JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-02-23
Nederrhin, den 1 Febr. Naar man har seet Frantsosernes nu værende Posttion ved Dusseldorf, maae maa tilstaae, at den er saa fast, at den endnu overgaaer Forskandsningerne ved Maynz. Den gaaer imellem Landsbyen Fich og Gaarden Neuhof indtil Rhinen, derfra indtil Thade ved Dusselbach, og bestaaer i denne korte Strækning af 8 sammenhængende Redouter. Derfra løbe igien Forskandsningerne uden om et Par Landsbyer og gaae i en Bue lige til Rhinen. De kunne rumme nogle hundrede Kanoner og en Armee af 36000 Mand. En gene og Markerne der omkring kunne sættes under Vand. General Lefevre har og virkelig ladet Bekken, som ved Bruckerporten løber i Rhinen, tildæmme. Skal man altsaa angribe Forskandsningerne under en Oversvømmelse, maae først Veyene ved Brackerhof, Gadenberg og endog Kaiserswerth selv indtages.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-02-23
Bonn, den 2 Febr. Frantsosernes Opførsel, siden de kom hertil anden Gang, er meget slettere, end den var før. Deres Fordringer blive Dag for Dag stærkere, mange af deres Kommissariers Tyverier meere aabenbare og uforskammede, idelig hører man ny Udsvævelser, som den gemeene Soldat tillader sig.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-02-23
En gemeen Dragon, som efter Sigende skal i Kreusnach have slaaet sig igiennem 5 Blankensteiner Husarer, og nedlagt 3 af dem, fik sidste Løverdag her paa Torvet af General Ernauf til Foræring en prægtig Sabel, der var sendt fra Paris, og han blev erklæret værdig til at beklæde en Officeers Plads, hvis ikke Loven udelukkede ham derfra, siden han hverken kunde læse eller skrive.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-02-23
Koblenz, den 27 Jan. Jmellem Østerrigerne og Frantsoserne er for nærværende Tiid meget god Forstaaelse. Til Beviis herpaa kan ikke allerne den Omstændighed tiene, at det her værende Generalitæt blev for nylig indbudet af de Keiserlige til et Bal paa hiin Side Rhinen, hvori de og toge Deel, men endog følgende Tildragelse: Adskillige med Frugter ladede Rhinskibe bleve paa deres Fart op af Strømmen overfaldne af heftige Modvinde, der dreve dem tilbage og nødte Kudskerne til at afskiere Rebene, hvori Hestene trækkede. Fartøierne, som nu bleve overladte til den stridig løbende Strøm, landede ved Neuwied, hvor de bleve meget vel modtagne af de Keiserlige, og efterat Stormen var overstaaet, frigivne med Mandskab og Ladning.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-02-23
Warschau, den 3 Febr. Udførslen af Levnetsmidler, Hornqvæg og andre Nødvendigheder, der hidindtil har været forbudet i de ny Russiske Provintser, er nu igien blevet tilladt, og der ere i Følge deraf allerede adskillige Transporter afsendte derfra.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-02-23
London, den 5 Febr. I Henseende til Freden anstille vore Tidender adskillige Betragtninger, som de i sær grunde paa den Franske Regierings Erklæring, hvori forsikres, at den har tilbudet Fred, men at man har paa alle muelige Maader og under ubetydelige Paaskud søgt at undslaag sig derfor. De meddeele og Beregninger over, hvormeget vi allerede have tabt ved Krigen. Andre søge at vise, at vil ere i stor Fare i Henseende til Vestindien, o. s. v. Dog stemme de fleste overeens i at opmuntre paa det eftetrykkeligste til Fred. I Henseende til de nylig meldte Fornærmelser mod den Kongelige Familie kan man endnu tillægge, at, foruden det at en Steen fløi ind i Kongens Vogn, slog Glasset i Stykker, og beskadigede Dronningen, skiønt ubetydelig, blev og en bag paa Vognen staaende Lakenstærk saaret ved et andet Kast. Alle Undersøgelser for at udfinde Ophavsmanden til disse skammelige Gierninger have hidindtil været frugtesløse.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-02-23
