JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-08-27
Hs. M. Keiseren af Rusland har endvidere bekjendtgjort for St. Petersborgs Jndvaanere, at Prinds Frederik af Hessen har ønsket at kunne hædre Mindet om hans forevigede Gemalinde ved et Gud velbehageligt Værk, som til evige Tider kunde bevare i Hovedstadens Beboeres Minde den af Os (hedder det i Rescriptet) saa dybt begrædte og af dem saa meget elskede Forevigedes Navn." Hs. D. har tildette Øiemed helliget en Capital, som er ægual med Værdien af de til Storfyrstindens Udstyr hørende Kostbarheder. "Jeg haaber – saaledes slutter den keiserl. Bekjendtgjørelse – at Hovedstaden vil snart blive forskjønnet ved en ny Anstalt til Bedste for de Lidende, i hvilken der til evige Tider vil opstige Bønner for Vor elskede, til Sallighed overgangne Datters Rolighed." Denne Stiftelse skal, ifølge Prindsens Bestemmelse, kaldes: "Storfyrstinde Alexandra Nicolajewna's Anstalt, stiftet af Prinds Frederik af Hessen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-08-27
Fædrelandet. Den paa Bornholm opdagede Seddelfabrication har sat Øens Politi i stor Bevægelse, thi det er ikke alene i Rønne, hvor Hovedmændene befinde sig, men ogsaa Hasle, Svanike o. fl. St., at der holdes Forhører &c. J Rønne blev der i Mandags, ved de fortsatte Huusundersøgelser, fundet en Bunke halvfærdige Fem- og Eenrigsdaler-Sedler, ved hvilke det endelig lykkedes Politimesteren, Krigsraad Garde, at bringe den arresterede Hovedmand til Bekjendelse. Han erklærede: at han og hans Medskyldige havde ved en frygtelig Eed forpligtet sig til, ikke at røbe hinanden; men nu ansaae han sig ved Opdagelsen af Sedlerne løst fra denne sin Eed. Han angav derpaa to Medskyldige, som strax bleve arresterede; den Ene, som meldt, en Typograph, ved hvis Hjelp Sedlerne skulle være trykkede; den Anden: et ungt Menneske af videnskabelig Stand og af agtet Familie, som dog med Bestemthed vedbliver at nægte al Deelagtighed i Forbrydelsen. Han som ansees for Hovedmanden (en dygtig Dreilsvæver) har før været straffet for samme Forbrydelse. Den af Khvns Politi overbragte Person, en Bornholmer, havde forsøgt at give falske Sedler ud i Khvn. Man antager dog, at det hele falske Seddelbeløb der har været og er i Circulation, (Md.) kun er c. 500 Rbd.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-08-27
Da D. M. Kongen og Dronningen paa Reisen, fra Gravensteen til Fohr fik frisk Forspænd i Bau havde Hs. Majestæt Kongen en Samtale med Stedets Præst. Hs. Majestæt spurgte, om han prædikede Dansk eller Tydsk, hvorpaa Præsten svarede, at Kirkesproget vel var tydsk, men at han efter sine dansktalende Sognebeboeres Ønske prædikede Dansk hver 3die Søndag. Kongen tilkjendegav sin fulde Tilfredshed med denne Anordning, og opmuntrede ham til at blive ved dermed. – Som et Curiosum fortælles, at en Kone af Landalmueclassen havde nærmet sig den kongelige Vogn med en Ansøgning. Af et Par fordærvede tydske Ord, hun ved denne Leilighed lod falde skal Majestæten have fundet sig foranlediget til at opfordre hende til at tale Dansk. Men den stakkels Kone, som vidste, hvad Agtelse hendes Modersmaal ellers staaer i blandt hendes høiere Foresatte, traadte bly tilbage og stammede forvirret: "Nei, di Kong mus man inte komme med Dansk." (Apenr. Ugbl.)¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-08-27
