JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyllandsposten, 1838-06-18
J Bogens Førelse skulle alle Skippere og Styrmænd, rette sig efter det her vedføiede Schema Saafremt der paa en Reise tilstøder Skibet nogen Skade, i Anledning af hvilken Protest skal nedlægges, og Skipperen derpaa anløber en dansk Havn eller en fremmed Havn, hvori dansk Consul eller Vice-Consul er ansat, skal han i det seneste 24 Timer efter sin Ankomst oplevere sin Logbog, i førstnævnte Tilfælde til Stedets Dommer og i sidste til Consulen eller Vice Consulen. Bemeldte Embedsmænd have, strax efter den sidste Tilførsel, under Dag og Datum at paategne, at saadan Foreviisning inden de foreskrevne 24 Timer efter Ankomsten er foregaaet, samt anmærke, om Bogen indtil den Tid er befunden at være ført ordentlig Dag for Dag. Skeer Opleveringen ikke inden 24 Timer, skal det anmærkes, med Tilførsel af, hvor lang Tid Skipperen er udebleven. For fornævnte Attestation nyder vedkommende Embedsmand det Halve af den Betaling, som er bestemt i § 2. Jøvrigt bør Bogen, efterat det Foreskrevne er iagttaget, uopholdelig tilbageleveres Skipperen. Skulde Skipperen, naar Skabe, som forommeldt, er indtruffen, ikke anløbe nogen Havn, hvor en danske Embedsmand er ansat, skulle 11, og naar Skibets Besætning er saa ringe, at et større Antal ikke kan haves, 2 af de bedste Mænd i Skibet med deres Underskrift i Bogen attestere, at denne indtil den Tid er ordentlig ført. Naar Skipperen kommer tilbage med Skibet til en dansk Havn, hvor Reisen ansees at have Ende, skal han inden 24 Timer afgive sin Logbog, i Kjøbenhavn til Justitiarius i Søretten, og ellers til Stedets Dommer. Bemeldte Embedsmand har strax under den sidste Tilførsel at bevidne, om Bogen i behørig Tid er indleveret og om den daglig er ført eller ikke. Fordenne Bevidnelse erlægges, saafremt Skibet er over 50) Commercelæster, 1 Rbd. 2 Mk. S., hvis Reisen ei har varet over et halvt Aar; 2 Rbd. S., hvis den har varet over et halvt men ei over 1 Aar. Men 2 Rbd. 4 Mk. S., hvis den har varet over 1 Aar. Men er Skibet af ringere Drægtighed end foranførte, bliver i alle Tilfælde kun den halve Betaling at erlægge. Endes Reisen i en dansk Havn udenfor Europa eller i en fremmed Havn, forholdes med dette Eftersyn saaledes som i 5 4 er befalet for det Tilfælde, at Skibe, som have lidt Skade, anløbe en saadan Havn; men den Dommeren i nærværende § tillagte Betaling tilstaaes da vedkommende Consul eller Dommer i Sølvmynt. Dersom det ei af Søpasset eller Forhyringscontracten kan skjønnes, naar Reisen er endt, da skal saadant ansees at være Tilfældet, naar Skibet kommer tilbage til en dansk Havn og der udlosser sin Ladning eller den største Deel deraf, eller naar Mandskabet af mønstres.