Af den Spanske Flaade skulle 6 Linieskibe og nogle Fregatter gaae til Øen Havannab, og Frantsoserne skal have sendt nogle Skibe til Vestindien.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-02-23
Gouvernementet har nu fattet den Plan at afsende de til Vestindien bestemte Tropper i enkelte Divisioner, ligesom de blive færdige. J Portsmouth ere 11000 Mand ankomne, og ere ved god Helbred, Man har og Grund til at haabe, at Formodningen, om Flaadens hurtige Ankomst vil giøre Nytte i Vestindien, i det at Victor Hugnes skal derved allerede være bevæget til at opgive Erobringen af Grenada, og have trukket alle sine Tropper sammen i Guadelouve. Dog har han derved blottet Plantagerne meget i Grenada, da han har taget de fleeste af Negerne med sig.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-02-23
Fra St. Vincent skrives under 9 Dec. at uagtet man der har 2000 Mand regelmæssige Tropper og 1000 sorte Jægere, og Fienden allene bestaaer af 400 Frantsoser og ligesaa mange Chariber, har dog Engellændernes Forfatning ikke forbedret sig siden October Maaned. Man troer, at det kommer deraf, at Kommandeurerne have befaling fra Gouvernementet, at de ikke maae vove noget Angreb, førende Forstærkningen under Admiral Christian ankommer.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-02-23
I Antiqua har et Jordskielv i Decbr. Maaned omstyrtet nogle Huse. Der skrives og sammesteds fra under 19 Decbr. at Chariberne ere Slagne i St. Vincent, og at alting der nu er roligt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-02-23
Tidenderne fra Whitehaven indeholde tre Sider fulde af ulykkelige Tilfælde, som de sidste heftige Storme have foraarsaget der i Egnen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-02-23
J Morges fik man her den Efterretning, at en Engelsk Fregat skal være taget ved Dardanellerne af 3 Franske.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-02-23
De neutrale Skibe, som fare imellem Dower og Calais, er det forbudet at føre Passagerer til Frankerige.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-02-23
Efterretningerne angaaende den Skade, der skede, da Krudemøllen paa Hounslow Hede fløi i Luften, vare som sædvanlig meget overdrevne. I Hounslow ere kun nogle faa Huse beskadigede. Man ansættet nu og Eierens Tab allene for 1500 til 2000 Pund Sterling.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-02-23
Paris den 4 Febr. Det tvungne Laan har meget god Fremgang, og bringer store Summer ind. Direktoriet har befalet Departementsforvaltningerne at nedsætte de alt forhøie Ansætninger ved det tvungne Laan, og forhøie dem, der ere for lave. Samme har og anordnet, at deres Navne, der giøre Forestillinger mod deres An sætning, skulle trykkes. Dette skeer i den Hensigt, at ingen paa en underfundig Maade skal unddrage, sig sin Skyldighed.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-02-23
Direktoriet gav den 30 Jan. den ny Toskanske Gesandt, Hr. von Orsini, offentlig høitidelig Audients. Man forsikrede hverandre og Venskab og Neutralitet. Lareveillere sagde blandt andet i sit Svar, at den Franske Republik ynskede at see Fredens Oliegreen herske over alle Riger, og den vilde lagttage sine Alliancer med en Redelighed, der skulde ligne den Kraft, med hvilken den agtede at bestride sin Friheds og Uafhængigheds Fiender. Direktoriet har foræret General Jourdan 6 meget smukke Heste, Ridetøi, en prægtig Sabel og et ParVersaillev Pistoler. Det har og bestemt Udmerkelsestegnene for Generalerne og de øvrige Stabsofficerer efter deres forskiellige Uniformer, saavel i Henseende til Kiolen, som Skierf, Qvaster og Fieder busk. Disse Udmerkelsestegn ere ganske nylig indførte efter den ny Statsdragts Plan, og ville ventelig og have Jndflydelse paa Subordinationen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-02-23
