JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-12-27
J en Artikel i Fædrelandet, betillet: "Hvorfor staaer Danmark i saa mange Henseender tilbage?" siges blandt andet: "Vi ville ikke gaae i Detail, for at vise hvorledes vi i Enkeltheder staae tilbage, og hvorledes mange af de vigtige Forbedringer, som i Udlandet have bidraget saameget til at give det hele Liv i Staten er høiere Opsving, enten ere aldeles ubekjendte hos os, eller kun i meget enkelte Henseender ere indførte her. Der er kun to Gienstande, ved hvilke vi væle et Øieblik, fordi det af deres Forfatning ret tydeligen maa fremgaae, at der ligger noget Mangelfuldt i vor hele Tilstand og i den Maade, hvorpaa Udviklingen er fremmet hos os. Den ene er Skolevæsenet, den anden et Armeen. Jngen Konge har mere end Frederik den Sjette villet fremme Skolevæsenet, og været inderligere overbeviist end han, at Folkets Oplysning er den Grundvold, hvorpaa Landets Lykke skal bygges; men spørge vi os, i hvilken Tilstand Skolevæsenet hos os befinder sig, saa maae vi bekjende, at det langtfra er i en ønskelig Forfatning. Vi behøve kun at erindre os Christian den Ottendes Svar til den kjøbenhavnske Geistlighed, for at være overbeviste herom. At den afdøde Konge har havt stor Forkjærlighed for Armeen, og at Landmagtens Underholdning har kostet store Summer, og i Forhold til Landets Kræfter altfor store Summer, derom hersker der neppe to Meninger. Men spørge vi, om Armeen er i en ønskelig Tilstand, om Krigsmaterialet er forsvarligt, Troppernes Beklædning god og hensigtsvarende o. s. v., saa ville vi af kyndige Militaire selv ikke erholde noget bekræftende Svar. Der ligger i Forfatningen af disse to Gjenstande, som Regeringen dog har skjænket sin særdeles Omhu noget høin Betegnende for denne selv, og de kunne tjene til at overbevise os om, at Tilstanden hos os, tiltrods for alle Bestræbelser, ikke er som den burde være, og at dor Udvikling har havt at kæmpe mod en mægtig Modstand."
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-12-27
Den danske læselystne Ungdom vil sikkert være Hr. H. P. Holst megen Tak skyldig, fordi han har omplantet Nytaarsdagen" eller "Pierre og Pierrette en Fortælling, der er kronet af det franske Academie, paa dansk Grund. Fortællingen, der iøvrigt har et lignende Sujet som flere andre franske (f. Ex. den lille Savoyard, er underholdende, naturligt og livligt fremstillet og har ikke saa smukke, med Liv udmalede Scener. Moralen træder aldrig nøgen eller tvungen frem, men net indklædt i naturlig Forbindelse med det Hele. (Berl. T.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-12-27
Efter en d. 19. ds. til Kbhvn, indløben Efterretning er den Grosserer C. E. Knudsen tilhørende Brig Concordia", der for faa Dage siden, ført af Skipper Juul, var seilet derfra, bestemt til Guernsen, forliisk paa Læssøe. Paa dette i Finland nyebyggede Skib og dets Ladning skal der være tegnet 45,000 Rbd. Assurance i Kjøbenhavn. (Fædrel.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-12-27
D. 24ds afgik ved Døden Kammerherre, Ridder af Dr. og D. M., J. von Benzon, i Odense.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-12-27
Secretair Mørck i Fredericia agter, i Forening med Past. emer. Raadmand Schierning sammesteds og Jnstitutbestyrer J. C. Lange i Middelfart, at udgive et Ugeblad for Fredericia og Omegn, der skal være en Fortsættelse" af den af Hr. Lange i Kbhvn. tidligere Udgivne og redigerede "Nyeste Morgenpost." (Viid. A.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-12-27
