JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-04-18
Ligeledes tillader jeg mig at gjøre Publikum opmærksom paa, at dersom Nogen ønsker at besee benævnte Skibs Kahytter og øvrige Jndretninger, at det da maaskee de første 2de Timer efter sammes Ankomst hertil, (omtrent fra Kl. 7 til 9 Formiddag) hvorefter Jngen kan tilstædes Adgang, da Kahytterne ellers ikke kan være i den forønskede Orden til Passagerernes Modtagelse. Jndskrivningen, saavel af Passagerer som af Gods, skeer hos Undertegnede. Aarhuus, den 15de April 1842. J. H. Agerup, ved Aaen. Jahnsen. hurtigseilende Aarhuus Paquet Ns 1, som føres af Capitain S. A. Benzen, afgaaer herfra til Kjøbenhavn, Mandagen den 25de dennes, Kl. 10 Aften, medtagende Passagerer, Qvæg og Stykgods. Aarhuus, den 18de April 1842. Jahnsens Paquet-Contoir ved Mindebroen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-04-18
Kirkesanger og anden Lærer-Embedet ved Borgerskolen i Skanderborg er ledigt. Ansøgninger derom blive at tilstille Stedets Skolecommission.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-04-18
Trykt i Aarhuus Stiftsbogtrykkerie. Kongeligt Polsk Statslaan, fra Aaret 1835, Capital 42 Millioner Gylden, som tilbagebetales i Præmier paa 76,638,900 polske Gylden, garanteret af Hs. Majestæt Keiseren af Rusland, Konge af Polen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-04-18
Den 1ste Juni d. A. finder i Warschau, med alle lovlige Formaliteter, den 7de Trækning af dette Statslaan Sted, og der vil der til Tilbagebetaling blive bestemt 70 Serier eller 7000 Rummere (da enhver Serie indeholder 100 Nummere), som ville erholde følgende betydelige Præmier: 1 Præmie af fl. 1,000,000 . fl. 1,000,000 7000 Præmier, som beløbe sig til fl. 7,970,000
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-04-18
Et heelt Lod for denne Trækning koster 18 Mark Banco eller et dertil svarende Beløb. Ved Kjøbet. af 5 Lodder til 90 Mark Banco, erholder man et 6te gratis. Resultatet vil strax efter Trækningen ved særegne Lister blive bekjendtgjort.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-04-18
Frankfurt an Main, den 7de Marts 1842. F. C. Fuld, Banquier. Planer og Actier til ovennævnte Serie-Trækning erholdes, de Første gratis og de Sidste mod 12 11 pr. Stk., hos undertegnede af vedkommende Bestyrelse antagne Commissionair. Aarhuus, den 23de Marts 1842. A. Hansen, const. Fæstemand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-04-18
Engelsk Maskin-Hørlærred, til 17 2 pr. Al. skotsk Creas=Lærred 18 3 Al., udmærket fine tydske Hørlærreder til 22 a 24 s. pr. Al., Gigt filt, Hestedækkener, samt fiint Svanebay er arriveret C. B. Christensen, jun. Chr. Christensen. Honseæg kjøbes af
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-04-18
En Commode og et Spillebord ønskes tilleie, Adressecontoiret modtager Billetter, mrk. 7.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-04-18
Hvor en skikkelig Dreng, som har Lyst til at lære Guldsmed=Professionen, kan blive antaget i Lære, anviser Adressecontoiret. Torsdagen den 7de d. M., om Eftermiddagen imellem Kl. 1 og 2, blev af et Kammer i Birkedommer Rasmussens Huus bortstiaalet et Lommeuhr med Sølvskive og Romertal og med een Sølvkasse og Kapsel, paa hvis Yderside staaer udgravet "C. A. B. 18347.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-04-18
Hvo som kunne give Oplysning, der kunde lede til Tyvens Opdagelse og Uhrets Tilveiebringelse, loves herved en god Douceur og at Navnet skal vorde fortiet. Aarhuus, den 16de April 1832. C. A. Birch.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-04-18