Det officielle Blad melder, at Armeerne nu have Overflødighed af alt det Fornødne, og at der ogsaa paa det Beste er sørget for Fremtiden. Chouanerne vare nylig saa forvovne, at de viiste sig i en af Forstæderne ved Rennes, men de bleve snart igien fordrevne. En Officeer i Vendeen giver Efterretning om en i Skoven ved Pontujan forefaldet Fægtning, i hvilken Charette, der efterhaanden mister alt fleere Folk og bliver stedse snevrere indslut tet, fegtede fortvivlet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-02-23
Man har i en her nylig udkommet Almanak endnu adskillige deels forhen bekiendte, deels ubekiendte Anekdoter om den udleverte Printsesse og hendes afdøde Broder: En af hendes Kammerfruer, Frue Lambriquet, døde og efterlod sig en voxen Datter, ved Navn Ernest. Dronningen bragte denne Pige til hendes Datter og sagde Du skal være denne Piges Moder. Saasnart den sangne Printsesse fik at vide, at hun skulde udvexles, spurgte hun strax efter hendes Frnest. J Revolutionens første Aar, da Printsessen var 11 Aar gammel, kommunicerede hun første Gang, og skal have grædt meget derved, da hun efter hendes Tante Elisabeths Exempel var meget andægtig. Den 14 August blev hun tilligemed sin Moder, Broder og Printsesse Elisabeth bragt til Temple. Efterat Dronningen var kommet bort derfra, vare Printsessen og Eltsabeth sammen; de fik ingen Lys, men maatte stedse sidde i Mørke. Engang saae Printsessen en Skildvagt slaae Jld med et Fyrstaal, for at tænde sin Pibe; hun havde aldrig før seet denne Maade at giøre Jld paa af Forundring og Glæde raabte hun til Skildvagten: Ak, hvor lykkelig er J. at J saaledes kan faae Jld, Vel svarede Soldaten hende intet herpaa, men hvor studsede hun ikke næste Morgen, da hun fandt hans Fyrrøi i behørig Stand henlagt paa et Sted, hvor hun kunde tage det. Endnu er dette Fyrtøi hende klært, der dengang rørte hende saa stærk, og hun gjemmer det som et Beviis paa dets forrige Eiermands Medlidenhed og Ædelmodighed.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-02-23
Koursen paa Hamborg er 39500 a 39000. Amsterdam 1 3/4 22. Genua 19500. Madrit og Cadix 2000. Louisdøret 5450, 5510,5460. - St. Domingo Kaffee 340 Livres. Hamburger Sukker, 335 L. Marsiliansk Sæbe 215 L. Lys 130 L. Pundet, Frankfurt, den 9 Febr.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-02-23
Fra Manheim meldes, at de Keiserlige Officierer have faaet Ordre at holde sig færdige til et nyt Feldtog, at afskaffe deres Vogne og betiene sig af Pakheste. Ligesaa krigerisk seer det ud i Neuwied; der ere ikke allene opkastede Batterier uden for Staden, men endog gjorte Forskandsninger i samme. J Koblenz skulle allerede mange Tage være afrevne af de Huse, der ligge ved Rhinen, og Kanoner opstillede paa dem.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-02-23
Semlin, den 25 Jan. Pesten er her i Egnen for saavidt ophævet, at mannu med første vil ophæve Sperringen og tilstæde Omgang med alle de Steder, der forhen syntes mistænkelige.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-02-23