Ved Tallotteriets 1406. Trækning i Kbhvn, udkom: No. 13. 33. 43. 30. 79.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-12-27
Ribe. Søndag imellem Juul og Nytaar og Nytaarsdag prædiker til Høimesse i Domkirken Hs. H. Hr. Stiftsprovst Dr. Frost, Ridder af Dannebroge; til Aftensang Nytaarsdag Hr. Pastor Müller. J Cathrine Kirke samme Dage Hr. Pastor de Thurah.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-12-27
Bekjendtgjørelser. At min Kones Pleiemoder, Enkemadame Ane Hørbroe født Weleijus, blev efter 3 Ugers Sygeleie ved en blid og rolig Død den 21 dennes forenet med sin tidligere afdøde Mand, bekjendtgjøres herved sørgeligst for fraværende Slægt og Venner. Hennegaard d. 23 December 1839. Rauhe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-12-27
Tvende Køers Sommer Græsning tilligemed Køernes Pasning ønskes. Adressekontoiret anviser.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-12-27
Det bekjendtgjøres herved, at der Fredagen den 3die Januar næstkommende, Formiddag Kl. 10, paa Byens Raadstue vil blive foretaget Valg af en Borgerrepræsentant, istedet for den fratrædende, Bager Ander Trykt i Ribe hos Chr. sal. Hyphoff. sen, ligesom ogsaa tvende Medlemmer af Ligningscommissionen, istedetfor de afgaaende, vil blive at udvælge. Ribe den 26de Decbr. 1839. Paa Valacommitteens Vegne. Thorup. const. Med dette Nr. følger Subskriptionsplaner, over Portraiter af D. D. M. M. Kong Christian den 8de og Dronning Caroline Amalia, fine lithographiske Copier ved EmidBærenzen og Lehmann af veltrufne Oliemalerier, efter Naturen. De paategnede Planer bedes indsendte senest inden ult. Januar 1840 til Bogbinder Andersen i Ribe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-12-27
Ved Proclama, som snarest mueligt vil blive læst ved Over- og Underretten, ere Alle og Enhver, der maatte formene at have Noget at fordre i Stervboet efter Gaardmand Ole Christian Jensen Krog og forherafdøde Hustrue Maten Christiansdatter af Kyttrup i Ultborg Sogn, indkaldte med 12 Ugers Varsel til at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer for undertegnede Skifteforvalter, hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Uliborg Hind Herredscontoir i Ringkjøbing d. 17de John Finsen. Decbr. 1839.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-12-27
At jeg nylig har forfærdiget Mesterstykke og nedsat mig her i Byen som Dreiermester, bekjendtgjøres herved; og har jeg den Ære at anbefale mig saavel til Byens som Omegnens ærede Beboere. Min Bopæl er i Badstugade Nr. 71.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-12-27
Ribe, d. 11. Decb. 1839. Gregers Christian Gregersen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-12-27
Placat. Onsdagen den 8de Januar næstkommende. Eftermiddag Kl. 2, bliver paa denne Byes Raadstue afholdt offentlig Auction til Bortleielse, deels til Høeslæ- og Græsning og deels til Kornsæd for 8 Aar, et det Maturinske Leget tilhørende Stykke Land, "Hav reland kaldet, imellem Lustrup Mark og Ribe forrige Sønderportsfælled, afsat i 6 Parceller. Conditionerne ville blive bekjendtgjorte ved Auctionen. Lysthavende indbydes. Ribe, den 19de December 1830. Thorup, const. Mühlenverpachtung.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-12-27