Til Benefice for Hr. Thorstensen, opføres: Onsdag Aften: Gabrielle de Belle=Jsle. Drama i 5 Akter. Derefter, Mikkels Kjærlighedshistorie i Paris. Vaudeville Monolog af H. C. Andersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-04-18
NB. Næste Forestilling gives paa Søndag J. Müller.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-04-19
No. 65. Tirsdagen. den 19de April. Den til Forsendelse, med Brevposterne Kongelig allernaadigst alene privilegerede Aarhuus Stiftserivende. Udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmquist. Redigeres af H. F. Elmquiet, Cand. phil.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-04-19
Fædrelandet. De faa Maaneder, som nu forestaae inden Stænderne træde sammen, udgjøre i Sandhed et betydningsfuldt og skjæbnesvangert Tidspunct; thi de ville afgjøre, i hvilket Forhold Regjeringen definitivt vil stille sig til de liberale Jdeer. Da Folket ved Thronskiftet indgav de bekjendte Petitioner, henviste Hs. Majestæt til Stænderne; da Stænderne havde indgivet deres Andragende om Jnstitutionens Udvidelse, opsatte Hs. Majestæt at besvare det; men nu vil der blive svaret, og nu vil det blive afgjort, om Regjeringen ved at indrømme denne Udvidelse vil slutte sig til de liberale Jdeer, eller om den vil stille sig i et aabent og decideret fjendtligt Forhold til dem og søge at tilbagetrænge dem; thi en af disse Veie maa den upaatvivlelig vælge. Sandelig, et saare vigtigt og følgerigt Valg, som den, der elsker sit Fædreland, vistnok med alvorsfulde Tanker maa see imode. Hs. M. Kongen har allernaadigst rescriberet, (Fædrel.)at Skibspræsterne ombord i de kgl. Skibe efter endt Togt maae tilstaaes 8 Sølv maanedlig i Vartpenge i 2 Aar fra den Dag de udgaae af Skibsgage, forsaavidt den Paagjældende ikke paa anden Maade befordres, paa det Vilkaar, at den, der nyder Vartpenge, er pligtig at modtage Ansættelse som Skibspræst. (Dan.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-04-19
Ved Høiesteretsdom af 15de Octbr. 1840 var den 13aarige Maren Olsdatter, for at have stukket Jld paa 2 Bøndergaarde paa Grevskabet Bregentved, hvor hun tjente som Vogterske, (den ene Gang bevæget dertil af Fortørnelse over, at Madmoderens Søn havde skjændt paa hende, den anden Gang af Ulys til at tjene og barnagtig Hjemvee) bleven idømt 3 Aars Forbedringshuusarbeide og derefter indsat i Møens Tugt- og Forbedringshuus; men da hun endnu ei var confirmeret, afsondredes hun fra de øvrige i Straffeanstalten værende qvindelige Fanger, saalænge hun af Provst Smith forberededes til Confirmation. Da hun nu under denne Forberedelse har viist Tegn til sand Forbedring, og der saaledes er Anledning til at antage, at hun endnu vil kunne reddes fra Fordærvelsen, saa har Hs. Majestæt Kongen under 2den de allernaadigst resolveret: at hendes Confirmation udsættes indtil Efteraaret, efter hvilken Tid hun, saafremt Provst P. D. Smith til den Tid ikke maatte finde sig foranlediget til at fravige det hende meddeelte gode Vidnesbyrd, bliver at afgive til Jnstitutet Holsteinsminde, for der at tilbringe den tilbageværende Deel af hendes Straffe Det var ikke nok, at man gjorde Prof. Weyse(Dan.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-04-19
