JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1837-07-02
Helsingøers Politiekammer har indskjærpet en ældre Placat, som forbyder al Badning paa Strækningen fra den nordre Arm af Havnen og til anden Teglgaard, da Badning fra Strandbredden eller i Baade i Nærheden af en meget befaret Vei er stridende mod Velanstændighed og volder offentlig Forargelse."
Viborger Samler, 1837-07-02
Kiel, den 20de Junii. "J disse Dage er det hos Franckel i Oldenburg udkomne Skrift: "Naturliche Erklarung der biblischen Geschichte, vom Tode Jesu bis zur Ausgiessung des herligen Geistes, nedst einem Vorworte uber den Zieck naturlicher Erklarungen uberhaupt; von Johann Anton v. Horn, Candidaten der Theologie, blevet forbudet og de i Forraad fundne Exemplarer lagte under Beslag." (Kiel. Corspd.)
Viborger Samler, 1837-07-02
Efter Forlydende er der i Natten til 14de De, i Landsbyen Holstenbeck, i Herskabet Pinneberg, bleven udøvet et med Brandstiftelse forbunden skrækkelig Mord. Til Lykke blev Jlden, for den virkelig kunde komme til at gribe om sig, opdaget af en Medbeboerinde af Huset, og Gjerningsmandens Hensigt, at begrave Udaaden tilligemed Offeret under Ruinerne, saaledes tillintetgjort. Mordet blev ogsaa kun fuldbyrdet paa et Barn. Dets Moder, hvis Liv det ikke mindre gjaldt, levede idetmindste endnu, da Udaaden blev opdaget. Hun havde faaet et Stik i Halsen og mange Hugsaar af en Øre. (Hb. Erspd.)J Hadersleben afholdes i Slutningen af JuniMaaned et Væddeløb om en af Hs. Maj. Kongen udsat Præmie af 400 Rbd. for Heste, der tilhøre "Medlemmer af Haderslebens occonomiske Selskab.
Viborger Samler, 1837-07-02
Ribe, den 27de Junii. J Fredags afreiste Hr. Architekt Th. Hansen til Kjøbenhavn, efter i længere Tid her at have været beskjæftiget med at forfatte Bygnings-Tegninger af vor gamle ærværdige Domkirke, i Anledning af en Hovedreparation, som denne skal underkastes, og hvortil den saa høiligen trænger. (Ribe Av.)
Viborger Samler, 1837-07-02
Ved Høiesteretsdom af 5te i f. M. er en inden Viborg Landsoverret afsagt Dom stadfæstet, hvorved Prop. Kyllesbeck til Hals Ladegaard var tilpligtet at betale den kgl. Statsgjældsdirection 8,000 Rbd. Sølv med resterende Renter, og Omkostninger, og er Kyllesbeck derhos paalagt at betale Proces=Omkostninger for Høiesteret. skadesløs; derunder i Salarium til Kammeradvocaten 60 Rbd. Sølv, samt til Justitskassen, for unødig Trætte 200 Rbd. Sølv, og endvidere til samme Kasse 5 Rbd. Sølv. Pastor J. Kjer i Skorup - den Samme, som nyligen i Aarh. Av. erklærede om sig selv, at ingen Præst i Danmark kan være mere agtet og elsket af sine Sognefolk end jeg, og JngensSognefolk kan være frommere, mere velsindede og velvillige mod deres Præst end mine – har nu fremsat 7 Spørgsmaal, hvoraf følgende tvende til en Prøve: a) "Kan det efter Moralloven kaldes en ganske uskyldig Fornøielse, at unge Folk maie sig ud som Harleqviner, Pikkelhæringer, Abekatte og Narre, for i formummet Skikkelse at foretage sig allehaande lystige Spilovrer og det endog paa enhver Tid enhver Dag af Aaret 2 – b) "Kan en Landsbyepræst forbyde sine Confirmandere tvertimod deres Forældr. Villi at gaae til Legestue, det samme for dem som et Bal for Kjøbstæd folk, og kan han vente Medhold hos høiere Vedkommende naar han afviser Overtræderne som Umodne paa Forstanden fra Confirmation?