Jyllandsposten, 1838-06-18
J alle Tilfælde, hvor enten Rhederne, Afladerne eller Assurandeurerne til Sandhedens Oplysning æske Logbogen fremlagt, bør den uvægerligen fremlægges. Dersom Skibet endnu ikke er hjemkommen, saa at den ei kan fremlægges in originali, bør Skipperen indsende en notarialiter bekræftet Gjenpart deraf til Afbetjening. befindes en Skipper eller Styrmand at have efterladt at føre Logbogen i Overeensstemmelse med de her givne Forskrifter, da skal han første Gang, han har gjort sig skyldig i saadan Forseelse, ansees med en Mulct af 20 til 50 Rbd. Sølv efter Omstændighederne, anden Gang med en Mulct af 50 til 2000 Rbd. Sølv, og tredie Gang forbryder han sin Ret til at føre Skib eller lade sig forhyre som Styrmand. Dersom nogen Skipper eller Styrmand skulde have ført falsk Logbog eller forfalsket samme, saa skal han ikke alene have forbrudt sin Ret til at fare som Skipper eller Styrmand, men desuden ansees med Straf efter Loven for Bedragerie, samt være pligtig til at give Skadeserstatning Hvis nogen Skipper eller Styrmand befindes at have raderet i den af ham førte Logbog eller ved Overstregning at have gjort noget af sammes Jndhold ulæseligt, da skal han, om Saadant er skeet uden lovstridig Hensigt, ansees med samme Straf, som i nærværende § er foreskreven for Mangel af at føre Logbogen; men, hvis Sagens Omstændigheder vise, at Raderingen eller Overstregningen er skeet i Hensigt at fordølge det paa Reisen Passerede, da straffes den Skyldige, ligesom her foran er fastsat, for falsk Bogførring. Saafremt nogen Skipper forsømmer, naar han i det i § 4 omhandlede Tilfælde anløber nogen Havn eller naar Reisen er til Ende, at lade Logbogen forevise og attestere, skal han ansees med en Mulct fra 2 til 5 Rbd. Sølv efter Omstændighederne for hver 24 Timer, i hvilke han har forsømt saadant. Alle Skippere og Styrmænd skulle være betænkte paa i ulykkelige Tilfælde at bevare Logbogen lige med Skibets øvrige Papirer. Saafremt disse ere reddede men Logbogen befindes at mangle, bør Skipperen med sit Mandskab bevise Anledningen til denne Mangel, og kan han da ikke føre skjelligt Beviis for, at Mange len ei kan tilregnes ham, bør han ansees med en Mulct af 50 til 200 Rbd. S., men, hvis Omstændighederne vidne om, at han med Forsæt har undladt at redde Log bogen, da skal han ansees med den i § 7 for falsk Bogføring bestemte Straf. Skipperen maa, under Ansvar efter Sagens Omstændigheder og med Hensyn til Analogien af denne Anordnings §§ 7 og 9, ikke tilintetgjøre Logbogen forinden Alt, Reisen vedkommende, endeligen er afgjort mellem Rhedere, Afladere og Assurandeurer. Naar Skibet efter fuldendt Reise kommer tilbage til en dansk Havn, og Skipperen foretager en ny Reise forinden Alt, hvad der angaaer den forrige Reise endeligen maatte være afgjort mellem alle Vedkommende, maa han ei medtage den til Skibet hørende Logbog, men skal forRhederiets Regning bekoste en ny Logbog til den nye Reise. Alle Mulcter, som i nærværende Anordning ere bestemte, skulle tilfalde Fattigvæsenet paa det Sted, hvor Skibet har hjemme.
Jyllandsposten, 1838-06-18
De Betalinger som ifølge Anordningen forefalde paa Vore Colonier i Vestindien, erlægges med 1 Rd. vestindisk Courant for hver Rbd. Sølv, og paa Vore ostindiske Besiddelser med en Piaster for hver 2 Rbd. Sølv. Af de Betalinger, som efter det Foranførte tilkomme Justitiarius i Kjøbenhavns Søret eller andre Dommere, bliver i Fremtiden ingen Afgift at erlægge til Justitsvæsenets Fond. Efterat Forsamlingen var bleven enig om at lade dette Lovudkast prøve af en Committee, bestaaende af tre Medlemmer, valgtes hertil med Stemmefleerhed: Tobaksfabriqueur Funder, Agent Nielsen og Procurator Westerbye. Mødet den 28de Mai.
