JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1833-05-21
Frankerig. D. 11te modtog Regjeringen fra Commandanten i Blaye en telegraphisk Depesche, hvori den blev underrettet om, at d. 10de Kl. 3 1/2 om Morgenen, blev Hertuginden af Berry forløst med en Prindsesse, og at baade Moder og Datter, befandt sig vel. Accoucheuren Hr. Dubois havde tilføiet den Erklæring: "Jeg har forløst Hertuginden af Berry, som lovmæssig Ægtefælle til Grev Hector Luchest=Palli, Fyrste af Campo Franco og Hans Majestæt Kongen af begge Sitiliernes Kammerherre. Kongen lod strax Ministrene kalde, og en fleertimig Raadslagning blev holdt, hvori det skal være blevet besluttet: 1, at indføre Hertugindens Formælingsact i Pairskammerets Registre, som angaae den kongelige Families Civilstand; 2, ligeledes at indføre hendes Datters, Prindsesse Amalia afBlayels Fødsel, og 3, at indføre Hertugindens Ønske om at turde begive sig til Jtalien, under Navn af en Prindsesse af Montreal. Østerrigs og Ruslands Gesandter have ilet med at understatte Hertugindens Ønske og nu at blive sat paa fri Fod. -De vigtige Forhandlinger og Municipalvæsenet have endnu hidindtil beskjeftiget de Deputeredes Kammer. Ministeren Hr. Thiers stred standhaftig for Centralisationssystemmet, og beraabte sig derved i Særdeleshed, paa den saa nødvendige Eenhed i hele Bestyrelsen, Modstanderne paastode, at naar hele Statens Virksomhed, som hidtil, blev concentreret i Paris, kunde aldrig nogen Livskraft vækkes i Provindserne, men disses Beboere maatte hensynke i en ligegyldig Lethargi; dersom derimod enhver Commune fik Lov til, saavidt det kunde bestaae med Almeenvellet, at bestyre sine egne Anliggender, vilde derved en almindelig Jnteresse, vækkes, som nødvendig maatte give Staten meere Liv og Kraft. Et slaaende Beviis imod Centralisationssystemmet fandt de i den Erfaring, man under samme, har gjort, at hele Frankerigs Skjebne er knyttet til Hovedstadens; en Erobring af Paris er det Samme, som en Erobring af hele Frankerig; en Revolution i Hovedstaden virker umodstaaelig paa det hele Land.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1833-05-21
Centralisationslystemmet har da ogsaa under disse Forhandlinger lidt betydelige Stød, og medens Munici paliteterne tilforn vare deels blot consultative Anthoriteter, deels indskrænkede til Udførelsen af Regjeringens Beslutninger, ere nu Gienstandene for deres Virksomhed deelte i tre Klasser. Den første Klasse indeholdet de Gienstande, som Municipaliicterne paa egen Haand kunne tegulere, indskrænkede alene ved et kongeligt motiveret Veto; den anden Klasse indbefattet dem, ved hvis Afgjørelse Samtykke skal indhentes fra høiere Steder; den tredie dem, hvor Regjeringen har den afgjørende, og Municipaliteterne blot en consultativ Stemme. Naar denne Lov tilfulde var i Stand, skulde den græske Laanesag foretages. D. 11te blev i begge Kamre indleveret et Bønskrift, som, hvis det bliver taget Notits deraf, vil vække stor Scandal. Hr. d'Aubignose, fordum General=Politiedirecteur i Hamburg, senere ansat ved Bestyrelsen i Algier, har nemlig i dette Bønskrift andraget paa, at Marskalk Soult og Grev Montalivet skulde sættes i Anklage stand, som skyldige i at have anordnet Udpresninger, Henrettelser og Giftblandinger i Algier. - Der tales om en franske tydsk Handelscongres, som skal aabnes i Mainz. - J Strasburg vil man vide, at et vist fransk Partii ingenlunde var fremmedt for Opstanden i Frankfurt, da nemlig man tydske Flygtninger flittig holdt Sammenkomster med det derværende Folkevenner-Selskab. -Der har, som bekjendt været Strid om, hvem Napoleons Vaaben skulde tilhøre. Marie