Viborger Samler, 1837-07-02
Nye Kartofler falbydes allerede i Aalborg hos Handelsgartner Beck. Døde. Kjøbenhavn: Justitsraad og General Lotto Revisor Thueseng. – Odense, Frøken Sophie J. J. v. Rømer, 32 Aar. - Rønne, Jomfrue Else L. Gad. – Ringkjøbing: Emma J. C. Finsen, 5 Aar. Nørre Wilstrup pr. Veile, Pastor emer. W. C. Schousboe, 62 Aar. – Hørning: Frue Cancellieraadinde K. M. Holm. Tebbestrup. Enkefrue Marie K. Kelp, 59 Aar. Hadersleben. Jfr. Johanne C. Lautrup, 48 Aar. - Laurvig: Brigade- og Districtslæge Clasens Kone, O. A. Nanøe.
Viborger Samler, 1837-07-02
AVERTISSEMENTS.
Viborger Samler, 1837-07-02
Skuespil i Viborg. Søndagen den 2den Juli 1837, opføres: De to Væddagoger, Lystspil i 1 Act efter det Franske ved I. L. Heiberg. - Derefter: Fruentimmerhaderen, Syngestykke i 1 Act efter en fransk Vandeville af Bouilly, med Musik af forskjellige Componister. P. J. Titchen.
Viborger Samler, 1837-07-02
Brune Saffians=Skind ere atter arriverede. Efter opgivet Maal afskjæres deraf Livbælter, som i almindelig Størrelse koster 2 Mk. Stykket. P. C. Kabell.
Viborger Samler, 1837-07-02
Et Parti fine Penneknive, Papirfare og Dame-Tasker ere i disse Dage hjemkomne, og faaes til meget billige P. C. Kabell. Priser hos St. St. Blichers Efteraarserindringer fra en Sommerreise i Sverrig i Aaret 1836, faaes for 3 Mk. hos Boghandler P. C. Kabell i Viborg.
Viborger Samler, 1837-07-02
Efter Begjæring af Hr. Major v. Flindt for den kgl. Direction for Stutterievæsenet, foretages Auction heri Byen, Løverdagen den 29de Juli førstkommende, om Formiddagen Kl. 11, over efternævnte fra det kongelige Stutterie for Tiden i Jylland stationerede Landbeskelere, nemlig: 1) Hingsten Biarke, kastaniebruun, 10 Aar gl., 10 Qv. høi, Sort, sort, 13 Aar gl., 9 Qv. 5 Tom. høi, Quadratus, sort, 11 Aar gl., 10 Qv. høi, Mercur, graae, 12 Aar gl., 10 Ov. høi, Apsilanti, guulbr., 10 Aar gl., 10 Qv. 2 T. høi, Mars, graae, 14 Aar gl., 10 Qv. 2 T. høi. Stedet, hvor Auctionen bliver afholdt, skal ved Trommeslag blive bekjendtgjort, Hvilket herved bekjendtgjøres. Aarhuus, den 29de Juni 1837. Fleischer.
Viborger Samler, 1837-07-02
Tirsdagen den 11te Julii førstkommende, Kl. 11 Formiddag, bliver paa Viborg Raadhuus foretaget Licitation over Jstandsættelsen af Søby Møllebroe. – Om Conditionerne og Overslaget kan her paa Contoiret erholdes Oplysning. Fiends Nørlyng Herredscontoir. Viborg den 28de Juni 1837. F. Eberlin.
Viborger Samler, 1837-07-02
Følgeblad til Viborger Samler No. 89.
Viborger Samler, 1837-07-02
Jndsendt.) Chausseen imellem Viborg og Polstebroe. Har det paabegyndte Chaussee-Arbeide imellem Viborg og Holstebroe vakt almindelig Uvillie iblandt den Jurisdictions Beboere, som især ville komme til at bære Byrden af samme – da har Utilfredsheden og Misnøien ikke været mindre i Viborg og en ei ubetydelig Deel af Provindsen af en ganske anden Grund, i det man derved seer sig berøvet Haabet om at faae en Chaussee fra Viborg til den Østre Hovedlandevei, og navnlig til Randers.
