Københavns Adresseavis, 1778-01-13
J dette Clima behøver man ey at forsvare sig imod Kulden med massive og stærke Bygninger, derfor ere de fleeste Huse af Træ. Steenhuse blive om Dagen saa hede, at Varmen endnu kan spores om Natten, Bygninger af Træ ere køligere, og kan ey saa let beskadiges af Jordskielv. Steen=Bygninger bruges her til Magaziner, dog findes ogsaa nogle Vaanhuse af dette Slags, i sær paa S. Croix. Den underste Etage er gemeenlig af Bermudasteen, hvilken er saa hvid som Kalk, og den øverste af Bindingsværk. Faa Huse ere over to Etager høye, og de fleste ikkun een. Tagene ere for StormvindsSkyld lave, og tækkes med Spaan af Ceder=Træ fra Nordamerica. Tagsteene koste meere og Regnvandet kan ey saa got samle sig deri. Ved Husets vestlige Side, hvorfra Blæst og Regn sielden kommer, er gierne et Gallerie anlagt, og ofte gaaer det rundt om Huset. Hensigten er hermed ey allene at opholde sig i den frie Luft men Bygningerne bekomme derved ogsaa en større Omkreds og kan giøre Stormen stærkere Modstand. GlasVinduer bruges ey, thi Luften maa have frie Tilgang til Værelserne, naar Heden ey skal blive taalelig. Om Aftenen og ved Storm eller Regn lukkes Vinduerne med Skoder. I Vaanhusene ere ingen Skorsteene, siden Kiøkkenet er for sig selv i en anden Bygning. Paa Plantagerne er gemeenlig ved Gaarden en Have med Bacove, Bangne og deslige Træer, en Caffeehave og en Kiøkkenhave, men meget sielden en Lysthave. Ved Planteurens Bygninger staae Negernes Hytter ved hinanden som smaa Bondebyer. Creaturene ere Dag og Nat under aaben Himmel. De fleeste Blanke sove heri Hangmatter. Disse bestaae i et Stykke stærk Lærred, som er omtrent halvfemte Alen lang, og saa breed, at man ogsaa kan lægge sig deri tvært over. Ved de to smalle Ender er det sammentrukken med Snoren, hvori to stærke Touge sidde fast, hvormed Hangmatten hænges fast paa to Kroge i to Vægge som ere lige over for hinanden. Naar man ligger i saadan en Hangmaatte køler sammes Bevægelse noget, og desuden er man fri for Scorpioner og Tusindbeen. Denne Opfindelse kommer fra Caraberne, som giøre deres Hangmatter af Bomuld, og kalde dem Hamack. Sængeklæder behøves sielden; J den varmeste Tid tildekker man sig ikkun med et Lagen. Alle Blanke gaae klædte paa enropæisk, ikkun med den Forskiel, at deres Klæder ere meget lette. I den koldeste Tid kan man nok taale Klæde, men sædvanlig bruges Stoff, eller siden det endnu er for varmt, Lærret og Kipper. Hiemme bruger man ey meere end en tynd Vest, vide Buxer af fiin stribet. Lærred, og en Hue af hvidt Lærret som er gjort paa en besynderlig og simpel Maade, den er meget høy, og holder Solen af. Grovt Lærret er her besværligt at bære. Jøderne som boe her, lade for Hedens Skyld deres Skieg ey voxe. De Blanke spise Brød af fiint Hvede. meel eller af Cassabi, hvilket sidste smager Creolerne bedre end Hvedebrød. Salt Kiød spises her ogsaa meget. Naar een af Jndvaanerne slagter et Stykke Qvæg, maae adskillige Huusholdninger deele Kiødet med ham, siden det ikke holder sig længe. De Blankes sædvanligste Drik er Vand og Rum blandet sammen. Naar den ikkun bestaaer af koldt Vand og noget Rum, kaldes den Crack, kommer Sukker dertil, saa heder den Tady. Punsch drikkes af de fleeste i sær af Englænderne. Mange bruge ogsaa Vand og Viin. Den sædvanligste Viin er Maderaviin, den har den besynderlige Egenskab, at den bliver bedre i Varme, derfor behøves ingen Kielder til den. Engelsk og dansk stærk Øll drikkes ligeledes. Til det sidste tager man halv saa meget Vand, Sukker, og noget Muscatnød. Paa samme Maade blandes Madera=Viin. Halv Vand og halv Rum med Sukker, kaldes Langdram. En anden Drik kaldes Melke=Punsch. Rummen blandes med noget Vand, heri kommes Melken som strax stilles af. Osten tager man bort, og kommer atter Melk til, denne blander sig med Rummen uden at skilles ad. Naar Melken malkes ind i Rummen, kaldes det Melkbob. Bomba laves af det hede Sukkervand som kommer af den anden Kiedel, med Maderaviin, Eggeblommer, Vand og Muscatnød. Naar Sukkeret er færdigt, faae Negerne denne Drik, og saa tages Rum istæden for Viin. En Art af Øll kaldet Maby, hvis Opfindelse kommer fra Caraiberne, laver Negerquinderne af liden Magis, hvortil de komme Sukker, noget bittert Træ og Barken af Pokkenholt, denne sunde Drik holder sig ikkun een Dag. De Sprog der tales paa disse Eylande, ere det danske, engelske, høytydske, hollandske, franske, spanske og creoliske. Creolisk tale Negerne, derfor forstaae de fleeste hvide Jndvaanere især de indfødte dette Sprog ligeledes, Englænderne undtagne, hvis Slaver ogsaa maa lære engelsk. Hvide og mulatte Børn undervises af nogle Skoleholdere i Læsning, Skrivning og Christendom, men til Underviisning i lærde Sprog og Videnskaber er her ingen synderlig Leilighed. Adskillige Forældre sende deres Sønner for den Aarsags Skyld til Europa. En Hvid indtræder aldrig et lovmessigt Ægteskab, med en Negerinde, dog findes nogle, der leve med en Negerinde i Ægteskab, dog uden at være viede sammen, og opdrage Børnene til deres Arvinger. En Negerindes Børn høre Moderens Herre til, og ere hans Slaver. Ved Negernes Kiøb og Salg komme undertiden Mand og Kone fra hinanden.