JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1832-04-25
Jtalien. Efter Privatbreve fra Jtalien, som den bayerske Statstidende kalder paalidelige, er i Rom afsluttet en Tractat i 24 Artikler angaaende de anconitanske Anliggender, hvorved alle Parter siges at være blevne tilfredsstillede. Det er rimeligviis hertil, at det franske Blad Messager sigter, naar det fortæller, at Paven har givet sit Samtykke til Anconas Besættelse samt at denne Stad ikke rømmes af de Franske, før Bologna tillige rømmes af Østerrigerne, under den Betingelse, at de franske Troppers og Krigskibes Antal formindskes og at den trefarvede Fane nedtages fra de offentlige Bygninger. Denne trefarvede Fane, om hvilken Messager selv tilføier, at den aldrig burde have været opplantet paa Fortet i Ancona, har især været Paven, en Anstødsteen og man maae ogsaa tilstaae, at naar de Franske kom som Venner, var dens Opreisning paa Fortet en Bok - som det kaldes af Expeditionschefen og vel fornemmelig den Ting, der er bleven misbilliget af den franske Regjering og har foraarsaget Chefens Tilbagekaldelse som en Satisfaction for Paven. Forsoningen imellem Frankrig og Paven, saavelsom betingelserne for samme omtales ogsaa i en Skrivelse fra den italienske Grændse af 6te April. Man har, hedder det i samme, nu grundet Haab om at Spændingen imellem det franske og romerske Hof snart vil ophøre. Grev St. Aulaire gjør sig ivrig Umage, for at vinde Pavens Tillid og forsømmer ingen Leilighed til at bevidne det franske Ministeriums Moderation og Fredelighed. Han behandles ogsaa igjen i Rom med Udmærkelse og er atter indtraadt i de gamle venskabelige Forhold med det diplomatiske Corpses øvrige Medlemmer. Betingelserne, under hvilke Paven har tilbudet sit Samtykke, ere væsentlig de samme, som de ovenfor efter Messager anførte. Fra Paris meldes, at to Schweitzer-Regimenter organiseres, for at træde i Pavens Tjeneste og som sammes Commandeurer, nævnes General Courten og Oberst v. Salis, som begge før Julk=Revolutionen stode i fransk Tjeneste.
Aalborg Stiftstidende, 1832-04-25
Østerrig. Keiser Nikolaus's Manifest, hedder det i en Skrivelse, fra Østerrig, der bestemmer Polens tilkommende Skjebne, har vakt stor Sensation hos os. Det navnkundige Folk skal altsaa nu for Fremtiden ophøre selv at forestille Skyggebilledet af en selvstændig Nation, og det samme Kongerige, som Viener-Congressen kaldte til at være en selvstændig Stat, indlemmes nu i det russiske Rige som en integrerende Deel. Man anseer almindelig her denne Begivenhed for ulige vigtigere og følgerigere, end Anconas Besættelse af franske Tropper, thi denne Besættelse fremtræder kun som et forbigaaende Factum, hvis Varighed baade kan forkortes og forlænges ved diplomatiske Underhandlinger, medens derimod Polens Jndlemmelse i Rusland er en Act, hvis Tilbagekaldelse man ikke kan vente at opnaae paa samme Vei. Mon Europas øvrige Magter gjerne see denne gjentagne Forøgelse af Ruslands allerede umaadelige Geheet, Og Jngen af disse har dog vel mere Grund til Bekymring derover end Østerrig, som allerede indkneden af hiint Gebet, siden Moldan og Vallakiet bleve afhængige af Rusland, vil blive det endnu mere ved Polens Jndlemmelse. Forfatteren gaaer nu over til at betragte de merkantilske Tab, som Østerrig vil lide derved at Polen bliver en russisk Provinds og som vil forøge de Tab, Landet allerede har lidt i Henseende til sin levantiske Handel ved den store Jndflydelse, Rusland siden den sidste Tyrkekrig har faaet i hine Farvande og sidstnævnte Land. Hermed sætter han den glimrende Modtagelse i Forbindelse, som den nye engelske Ambassadeur har nydt ved Hoffet i Vien, samt de hyppige Conferentser, der finde Sted imellem Fyrst Metternich og den franske Gesandt, Marschall Maison, og slutter, at Østerrig vist nok for Øieblikket sætter høi Priis paa at vedligeholde en god Forstaaelse baade med England og Frankrig. J Anledning af forestaaende Skrivelse kan det bemærkes, at ogsaa i Paris har Rygtet gaaet om vigtige Depescher, fra Marschall Maison, hvori Østerrigs Misfornøielse med de seneste Forandringer i Polen omtales, samt at ogsaa fra England høres en Stemme, som mener, at Grev Greivil tage alvorligt fat paa denne Sag, naar Reformknuden er løst. Hvorledes, spørger denne, kunde baade den engelske og franske Premierminister saa bestemt forsikkre, at Viener-Congressens Bestemmelse angaaende Polen skulde vedblive i Kraft, og sammes Selvstændighed fremdeles vorde respecteret? Schveitz.
