Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-09-06
Jndsendt. Det indrømmes gierne, at man kan føle sig opfordret og berettiget til offentlig at dadle en Andens Handlemaade, men jeg frygter ikke for Modsigelse, naar jeg paastaaer, at denne Ret kun maa benyttes med den største Vaersomhed, og at det mildest talt – er uædelt, med Forsæt at udtrykke sin Daddel i saadanne Ord, hvorved den Paagjældende vel maa føle sig vilde tilmode, og en taabelig Anmasselse, endog at ville opkaste sig til Straffe=Dommer over andre. Hr. 9 beskylder mig for aabenbar Usandhed, fordi jeg har sagt, at ikke alle Kongens Bønder ere hoveriefrie, og vil have skielnet mellem Kongens saakaldte private Godser og Statsgjeldsdirectionens. Er dette andet end Ordkløverie, naar det er uomtvisteligt, at Kongen har samme Myndighed til at befale Hoveriet hævet paa de sidste som paa de første. Men har Kongen upaatvivleligt gode og bydende Grunde til ikke at gjøre dette, saa er det aabenbart, at en privat Eier kan have det samme, og kan være dette ret vel bekiendt! Den Beskyldning, at den nævnte Godseiers Tilbud til sine Bønder om Hoveriefrihed skulde være skeet paa Skrømt, er derfor kun en ondskabsfuld Jnsinuation, som mangler al reel Grund; og at samme Gods-Eier taxerer sit Hoveri høiere, end andre deres lad ham der muligt tage nok saa meget feil – kan ved criticeres, men aldrig retfærdiggjøre et saadant personligt Angred, som det Hr. 9 ved denne Leilighed har tilladt sig. Nei, hvad enten Hr. 9 nu har bebreidet den nævnte GodsEier, at han har et kostbart Embede, eller han blot en passant har bemærket dette, saa vedkommende bemærkninger i saadan Anledning kunne umuligt andet end bringe i Erindring det bekjendte: sig noget var det kanskee af Malice, men noget var det min Siæl ogsaa af Ondskab. Forsaavidt Hr. 9 taler om sin megen Kundskab til Sagen og sin ringe Formening om min Viden, da har jo kuns at bemærke, at begge Deele – naar Anonyme skrive mod hinanden klæde lige ilde. For det Tilfælde at Hr. 9 muligt skulde sætte Priis paa at beholde det sidste Ord, maa jeg til Slutning tilføie, at jeg aldeles ikke deeler denne Ambition, men ifølge den Tone, hvori han skriver, gjerne vil rømme ham en Mark, hvor den er saa liden Ære at høste Nedenstaaende Skrivelse som Redactionen har modtaget, har den troet ikke at burde unddrage Offentligheden paa Grund af hvad der tidligere er passeret i denne Sag. Gjenpart, Først igaar har jeg, i vor fortræffelige Stifts-Tidendes No 100 for 30te August d. A., Pag. 3 2den Spalte, læst Artikelen med Overskrift: Jndsendt, og paaskiønner jeg tilbørlig den Velvillie den vidner om, saavelsom de særdeles humane, den dannede, anonyme Jndsender saa aldeles værdige Udtryk, i hvilke jeg i samme omtales. Meget forbunden vilde jeg være nogle af de alle Sagkyndige, som i bemeldte Artikel tilsigtes, hvis de vilde have den Bevaagenhed grundig og til Anvendelse at lære mig, hvorledes jeg skulde bære mig ad for at faae: a. pløiet 8 1/2 Skp. Land for 33 1/2 s. eller aarlig 11 saadanne Hovlodder. pløiede for . . . . . . . . . Rbd. 3 – 5 – 3 b. forrettet: 1 Spanddags rimelige Arbeid for 28 3/4 s., er for 48 aarlig saadanne – 14 - 2 - 4 1 Gangdags rimelige Arbeid for 73 s., er for 133 i Aarets Løb 114 83 udgjør det under 1ste dennes mig anbudne Hoverievederlag for hver til Ourupgaards Hovedgaard hørende heel Hovning, a 5 Rbd. pr. Tønde Hartkorn (Rbd. 30) . . . . . . . . . . . . Rbd. 30 – – foruden det Halve af Møgagningen, hvortil Spand- og Gang dagen i ovenstaaende Anslag er fradraget 2 og respective i Dage; og er det Forhold, hvori de forskiellige Arbeider her ere ansatte, formeentlig det rigtige, noget, der imidlertid Jntet giør til Sagen, efterdi den sammenlagte Sum svarer i si Hele til den tilbudne. Til de anførte Priser, vilde navnlig hverken Plov- eller Spand=Arbeidet kunne faaes udført, om end dertil brugte Eseler, imedens Minimum af Giennemsnits-Dagleien i denne Egn vitterlig overstiger 22 Rbs. Ourupgaard den 3die September 1839. (undertegnet) Selby. Takker ærbødigst. Formodentlig alluderes til Stiftstidenden, Beretninger om de Godseiere, der paa moderate Vilkaar have afsluttet Foreninger med Bønderne og Natural-HoveRedact. riets Ophævelse.