ved hans Jubilæum til Doctor i Philosophien, det medicinske Facultet har ogsaa creeret ham til Doctor i Lægevidenskaben, og den, som ikke vil troe det, kan læse Diplomet i "Dagen" No. 96, hvor det findes udført i latinske Vers, og det gode Vers. At Musik har stor Jndflydelse paa Tankerne, Sindet og Sundheden, er vist nok, og en stor Componist kan derfor med god Grund bære den medicinske Doctorhat; men Weyse har gjort sig mere fortjent til den theologiske Doctorhat, og burde have havt den med, fordi han ved sine yndige Kirkemelodier har gjort Mere til Guds Riges Fremme end mangen Bisp. (Dr.) En Bestemmelse, der har vakt megen Utilfredshed i Kjøbenhavn, er Gouverneurens Befaling at skyde de paa Volden løsgaaende Hunde. Befalingen dertil er i og for sig gammel, men har i mange Aar været ude af Virksomhed, og til dens Jkraftsættelse nu seer man ikke nogen ret rimelig Grund, da det vilde falde i det Latterlige at skyde Hundene paa Volden, af Frygt for Hundegalskab, og derimod lade dem passere frit paa Gaderne. Efter et Rygte skal befalingen ogsaa være foranlediget ved, at nogle fornemme Personer ere ved deres Ridepromenader paa Volden blevne foruleiligede af Hunde, hvilket jo kan være slemt nok; men at de mange Folk, som boe ved Volden, og for hvem det virkelig er næsten umuligt at forebygge, at deres Hunde jo imellemstunder der aflægge et Besøg, for nogle enkelte Personers Beqvemmeligheds Skyld skulle være fordømte til at være Vidner til slige Rakkerscener paa en offentlig Promenade, det er ogsaa igjen vel haardt. Desuden er der noget Harmeligt i, at den ene Øvrighed befaler, at man skal betale 2 7 om Aaret i Skat for sin Hund, og at man, en Time efter at Skatten er erlagt, skal risquere at faae Hunden skudt, ifølge en anden Øvrigheds Befaling, blot fordi den viser sig paa en offentlig, ikke afspærret Promenade.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-04-19
En Sommerdag i 1823 eller 24 kantrede en Baad med 8 a 10 Soldater og Bønderkarle i Kallebodstrand, ikke ret langt udenfor Estacaderne, paa et Sted, hvor der var et Par Favne Vand og hvor hine Personer, der ikke kunde svømme, rimeligviis vilde være druknede, dersom en anden Baad med 4 Herrer, der havde holdt Øie med dem, ikke var ilet til og havde reddet dem. En af de Reddede opfordrer nu, igjennem "Dagen", de Andre til at opgive deres Navne, Opholdsteder og saa meget af deres paafølgende Skjæbne, som de maatte finde passende at meddeele. En slig Meddelelse kunde skee enten igjennem de offentlige Blade, eller ved en forseglet Billet, mærket "Kallebodstrand, afleveret paa Dagens Contoir. Da nogle af de paagjældende Soldater vare Jyder, saa anmoder Opfordreren de jydske Avisredacteurer til at optage denne Artikel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-04-19
J "Den Frisindede, hedder det om Mordet i Eiby : 5 Personer ere implicerede i Mordsagen, nemlig en Bødker og en Skræder, samt tvende Karle og en Person ved Navn Worm (en Fætter af Tønders Morder). Skræderen er den, som har dræbt dem alle Tre, og Worm den, som egentlig skal have forledet de Andre til Udaaden. Planen, som de havde lagt forinden, skal i det Væsentlige have været følgende: Worm og de tvende Karle skulde af og til udspeide Localiteterne, og vare af den Aarsag ogsaa flere Gange inde i selve Huset, for at Folk skulde blive opmærksomme paa dem og troe, at det var dem, der havde udført Misgierningen. Bødkeren og Skræderen skulde da en Nat overfalde Folkene, dræbe dem og røve, hvad de kunde faae; samme Nat skulde Worm og Karlene overnatte hos en Mand en Miil derfra. Naar Gierningen om Morgenen rygtedes, vilde Mistanken naturligviis falde paa sidstnævnte Tre, der virkelig ogsaa arresteredes; men, ved at bevise deres alibi da Rovmordet skeete, atter maatte løslades. – Planen var altsaa ret snildt anlagt; men godt er det, at den dog opdagedes.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-04-19