Louise gjorde, som sin Søns Arving, Fordring paa dem; men berømte Advocater erklærede, at ver ikkun kunde være Spørgsmaal om, enten de skulde tilhøre Napoleons Familie eller Frankerig. Napoleons Familie har afstaaet sin Ret, og ifølge Ministerraadets Bestemmelse skulle disse Vaaben opstilles, som et Seiersmindepaa Høialteret i Jnvalidernes Kirke. - Der tales i Paris om en i Værk værende Convention, hvorved Frankerig skulde faae de preussiske Rhinlande, imod at overlade Algier til Engelland, som da igjen skulde afstaae Hannover til Preussen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1833-05-21
Storbrittannien og Jrland. J London var d. 13de d. M. en temmelig alvorlig Tumult.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1833-05-21
(De øvrige udenlandske Efterretninger følge næste Gang.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1833-05-21
Udenlandske Efterretninger. Khvn. Hans Majestæt Kongen agter, som man erfarer, den 8de Juni at tiltræde sin intenderede Reise til Hertugdommerne, og vil til denne Hensigt den nævnte Dags Morgen begive Sig ombord paa det kongelige Dampskib Kiel. (Kbhp.)To Brødre have i disse Dage, af Næringssorger, bragt til Fortvivlelse, druknet sig i Fælledskab. Den Ene var Vognlakerer, den Anden Maler. - Den 5te Mai tildrog sig følgende sørgelige Tilfælde: Et Parløbske Heste kom farende hen over Høibroplads, og søndertraadte to Børn aldeles. En Mand, der vilde standse dem, fik et Slag, der strakte ham til Jorden, saa han bares bevidstløs paa Hospitalet. (N. Mp.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1833-05-21
Dampskibet "Dania, har i disse Dage faaet indsat en ny Dampkjedel, som er forfærdiget paa Frederiksværks Fabrique. - Efter Forlydende agte nogle Medlemmer af det kongelige Theater=Personale i Sommer at gæste Jylland og at give Forestillinger i flere af dets større Kjøbstæder. Man nævner saaledes Fru Heiberg. Hr. Rosenkilde, Hr. Phister med Kone, og Hr. Hansen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1833-05-21
Hr. Prof. Heiberg, hedder det, vil assistere dette lille Selskab ved Arrangementet af Forestillingerne. (Khv., Frederiksværks Fabrik, der hidtil, hvad Maskiners Fabrikation angaaer, indskrænkede sig til Agerdyrkningsmaskiner og Redskaber, er i Løbet af det sidste Aar, især ved den ved Værket som Assistent ansatte duelige Mekanikus v. Würden, sat istand til at levere betydelige mechaniske Arbeider. Det har saaledes i den sidste Ti produceret hydrauliske Olie, og Sukker=Presser, Damp(S. Bl., maskiner paa indtil 20 Hestes Kraft.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1833-05-21
Nyborg den 15 Mai. Hs. Kongelige Høihed Prinds Frederik Carl Christian indtraf hertil igaar med Skonnerten Delphinen og venres imorgen til Svendborg H. A., Den 5te Mai er næsten hele Landsbyen Hitzhusen, i Nærheden af Bramstedt i Holsteen, lagt i Aske, og af et Antal af 22 Bygninger allene Kreaturerne reddede.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1833-05-21
Kjøbenhavns Børs Cours d. 17de Mai. Species 210 enhalv solgtes til 12 Rbmk. 10 s. BankDisconto 4 pCt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1833-05-21
Norske Speciesedler 155 enh. a 156 Rbd.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1833-05-21
Avlsk ENTS. Undertegnede, som er flyttet fra Mellemdammen til Simon Simonsens Enkes Gaard i Sønderportsgade, anbefaler sig med gode Manufaktur, og Gevirtz, Varer, til betydelig nedsatte Priser, hvorom Kjøberen kan overbevise sig ved at tage Varerne i Øiesyn. W. H Dessaner, Hvor J. Badens latinsk danske Ordbog (den ældre Udgave) kan faes tilkøbs, anviser Adresse kontoret.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1833-05-21
