle Coulorer, samt ublegede, kan faaes til billige Priser hos Warde den 27de Decbr. 1831. P. Bech & Comp.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-12-30
Efter Eierens og vedkommende Panthavers Begjering, grundet paa Forlig bliver Gaarden Fladhede i Ramme, Sogn i Wandfuld Herred, med dens Anpart Kongen, Kirke-, Korn- og Qvægtiende, stillet til 3de offentlige Auctioner, for absolut at bortsælges, Tirsdagen den 24de Januar, Tirsdagen den 7de Februar, Tirsdagen den 21de Februar, 1832 førstkommende, hver Dags Formiddag Kl. 10, af hvilke de 2de første holdes paa Raadstuen i Lemvig, men 3die og sidste Auction derimod i Gaarden selv, der skatter af Hartkorn 7 Tdr. 4 Skpr. 2 Fdkr. 2 enhalv Album, og som dertil har overflødig gode Eiendomme, samt fornøden Jldebrændsel af alle Slags. Gaarden kan tiltrædes til næste 1ste April, hvilket herved til Libhaveres og alle øvrige Vedkommendes Efterretning bekjendtgjøres i Henhold til Placaten af 22de April 1817. Herredscontoiret i Lemvig den 24de December 1831. Gundelach.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-12-30
Jfølge Skifterettens Begjæring bliver Mandagen den 9de Januarii næstkommende om Formiddagen Kl. 10, ved en eneste offentlig Auction, som holdes i Gaarden, bortsolgt følgende, afdøde Selveiergaardmand Andreas Orloffs Stervboe tilhørende Eiendomme i Rindom Sogn Hind Herred Ringkiøbing Amt: 1) Gaarden Wormstoit af Hartkorn Ager og Eng 5 Td. 2 Fdkr. 1 tretensextendedeel Alb. med tilhørende Eng i de saakaldte Woldberg Grobe af Hartkorn Hovedgaardstaxt 2 Tdr. 2 Fdkr. treiserdedeel Alb. 2) Stervboets i Fælledsskab med Gyde Eskesen paa Tranmose eiende Andeel af Parcellerne No. 10 og 11 af Hebeltofte Nye Eng af Hartkorn 2 Skpr. 2 Fdkr. 1 enhalv Alb. Samme Dag, og om behøves følgende Dag, bortsælges ligeledes Stervboets Besætning Ud- og Jndboe. Hvilket herved til Lysthavendes Efterretning bekjendtgjøres. Herredscontoiret i Ringkjøbing d. 23de Decbr. 1831. John Finsen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-01-03
aller Kongelig. privilegerede. naadigst. Stifts Nibe. Avis, Adresse og med Brevposten. som forsendes. overalt i Danmark og Hertugdommene. Tirsdagen den No. 1. 3die Januari. ved N. S. Hyphoff i Ribe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-01-03
Redigeres, trykkes og udgives er er vel næppe noget alvorligt Menneske, som uden dyb Bevægelse kan vende Blikket tilbage over det nylig hensvundne Aar, dersom han ellers med Opmærksomhed fulgte Gangen af de Begivenheder, der fyldte det. Det var et uroligt, i mange Maader høilig bevæget Aar, som endelig, blodigt og forstyrret, er sunket i de forbigangnes Afgrund. Maatte det have borttaget med sig den Nød, det trykket Folkene, maatte det nye Aar medføre Sjæls og Legems Sundhed, Gudsfrygt med Nøisomhed, Borgersind, Tro og Love, Fred og Velsignelse. Men der er destoværre kun lidet Haab om, at dette Ønske vil opfyldes: Nylvaret er oprundet under Uheld spaaende Varsler, og tunge uveirsvangre Skyer trække sig sammen paa dets Morgenhimmel. Den almægtige Herre, hvis Beskiermelse i det forbigangne Aar Danmark ikke taknemligt nok kan paaskjønne, holde fremdeles sin Haand over vort elskede Fædreneland og afvende fra det de Storme, som true med ødelæggende at fare hen over Jorden!
