Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-07-18
Om Kongens Reise hedder det i Aalb. Avis af 12te d. M.: Vi have i Løverdags berettet, hvorledes Hs. Majestæt Kongen allerede strax efter Ankomsten lod Regjeringsarbeidet træde i Hvilens Sted. Efterat have stedet Autoriteter og Corporationer til Cour og givet talrige private Audientser behagede det Hs. Majestæt at tage det i Slotsgaarden opstillede Brandcorps i Øiesyn, ved hvilken Leilighed Hs. Majestæt indlod sig paa Adskilligt angaaende Brandvæsenets Detaille. De forskjellige Justitsbetjentes Protocoller bleve derpaa eftersete og i enkelte Punkter nøiagtigen gjennemgaaede. – Efter afholdt Taffel behagede det Hs. Majestæt at bivaane en i Theatret arrangeret Festforestilling med sin høie Nærværelse. Ankommen i Skuespilhuset modtoges Hs. Maj. med en, til Melodien: Kong Christian stod ved høien Mast, afsjungen Sang, hvorefter et trefoldigt Kongen leve!" lød fra alle Læber og gjentoges, da Hs. Maj. efter Festforestillingens Slutning forlod Theatret. Efterat Hs. Maj. var vendt tilbage til Slottet, bragte den herværende 11te Liniebataillon i et smukt Fakkeltog og en dertil afsjungen Sang Hs. Maj. sin Tak og Hilsen. Staden var denne og den følgende Aften smagfuldt illumineret, hvorved især Cancellieraad Strøybergs, af sin skjønne gothiske Stiil bekjendte, Apothek udmærkede sig. Efter atter Søndag Morgen at have givet private Audientser, begav Hs. Maj. sig til Gudstjenesten i Budolphi Kirke, hvor Hs. H. Hr. Biskop Fogtmann prædikede og hvor til Slutning blev afsungen en, af Hr. Pastor Boesen forfattet, Psalme Kort efterat Hs. Maj. var vendt tilbage fra Kirken, behagede det ham at tage Byens offentlige Bygninger (Hovedvagten, Toldboden, den nye Badeanstalt o. s. v.), Kirker, Skoler og communale Jndretninger i naadigst Øiesyn. Overalt søgte Hs. Maj. at indhente de nøiagtigste Oplysninger om hver Gjenstand. J Skolerne fandt Examination Sted, og i Cathedralskolen modtoges Hs. Majestæt med en Tale af Hr. Overlærer Colding. Paa Raadhuset gjennemgik Hs. Maj. Communens Regnskaber og indlod sig paa en omhyggelig, om den største Sagkundskab vidnende, Discussion af flere vigtige communale Gjenstande, navnlig Arresternes Ombygning og Skolevæsenets Forbedring, med Hensyn til hvilken sidste allerede iforveien ved en Comitee af Repræsentantskabet i en særskilt Audients var overrakt Hs. Maj. en allerunderdanigst Ansøgning om Oprettelsen af en videnskabelig Realskole her i Byen, hvorved Lærerne maatte blive ansatte af Hans Majestæt efter Universitetsdirectionens Jndstilling, og som skulde erholde saadanne, enten øieblikkelige eller bestandige, aarlige Tilskud af Communen, som Hs. Majestæt allernaadigst maatte betinge, og som maatte befindes svarende til Communens pecuniaire Kræfter, hvilket Anliggende Hs. Maj. tilsagde sin allerhøieste vise Overveielse og nærmere Resolution. Paa Hans Majestæts naadige Forespørgsel til Repræsentantskabet, om det iøvrigt havde noget at andrage, tillod man sig at henlede Hs. Majestæts høie Opmærksomhed paa, at flere af Communens vigtigere Anliggender (deriblandt ogsaa den ældre Sag og Arresterne) i lang Tid nogle i flere Aar, savnede den høiere Resolution, hvorover under 14de Novbr. f. A. var gjort underdanig Forestilling til det kgl. Cancelli, hvori Repræsentantskabet tillige havde gjort opmærksom paa, at Magistraten i enkelte Sager havde indgivet sin, for Repræsentantskabet ubekiendte, Dissents til høiere Collegium uden forud at conferere med Repræsentantskabet og søge at tilveiebringe den ved communale Foranstaltninger vistnok altid ønskelige Samstemning hos den fælles Communalbestyrelse. – Om Eftermiddagen, efter afholdt Taffel, behagede det Hs. Maj. at begive sig ud til Lystanlæget Frederiks minde og at indtage Thee i Enighedslund. Alt var her, af den af Communen valgte Comitee, paa det Smagfuldeste arrangeret og en uhyre Menneskemængde udstrømmet for at