Hvor der er 3 Fag meget gode Vinduer, 4re Ruder, bøie, med Beslag og Hasper at faae tilkjøbs, anviser Adressecomptoiret.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1833-05-21
Hvor Kost og Logie, for en eller to Personer, tar faaes strax eller til Michelsdag, anviser Adressecontoiret.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1833-05-21
At jeg har nedsat mig her, som practiserende Læge og Fødselshjelper, gjøres herved bekjendt. Skjerrebeck d. 15de Mai 1833. J. N. Schrøder.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1833-05-21
Proclama. Da Enken efter afgangne Kund Sommer i Scherrebehar overgivet hendes ubetydelige Boe til Rettensbehandling saa indkaldes herved ifølge Allerhøieste Authorisation de daso Gottorff den 4de Mai 1833 samtlige Creditorer, med Undtagelse af de protocollerede med Præclusionsstraf af den proklammerede Masse forinden 6 Uger fra dette Proclams sidste Bekjendtgjørelse til at angive deres Fordringer ved det Kongelige Actuariat i Brøns, hvor nærmere Bestemmelse kunne forventes. Toftlund i Herredsfogderiet for Hvidding Herred den 14de Mai 1833. Timmermann.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1833-05-21
Publication. Paa Grund af anden tagen Bestemmelse, agter Undertegnede underhaanden at bortsælge min eiende og i Nye kierte Sogn Skads Herred Ribe Amt, paa den mindre Landevei imellem Warde og Colding samt Hjerting beliggende Mølle og Møllegaard, Endrupmølle kaldet, saafremt antageligt Bud maatte skee. Beboelsesleiligheden i Møllegaarden er indrettet til en Familie udenfor Bondestanden. Møllen er i forsvarlig Stand, forsynet med Rug qværn, Malt og Sigteqværne, Boghvedegværn og dobbelt Pilleqværn, sam Alt drives med 2de næsten nye Vandhjule. Mølleskylden er 5 Tdr. 2 Skp. 2 Fdk., Jordskyld Skpr. 1 Fk. 1 enhalv Alb. frie Hovedgaardstaxt. - Med Møllen følger ogsaa en Parcel til Htk. 1 Skp. 2 Alb.,et Stykke Eng efter Arvefæstebrev Hik. 2 Fk. samt et Stykke Jord ved Mølledammen. - Paa disse Eiendomme kan holdes, forres og græsses 18 til 20 Fæekreature, 3 a 4 Heste og avles 30 til 34 Læs Høe. Udsæden er 3 Td. Rug, 5 Td. Byg og 12 a 16 Td. Havre. Ved Møllen er tvende Træebroer at vedligeholde imod at hæve Broepenge, og efter dertil erhvervet Bevilling, holdes Kroehold i Møllegaarden. Saavel Conditionerne til Salget samt Eiendommene ville kunne faaes at see naar man derom henvender sig til Undertegnede. Aftrædelsen af Eiendommene ønskes enten til næstk. Novbr. eller Maidag. Endrupmølle den 3de Mai 1833. Jørgen Hansen Møller. Gode tørre Strygklyne, a 18 sk. pr. 1000 Stykker og hjemkjørte, for 10 sk. pr. Læs, kan bekommes hos Fløche. Ribe d. 12te Mai 1833.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1833-05-24
Kongelig. allernaadigste. privilegerede. Stifts Adel. Adresse og Vei. som forsendes. med Brevposten. overalt i Danmat, og Hertugdømmene. No. 42. Fredagen den 24de Mai. Redigeres, trykkes og udgives ved N. S. Hyphoff i Ribe
Ribe Stifts Adresseaviser, 1833-05-24
Frankerig. Moniteuren af 13de Maj bekjendtgjør den Protokol, som af vedkommende Embedsmænd er optagen i Blaye over Hertugindens Nedkomst. Man seer deraf, at det ikke var Dr. Dubois, skjønt ogsaa han var tilstede, men en Dr. Deneux, som forløste Hertuginden, samt at den unge Prindsesse ikke hedder Amalia, men Anna Maria Rosalig. Hertugindens foregivne Gemal, Marchese Hector Aucchest Palli, er Vicekongen af Sicilien, Prinds Campo Francos næstældste Søn og er for nærværende Tid neapolitansk Gesandt ved det hollandske Hof. Gazetten giver en glimrende Beskrivelse af hans