Da de om 12. Nowbr. h. a. uber die anderweitige Verpachtuna der Königl. Korn-Wassermühle zu Dalbye, in der Thorstrupper Harde belegen, - gehaltene Licitation von der Königlichen Rentekammer nicht approbirt und die Ansetzung eines anderweitigen Termins zur Verpachtung der Mühle und zwar alternative mit und ohne Zusicherung des bisherigen manasdistrichts anbefollen worden: so ist zu dieser anderweitigen Vervachtung be saater Königl. Korn Wassermühle zu Dallbye, die 31 Maitaa 1840 aus der bisherrigen Pacht gebt, Terminus auf den 4ten Februar 1840 angesett, und we den diesenigen, welche edachte Pachtung zu ubernehme, genigt find, hiedurch eingeladen, sich am benanten Tage, Vormittags 10 Uhr, hieseldst einzufinden.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-12-27
Wegen der Büraschaft ist om Tage zuvor de behørige Auskunst und Nachweisung zugeben.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-12-27
Haderslebener Oster-Amtstube, d. 20. Decb. 1839. Meyer.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-12-31
allernaadigst Kongelig legeret, priviau. Stift. Ve Avis, Adres overalt i de danske Stater. som forsendes med Brevposten, Tirsdagen den No. 105.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-12-31
31te December. Redigeres af E. Hyphoff. Udgives af Chr. sal. Hophoff.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-12-31
Udenlandske Efterretninger. Frankerig. Det skal være lykkedes Marquis Croup Chanel at undkomme til Havre, og derfra skal han være afgaaet med et Dampskib til England. Fra Algier har man gunstige Efterretninger indtil d. 16de. Tvende Fægtninger have fundet Sted i Omegnen af Blidah. Arabernes regulære Jnfanteri blev nedsablet og adsplittet. Abdel Kader har i sin Hær flere Europæere, der have organiserer hans regulære Tropper. En fransk Journal glæder sig over, at Abdel Ka der, ved Dannelsen af et regulært Jnfanteri, har et Legeme" at stille ligeoverfor de franske Vaaben, da det arabiske Rytteri pleier at komme og forsvinde som en "Skygge". J Bona, Oran og Konstantine, er Alt roligt og det synes ikke at ville lykkes Emiren at vække Folkets religiøse Fanatisme. De indflydelsesrigeste Anførere i Provindsen Konstantineh have skriftligen forsikkret General Galbois om deres Troskab, og Kabylerne have ikke modtaget Abdel Kaders Emissærer gunstigt, - Rygtet siger, at Hertugen af Orleans og GeneralSchramm ville overtage Kommanden over den afrikanske Armee, og at de ville afreise i Midten af Januar. Spanien. Jfølge en Skrivelse fra Mas de lasMatas af 13. Decb. havde Cabrera med 40 Md. og hele sin Ekvipage passeret Ebro og begivet sig til Catalonien. Kort for skal han have frigivet alle i Benifafopbevarede christiniske Krigsfanger. - Det omtalte Mordforsøg mod Espartero bliver af det samme Blad, som udbredte Rygtet herom, erklæret for aldeles opdigtet. - J Valencia har General Oraa faaet Kom– J et spansk Blad læses et Brev fra manden. Esparteros Stadscher, hvori denne paa hiins Vegne erklærer, at ethvert Rygte, der er udbredt om hans Jntervention i Statsanliggender, mangler al Grund og Sandhed, at han efter sin Privarmening ugjerne havde seet Cortes's Opløsning, og at han aldrig havde tilbudt sig, ved Magt at understøtte Handlinger, som strede mod Konstitutionen af 1833.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-12-31
Holland. Kolonialministeren, Hr. van den Bosch, har, efter Forkastelsen af Regjeringens Forslag om et Laan, taget sin Afsked; Kongen havde forgiæves søgt at bevæge ham til at beholde sin Post. Om et lignende Skridt af Finantsministeren har man endnu Jntet hørt. D. 23. Decb. blev Statsbudgettet for 1840 i det andet Kammer forkastet med 500 Stemmer mod 1, som tilhørte Finantsministeren. Hs. Majestæt blev ansøgt om at tage Udkastet under nærmere Overveielse.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-12-31