J Anledning af Valget af to Borgerrepræsentanter og en Forligelsescommissair har der været stærk Røre i Odense blandt de valgerettigede Borgere, og man har hørt Yttringer om, at der, af hvad der her er forefaldet, skulde kunne erholdes et kort Begreb i Mignatur om de Valgintriger og Hvervinger, der i England i det Store forefalde ved Parlamentsvalgene. Lad i saa Henseende Enhver troe hvad han vil og sætte sin Jndbildningskraft i den Bevægelse, der synes ham meest passende; at der skulde formelig være foretaget Hverving for den førstvalgte Repræsentant, er nok ligesaa usandfærdigt, som det vist vilde være stik imod den Valgtes Ønske. Resultatet var Stadshauptmand Brodersen og Kjøbmand Hans Chr. Nielsen bleve valgte til Borgerrepræsentanter. (Hp. A.)J Kiel var der Natten mellem sidste Fredag og Løverdag en Jldebrand, der lykkeligviis ikke blev saa betydelig, som det maatte befrygtes, at den vilde være bleven, naar man saae den Hurtighed, hvormed Jlden greb om sig strax i Begyndelsen. Efter at der nemlig ved Midnatstid var opkommet Jld hos en Bager i Forstaden, saae man i kort Tid ikke blot Bagergaarden, men ogsaa begge de tilstødende meget store og vidtløftige Huse staae i lys Lue. Jmidlertid lykkedes det dog at faae Bugt med Jlden og at forhindre dens videre Udbredelse. Mandskabet paa en i Havnen liggende russisk Fregat kom øieblikkelig til Brandstedet med Skibsprøiten og bidrog væsentligt til at slukke Jlden. (K. C.)J de slesvigske Stænders 13de Møde forhandledes Lovudkastet og udulige og uværdige Skolelæreres Afskedigelse af den administrative Vei. Den kgl. Commissarius yttrede, at han efter sin inderste Overbeviisning var af den Mening, at der ikke behøvedes nogen Lov for, at alle Embedsmænd kunde afsættes af den administrative Vei, idet enhver civil Embedsmand kunde afsættes af Hs. M. Kongen uden foregaaende retlig Kiendelse, og uden at deraf opstod nogen retlig Fordring paa Pensionering. Der behøvedes hertil, som sagt, ingen Lov, og han vilde aldrig finde Anvendelsen af denne Grundsætning paa sin Person tvivlsom. Han meente, at naar en Regjering skulde virke med Kraft og Energi, var det hovedsagelig nødvendigt, at dens egne Tienere ikke stod den i Veien eller virkede imod den. Heraf tog Overrets procurator Beseler Anledning til at gjøre opmærksom paa: "at Forsamlingen i dette Øieblik havde hørt af den kgl. Commissarii Mund, at Regjeringen, efter hans Mening var berettiget til uden foregaaende retlig Dom at afsætte enhver Embedsmand uden Undtagelse, saaledes ogsaa Dommerne, at der altsaa hos os hersker den grændseløseste (schrankenloseste) Absolutismus. At Embedsmændenes Uafsættelighed ikke er anerkjendt ved nogen udtrykkelig Lov, er vel rigtigt; men, at man hidtil i hele Landet har været af den Mening, at Embedsmændene og i Særdeleshed Dommerne ikke efter Behag kunde afskediges, er viist. Hvis den af den kgl. Commissarius udtalte Grundsætning er rigtig, at enhver Embedsmand, der af een eller anden Grund var bleven ubehagelig (persona ingratag, uden Lov og Dom kunde afsættes fra sit Embede, saa maa han beklage vort Fædrelands Tilstand. (Fædrel.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-08-27
Om de jydske Stænders Behandling af Sagen, om Opkjøb af Landmandens Producter hedder det i Fædrelandet: "Under den livlige og i politisk Henseende ingenlunde uinteressante Debat, denne fremkaldte, fremtraadte ikke blot den Modsætning mellem Landboernes og Kjøbstædernes Jnteresser, som er begrundet i de bestaaende Forhold, klarere end maaskee nogensinde før, men tillige viste der sig desværre en paafaldende Sneverhed og Uklarhed i Anskuelserne hos flere Deputerede, hvis Yttringer i andre Sager havde vidnet om Frisind og Fordomsfrihed. Medens disse Deputerede i denne underordnede Sag saaledes ere komne til at røbe deres politiske Dannelses Mangler, har den, netop fordi den ligger udenfor den høiere Politiks