JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1810-06-21
Med Hs. Majestæt Kongens allerhøieste Tilladelse værdigede Hs. Kongl. Høihed Kronprindsesse Caroline det Kongl. Kiøbenhavnske Skydeselskab og danske Broderskab den udmærkede Hæder under 27 Julii d. A. at tiltræde dette Selskab og naadigst at modtage sammes Ærestegn. Onsdagen den 13de dennes behagede det dernæst Hs. Kongl. Høihed Kronprindsessen at give Selskabet Sin Skive og Sølvpræmier. Selskabet forsamledes samme Dags Morgen Kl. 10. Hs. Kongl. Høiheds Skive, hvorpaa det danske Vaaben var malet, blev bestemt til for Fremtiden at pryde Selskabets Værelser, og i stedet for samme blev ved Maalet ophængt en Skibe hvorpaa var malet en Blomsterkrands. For Hs. Kongl. Høihed skiøbes første Skud af Hs. Excellence Hr. Overhofmester v. Brochenhuus; dernæst blev skudt af Selskabets Formand Hr. Conferentsraad Cold, af Administrationen og samtlige tilstædeværende Brødre. Den første Gevinst, kaldet Krandsen, tilfaldt ved eget kere. v. der overlod de forSammerraad Print samme af Hs. Kongl. Høihed naadig givur tvende Sølv Lysestager til Selskabet, som ønskede derved bestandig at mindes denne hæderkulde Dag; i Vederlag modtog Hr. Kammerraaden af Selskabet en Sølv Kafffekande. Den anden Gevinst, kaldet Lykken, tilfaldt ved Hr. Capitain v. Volmelsters Skud Hr. Viinhandler Bøcher, som derfor modtog en stor Sølvmedaille. Den 3die Gevinst, kaldet Ridderen, tilfaldt ved eget Skud Hr. Rustmester Kyhl, som derfor modtog en Sølv Theepotte. Efter at Skydningen var endt samledes Selskabet, som bestod af omtrent 130 Personer, til et Middagsmaaltid paa Skydebanens store Sal. Over Bordet blev Hs. Majestæt Kongens, Kongehuus sets og Hs. Kongl. Høihed Kronprindsesse Carolines Skaaler ved eenstemmige Glædesraab udraabte, og Selskabets Følelser for Hs. Kongl. Høihed tolkedes ved en af Hr. Ridder og Directeur Thomas Thaarup forfattet Sang. Paa denne for Broderskabet uforglemmelige Dag indgik i Selskabet Hr. Assessor Rosenfeldt, Hr. Grosserer Schmidt og Hr. Lieut. Deconinck.
Jyske Efterretninger, 1810-06-21
Under Batteriet 3 Kroner ankrede den 13de Juni, Kaperbaaden Perlen, med 2de af den anholdte svenske Skibe, hvoraf det ene skulde have været til Liverpool med Fyrretømmer. Begge Skibsførerne berette at have under Falsterboe seet et engelsk Orlogskib og under Møen en Fregat.
Jyske Efterretninger, 1810-06-21
Om Anholt haves nu følgende paalidelige Efterretning: Den har intet Batterie, uden det der omgiver Fyrtaarnet, som har 16 fire og tyvepundigere. Under Volden sønden om Taarnet ere Kassematter, hvor Officererne og en Deel af Mandskabet har deres Opholdsted. J Taarnet er 8 attenpundige Karonader: men hverken disse eller Kanonerne paa Batterierne kunne beskyde noget nær under Strandbredden paa Sydsiden liggende Fartøi, formedelst Sanddynerne. Krudtet opbevares i en Mine under Taarnet. Den militaire Styrke er omtrent 250 Marinere og 30 Artillerister. Disse sidste bruges ved det bevægelige Artillerie, der bestaaer af 4 tolvpundige Haubitser; men disse kunne kuns med stor Besværlighed bringes fra en Punkt til den anden paa Landet, formedelst Sandet. Der ere 40 Heste, som i paakommende Tilfælde bruges til Cavallerie. Hertil udtages Marinere. Nær ved Stranden, ret ind for Ankerpladsen, er paa Sanddynerne anbragt 2de fire og tyve pundige Kanonir i omtrent 20000 Alens Frastand fra hverandre. Af Colonial=Vare er intet Oplag, og det ubetydelige, som deraf haves, tilhører en sig der opholdende svensk Kiøbmand, Halngreen kaldet, der tilligemed Consu Dickson i Gothenborg skulle have understøttet Anhos med Provisioner. Ved Byen, 2 Mile, fra Fyret, gien lille Larm Kanon. Det er viist at herefter skal abeides paa Batterierne, hvorved de armeJndbyggerelide meget, da den største Deel af deres Jorder opskiærs til dette Brug. Kanonbrigger paa 12 og 14 Kanonerhave Krydsstation imellem Jylland og Øen, tilligemed en Providerings=Skonnert, der er armeret med 6 tolvpindige Karonader. 2 engelske Kanonbaade ligge paa Lad hvoraf den ene (Wandal) med allerførste vil komm i Activitæt.