Aalborg Stiftstidende, 1832-04-25
J Canton Basel er atter udbrudt en Borgerkrig. Som bekjendt har Nogle af Landdistricterne i denne Canton besluttet at afsondre sig fra samme og navnlig fra Hovedstaden Basel, hvortil ogsaa Forbundet har givet sit Samtykke, medens derimod andre Districter ere blevne Hovedstaden tro Den 4de April fandt nu Stadens Øvrighed for godt at tilkjendegive Forbundets Repræsentanter, at den ansaae det nødvendigt at lade en Deel af Stadens Garnison rykke ind i de Districter, der endnu vare paa dens Side, for at beskytte disse. Repræsentanterne svarede, at de ikke selv kunde give Samtykke dertil, men vilde gjøre Forespørgsel hos den Forsæde havende Canton (Lucern). Uden at oppebie dette Svar lod imidlertid Regjeringen i Basel et Detaschement rykke udi ovennævnte Hensigt, men dette forbittrede Landskabets Beboere saameget, at samme Natten imellem den 6te og 7de blev angrebet af en talrig Skare, der ideligen forøgedes, i Nærheden af Landsbyen Gelterkinden. Fægtningen varede til Middagen den 7de da de baselske Tropper omsider nødtes til at trække sig tilbage.
Aalborg Stiftstidende, 1832-04-25
Blandede Efterretninger. Efter Keiseren af Ruslands Befaling er et nyt Bispedømme oprettet i Siberien, der hidtil havde Biskop tilfælleds med Kasan. J Siberien ere 603 Kirker og 109 Kirkesogne, hvis Menigheder bestaae af Nyomvendte, desuden findes der endnu 33500 Jkkekristne.
Aalborg Stiftstidende, 1832-04-25
Den 28de Marts døde en af Kants sidste Disciple: Dr. Lazarus Bendavid.
Aalborg Stiftstidende, 1832-04-25
Enkedronningen af Sardinien, Maria Theresia, er den 29de f. M. død i Turin.
Aalborg Stiftstidende, 1832-04-25
Jstedetfor Pastor Schultz, som ligger paa Hospitalet i Christiania af en Sygdom, som han, ved sin alt for store Anstrengelse paa Stortinget. - mener man i en Skrivelse, fra Trondhjem - har paadraget sig, er Greve F. Trampe udnævnt til Formand for det trondhjemske Videnskabernes Selskab.
Aalborg Stiftstidende, 1832-04-25
Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1832-04-25
Blandede Efterretninger. J det Kgl. Vidensk. Selskabs sidste Møde forelæste Etatsraad Werlauff, R. af D., om de gamle norske Kongers Kronning og Salvning.
Aalborg Stiftstidende, 1832-04-25
En Gen. Lützow, - Broder til Frikorpsets bekjendte Anfører, som er vor afgangne Gen. Ahlefeldts Svigersøn, er bleven Chef for den preussiske Krigskole.
Aalborg Stiftstidende, 1832-04-25
Skuespiller Cornet og Kone, som engang gave Gjæsteroller i Kjøbenhavn, afgaae fra det hamborgske Stads- til det brunsvigske Hoftheater.