Viborger Samler, 1837-07-02
Jfølge Forordnan. 13de Decbr. 1793, 2 skal Forbindelsen imellem den vestlige og østlige Hovedlandevei i Jylland gaae over Holstebroe og Viborg til Hobroe. Da der for to Aar siden blev Spørgsmaal om at begynde Chaussee-Arbeide paa denne Forbindelses-Linie, maa det Kongelige Rentekammer have indseet det aldeles Uhensigtsmæssige i at anlægge Chaussee imellem Viborg og Hobroe, istedetfor imellem Viborg og Randers. Oberstlieutenant v. Rosenberg, som laae i Viborg i Sommeren 1835, lod nemlig foretage de fornødne Opmaalinger, Nivellementso. s. v. med Hensyn til Veilinien fra Viborg, til Randers, hvilke forberedende Arbeider Alle ansaae som et sikkert Tegn paa at der vilde blive anlagt en Chaussee i denne Retning. Der blev endvidere i samme Anledning holdt et Aastedsmøde paa Viborg Raadhuus af Chefen for Vei Corpset, Stiftamtmanden, Byfogden, de Eligerede Borgere og vedkommende Herredsfogder; ved hvilket endvidere vare tilstede, efter skeet Tilsigelse, de Jndvaanere af Byen, paa hvis Eiendomme Veien fra Randers vilde komme til at gaae, samt Eieren af Asmildkloster. Ved dette Aastedsmøde blev Qvæstionen omhandlet om Chausseen burde gaae til Hobroe eller til Randers; og Alle undtagen Een (den daværende Herredsfoged i Fiends-Nørlyng Herreder, som ansaae det for sin Pligt at urgere paa den bogstavelige Opfyldelse af Veiforordningens Forskrivt med Hensyn til den mulige Fordeel heraf for nogle Sogne af hans Landjurisdiction, som ved Chausseen til Hobroe vilde faae en bedre Kjøbstadvei) vare enige i, at Veilinien burde følges til Randers, og ei til Hobroe.
Viborger Samler, 1837-07-02
Ved samme Aastedsmode blev tillige den Bi=Qvæstion omdebatteret, om Eieren af Asmildkloster kunde tilkomme Erstatning i Anledning af hans Privilegium at hæve Bropenge for Passagen over
Viborger Samler, 1837-07-02
den over Viborg Søe værende Broe og Dæmning, hvilket Privilegium nemlig vilde ophøre, naar Veivæsenet anlagde en anden Broe og Dæmning over Søen. Da Eieren af Asmildkloster naturligviis stod paa sin Ret at ville have Erstatning, og det modsatte Parti ansaae det for utvivlsomt, at denne ikke tildom ham, kom man ei til noget Resultat i saa Henseende. Efterat dette Aastedsmøde var afholdt, syntes Sagen en Tid lang at være sat i Berve eller henlagt, hvilket var saa meget mærkeligere, som det Resultat, man i det Væsentlige var kommen til ved Aastedsmodet, at Chousseen burde gaae til Randers, maatte antages at stemme med Collegiets egen Anskuelse. Det var nemlig, som ovenfor bemærket, Collegiet selv, der af egen Drift havde bragt denne almeenvigtige Sag paa Bane, og man kunde naturligviis ei formode, at Rentekammeret, efterat have læst Forhandlingerne ved Aastedsmodet og de i den Anledning anførte aldeles afgjørende Grunde for Veilinien til Randers, skulde have skiftet Mening. Hvad der imidlertid ei lod sig formode eller abne, synes desværre dog i Virkeligheden at have stadfæstet sig.