Jyske Efterretninger, 1810-06-21
J Maribi Avis haves et Rygte om at en fransk Kaper fra Danza, blev taget ved Bornholm af to engelske Fregatter. Først hængtes den franske Kaptein, dernæst Mandskabet 21 Mand, og to Drenge landsattes i Meklenborg. Hus Henrettelsen er sand maa dette Skib have gaaet ude Kaperbrev. Ellers vilde vist ikke engang Englænderne begaae en saadan Umenneskelighed. Foruden den ordinaire Brandafgivet af Landet for Aaret 1810, skal udnu for samme Aar erlægges en dobbelt extraordinair Brandhielp.
Jyske Efterretninger, 1810-06-21
Professor Nyerup er paa Oldgrandskningens Vegne reist til Sverrig, af hvilken Reise man lover sig et godt Udbytte for de nordiske Oldsagers Studium.
Jyske Efterretninger, 1810-06-21
Den som Historiemaler saa fordeelagtig bekiendte danske Kunstner Eckersborg vil nu ogsaa reise til Paris.
Jyske Efterretninger, 1810-06-21
Ogsaa i Lemvig er nylig oprettet et Selskab til at fremme Huusflid ved udsatte Præmier og andre Foranstaltninger.
Jyske Efterretninger, 1810-06-21
Aalborg, den 21 Junii. Ved Aalborg Skydeselskab, bleve Præmierne den 12 Juni vundne saaledes: 1ste Præmie en Sølv Fiskeske, Hr. Lunøe, ved Hr. Biørn; 2den Præmie en Sølv forgyldt Flødeske, Hr. Jørgen Hansen, ved Hr. Jørgen Springborg; 3die Præmie en SølvStrikkekrog, Hr. Viinhandler Kielberg, ved Hr. Jens Springborg; 4de Præmie 2de Sølv Salt skeer, Hr. Mørch, ved Hr. Biørn.
Jyske Efterretninger, 1810-06-21
Prædiken paa 1 Søndag efter Trinitatis. Høimesse. J Budolph. Kirke Hr. Brasch, i Frue Kirke Hr. Stiftsprovst Schierup, i Hospitalet Hr. Klauen, Kl. 11. - Aftensang: J Budolphi Kirke Hr. Henneberg, i Frue Kirke Hr. Aspach.
Jyske Efterretninger, 1810-06-21
Avertissements. J Søndags den 17 Junii holdtes den til Bedste for Søndag skolerne i Aalborg anmeldte Concert. Søndagsskolerne have høilig Aarsag til at paaskiønne den megen Opofrelse, som ved denne Leilighed skede for deres Skyld. Hr. Kantor Kabel paatog sig atter med æde. Velvillie og ufortrøden Beredvillighed at opføre Concerten og mange andres baade Herrers og Damers Flid og Talenter medvirkede, at Concerten fik formedelst Musikens og Sangens skiønne Harmonie et amindeligt Bifald. Det maatte tillades mig i Søndagsskolernes Navn at bevidne enhver især den Taknemmelighed, jeg veed, vil være dem allerkiærest, nemlig at Jndretningen ogsaa derved tør love sig modnere Frugter Ei mindre bør Søndagsskolerne ved venne Anlednim paa ny opmuntres til vedvarende Flid, fordi de atte her erfarede det ædle Borgersind, som saa ofte har alt Skolerne hielpsom Haand og givet dem Varighed og Fasthed. Jndtægten var : 2 Billetter a 2 Rd. . . . . 4 Rd. 3 Billetter betalt med . . . 4 - 2 Billetter betalt med . . . 3 - 223 billetter a 1 Rd. . . . 213 - 1 Exemplar af Cantaten betalt med 2 - 10 Exemplarer af Cantaten betalte med 2 - 66 Exemplarer a 8 s. . . . . 5 - 3 Mk. Efterat Concerten var holdt, sendte en af Søndagsskolernes Belyndere, der var hindret i at være tilstede, alligevel . . . . . . . 2 - 245 Rd. 3 Mk. Aalborg den 20 Junii 1810. A. P. Meden.