legemlige og aandige Fortrin, samt af hans Families Ælde og Berømthed; men andre Blade tilføie den skadefroe Anmærkning, at man i Haag ikke har mærket, at Marche sen nogensinde har været fraværende i et Tidsrum af over et Aar. Man anseer det for afgjort, at Hertuginden snart bliver sat i Frihed. Hun skal selv ønske at blive sendt til Bilbao; men Regjeringen skal være tilsinds at sende hende til Neapel. - Rygterne om en Ministerforandring finde nu kun liden Tiltro, uden for saavidt, at man anseer det for en afgjort Sag, at Hr. Humann fratræder sin Post, som Finantsminister, og faaer Baron Louis, understøttet af Hr. Duchstel, som Understatssecretær, til Eftermand. National giver en sørgelig beskrivelse over Hr. Hu manns Finantsbestyrelse og finder det ganske i sin Orden, at han maa takke af; men den venter ikke, at hans Eftermand vil kunne gjøre det stort bedre.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1833-05-24
Messager, Temps og National desputere om den bedste Regjeringsform for Frankerig. Messager anseer den monarchisk-repræsentative Form for den bedste; at Frankerig hidtil ikke har nydt dens Velsignelle, tilskriver den Kongens ubøielige Villie, som vil regjere selvstændig, uden at lade Ministrene give efter forNationalrepræsentationens Jmpulser. Den finder derfor det eneste Redningsmiddel i at formaae Ludvig Philip til at afstaae Tronen til Hertugen af Orleans, og saaledes redde det monarchiske Princip, men tillige skaffe den fatale, rolonte immuable" af Veien. National at derimod af den Mening, at den monarchiske Regiering slet ikke duer; den tør love for, at naar Ludvig Philip nu efter knap 3 Aars Forløb maatte takke af, vilde hans Søn inden 3 Maaneder befinde sig i den samme Nødvendighed, og der er for dens Øine ingen Frelse uden i det republikanske System, som det eneste fornuftige og nationale. Temps har sikkert Ret, naar den søger det Ondes egentlige Grund ikke saameget i Regjeringen, som i Folkets Aand, og mener, at, dersom Landet kjendte og vilde sit eget Gavn, skulde den nationale Regjering nok finde sig af sig selv. Denne Tale minder og hine Ord: "Vidste, Du dog, end paa denne Din Dag, hvad der tjener til Din Fred!" men det er vel ikke sagt, at det er faa danne Tanker, der have foresvævet Temps. - Municipalloven beskjeftigede endnu de Deputeredes Kammer; et Forslag af Oberst Paixhans om atter at tage fat paa Lovforslaget og Paris's befæstning blev forkastet. Pairskammeret havde begyndt paa Forhandlingerne om Departementalloven. - De ministerielle Blade have omtalt en vidt udstrakt piemontesisk Sammensværgelse, hvori mange Franskmænd skulle være indviklede; Oppositionsbladene beskylde dem i denne Anledning for Lettroenhed; Nouvellisten vedbliver dog at give fortsatte Efterretninger om Sammensværgelsen; men Breve fra Genua omtale den ikke med eet Ord. - La Grippe holder saadant Huus i Paris, at de Syges Antal ansloges d. 13de til over 100,000. Marskal Soult led af den i temmelig høi Grad; Dhrr. Guizot og Thiers vare ogsaa angrebne.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1833-05-24
Nouvellisten angiver deres Tal, som ifjor i Paris bleve bortrykkede af Choleta, til 19,000. Den pyrenæiske Halvs. J Spanien udbreder det Rygte sig, at Dronningen atter er frugtsommelig. J saa Fald vil vel Hyldingsfesten blive udsat til efter hendes Nedkomst, da denne turde gjøre Edens Aflæggelse overflødig. Carlisterne vare bedrøvede derover og vilde ikke til at troe det. En Skrivelse fra Madrid taler atter om en Ministerforandring, hvorved her Zen skulde blive styrtet og Dronningen atter opnaae sin forrige Jndflydelse. Kongens Helbredstilstand