JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-03-25
Fra Odense meldes: Natten til den 19de d. M. saaes fra flere Steder her i Fyen en heftig Jldebrand, Nordost til Ost i Siælland. Den vedvarede fra Kl. 8 om Aftenen til Kl. imellem 1 og 2 om Natten, og lod sig tilsyne, som om den skulde have været i Nærheden af Holbeck.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-03-25
Det 32te Hefte af topographisk Journal for Norge er nu udkommet. Det indeholder: Fortsættelsen af Beskrivelsen over Søndfjord, Fortsættelsen af J. Juels Beskrivelse over Ringeriges og Hallingdals Fogderier, Extract over de til Febr. 1801 optagne Folkemandtaller i Bradsberg Amt, af Prof. BegrunDet er ikke 1500, men henimod 1200 Rd., som den Sahlske Bogsamling er bleven solgt for- og det er heller ikke endnu afgjort om hele Samlingen skal bruges til det Kongelige Bibliothek.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-03-25
Efter Hamborger Correspondent hedder det nu, at der skal foregaae en Forandring med Telegrapherne, og adskillige Telegraphister skulle sættes paa Pension,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-03-25
Udenlandske Efterretninger. Porten har nu erkjendt Napoleons Keiserværdighed. Den har sendt en Coureer med denne Erklæring til sin Gesandt i Paris, der hidtil har levet der som Privatmand, men nu igjen fremtræder som Tyrkisk Gesandt. Den Russiske Gesandt i Constantinopel har protesteret mod Portens Adfærd, erklæret den for stridende mod Alliance tractaten, og afsendt i den Anledning en Coureer til St. Petersborg. Ogsaa den Engelske Minister har underrettet sit Hof om denne Begivenhed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-03-25
Bechabiterne vedblive endnu at anrette store Ødelæggelser i Egnene af Mecca og Meding.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-03-25
Krigsrustningerne i Sebastobel og andre Havne i Krim have nu, i Følge en Ordre fra St. Petersborg, faaet en anden Skikkelse. De Tropper, som vare bestemte til Jonien, udskibes igjen, og forsamles i to eller tre Corpser ved Kysterne af det sorte Hav. De skulle endnu forøges med Tropper fra det indre Rusland. Deres Bestemmelse er endnu ubekiendt Den forrige Østerrigske Minister, Colloredo, der ikke spillede nogen ubetydelig Rolle i de sidste Optrin, der bestemte Østerriges Skjebne, er nylig død i sit 69de Aar.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-03-25
Om 14 Dage venter man igjen Rochefoucauld som Fransk Minister i Wien.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-03-25
J nogle Egne af Øvresterrige koster et Pund Kjød 36 Kreutzer (2 Mk. 4 s.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-03-25
Et Fransk Negerregiment er afmarcheret fra Jtalien til Jstrien.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-03-25
Dronningen af Neapel bivaanede d. 11te f. M. den befalede høitidelige Gudstjeneste, tilstedede derpaa Ministrene og Adelen til at kysse hende paa Haanden, og tog derpaa Afsked. - Hun begav sig, efter Bordet, med de første Personer af Hoffet paa en Fregat, og seilede, ledsaget af mange Transportskibe, til Sicilien. Tre Dage derefter holdt Prinds Joseph er høitidelig Jndtog i Neapel. Han hang selv den hellige Januarius den Guldkjæde om Halsen, som han forærede ham. Hidtil ere omtrent 20 til 22,000 Franske rykker ind i Residentsen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-03-25
J Strasburg er man Dag og Nat sysselsat med at omsmelte de Østerrigske Contributionspenge. Der prægges for det meste Mynter paa 5 Franker deraf, og, som det hedder, for 36 Mill. Franker.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-03-25