Jyske Efterretninger, 1810-06-21
Til behagelig Efterretning for respective Vedkommende bliver herved bekiendtgjort, at her nu igien kan bekommes Steen=Kalk for 4 Rdlr. og Meel=Kalk for 2 ½ Rdlr. pr. Tönde, men ikke mindre Partie, frit leveres til Kanalens Udløb i Liimfjorden, end 50 Tönder; og eiheller anderledes expideret, end som fastsadt efter Tour. - I øvrigt indestaaer jeg enhver for Varene Godhed, samt redelig Behandling og hurtigste Expedition. Gudumlunds Fabrique pr. Aalborg, den 19de Michelsen, Juni 1810.
Jyske Efterretninger, 1810-06-21
Administrateur.
Jyske Efterretninger, 1810-06-21
Fra underskrevne Dato indtil videre, møder Sohngaardsholms Melkvogn paa gammel Torv, om Morgenen Kl. 6 og om Eftermiddagen Kl. 2, og holder der i 2 Timer for at sælge Melk. Priserne er for Tiden: lød Mesk 6 s., skummet Melk 2 1/2 s. Kierne Melk 4 s. pr. Potte. Sohngaardsholm, den, 20 Junii 1810. Petersen.
Jyske Efterretninger, 1810-06-21
Den 16 d. M. er indkommen en hvis Griis i min Hauge; Den rette Eier anmodes herved jo før jo hellere at lade den afhente hos mig. P. Hougaard.
Jyske Efterretninger, 1810-06-21
Sidste Søndag Aften den 17, er bortkommet et ægte engelsk Lommeuhr med Messing Kopsel, paa Sifferbladet mærket Norton for oven og London forneden, ved Uhret var en Sølv Klæde, og ved samme en sølv Uhrnøgle og et sølv Signet med Bogstaverne J. J. i Træk, den som kan tilveiebringe dette Lommeuhr eller give nogen Oplysning om det loves en god Douceur, naar man henvender sig til Hr. Bogtrykker Wandall. Hvor 2 a 300 Pd. feed og frisk røget Oxekiød er at faae til Kiøbs, samlet eller i Stykkeviis, gives her fra Bogtrykkeriet Efterretning.
Jyske Efterretninger, 1810-06-21
Da en nye Færge er anskaffet ved nordre Agger sund, saa bliver den forhen brugte Færge ved offentlig Auction bortsolgt Fredagen den 6 Julii d. A. i nordre Aagersun, Haartil Libhaver hiuhre. Klim den 9 Juni 1810.
Jyske Efterretninger, 1810-06-21
Undertegnede forfærdiger alle Slags Graveurarbeide, adelige Vaabener, Signeter, Stempler til enhvers Brug, og alt, som til dette Fag henhører. Det bifald hvormed hidtil mit Arbeide er blevet optaget: giver mig Haab om, at de respective Herskader og ærede Publicum, som skulde behøve sligt Arbeide, ville behageligst henvende sig til mig. C. Thile, Graveur, logerende i store Nyegade hos Mads Dan Efter den aarlige Examen i den borgelige Realskole som holdes i Begyndelsen af næstk. September, kunne nye Elever antages til at nyde Underviisning. Med Hensyn til de Forholdsregler, jeg ansees for passende at fölge til Institutets Tarv og vedvarende heldige Fremgang, er det mig af Vigtighed at erfare hvormange ny indkomne Lærlinge jeg med Vished ka giøre Regning paa. Vedkommende Forældre eller Værger, som önske Deres Sönner indlemmede i Skolen, ville derfor meget forbinde mig ved at underrette ma desangaaende, jo før jo hellere, i det seneste inden denne Maaneds Udgang. Aalborg den 8 Jan. P. N. Frost.
Jyske Efterretninger, 1810-06-21
Et Menneske som vel er over i alle muelige ContoirForretninger, ønsker sig en Tieneste jo før jo hellere Hr. Bogtrykker Wandall giver nærmere Efterretning.