Jyllandsposten, 1838-06-18
En allerunderdanigst Takadresse til Hs. Majestæt Kongen blev oplæst af Statsraad Brinck-Seidelin som Referent for den Committee, der i Mødet den 22de dennes var bleven nedsat for at affatte samme, og med nogle Forandringer blev den derefter af Forsamlingen antaget. Mødet den 29de Mai. Til Medlemmer af den Committee, som, efter hvad Forsamlingen i Mødet den 25de dennes har besluttet, foreløbigen skal tage under Overveielse de Andragender, som maatte indgives af Mænd udenfor Forsamlingen, bleve med Stemmefleerhed valgte: Procurator Seidelin, Stiftsprovst Hald, Justitsraad Fielstrup, Procurator Petersen og Biskop Øllgaaard. Præsidenten anmeldte, at han havde modtaget trende Andragender angaaende den nye Matrikul og Nedsættelse i Hartkornet, nemlig: Ved den Deputerede for 16de Landdistrict, Laurs Pind. 1. Et Andragende fra Skammerup Byes Beboere. Ved den Deputerede for 9de Landdistrict, Procurator Ostenfeldt: 2. Et Andragende fra Woer Sogns Beboere. 3. Et Andragende fra Weilbye Sogns Beboere. Disse Andragender ville blive afgivne til den Committee, der er nedsat i Anledning af de forelagte Lovudkast angaaende Matrikulen. (Fortsættes.)
Jyllandsposten, 1838-06-25
Nu med Hensyn til Fogderiets monarchiske Form, da vilde jeg - istedetfor de for berørte Stokkemænd - foreslaae til Bisiddere paa Thinget: 1) een, eller til at skiftes, to Procuratorer, dog af en anden Jurisdiction; 2) een af Districtets Forligelses-Commissairer - altsaa og to til at skifte; – 3) een af de større Landeiendomsbesiddere; men denne og af et fremmed District. At No. 1 og 3 vare fra een af Fogden uafhængig Jurisdiction, er vist nok ikke uhensigtsmæssigt; ei heller dette, at No. 2 allerede for Fogden har været indviet i saamangen en Retssags Mysterier. Hver af disse Bisiddere maatte da have een Stemme, og Fogden to; dette tykkes mig at ville bringe Afstemningen i et passende Æqvilibrium. Bisiddernes Diæter (maaskee fra 1 til 2 Rbd. foruden Befordring) kunde uden følelig Afkortning udredes af Sportelkassen. Exempla illustront, om endog nogle af dem for samme kunne være odiosa. Thi ville vi, til nærmere Betragtning fremføre nogle i Et og Alt sandfærdige Exempler paa Embedsvilkaarlighed, hvilke vil have fundet Sted i vore Tider; men vedkommende Fogder ere alle ved Døden exiperede fra alle Fora - i det mindste her paa Jorden.
Jyllandsposten, 1838-06-25
J en vis Landsby holdtes en af de saaledes ret caracteristisk benævnede Legestuer. Ved samme havde indfundet sig en gammelagtig Bondekarl fra Byen, som formedelst sin fjantede og næsten til Vanvid temmelig nær grændsende Sindsbeskaffenhed var en jevnlig og velkommen Lyseholder ved slige Forsamlinger. Da Selskabet havde ladet ham indtage den sædvanlige Ladning af den velbekjendte hjemmelavede jydske Wisky, syntes man dog, at han denne Gang fuldkommen skulde tilpakkes; hvilken Beslutning af de unge Bondekarle udførtes paa følgende cannibalske Maade. Den Ulykkelige, som veltilfreds med sin lille Pidsk ikke med det Gode var at formaae til at svælge meere, førtes nu ud i Haugen, hvor han af Nogle holdtes, medens Andre opspærrede Munden og hældede saa meget Brændeviin i Svælget som dette vilde modtage. Jkke nok hermed, men nu tilproppede man ham Mund og Hals med Røgtobak, og efter korte men frygtelige Piinsler opgav han Aanden imellem deres Hænder. Forbrydelsen blev anmeldt for Herredsfogden, der og for et Syn Skyld optog et Slags Forhør, hvoraf Resultatet blev dette: at Morderne frikiendtes for al videre Tiltale og - hvo, som have Ører at høre med, han hører. – at tvende Personer som ikke havde deeltaget i Festen, men i en tilgrændsende Hauge været Vidne til Mordet, bleve mulcterede fordi de ikke hindrede samme.