D. Gall reiser nu fra Münster til Amsterdam. I det Benetianske skal der i næste Maaned hæves en Grundskar af 3 Mill. Live, og i den øvrige Deel af Kongeriget Jtalien en Skat af 19 Mill. Lire.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-03-25
Det hedder nu, at de Cleviske Lande, som de Franske have taget i Besiddelse, skulle, med nogle Tillæg, gives Erkehertug Ferdinand i Erstatning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-03-25
Det konstige Document= og Pengeskriin, som Smeden Habermeyer i Hamborg er bleven belønnet med en Guldmedaille for, er forfærdiget af poleret Jern, og 3 Fod 2 Tommer høit, 3 Fod langt og 1 Fod 10 Tommer bredt. Hele Skriner er dobbalt, og imellem de dobbelte Plader huult. Den a 3 Kal hele store Kaas paa Laaget indbefatter og Skud, som hver især ved en anbragt Hævert lukker dem alle op og i paa eengang. Nøglehullet er bedækket med en liggende Løve, som er befæstet ved en egen Mechanismus; den springer pludselig tilbage, naar man trykker paa de Fjedre, der ere anbragte paa Laagets arabesque Zirater. Det samme er Tilfældet med endnu en hemmelig Laas paa Forsiden, som bestaaer af 6 Skud, og kun kan aabnes ved en Nøgle, som egentlig er forfærdiget dertil.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-03-25
De Underhandlinger imellem den Engelske og Franske Regjering, som have givet Anledning til Rygtet om Fredsforslag, angik egentlig Krigsfangernes Udvexling. Majander, Admiral Villeneuves Capitain fik, kort efter sin Ankomst til Engelland, Tilladelse til at vende tilbage til Frankrige, og den Engelske Regjering medgav ham Forslag angaaende denne Udvexling. De indeholdt de sædvanlige Betingelser, at udvexle Mand for Mand, og det Tilbud, at de Franske, som siden Krigens Udbrydelse, vare blevne tilbage i Frankrige, skulde betragtes som Krigsfanger og udvexles efter deres Stand og Rang. Men Frankrige vilde ikke antage Forslagene, og paastod, at Udvexlingen skulde skee en masse. Den Engelske Regjering kunde ikke samtykke heri, da de Franske Fangers Antal i Engelland forholde sig til de Engelske i Frankrige og Jtalien som 5 til 3.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-03-25
J de Tyrkiske Arsenaler og Havne arbeides der nu paa at udruste en anseelig Flaade, som til næste Foraar skal gaae til Middelhavet, og som der allerede hverves Matroser til
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-03-25
Magistraten i Hamborg har ladet udgaae en meget stræng Placat mod udenlandske Tiggere. De, som gribes i Tiggerie, straffes første Gang med at hensættes 8 Dage paa Vand og Brød i et mørkt Hul i Tugthuset, anden Gang med 14 Dage afvexlende Fængsel paa Vand og Brød, og tredie Gang med 4 Ugers Fængsel, hvoraf de den ene Uge skulle sidde paa Vand og Brød. J de to sidste Tilfælde skulde de tillige have en Blok ved Benet. Dersom de gribes fjerde Gang, skulle de straffes med at staae i Gabestokken eller paalægges andre legemlige og vanærende Straffe. Jndenbyes Tiggere, som paagribes, skulle vel, ligesom tilforn, straffes med 6 til 12 Maaneders Tugthuusarbeide, men det skal dog være overladt til Fattigpolitiet, efter Omstændighederne, at forøge Straffen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-03-25
J en Skrivelse fra Landshut leveres følgende Skildring af de Russiske Krigsfanger, der passerede denne Stad i Decemb. f. A.: J disse Ulykkeliges Aasyn læses intet Ædelt, ingen Aand; men deres Legemsbygning røber Muskelkraft. Deres Klæder ere ganske lasede; den ene bærer en Foldekniv, den anden en Knippel, som han har fundet eller røvet underveis; mange gaae uden Skoe og Støvler, med Benene indsvøbte i Halm, andre uden Hat eller Hue, med et Stykke Sækkelærred, om Hovedet. Medens de passere Landeveien bede de de Omkringstaaende om Almisse; giver man een noget, saa stimle ti til, for at fratage ham