Rusland. Russiske Blade meddele Efterretning om, at Regjeringen har anordnet en militær Expedition mod Chanen af China. Expeditionen har nærmest til Hensigt at forebygge de Voldsgierninger, som de russiske Karavaner og Kjøbmænd ere udsatte for paa Chimas Grændse, samt befri de russiske Fanger, som Chanen har holdt tilbage i Slaveri, og endelig at sikkee de russiske Grændsebeboeres Liv og Eiendom for Fremtiden. Det asiatiske Landskab Chima er mod Nord begrændset af den Kirgisiske Steppe, mod Vesten af det Caspiske Hav, mod Syden af Persien og mod Østen af Landskaberne Turan, Bochara og Balk, hvilket sidste igjen grændser til Afghanistan, hvis Hovedstad, Kabul, Englænderne for kort Tid siden indtog. - For Rygterne om Sammensværgelsen i det Geismarske Korps synes dog at ligge noget Sandt til Grund. Efterat næmlig Polaken Konarski var bleven henrettet i Wilna, havde en Officeer vidst at forskaffe sig den Henrettedes Lænker, hvoraf han lod forfærdige endeel Ringe, paa hvis indre Side med Guldbogstaver blev indgravet: Bestandighed og Troskab til Døden." Politiet blev snart opmærksom paa disse Ringe og foretog Fængslingerne.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-12-31
Sverrig. En, ved tvende fra Stockholm ankomne Toldinspektører i Gothenborg d. 16. Decb. anstillet, Huusvisitation, hvorved de bortførte 6 Sække med Kattuner m. m. som Bytte fra en Kjøbmand, der aarligen fortolder Manufakturvarer for idet mindste 16,000 Rd. B., foranledigede tumultariske Optrin, idet at en stor Folkemasse samlede sig, forulempede Toldinspektørerne, hindrede deres Boetreise og modsatte sig Politiet, og en til dets Bistand udkommanderet Husarpiket, som blev bombarderet med Sneeholder og Jisstumper. Og saa en Artilleripiket blev om Aftenen udkommanderet, og man begyndte nu at hugge ind paa Folket, hvorved En dræbtes og flere bleve haardt saarede. De fleste af de under Tumulten Arresterede bleve igjen befriede af Folkemassen, der ogsaa rev saavel Sabler som Bajonetter fra de Militære og sønderbrøde dem. Disse Optrin varede fra om Formiddagen til Kl. 11 om Aftenen. Dagen efter var det roligt i Staden.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-12-31
Tyrkiet og Ægypten. Opløsningen af det ægyptiske Spørgsmaal gjør intet Fremskridt - hedder det fra Konstantinopel under 28 Novb. Paschaen synes mere end nogensinde at have besluttet, ikke at give efter for Magternes Opfordring. Hr. v. Pontois modsætter sig enhver Tvangsforholdsregel mod Vicekongen, og de tyrkiske Ministre søge ved Østerrigs og Englands Mægling at forandre Frankerigs Beslutning. - Den engelske Admiral Stopford havde ansøgt sin Regjering om at maatte overvintre med en Deel af Flaaden ved Malta; dette blev ham ikke alene afslaaet, men han fik endogsaa Ordre til at begive sig med 4 Skibe til Dardanellerne, for at være parat, dersom Jbrahim skulde foretage Noget mod Konstantinopel. Denne Efterretning har i Hovedstaden, hvor der hersker den største Rolighed, vakt megen Opmærksomhed. Skrivelser fra Konstantinopel af 4 Decb. mælde, at der i den senere Tid skulde være opdaget Omstændigheder Kapudan Paschas Forræderi vedkommende, som ikke lade betvivle, at den franske Admiral Lalande har bidraget meget til, at Paschaen udførte sin Plan, samt at han har givet denne mange nyttige Raad i samme Anledning. - Prindsen af Jonville, der uden sin Faders Tilladelse skal have begivet sig til Konstantinopel, er kaldt tilbage. Om den tyrkiske Flaade i Alexandrien erfarer man fra Smyrna under 29. Novb., at Mandskabet endnu ikke har modtaget dets hele Sold, og at flere Mytterier have fundet Sted iblandt det. - Jbrahim skal have en Styrke af 10,000 Md. i Marasch og 5,000 Md. i dens Omegn; 10,000 Md. ere i Altab og 5,000 i Orfa. Hans Fortropper staae i Bostan og bestaae af 2,000 Md. Kavalleri og 600 Artillerister.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-12-31