Jyske Efterretninger, 1810-06-24
Udenlandske Efterretninger. Sverrig. Efter den Protocol, som blev holdt ved Aabningen af den afdøde Kronprindses Lig, i Qui dinge Præstegaard den 30te Maj, var dette Dødsfald foraarsaget af et pludselig paakommet Slagflod, hvortil det ulykkelige Fald af Hesten, og den Rystelse og Dislocering, Hiernen og Rygmarven led derved, endvidere kan have bidraget. Liget ventedes til Hovedstaden henimod den 20 Junii. Toget skulde være meget høitideligt.
Jyske Efterretninger, 1810-06-24
Kongen befinder sig nu i høieste Velgaaende igien.
Jyske Efterretninger, 1810-06-24
En overordenlig Rigsdag skal sammenkaldes og aabnes i Stokholm den 23 Juli.
Jyske Efterretninger, 1810-06-24
Den 26 Maj gik en svensk Coureer giennem Bern i Schweitz, og ilede alt hvad han kunde til Greven af Gottorp (Kong Gustav Adolph.) England, (over Frankrig.) Fra Portugal meldes, at L. Wellington har forladt sin Position mellem Almeida og Cindad Rodrigo, og forlagt sit Hovedqvarteer til Spanien. Man vidste, at den franske Division, som indtog Astorga, havde forenet sig med General Loisons Corps, og at begge derpaa skulde forene sig med Neys Armee.
Jyske Efterretninger, 1810-06-24
Fra Cadix erfares, at Marqvis de la Romana er bleven udnævnt til Generalcapitain af den spanske Armee.
Jyske Efterretninger, 1810-06-24
Baron Kolli (der skulde have bortført den spanske Konge Ferdinand) skal være bleven hængt paa eller ved Quiberon. Den nye spanske Gesant, Hertugen af Albuquerque, er ankommen til London.
Jyske Efterretninger, 1810-06-24
Hertugen af Angouleme, som vilde have afreist til Spanien, har faaet Ordre fra Regieringen, at vende tilbage til London.
Jyske Efterretninger, 1810-06-24
Hertugen af Cumberland er i Bedring, men har maattet lade sig en Finger sætte af.
Jyske Efterretninger, 1810-06-24
Den 24 Maj afgik endnu 3 Linieskibe fra Parmouth, Burdetts Sag foretages ikke for Kingsbænkeretten til Østersøen. førend først i Juli. Den 22de holdtes i Old London, Tavern et stort Gilde af 700 Liveriemænd, som alle vare Contraparter af Burdettianerne.
Jyske Efterretninger, 1810-06-24
Sagen om Parlementsreformen, som siden 1733 har været debatteret og forkastet aattegange, blev den 21 i f. M. atter foredragen, debatteret og, ligesom forhen, forkastet med en stor Stemmeflerhed. En af dem, der ei syntes om nogen Reform, var Hr. Canning Han sagde: "Det er sandt nok, at der blant Folket existere et Partie, som søger at nedværdige Underhuuset, som skriger mod alle Embedsmænd, og hvis Hensigt er, ikke at reformere, men at berige sig under de Uroligheder, de ville komme afsted. En elendig Faction, som kalder sig Nationen og affecterer en despotisk Jver for Friheden. Men dette Partie er for svagt til at være frygtelig, for foragteligt til at høres. Det vil kun en Revolution, og mod en Revolution maae alle oplyste Mænd forene sig, hvis Storbrittaniens Lykkes=Sol ikke for evig skal formørkes. Huset vogte sig derfor, at lægge Haand paa en Bygning, som i saa mange Aar har været et sikkert Værn for Parlamentet og Nationen." Ved Debatterne i Underhuset over Spørgsmaalet om de irlandske Katholikers Myndiggiørelse, blev Grattans Forslag forkastet. Der var 109 Stemmer for Katholikerne og 213 mod dem. Hr. Grattan sagde: "Afgiørelse vil trække en Communicationslinie mellem Udenlandet og Jrland, og en Adskillelseslinie mellem Jrland og Moderlandet.