Jtalien, den 27 Jan. Efterretningen om at Fiendlighederne og her vare ophævede, bliver ikke stadfæstet. Tvertimod ere den den 16de forefaldne Fegtninger imellem Forposterne ved Ceva, og et Detachement Piemontesiske Tropper, har ved Bostel optaget en Fransk Post paa 25 Mand, hvoraf dog de fleste ere undløbne. I Vado ere mange Skibe ankomne med Kanoner og til Ventimiglig 2200 Mand Tropper for den Franske Armee, General Scherer er i Nizza og exercerer sine Tropper daglig. Den Østerrigske Armee har og nylig faaet Forstærkning fra Rhinen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-02-23
London, den 2 Febr. Vor Nationalgield angives nu at være 322 Millioner 50584 Pund Sterling: deraf udgjør Renten aarlig 12 Millioner 213912 Pund Str. Kunne Renterne kun blive betalte, saa er der nok ikke at tænke paa Kapitalens Formindskelse: Parts, den 1 Febr. Man har nu liden Haab om Fred, og det sees tydelig, at det ikke var Pitts Alvor at skaffe Engelland, Fred, men hvad han deklarerede, var kun for at berolige Folket for en Tiid. Der siges og, at de Frede forslag, det Kongelige Danske Hof har gjort Keiseren, paa vor Republiks Vegne, skulle være ganske forkastede. Altsaa vil Krigen udentvivl blive fortsat af yderste Kræfter. Vi belave os derfor paa at aabne Feldroget ved Rhinen til Foraar med 300000 Mand.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-02-23
J denne Henseende ere og alle Overdaadigheds Heste saavelsom hver 30te af alle Borger= og Bønderheste satte i Requisition.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-02-23
Riga den 23 Jan. De fremmede Rugspekulantere, især i Hamborg, og Lübek, som havde i Sinde at berige sig paa den Fattiges Bekostning, maae nu ved Vaabenstilstanden, see deres Anlæg ganske forstyrrede, da Kornpriserne i Holland ere overordentlig stærk faldne. Endeel Kommissioner, som her vare givne til at opkjøbe Rug, ere igien kontrammanderte.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-02-23
Stokholm, den 6te Febr. Kornmangel og dyre Priser havde i nogle Pommerske Stæder givet Anledning til adskillige Uordener.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-02-23
Efterat nu alting i Staden Barth er bragt i Orden, er en stærk Kommando med Kanoner marcheret til Grifwalde. Jmidlertid haaber man her, at alting allerede skal være billagt ved de gode Forholdsregler, man har taget, og ved at forbyde Kornudførsel.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-02-23
Kiøbenhavn, den 12 Febr. Landmarskalk Bülow fra Meklenburg er i disse Dage ankommet hertil.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-02-23
J sidstafvigte Aar ere i Riga ankomne og udgaae de 121 Danske Skibe. Siden den 29 Jan. ere kun 14 Skibe gaaede igiennem Sundet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-02-23
Under 5te Februarii er den hidtilværende Cancellist ved Depeche= og Archiv=Forretningerne i Søe=Etatens Bogholder= og Depeche=Contoir, Henrich Christian Kilde, allernaadigst udnævnt til Archivarius ved SøEtatens Archiver.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-02-23
Jndsendt, Saa ubegribelig og frappant som Byefoged Langes inqvisitoriske Expedition maatte forekomme enhver, saa moerende og tilfredsstillende er Maaden, hvorpaa han affærdiger den, der i disse Aviser har søgt at bringe Bevæggrundene til dette selsomme Foretagende i Undersøgelse. Jndsvøbt i Dyd og Retskaffenhed, som i en gammel Sloprok, træder han frem i al Mag, og efter i et ziirligt Sprog at have gjort de respective Læsere en lille Compliment, fortæller: at da det nu eengang er hans Viis aldrig at svare nogen Anonyme, saa kan han ikke i nærværende Sag giøre Publikum rede for sin Handlemaade, med mindre Forfatteren til de Ubetydeligheder og Genieproducter, 3) de maaskee i denne Anledning kan have læst, var navngivet, hvilket Navn han dog ingenlunde attraaer at vide. Som Elsker af