Jyllandsposten, 1838-06-25
Denne ultra tyrkiske Retspleie fandt den nu ogsaa bortdøde Amtmand sig ikke foranlediget til videre at paaanke. Jeg har læst mange Anecdoter og den chinesiske Retspleie, men hvad det naive angaaer, da staaer de alle langt tilbage for denne jydske. Nu en anden Historie,
Jyllandsposten, 1838-06-25
En velhavende Kjæltring af Bonde, som i tvende Sogne eiede tvende forskjellige Gaarde, fik – som saamange Andre - Lyst til at svie den ene af, eftersom dens Bygninger vare yderst forfaldne, men af ham selv for nylig besørgede meget høit assureret. Denne meget almindelige Finantsoperation iværksætter han paa en ikke gandske almindelig Maade. Han lader Pigen lave til Bagning, og da Brødene ere slaaede op, viser han alle Mennesker i Gaarden bort under et eller andet Paaskud. Kun en gammel Røgter lader han blive tilbage, og med denne begynder han at ilde Ovnen, som sædvanligt der i Egnen, med Lyng. Endelig viser han ogsaa Denne ud; men igjennem Dørsprækken seer Røgteren, hvorledes Herren paa en Fork tager brændende Lyngviske af Ovnen og dermed stak Jld paa flere Steder indvendig i det sodede Tag. Dette fængede meget villigen, og inden en Time lagdes Gaarden lykkelig i Aske. - Naa, og hvad saa?" Som Du min kjære Læser skal høre: Forhøret blev optaget; Røgterens Udsagn slet ikke ændset; de øvrige Husets Folk slet ikke forlangt, og Mordbrænderen fik sig en smuk ny Gaard. At denne tilligemed Folkene og alle Kreaturer ud af Gaarden, og at han i Forveien med roesværdig Betænksomhed havde henført alt det Bohave der duede noget, er ogsaa i sin Orden. For at sætte Kronen paa sin glimrende Daad vandrede den rige Mand længe efter omkring i det halve Land og tiggede Brandhjælp. Jeg spurgte engang Herredsfogden, som forresten var en dygtig Mand, og aldeles ikke mistænkt for at lade sig bestikke: om han virkelig ikke troede at N. N. havde selv afbrændt sin Gaard. Han gav mig det bizarre Svar: "Jeg ikke alene troer det, men veed det; men da Straffen for Mordbrand, udøvet paa egen Eiendom, tykkes mig forhaard til Forbrydelsen, lader jeg den helst gaae ustraffet hen, naar den ikke er forbunden med andre Misgierninger." Lignende Begivenheder kunne samles i Skokkeviis. Men for det første kan man vel nøies med disse som Exempler paa negativ Smaadespotie, paa den positive er heller ingen Mangel.
Jyllandsposten, 1838-06-25
Nyheds Post. Kundgjørelsen for de slesvigske Provindsialstænder. (Sluttet. See forrige Nr.)
Jyllandsposten, 1838-06-25
Det andet Afsnit indeholder Svar paa de af Stænderne indgivne Petitioner, der, da de slesvigske Stænder langtfra ikke bleve færdige med deres Arbeider, ikkun udgjøre 12.1) Deres Andragelse om Afskaffelsen af Beregningen efter Rigsbankdalere og Rigsbankskillinger i alle offentlige og private Forhold har af almindelige Statshensyn, ikke kunne tages til Følge, hvorimod der er anordnet en nøiagtig Undersøgelse om hvorvidt en Lettelse i denne Beregning kan foranstaltes. 2) Allerede forinden Stændernes Petition om en regelmæssig aarlig Bekjendtgjørelse af Bankinstitutets Regnskaber indkom, er saadant bleven anordnet; derimod er det fundet uantageligt og uforeneligt med den Stænderne anviste Virkekreds, at disse Regnskaber skulle forelægges hver af deres Resolutioner &c. 3) Ligesom de slesvigske Stænders Finantspetitioner i alt Væsentligt stemmer overeens med de af de danske Stænderforsamlinger indgivne Andragender, saaledes er der paa samme givet et Svar, aldeles overeensstemmende med det disse have erholdt. 4) Stændernes Petition om almindelig Værnepligt har Hs. Maj. skjænket særdeles Opmærksomhed og forbeholdt sig denne Gjenstands nærmere Overveielse. 5) Petitionen om Stænderforhandlingernes Offentlighed er ikke bevilget, fordi en saadan Jndretning er ufornøden og derfor ikke passer til Provindsialstænderinstitutionen efter dennes begrundede Forfatning, i hvilken Henseende Kongen derhos for sine tro Provindsialstænder udtrykkelig bemærker, at det i Eet og Alt maa have sit Forblivende ved bemeldte efter afgivne Raad af erfarne Mænd og efter modent Overlæg anordnede Forfatning."
