JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-12-19
J Mai=Hæftet af den saare gode Journal fur Deutschland historisch-politischen Jnhalts findes en Afhandling "BedarPreussen eriner repræsentativen Verfassung, og i den S. 102 og 103 følgende, til hele Afhandlingens Ypperlighed svarende og almeenmærkelige Sted. "Saa mange forenede Omstændigheder, Krig, forandrede "Mercantil Forhold og derved foraarsagede Standsninger i Handelenshidtil vante Gang, Misværtsaar og Dyrtid, Stopning i Circulationen, mange Næringsveies Stillestaaen, have, hvilket ei kan nægtes, bragt hele Statens tidligere Velstand, trods al Regjeringens Omhu ned fra sit forrige, tildeels høie Trin, og paa en unaturlig Maade forøget Tallet paa de Trængende, der ville opholdes paa Selskabets Regning. Derfor maa det ansees som Overmaalet af al Daarlighed og Selvklogskab, naar nu omstunder saa mange Viislinger, der, blottede, om ikke for al Theorie, dog for al Er"faring i det mindste, ei alene troe sig kaldede til at afhandle Emnet og Stater og sammes Forfatninger, men og tiltroe sig selv uden alle Omstændigheder Duelighed til at opføre nye "Statsbygninger selv, naar disse Mennesker, hvilket allevegne høres, irettesætte Regjeringen for hver enkelt Forholdsregel, der tages. J det "allermindste erindre disse Folk os altid om hiin Capucinerpater, Joseph, der i Trediveaarskrigen ligeledes ikke bluedes i sin Selvtillid ved "at foretegne Hertug Bernhard af Weimar en Operationsplan paa Landchartet, og reent ud opgive ham de Pladser, der efter Paterens Mening burde erobres; indtil Hertugen, kjed af den uforstandige Underviisning, bad ham med "den ene bemærkning slaae sig til Rolighed: Hr. Pater! Deres Finger er ingen BroJournallæseren.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-12-19
Efter offentlige Blades bemærkning kommer nu Capit. Rots, der 1818 var udsendt for at opsøge den Havbugt, der skiller Grønland fra America, i stor Forlegenhed. Hans Jnstruction lød udtrykkelig, at han skulde nøie udforske Lancastersundet, i hvilket allerede mange Geographer havde formodet at være en Havbugt; men han lod sig skrække ved den Tilsyneladenhed, at en Bjergrække, af ham kaldet Crockerbiergene, ganske syntes at spærre Nord- og Nordostegnene for Mundingen af Sundet, og erklærte derpaa: det var nu afgjort, at ingen Gjennemfart var mulig der. Hr. Parry, der ledsagede ham som Lieutenant, var dog ikke af denne Mening, og har nu bragt sin Formodning til Vished.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-12-19
En dansk Mand, som en Tidlang har opholdt sig i Tydskland, har meddeelt følgende Efterretning i Anledning af de skrækkelige Virkninger, hvilke, efter en tydsk Læges Beretning, Nydelsen, af røgede Pølser har frembragt i Tydskland, og som saa meget har været omtalt hos os. "J det sydlige Tydskland laver man en Art Pølser, hvilke, saavidt jeg veed, bestaae af Svineblod, Flesk og noget Kryderie. Disse blive røgede og derpaa opbevarede. Ofte, især imod Foraaret, bedærves de, og en Gift udvikler sig i samme, som i Særdeleshed skal bestaae af Blaasyre. Nydelsen af disse bedærvede Blodpølser er det, som saaledes foraarsager en hastigere eller senere Død. Følgende Tildragelse har jeg selv været Vidne til: En Soldat, der om Aftenen havde spiist