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-01-03
Udenlandske Efterretninger. Krigsudsigter. Det synes bestandig at vinde mere og mere Sandsynlighed, at de belisk-hollandske Anliggender ville blive en Kilde til en europæisk Krig. Kongen af Holland fortsætter idelig sine Rustninger og skal være tilsinds, i fornødent Fald, at opbyde en Landstorm, ja at sætte Landet under Vand. Han har indgivet kraftfulde Noter, der holdes for diplomatiske Mesterstykker, til Conferentsen, det tydske Forbund og det russiske Hof, hvori han høilig besværer sig over den Maade, hvorpaa han er bleven behandlet, og erklærer ikke at vilde indlade sig paa Underhandlinger og at aftræde nogen Deel af sine, ham af Magterne garanterede Lande, med mindre han derfor erholder Erstatning. Disse Noter have efterladt dybe Jndtryk, især paa det russiske Cabinet, og der forsikkres, at Keiseren, efter et afholdt Statsraad, hvori han selv præsiderede, har affærdiget til flere enropæiske Hoffer Courerer, for at kundgjøre den af Høistsamme fattede Beslutning, ikke at erkjende "Prinds Leopold" for Belgiens Herre, førend Kong Wilhelm frivillig har frasagt sig dette Land; hvorhos Keiseren indbyder sine Allierede til at begynde Underhandlinger med Kongen af Nederlandene, paa den af denne Souverain foreslagne Basis. Men skulde man vægre sig ved at tilstaae Holland retmæssig Erstatning for Belgiens Aftrædelse, da forlanger Keiseren, hedder det, Gjenindsættelsen af Huset Oranien, med en særskilt Bestyrelse for Belgien, som en Betingelse for Kongeriget Polens Selvstændighed. Der forsikkres fremdeles, at ikke blot Rusland, men ogsaa Preussen, og Østerrig have vægret sig ved at ratificere de 24 Artikler. Diplomatikernes overordentlige Travlhed, de idelige Coureervexlinger og nye Rustninger paa en Tid, da der har været saa megen Tale om en almindelig Afvæbning - alt dette bidrager Sit til at vække foruroligende Forventninger. J Frankerig findet man det meget paafaldende, at Gesandterne ved Hofferne i Petersburg, Berlin og Wien under saadanne Omstændigheder befinde sig i Paris, og man slutter sig deraf til Misforhold mellem Frankerig og disse store Magter, men troster sig paa den anden Side med den store Enighed mellem det franske og engelske Cabinet. Fra det sidste Rige vil man ogsaa have Efterretning om, at Lord Palmerston har erklæret, hellere at ville gribe til de yderste Midler, end tilstede Udførelsen af den russiske Keisers Plan, atter at forene Belgien med Holland. Under alt dette jø ger man nogen Trøst deri, at et belgisk Laan er bragt i Stand med Huset Rotschild; thi man mener, at disse kloge Folk ikke vilde indlade sig paa Sligt, dersom der var nogen Fare for det belgiske Kongeriges Existents. Iøvrigt lægger man ogsaa Mærke til den byppige Coureervexel mellem det russiske og det spanske Hof, og anseer det, som en følge deraf, at det sidstnævnte Hof nylig i en Note til Pariser-Cabinettet, i Anledning af D. Pedros Expedition, har antaget en usædvanlig høi Tone. At det i den 150,000 Md. stærke russiske Hær, som cantonnerer i de polske Lande, hersker den almindelige Overbeviisning, at Veien til Foraaret vil gaae til Frankerig, er Noget, der heller ikke synes at burde blive ubemærket.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-01-03
Frankerig. J Lyon foretages endnu stedse mangfoldige Fængslinger; et eneste Fængslel indslutter allene 250 Fanger. Jblandt disse ansees en Person, ved Navn Lapas, for at være af stor Vigtighed. Han er rigtignok kun en undvegen Galleislave, men staaer i de meest udbredte Forbindelser med farlige Præster, Nønner og Catlister. Præfecten Dumolard er udstrøgen af Statsraadernes Liste. Hans Opførsel mod Conseil-Præsidenten har vakt stor Opsigt; han gik saavidt, at han endog knyttede Næve imod ham. J de offentlige Blade gientaget han nu sine Jnvectiver imod Præsidenten, og erklærer at ville nedlægge sit Embede og derpaa træde i Skrankerne mod Ministeriet. De