Jndenlandske Efterretninger. J Fædrelandet gjøres Opmærksom paa "den Holdning og Værdighed i Fremstillingen, den Finhed og Elegance i Udtrykket, som udmærke den Række af Kongens Taler og Svar, der alt ere bragte til offentlig Kundskab. "De bære ganske" - hedder det derom - "Præget af den Klogskab og Urbanitet, man af en saa dannet Aand kunde forudsætte, og af en Lethed, i Foredraget, hvori Christian den Ottende blandt Enropas Fyrster neppe har nogen anden Rival end Louis Philipp.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-12-31
De fleste engelske Blade indeholde i Anledning af Frederik den Sjettes Død Artikler, hvori den Afdødes Værd som Konge og Menneske fuldkomment aner kjendes. Trængselen for at faae den afdøde Konges Liig at see var saa stor, at en Borgerkone skal have til at Livet og flere Personer være blevne lemlæstede. Endog Koner med smaa Børn paa Armen skulle have trængt sig frem i den af flere tusinde Mennesker bestaaende Masse, som sammenpressedes paa Garnisonspladsen. ved Enden af Amaliegaden. En Husar med sin Hest blev kastet og og Mængden strømmede igjennem den tilveiebragte Aabning ind i den afspærrede Gade. Betl. T. og Kbh. meddele nu det Ceremonielle ved Hs. Majest, høiselig Kong Frederik den Sjettes LiigsHendringelse til og Bisættelse i Roeskilde Domkirke.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-12-31
Den 21de dennes blev Hs. Majestæt Kongen, ved Justitsraad, Borgermester Estrup, overrakt følgende Lykønskningsadresse fra Communal Bestyrelsen i Colding: "Allernaadigste Konge! Dybt sørgende ved Budskabet om, at den mildeste og retfærdigste Landsfader er bortvandret fra os til det evige Livs Salighed, henvende vi os med inderlig Taknemmeligheds Følelse til den Almægtige, fordi Danmarks Throne er bestegen af en Regent, om hvis kundskabsrige og kraftige Aand vor Nabo provinds saa ofte har gjenlydt, og hvorpaa vi selv ved Deres Majestæts dyrevare Nærværelse have havt saa glædelige Beviser. - Tillad Allernaadigste Konge, at vi som troe Undersaatter føle Trang til for Thronens Fod at nedlægge vor og vore Medborgeres Hylding, Ønsker og Bønner til den Algode om en lang og lykkelig Regjering. - Vi dele det Haab med alle Danske, at den Almeenaand, som den Allerhøistsalige Konge søgte at vække, vil finde ny Næring og forøget Liv under Deres Majestæts erfaringsfulde Styrelse, og vort elskede Fødeland, derved vinde i Kraft som i Velstand. - Længe leve Danmarks Haab Kong Christian den Ottende, og længe leve Hendes Majestæt Dronning Caroline Amalie, Landets hulde Moder, der allerede af forladte Børnesjæle har dannet sig et Kjærlighedens og Dydens Rige! Hs. Majestæt Kongen behagede derpaa allernaadigst at svare: "Med megen Fornøielse modtager jeg forsikkringen om Staden Coldings Jndvaaneres Hengivenhed for mig og deres Ønsker for min Regjerings Lykke. Jeg beder Dem at forsikkre Communen om min særdeles Deeltagelse i Alt, hvad der angaaer dens Vel, og hvor gjerne jeg skal laane Øre til ethvert Forslag til dens Bedste. Det fornøier mig at vide, at man beskjeftiger sig med Havnen, en for Byen saa vigtig Gienstand, og det skal ret glæde mig, om der snart maatte gives mig Leilighed til selv at være Vidne til dens velgjørende Virkninger, dem jeg holder mig forvisset om vil vorde Frugterne af den nye Communalfortatning. Jeg beder Dem at hilse Jndvaanerne og at forsikkre dem om min særdeles Naade." (B. T.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-12-31