en saadan Blodpølse, følte om Natten en brændende Tørst, og stod flere Gange op for at drikke Vand. Hans Sengekammerat fortalde, at hiin Soldat om Natten Kl. 2 sidste Gang havde drukket. Kl. 4 om Morgenen, da denne stod op og vilde vække sin Kammerat, var han død. Lægen blev strax hentet, men uden Nytte. Legemet, og især Maven, var stærk opsvulmet. Ved Ligets Aabning fandt man i Tarmene, foruden endeel Pølse, ogsaa en Mængde Vand, som, efter Lægens Udsigende, meget havde bidraget til Giftens hastige Virkning. Medicinal=Raadet i Stuttgardt udgav i Aaret 1815 en Bekjendtgjørelse i Anledning af de skadelige Følger, Nydelsen af dette Slags Pølser havde foraarsaget; dog erindrer jeg ikke, at noget andet Slags blev omtalt i samme.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-12-19
Misceller. Ramlers Tanker om den græsk romerske Gudelære. (Af Forerindringen tilhans Mythologie.) Grækernes og Romernes Mythologie er formedelst de fortræffelige Digte, som have Hensyn dertil, uundværlig for de skjønne Konster og Videnskabernes Yndere. Den bliver endog bibeholdt af de Nyere, uagtet den ei troes mere. Poeterne, Malerne, Billedhuggerne og de øvrige dannende Konstnere i hele det oplyste Europa betjente sig af samme siden mange Aarhundreder, fordi den er høist beqvem til Sindbilleder, og fordi den giver de almindeligste Ting snart et Skin af Nyhed, snart mere Ynde, snart en høiere Værdighed. Mennesket er intet uden et musicalsk Jnstrument med et bestemt Antal Strenge. Fra den mægtigste Keiser til Hyren ved Ledet er dette Strengeinstrument det samme. En vis bestemt Spænding udfordres til at frembringe og vedligeholde Harmonie. Slappes en Streng, saa er det Hele Disharmonie og man hører skuerende Toner. Alle disse Menneskeinstrumenter ere vel, ligesom alle Violiner, ikke lige stærke og svage. Men de have dog alle en vis Punct, hvor deres Kraft maa bukke under. Jntet er større og intet er mindre end Mennesket. Dets Aand kan udmaale Soles og Stierners Høide, flytte Klipper fra det ene Land til det andet, paalægge Stormen Lænker og gjøre Luften til Alfarvei, nedtordne ved sit Vink Hære paa mange Tusinde. Men det synes som Naturen har givet det denne Storhed blot for at more sig over dets Afmagt. Den samme Cæsar, som en heel Verden skjelver for, hæver som et Espeløv ved den mindste Feberrystelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-12-19
Kjøbenhavns Børs d. 19 December. Cours. Hamb. 2 M. 255, a vista 258. Amsterd. 2 M. - . Lond. 2 M. - . Spec. 258. Specier solgtes til 15 Rbmk. 8 s. Obligat. (med Renter fra 11te Decbr. 1820) 65 1/2 a 66. Nationalbank-Oblig. (af Laanet d. 4 Febr. d. A.) 83. Rbd. r. S. eller 107 1/2 Rbd. Sedl. pr. 100 Rbd. r. S. Norske Rigsbanksedler 16 1/2. Svenske Sedler 60 s. Disconto 6 pC. Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-12-23
Ka
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-12-23
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. ende Aargang. No. 103. Sy Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 23 December 1820. Jule-Sang for christne Børn. Det er godt at være Barn om Julen."Et dansk Ordsprog.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-12-23
Et Barn er født i Bethlehen, Bethlehem, Thi glæde sig Jerusalem! Halleluja Halleluja!
