Berlingske Tidende, 1772-09-21
Slutningen af Kongens og Rigs=Stændernes fastsatte Regierings Form. Stockholm den 21de Augustii 1772. C. 38. Rigs=Stænderne maae ey undlade at komme sammen : naar de af Hs. M. blive kaldte, paa det Sted, og til den Tid, som betydes dem, for der med Hs. K. M. at raadslaae om de Sager for hvis Skyld Hs. M. kalder dem sammen, og det tilkommer ingen. uden Hs. M. allene, af hvad Aarsag det og maatte være, at have Magt til at sammenkalde Rigs=Stænderne til en almindelig RigsDag, undtagen i Kongens umyndige Aar, da hans Formynder øve denne Rettighed. Men skulle Thronen, ved det den heele Kl. Familie reent uddøde (hvilken ulykkelige Begivenhed Gud i Naade svende) blive ledig, saa ere Rigs=Stænderne forbundne til, uden af nogen at sammenkaldes, den 13de Dag efter den sidste Konges Død af sig selv at indfinde sig i Stockholm, saaledes som vor For ning af 23de Junii 1743 formælder, med Bekiendtgiørelse af den Straf, som den underkaster sig, som i saadant Tilfælde skulle driste sig til, med Mytterier, Sammenrottelser og Sammenkomster paa Gaderne paa nogen Maade at gjøre Indgreb i Stændernes frie Valg. Ved saadan ulykkelig Tildragelse paaligger det Forstanderne ved Ridder=Huset, det Upzalske Dom=Capitul og Magistrater, i Stockholm, det snareste mueligt at bekiendtgiøre samme i alle Landets Stæder og Egne til Vedkommendes Efterretning, og saasom Lands=Høfdingerne da ere pligtige til, hver paa sit Sted, at berette saadan Dødsfald til dem, som bygge og boe i Lehnerne, saa maa saa mange af dem inden den foresatte Tid indfinde sig, at Rigs Friheden af dem kunde beskyttes og forsvares, som et nyt Konge Huus udvælger C. 39. Rigs=Stænderne skal med troe Ømhed lade alle K. Rettigheder bestaae saaledes som Sverrigs Lov beskriver samme, i deres fulde Magt og Autoritet, aldeles uforandrede, og med Jver, Omhyggelighed og Opmærksomhed haandhæve, forsvare og bestyrke alt hvad, som i saa Maade hører til den K. Autoritet, derfor og ikke forbedre, forandre, formere, eller formindske noget af disse sundamentale Love uden Kongens Raad og Samtykke, saa at ingen lovstridig Uorden overskrider den rette Lov, eller Undersaatternes Frihed og Kongens Rettigheder forsømmes og undertrykkes, men enhver skal nyde fine lovmæssige Rettigheder og velforhvervede Privilegier. Alle andre af Aaret 1680 til nærværende Tid, som Grundlove anseete Statuta blive herved afskaffede og forkastede. 5. 40. Kongerne maae uden Stændernes Vidende og Samtykke ingen nye Lov give, eller afskaffe nogen gammel Lov 5. 41. Rigs Stænderne maae ingen gammel Lov afskaffe, og ny Lov give uden Kongens Villie og Samtykke. H. 42. Naar en nye Lov skal gives, maae iagttages efterfølgende : er det Rigs=Stænderne, som ønske det, saa overlægge de med hinanden, og naar de ere enige, bliver Udkastet ved deres 4 Talemænd overleveret Hs. M., for at indhente Kongens Tanker. Hs. M. raadfører sig da med Rigs=Raadet, og indhenter sammes Mening, og efterat han selv har overveyet samme og fattet sin Beslutning, kalder har Rigs=Stænderne sammen paa Rigs=Salen, og meddeler dem er kort Tale sit bifald og Samtykke, eller og de Aarsager, hvorfor han ikke deri kan samtykke. Skulle Hs. M. derimod ville foreslaae en nye Lov saa communicerer han samme først Rigs=Raaderne, og efterat deres Tanker ere indførte i Protocollen, overlades det altsammen til Rigs=Stænderne, hvilke, efter at de mellem sig have overlagt samme, og ere derom blevne enige, forlange en vis Dag, til at kunde paa Rigs Salen overlevere Hs. M. deres Samtykke Men skulle det være en afslaaende Forestilling, saa lade de denne deres 2 Talemænd skriftlig indlevere, tilligemedde Aarsager, som de have dertil. 