Adressen fra Veile, der er underskrevet af 115 Borgere og Jndvaanere, lyder som følger: "Allernaadigste Konge! Med Deres Majestæt og hele Landet sørge vi over Tabet af en Monark, der begyndte sin Regjering med Stavnsbaandets Løsning og skjænkede, et halvt Seculum senere, sit Folk en stændersk Forfatning, ved hvilken ei alene Almeenaanden, og med den en loval- derfor tillidsfuld og aabenhjertet politisk Fremadstræben vaktes i Folket, men hvorved tillige flere umiddelbare Fordeele vandtes. Blandt disse tillade vi os at fremhæve den Frihed, der blev given Communerne, til selv at bestyre deres egne indre Anliggender. Om der end i denne Henseende, som i vor politiske Udvikling overhovedet, er endnu meget at vente af Fremtiden, saa kan derved kun det Haab forhøies, den Tillid forøges, den Kjærlighed befæstes, hvormed det danske Folk, og deriblandt undertegnede Borgere og Jndvaanere af Veile, By, nedlægger for Deres Majestæts Throne en ligesaa uskrømtet som frivillig Hylding, anraabende den Almægtige om Beskyttelse og Velsignelse for en Konge, hvis Navn minder og Skabelsen af et os nærbeslægtet Folks Lykke, og i hvis ophøiede Person Danmark derfor alt længe har seet en Borgen for sin Fremtid." (V. A.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-12-31
Af en med talrige Underskrifter forsynet Adresse til Hs. Majestæt Kongen fra Kiel udhæve vi følgende "Det vil ikke være undgaaet Deres Kongl. Majestæts Jagttagelse, hvor store Offre navnligen Hertugdommerne Slesvig og Holsteen i en lang Række af Aar have maattet bringe paa Grund af Statens beklagelsesværdige Finantsforfatning. Deres Kongelige Majestæts Viisdom vil have udforsket Grunden til disse Onder og Lægemidler, for de svære Saar, som truede med at foraarsage Landets Ruin, og indseet Midlet til at forebygge, at slige Onder vende tilbage. For en Fyrste, som ærer og elsker Sand beden, som har sagt de mindeværdige Ord til sine Undersaattet: "at Han ikke forlanger mere end Sandheden, og at Regjeringen kun kan ønske, at Sandheden bliver gieldende", for denne Fyrste tør Hans troe Undersaatter i Hertugdømmerne i forhaabningsfuld Tillid igientage hvad allerede mange af deres danske Brødre have udtalt for Deres Kongelige Majestæts Throne: at de, inderlige overbeviste om D. Kongel. Majestæts landsfaderlige Tænkemaade, dog kun i Udvidelsen af en Jnstitution, som, bestemt til at knytte Tillidens Baand fastere mellem Fyrsten og Folket, hidtil ikke har formaaet at opnaae dette priisværdige Øiemeed, kunne see et Læge- og Beskyttelsesmiddel mod den forbigangne Tids, Landets Velstand, tilintetgjørende Onder. - Nei, Allernaadigste Konge og Hertug, vi behøve ikke at frygte, at D. Kongel. Majestæt skulde ansee os for mindre troe Undersaatter, fordi vi dette vigtige Øieblik vove, frimodigen at udtale for D. K. M. den længe nærede Overbeviisning, at kun Gjen indførelsen af disse Hertugdømmers gamle Fortatning under tidsvarende Modificationer, kun Gjenoplivelsen af Skattebevillingsretten og saadanne Landdage, paa hvilke Landets frit valgte Repræsentanter have at tatte afgjørende Bestemmelse angaaende Gienstandene for deres Raadslagning, vil yde et Lægemiddel mod de nuværende Onder og et Beskyttelsesmiddel mod deres Tilbageven, den!" (Berl. T.)¬