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-12-23
En fattig Jomfru sad i Løn, Sad i Løn, Og fødte Himlens Konge-Søn. Hallelnja Halleluja! Han lagdes i et Krybbe-Rom, Krybbe-Rom, Guds Engle sang med Fryd derom, Halleluja Halleluja! Og Østens Vise offred der, Offred der, Guld, Røgelse og Myrrha skiær Hallelnja Halleluja! Forvundet er nu al vor Nød, Al vor Nød, Os er i Dag en Frelser fød Hallelnja Halleluja! Guds kjære Børn vi blev paa Nye, Blev paa Nye, Skal holde Juul i Himmel=Bye, Hallelnja Hallenja, Paa Stierne-Tepper lyseblaae, Lyseblaae, Skal glade vi til Kirke gaae Halleluja Halleluja! Guds Engle der os lære brat, Lære brat, At synge, som de sang i Nat, Halleluja HallelujæDa vorde Engle vi som De, Vi som De, Gud Faders Ansigt kan vi see! Halleluja Halleluja! Lovsynge Ham til evig Tid, Evig Tid, For Frelser hold og Broder blid Hallenig Hallelig! N. F. S. Grundtvig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-12-23
I den Hempelske Adresseavis No. 159, Tirsdagen den 21de November 1820, læstes ordlydende Følgende: Offentlige Foranstaltninger. Under 18de i d. M. har Cancelliet tilskrevet samtlige Amtmænd, at naar de af Revisions=Notaterne i et Regnskab over Umyndiges, offentlige Stiftelsers og andre Midler, i Forbindelse med hvad der er dem bekjendt om vedkommende Regnskabsføreres Egenskaber og Formuestilstand, maatte finde Anledning til at formode, at Vedkommende kunde være udsatte for Tab, hvis der med Manglernes Berigtigelse gaves dem Henstand til det nye Regnskab aflægges, da skulle de strax paadrive Berigtigelsen og i saa Henseende anvende de kraftigste Midler. Med al tilbørlig Agtelse for det Høikongel. danske Cancellies ovennævnte Foranstaltning, tillades det mig at yttre nogle, paa Sagkundskab grundede, Tvivl om, at samme Foranstaltning i Udførelsen, maatte være aldeles tilstrækkelig til Øiemedets Opnaaelse, eller i Stand til at kunne bevirke nogen synderlig større Sikkerhed for Arvinger og Creditorer, end tilforn; thi naar en Bye= eller Herredsfoged, f. Ex. i Jan. 1820, har oppebaaret et betydeligt Auctionsbeløb, eller andre offentlige Summer, kan han være i uforstyrret Besiddelse og Raadighed af samme indtil Aarets Udgang. Før skal han jo ikke aflægge Regnskab for sin Huusholdning. Amtmanden - for hvem det altid vilde blive en saare vanskelig Opgave, at taxere Regnskabsførerens Formuestilstand, faaer da først, ved Regnskabets Jndgivelse i 1821, Kundskab om hvad der i det forløbne Aar er oppebaaret og indesiddes med, imidlertid kan de indkomne Penge være blevne forvandskede og ussikre. Dette vilde ikke saa let lade sig gjøre, naar det, efter det i nyeste Skilderie af Kjøbenhavn No. 63 yttrede Forslag, blev gjort Vedkommende til Pligt, at indgive til Amtmanden maanedlige Extracter over de i den forløbne Maaned havte Oppebørseler af offentlige Penge, med Forklaring om, hvor samme ere beroende, eller hvortil anvendte; og en Bye eller Herredsfoged, qva Oppebørselsbetjent, maatte ved saadan maanedlig Jndberetning ikke ansee sig mere generet end andre Kongelige Oppebørselsbetjente under Rente- og Generaltoldkamret, der deels qvartaliter og deels maanedlig skulle afgive deslige Extracter, hvoraf da foreløbigen, og forinden det aarlige Regnskabs Jndsendelse, kan erfares, hvad der til enhver Tid er i Kasse. Men overalt maatte det vel ansees mere betryggende *), at Arvingerne med de Umyndiges Værger og Creditorerne, efter den gode gamle Indretning, bleve tilladte at forene sig om at udvælge en Jncassator, til hvis Vederhæftighed de havde Tillid, og af hvilken de sig med Caution kunde forsyne; og dersom i saa Henseende ramte dem noget Tab, maatte de billigen have Skade for Hjemgield. Volenti non sit injuria. Anderledes forholder det sig nu, da Arvinger og Creditorer paatvinges en Jncassator (Bye- og Herredsfogden, som Skifteforvalter), til hvis Vederhæftighed de, ofte med Grund, have mindre Tillid.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-12-23