Sphære paa det privatretlige Gebeets Grændse, været godt egnet til at vise den kgl. Commissarius's overlegne Jndsigt; det Foredrag, hvormed han her har søgt at mægle imellem de stridige Meninger og belære de hidsige Talere, udmærket sig iblandt de øvrige ved Klarhed og Grundighed, skjøndt de sundeste Anskuelser turde være udtalte paa Landboernes Side, navnlig af Nyholm, Jensen og Kirk. Under denne Discussion opstod der en smaalig personlig Querelle imellem Hvass og Ree, som endtes med at Førstnævnte kaldtes til Orden af Præsidenten."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-08-27
Til de Synderligheder, som forekom under sidst ommeldte Discussion, hører ogsaa den, at Ree, idet han protesterede imod, at nærværende Sag betragtedes som en Oppositionssag imellem Landet og Kjøbstæderne, og idet han mindede om, at Jngen i Forsamlingen var committeret til at repræsentere nogen Stand men Statens almene Jnteresse, fraraadede Udkastet som farligt for hele Landets Velfærd og Jnteresser, fordi det nemlig vilde fordærve baade Land mændenes Moralitet og deres Producter. Ole Kirk takkede ham da hjerteligt for hans Omhu for Bondestanden, men gjorde opmærksom paa, at det ikke, som af Ree paastaaet, var Kjøbmanden, paa hvem Beskaffenheden af Landmandens Producter beroede, men paa Landmanden selv, og at der aldeles ingen Sandsynlighed er for, at denne vilde lægge mindre Vindpaa deres Forædling, fordi han kunde sælge dem i sin Hjemstavn. "Den nye Søn- og Helligdags=Anordning er unægtelig - hedder det i Fædrelande." – affattet i en liberal Aand, men har dog ikke opstillet det Princip, at Loven kun bør forbyde saadanne Handlinger paa Søn, og Helligdage, som enten forstyrre den offentlige Andagt eller maa vække Forargelse, og indeholder derfor nogle Bestemmelser, som gribe ind i det private Liv og den personlige Frihed, og som, fordi de ikke lade sig skarpt begrændse, baade ville være vanskelige at overholde og kunne paaføre Borgerne ærgerlige Bryderier. Comiteen, hvis Referent er Tage Müller, er imidlertid saa langt fra at fraraade disse Bestemmelser, at den tvertimod har forsøgt at forøge deres Tal; den vil saaledes ikke have Markarbeide tilladt om Søndagen i Sædetiden ligesom i Slet og Høst, den vil forbyde Værtshuussamqvem før Kl. 4 Søndag Eftermiddag, ligesom Maskerader, Baller og Legestuer om Løverdag Aften, og alle Slags Forlystelser paa de tre store Helligdage; ligesom den endelig vil, at Provster og Biskopper paa deres Visitationer skulle fore Tilsyn med denne Lovs Efterlevelse. De Fleste af Forsamlingens Medlemmer yttrede sig i samme faderlige Tone som Comiteen og tvistedes kun om enkelte Bestemmelser; Roulund og Ree udtalte sig mod den nye Lov i det Hele, og udsatte sig derved for Beskyldningen for Jrreligieusitet, der da ogsaa indirecte gjordes den Førstnævnte."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-08-27
Som en Curiositet ville vi særskilt udhæve Følgende af den Jydske Stændertidende: "Da Provst Møller havde rettet en Deel af sin Tale mod Auditeur Roulunds Foredrag under den foreløbige Behandling af Sagen om Søn- og Helligdagenes vedbørlige Helligholdelse (f. Ex. at Præsterne, ved aandløse og kjedsommelige Prædikener eller vel endog ved deres Levnet, selv vare Skyld deri, naar Kirkestolene paa mange Steder stode tomme osv.), brugte Aud. Roulund den Polemik at gjøre opmærksom paa: "at i Kirken kunde en Præst læse hele sin Prædiken op af Papiret, men at dette ikke maatte gjøres i Stændersalen." Paa Præsidentens Opfordring til Provst Møller at erklære, om han havde overtraadt Forsamlingens Reglement, der forbyder Afbenyttelsen