Viborger Samler, 1837-07-02
Ligesom de her anførte Grunde utvivlsomt godtgjøre, at, naar der er Spørgsmaal om at forbinde Viborg med den Østre Hovedlandevei, bør Veien anlægges til Randers, og at der saaledes synes at være den fuldeste ja en trængende Opfordring for det Kongelige Rentekammer til at indgaae med den fornødne Forestilling til Hans Majestæt om en Forandring i denne enkelte Bestemmelse af Frongn. 13de Decbr. 1793, – saaledes maae de samme Grunde (der viser ei blot det Hensigtsmæssige og yderst Ønskelige i at der bliver Chaussee til Randers, men og det retfærdige Krav, Viborg, som Landstad har paa denne Vei) saa meget meere vække og vedligeholde den almindelige Utilfredshed og Misnøie over VeiArbeidet paa Holstebroe-Veien.
Viborger Samler, 1837-07-02
Efter Forlydende indgave Viborg Byes Eligerede Borgere nogen Tid efterat Aastedsmodet i 1835 var afholdt, da man begyndte at ymte om, at der ei blev noget af Randers-Veien, en allerunderdanigst Ansøgning til Hans Majestæt, der, efter hvad der blev omtalt iblandt Borgerne, gik ud paa, at Veilinien maatte forlægges til Randers, og at Arbeidet, hvis dette bevilgedes, da fnarest muligt maatte paabegyndes. Paa denne Ansøgning skal ei være falden nogen Kongelig Resolution, men derimod den Rentekammer-Resolution, at Collegiet ei fandt Anledning til for Tiden at indgaae til Hans Majestæt med Forestilling desangaaende. Dette synes tydeligt at vise Collegiets Anskuelse, at det først vil have Holstebroe-Veien istand, hvilket i Virkeligheden, for den nulevende Generation er det samme, som at Collegiet ei vil vide Noget af Randers Veien at sige; thi hvor mange Aar ville der ei hengaae, inden Holstebroe-Veien kan blive færdig? Jndsenderen skal afholde sig fra enhver Critik af Collegiets Fremgangsmaade, at resolvere paa en af en Commune i en saa almeen vigtig Sag til Majestæten indgiven Ansøgning. Kun det maae han bemærke, at det i høi Grad undrer ham, at Borgerrepræsentationen i Viborg har tabt Modet, fordi det tabte denne Forpostfægtning. Collegiets Resolution er ei nogen afgjørende Resolution. Det er Kongens Resolution, der skal afgjøre Sagen, og den kan ei være tvivlsom; det maa være Kongens Villie, at hans Love og Anordninger sættes i Udførelse paa den for Landet gavnligste og tjenligste Maade. Localautoriteternes gunstigste Erklæring, og varmeste Anbefaling af Sagen kan man være vis paa, og paa denne vil Majestæten vide at begrunde sin Resolution.
Viborger Samler, 1837-07-02
Ved at indgive en ny Ansøgning til Majestæten maatte man, hvis den er umiddelbart blev overleveret denne, naturligviis tillade sig at gjøre Paastand om, at Sagen virkelig blev forelagt Kongen til Resolution. Det turde vel, da en saa vægtig Autoritet som Rentekammeret synes at være imod Sagen, og være hensigtsmæssigt, at opfordre Randers Byes Eligerede Borgere til samtidigt at indgaae med en Ansøgning, eller at slutte sig til Viborgenserne; at Randrusianerne hertil ere villige, kan neppe omtvivles; forenede Kræfter pleie stedse at virke bedst, saaledes vel og her. Det vilde maaskee og være hensigtsmæssigt at tilstille den Kongelige General-Postdirection en Copie af Ansøgningen med Opfordring til denne Autoritet om at interessere sig for Sagen, paa Grund af at Randers Veien er Postvei.
Viborger Samler, 1837-07-02
Den Borgerrepræsentation i Viborg, for hvem det maatte lykkes at sætte denne for Byens Vel og Opkomst saa vigtige Sag igjennem, vil have det gyldigste Krav paa deres Medborgeres taknemligste Erkjendelse af deres Fortjeneste af Byen; ja de ville stedse af de tilkommende Borgere med Taknemlighed erindres. Jndsenderen slutter fordenne Gang med Ønske om, at den nuværende Borgerrepræsentation i Viborg snart med Jver og Kraft vil tage fat paa Sagen igien; at en ny Ansøgning fra samme maa bære bedre Frugter end den første, og at vi til næste Aar, som Følge heraf, maae see det Kongelige Veicorpses Virksomhed forflyttet fra Vesten til Østen for Viborg.