Lyonner: Anliggender har fremdeles foranlediget heftige Optrin i Kammeret; der forsikkres, at disse have nedsat Hr. Casimir Perrier meget, og der tales nu mere end for omet Ministerskifte. Medens denne Sag og adskillige andre beskjeftige de Deputeredes Kammer, og, efter sædvanlig Viis, give Anledning til bittre Personligheder, have i Pairskammeret Debatterne om Pairsværdigheden taget deres Begyndelse, og en Mængde Tallere have ladet sig høre baade for og imod, iblandt hvilke Hertugen af Fitz. James, som forsvarede Arveligheden, har gjort meest Opsigt ved sit lyse veltalende Foredrag. - Den indvortes Gjæring vedbliver at yttre sig paa forskjellige Steder; navnlig have nogle i Grenoble forefaldne urolige Optrin opvakt alvorlige Bekymringer, som dog nu ved de sidste Efterretninger derfra ere fordrevne. - Hertugen af Roviger afsendt til Algier; saavel hans som Hr. PichonsUdnævnelse til deres respective Poster er optagen med almindelig Misfornøielse.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-01-03
Schweitz. J Canton Neuschatel er Oprøret atter udbrudt i lys Lue. Med Jnsurgenterne, som vare rykkede Staden paa et Par Mile nær, have flere Træfninger fundet Sted. Den sidste, som holdtes d. 18de ved Couvet og var meget heftig, endtes dermed, at Orørerne maatte trække sig tilbage, og at Resten af dem Dagen efter leed et nyt Nederlag. Bourquin selv har været i stor Fare for at blive fangen, og fire andre Høvdinger, som man fik fat paa, skulde skydes d. 19de.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-01-03
Polskerussiske Anliggender. De toførste Afdelinger af de hjemvendende polske Tropper, tilsammen omtrent 1600 Md., ere i Nærheden af Strasburg i Vestpreussen afleverede til den keiserlig russiske Commissær, Oberst Zeddeler, som modtog dem med saamegen Mildhed, at de alle, hedder det, priiste sig saare lykkelige ved den keiserlige Naade, som vederfores dem. Fiere Afdelinger vare i Vente: men den langt talrigere Deel vilde endnu Jntet høre om Tilbagetog. En Privatskrivelse fra Elbing, omtaler en hjærtegribende Stene, som har fundet Sted deri Egnen, da preussiske Tropper omringede Rybinskis Corps, for at nøde det til Afmarsch. De polske Soldater kastede sig til Jorden, klamrede sig fast til den og raabte, at de hellere vilde taale Alt, end vende tilbage under det russiske Aag. Rybinskiindgav et Bønskrift til Kongen og anraabte ham om fri Afmarsch for Resten af den polske Hær til det giestfri Frankerig, og den commanderende preussiske General holdt derpaa inde med sine Forholdsregler, for at oppebie den kongelige Beslutning. Antallet af dem, som hellere ville underkaste sig hvilken somhelst Skjæbne end Russernes Herredømme, angives til 20,000 Md. Officererne vægrede sig iligemaade ved at aflægge den Ed ikke meere at ville tjene imod Rusland. Sagen skal imidlertid, ifølge senere Efterretninger, være afgjort saaledes, at de Gemene vende tilbage til Polen; men Officererne, 8500 i Tallet, faae Tilladelse til at reise bort over Frankfurt am det Oder, uden dog at turde komme til Berlin. Efter Forlydende faae de flygtige Polakker, som komme til Frankerig, heller ikke længere Passer til Paris, men de militære skulle gaae til Avignon, de civile til Chateautoux. Dog gjøres der Undtagelser med Generaler og andre fornemme Personer. Den bekjendte General Uminski, om hvis Sjebne man længe var uvidende, er ankommen til Strasburg.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-01-03