det. Kaster man noget hen imellem dem, saa styrte de løs derpaa som glubende Dyr. De kunde ikke forliges med Østerrigerne, og man saae sig derfor nødsaget til at lade dem transportere for sig selv. Man indspærrer dem sædvanlig i en Kirke, og naar der er mange, paa andre Steder. Nylig ankom 600; jeg fulgte med dem til Ridehuset. Her var der saa liden Plads, at de neppe kunde lægge sig ned. Luften var ligesom forgiftig. De Syge laae ved Muren paa Straa. Bragte man disse Suppe, saa styrtede de Sunde løs paa dem, og vilde berøve dem denne ringe Vederqvægelse, men den Franske Escorte drev dem med Kolbestød, tilbage, hvorved nogle endog segnede. Nogle krøb paa alle fire mellem de Syge, for at kunne spise med dem; her trampede en omkring paa dem, hist tog en Anden dem Maden af Munden. O, det var skrækkeligt at være Vidne hertil. Nu blev der ogsaa uddeelt Suppe og Kjød imellem de Sunde, og den ene maatte træde ud efter den anden, De lode sig øse Suppe i Hatten, paa Kjolen eller Kappen, og hvad de kunde nappe puttede de i Beenklæderne. Fra Kl. 1 til Kl. 7 om Morgenen vare disse Ulykkelige samlede i eet Rum. Uddunstningen var saa farlig, at der yttrede sig en Syge, som kaldtes den Russiske. Den udmærket sig derved, at ikke Russerne, men de herværende Jndbyggere og Saarlæger angribes deraf. Den varer kun kort og gaaer over til Raserie. Adskillige døde deraf. Jngen af Russerne tør nu passere mere Byen, og ingen tør selv overlevere nogen af dem nogen Almisse. Den maa afleveres (Fortsættes. i Hospitalet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-03-25
Overalt i Spanien anlægges nu Kirkegaardene udenfor Byen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-03-25
Den Spanske Caperfregat, Dromedario, har ved Kysten Guinea taget tre Engelske Skibe, hvoriblandt en Fregat paa 20 Canoner. J en Tid af en Maaned har denne Caper tilligemed Briggen Dolores gjort 8 Engelske Priser, hvorpaa der fand res 1000 Negere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-03-25
J Paris skal der i Maji Maaned blandt andre Fester gives et Gilde for hele Armeen. Ogsaa Cæsar tracterede fordum Folket i Rom, er terat han havde seiret over Ægypterne, Partherne og Germanerne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-03-25
Admiralitetet indgav i Aaret 1801 en Forestilling om 4 videnskabelige Embeders Oprettelse i Søetaten, nemlig: 1) et i Skibsbyggeriet, 2) et i Artilliet, 3) et i Mekansken og 4) et i Hydrauliken, hvortil unge Søofficierer videnskabelig skulle oplæres, og gives Leilighed til at udvide deres Kundskaber i fremmede Lande &c. Den 6 Nov. approberede H. M. Kongen Forestillingen, og, i Henseende til Mekaniken og Hydrauliken, strakte den Kongel. Naade sig endog til andre Studerende udenfor Eraten. Følgende Officierer ere nu forundt Reisestipendium, i Artilleriet Hr. Prem. Boutn. Hensler, i Constructionen Hr. Pr. L. Schifter, i Hydrauliken Hr. Pr. L. C. Grove, i Constructionen Hr. Lieuten, Lous, i Maskinbygning Hr. Lieutn. P. Tüxen. Reisestipendet for de første Asperanter vedvarer 3 til 4 Aar, men siden skulle nogle reise hvert andet eller tredie Aar. Efterat de anførte havde fuldendt deres Studeringer i Dec. Maaned, have atter fire andre af Staten bestemt sig til videnskabelig Studering, og Justitsr. og Prof. Bugge begynder nu et nyt Cursus for disse. og J Morges Kl. 8 1/2 blev Morderen Niels Jensen henrettet paa Amager. Han blev af hentet af 8 Amagere, som vare bevæbnede med Stokke. Han var klædt i hvide Beenklæder og en hvid Trøie, og havde et fore Baand og en sort Sløise om Hatten. Da han kom paa Retterstedet slog omtrent 40 Amagere, der vare tilsagte at møde, en Kreds omkring Echafottet. - Det er den fjerde Morder, der, i et Tidsrum af omtrent et Aar, og bleven henrettet i Kjøbenhavn. De to af dem vare Udlændinger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-03-29