J Lustrup Skov, Frederiksborg Birk, er fundet Liget af en velklædt ung Mandsperson, der efter al Sandsynlighed har ihielskudt sig med en ved Siden af ham liggende Pistol. J hans Vestelomme fandtes 2 Enskillinger og 3 af Vinduesbly sammenrullede Kugler.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-04-19
De grevelig hardenberg reventlowske Godser Löhrsdorf, Clausdorf og Groszenbrode ere nu ogsaa solgte, og det for 375,000 18 Cour., til Godseier, Schwerdtfeger i Bürau. Ligeledes er Cancelligodset Winning i det Slesvigske i denne Tid bleven solgt til den forrige Eier af Büchenau, Adler, for Om Byen Haderslevs nuværende Forfatning læses en lang Artikel i Bladet Fædrelandet, hvis Slutning er saalydende: "Byens Befolkning er ved de seneste Begivenheder bleven spaltet i to Partier, der ei engang sammenknyttes ved noget selskabeligt Baand. At have befordret den borgerlige Uenighed, at have sat den ene Familie op imod den anden, at have kastet Ridiculens tragiske Skjær over den smukke og vindskibelige By, der længe har været Tumlepladsen for Jntriquer, Bagvaskelser og Declamationer, hvis Bitterhed staaer i et besynderligt Misforhold til Kampens Gienstand – det er Frugten af al den Tapperhed, der er bortødslet paa denne Heltedaad, som hvis Herver en beundrende Samtid. og Efterslægt vil nævne de danske Skuespils store Modstander, Conrector Volquardsen, og hans Venner: Dr. Marius, Herredsfoged Thomsen, Over= og Landsretsadvocat Gottfriedsen og Pastor Lautrup.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-04-19
Hr. J. Nathansen, for Tiden i Odense, har i O. Th.s Avis leveret en lang Artikel i Anledning af det opløste Selskab for Hesteavlens Fremme i Kolding, Hr. Propr. Schulz's Annonce i Aarhuus Avis No. 46, &c. Om denne bemærker han, at Hr. S. kun beraaber sig paa sine Venners Vidnesbyrd for at være en redelig Mand, men jeg (N.) appellerer til alle mine agtede Medborgere, Venner og Fjender, fra Skagen til Elben, hvor jeg, Gud være lovet, atter har erhvervet mig mit forhenv. gode Navn og Rygte, som Jldesindede forsøgte paa aldeles at ville have berøvet mig." Om Hr. Schulz siger han, at han lod sig af Egnens Beboere betale Bedækningspengene og erklærede offentlig i Forsamlingen i Kolding den 24de Juni, at Jngen vilde eller kunde betale, og beholdt saaledes hans Penge. Han har nu henviist, som han bekjendtgiør, denne Sag til Rettergang, og tilføier derom sluttelig: "Jeg skal lære Proprietair Schulds at han skal falde hovedkulds ned fra Retfærdighedens Tempel, Andre til et straffende Exempel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-04-19
J samme Annonce fortæller Hr. Nathansen, at man havde f. A. i Jylland spændt hans der stationerede 4 Hingste for Plov og Harve i den bedste Bedækningstid, og at sligt var af Kammerraad og Stuttericommissair Michelsen tilladt Hingsteholderne, hvoriblandt saagar befandt sig Grev Scheel paa Gammel-Estrup, paa hvis Gods vist ikke er een eneste god Følhoppe." - J s. Bl. læses fra Hr. N. en Opfordring til Hr. Kjøbmand A. Simon i Randers.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-04-19