var meget betænkelig. Breve fra Toulouse berette, at Bander af Carlister havde dannet sig i Catalonien, og at de havde en Mand i Spidsen, som havde et stærkt Navn iblandt dem. Disse urolige Bevægelser, troede man, bleve hemmelig styrede af Grev d'Espagna og Hr. Colomarde. - Efterat alle Sir Stratford Cannings Bestræbelser, forat tilveiebringe en mindelig Afgjørelse af de portugisiske Anliggender, have været forgieves, ventet man nu snart at høre, at Marskal Solignat har gjort et afgjørende Skridt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1833-05-24
Holland og Belgien. Dampskibet Attipood ankom d. 15de til London og overbragte Kongen af Hollands Svar paa de sidste Propositioner. Dette skal gaae ud derpaa, at hans Majestæt har Jntet imod, at Skibsfarten paa Schelden bliver fri, medens Underhandlingerne vare; men at han vægrer sig ved at indgaae nogen Vaabenstilstand paa ubestemt Tid.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1833-05-24
Storbrittannien og Jrland. En for Handelen med Fastlandet meget vigtig Sag, nemlig Kornindførselens Frigivelse, kom den 14de paa Talle i Overhuset; men Grev Litzwilliam trængte ikke igjennem med sit Andragende desangaaende; Grev Ripons Jndvendinger give klarlig at forstaae, at det er Ministrenes faste Beslutning, for Øieblikket ikke at røre ved Kornlovene. Man anseer det for let at begribe, at Ministrene under nærværende Omstændigheder, ikke ville røre ved en Sag, som griber ind i Aristokra. tiets dybeste Jnteresse; men man gjør tillige opmærksom paa, at den største Hinder for Korntilførselens Frigivelse er de agerbrugende Staters Probibitiosystemimod de engelske Fabrikater. "Saalænge" siger Londonnerbladene herom, "som disse Stater forttrække at betale deres egne Fabrikater dyrere, medens Landmanden maa sælge sit Korn til usle Priser; ligesaa længe, ere ogsaa vi nødte til at spise dyrt Brød, medens Atbeidslønnen nedsættes dybere og dybere". – Samme, Aften meddeelte Hr. Stanlen Underhuset sit Andtagende om de vestindiske Negerslavers Emancipation, J en udførlig Jndledning søgte han at møde Invendingerne imod denne menneskekjærlige Foranstaltning og gik derpaa over til at udvikle sin Plan, hvis væsentlige Grundtræk allerede ere meddeelte. Forhandlingerne om denne Sag bleve udsatte.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1833-05-24
Tydskland. Kongen af Bayerns Reise til Jtalien er pludselig bleven opsat, hvilket man først tilskrer Udeblivelsen af Efterretninger fra Grækenland; men den egentlige Grund skal være den vedvarende Gjæring i Rhinprovindserne. Man beklager Finantsministerens v. Mings Afgang; han skal være en Mand med udmærkede Talenter. At Forhandlingerne om Tiltrædelsen til det preussiske Toldsystem skulde være afbrudte, bliver imidlertid nu modsagt af det preussiske General consulat i Hamburg, og fra Cassel skrives under 16de d. M., at en Toldtractat d. 10de blev sluttet i Berlin mellem de storhertugelige og hertugelig sachsiske samt de fyrstelige schwarsburgske og reusiske Stater, under Navn af den thuringske Toldforening, og at denne Forening ved en Tractat, som underskreves den 11te, har sluttet sig til den store Toldforening imellem Preussen, Balern, Sachsen, Würtemberg, HessenCassel og H. Darmstadt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1833-05-24
Blandinger. Det ved keiserlig Forordning af 24de December f.A. organiserede nye Statsraad for Polen holdt d. 11te Mai sin første Session.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1833-05-24