af skriftlige Foredrag, da han selv (Præsidenten) ikke havde lagt Mærke dertil, svarede Provst Møller: "Som uovet i at tale offentligt, har jeg kun optegnet de Momenter, hvorpaa jeg støttede mit Foredrag. Det troer jeg ikke er forbudt."J den jydske Stænderforsamlings 35te Møde den 20de de, anmeldte Præsidenten, at han ved den 1ste Deputerede for Aalborg havde modtaget en Adresse fra 147 Jndv. i Aarhuus i Anledn. af Stænderforsamlingens Adresse til Kongen, og som indeholder en Bekræftelse af den i sidstnævnte Adresse udtalte Stemning hos Folket &c. Denne Adresse kunde imidlertid – som det hedder i St. Td. ikke antages stilet til Forsamlingen i det Hele, men til enkelte betegnede Deputerede, og blev desaarsag ikke oplæst, men henlagt i Læseværelset, for saaledes at komme tilvedk. Deputeredes Kundskab.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-08-27
Den 23de Aug. fremlagde Politiassistent Nielsen i den jydske Stænderforsamling et Andragende fra flere Oldermænd for forskjellige Laug i Aarhuus, betræffende Jndskrænkninger for dem der have forfærdiget Mesterprøve i Kjøbenhavn i Adgangen til at vinde Borgerskab i en anden By, hvor i samme Pro session findes Laug, og lige Adgang for dem, der i Provindsbyer have forfærdiget det samme Mesterstykke som fordres i Kjøbenhavn, til under lige Forhold at vinde Borgerskab i Khvn. Ligeledes et Andragende fra endeel Jndv. i Aarhuus betr. Lettelser i de Kjøbstæderne paahvilende Byrder, navnlig Nedsættelse af Bygningsafgiften, og at den derved fremk. Afgang i Statskassens Jndtægter erstattes ved Paalæg paa Landet, navnlig paa dem, der maatte blive meddeelt Concession til Opkjøb paa Landet, og dem, der efter Bevilling drive Haandværk paa Landet, &c.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-08-27
Vor Tids urolige Aand er nu ogsaa faret i de fiirbenede Dyr, saaledes er i Sønderdraabye paa Morsøe indtruffet den tragiske Begivenhed, at et Sviin, der skulde vadskes af en Tjenestekarl, gjorde sig saa rebelsk, at det styrtede Karlen i en Leergrav saa denne druknede. Svinet rendte sin Vei, men vil formodentlig snart blive grebet, og henrettet uden Lov og Dom.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-08-27
Bekjendtgjørelser. At min kjære Broder, Cand. theol. Carl Ulrich Heilmann, ved Døden er afgaaet, paa Albeck, efter faa Dages Sygeleie, tilkjendegives herved sørgeligst for hans Familie og Venner af hans dybtsørgende Broder. Aalborg, den 26de August 1844. C. A. Heilmann.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-08-27
At min kjære, eneste Søn, Handelsbetjent Peter Sjelle, Søndagen den 25de dennes blidt og roligt henslumrede, efter næsten 3 Aars smertelige Lidelser, 28 Aar gammel, bekjendtgjøres herved for deeltagende Slægt og Venner af Marie Sjelle, hans dybtsørgende Moder. født Hillefeldt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-08-27
At min kjære Svigerinde, Jomfru Dorothea Cecilie Wedel, efter flere Aars tiltagende Svaghed, ved Døden er afgaaet, i Nibe, den 21de ds., tilkjendegives herved sörgeligst for Familie og Venner. Aarhus, den 26de August 1844. Wilhelm Berg, Jfølge de til undertegnede Collegium senere end dets Bekjendtgjørelse af 10de dennes indkomne Beretninger ere nedenstaaende Landboere i Jylland, uanseet den ved Placaten af 23de Februar f. A. allernaadigst givne Tilladelse til inden 1ste Mai næstefter straffrit at aflevere ulovlige Brændeviinsbrændingsredskaber, forefundne i Besiddelse af deslige Redskaber og derfor anseete med anordningsmæssige Straffe, nemlig: J Hjørring Amt Huusmand Klemmen Olsen i Østerklit, Tversted Sogn, Horns Herred. Huusm. Niels Toft Mortensen i Knolhøi, Lyngby Sogn, Børglum Herred. Huusm. Thomas Jensen i Landløshuusen, Jelstrup Sogn, Venneberg Herred.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-08-27