Af de jydske Deputerede have tvende af de af Hs. M. Kongen dertil udnævnte, Grev Frys til Frysenborg og Stiftamtmand Rosenørn, indgivet allerunderdanigst Begjæring om at turde blive fritagne for Møde i den forestaaende Session, den Sidstnævnte paa Grund af sit svagelige Helbred. For Greve Frys er dette ogsaa allernaadigst blevet bevilget, hvorimod Hr. Stiftamtmand Rosenørn endnu ikke vides at have modtaget Resolution paa sin Ansøgning. Skjøndt vist ingen Reformelsker vil fortryde paa Stiftamtm. Rosenørns Udtrædelse af Stænderforsamlingen, vil dog vistnok enhver af hans Anskuelsers Modstandere erkjende, at han paa sin politiske Bane altid har viist en Charakteerfasthed og Selvstændighed, der har ladet ham paa værdig Maade indtage sin Plads i Stændersalen. - Den Deputerede af Stiftets Sædegaardseierclasse, Justitsraad Nygaard, har ved Salget af sit Gods Stenalt forbeholdt sig Skjøde, og vil saaledes have Adgang til Stænderforsamlingen. Heller ikke haabe vi, at de jydske Stænder ved Kammerraad Aagaards Salg af sine Eiendomme i Ebeltoft skulde lide Tabet af denne agtværdige Deputerede, idetmindste i den forestaaende Session. (Aalb. Av.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-04-19
Ved Auctionen den 13de de over Hovedgaarden Engelsholm med Underliggende samt tilh. Nørup Kirke var Hr. Studiosus G. Krøyer Høistbydende med 70,000 Fr. S., foruden den paa Kirken hvilende faste Capital af 1600 R. Buddet blev ikke approberet, men Hr. Krøyer kjøbte samme Dag ved privat Handel bemeldte Eiendomme for 74,000 11 r. S., foruden hine 1600, i hvilket Kjøb dog fulgte Besætning og endeel andre rørlige Ting. Næsthøistbydende ved Auctionen var Hr. Studiosus C. Søltoft. (Md.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-04-19
Af Nationalbankbestyrelsens seneste Forhandlinger erfares, at Filialbankbygningernes Indretning i Flensborg skulle foretages i tilstundende Sommer, ifølge et af Conduct. Thielemann udarbeidet Forslag; at der med Hensyn til et fra Borgerrepræsentantskabet i Aalborg indkommet Andragende om Oprettelse af en Filialbank sammesteds er svaret: at Banken ikke for Tiden kan indlade sig paa flere Establissementer af den Natur, og at Procurator Jngerslev har erholdt fast Ansættelse som Revisor og Kassecontrolleur ved Bankcontoiret i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-04-19
Aarhuus. J Fredags afbrændte i Nørre-Riis tog sammenbyggede Gaarde, der laae tæt ved den saakaldte Niels Ebbesens Eeg, som ogsaa angrebes af Luerne, hvoraf dens Stamme bærer tydelige Spor, men ved en hidbragt Sprøite lykkedes det at redde dette historiskmærkværdige Træ. Den ene Gaards Beboer mistede Alt hvad han eiede, med Undtagelse af hans Creaturer, og for Beboerne af den anden brændte endeel aftorsken Korn, Klæder, Linned &c. Angaaende Aarsagen til Jldens Opkomst er endnu Jntet opdaget. Ifølge skeet Angivelse var i Gaar det herværende Toldvæsen, ledsaget af Herredspolitiet, paa Jagt efter forbudne Brændeviinstøier i Yderup, men kom tilbage igjen uden at have gjort nogen Fangst. For nogle Dage siden har Formanden for Sogneforstanderskabet i Storring Pastorat attraperet en Bissekræmmer i Høver By og frataget ham hele hans Kram, hvis Beløb, der er vurderet til 70 a 80 28, Anholderen. har skjænket til Storring Sogns Fattigkasse. Forlangte Jndrykkelser. Forrelodigt Raad til Raceelskerne i den Dalgas'ske Brevsag. Det Simpleste som Sandsynligste er at antage, at Hr. Dalgas selv er Forfatter til det sammense Brev, indtil han, som bekjendtgjorde det, angiver Forfatteren, da det ikke kan antages, at han af Skaansel og Delicatesse fortier Navnet, efterat have med Hr. Wulff paapeget, at det var en adelig Godseier, og den Sidste tillige, at det var en af den høiere Adel, fordum Militair, og boende i Nærheden af