Aalborg Stiftstidende, 1832-04-25
Nr. 5 af Afbildninger af danske Uniformer, forestiller en Overkanoneer i Sø=Etaten.
Aalborg Stiftstidende, 1832-04-25
Fra den 1ste indtil den 4de April incl. ere 25 Skibe, ladede med Korn, passerede gjennem Øresund, nemlig 9 til brittiske, 3 til hollandske, 7 til norske og svenske Havne; 1 til Antwerpen; de øvriges Bestemmelse var ubekjendt. Justitssagen anlagt imod Tugthuusfange S. A. Kagerup, for et paa sin Medfange, Morten Christiansen, forøvet Mord, er udførlig meddeelt i Collegialtidenden. Den er som Criminalsag ikke videre interessant og har ikke nogen synderlig psychologisk Mærkværdighed ved sig. Domfældte er en forhærdet Niding, et hæftigt og voldsomt Menneske, der behandlede selv gamle Mænd blandt sine Medfanger ubarmhjertelig, skjøndt han selv kun er 21 Aar gl. Den som han dræbte var 70 Aar gl., der ifølge Jnspecteurens Forklaring var en duelig og flittig Arbeider, hvis velsindede Tænkemaade i Arbeide og Orden Jnspecteuren har havt Leilighed til at bemærke. Sin Kniv havde Morderen slebet i det Forsæt at undvige og flygte til Slangerup for der at dræbe en Person navnlig Frederik Væver, der under den Sag i hvilken han (Kagernp) blev inddømt i Tugthuset, havde forklaret, at han har villet brænde hele Slangerup By af. Men da han indsaae, at Flugten vilde være vanskelig og Forsættet skuffende, besluttede han hellere at dræbe de Medfanger, der maatte vise sig som hans Fjender. Præsten har skriftlig forklaret om Kagerups Karakteer, at han betragtede enhver Forbrydelse mod Andre som Jngenting, men den mindste Forseelse mod ham selv som en strafværdig Forbrydelse. Aarsagen til Dradet forklarer Domfældte at have været Drillerier, Uskjeld o. s. v. Efterat han havde givet ham et vældigt Stik i Maven saa at han med et rædsomt Skrig faldt baglænd over Sengen, ilede han endnu til for at give ham tvende andre Stik, derpaa søgte han efter en anden Medfange for ligeledes at myrde ham, om ham han sære i Forhørt slet inet Ondt udste at sige. Efter sin fuldbyrdede blodige Gierning var han saa rasende at han, ifølge sin Forklaring, kunde have dræbt for Fode hver som havde nærmet sig. Strax efter slog han en fylding ud som førte til Mesterens Contoir og da en Mestersvend kom til, overleverede Domfældte ham Kniven. Han har ingen Anger viist endnu længe senere, heller ikke røbet Samvittighedsnag, men tvertimod i et af de første Forhør, yttret Fortrydelse med, hvis hans tilsigtede Offer ikke skulde være rigtig død. Da Dødsdommen blev ham forelæst bemærkede Actuarius ingen Yttring af ham, eller noget Paafaldende, uden et vist trodsigt Smiil, som var almindeligt, saa art han blev opbragt ). Ligesom ingen af Høiesterets Tilforordnede havde indstillet Domfældte til Eftergivelse af Livsstraffen, saaledes fandt ei heller Cancelliet Anledning hertil, hvorimod Straffen efter allerhøieste Resol. skal fuldbyrdes.