Viborger Samler, 1837-07-02
Efterat foranstaaende var skrevet kom Viborg Samler No. 77 Jndsenderen til Hænde, som indeholder en, saavidt skjønnes officiel Besparelse af Jndsenderens første Stykke.
Viborger Samler, 1837-07-02
Naar man anfører, at den omhandlede Vei ifølge Frongn. 13de Decbr. 1793 er en Deel af Hovedlandeveien, og at der derfor ved dens Construction ei kan blive Spørgsmaal om Handelsforbindelsen imellem Kjøbstæderne, hvorimod den bør være af saadan Beskaffenhed, som dens Egenskab som Hovedlandevei fordrer svares hertil. Det man har dadlet ved det bevidste VeiArbeide, og det som har vakt den almindelige Opinion i saa høi Grad imod samme, er ikke Udførelses-Maaden af Vei=Arbeidet; eller Constructionen af Veien, men derimod selve Udførelsen af Vei-Arbeidet, at man har paabegyndt et Arbeide hvortil der ingensomhelst Anledning eller Opfordring var. Da kun en saa høist ubetydelig Deel af Hovedlandeveien i Jylland er færdig, har man dadlet, at Rentekammeret netop har henvendt sin Opmærksomhed paa dette ode og usle Terrain, hvis Beboere, ville takke Collegiet meget, om de maatte beholde den Vei, de have, og paa sædvanlig Maade vedligeholde samme. Man har dadlet, at Rentekammeret har ladet foranstalte det bevidste Arbeide netop paa en Tid, da Opfordringen til at paabegynde Vei-Arbeidet et andet Sted, nemlig Østen for Viborg, syntes at være saa stor.
Viborger Samler, 1837-07-02
Da man nu imidlertid har bragt Spørgsmaalet om Veiens Construction paa Bane, maa dog herved bemærkes, at det Stykke, som i Aar er under Arbeide udenfor Viborg Port, anlægges som en formelig steenlagt Chaussee, Nødvendigheden heraf er Jndsenderen paa ingen Maade indlysende, og det havde vistnok været det ønskeligste, om man i Henhold til Stænderforsamlingens Jndstilling, Tidenden Pag. 1186, havde ladet sig nøie med en saakaldet let Chaussee, undtagen med Hensyn til de i Licitations Bekjendtgjørelsen af 4de Mai d. A. under No. 4 anførte 7 1/2 Favne nærmest Porten. Skulde VeiArbeidet, som vi dog ei ville haabe, de følgende Aar fortsættes, falder det Urimelige i at continuere en saadan steenlagt Chaussee over Viborg, Byes Grund, 3/4 Miil, saa meget mere i Øinene.
Viborger Samler, 1837-07-02
Uagtet Jndsenderen vel indrømmer, at Veien over Viborg Grund er daarlig, vil han dog derved ingenlunde indtomme Nødvendigheden af nogetsomhelst Chaussee-Arbeide paa samme; blot det Kongelige Rentekammer vilde henvende sin Opmærksomhed paa Chausseen til Randers, skulle Byens Jndvaanere nok med egne Kræfter sætte Veien i Stand af Holstebroe til; det Arbeide, denne Vei udkræver, er ingenlunde besværligt, da den blot mangler Fylding.