Løverdagen den 29 Martii, 1806.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-03-29
Skrivelse fra Udgiveren af den critiske Veirhane. Min Herre! "Lige Børn lege bedst" siger et Ordsprog, der er ældre end De og jeg, og Børn ere og have vi allesammen, enten vi legge med Kroner eller med Regnepenge, men det var nu ikke det, jeg egentlig vilde sige. De er Journalist og jeg er Journalist, altsaa troer jeg, at vi to bedst kunne lege sammen. Jeg befinder mig i en Forfatning, som jeg, - dersom jeg til Smagens Forædling skulde skrive for Theatret, vilde kalde Kattepine; men da man overalt i vore Dage, fornemmelig i Holbergs Stykker, tør sige mere paa Theatret end i hvert anstændigt Selskab, saa vover jeg ikke at betjene mig af dette Udtryk Jeg siger derfor slet og ret, at jeg befinder mig i en stor Forlegenhed. Hver Gang jeg hidtil har villet sætte Pennen til Papiret, foruroligedes jeg af tusinde critiske Spørgsmaale.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-03-29
Den periodiske Skribent er een af de mykkeligste Skabninger paa Jorden. Man forlanger, at han, ligesom Fodposten, skal til bestemte Tider gaae sin afbrudte Gang, hvad enten det former, tordnet eller tyner udenfor. Jeg har Jdeer nok; thi hvo kan vel mangle Jdeer i vore forvendte og fordærvede Tider, men jeg spilder mere Tid med at vælge imellem dem, end med at udarbeide dem. Jngen Brygger vilde drage mere af det nuværende uforlignelige Øl, end jeg ugentligen maa vrage Jdeer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-03-29
Nu kom den anden April. Den fo mig reent til at løbe April. Alt hvad der paa Prent ikke havde Navn af Heroisme, blev ringeagtet. Hver anden Linie maatte være prydet med Heltegierninger, Selerskrandse, Hæders daad, Hædersmænd og Hæderskroner. Alt hvad der kunde tygge en Pen og vine en Ven skrev over det Æmne, og den, som skrev om andet, blev ikke læst. Det kostede mig megen Umage, førend jeg kom ret i Touren dermed, men da jeg havde gjennemstuderet Homers Jligde, Prams Sterkodder og adskillige andre Heltedigte, begyndte jeg at faae det rette Greb paa Tingen. Alle tilraabte mig bifald, og man kunne ikke blive mæt af at høre mig tale og synge. Men ogsaa den Glæde forsvandt, og siden den Tid har den offentlige Smags fire Hovedvinde været saa ustadige som Veirliget i April. Den Journalist, som nuomstunder vil rette sig efter dem, kan umuelig andet end kuldseile eller begraves i en Malstrøm Jeg kan ikke klage over Recensenterne; de have gjort Alt, for at holde mit Værk i Veiret; de have skjendt Publicum Huden fuld, og meere end engang bebreidet det sin Blindhed og Utaknemmelighed; men altsammen forgjeves.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-03-29
For at hevne mig agter jeg nu at lade min Veirhane gaae ind, og at begynde paa et andet Arbeide, der, som jeg haaber, vil gjøre rasende Opsigt. - De veed, der var engang en Tid, hvor man havde tre til fire lærde Tribunaler i Kjøbenhavn, som bestandig laae i Haarene paa hverandre. Naar den ene afsmækkede en uretfærdig Dom, kunde man vente Skjærpelse eller Underkjendelse hos en anden. Mangen en Bog, som i det ene kritiske Blad blev dømt fra Li per, – det vil sige, i litterair Forstand, blev i et andet aldeles frikiendt, og de lærde Tribunaler vare saaledes et billede paa de juridiske i mangt et Land. Jmidlertid var denne strænge Control til stor Baade for Videnskaberne. J lærde Efterretninger, Kritik og Antikritik, Fris, Universitets Journalen og Gud veed hvad de allesammen hedte, kunde man ugentlig, maanedlig og qvartaliter faae Domme at høre angaaende Alt, hvad vore Prester udstedte Disse herlige