Aalborg Stiftstidende, 1832-04-25
Hals Skibsliste. Den 19de April indkom: A. Halvorsen af Christiansand fra Lillesand med Trælast. Den 20de afseilede: H. Christensen af Aalborg til Mariager med Ballast. A. Liberoth af Aalborg til Randers med Havre. I. Clausen af Aalborg til Huurup med Ballast. N. L. Frantzen af Langelandshov til Corsøer med f. Sild. N. Willadsen af Langelandshov til Bandholm med f. Sild. N. Jensen af Langelandshov til Vordingborg, med f. Sild. C. N. Heilskou af Aalborg til Kbhvn. med Kornvarer. N. Jørgensen af Aalborg til Mariager med Stykgods. L. Jacobsen og O. Hansen af og til Tønsberg med Kornvarer. O. Sørensen af og til Kragers med Kornvarer. R. Michelsen af Kbhvn. til Kjøge med s. Sild. P. Dam af Aalborg til Riga med Ballast. F. Støckel af og til Kbhvn. med Fedevarer. E. Knudsen af Krager til Østerriisøer med Ballast. C. Christiansen af Aasgaardstrand til Moss med Kornvarer. H. Andersen af Lysekhl til Frederichshald med Ballast. J. Johannsen af og til Arendahl med Kornvarer. J. Olsen af Lysekihl til Grindstad med Kartofler. G. Pedersen og S. Frederichsen, af og til Sandefjord med Kornvarer. K. Olsen af og til Tønsberg med Kornvarer. G. Andersen af og til Lillesandmed Kornvarer. O. L. Sørensen af Kragerø til Drammen med Kornvarer. P. Christensen af og til Kragers med Kornvarer. S. Sørensen af Skagen til Frederikshavn med Muursteen. Den 21de indkom: J. P. Jørgensen af Frederikshavn, fra Drammen med Jern og Trælast. - Afseilet: P. Robertsen af Rønne til Kbhvn. med Pottemagerarbeide. L. Cortzen af Aalborg til Kbhvn. med Stykgods. N. H. We sternes af Aalborg til Kbhvn. med Havre. L. Andersen af og til Rakskov med f. Sild. J. Theilmann af Løgstøer, til Kbhvn. med Kornvarer. Th. Nielsen af Nibe til Laurvig med Havre.
Aalborg Stiftstidende, 1832-04-25
Den 22de indkom: C. Petersen af og fra Frederikshavn med Ballast. C. J. N. Sunde af Husum fra Altona med Stykgods. T. Gjerulfsen af og fra Arendahl med Trælast. K. Sørensen og S. Tøriesen af og fra Østerkiisøer med Trælast. A. F. Lorenzen af Aasgaardstrandfra Holmestrand med Trælast. H. Johnsen af Øxefjord1) At han fra Steder hvor han tidligere havde tjent har gode Vidnesbyrd maa vel tjene som Exempel paa, hvor let hvilket somhelst Tyende kan erhverve saadanne hos Huusbonde. fra Østerriisøer med Trælast. - Afseilet: E. Evensen af Kragerø til Østerriisøer med Ballast. C. Werge af og til Langesund med Kornvarer. Den 23de indkom: F. C. Wrigt af og fra Porsgrund med Trælast. H. Clemmensen af og fra Østerrusøer med Trælast. Vinden. Den 20de April V., Eftmd. Kl. 4 SD., mod Aften S.; den 21de SSD., Frid. Kl. 9 V.; den 22de NV., mod Middag O.; den 23de SD.
Aalborg Stiftstidende, 1832-04-25
Bekjendtgjörelser. At det har behaget den algode Gud, i Gaaraftes Kl. 8 1/2. ved Døden at bortkalde vor gode og kjære Tante, Værtshuusholder Niels Jensen Storvordes Enke, Dorthe Marie Jensdatter Møldrup, i Aalborg, undlade vi ikke herved sørgeligst at bekjendtgjøre. Nibe, den 24de April 1832. Dorthe Marie Pettersen, B. Pettersen. født Nielsen.
Aalborg Stiftstidende, 1832-04-25
Bekjendtgjørelse. Efter det Kongelige Rentekammers Foranstaltning er hidsendt fra Hamborg, et lidet Partie rød Gran= og Lærkefrø til Uddeeling heri Amtet. Ved herom at meddele Underretning anmodes de af Amtets Beboere, som maatte ønske at erholde noget deraf, hertil at indsende skriftlig Begjæring derom, eller afhente samme inden 14 Dage. Aalborg Stiftamthuus den 24de April 1832. Castenschiold.