Jyske Efterretninger, 1810-06-24
Spanien. J Capitulationen og Besættelsen af Ceuta ved brittiske Tropper, hedder det: "Begge de allierte store Nationer af Britter og Spanier, ere, for er at formindske Styrken af de spanske Armeer paa Halvden, komne overeens om, at lægge et Hielpekorps af et Regiment brittiske Tropper ind i den vigtige Fæstning Ceuta, hvilke Tropper skulle stræbe at medvirke til Pladsens Forsvar imod alle Fiendens Angreb." -
Jyske Efterretninger, 1810-06-24
Dersom Tingene paa Halvøen maatte tage en saa gun sig Vending, at de brittiske Troppers Nærværelse ikke mere behøvedes, skulle de vende tilbage igien til Garnisonen i Gibraltar.
Jyske Efterretninger, 1810-06-24
Fra Bajonne meldes om et blodigt Optrin i Ca dir mellem Englænderne og Juntaen, men tillige, at Efterretningen behøver Stadfæstelse - som ogsaa gierne kan være.
Jyske Efterretninger, 1810-06-24
Frankrig. Keiseren har tilladt Borgerskabet i Paris at give ham en Fest den 10de Junii. Begge Majestæterne ville dog først ankomme paa Raadhuuset, om Aftenen meget sildig. I de fire Lyceer, Carl den Store, Jmperial, Napoleon og Bonaparte, ere af Professorerne holdte Latinske Taler over Deres Majesteters Formæling - ifølge Stormesterens Beslutning.
Jyske Efterretninger, 1810-06-24
Den 7de Junii meddelede Keiseren en besynderlig Audients til nogle af de udenlandske Ministre, for at modtage Lykønskningerne fra deres Souverainer til Hs. M. Formæling. Blant disse Ministre vare og Hr. v. Rosenkrantz fra Kongen af Danmark og General Wrede, fra Kongen af Sverrig.
Jyske Efterretninger, 1810-06-24
Jtalien. Det hedder, at Pave Pius VII. skulle, efter et stort Hofs Forbøn, nyde Skadesløsholdelse for sit tabte Rige af denne Verden.
Jyske Efterretninger, 1810-06-24
Bayern. Man taler nu om, at 2 Divisioner af den brave Bayerske Armee skal marschere til Spanien. Siden man fratog Tyrolerne deres Geværer, have Biørnene og Ulvene, paa Fire og paa To, forøget sig stærkt i Biergene, og giøre alskens Ulykker. Man med ner, at der skal oprettes et Gens d'Armerie.
Jyske Efterretninger, 1810-06-24
Østerrig. Efter Forlydende, skal der være forefaldet et Hovedslag mellem Russerne og Tyrkerne, til for vel som de sidste; dog veed man derhos hverken Stede eller Dagen, saa at Beretningen trænger til Bekræftelse. Efter offenlige Blade have Russerne trukken sig tilbage fra Widdin igien.
Jyske Efterretninger, 1810-06-24
Würtemberg. Til at dække Statsfornødenheder, ne for 1810 og 11, har Kongen, foruden den ordinaire Skat, 30 Kreutzer af hvert 100 Gylden, paabudet en Skat over hele Riget af Kapitaler som udestaae den 24 August 1810.
Jyske Efterretninger, 1810-06-24
Svenskpommmern. Her er kommen stræng Op dre fra Stokholm, at seqvestvere alle i Pommern og paa Rygen indførte Colonialvarer, uden Undtagelse.
Jyske Efterretninger, 1810-06-24
Ogsaa Udførslen af Colonialvarer fra svenske Havne til Pommern er forbuden.
Jyske Efterretninger, 1810-06-24
Adskilligt. Man venter nu med Længsel paa at vide, hvilken Nation der vil faae Æren for Opfindelsen af den Spindemaskine, hvorfor Keiser Napoleon har udsat saa høi en Præmie, og hvortil alle Nationers Borgere kunne komkurrere. Tydskerne og Engelskmændene have hidtil været de meest opfindsomme Nationer. De første hav vel gjort de nyttigste Opfindelser, f. Ex. Bogtrykker, kunsten, Kobberstikkeriet, Vindmøller, Vindbøsser, Luftpomper, Kaffemøller, Vævemaskiner, Kniplingsstokke, Lommeuhre, Krudt, Flintlaase, Pistoler, Orgler, Stik naale, Porcellin o. s. v. - derimod maa man inddrømme Englænderne, at deres Opfindelser udkrævede tildeels en høiere Grad af Skarpsind, og at ingen Nation hidtil har kundet hamle op med dem deri. Deres Opfindelser ere næsten utallige, det viser især deres Fabricata, hvorved de saa at sige sætte den hele Jord i Contribution, og berige sig ved den menneskelige Forfængelighed. - Franskmændene tilkomme den 3die Rang i Opfindelsernes Række. Deres vigtigste Opfundi nyere Tider ere Luftskipperiet og Telegraphien. Og saa tilhøre dem i ældre Tider Æren for at have opfundet Spillekortene, som, skiønt ikke nyttige, ere dog re morsomme for det selskabelige Liv i Europa.