Tider ere nu forbi; Recensionerne døde tilligemed Recensenterne; lærde Efterretninger har overlevet dem alle, og ere nu den eneste Tribunal, vi eie. Dens Domme ere inappellabel, og om alle de Forfattere, der fremtræde for denne frygtelige Domstoel, kan man sige hvad der staaer i Visen: Nogle saar til Himler. Andre gaae til - - Fanden. En saadan Uskik bør hæves, og jeg har derfor længe pønset paa at oprette et nyt critisk Jnstitur, der kunde gjøre hver Dom, der afsiges i lærde Efterretninger, appelabel. Endelig er jeg kommet paa det heldige Jndfald, at forandre Planen og Titelen af mit Skrivt. Det skal nu hedde den critiske Veirhane og bedømme Alt hvad for udkommer hos os. Jeg har været saa lykkelig at faae adskillige Medarbeidere, der have Haar paa Tænderne og Been i Næsen, kort sagt, Folk, der vove et blaat Øie for den gode Smags Skyld. J dette Blad skulle alle kronede Prosaister og Poeter, Mesterstykker, og Nationalmonumenter, litteraire Diamanter, Perler og andre Skatte bedømmes med den strængeste Apartiskhed, det vil sige, saa vidt som Slægtskab, Drikkebroderskab, Venskab og andre ubetingede Pligter tillade det; dernæst skal her Smøreren Kobebule, der overoser os med sine Smørerier, til første Forfang for de mange Mesterværker, som vore egne store dramatiske Skribenter ideligen kienke os, fugtes saaledes, at han sikkert vil glemme at paatrygle og paanøde os sine Jndianere, Sølvbryllupper, Lyst til at glimre, og andre Kludderier, som enhver Statist, enhver Machinkarl hos os kan gjøre bedre end han. Med Bladet skal der følge et Supplement, eller, som Tydskerne kalde det, ganzungsblat, hvori enhver for contante Betaling kan faae sine Arbeider anbefalede, saaledes som i Hamburger Correspondent og andre berømte Tydske Blade. Jeg skal med det allerførste tage mig den Frihed at sende Den det første Numer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-03-29
Udgiveren af den critiske Veirhane.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-03-29
Inden- og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-03-29
Indenlandske Efterretninger. H. K. H. Hertuginden af Augustenborg blev i Aftes modtagen i Skuespilhuset med følgende Afskedssang, forfattet af Hr. N. T. Bruun, som alle Tilskuerne istemte, under Orchesterets Accompagnement : Du reiser, elskede Fyrstinde med Veemod møde vi Dit Savn, men i sit Bryst i kjerligt Minde, hver Nordbo har Lovises Navn, Hver Undersaat er her Din Ven! her elskes Du kom her igjen! Her svandt Din favre Barndoms Dage; her lysde Præget af Din Sjæl kald hine billeder tilbage, fryd Dig ved hvert et virket Held. Blandt os, som Alle elske Dig, lev hædret, signet, lykkelig Du Christians Datter, Fredriks Søster, hør Nordens Stemme i vor Sang! Os Haabet med den Vished trøster, vi see Dig ei for sidste Gang Nei, ofte vi gjentage her: Du var og er og evig kjer, Kun føie Tid Du fra os drage til landlig Ro og stille Fryd, did tusind Glæder Dig ledsage og lønne vor Lovises Dyd! To Rigers Ønsker for Dit Held, Fyrstinde, hør i vort Levvel! Fyrstinden bukkede sig adskillige Gange, og da Spillet var tilende, raabte Tilskuerne tre Gange Hurra. Denne elskede Kongedatter reiser i Dag, og hele Folkets Velsignelser ledsage hende.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-03-29