J Ribe AmtHuusm. Jens Christensen Nørlund, Lunde. Sogn, Vester Herred. Grom. Anders Jensen Lyhnehusted, Qvong Sogn, Vester Herred, Formedelst Misforstaael, Grom. Niels Bundesen Troldholm, Aal Sogn. se af et Told Vester Herred. Kromand Grumme Nielsens sammer ere Enke i Gredstedbro, Gjording Herred. Grom. disse Overtrædere ikke Peder Søndergaard i Hygum, Nebel Sogn, Skads Herred. Huusm. Hans Christian Frand, blevne oplag ne paa de sen, Borre Mark, Aal Sogn, Vester Herred, tidligere BeGrom Christen Jørgensen i Skomager, Næskiendterelborg Sogn, Skads Herred.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-08-27
J Ringkjøbing Amt Gram. Christen Jørgensen i Foersum, Egvad Sogn, Nørre Herred. Hvilket herved bringes til offentlig Kundskab.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-08-27
General=Toldkammer og Commerce-Collegium, d. 16de August 1844. Bluhme. Garlieb. Francke. Rosenörn, Committeret. Eigaard, At jeg har modtaget Restancellisten over 3die QvartalsCommuneskatter pro 1844, forsynet med Stiftamtets Approbation til Jnddrivelse ved Udpantning, og at denne uden Ophold vil blive iværksat hos de Restancedragere der ikke inden denne Maaneds Udgang have indbetalt deres Skat paa Kæmnercontoiret, dette bekjendtgjøres herved til Vedkommendes Efterretning, med Bemærkning: at de Skatteydere der tilkomme Godtgjørelse for Jndqvartering i første Halvaar ville erholde samme liqvideret i Skatterne. Aarhuus Byfogedcontoir, den 21de August 1844. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-08-27
Dhrr. Formænd for Sogneforstanderskaberne i Skanderborg Amt anmodes om, at give Møde i Skanderborg By den 3die Septbr. d. A., Formiddag Kl. 11, hos Hr. Kb. og Restaurateur Bang, hvor jeg agter at fremlægge en Takadresse til de ærede Stænderdeputerede i Viborg, der saa troe og sandhedskjærligt have udtalt det jydske Folks Meninger og Grundsætninger i Stændersalen, for efter nærmere Drøftelse da at kunne underskrives, hvorhos bemærkes, at Enhver især ville behage at forsyne sig med behørig Fuldmagt fra de øvrige Forstandere. Keilstrupgaard, i Skanderborg Amt, den 24de Blesberg, August 1844. p. t. Formand for Vedslet Sogneforstanderskab.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-08-27
Efter Begjæring af Jacob Henrik Lampe, bliver det ham efter Kjøbecontract tilhørende Sted Røischowhuusi Gjesten Sogn, hvortil haves Kroholdsprivilegium, med Bygninger, der ere i god Stand, og Jorder, staaende for Hartkorn Ager og Eng gammel Matricul 1 Skp. 2 1/2 Alb., Skov 3/5 Album, hvorpaa skal kunne holdes 2 Heste og 4 Køer, stillet til Bortsalg ved een eneste Auction, der afholdes i selve Eiendommen Mandagen den 9de Septbr. dette Aar, om Formiddagen Kl. 10. Lysthavende indbydes. Herredscontoiret i Kolding, d. 17de August 1844. C. W. Qvistgaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-08-27
Jfølge Bestemmelse under Skiftet efter afgangne Kammerraad Terndrup, bliver den, hans og efterlevende Enkefrues fælles Bo tilhørende Eiendom, Petersminde, kaldet, beliggende i Odder Sogn, Hads Herred, af gl. Hartkorn 11 Tdr. 1 Alb., gammel Skat 75 21 83, ny Matr. 13 Tdr. 1 Skp. 1 Fdkr. 1 3/4 Alb., Skovskyld 1 Skp. 1 Fdkr. 2 1/2 Alb., stillet til Bortsalg ved 3de offentlige Auctioner, hvilke afholdes Tirsdagen den 10de og 24de September samt 8de October førstkommende, hver Dags Formiddag Kl. 10; de 2de første Auctioner paa Raadstuen, i Aarhuus, men den 3die