Jyske Efterretninger, 1810-06-24
J Nordamerica er Nonintercourseacten ophævet, saa at hverken brittiske eller franske Krigskibe maae anløbe nogen nordamericansk Havn. Kun brittiske Kiøbmandsskibe tilstedes.
Jyske Efterretninger, 1810-06-24
Man regner, at de tre nye hannoverske Departementer indeholde en Folkemængde af 595 662 Siele. Men Depart. Jlmenau skal endnu forstørres med en Deel at det Lauenborgske, efterat Keiseren derfra har reserveret sig 15,000 Mennesker, som skulle faae en anden Bestemmelse. Hele Hertugd. Lauenborgs Befolkning beløber. 36,968 Mennesker.
Jyske Efterretninger, 1810-06-24
Den westphalske Armee bestaaer nu af 24,288 Mand og 3682 Heste, og koster aarlig, de militaire Pensioner iberegnede, omtrent 10 Millioner Fr. Men da den nu oprettes 5 nye Regimenter til, vil der i det løbende Aar medgaae 18 Millioner paa Armeen.
Jyske Efterretninger, 1810-06-24
Indenlandske Efterretninger. Batteriet Trekroner, den 18 Junii. J For gaards i Gaar og i Dag ere af danske Kapere indbragt te 3 svenske Skibe, 2 hollandske og et fra Bremen; samt en Amerikanen og en Rostocker. Af disse Skibe ere seete en engelsk Fregat og en Kutterbrig under Kullen, er Fregat imellem Stevns og Mørn, og en Flaade paa nogle og 70 Skibe, som løb ind til Gothenborg. Paa Bornholm og Christiansøe har man endnu ikke seet andet end een Convoi efter den anden at passere Øerne forbi i Østersøen, og nogle enkelte Kuttere og andre smaae Krigsfartøier at seile omkring og ved Bornholm, der alene giøre Farten til og fra Landet noget vanskelig Selv=Communicationen mellem Sverrig og Bornholm er panskelig. Jmidlertid er der dog kommen Baade til Kiøbenhavn med Lax og Breve af 9de, 10de og 13de Juni 2de Baade, som gik derfra den 8de Junii, ere derimod anholdte af Fienden, som, efterat have frataget de fattige Baadførere hvad de førte med sig, indtil deres Klæder og Proviant, have ladet dem seile med deres Baade til Bornholm. De Breve, som de havde med sig fra Kiøbenhavn til Bornholm, have Baadfører, ne, i Følge deres Jnstrux, kastet over Bord og sænket Christiansand, den 9de Junii. Den engelske Kutterbrig, Strenudus, som for nærværende Tid kryde, ser paa vore Kyster, bruger ofte den Snedighed at opsætte en liden Mastragter samt skiule sine Kanonporte ved at overtrække dem med en dertil indrettet Presen, ning, hvorved den i Frastand bliver et Barkskib temmelig lig. Hvilket herved bekiendtgiøres til Advarsel for Søefarende.