Horsens, hvorfor en Saadan i Horsens Avis har fralagt sig samme, og opfordret ham til at navngive Forfatteren - hvortil Hr. Dalgas iforveien gjentagende Gange var opfordret. Dhrr. Bøgild, Sognefoged Pilegaard, Lægdsmand Petersen, den saakaldte Bondeven og Bonden fra Øerne, som ville have Brevskriveren honoreret, kunne nu imidlertid ansee Hr. Dalgas med Rette som Brevets Forfatter, indtil han efterkommer en saa rigtig og billig Opfordring som den, at navngive Samme, og de kunde derfor saalænge classificere ham iblandt de Bæster, hvoriblandt de nævnte Herrer ville have Brevskriveren indrangeret, samt behandle ham med Medailleuddelingen eller Andet, som de, efter deres Skjøn og Yttringerne, finde passende og rigtig, og ville unde Brevets paapegede Forfatter. Hr. Dalgas kan jo, naar han vil, undgaae dette, og befrie sig fra at staae i Baasen med de uvane Bæster og modtage de tiltænkte Gaver og Udmærkelser, ved at navngive og bevise hvem Brevskriveren er, og da faae ham i sit Sted. Saaledes faaer Enhver hvad der tilkommer ham efter Omstændighederne. En virkelig Ven af Bonden, af alle Stænder og af Sandheden, men ingen Bondeophidser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-04-19
Til den anonyme Jndsender i Fyens Stifts Adresseavis af 46. Motto: Enhver indrømmer, Som rigtig dømmer, At saadan Adfærd sig ene sømmer Den kaade Dreng. Og nu vil jeg sige Dig, lille Ven, Hvad til Belønning Du ærlig fortjente, Jfald Du en anden Gang gik henOg saa uhøvisk Dig betjente udaf Din plumpe Kaadhedspumpe. Du skulde have Riis paa Din bare Rumpe - Saa straffes Børn. (Gl. Sang af den Frisindede.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-04-19
Jndsenderen af Jnseratet angaaende Dalgas har ventelig ikke læst Tillægsbladet til No. 31 af Aarhuus Avis, og er altsaa heller ikke bleven opmærksom paa, at det Angreb, den Adelige paa Hans Wulffs Vegne har gjort paa Dalgas, kun har bevirket, at Ædlingen Hans Wulff selv har tilretteviist den høie Adelige og ladet Dalgas vederfares Retfærdighed. Sagens rette Sammenhæng er nu klart, for den Upartiske. Hvis en Spasmager vilde have holdt Dalgas for Nar, – da har han skudt forbi, og dersom Spasmageren skulde være samme Person som Jndsenderen, eller Jndsenderen, een af Hiins Spytslikkeres Beslægtede, da – ja da vil han finde, at om der endog kan være forskjellige Meninger mellem Bondens Talsmænd, ville de dog Alle Bondens Vel, – og det vil baade Dalgas og Hans Wulff. Sporet, da er det jo vel bekjendt: at Langelænderne ikke Hvad angaaer, at de gode Langelændere trave i ere dorske, tvertimod de antage at Jndsenderens Rosinante halter. – Vel kunde de ikke følge Mænd som Dalgas eller Hans Wulff, men de ere eiheller vante til Prygl, ansee eiheller Stænderne for Snavs, de glæde sig ved at der allerede er virket Noget – de vente Mere - og de ville virke hvad de formaae. Derfor sige de: Leve Kongen! Leve Stænderne! Leve Dalgas, Hans Wulff, Leve alle Bøndernes Talsmænd, Langeland, den 3die April 1842. Flere Langelændere.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-04-19
Bekjendtgjørelser. Aar 1842, Mandagen den 4de April, blev i den kongl. Landsoverret i Viborg afsagt Dom i Sagen af 11 Cancelliraad, Borgemester og Byfoged Rahbek i Fredericia, contra: Examinatus juris Valeur i Nørrebjerth. og saaledes: kjendt for Ret:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-04-19