Et Selskab af St. Simonister lod sig pludselig see i Constantinopel i Slutningen af April, men fandt kun en slet Modtagelse; Sultanen lod dem først fængsle og derefter føre til Dardanellerne, hvor der blev sørget for deres videre Befordring.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1833-05-24
Da den til Tunis afsendte sardiniske Escadre ikke har kunnet bevæge Beien til at give Satisfaction, afsendtes d. 20 atter 16 Kanonbaade og flere Brigger med Artilleri fra Genua. En neapolitansk Flaade skulde, som det hedte støde til dem ved Maltha, og i Nødsfald skulde 16000 Md. Landtropper afsendes. Beien havde derimod samlet 12,000 Arabere.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1833-05-24
Indenlandske Efterretninger. Kbhvn. Thorvaldsen kan, som man erfarer, først ventes hertil i September, da han forinden sin Afreise i Livorno agter at overvære Ombordbringelsen af sine Skulpturer. Paa Charlottenborg indrettes nu Bolig og Attelier for ham. Jfølge en fra ham indløben Skrivelse, er det hans Agt ogsaa at hidsende adskillige ufuldendte Skuldturarbeider, hvilke han da vil fuldende under sit Ophold i Fædrelandet. - Hr. Grosserer Nathanson har nu udgivet anden Deel af sit interessante Værk: "Danmarks Handel og Skibsfart, Penge, og Finantsvæsen fra 1730 til 1830"; ogsaa under Titel af: "Nye Bidrag til Danmarks Handels og Finantshistorie, samt fortsatte Undersøgelser med Hensyn til Fleres, især Prof. Davids Bemærkninger. (Af Kbhp.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1833-05-24
Den 17de April blev det Mindemærke, som Lollands Falsters Stifts Geistlighed har bekostet over sal. Biskop Bolsen, opreist paa Vesterborg Kirkegaard. Det er et Kors af støbt Jern, 4 Alen høit, og anbragt foran et delligt stort Akasia=Træe, med Bogstaverne: v. Joh. X. Klv. Til Kørset hviler en opslaaen Bog, ligeledes af støbt Jern, bronceret og med ophævede Bogstaver. Paa sammes ene Side læses den afdødes Navn, Føde= og Dødsdag, paa den anden hans Embedstilling a. Fundamentet har oventii en Sokkel af hugne Kampesteen, hvori en Marmorplade med denne Jndskrift: Over deres Ven og Lærer reiste Stiftets Præster eg Skolelærere dette Minde.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1833-05-24
Odense. Natten imellem 10de og 11te Mai afbrændte atter et Huus i Nærheden af Ellegaard, en halv Miil herfra. J en Tid af 11 Uger, siden den Landsbyen Hunderup overgaaede Ulykke, er dette nu den syvende Jldsvaade i en Omkreds af et Par Miil her omkring Byen. (Hemp. Ap.)¬
Ribe Stifts Adresseaviser, 1833-05-24
Hr. Cancellieraad Hempel agter at udgive er afham forfattet populært Skrift, der skal fremstille sand evangelisk Christendom, støttet ene paa Bibelen. Tendentsen for dette Skrift, hvis Titel vil vorde: "Jesus Christus, som han var, er og bliver, er dobbelt; den skal baade være Skolebog og tillige en christelig Huustavle til Veiledning ved Evangelisternes Læsning. Skriftet formenes at kunne udkomme før Aarets Slutning.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1833-05-24
Mandagen den 13 d. anrettede et frygteligt Torden og Hagelveir meer eller mindre Ødelæggelse i et ikke ubetydeligt Distrikt af Grevskabet Rantzau og det tilgrændsende Pinnebergske. Stærkest rasede det i Omegnen af det bekjendte Værtshuus Seeth, hvor en Lynstraale slog ned i et Æsketræe, faa Skridt fra Huset, og reev Barken, fra Stammen, Paa den Side af Huset, hvorfra Uveiret kom, blev intet Vindue ubeskadiget. Der faldt Hagel af 6 til 8 Lods Vægt og laae endnu 1 til 1 end, Fod høit over Jordskorpen 24 Timer efter Uveiret. Markerne bleve som afmeiede og den anrettede Skade var meget betydelig.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1833-05-24