deeltage i denne i Sandhed folkelige og skjønne Fest. Overalt hvor Hs. Maj. passerede lød Folkets Jubelraab, der ogsaa ledsagede Landsfaderen, da han senere behagede at passere gjennem Byens Gader og tage den festlige Jllumination i naadig Øiesyn. Længere hen paa Aftenen afbrændtes paa Liimfjorden et af Communalbestyrelsen foranstaltet Fyrværkerie, der omgivet af Beegfakler og Blus paa Havnepladsene og paa Sundbysiden, i den skjønne Aftenstund, under Til strømning af en talrig Menneskemængde, som omkrandsede Fjorgebeterne og i Baade gyngede paa Fjorden, afgav et livligt Skue, der kun leed Afbræk ved de Ulemper, hvoraf Fyrværkeriet fra Tid til anden, formodentlig foranlediget ved det foregaaende Regnveir, var ledsaget. Jgaar Morges Kl. 7 1/2 begav Hs. Maj. sig ombord paa Ægir til Løgstør og derfra til Nibe, paa hvilke Steder som overalt paa Veien de meest levende Velkomsthilsener mødte og ledsagede Kongens Vandring i Folket. Her i Byen havde imidlertid Ønsket almindeligt gjort sig levende, at der maatte gives det talrige Publicum Leilighed til at byde Hs. Maj. en Velkomsthilsen paa Liimfjorden ved Tilbagekomsten til Aalborg. Neppe var det derfor besluttet, at Dampskibet Jris skulde begive sig paa en Tour op ad Fjorden for at gaae Kongen imøde før i et Nu alle Adgangsbilletter vare optagne og, under det skjønneste Veir, satte Jris - denne Gang ikke som Gudernes men som Folkets Sendebud - med circa 600 Passagerer (over et Par Hundrede Mennesker maatte blive tilbage, da alle Pladse vare optagne) sig i Bevægelse op ad Fjorden for at bringe Kongen Folkets Hilsen og Velkomst. Kl. 7 1/2 viste sig atter begge Dampskibe i Byens Nærhed og en Kanonsalut forkyndte snart Kongens Ankomst ved Landingsbroen, hvor Hans Majestæt atter modtoges af militaire og civile Autoriteter og under den tætte Folkeklynges vedvarende Hurraraab begav sig iland. Kort efter behagede det Hs. Majestæt at begive sig til Dhrr. J. & F. Herskinds Dampbrænderi og tage dette interessante Jndustrianlæg i Øiesyn. Seent om Aftenen havde en talrig Mængde Borgere og Embedsmænd forsamlet sig, for ved et festligt Fakkeltog at bringe Kongen en folkelig Hilsen før Afskeden fra Aalborgs Fjordbredde. Med Communalbestyrelsen i Spidsen og under klingende Spil satte Toget sig Kl. 11 i Bevægelse gjennem den bølgende Menneskemasse hen til Kongeboligen, hvor det luende Fakkelskin havde omtryllet Mørket til Dag og lod Glæden gjenstraale fra Alles Aasyn. Efterat en af Hr. Pastor Boesen forfattet smuk Sang til Danskens Yndlingsmelodie Danmark, deligst Vang og Vænge, var afsjungen, lød et tordnende trefoldigt Længe leve Kong Christian den Ottende", ledsaget af 27 Kanonskud. Men Jubelens Larm afløstes snart af dyb lyttende Taushed, da Kongen fra det aabne Slotsvindue med høi og malmrig Røst henvendte sig til det talrige Folk, omtrent med disse hjertelige og betydningsfulde Ord: "Det er mit Hjertes Trang at tolke Dem min Glæde over den Hjertelighed, hvormed jeg her er bleven modtagen, og min inderlige Lykke over saaledes at befinde mig i mit elskede Folks Midte. Thi jeg er kun lykkelig naar jeg veed mit Folk lykkeligt, og finder min bedste Løn i mit Folks Troskab og Kjærlighed. Stedse vil kun min Tanke og mine Idrætter være henvendte paa at fremme Folkets Vel, maatte jeg derfor ogsaa altid vide Dem saa glade og tilfredse som jeg af mit Hjerte ønsker Enhver af mine kjære Undersaatter. – Jnderligt vilde det glæde mig, snart atter at kunne samles med Dem. Jeg takker Dem."Et dybt Jndtryk gjorde disse kongelige Ord paa den talrige Mængde og et jublende Kongen leve! beseglede paany den Troskabs Pagt, der i Danmark evig vil være knyttet mellem Konge og Folk. Jmorges inspicerede Kongen de borgerlige Corpser og, efterat have stædet til Andients og Afskedscour, forlod Hs. Maj. Aalborg, fulgt af en talrig Skare, der i Baade ledsagede Ham til den modsatte Fjord bred, hvor han holdt sin Landgang i Vensyssel.