Jyllandsposten, 1838-06-25
6) J Stændertidendens Redaction ere nogle Forbedring ger bevilgede, hvorimod Trykningen af Forhandlingsprotokollerne er afslaaet.
Jyllandsposten, 1838-06-25
7) Paa Stændernes Trykkefrihedspetition har Hs. Maj. Kongen allernaadigst behaget at svare, som følger: "Ligesaa lidet kunne vi tage de i vore tro Provindsialstænders Betænkning angaaende Fremgangsmaaden i Presseanliggender indeholdte, i den bestaaende Lovgivning ikke grundede Andragender til Følge, men ville derimod, at det skal forblive ved det, som hidtil har været iagttaget.
Jyllandsposten, 1838-06-25
8) Ophævelsen af Tallotteriet er for Tiden afslaaet allerede af den Grund, at Jndtægten af samme er uundgaaelig fornøden.
Jyllandsposten, 1838-06-25
9) Stændernes Ønsker og Forslag, betræffende Sportelvæsenet, ere deels allerede tagne til Følge, deels ere Skridt indledede, for at forberede en Revision af denne Deel af Lovgivningen.
Jyllandsposten, 1838-06-25
10) Stændernes Andragender, angaaende Fattigvæsenet, have fundet Hs. Majestæts fortrinlige Opmærksomhed og skulle tages i nøieste Overveielse ved den stedfindende Revision af den derhen hørende Lovgivning. 11) Bidragene til Kjøbstædernes Brandkasse ere nedsatte til 1/2 pCt. af Forsikkringssummen, hvorimod en yderligere Nedsættelse for Tiden ikke er anseet for tilraadelig. 12) J Anledning af Petitionen angaaende Kirketienderne, Curaternes Valg og Kirkegodsernes Fælledsskab
Jyllandsposten, 1838-06-25
Stændernes ovrige Petitioner angaae enkelte tildeels mindre vigtige, materielle Jnteresser, og de ville med Taknemmelighed paaskjønne, at Hs. Majestæt derved har fundet sig foranlediget til deels at lade indføre, deels forberede flere Forbedringer, der vel ikke ville være i Stand til at retfærdiggjøre de maaskee noget overspændte Forventninger man har havt om Stænderinstitutionens Virksomhed, men som dog ville yde Enhver den Trøst, at deres Arbeide ikke har været forgiæves.
Jyllandsposten, 1838-06-25
Den 20de Juni 1838 Med varm Kjærlighed og dyb Erkjendelse af vor Konges priselige Handling for 50 Aar. siden, at løse Bonden af den Lænke, der smeddede ham, som et Jnventariestykke til Godseierens Gaarde, blev denne Dag sikkerlig af mangen Borger og Bonde med sand Taknemmelighed og inderlig Paaskjønnelse ihukommet over det hele Land, og ønske maatte man derfor, som Khvnsposten i den Anledning udtrykker sig: "at alle Danske, Borger og Bonde, i Stæder og Landsbyer, havde feiret d. 20de Juni 1838, ikke blot, som en Glædesdag, men ogsaa som en Forhaabningsdag." Stavnbaandets Løsning var for den danske Bondestand en Velgierning af uberegnelig Værdi, og til sildigste Tider vil den Landsfader kjærligen erindres, som lagde Grundstenen til denne skjønne Bygning!