Som Tingene nu staae, kunde Skifteforvalterens Jnteresse tillige mangen Gang finde Næring ved et Skiftes Forhaling, hvis sande Aarsag ofte ikke opdages, før der er for sildigt **). Jmidlertid var, under nærværende Tidsomstændigheder, maaskee endnu det Hensigtsmæssigste, at der i ethvert Amt, efter en mig bekjendt høi Embedsmands, over for 20 Aar siden, yttrede Forslag, Jntet synes tillige at være naturligere; thi Arvinger med Værger og Creditorer i et Stervboe, ere at ansee som en moralsk myndig Person, der har Ret til at overdrage, Jncassationen af sine Activa til den af dem antagne Fuldmægtig; og det Offentlige havde da blot at paasee, at Skiftesalariet Justitsfondets og den Kgl. Kasses Andeel af de beholdne Midler forblev in Salvo. Naar Arvinger og Creditorer selv maatte lade sine Activa i et Stervboe indkassere, og være i Besiddelse af samme indtil Skiftets Slutning, havde Skifteforvalteren derved et Motiv til at paadrive Skiftets Endskab, for desto før at komme i Besiddelse af sit Salair. Men dette Motip falder bort, og giver vel endog Anledning til modsatte Følelser, naar han indtil Skiftets Slutning, maa indesidde med Boets hele Masse. blev oprettet en Deposito=Kasse, hvor de offentlige Penge, som nu hos Bye- og Herredsfogderne ere beroende, indtil en endelig Bestemmelse dermed fandt Sted, kunde indleveres, og ingen Ud tælling af Depositokassen tilstædes, uden efter en af Amtmanden approberet Anviisning. Naturligviis maatte denne Kasse være hos Amtsforvalteren, og han føre Regnskabet for samme, imod at han, for sin Uleilighed hermed, maatte beregne sig noget Vist af Beløbet. At Embedsmandens Anseelse opretholdes og hans Stilling omgjærdes, saaledes at han beskyttes mod uforskyldte Angreb og Klagemaal, det er aldeles tilbørligt og i sin Orden; men det formenes tillige, at enhver Statsborgers Rettigheder, og Sikkerheden for hans under Skiftebehandling værende Formue, er en Gienstand, der fortjener at komme i alvorlig Overveielse og Betragtning. J. Dall, Toldkasserer. Bernhard Romberg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-12-23
J Onsdags den 20de December, havde vore Musikelskere en sjelden Nydelse: den berømte, udødelige Bernhard Romberg gav paa det Kongel. Theater en stor Vocal- og Jnstrumental Concert. Den særdeles talrige Forsamling var henrykt, og Anmelderen har sjelden eller aldrig hørt saa levende bifaldsyttringer, som dem, den elskværdige Konstner høstede. Men hvem har vel og før ham forstaaet at fængsle sit AuditoriumsOpmærksomhed, at glæde Kienderen og Jkkekjenderen i lige høi Grad, som Romberg? Hvilken practisk Musicus var eller er saa stor musicalsk Maler, som han Hvem forener de meest abstracte Genrer, saavel i Composition som i Foredrag; hvem var eller er, med eet Ord, saa stor Solospiller – paa hvilketsomhelst Jnstrument, som han Anmeld. har hørt Rohde, Andreas Romberg, Kiesewetter og Spohr paa Violin, Brun paa Valdhorn, Hermstadt paa Clarinet, Fürstennu paa Fløite, Bohrer paa Violoncel *), og har seet dem glæde deres Au) For at undgaae muelig Collision, anfører Anmelderen ingen af vore egne Konstnere. ditorium ved deres vist meget sieldne Talenter, men - ingen henrykkede Tilhørerne saaledes som R. ved Foredraget af sine, som Obligat Compositioner endnu af ingen Anden overtrufne, maaskee af Jngen opnaaede Mesterværker. At beskrive, hvorved han udøver dette Tryllerie, er umueligt; man maa selv høre, selv see