Aalborg Stiftstidende, 1832-04-25
Bleeggaard. Herved underrettes at Blegen tager sin Begyndelse fra 7de Mai, og De, som ønsker at afbenytte den, ville dertil gjøre Jndlevering; ligesaa erindres, at ingen Passage paa Pladsen maa finde Sted fra Solens Nedgang til dens Opgang. Aalborg Bleggaard, den 23de April 1832. P. Jensen.
Aalborg Stiftstidende, 1832-04-25
En liden Guldbrystnaal, af Facon et Anker, med en Forglemmiger i Midten, er tabt paa Gaden anden Paaskedag om Eftermiddagen; den retsindige Finder bedes at aflevere samme paa Stiftsbogtrykkeriet imod en passende Findeløn.
Aalborg Stiftstidende, 1832-04-25
En Guldbrystnaal er funden ved Vesteraae. Stiftsbog, trykkeriet anviser.
Aalborg Stiftstidende, 1832-04-25
Tre Værelser, med Kjøkken, Spisekammer og Loftrum, som kan strax tiltrædes, er at erholde tilleie hos Madame Brasch paa Gravensgade.
Aalborg Stiftstidende, 1832-04-25
Bekjendtgjørelse. fra den Kongelige Direction for Qvarantaine=Foranstaltningerne. De Lande, Stæder og Øer, som, efter de sidste til Directionen indkomne officielle Beretninger, indtil videre ansees for smittede, ere: 1) Af Cholera: a) London. b) Sunderland, c) Newcastle d) Parmouth. e) Belfast i Jrland. f) Glasgow. 8) Perth. b) Shields. 2) Af andre pestartige Sygdomme: a) Constantinopel. b) Algier, c) Tunis. d) Marocco. e) Smyrna. f) New Orleans. g) Øen Candia. ) Alexandrien. For mistænkte Havne og Stæder ansees indtil videre. 1) Med Hensyn til Cholera: a) Alle øvrige engelske, skotske og irlandske Havne. b) Hamborg. 2) Med Hensyn til andre pestartige Sygdomme: a) Alle tyrkiske Havne, med Undtagelse af de som smittede foranførte. b) Det africanske Barbaries øvrige Havne og Stæder. c) De vestindiske Øer. Dog skulle de fra de danske vestindiske Øer ankommende Skibe kunne befries for at lægges under Qvarantaine, saafremt de foruden Sundhedspas medbringe behørige, af Vedkommende under Embedsauthoritet udstædte, Sundhedsattester. d) Nord=America. Dog fritages de fra disse Havne ankommende Skibe for Qvarantaine, saafremt de foruden Sundhedspas ere forsynede med Sundhedsattester, fra de derværende Kongelige danske Konsuler, eller disses Vice-Konsuler.
Aalborg Stiftstidende, 1832-04-25
Alle andre Lande, Stæder og Øer, i og udenfor Europa, blive at ansee som aldeles umistænkte. Kjøbenhavn, i den Kongelige Direction for Qvarantaine Foranstaltningerne, den 20de April 1832. H. Holsten. v. Schmidt Phiseldek. Thonning. Kjerulff. Hopp. Steinmann. Skibsted.
Aalborg Stiftstidende, 1832-04-25
Proclamata. J Slutningen af Januar Maaned dette Aar er paa Venneberg Herreds Forstrand løst af Havet inddrevet: circa 113 Tylter Ege=Pibestaver, af meget forskjellig Længde og forskjellige Mærker, saasom : FF. F. BB. M. MA. BFB. saa og noget sønderslaaet Skibsvrag uden kjendelige Mærker Paa samme Strand, ved Ulstrup, er endvidere, i Slutningen af forrige Maaned, inddrevet, en Foustage Rom, mærket: V. - 60 samt paa Hvetbo Herreds Strand ved Blokhuus, samme Tid, 5 Foustager Rom, mærkede: den ene E IV, - R W. de 3de 60 dog ere Mærkerne meget utydelige, ligesom Foustagerne bære Præg af i længere Tid at have lagt i Søen. Eierne, eller andre Rethavende, indkaldes herved, med Aar og Dags Varsel, sub poena præclusi & pertui silentii, til at melde sig og for Undertegnede legitimere deres Ret til det Bjergede. Hjøring Amthuus, den 16de April 1832. Graah.