Viborger Samler, 1837-07-02
Af den indsendte officielle Artikel synes at fremgaae, at det kun er Veien over Viborg Byes Grund og nogle enkelte andre Stykker paa Veien, der skulle gjøres til Gienstand for Veicorpsets Virksomhed. Dette var naturligviis umuligt for Jndsenderen at vide, og forsaavidt indrømmer han at han ei har kjendt Sagens virtelige Sammenhæng." Grunden til at Arbeidet begyndte ved Hagebroe samtidigt med det ved Viborg antog Jndsenderen allene laae deri, at man vilde undgaae Collision med Hensyn til de Arbeidspligtige, hvem denne Byrde i en Cirkel af 2 Mile fra Arbeidstedet paahviler; ligesom han endvidere antog, at naar man begyndte paa en Vei, vilde man ei indskrænke sig til at gjøre Stumper og Stykker af samme i Stand. Det er imidlertid Jndsenderen meget kjært, at Rentekammeret har denne Anskuelse, da det forhaabentligt saa meget lettere vil kunne bringes til at opgive denne Jder i det Hele. Forøvrigt, da Veien over Viborg Byes Grund er omtrent 3/4 Miil lang, vil der, hvis man vedbliver med Arbeidet paa samme Maade som i Aar, alene hertil kunne medgaae omtrent 14 Aar.
Viborger Samler, 1837-07-02
Naar det anføres, at Landeveien fra Viborg til Hagebroe for adskillige Aar siden har faaet en passende Linie, maa herved bemærkes, deels at ved en passende Linie forstaaes en aldeles ny Landevei, og deels, at Veivæsenet nu ikke finder denne Linie saa ganske passende; paa det meget korte Stykke udenfor Viborg Port, 208 Favne, har man saaledes afveget meget betydeligt fra den tidligere Vei, og Jndsenderen antager, at der alene i Erstatning til de Jord-Eiere, som lide ved denne forandrede Linie, i Aar vilblive at udrede flere Hundrede Rigsbankdaler, der ville blive til Tusinder, dersom Veien skal fortsættes over Byens Mark af den bestemte Linie. Om og hvormeget man har afveget fra den tidligere Landevei ved Hagebroe, veed Jndsenderen ingen Besked om; men kun det vil han bemærke, at naar der i det officielle Stykke tales om Vroue "Mark, er det kun Mark i egentlig Forstand; Terrainet er nemlig Hede.
Viborger Samler, 1837-07-02
Til Slutning skal Jndsenderen for Tydeligheds Skyld bemærke, at naar han har talt om en Chaussee til Randers, er han gaaet ud fra den Forudsætning, at man ved Udførelsen af et saadant Arbeide vilde rette sig efter Stænderforsamlingens Jndstilling paa det ovenfor citerede Sted.
Viborger Samler, 1837-07-04
65 Aargang. No. 81. Kongelig allernaadigst alene privilegerede Viborger Saml. Forsendes med Brevposten i 6 Danmark og Hertugdømmene. Tirsdagen den 4 Juli 1837. Redigeret af E. Nerenst, trykt og forlagt af N. P. Dons.
Viborger Samler, 1837-07-04
En carlistisk Division, der for nogen Tid siden gik over Chro, er rykket frem til Nalda paa den store Landevei til Madrid.
Viborger Samler, 1837-07-04
Storbritannien og Jrland. J de sidste Dage have de londonske Blade fortrinligen beskjæftiget sig med Udsigten til det almindelige Parlamentsvalg, og de stræbe naturligviis, hver efter sine politiske Farver, at forberede dette eller hiint Partis Seier. Som et Middel til at opnaae dette Øiemed ansee de især den muligst neiagtige Oplysning om de politiske Partiers Stilling i Kongerigets enkelte Valgdistricter. - Kongen af Hannover er den 24de f. M. afreist fra London, og den 26de landet i Rotterdam, hvor Kong Wilhelm af Nederlandene har gjort ham et Besøg. Flere Blade paastaae, at han maa miste sin Ret til, at have Sæde og Stemme i Overhuset og Geheimeraadet, da man ei bør tillade, at en fremmed Souverain har Jndflydelse paa Rigets Anliggender. – Den hidtilværende Ambassadeur
Viborger Samler, 1837-07-04
i St. Petersburg, Grev Durham, er den 24de Juni indtruffen til London.