Litteraturen udsætter han en Præmie af aatte Skilling for den heldige Pen, der frembringer noget bestemt uheldigt. Derpaa skralder han engang over den erholdte Seier, og - fløiten er Hans med sin Rangle. Bravo! Fremlyser ikke den ædleste Selvfølelse og reeneste Uskyldighed af denne roelige, pudseerlige og spøgende Adfærd, *) Skulde det ogsaa virkelig være Alvor, om nogen paa det samme fornærmede hans Ære, Hvad giør Navnet til Sagen, Sæt engang, det var Peder Udkiel Aarsagen hvorfor nærværende Forfatter ikke nævner sig er denne, at han er alt for undseelig til at rose en stor Mand lige i Øinene. *) Skiøndt jeg just ikke nylig har gjort nogen heldig Finantz operation, vilde jeg dog givet aatte Skilling til at Bye, fogden ikke havde betient sig af dette Udtryk til at betegne sin Foragt med; da sligt lettelig giør ham mistænkt for at have fælles Sentiments med Asmus's Esel Ved Tallotteriets 553 Trækning i Wandsbek udkom Nr. 51, 83, 43, 3, 60.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-02-23
Avertissements. Jos J. Jørgensen Gartner her i Staden, er som sædvanlig de brugeligste Sorter Haugefrøe at bekomme for billig Priis.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-02-23
Hvor 3de smukke Værelser i Midten af Byen beliggende, c. er at faae til Leie, anvises her fra Adresse=Contoiret.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-02-23
Tos Giestgiver Thun i Ribe faaes M. L. A. T. som sædvanlig, de fleeste hugolige Slags Haugefrøe. Sammesteds modtages og Lærreder etc. til Bleeg, ordin. Lærreder baade af Brede og Fiinhed koster 2 Skilling dansk Alen at blege, men meer end almindelig fine eller brede, Lærreder, saavelsom Dreyeler etc. i Forhold meere, og da den bedste Blege-Tiid, bekiendt nok, er til Julii Maaned, saa er det i alle Henseender önskeligt, at det som skal bleeges, betid vorder indleveret. Endnu anmeldes, at ovenmeldte Steds an viises tilkjöbs en god, let, og i alle Henseender vel conditioneret Viener-Reile-Chaise til 4 Personer.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-02-23
Hos Jøden Simon Joseph von Essen, boende i Danne 2 markes Gade No. 340, er at bekomme god Haders leber Snuf=Tobak, a 24 s. Pundet, og ligesaa i smaae Qvantiteter.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-02-23
Hos Gartner Ketter paa Tyrsbech er alle Slags friske, Hauge=Frøer at faae tilkjøbs for billigste Priiser.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-02-26
Paris, den 4 Febr. Kort for den ny Toskanske Minister havde sin Antrædelses Andients hos Direktoriet, lastede Udgiveren, af Journal des hommes libres, Carl Daval, med megen Bitterhed Traktaten med Toskang, og foreslog, at man burde sige den ny Gesandt fra dette Hof, at han inden tre Dage skulde rømme Landet og melde Storhertugen, at da han var deres værste Fiendes Broder, kunde han ikke vente Fred med Frankerige, uden Keiseren gjorde Fred. Men skulde han blive ved at fortsætte Krigen, vilde de give deres Admiraler Ordre at opbrænde Havnen ved Livorno, rykke ind i Toskang, og føre det prægtige Gallerie i Florenz, det kostbare Bibliothek og alle andre Rigdomme til deres Museum i Paris.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-02-26
