Berlingske Tidende, 1830-05-18
Det er ikke meer end 30 Aar siden, at den daværende Grændselandsbye Fort=Pitt (nu Staden Pittsborg) ofte maatte lide af Jndianernes Overfald; det er ikke meer end 30 Aar siden, at de nødvendigste Levnetsmidler maatte bæres af Konsumenterne selv over Bjergene til deres Boeliger; ikke meget længere Tid er det siden, at den Vildes Kanoe maatte vige for den Jndvandredes næsten ligesaa ubeqvemme flade Baad, som atter blev fortrængt af det fuldkommere Handelsfartøi. - Men hvor ganske anderledes er det nu, Pittsborg har nu tilvundet sig Hædersnavnet Amerikas Birmingham; det fordums Fort Washington er under det ny Navn Cincinnati bleven en af Unionens skjønneste og interessanteste Byer, og paa Ohiofloden, der før, som endnu mange af vore Samtidige mindes, blev beskreven ligesaa farlig for Skibsfarten, som den mysteriøse Niger, seile nu Rhin=Rhone= og Donau=Egnenes Beboere, der beundre dens pittoreske Udsigter. Blandt alle de vigtige Foretagender, som i Forening bidroge til at fremvirke disse hartad utroelige Fremskridt i den vestlige Deel af Unionen, bør vel Dampskibsfarten først og fremmest nævnes. Jkke uden Jnteresse vil derfor en kort Udsigt over den Tilvært være, som en for det almene Vel saa vigtig Jndustrie green har faaet, ligesom ogsaa over visse Kjendsgierninger, det staae i Forbindelse med denne, og over hvilke man ei allene i Amerika men ogsaa i Europa maa forhauses. - Det første Dampskib i de vestlige Farvande fik Navnet "New=Orleans", og blev i Aaret 1811 bygget i Pittsborg; saavidt man veed, byggedes inden Aaret 1817 udløb ikkun 8 andre; men siden tiltage de i Antal og Fuldkommenhed saaledes, at i Aaret 1825 to af disse Dampskibe eensstemmigen erklæredes for de ypperste i Verden. Fremdeles byggedes i New=York og Chesapeak nogle Dampskibe, der i Henseende til indvortes Skjønhed og Pragt endog overtraf hine. - Jndtil Aaret 1816 tvivlede man endnu om Mueligheden af at seile paa Ohiofloden med Dampskibe. Men i Aaret 1817 tilbagelagde Capt. Shreve, en kjæk og dristig Mand, med et saadant Dampskib en Reise paa denne Flod fra New=Orleans til Louisville inden 25 Dages Forløb. Før brugte man til denne Reise, hvortil man betjente sig af Barker, med Roer og Seil, hele tre Maaneder. Men nu begyndte en total Revolution i den vestlige Handel. Alslags Kjøbmandsgods blev nu opad Strømmen befordret til Mississippi. Efterhaanden behøvede man kortere Tid til at gjøre denne Søereise fra Louis ville til New=Orleans; omsider var man i Aaret 1827 i Stand, til at tilbagelægge den fra Havn til Havn i 8 Dage og 2 Timer. - Jfølge officielle Lister vare paa Floderne Misissippi og Ohisi hiint Tidsrum 323 forskjellige Dampskibe, tilsammen af 56000 Tons Drægtighed, i Brug. Bygningsomkostningerne beløb sig ved de første Dampskibe i Gjennemsnit til 100 Dollars for hver Ton af deres Drægtighed, og Reparationen, saalænge Fartøjet gik, omtrent til Halvdelen af denne Sum. Hitil varede et Dampskib sædvanligviis fire Aar; de, som i den sidste Tid byggedes af Akacietræe, ville sandsynligen vare to Aar længer. Antages Ovenstaaende som Basis, saa har denne Jndustriegreen, i et Tidsrum af 10 Aar, kostet en Kapital af 8 Mill. 400,000 Dollars. Der er hverken Tal eller Ende paa de ulykkelige Hændelser, der skee med Dampskibene i Nordamerika, og disse ere saameget meer at beklage, da det synes saa let at forebygge dem. - En saadan Ulykke fandt Sted paa Missisippi den 24de Febr. d. A. Dampbaadens Navn var Helene Margregor. Jfølge en Beretning i Bladet the New=York Jnquirer af 18de Marts, var de med dette Dampskib omkomne Menneskers Tal ikke mindre end Eet hundrede og Tyve!