Auction paa Gaarden Petersminde. Gaardens Bygninger ere næsten alle nye og særdeles vel vedligeholdte; ved Gaarden er en smuk Hauge samt en Lystskov, der kan afgive endeel Træe til Gaardens Brug. Til Eiendommen hører et Areal af 120 Tdr. Pløieland af fortrinlig Bonitet, særdeles skikket til Rapsavl, heel overmerglet, samt en Eng, hvorpaa aarlig kan avles 180 til 200 Læs godt Høe. Den aarlige Udsæd er 30 Tdr. Vintersæd, 20 Tdr. Byg, 25 Tdr. Havre, foruden Ærter, Kartofler og Blandingssæd. Conditionerne, blandt hvilke, at Eiendommen opraabes alternative med, eller uden Besætning, erfares ved Auctionerne, og ere forinden til Eftersyn paa mit Contoir, samt paa Gaarden, der skal sælges. Hvilket herved overeensstemmende med Placaten af 22de April 1817 bekjendtgjøres til alle Vedkommendes Efterretning. Hads og Ring Herreders Contoir i Aarhuus, den 12te Rosenstand. August 1844.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-08-27
Det keiserlig kongelig polske Statslaan. At Gevinsttrækningslisten for dette Statslaans 9de Serie Trækning 14 Juli sidstl., ligger til behagelig Eftersyn herpaa Contoiret, for de Actionairer, hvis Serie Numere ved Trækningen d. 11 Juni d. A. ere udkomne, bekjendtgjøres herved, med Tilføiende: at der, paa det Jnteressentskabet om 12 Stkr. Lodsedler tilhørende og udkomne Serie Numere 1543, Obligations N 154, 606, er falden en Gevinst paa fl. 1500 p. Cour., samt at Gevinsternes Udbetaling herfra antages at kunne begynde omtrent den 12te eller 13de September førstk., imod Lod sedlernes Tilbagelevering. Aarhuus Commissionscontoir, i August 1844. A. Hansen. Kjøbstad Eiendom til Salg. En Gaard i en af de nærsomste og folkerigeste Fing Søekjøbstæder i det nordlige Jylland, hvori der Sild i en Række af Aar har været dreven en betydelig Handel, er formedelst anden Bestemmelse at erholde tilkjøbs og i Mangel af Salg tilleie. Gaarden er vel vedligeholdt, har en særdeles fortrinlig Beliggenhed, for Handel og er i det Hele taget vel skikket og indrettet for en dristig Handelsmand. Tiltrædelsen kan skee til førstkommende Michaeli Flyttetid, og Pengevilkaarene kunne blive favorable, idet mere end de 2/3 Dele af Kjøbesummen, kunde indestaae i flere Aar imod 1ste Prioritet i Eiendommen. Reflecterende herpaa ville behage at henvende sig til Undertegnede. – Aarhuus Commissionscontoir, 21 Aug. 1844. A. Hansen. Fæstegaard önskes.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-08-27
En Mand, der kan udbetale circa 1000 önsker en Gaard i Fæste. Hvo, som herpaa maatte reflectere, ombedes at henvende sig til Hr. Commissionair, Fæstemand Hansen her i Byen, eller til Hr. Procurator Steenberg i Greenaa, som kunne anvise den Søgende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-08-27
Ved Skifteslutningen i Boet efter afgangne Justitsraad Ridder Hiort er til Overformynderiet afgivet i Contant 1816 Rbd. 4, som, i Henhold til den Afdødes testamentariske Disposition, imod første Prioritet i Landeiendomme vil kunne erholdes mod anordningsmæssig Sikkerhed. Aarhuus Overformynderie, d. 26de Aug. 1844. A. Jahnsen. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-08-27
Hos en Familie i Jylland, som opholder sig paa Landet, ligegyldigt hvilket Sted, ønskes en Mand paa nogle og tredive Aar strax anbragt, som under en fornuftig Veiledning kunde gives passende Beskjæftigelse, og for hvis Ophold og øvrige Forpleining vil kunne erlægges en anstændig Betaling. Breve i denne Anledning med nøiagtigt Opgivende af Vedkommendes Stilling og de Vilkaar, paa hvilke den Paagieldende maatte ønskes modtaget, bedes snarest muligt indsendte til den Berlingske Tidendes Contoir i Kjøbenhavn under Mærket: B. B. No 136.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-08-27