Viborger Samler, 1837-07-04
Blandet. Prinds Leopold af Syracus er, i Anledning af sin Formæling med Prindsesse Maria Fili berta af Sardinien, hos Kongen af Neapel gaaet i Forbøn for sin ældre Broder, Prinds Carl, om at ophæve hans Landsforviisning, og en kongelig Brig er afsendt til Malta, for at afhente ham og hans Gemalinde Miss Penelope Smith. Denn skal optages i Grevestanden, men efter Forlydende ei have Tilladelse til at beboe det samme Palais som hendes Gemal. – Jfølge Tildragelsen med den preussiske Postsecretair, der var undvegen med betydelige Summer, men atter paa grebes i Hamburg, ere tvende andre subalterne Postofficianter, formedelst deres ved denne Leilighed udviste Skjødesløshed, suspenderede fra deres Tjeneste. Samme Dag, som den bemeldte Postsecretair bragtes tilbage, er ogsaa en anden Postsecretair hæftet (i Curhaven) formedelst Underslæb af en mindre betydelig Sum og transporteret til Berlin.
Viborger Samler, 1837-07-04
Nogle Fiskere fra Dresden fangede nylig i Elden en 28 Pd. svær, og halvanden Alen lang Karpe, hvis Alder de taxerede til 25 Aar.
Viborger Samler, 1837-07-04
Jndenlandske Efterretninger. Torsdagen den 29de Juni anlagdes Hofsorg for den afdøde Kong Wilhelm IV. af det forenede Kongerige Storbritannien og Jrland, samt af Hannover, og bæres paa den sædvanlige Maade, i 4 Uger, i Forening med den allerede stedfindende Hofsorg.
Viborger Samler, 1837-07-04
J Bladet "Dagen" af 28de Juni læses Følgende: J Anledning af en i "Dagen" for Tirsdagen den 20de d. M. indført Beretning om, hvad der Aftenen iforveien skal have tildraget sig i Studenterforeningen, (Samleren Nr. 77) har der i samme været afholdt en Generalforsamling, paa hvilken det er blevet besluttet, offentligen at udtale Selskabets Uvillie over det Brud paa kameratligt Sammenhold, hvori det synes at et af Foreningens egne Medlemmer ved en Meddelelse til saadan Brug har gjort sig skyldig, og tillige at gjøre opmærksom paa, at offentlig Omtale af hvad der foregaaer i private Foreninger ikke kan bestaae med den Discretion ethvert Blad skylder det selskabelige Samlins Hellighed. Studenterforeningen troer at have saa meget større Opfordring til at beklage et Jndgreb i dens private Liv, som dettes bedste Værd beroer paa den Frihed, ifølge hvilken alle Anskuelser aabent og tillidsfuldt der kunne udtale sig, uden at paatrykke Selskabet nogensomhelst bestemt Charakteer.
Viborger Samler, 1837-07-04
Studenterforeningens Senoriat, den 27de Juni 1837.
Viborger Samler, 1837-07-04
Ovenstaaende Erklæring er kommet mig tilhænde den 28de Juni med Senioratets Ønske om at faae den indrykket i "Dagen". Jdet jeg øieblikkeligen opfylder dette Ønske tillader jeg mig at tilføie, at jeg ved nogle bemærkninger og Oplysninger vil gjøre Publicum og Studenterforeningen opmærksom paa, at jeg ikke ved det omhandlede Tilfælde paa nogen Maade har kunnet formode at give Foreningen Anledning til at gjøre opmærksom paa, at offentlig Omtale af hvad der foregaaer i private Foreninger ikke kan bestaae med den Discretion ethvert Blad, skylder det selskabelige Samlivs Hellighed." Je beder Publicum, at det, indtil disse bemærkninger ere givne, vil udsætte sin Dom over med hvad Ret Studenterforeningen giver mig en Tilretteviisning i en Erklæring, hvori den paa engang gjør Jndsigelse imod at være en Gjenstand for offentlig Omtale, og, som Studenterforeningen, fremtræder med en til Publicum offentlig udtalt Dom og Dadel. Th. Overskou.