ham spille, for at erfare, at Violoncelspil, som under Jngens Hænder er mere Strænge=Leeg end netop under hans saa magisk kan virke paa Hjertet, paa alle Nerver. Musik og Malerie ere saa nær beslægtede, at en Sammenligning ikke turde kaldes paradox. Den første, for nogle i Rondon anbragte Alpetoners Skyld, saakaldte Schweitzer-Concert, i Særdeleshed dens første Allegro og Adagio, forekom Anm. som en Blanding af den italienske og gammel tydske Malerskole; det yndige Rondolettoturde dernæst sammenlignes med den franske Skole; og hvilken Maler med Musik Organ, eller Musik dyrker med Maler-Sand tænkte ved de sidste Variationer ikke paa den nederlandske Skoles Kjæledægge Tennier!! Og alle disse forskjellige Genrer componerer og udfører R., lige stor og fortræffelig i dem alle. – Dette er ikke allene Anmelderens, men alle Kyndiges, hele Europas Dom.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-12-23
Ogsaa som Jnstrumental-Componist i Almindelighed staaer Herr Romberg paa et meget høit Trin. De Concert-Aftenen opførte Overturer vil Anm. ikke omtale. Orchesteret syntes ikke at være ret bekjendt, i det mindste ikke intime, med Partierne, og kun en saa duelig Directeur, som vor fortjente Veteran Schall, kan med saadanne Midler levere et Heelt. Men Kienderen hørte strax, hvad Componisten meente, og indrømmede disse to Ouverturer uden Betænkning en Plads ved Siden af den her allerede længe bekjendte og almindelig yndede Overture til Schillers Fiesco, af samme Mester. Om Herr No. Talent som Vocal= eller Opera-Componist, kan Anm. ikke dømme, da han desværre ikke kiender Syngestykket Ulysses og Circe, som i Berlin imidlertid skal have gjort Furore.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-12-23
Den ypperlige Faders elskværdige lille Søn Carl, 9 1/2 Aar gammel, spillede paa en lille Violoncel to Numere af Faderens Composition, med en fuldkommen klar, fyldig Tone, med ubetinget Reenhed, med samme Lethed og Anstand, som Faderen, med en Arm, Faderens værdig, med et fortryllende Adagio, og med en allerede ikke ubetydelig Færdighed. At denne musicalske Leeg morede Publicum særdeles, er naturligt. Faderen synes ikke at forcere den endnu spæde Drengs Ævne, og denne lader ikke til at sætte megen Priis paa det, han allerede præsterer, da han vel har det skjønne Maal for Øje, engang at naae Faderen. Man tør derfor haabe, at han ikke vil dele de unge Pixis og andre Underbørns Skjebne, hvilke med Aarene ikke gik fremad og derfor sank tilbage til Ubetydelighed; men at han om fem eller sex Aar, under en saadan Veiledning, vil kunne værdigen afløse Faderen. Hvor meget den ogsaa ved det Udvortes yndige Dreng overraskede og morede Tilhørerne, beviste de gjentagne lydelige Bifaldsyttringer, som den lille Virtuos imidlertid kun tog liden Nottice af.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-12-23
Vor fortiente Sibonis Elever, Jomfruerne Løffler og Jrza, sang hver sin Arie; den Første en alt for nymodens, af Rossini, den Anden en alt for gammeldags, af Naumann. Begge udførte dem imidlertid til Publicums Tilfredshed, og Enhver maa indrømme Herr Siboni den Fortjeneste, at have i saare kort Tid virket over al Forventning meget hos den, hans Veiledning anbetroede Deel af vort Theaters Syngepersonale.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-12-23
Herr Romberg reiser, efter Forlydende, herfra til Stockholm, og kommer ventelig paa sin Hjemreise til Hamborg igjen herigjennem, og vi nære det Haab, maaskee da atter at turde beundre ham i en anden Concert, som sikkerligen vilde bringe ham et fordeelagtigt Resultat; thi hvem vilde ikke gjerne endnu engang have en Nydelse som den, sidste Onsdag Aften tilbød?