Aarhuus. Deres Kal. Høiheder Prinds Frederik, Ferdinand og høie Gemalinde Prindsesse Caroline agte at indtræffe hertil næstk. Mandag den 27de dennes.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1833-05-24
Den 5te Juni skal Dampskibet Dania efter Forlydende, førstegang afgaae herfra til Kalundborg, og Dagen efter, den 6te, fra Kalundborg til Aarhuus, og saaledes indtil videre frem og tilbage herimellem hver Onsdag og Torsdag. (Aarh. A.,
Ribe Stifts Adresseaviser, 1833-05-24
Ved Tallotteriets 1201 Trækning i Wandsbeck udkom: No. 18.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1833-05-24
Ribe. Første Pindsedag prædiker i Domkirken Hs. H. Hr. Stiftsprovst Dr. philos. Frost, Ridder af Danne brogen, og anden Pindsedag Hr. Pastor Leth; i Cathrine Kirke Hr. Pastor de Thurah.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1833-05-24
Døbt i Domkirken d. 19de Mai; Christian Nielsen, Hiulers Datter, Mariane Nielsen, Fadderne; C. Nissens Kone, A. M. Nielsen, Skræder C. N. Nissen alle fra S. Fardrup, og H. Hansen fra Ribe. Den 23de Mai, Kiøbmand Gjortz's Datter, Henriette Georgine Ernestine Giørtz; Fadderne: Fru Randrup, Jfr. C. Eilschou, Krigsraad Ørum, Ridd. af D., og Cancelliesecretair, Borgmester Tranberg. J Cathrine Kirke d. 19de: Snedkermester Thorups Søn, Peter Nicolai Thorup; Fadderne: Fru Münster fra Endrupholm, FrøkerM. Middelboe, Professor, Rector Thorup og Studios. jur. J. Thorup.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1833-05-24
AVIIISSk.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1833-05-24
Placat. Onsdagen den 29de dennes Eftermiddag Kl. 2 bliver ved offentlig Licitation opraabt Arbeidet ved Doceringen paa det nye Veianlæg udenfor Byens Sønderport samt Kiørselen, der udfordres til Veiens Opfylding. Licitationen afholdes paa den nævnte Vei. Lysthavende indbydes. Ribe den 24de Mai 1833. Tranberg.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1833-05-24
Risengryn til 32 s. Pundet bekommes hos Haus Th. Bech.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1833-05-24
Da Kjøbmand R. A. Poulsen her i Byen har opgivet sit Boe til Skifterettens Behandling, bliver en Skiftesamling foretagen paa Warde Byes Raadstue Onsdagen den 12te Juni førstk. Formiddag Kl. 11, hvortil samtlige Vedkommende indkaldes at møde i Henhold til Pl. af 21 April 1824, for at tage foreløbig Bestemmelse om adskillige Poster, der ere af Vigtighed for Boets videre Behandling. Warde Byefogedcontoir, den 21 Mai 1833. Wedel Heinen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1833-05-24
Fra Undertegnede er, Natten mellem Søndag og Mandag, enten bortreden eller bortstiaalen en aldrende sort Hest, uden Aftegn. Hvo, som kan give mig Oplysning om denne Hest, eller tilbringe mig den, udloves herved en passende Douceur. Vinum, Døstrup Sogn pr. Ribe, d. 24 Mai 1833. Mathias Thomsen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1833-05-24
Bekjendtgjørelse. Til Efterretning for Reisende, bekjendtgjøres herved at den lange Broe, over Skjernaae, paa Landeveien mellem Varde og Ringkjøbing, vil komme under Reparation den 3die Juni førstkommende og vil ingen Færsel blive over den i 2 a 3 Uger. - Vel er en Overfart afvælet i Aaen tæt vesten Broen hvor Dybden kuns er 1 enfjerded. Al., men Fragtvogne og andre svært belæssede Vogne, maae søge anden Overfart, da kuns let læssede Vogne kan kjøre over Aaen. Skulde megen Regn falde bliver Overfarten vanskelig formedelst Flod. Gaaende kan derimod altid komme over enten paa Broen, eller paa Baade. Stiernbrogaard den 21de Mai 1833. Halskou.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1833-05-24
Extract, af det i d. Aps. No. 41 indrykkede Proclama.