Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1836-11-10
Paa Klasselotteriets 5te Klasses første Trækningsdag i Mandags udkom høieste Gevinst, 20,000 Rbd., hos Jfr. B. & C. Bie i Kjøbenhavn; den næste, 5000 Rbd., beholdt Lotteriet; 3000 Rbd. kom til Grønnerup i Aalborg og 2000 Rbd. til Gether i Kjøbenhavn. Af de 12 Gevinster paa 1000 Rbd. udkom de 8 i kjøbenhavnske Kollectioner, 1 kom til Ringkjøbing, 1 til Nykjøbing i Sielland, 1 beholdt Lotteriet og 1 udkom paa Amben (97399) hos Hr. Riber i Svendborg. Til Fyenske Kollectioner kom iøvrigt af Gevinster paa over 30 Rbd. Amberne (29-108) med 100 Rbd., (29-116) med 50 Rbd. og (18285) med 200 Rbd. hos Hr. Bonnesen i Odense; Amberne (18313) og (18311) hver med 50 Rbd. hos Hr. Hansen i Odense; Amben (18249) med 500 Rbd. hos Hr. Bentzen i Middelfart, og Amben (18327) med 500 Rbd. hos Hr. And kjær i Rudkjøbing. - De udtrukne Bagtal, som enkelte give hver 30 Rbd., vare: Under 28 Octbr. er endvidere skeet følgende Avancement: Under Landmilitair-Etaten: Generalmaj. F. v. Friboe og N. v. Krag benaadede med Generallieutenants Karakteer; Oberstlieuten. J. v. Stricher og W. v. Düring tillagt Oberst Karakteer; Majorerne, Grev A. v. Lütrichan og J. v. Frohboese tillagt Oberstlieutenants Karakteer uden Anciennetet; Kapit. C. v. Bruhn meddeelt Majors Karakteer. og Se Videnskabelighed. Det Søsterlige VelgjørenhedsSelskab festligholdt iaar paa Hs. Majestæt Dronningens Fødselsdag det 46de Aar af sin Tilværelse. Talen holdtes af Hr. Prof. Ridder Høegh Guldberg, forhenværende Medlem af Direktionen. Et betydeligt Antal Gaver af over 50 forskellige til Klædning henhørende Stykker, vare indkomne, fra Velgiørerinder. Ved denne Høitid uddeeltes ogsaa for femte Gang det Nissenske Brødre-Udstyr=Legat og tillagdes med 200 Rbd. en af Skolens Elever, der i 1828, udtraadte ved sin Konfirmation. Svejomfruerne i Charlottenlund, som troedes at være gaaede til Hvile, begynde at gaae igjen og true med en drabelig Pennefeide, hvortil Anledningen er taget af nogle Erindringer, som Theaterdirektøren, Hr. Justitsraad Molbech, har fremsat i Kjøbenhavnsposten og hvori han søger at opløse den hele Hemmelighed paa en ganske naturlig Maade saaledes, at Hr. Overskou har opdaget ved sin Vaudeville, hvad der ikke er til, og at ingen Kritik kan være mere uretfærdig end Forfatterens egen om Stykkets Usædelighed. Derimod indrømmer Hr. Justitsraaden, at Stykket har lutter platte Scener, og at det ikke er Dyd og Ærbarhed, men Kunst og Smag, som Svejomfruerne ligge i Krig med, samt at Stykkets Kjedsommelighed paa Scenen maa have staaet ved Siden af eller endog overgaaet dets Plathed, og at der saaledes ikke er nogen Anledning til at drage Theaterbestyrelsen ind i Sagen, da Gjenstanden for det høist Utilgivelige, som Man har lagt den til Last - nemlig den Overskouske Vaudevilles Usædelighed ikke har existeret, hvorved Angrebet allerede ogsaa maa bortfalde. - Denne Beregning er imidlertid mislykket, som sees af tvende Epistler i Kjøbenhavnsposten Nr. 311, hvis ene Forfatter paastaaer, at indtil denne Tid har neppe noget Medlem af en Theaterdirektion givet en saa besynderlig Erklæring som Hr. Justitsraaden, og at de ikke vide Noget at stille den ved Siden af, undtagen Hr. Overskous egen Erklæring, hvis Liige Hr. Justitsraaden ikke har fundet hos nogen dramatisk Forfatter. "At antage et Stykke til Opførelse, der har Scener, som grændse nær til det Usædelige, er vistnok en utilgivelig Feil af en Theaterdirektion; men i alle Henseender findes det uforsvarligt, at en Theaterdirektion antager et Stykke, om hvilket et af dets Medlemmer erklærer, at det har lutter platte Scener, ligger i Krig med Kunst og Smag, kun indeholder Kjævlerier, Kjæreste Rid og Kjæreste=Jagt, o. s. fr. Den anden Jndsender finder Hr. Molbechs Selvforsvar endnu besynderligere end Hr. Skuespiller Overskous Selvanklage, at Man nemlig ikke turde angribe Bestyrelsen, fordi den har antaget et Stykke, hvis Kiedsommelighed stod ved Siden af dets Plathed - fordi det ikke endnu ovenikjøbet var usædeligt, J den Fredagen den 4 de afholdte Generalforsamling i Trykkefrihedsselskabet bleve de fremsatte Forslag, saaledes som samme forhen findes anførte i denne Avis S. 791, eenstemmig antagne, med Undtagelse af Hr. Lehmanns angaaende en Petition om, at Afgjørelsen af det Spørgsmaal, hvad der skal ansees som politiske Nyheder og Efterretninger, maatte henhøre under Domstolen og hvis Hensigt Proponenten angav at være: "at fremkalde en Tilkjendegivelse af den offentlige Mening, der baade ved Stemmernes Betydning og Antal kunde have den behørige Vægt i Vedkommendes Øine." Vel erklærede den store Majoritet af Repræsentanterne det for sin faste Overbeviisning, og Minoriteten, der ikke havde fundet det rigtigt at tilføie en saadan Erklæring, udtalte sig samme Aand. Det samme var (med en eneste Undtagelse) Tilfældet med alle de andre Medlemmer af Selskabet, der yttrede sig, hvoriblandt f. Ex. Justitsraad Guldberg udtalte den Overbeviisning, at en saadan bemyndigelse vilde være ufornøden, da Tilfældet sikkert ikke vilde indtræde oftere, ligesom det i saa Fald fulgte af sig selv, at en ny Generalforsamling vilde vorde sammenkaldt, for at tage de nødvendige Foranstaltninger. - Derfor erklærede Proponenten, at hans Hensigt ved alt det Passerede i det Væsentlige var opnaaet, da hele Repræsentantskabets og for en stor Deel ogsaa Generalforsamlingens Mening om Sagens Realitet tilstrækkeligen var udtalt, hvorfor han ikke kunde have noget imod, at den endelige Afgjørelse udsattes, indtil Fremtiden maatte have viist, om det var nødvendigt at gjøre noget Skridt i den omhandlede Sag. Dermed erklærede de Herrer, der især havde understøttet Andragendet, sig ogsaa tilfredse.