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-12-23
Jndenlandske Efterretninger. Jgjennem det Kongelige Danske Cancellie er, under 14de d. M., udfærdiget en Placat af følgende Jndhold: "Det har behaget Hans Majestæt, paa Cancelliets allerunderdanigste Forestilling, under 29de f. M. allernaadigst at resolvere: At ligesom Fdn. 1ste Febr. 1797, §. 359, forbyder visse Næringsveies Forening med Brændeviinsbrænderie, saaledes skal det for Fremtiden heller ikke være tilladt, at nogen af hine Næringsveie drives tilligemed Brændeviinsbrænderie, i een og samme Bygning, eller i saadanne sammenstødende Bygninger, som have Gjennemgang til hinanden, dog at Undtagelse gjøres med Hensyn til Ølbryggerie, for hvilken Næringsveis Forening med Brændeviinsbrænderie den ovennævnte Anordning ikke skal være til Hinder; hvorimod saadan Forening kan tilstædes, forsaavidt at den bestaaer med de øvrige allerhøieste Bestemmelser, om Orden i Næringsveiene. Og paalægges det herved enhver Kjøbsteds Magistrat, i Forening med sammes Politie=Øvrighed, at paasee disse Forskrifters nøiagtige Overholdelse. Ligeledes er, igjennem bemeldte Cancellie under 16de d. M., udfærdiget en Placat af følgende Jndhold: "Paa Cancelliets derom allerunderdanigst gjorte Forestilling har det under 6te dennes behaget Hans Majestæt Kongen allernaadigst at resolvere, som følger: "Naar Jndstævning for høiere Ret i Delinqvent=Sager finder Sted, skal den Forkyndelse ansees tilstrækkelig, som herom gives i Arresten, uagtet at Arrestanten derfra maatte være undvegen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-12-23
Af den i Overeensstemmelse med det Kongelige aabne Brev af 6te April 1818 til Qvartalscoursens Bestemmelse anordnede bestandige Committee, er den Cours, hvorefter Rigsbanksedlerne i Januarii, Februarii og Martii Maaneder 1821 skulle modtages i alle de Sølvbetalinger, der, efter allerhøist bemeldte aabne Brev, kunne afgjøres med Rigsbanksedler, bestemt lige med den for indeværende Qvartal gieldende Cours, nemlig til 250 imod 100 Species eller 200 Rbdlr. Sølv, saa at 1 Rbdlr. Sølv i alle foranførte Tilfælde kan betales med 1 Rbdlr. 24 s. i Rigsbanksedler og Tegn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-12-23
Mariboe, d. 14 Decbr. Hvor meget Havne Commissionen i Nyested har bidraget til Havnens Forbedring, ved at lade bygge saavel Muddermaskine som Pram, hvormed saalænge Aarstiden har tilladt det er foretaget Opmudring i Noret (eller Havnen), kan vist ikke være ubekiendt; men i Særdeleshed har den i senere Tid ladet udføre Arbeide derved, som, skjøndt det har været forbunden med megen Anstrængelse og Bekostning, maa for dens store Nytte glæde enhver Søfarende. Saaledes er for en Tid siden optaget 5 saakaldte Blindepæle, som afstedkom megen Ulempe for Seiladsen, af hvilken især maae mærkes Rosenqvist pælen, der stod ved den gamle Skibsbroe, og paa hvilken mangt et Fartøi, formedelst det smalle Farvand, er paaløbet, ja endog neppe sluppet derfra uden Skade. Skipper Petersen fra Dragøe er en af dem, der har lidt Haverie der, i det hans Chalupskib deraf blev tilføiet et Hul og løb fuld med Vand. Denne Pæl, der befandt sig ved Havnens Udløb eller i Nærheden af Skandsen, siges at have staaet der saalange, man kan mindes, og man mener endog, at Byen har førend tilstødt Jldsvaade rækket til dette Sted.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-12-23