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-12-31
Med Hensyn til Forsamlingerne i Anledning af denne Adresses Forberedelse havde Politiet tilskrevet de tre Selskaber i Kiel "Harmonien", "Foreningen" "Unionen", men faaet til Svar af disses Directioner, at de ikke kunde anerkjende Politiets Kompetente til at blande sig i Selskabernes Anliggender.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-12-31
Den under 27. Novb. udstedt Plakat angaaende nogle yderligere Bestemmelser for Brandvæsenet paa Landet befaler blandt andet, at Brandkontingentet for Kirker skal nedsættes til 1/4 Deel af det, der nu er eller i Fremtiden maatte blive fastsat for andre Bygninger, forudsat at de ikke ere tæggede med Spaan eller andet forbrændeligt Material, ligesom Kirkerne ogsaa svare Halvdelen af det almindelige Brandkontingent, naar de udvendige Mure ere udelukkede fra Forsikkringen; at de Bygninger, der maae antages ikke at svare til de Summer, hvortil de ere forsikkrede, snarest muligt skulle underkastes en ny Taxation, og Møller først og fremmest, saa at dette Arbeide kan være fuldført inden et halvt Aar efter Plakatens Emanation, ligesom en lignende Omvurdering af Møller eller Eftersyn af deres Tilstand skal finde Sted hvert femte Aar; at der i hver Jurisdiktion skal være et passende Antal Taxations mænd, og at Amtmanden, enten umiddelbart eller ogsaa igjennem en Kjøbstadøvrighed, udnævner de i enkelte Tilfælde nødvendige, naar Taxationer skulle iværksættes, hvortil ingen af Amtets Taxationsmænd, maatte have den fornødne Duelighed; at alle Rets skrivere inden 14 Dage efter hvert Kvartals Slutning anmelde for Branddirekteuren, hvilke Skjøder i Kvartalet ere blevne thinglæste paa Bygninger; at de Mænd, der blive at udnævne til at deeltage i Omtaxationerne, vaage over, at Brandassurancerne for Fremtiden ikke overstige Bygningernes rette Værdi, og at Kancelliet er bemyndiget til at udsætte en Belønning fra 50 til 500 Rbd. for den eller dem, der meddele Oplysninger, som lede til Brandstiftelsers Opdagelse og Forbryderes Afstraffelse. (Koll. Td.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-12-31
Den døvstumme Louise Amalia Voigt, der var tiltalt for Tyveri, er d. 23de ds. bleven frikiendt af Høiesteret.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-12-31
Kjøbenhavnsposten for i Fredags er lagt under Beslag. Som det var at formode, har der hævet sig Opposition imod den forestaaende nye Alterbog, og der fra den Side, hvorfra man kunde vente det, nemlig af Grundtvig, som i denne Anledning har udgivet: "Frisprog imod H. H. Hr. Biskop Mynsters Forslag til en ny forordnet Alterbog. (Berl T.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-12-31
Den saa ofte omtalte Kjøbmand Nathansen fra Randers har nu endelig, flerre Uger efter at han selv satte sig i Frihed fra Almindeligt Hospital, af Sundheds-Collegiet faaet en Art Artest om, at han ikke er sindsvag, og vil, som man erfarer, nu søge at erholde Retfærdighed ved at henvende sig umiddelbart til Hs. M. Kongen. (Sjæll.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-12-31
Som en Mærkelighed meddeles: at tvende pludselige Dødsfald d. 17, 1s. om Formiddagen ere indtrukne paa en af Nestveds Gader og Torv, idet først en gammel Kone fra det derværende Hospital, paa hendes første Udflugt efter en Sygdom, faldt om og døde paa Gaden, og en Bonde fra en af de nærmeste Byer, efter at være sprungen ned af sin Vogn paa Torvet, ligeledes faldt om og døde af Blodstyrtning. (S. S. A.)