Aalborg Stiftstidende, 1832-04-25
Auctioner. Efter vedkommende Dom og Udlægshavers Begjæring. bliver den Musiklærer Højer tilhørende Anpart af Sundbye Sogns Kirke-Korntiende i Nørre Herred, Thisted Amt, ved 3de offentlige Auctioner, der afholdes: Løverdagen den 12te Mai, om Eftermiddag Kl. 3, paa Raadstuen heri Byen;
Aalborg Stiftstidende, 1832-04-25
Løverdagen den 26de Mai, om Eftermiddagen Kl. 3, sammesteds, og Tirsdagen den 12te Junii, Kl. 3 Eftermiddag, i Sundbye, opraabt til Bortsælgelse, hvilket herved bekjendtgjøres, i Medfor af Placaten 22de April 1817. Conditioner og øvrige Documenter bliver paa Auctionsstædet bekjendtgjort.
Aalborg Stiftstidende, 1832-04-25
Ved sidste Auction bortsælges tillige et hos Musiklærer, Højer udlagt Chatoll. Nyekjøbing paa Morsøe, den 10de April 1832. Rummelhoff.
Aalborg Stiftstidende, 1832-04-25
Mandagen den 7de Mai førstkommende om Formiddagen Kl. 9, bliver, i Skivum Præstegaard, afholdt Auction over endeel Effecter, bestaaende af: nogle Bøger, en Sopha, Borde, Stole, Speile, et 8 dags Stueuhr, 2de Vindovne, Porcellain, Sengeklæder, Kjøkken og Bryggersredskaber, hvoriblandt en Kobber Grubekjedel paa 6 Skpr. Rum, Vogne, Plouge, Harver, en Kane, Heste, Hestetøi, samt nogle Fækreaturer m. m., tilhørende afgangne Pastor Hiberts Boe. Aars og Sleth Herreders Contoir i Wildsted, den 18de April 1832. Müller.
Aalborg Stiftstidende, 1832-04-25
Efter Begjering af Hr. Bye- og Herredsfoged Lynge som Skifteforvalter i Kjøbmand N. N. Færks Dødsboe af Nibe, bliver den bemeldte Boe tilhørende 1/2 Part i Jagten Emilie, drægtig 23 danske Commerce=Læster, beliggende her ved Byen, opraabt til Salg ved offentlig Auction, der afholdes paa Aalborg Byetingstue, Fredagen den 27de Dennes, Formiddag Kl. 10. De Salget vedkommende Documenter ere forinden Auctionen til Eftersyn hos Hr. Kjøbmand A. Færch her i Byen. Aalborg, den 11te April 1832. Schmidt.
Aalborg Stiftstidende, 1832-04-25
Efter Begjæring af Frue Kammerherreinde de Skeel, bliver, formedelst attraaet Forandring af Bopæl, afholdt Auction paa Birkelse, Onsdagen den 2den Mai d. A. og følgende Dage, over: En smuk Vienervogn, 2 holsteenske Vogne, hvoraf den ene med 3 lakerede Agestole, 2 Reise vogne, Plove og Harver, Heste, Køer og en betydelig Mængde Ungkvæg, Sviin, Hestetøi, Meierieredskaber, Sængeklæder og Sængesteder, Stole, Borde, Kjøkkentøi og endeel Malerier, m. m. m. Auctionen begynder hver Dags Formiddag Kl. 10. Lysthavende indbydes. Kjær og Hvetboe Herreders Contoir, i Nørresundbye, den 12te April 1832. Lange.
Aalborg Stiftstidende, 1832-04-25
Da det ved 3die Auction gjorte høieste Bud over et Huus med vedliggende Græshauge, for Kattesundsport, Kjøbmand Peder Borreschmidt Stervbo tilhørende, ikke blev approberet, saa er en 4de Auction berammet at afholdes over fornævnte Eiendom i Gaarden Nr. 130 ved Vesteraae, hvorved absolut Bortsalg attraaes Løverdagen den 28de Dennes, om Formiddagen Kl. 10, som herved til Liebhaveres Efterretning bekjendtgjøres. Aalborg, den 19de April 1832. Schmidt.