Fortsættelse af Efterretningerne om den Franske Printsesse. Medens hun var i Temple, blev hun temmelig velforsynet med Linnet, Silkestrømper og Silkeklæder. Hun fik og gode Bøger at læse, og havde Papiir, Bliant, Tusk og Pensler. Hun havde en Gied og en Hund, som hun holdt meget af. Haabet om at komme snart til Wien, opmuntrede Hende meget. Udvexlings underhandlingerne begyndte i sidstafvigte Julii Maaned. Østerrige havde først budet en Sum Penge for hende, men det blev afslaaet. J August skede de første Forslag desangaaende i Basel. Underhandlingen var langvarig og vanskelig, og der blev ved samme Leilighed ofte talt tillige et Ord og Freden. J November Maaned ventede man hver Dag hendes Befrielse, indtil Græve Carletti gjorde sit bekiendte uforsigtige Skridt; ved sin Heftighed opvakte han Mistilliid hos Direktoriet. Prinsessens Frihed, at lade en og anden komme til sig, blev nu noget indskrænket. Da Carletti blev afskediget, kom en Gaa devise ud, der temmelig tydelig stiklede paa hans Kierlighed til Printsessen, og hvoraf Jndholden omtrent var følgende: Jeg er fød i Florenz og var i 6 Maaneder Minister i Frankerige, men det er nu forbi Jeg havde republikansk Tænkemaade og kunde finde mig i alt, hvad her gik for sig. Men ligesom fordum Akteon, der kastede sit vanhellige Øie paa Diana, blev sønderrevet af Hunde, saa blev jeg og straf set for den Forvovenhed, at jeg interesserede mig lidt mere for den unge Printsesse, end jeg burde. Omsider blev Dagen til hendes Afreise fastsat til den 18 Decbr. Hun trøstede de Personer, hun havde omkring sig, dermed, at de maaskee igjen kunde vente at komme til Paris. Hun lod sig endnu samme Dag see i Haven og hilsede de Folk, der i de tilgrændsende Huse saae ud af Vinduerne. Det hun bragte med sig fra Frankerige, men som blev igien sendt tilbage, var af nogle Millioners Værdie.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-02-26
Om Tempeltaarnet gives i denne Almanak følgende Efterretning: Det har sit Navn af Tempelherrerne; under Philip den Smukke gik Hovederne for denne Orden paa en ulykkelig Maade til Grunde. Siden kom Bygningen i Maltheserordenens Hænder, og ligesom Ordenen tiltog, blev den og udvidet, saaat da den bellige Ludvig tillod Kong Henrik af Engelland, at reise tilbage fra Gascogne til Engelland over Paris, og overlod til ham selv, enten han vilde logere i Palaiet eller i Temple, valgte han det sidste Sted for sin Rummeligheds Skyld, og beværtede Ludvig der paa det prægtigste. Forfatteren erindrer ved denne Leilighed et Jndfald af en Chineser, der engang sagde: J holde Eder lystige og ere ikke bange for at dandse paa det Sted, der engang vil blive Eders Venners og Børns Grav. Hele Bygningen er meget antik. Man kommer først ind i en Gaard, hvor Kokkenet er og de dertil hørende Folk boe. Der er og Vagtstuen; medens Ludvig TI var i Taarnet, og nogen Tild efter hans Død stode der og 2 Kanoner, der vare stillede mod Indgangen. Derfra gaaer man ind i en anden Gaard, hvor der er en Have og nok en Vagtstue. Endelig kommer den tredie Gaard, hvori Taarnet staaer imellem nogle Træer. Rundt om det ere der høie Mure og store Skoder for alle Vinduerne. Taarnet er me ger høit, oven paa det er en Gang, hvorfra man kan oversee Paris. I Sommeren 1793 saae man Dronningen nogle Gange gaae der; hun besaae og derfra Exekutionspladsen. Taarnet har 4 Sidetaarne. Bygmesteren hede Hubert; han var Tempelherrernes Skatmester og døde 1222. Den kongelige Skat blev og gjemt der. Ved Taaruet staae et forhenværende Kapell, hvor mange Store ere begravede. Der er og en Vaa stue, samt en smuk Sal, hvor Kommissarierne forsamlede sig. I den underste Etage er et stort mørkt Værelse, hvori Ludvig VI tilbragte sine sidste Dage. I anden Etage var Dronningen, Elisabeth og Børnene.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-02-26
Fankfurt, den 9 Febr. En vis i Krigen ikke indviklet Magt har ladet forespørge hos et herværende Handelshuus, om og i hvor stor Mængde man derfra kunde faae Krudt, De Østerrigske Armeer ved Rhinen faae ny Forstærkninger af 30000 Mand. Der bliver ligeledes i store Quantiteter ført Munition til Armeerne.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-02-26