J den Hempelske Avis læses følgende: Hos en Marchandiser i Hovedstaden blev i disse Dage en Theemachine bortstiaalen, uden at man kunne opdage Tyven. Nogle Dage efter Tyveriet kom et meget velklædt Mandfolk med en Bondekarl, som bar en Theemaskine, og vilde sælge den til en Marchandiser paa Vestergaden. Medens Marchandise ren betragtede Machinen kom af en Hændelse den rette Eier gaaende forbi. Han studsede, da han saa sin Theemachine saa ganske uventet i en velklædt Persons Hænder, og tog strax fat i Sælgeren for at føre ham paa Politiekammeret. Den ne gik ogsaa meget villig med ham, men da han kom paa Gammeltorv, sled han sig løs og begyndte at løbe af alle Kræfter. Marchandiseren løb bag efter, men denne Hurlemhed gjorde to Bønderheste sky, de løb løbsk, rendte nogle Folk omkuld og denne almindelige Forvirring lod Tyven ikke ubenyttet, men forsvandt i Øieblikket. Hidtil lod man sig nøie med at sværte Folks Rygte med Blæk, nu begynder man ogsaa at sværte deres Klæder dermed. J Mandags Aftes Kl. 7 overslog et ondskabsfuldt Menneske en Dames Pelts bagfra med Blæk, og samme Experiment skede i Søndagsaften ved en anden Dame, i det hun i Comoediehuset gik ned af Trappen. Den, som giver Oplysning om Gierningsmanden, faaer en god Douceur. Jndtil dette skjændige Menneske opdages, bliver det nok raadeligst for Damerne, i det mindste om Aftenen, at tage sorte Peltse paa 1806 tegner til at blive et ulykkeligt Aar; og har det endnu ikke spillet Banqueret, saa vil det neppe vare længe førend det skeer. Det forlanger offentlig i Adresseavisen et Laan af 30 Rdlr. paa tre Maaneder imod ti Rigsdalers (!) Opgield, og heder, at man vil melde sig paa Contoiret i en Billet til 1806. De tilbudne Renter udgjøre ikke mindre end 133 pC. aarligen, Politiemesteret i Christiania har til Hæder for Drengen A. Simonsen lader bekjendtgjøre: at han nopfordret har tilbageleveret 20 Rdlr., som en fattig Bonde havde tabt paa Gaden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-03-29
Den store Jldebrand, som paa mange Steder i Sjælland, ja endog i Fyen har været at see, Onsdagen d. 19 Martii om Aftenen, ved den stærke S. O. Storm, var paa Kallundborg Ladegaard. Hele Besætningen, omtrent 30 Køer og endeel Heste og Sviin, ere bleven opbrændt. Eieren, Hr. Capit. Stub, var ikke hjemme, men i Kjøbenhavn til sin Datters Bryllup.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-03-29
Det Kgl. norske Videnskabers Selskab, der i en Række af Aar, under den høisalige Arveprinds Fredriks Præsidium og ved hans ædelmodige Gavmildhed havde seet sig i Stand til ved Præmier at opmuntre til Agerdyrkning og Konstflid, saae sig ved hans indtrufne Dødsfald denne Understøttelse berøvet. Dets Medlemmer maatte ikke allene føle dette Tab, som hver anden Statens Borger, der kjendte den høie Afdødes Værd, men den billigste Erkjendtlighed gjorde det derhos til Pligt, ved anstillede Sørgehøitideligheder at lægge offenlig for Dagen, at den Beskyttelse, han havde for undt Selskabet og de Velgierninger, det havde modtaget af hans Haand, vare i taknemmelig Erindring. Til den Ende blev sidstafvigte den 14de Marts følgende Høitidelighed foranstaltet paa Selskabets store Sal. Efter at det med Klokkerne i begge Stadens Hovedkirker havde ringet fra Kl. 6 til 7 om Aftenen (i hvilken Tid de, der havde modtaget Entreebilletter, omtrent 400 i Tallet forsamledes) begyndte Høitideligheden med en Sørge Vokal- og Jnstrumentalmusik. Derpaa blev af Vice=Præses, Biskop Bagge holdt en Sørgetale, efter hvilken, ligesom for Talen, atter Musik blev opført. Cantaten var forfattet af Selskabets Medlem, Hr. Biskop Brun i Bergen og indrykkes herFor Talen. Aria. Bjerg og Dal og Slætter grønnes der, hvor Flid med Hæder lønnes, Der udtørres dybe Moser, der blev Steen til evigt Gavn. Men naar den, som Flid belønner, kaldes bort for Støvets Sønner, hvo kan strøe paa Graven Roser, værdige den Godes Navn. ReelratikMit Hoved, mit Hoved! saa klager vort Selskab i Norden; kold er den og tillukt og stiv den hulde veldædige Haand, som lønnede trællende Hænder, med Guld og med Ære. Os tillod han at dømme og deele mellem kappende Brødre, og at stemple med prindseligt bifald, vindende Bondemands Daad.