Aalborg Stiftstidende, 1832-04-25
Efter foregaaende Dom og Execution bliver et Jens Nielsen Gaden i Helberskou tilhørende Sted, bestaaende af et velbygget Vaaningshuuus og et Udhuus med tilliggende Hartkorn 1 Tde. 2 Skpr. 2 Fdkr. 1/4 Alb. og Skovskyld 3/8 Alb., Onsdagen den 2den Mai næstkommende Formiddag Kl. 10, stillet til een eeneste Auction, der afholdes i selve Gaarden. Conditionerne ere forinden til Eftersyn hos Undertegnede. Gudumlund, den 16de April 1832.
Aalborg Stiftstidende, 1832-04-28
Cholera vedbliver at aftage i Paris, men just derved er det ogsaa kommet for Dagen, at de Lister, som offentliggjordes, medens Sygdommen ret var i sin Kraft, have været meget ufuldstændige. Efter Moniteurens eget Angivende er Grunden dertil den, at kun fra de offentlige Sygehuse vare Anmeldelserne nøiagtige, medens derimod det vist nok meget større Antal, der angrebes og døde i Privathusene, kun meget ufuldstændig blev angivet. Den forsikkrer ydermeere, at det er Regjeringens Hensigt at faa Antallet paa Sygdommens Offere nøiagtig oplyst og bekjendtgjort. Messager, anslaaer disse i de første 14 Dage af April Maaned til omtrent 10000, af hvilke de fleste døde den 10de April, paa hvilken Dag Epidemien antages at have opnaaet sit Culminationspunct (nemlig omtrent 1100). Fra den Dag af er Antallet paa Døde stedse aftaget; dog bortrykkedes endnu den 16de 580 Personer. Den var ikke lige ondartet i alle Qvarterer; i Gaden Bievre rasede den især stærkt, thi man regner der i Gjennemsnit 10 Lig i hvert Huus.
Aalborg Stiftstidende, 1832-04-28
Jblandt de Døde nævnes dennegang atter flere Personer af høi Stand. Den neapolitanske Gesandt, Fyrst Maurokordatos, adskillige Pairs og Deputerede, 2 Grever, 3 Grevinder, 2 Marquiser &c. Endnu talrigere ere de Angrebne, af hvilke nævnes Conseilpræsidentens Gemalinde, Ministeren Argout, den bekjendte Sømand Admiral Freycinet o. fl.
Aalborg Stiftstidende, 1832-04-28
Som en Mærkelighed anføres, at man endnu ikke har bemærket mindste Spor af Epidemien i Tuilleriernes hele vidtløftige Bygning. Casimir Perrier vedbliver at komme sig, men kan endnu ikke taale at befatte sig med Forretninger.
Aalborg Stiftstidende, 1832-04-28
I de Deputeredes Kammer gaaer næsten Alting i Staae, fordi det fornødne Antal Medlemmer sielden er tilstæde, ligesaa paa Børsen, hvor den eneste Affaire, der blev gjort den 17de, var for en Speculant, som døde følgende Nat. I de Dage, da Sygdommen var paa det heftigste, var den en følelig Mangel paa Læger i Paris, hvilken bliver saameget forklarligere, naar man hører, at de fleste rige og fornemme Familier, som udvandrede ved det første Nys om Sygdommens Udbrud, havde engageret Læger til at ledsage sig mod anselige Honorars. Af denne Omstændighed, saavelsom af Forvirringen ialmindelighed, kan man ogsaa let forklare sig, hvorfor det i hine Dage var umuligt at faae nøiagtige Lister over de Angrebne og Døde.
Aalborg Stiftstidende, 1832-04-28
Paa flere Stæder i Frankrig yttrer sig Cholera-Tilfælde, men intetsteds - hedder det - med saa ondartet Caracteer, som i Paris. Efter Neckar=Tidenden af 19de skal den ogsaa være udbrudt i Strasburg; directe Efterretninger fra sidste Stad til Hamborg omtale imidlertid endnu ikke Sagen.