De paaankede, af Contracitanten, Exam. jur. Valeur, imod Hovedetanten, Cancelliraad, Borgemester og Byfoged Rahbek i den under Sagen omhandlede, i Bladet "Jyllandsposten, af 48 for Aaret 1839 indrykkede Artikel fremførte, ovenfor udhævede fornærmelige Udladelser, mortificeres, og bør Contractanten for sit i saa Henseende udviste Forhold bøde 50 Rbd. Sølv til Veile Amts Fattigkasse, samt være den i Forordningen 27de Septbr. 1799, 20 fastsatte Censur undergiven i 1 Aar. Saa bør Contractanten og betale det Hovedcitantens befalede Sagfører i første Jnstants tilkjendte Salair, samt i Salair. til Hovedeitantens bef. Sagfører for Overretten, Procurator Holm, 20 Rbd. S., hvorimod Processens Omkostninger iøvrigt for begge Retter ophæves. At efterkommes inden 8 Uger efter denne Doms lovlige Forkyndelse, under Adfærd efter Loven. – Hvilket herved bringes til offentlig Kundskab i Overeensstemmelse med Frdn. af 27de Septbr. 1799 § 20. Justitscontoiret i den kongl. Landsoverret i Viborg, den 9de April 1823. Leth.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-04-19
Cheatret i Aarhuus. Til Benefice for Hr. Thorstensen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-04-19
Onsdag Aften: Gabrielle de Belle=Jsle. Drama i 5 Akter. Derefter, Mikkels Kjærlighedshistorie i Paris. Vaudeville Monolog af H. C. Andersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-04-19
NB. Næste Forestilling gives paa Søndag. J. Müller.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-04-19
Jfølge Vedkommendes Begjæring, og i Medhold af den kongl. Landsoverrets Udnævnelse af 2den dennes, have Undertegnede, som Opbudsmænd, taget Handelshuset M.A. Kierkegaard & Søn i Horsens dets Boe under Behandling til Fyldestgjørelse for Husets Creditorer, hvilket herved ifølge Placaten af 10de April 1841 bekjendtgjøres. Horsens den 4de April 1842. Wm. Schytte. Chr. Hierrild.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-04-19
Løverdagen den 30te April førstkommende, Kl. 9 Formiddag, lader Vedkommende, formedelst Gaardsalg og Bortflytning, ved Auction i Gaarden Cathrinelund paa Ørritzlev Mark, bortsælge Ind- og Udboe, Kreaturer, Vogne, Plouge, Avls- og Gaards=Redskaber m. m., deriblandt 6 a 8 Heste, hvoriblandt 2 Folhopper, 24 Qvæg hoveder, Faar, Sviin, deriblandt en Soe med Grise, 3 beslagne Vogne, 4 Plouge, 4 Harver, Seletøier m. m.; endvidere noget røget Flæsk, Rug Byg, Vinterhvede, Erter, m.m. - Hvilket herved bekjendtgjøres. Woer og Rim Herreders Contoir i Horsens, den 17 April 1842. Bernth.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-04-19
Tirsdagen den 26de denne Maaned, Kl. 8 Morgen, bliver, efter Begjæring af Gartner Koch paa Frysenborg, foretaget Auction over endeel ham tilhørende Qvægbesætning, bestaaende af 50 Køer, 2 Tyre, 3 Sviin, nogle Faar og Kalve, samt over en Deel Meieriredskaber, noget Indboe og nogle Oste. Conditionerne ville blive bekjendtgjorte ved Auctionen, der afholdes paa Gaarden Kokkesminde ved Frysenborg. Lysthavende indbydes. Skanderborg, den 9de April 1842. Blichfeldt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-04-19
Efter Overeenskomst med vedkommende Auctionsret, lader undertegnede ved offentlig Auction, Løverdagen den 23de April næstkommende, Kl. 10 Formiddag, bortsælge paa min Gaard, 20 Stkr. Faar med Lam, circa 100 Traver Tag, en stor Deel Bøge=, Klov- og Knippel=Brænde, nogle Favne Træskotræe, noget Ege Bygningstømmer, nogle paa Roden staaende Egetræer, en Deel nedsaltet Faar= og Bede=Kjød, noget Rug og 2radet Byg, samt Boghvede, med meget mere. Credit gives ifølge Conditionerne, som ved Auctionen vorde bekjendtgjorte. Tvilumgaard, den 6te April 1842. W. Pettersen.