Tyrkiet og Grækenland. Den oprørske Pascha af Skutari har endelig overgivet sig til Storveziren, Reschid Pascha, stolende paa dennes Forsikkring om Sultanens høimodige Tilgivelse. Denne har ogsaa virkelig benaadet ham og anviist ham Constantinopel til fremtidig Opholdsted. Moniteur Ottoman omtaler meget smukt den store Glæde, som denne Benaadning har opvakt, og fortæller, hvorledes de tyrkiske Store have søgt Audients hos Storherren, forat aflægge deres varmeste Taksigelse. Paschaen af Wans Oprør er ligeledes dæmpet: men desto mere truende er den Stilling Vicekongen af Ægypten indtager. Der er ingen Tvivl længere om et Brud mellem ham og Sultanen; den Sidste, truer med at opbyde sin hele Magt mod hiin, dersom han ikke med det Gode vil lade sig bevæge til at afstaae fra sit Foretagende, hvilket vel neppe er at vente. - Regjeringscommissionen i Napoli di Romania har givet den hidtilværende Commandant overde regulære Tropper, General Grard Afsked, hvorpaa alle i græsk Tjeneste staaende franske Officerer have søgt deres. Jmellem Hydrioterne og Regjeringen har en Nærmelse fundet Sted, som lader haabe en Udsoning mellem begge Partier.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-01-03
Blandinger. Den saakaldte Jldkonge Chabert har nylig tilsat Livet i London af en indvortes Betændelse, efter at have slugt Phosphor. Byen Lynn i den nordametikanske Stat Massachusets er beboet af lutter Skomagere. Den har over 5000 Jndvaanere, der aarligen forfærdige mellem 1200000 Par Støvler, og 1400000 Par Skoe, til en Værdie af 1000000 Dollars. Fruentimmerne i Lynn fortjene 60000 Dollars om Aaret ved at kante Skoe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-01-03
Udenlandske Efterretninger. Hs. Majestæt har allernaadigst behaget under 8de dennes at udnævne Borgmester i Friedrichstadt JarJelles Schutt til Ridder af Dannebrogordenens fjerde Klasse, samt under 13de næstefter at tillade Conferentsraad Dr. og Professor juris Schlegel, Commandeur af Dannebrogen, at anlægge og bære den ham af Hs. Majestæt Kongen af Sverrig skjænkede Decoration som Ridder af Nordstjerne-Ordenen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-01-03
Vognmandstaxten for Januar, Februar og Marts Maaneder 1832 er bestemt saaledes: for et Par Forspandsheste eller stemplet Postvogn med 2 Heste 5 Mk. 4 Sk. Sølv pr. Miel og for en mindre Vogn med 2 Heste, eller enkelt Hest til Estafette eller Forspand 4 Mk. 4 Sk. Sølv pr. Miil; dog for Ringkjøbing Amt resper tive 5 Mk. 4 Sk. og 4 Mk. 8 Sk. Sølv pr. Miil.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-01-03
Secretair og Archiparius i den Slesvigske Overret, Frenssen, er bleven Landfoged paa Sylt i den arresterede Cancellieraad Lornsens Sted.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-01-03
Tirsdagen den 13de Decbr. tabte det føsterlige Velgjørenheds-Selskabs Skole ved en høist uventet og pludselig Død sin Bestyrerinde, Madame Kretschmer, som i 34 Aar havde med udmærket Agtelse og levende Jver forestaaet sin hæderlige Post, der sikkert vanskeligt tilfulde vil faae hendes Tab erstattet. Mange hundrede unge Piger skylde denne sieldne Kone deres qvindelige Dannelse. Som en i det Hele veludført, særdeles heldig 3de har H. C. Andersens i disse Dage udkomne lille Samling: "Vignetter til danske Digtere, Krav paa Publikums Opmærksomhed og Jnteresse. Af selve Vignetterne (65 i Tallet) ere de fleste træffende, mange digterisk skiønne og enkelte ægte epigrammatiske. Vi hidsætte følgende 4 som Prøve: J. Baggesen. (født den 15de Februar 1764. 1 1826.) Hen af den nogne Kyst de Bølger trille, Forstaaer du Vandrer deres dybe Chor"Der var en Tid Corsøet var meget lille, Men Baggesen blev født, og den blev stor T. C. Bruun. (født den 2den Novbr. 1750. Hos Ordets Polypper Du ikke gaaer fri, Du brændes paa Troens Ex Kaltbrænderi, Med Vid Du os sagde, at Pletter ere Pletter, Du ligned i meget Voltaire - Din Fættet. J. Evald(født den 18de Novebr. 1743. i 1781.) Din Smerte var en Sky, i Stormen vild, Til Dug den blev ved Poesiens Jld, En Dug, der kaldte Duft fra Blad og Straae, En Taare, hvori Himlens Billed laae. L. Holberg. (født 1684. 1 1754.) Hild Dig, Du Viddets danske Digter=Konning, Som Bien fik Du Braad, bag Braaden - Honning. Borger og Guldsmedmester Thessen i Horsens, der sidder arresteret for at have forfærdiget og udgivet falske Specier og Sølv=Rigsbankdalere, har faaet samme Dom ved Over, som ved Underretten, nemlig: at have Ære og Liv forbrudt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-01-03