Jyllandsposten, 1838-06-25
Efter Anmodning fra Hr. Therkildsen af Woer Mølle – for hvem Anholdelsen af en Sæk Bygmeel ved Søndertoldhuus i Randers blev foretaget af Told- og Consumtionsbetjent Bjørn, som antog samme for Hvedemeel, annonceres herved den paa Grund af hans Klage ham communicerede Resolution af 12te Mai 1838 fra GeneralToldkammeret, som af saalydende Jndhold blev ham meddeelt af Toldkammeret i Randers: Det kongelige General=Toldkammer og Commerce-Collegium har under 12te dennes tilskrevet os saaledes: Ved anstillet Undersøgelse af Toldinspectionen i Kjøbenhavn er det befundet, at den med Hr. Kammerassessorens Skrivelse af 25de Marts d. A. modtagne Prøve af Meel, henhørende til B. A. R. Nr. 56, bestaaer af Bygmeel, og som Følge deraf, bliver den ommeldte hos Møller Therkildsen, ifølge bemeldte Rapport, bevirkede Anholdelse at ophæve. Hvilket herved communiceres Dem til behagelig Efterretning. Randers Toldkammer, d. 16de Mai 1838. Secher, const. Fog. Til Møller Therkildsen i Woer Mølle."
Jyllandsposten, 1838-06-25
Mit Svar til Hr. Commerceraad Tommesen skal følge i næste Nr. C. G. Clausen.
Jyllandsposten, 1838-06-25
Hermed følger Tillægsblad Nr. 5. Af dette Blad udgaaer et No. ugentlig, som betales med 1 Rbdr. Qvartalet. Subskription derpaa modtages i alle Provindsens Boglader. Tille Jblad, til Frianopperen.
Jyllandsposten, 1838-06-25
Mandag den 25de Junii. Nr. 5.
Jyllandsposten, 1838-06-25
Maa trykkes. Nielsen.
Jyllandsposten, 1838-06-25
Udtog af Forhandlingerne ved Provindsialstænderne for Nørrejylland. Mødet den 29de Mai. (Fortsat.) Den kongelige Commissarius fremlagde et Udkast, til en Anordning angaaende Behandlingen af en bortebleven Persons Formue. Efterat Forsamlingen havde besluttet at nedsætte en Committee til at tage ovenmeldte Lovudkast under Overveielse, og det derhos var vedtaget, at samme skulde bestaae af tre Medlemmer, bleve hertil med Stemmefleerhed valgte: Justitsraad Holm, Overretsprocurator Møller og Justitsraad Fleischer. Den kongl. Commissarius forelagde dernæst et Udkast til en Placat, angaaende en forandret Bestemmelse i Lovgivningen om Alimentationsbidrag til uægte Børn. Dette Udkast er af følgende Jndhold: Den i Forordningen 14de Octbr. 1763 Faderen til et udenfor Ægteskab avlet Barn paaliggende Forpligtelse til at bidrage til Barnets Underholdning indtil det fyldte 10de Aar, skal for Fremtiden, under de nærmere Bestemmelser og Jndskjærpelser af denne Pligt, som de senere Anordninger indeholde, vedblive indtil Barnet har opnaaet 14 Aars Alderen, dog at Bidraget for de sidste 4 Aar, med Hensyn til at Barnet da kan begynde at erhverve Noget, kan ved Øvrighedens Resolution nedsættes under det, som for de første 10 Aar har været bestemt. Denne Udvidelse af foranførte Pligt skal imidlertid ikke være anvendelig med Hensyn til de Børn, der allerede ere fødte paa den Tid, nærværende Anordning kundgjøres.