Et Fruentimmer af fat Alder, som i flere Aar har tjent som Huusholderske paa Herregaarde, og for Duelighed og Troskav kan forevise gode Anbefalinger, ønsker sig i samme Egenskab Plads paa en Herregaard til næstkommende 1ste November. De Reflecterende ville desangaaende henvende sig til Mads Jensen Belle Møllebank i Stoubye Sogn pr. Veile, som anviser den Søgende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-08-27
Da Pigebarnet Karen Marie Andersdatter, 15 Aar, gl., under sidste Olufsmarked forlod sin Tieneste og efter Sigende vanker omkring i de vestlige Sogne, anmoder jeg Enhver, som maatte træffe hende, om at lade hende anholde og ved Sognefogderne hidsende, uden at jeg iøvrigt agter at betale for hendes Opbringelse. – Schjering, den 25de August 1844. Peder Rasmussen, Gaadmand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-08-27
Til 1ste November d. A. er en god Tieneste for en Meieribestyrer & Bødker, ledig paa en Herregaard i Nærheden af Aarhuus. De som maatte attraae denne, ville snarest muligt henvende sig til Undertegnede med Skudsmaal eller Anbefalinger, enten personlig eller i frankerede Breve. A. Hansen, const. Fæstemand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-08-27
En skikkelig Dreng, der regner og skriver godt og som har Lyst til at lære Manufactur- og Colonialhandelen, kan strax eller til 1ste Rovbr. blive antagen i Handelslære hos Kjøbmand M. Varming i Kolding.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-08-27
En Dreng som har Lyst til at lære Kobbersmedprofessionen kan strax blive antagen i Lære hos S. Lind paa Rosensgade i Aarhuus. Jeg finder mig foranlediget til at bekjendtgjøre, at jeg modtager Commissioner i Henseende til Kjøb og Salg af Eiendomme, (fornemmeligen Godser og Gaarde paa Landet i Randers Amt og i Viborg Amts østlige Deel), og at De, der ville sælge og kjøbe Eiendomme, saaledes kunne henvende sig til mig, der, mod et billigt Salarium, selv, eller efter Omstændighederne ved Andre, foretager og besørger det Fornødne. Af slige Eiendomme har jeg fortiden i Commission at sælge en Hovedgaard med Gods og en Gaard ved GreenaaHovedgaarden Sødal, m. M. Randers i Juli 1844. Olien. Procurator.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-08-27
Til Leie. Anden Etage i min Gaard paa det store Torv. som nu beboes af Hr. Adjunct Kabell, kan faaes til Leie til Michaeli Flyttetid. J. F. W. Röse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-08-27
J Gaarden i 836 paa Klostergade kan den Leilighed som for Tiden beboes af Hr. Guldsmedmester Hogh faaes tilleie til Michaeli Flyttetid, naar man henvender sig J. Winthers Enke.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-08-27
Nogle Leiligheder med gibsede Værelser og øvrige Nødvendigheder ere til Flyttetid at erholde hos C. Møller paa Middelgade Nr 85.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-08-27
J Stue Etagen i Stedet No 662 paa Vestergade er til Michaeli Flyttetid et Værelse paa 3 Fag for en eenlig Dame eller Herre at faae tilleie, hos Reebslagermester N. P. Christensen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-08-27
En stor og svær Bilæggerovn med de dertil hørende Jernrør til en Hvidtmalts=Kølle, et Støbkar af Eeg paa 25 Tønder samt et næsten nyt Mæskekar af 3 Tom. Fyrreplanker, paa 11 Tønder, kan faaes hos Edw. §. Aahr. Jagten "Hvalfisken, Skpr. J. Sørensen, afgaaer sidst i denne Uge herfra til Kiel, medtagende Passagerer og Stykgods. Aarhuus, 26de August 1844. A. Thomsen, Mægler.