Jyske Efterretninger, 1810-06-24
Odense, den 19 Junii. Hs. Exellellence Sal. Geheimekonferenceraad Gersdorffs Bisættelse i St. Knuds Kirkes Chor i Gaar Middags, var det første at sit Slags her i Odense. Alt koppedes om at lægge den almene hengivenhed og Agtelse for den Afdøde for Dagen. Foruden Hs. Durchl. Prinds Christian, samt Hs. Excell. Stiftsbefalingsmanden og H. H. Hr. Bo. skoppen, indfandt en talrig Mængde af Borgere og Embedsmænd, Militære, Civile og Geistlige, Fattige og Rige, saavel fra Byen som Landet, sig frivillig, for at ledsage Liget fra Sørgehuuset til Kirken. Kisten blev baaret af Byens Deputerede og andre agtværdige Borge, re. J det Øieblik Processionen nærmede sig Kirkens Hovedindgang, blev præluderet paa Orgelet og 9 smaae Borgerdøttre, hvidklædte med sorte Baand og pyntelige Kurve, bestrøede Veien op til Choret med Blomster Nu fulgte de 2de Marskaller, Justitsraaderne Andresen, og Bendz og derefter blev den Afdødes Orden baaret paa en rød Pude af Hr. Generalkrigskommissair Kragh. Da Liget var opsat paa en med sort Klæde overtrukket Forhøining, deelte ovenmeldte smaae Piger sig paa begge Sider indenfor Choret og det talrige Følgeskab tog Plads i Stolene, hvorpaa Palmen No. 422 under dæmpet Orgelmusik blev afsiunget af 8te unge Piger, (de 7 fra Jnstitutet Døttrehæld), der vare deelte ved Siderne af Liget, Kantor Heimeran, Lærer Schierbe- og nogle Chorsangere. Efter Jordspaakastelsen og efterat en passende Tale af Hr. Stifsprovsten var holdet, blev af sidstmeldte unge Piger, Hr. Schierbeck og Kantoren uden Orgel afsiunget følgende af H. H. Hr. Biskoppen forfattede skiønne Afskeds=Sænt: Far vel os fordum kiære Bolig. For ham, vi stedse mindes vil; J Fædres Grav du slumre rolig, . Til din Opreisning stunder til, Vi Dig antvorde i den Haand, Dig nærmest, ved Naturens Baand. Men før vort Øie du undføres, En Uskelds Blomst skal ofres dig, og fra Hvers Læbe Ønsket høres; Din fordums Siæl var lykkelig, Vor Blomst den gaaer al Kiødets Vel Den viisner. - Gersdorffs Minderi Vi ved din Afskeed Alle lære, Blot Slimt er Jordens Herlighed, For Bruget vi ansvarlig ere Naar den ved Graven lægges ned; Hist høstes da hvad her vi saae, Som Arbeid er, vi Lønnen faae. Ved de to sidste Strofer i andet Vers kastede de unge Piger 3 Gange Blomster paa Kisten. Efter nogle Minutters Stilhed udtraadte Hr. Kammerjunker vox Scholten fra Liigfølget og gik op i Choret, for der paa sin Søns=Pauls Vegne, der var meget yndet af den Afdøde, at sige denne det sidste Farvel, og bestrøede Kisten med Blomster. Nu blev atter under Orgelmusik afsiungen Palmen. No. 403, og efter en liden Pause blev til Slutning præladeret af Orgelet ved Udgangen af Kirken.
Jyske Efterretninger, 1810-06-24
St. Knuds Kirkes aarvaagne Graver, Hr. Schønberg, havde paa det smagfuldeste prydet Kirken indvendig med alle muelige Blomster og andre Forskiønnelser. I de 4 store Lysekroner brændte hvide Voxlys og foruden de 2de fra Liighuset givne Voxlys med Vaaben, plade og Floer, vare Kirkens sædvanlige Alterlys opsatte og antændte paa Alteret. Gitterværket omkring Choret var prydet med Guirlander og smukke Blomster over Opgangen til Choret var ligeledes anbragt en Blomsterbue og oven over Enden af Kisten hang fra Hovedgevælten en stor Blomsterkrandset Triangel, hvorudi paa sort Grund faaes Ordet: Hisset, med forgyldte Bogstaver.
Jyske Efterretninger, 1810-06-24
Som en Følge af den almindelige Høiagtelse og Kiærlighed for den Afdøde, som til sin Tid Stiftets øverste Embedsmand, var Forsamlingen ved denne Sørgehøitid saavel nede i Kirken som paa Gangene og Pulpituren ne, nok omtrent 2000 Mennesker, Gamle og Unge, og der var i alle Henseender sørget for al muelig Orden og Stilhed. Om Aftenen blev Liget udført af Kirke og indsadt i en dertil indrettet Rustvogn, for at befordres til sit bestemte Hvilested i Jydland.
Jyske Efterretninger, 1810-06-24
Den 15 Junii 1810 var Coursen af danske Banksedler mod Species 4043 1/2 Pret. Den almindelige Brandforsikring for Bygningerne paa Landet i Danmark beløb sig ifølge en Efterretning, i Aaret 1809 til 58,130,100 Rd. Den isteden for den afgaaede Stat hauptmand Wigelsen, til Statshauptmand i Aalborg udnævnte N. Borup, er under 8de Juni, tillagt i denne Egenskab, Rang med Premier=Lieutenanter.