Jyllandsposten, 1838-06-25
Ligesom Forordningen 14de October 1763 og de nyere Anordninger, der under særdeles Tvangsmidler paalægge Faderen at være Moderen behjælpelig til deres sammenavlede Børns Underholdning, ikke ophæve den Forpligtelse, som ifølge Naturens Bud paaligger Faderen til, under visse Omstændigheder (f. Ex. naar Moderen døer), og forsaavidt han dertil har Evne, i et større Omfang at sørge for sit uægte Barn, saa kan heller ikke foranførte Bestemmelse, der kun angaaer den Pligt, som under de sædvanlige Forhold paaligger Barne faderen, og som er de ommeldte særdeles Tvangsmidler undergiven, gjøre nogen Jndskrænkning i den meere udstrakte Forpligtelse, som ellers kan paaligge ham. Endvidere fremlagde den kongelige Commissarius et Udkast til en Forordning for Kongeriget Danmark, angaaende det offentlige Kasse= og Regnskabsvæsen i Almindelighed. Den kongelige Commissarius forelagde fremdeles et Udkast til en Forordning for Kongeriget Danmark, indeholdende adskillige Bestemmelser angaaende Amtstue Oppebørseler og de Oppebørseler i Kjøbstæderne, der ere af samme Slags som de, der paa Landet vedkomme, Amtstuerne, m.v. Endvidere forelagde den kongelige Commissarius Forsamlingen en Extract af Udkastanordningen angaaende det under det danske Cancellie henhørende Kasse og Regnskabsvæsen, med Undtagelse af det, som angaaer Brandforsikkringen, men med Tilføining af den Rigtighed, der for adskillige med Retspleien og Skiftevæsenet forbundne Jndtægter bliver at aflægge til Rentekammeret. Endelig forelagde den kongelige Commissarius endnu Forsamlingen en Extract af Udkast-Forordningen for Kongeriget Danmark angaaende det under det kongl. General=Toldkammer- og Commerce-Collegium henhørende Kasse= og Regnskabsvæsen. Efterat Forsamlingen var bleven enig om at lade samtlige forestaaende fire Lovudkast angaaende det offentlige Kasse- og Regnskabsvæsen prøve af een og samme Committee, som derhos vedtoges at skulle bestaae af fem Medlemmer, bleve med Stemmefleerhed valgte til at skulle udgjøre denne Committee: Eratsraad BrinckSeidelin, Kammerraad Aagaard, Justitsraad Estrup, Stiftamtmand Rosenørn og Procurator Petersen. Mødet den 30te Mai. Den kongelige Commissarius fremlagde et Udkast til en Placat, indeholdende nærmere Bestemmelser angaaende nogle Appellen i criminelle Sager vedkommende Punkter m.m. Den kongelige Commissarius forelagde dernæst Forsamlingen et Udkast til en Placat, indeholdende nærmere Bestemmelser angaaende Forbud imod Reisepasses Udstedelse. Til at danne den Committee, som skal afgive Betænkning over forestaaende Lovudkast, og som vedtoges at skulle bestaae af tre Medlemmer, bleve med Stemmeflerhed valgte: Justitsraad Fleischer, Kammerraad Christensen og Auditeur Roulund.
Jyllandsposten, 1838-06-25
Af Regnskabet for 1835 sees, at Udgifterne ved den civile Administration ved vor Collegial-Jndretning andrage: 12,600 Rd. Geheime-Statsraadet . . Embedsmænd under Justits collegierne. Embedsmænd under Kammeral- og Finantsdepartementerne. . . . . . Reqvisiter ved Contoirerne under de civile Dep. Adskillige mindre Udgifter. under de civile Collegier, Porto til Forsendelse i kgl.
Jyllandsposten, 1838-06-25
Tjeneste med Pakkeposten. 1,067,000 Rd. 76 s. Tilsammen. under hvilken Sum ikke er indbefattet 219,882 Rbd. 7 s. til Honorarer og Gratificationer til civile og militaire Embedsmænd, Lærde og Kunstnere.
Jyllandsposten, 1838-06-25
Af Budgettet for Aarene 1836-1839 for Norge, der har en næsten ligesaa stor Befolkning som det egentlige Danmark, og har en Departemental, eller Bureau Administration, sees det, at de ligeartede Bekostninger ved denne Administrations=Maade have beløbet sig saaledes:
Jyllandsposten, 1838-06-25
Statsraadet og Regjeringen, hvorunder indbefattes Lønninger for Statholderen, Statsministeren, Statsraaderne, Embedsmænd og Betiente ved den norske Regjering og Statsraads-Afdelingen i Stockholm, efter Gagelisten. . . . . . . . . . . . 97,532 Spd. - s.