Viborg, d. 18 Decbr. Søen her er nu anden Gang iislagt, som følge af den stærke Frost i disse Dage baade med Sydvest og østlige Vinde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-12-23
J Lørdags slap 4 Mennesker ned paa den svage Jis, men et Par af de uforfærdede Fiskere, som stange Aal, hialp dem op, saa de beholdt Livet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-12-23
Baade Kighoste og Meslinger grassere her.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-12-23
Altona, den 14 December. Fra 1ste Advent 1819 til 1ste Advent 1820 er i Altona: Ægteviede 194 Par; Fødte af Mandkjøn 364, af Qvindekjøn 369, tilsammen 723, Døde, af Mandkjøn 336, af Qvindekjøn 312, tilsammen 648, Dødfødte, af Mandkjøn 20, af Qvindekjøn 21, tilsammen 41. - J Provstiet Pinneberg: Ægteviede 243 Par, Fødte, af Mandkjøn 477, af Qvindekjøn 486, tilsammen 963, Døde, af Mandkjøn 365, af Qvindekjøn 328, tilsammen 683, Dødfødte, af Mandkjøn 31, af Qvindekjøn 33, tilsammen 64. - J Altona er altsaa 75 flere fødte end døde, de Dødfødte uberegnede. Blandt de Fødte var 7 Par Tvillinger. Af de Døde oplevede 44 en Alder af 80 Aar, 20 en Alder af 90, og to bleve over 90 Aar gamle. - Af Selvmordere gaves 6, og 17 ere omkomne ved ulykkelige Hændelser eller død fundne. J Altona er begaaet et Mord, og paa Marken ved Ottensen ere to Personer fundne dræbte ved Skud.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-12-23
Blandede Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-12-23
Norge. Den 16de Juli d. A. udsatte Directionen i det Kongel. Selskab for Norges Vel, en af Selskabets Medlem, Hr. Grosserer M. Pløen udlovet Præmie af 100 Norske Specier for den bedste Norske Nationalsang. Da Æskningstiden den 20 October var forløben, vare ialt 20 Forsøg, indkomne, foruden et, som inden Sangenes Aflevering til Censorerne af Forfatteren selv var fordret tilbage. Den hele Samling blev derpaa overleveret til en Bedømmelses-Committee, bestaaende af De Herrer, Professor, Rector Rosted; const. Stiftsprovst, Slotspræst St. Munch, og Professor Steenbloch. Disse Herrer have, under 5te December, tilskrevet Directionen i det Kongel. Selskab for Norges Vel, hvoraf følgende er det Væsentlig: "Omendskjøndt vil erkjende, at en National=Sang, der skal være et heelt Folks Løsen, og altsaa passe til enhver Tid og tilfredsstille enhver Classe af Borgersamfundets Lemmer, er en saare vanskelig, om ikke en fast uopløselig Opgave, og at et saadant Qvad i det Mindste ei lader sig fremtvinge ved nogensomhelst Præmie men maa udflyde af den sande Begeistrings hellige Kilde og være et lykkeligt Øiebliks frivillige Product, saa have vi dog seet os beføiede til at tilkjende Sangen med Motto: Herlige Norge, elskede Land. Favnet af Havet og grundet paa Fielde. den udsatte Præmie, ingenlunde som om den realiserer vor Jdee om en Norsk National-Sang, men fordi den, efter vor Formening, er den meest hensigtssvarende af de over det fremsatte Æmne indkomne Prøver. Til Slutning maae vi bemærke, at vi ere langt fra den Tanke, at ovennævnte Sang, fordi vi have tilkiendt den Prisen, skulde have modtaget et saa almeengjældende Stempel, ligesom vi forudsee, at Qvadet, har det end seiret i denne Væddestrid, vil herefter faae en langt alvorligere Kamp med andre og yngre Brødre at udholde. - De os tilsendte Sange, med dertil hørende forseglede Navnesedler, følge herved, og de sidste alle aabnede tilbage.