J Aalb. Avis fortælles en vudsig Tildragelse, der skal være hændet i det nordlige Jylland, imellem en Skræder, og hans Kone. Skræderen vilde gjerne være hende qvit; han gik derfor til Præsten, og fortalte ham hvor dødssahans Kone var bleven, og formaaer Manden til at bede for hende fra Prædikestolen. En Veninde af Skræderkonen, som tilfældigviis var i Kirke, faaer imidlertid det Jndfald, paa Hjemveien at gaae hen for at tage Afsked med hende; men træffer hende, til sin store Forundring, sund og karsk. Jngen af dem kan forklare sig den i Kirken skeete Feiltagelse; men Skræderkonen fatter dog Mistanke, der endnu meere forøges da hun om Aftenen, idet hun vil lægge sig til Sengs, finder en Snor hænge ned igjennem Loftet, hvilken Manden dog udgiver forat skulle være et Sengebaand. Næppe troer han, at hans tjære Ægtefælle er trygt slumret ind, for han saateligen lægger hende Løkken om Halsen, og begiver sig op paa Loftet for at heise i Snoren, der var slaaet overHanebjælken. Konen, der ingenlunde sov, har imidlertid gjort sig løs fra Strikken, stukket en Pude i Lokken, og idet Manden heisede den i Veiret, gjort ham tryg ved at holde dygtig igjen i den. Da Manden kommer ned fra Loftet, forandrer Stenen sig imidlertid pludseligt; thi idet han træder ind af Døren faaer han et Par vældige Ørevafler, og hans Hustrue staaer atter lyslevende for ham.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-01-03
Ledige Embeder. Hornum, Fleisborg og Holleberg Sognekald i Viborg Stift, 250 Rdlr. - Ordineret Catechet og første Lærer-Embedet ved Borgerskolen i Roeskilde. Løn 100 Tdr. Byg, betalte efter Capitelstaxt, samt 160 Rbdlr. Sedler aarlig, foruden fri Bolig og Høitidsoffer af Menigheden.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-01-03
Befordringer og Afgang. Den 30te November er Bestallingen for Landvæsenscommissair, Tiendecommissair og Procurator H. Andersen som Forstander ved Randers Hospital allernaadigst confirmeret. Den 21de December er Byefoged og Byeskriver i Storehedinge samt Herredsfoged og Herredsskriver i Stevns og Farøe Herreder, Regieringsraad C.A. Bluhme, udnævnt til virkelig Eratsraad; Sognepræst for Vester-Ulslev Menighed i Lolland, L. F. Luplau, til Sognepræst for Dalbye og Thurebye Menigheder i Sjælland; Sognepræst for Hornum, Holleberg og Fleisborg Menigheder i Viborg Stift, T. Krarup, til Sognepræst for Kongsted Menighed i Siælland. -
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-01-03
Den 3die December er Doctor og Professor extraordinarius i Theologien M. H. Hohlenberg beskikket til Professor ordinarius ved Kiøbenhavns Universitet og Assessor i Consistorium; Professor Litterairhistorien, R. Rasch, til Professor extraordinarius i de orientalske Sprog; Lærer ved Sorøe Academies Skole, Stud. C.H. Lorenzen, til Adjunct ved bemeldte Skole.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-01-03
Kjøbenhavns Børs Cours d. 30 Decbr. Species 210 solgtes til 12 Rbmk. 9 enhalv s. BankDisconto 4 pCt. Norsk Speciessedler 148 enhalv a 149 Rbd. A. S. T.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-01-03
Ved en blid og rolig Død bortkaldte Forsynet d. 29de dennes om Aftenen min inderlig elskede, uforglemmelige Kone Edel Marie fød Warthoe i hendes 53 Aar.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-01-03
J 31 Aar var hun min trofaste Ledsagerinde paa Livets ofte stormfulde Bane, og ved sit fromme gudhengivne Sind blidnede mangen mørk Time for mig. Enhver, der kjendte den Afdøde, vil deeltage i min billige Sorg over dette for mig saa tunge og uerstattelige Tab. Fred og Velsignelse over dit Støv, du ædle Forklarede, Warde den 30te December 1831. J. Thiellulsen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-01-03
Vetiendtgiørelse. den Kongelige Direction for Qvarantaine Foranstaltningerne.