Cölln, den 5 Febr. Endnu leve vi her i den ubehageligste Uvished, enten vi kunne giøre os noget Haab om Fred, eller vi maaske have ny Fiendtligheder at vente. For nærværende Tiid er her temmelig roligt; Handel og Vandel gaaer taalelig, og Skibsfarten, i det mindste ned efter, er stærk.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-02-26
Bonn, den 9 Febr. Man kan nu næsten ikke længere tvivle om et nyt Feldtog. Frantsoserne ruste sig meget stærk dertil, Bønderne her fra Egnen maae gaae 13 til 14 Mile, for at arbeide paa Forskandsningerne ved Coblenz.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-02-26
Haag, den 13 Febr. Her hverves Matroser paa alle muelige Maader. For at lokke Folk til at tage Søetieneste er endog indrettet et Lotterie af 1000 Lodder, hvori de 3 største Gevinster ere 2500, 1500 og 1000 Gylden. De, der saae disse Gevinster, have desuden den Fordeel, at de ikke kunne vinges til at tiene. De, der faae de 3 næste Gevinster paa 500, 4000 og 300 Gylden, have Tilladelse at skaffe en anden Mand for sig, men de øvrige 994 maae taae Tieneste som Matroser. Den ringeste Gevinst er 5 Gylden.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-02-26
Wesel, den 13 Febr. Breve fra hiin Side Rhinen, saasom fra Cleve, Kalkar, Rheenberg, o. s. v. tale om et stort, vigtigt og almindeligt Foretagende, som i Morgen ved Middagstild skal paa een og den samme Time udføres over hele Provintsen. Cantonsadministrationerne have derfor ladet Breve afgaae til alle Municipalitæter i Stæderne og paa Landet, hvilke i Midten ere forsynede med Nationalseglet og paa begge Sider med Kantonsadministrationens, og have følgende Udskrivt Aabnes ikke førend en 14 Febr. om Middagen, i Overværelse af 2 Vidner. Efter Forlydende skulle og saadanne forseilede Breve, der skulle brydes samme Dag og Time, være sendte ud af Landet til Holland og i det Cöllnske, følgelig formodentlig til alle de Lande, der ligge imellem Maas og Rhinen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-02-26
Prag, den 7 Febr. De smitsomme Sygdomme i Slavnien vedvare desværre endnu stedse. Den i Følge deraf trækkede Sundhedskordon indeholder henved 500 i Form af et Telt af Rør bygte Vagthytter, og i hver af dem ligge 5 Mand. Peterwarden er ganske sperret, og man har overhovedet gjort saa gode Anstalter, at Smitten neppe skal kunne udbrede sig videre.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-02-26
Paris, den 8 Febr. Fra de vestlige Egne har man Efterretning, at Charette bliver stedse forfulgt af en meget virksom Trop Republikaner, saa hans Fodfolk har forladt ham, og han selv maae strøise om fra et til anden Sted med sit Rytterie.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-02-26
Den Franske Flaade i Cadix er i Begreb med at løbe ud.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-02-26
Koursen paa Hamburg er 40000 a 40500. Louisdorer 5580 a 5625 Livres.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-02-26
Frankfurt den 13 Febr., Frantsoserne fare fort med at forskandse sig ved Me selen, og de Keiserlige giøre det samme paa deres Side paa Hunderyggen. Begges Forposter ere kun en Miil fra hverandre. Midt i Martii Maaned skal den Sachsiske Kontingent 10000 Mand først bryde op og marchere til Rhinen. Frantsoserne trække sig meget stærk sammen ved Germergheim og Landan, saa man deraf skulde slutte, at Feldtoget skulde blive aabnet ved Martii Maaneds Begyndelse. De fleste Officerer, der ere ved den Franske Armee, blive afløste og andre satte i deres Sted.