3 43. Skulle det hende sig, at der nogen Tid opkom et nyt Løs=Spørsmaal, saaledes som de forrige Tiders Exempel noksom viser, da skal saadant afgiøres paa samme Maade, som forestaaende 42 Parag. mælder. L 44. Det forbliver vel Kronens egen Sag og tilkommende Rettighed at lade staae Myndt, dog forbeholde Rigs=Stænderne sig, naar nogen Forhøyelse eller Nedsættelse skal foretages i Myndternes Vægt og Schalt, at saadan Forandring ikke maae sker uden deres Vidende og Smukke. s. 44. Det tilhører Hs. K. M. at forskaffe Riget Fred og Beskyttelse, især imod Fremmedes og Fienders Magt. Men han maae ikke tverimod Lovene, den K. Eed og Forsikring paalegge Undersaaterne nogen Krigs=Hielp, nye Krigs=Udstyr, Udskrivninger og anden Paalæg, uden Rigs=Stændernes Vidende, frie Villie og Samtykke, dog den ulykkelige hendelse undtagen, naar Riget skulle blive angrebet med Krigshærs Magt, da tilkommer Hs. M. Rente at tage de Messorer og Veye, som stemme overeens med Rigets Sikkerhed og Undersaatternes Nytte; men saasnart Krigen ophøirer, maae Stænderne samles, og de nye Skatter, som for Kø gens skyld ere blevne paalagte, maae det hastigste igjen ophøre. s. 46. Rigs=Stændernes Forsamlinger vare ikke længere end i det høyeste 3 Maaneder. Og paa det at Landet ikke skal besværes med langvarige Rigs=Dage, som hidtil er skeet, saa kan Hs. M. henimod den Tid ophæve Rigs=Dagen, og lade Stænderne gaae hver til sit Sted. Og skulle udi saadan Tilfælde ingen nye Bevilling være bleven fastsat, saa forbliver det ved den gamle. 47. Rigs=Stænderne have Magt til at udnævne dem, som skal sidde det Udskot, med hvilket Hs. M. vil overlægge de Sager, som der behager ham at skal holdes hemmelig. Og til disse Personer ere alle de Rettigheder, som Rigs=Stænderne selv besidde, ganske overdragne; men i alle de Tilfælde, som kunde være bekiendte, blive de medeelte Rigs Stændernes Plouis, og overladte til deres Raadslutninger. S. 43. Kongerne maae ingen Krig og Fryde føre udenRigs Stændernes Ja og Samtykke. 49. Ingen andre Prytocoller, end allene de, som angaae de Sager, som Hs. M. har overveiet med Rigs=Stænderne, maae overlades dem, eller af dem fordres. 5 50. Stats=Værkets Tilstand forevises Rigs Stændernes Udskot, paa det samme maatte opagte, at Pengene ere blevne anvendte til Rigets Nytte og Beste. L. 51. Skulle en Rigsdags Medlem uskyldigviis under Rigsdagen, eller paa hen- og Hiemreysen med Ord eller Gierning blive antastet, eller ilde medhandlet, naar han har givet tilkiende at han var i saadan Forretning, da skal saadant straffes som en Forbrydelse og Vold imod Rigs=Freden. L. 52. Hs. K. M. haandhæver samtlige Rigets Stænder udi deres vel forhvervede Privilegier, Fortrin, Rettigheder og Friheder. Jngen nye Privilegia, som allene angaae en Stand, skal uden alle 4 Rigs Stænders Vidende, Erindring og Samtykke udgives og meddeles. J. 53. Hs. K. M. allene bærer for de Tydske Provincer naadig Omsorg, at de efter det Tydske Riges Love, deres vel forhvervede Privilegia og den Westpsalske Fred blive regierede. 254. Stæderne i Riget beholde deres ved forhvervede Privilegier og Rettigheder, som dem af de forrige Kongerere givne og forken de, dog saaledes, at de beqvemme sig efter Tidernes Omstændigheder og den almindelige Nytte og Fordeel. L. 55. Rigs=Stændernes Banco forbliver herefter, som den hidtil har været under deres egen Ansvar og Opsyn, men skal tillige forvaltes efter de Reglementer og Statuter, som allerede ere gjorte eller herefter af Rigs=Stænderne kunde giøres. H. 56. Med Armeen Pensions=Casse forbliver det efter de Reglementer, som allerede ere confirmerede, eller i Folg dem, som Hs. M. kan fastsætte med sine troe Krigs Befalingsmænd, samt den gevorbne Armees Befuldmægtige. H. 57. Saafremt noget utydeligt maatte sin des i denne Lov, da skal man rette sig efter sammes bogstavelige Jndhold, indtil Hans Majest. og Rigs=Stænderne derom, saaledes kunde forenes, som er foreskrevet i den 39 og 42 Paragr. Alt dette have vi nu her forsamlede Rigs=Stænder befundet, at være fornødent til Rigets ordentlige Regiering, for at stadfæste vor Frihed og Sikkerhed for os, vore hiemme værende Medbrødre og Efterkommere, fødte, saavel som ufødte. Vi erklære hermed paa nye, at vi bære den største Afskye mod den Kongelige EnevoldsMagt, eller saa kaldt Sonveramtet: Viansee det som vor største Lykke, Ære og Fortrin, at være og leve fri og selvstændige, Lovgivende, dog Loven lydige Stænder, under en magthavende, dog Lov forbunden Konges Regiering. Begge sammensøyede og beskytted under den Lov, som befrier os og vort kiære Fædreneland, fra de Farer, som Uorden, Egenvold, Ernevold, Aristoeratie, og manges Vold drage efter sig til det almindelige Væsens Ulykke, og til enhver Medborgeres Last og Bedrøvelse. Vi forsikre os omen ordentlig, lovpligtig og lykkelig Regiering, og det saa meget mere, da Hs. Majest. aller de har erklæret sig, at han agter det for sin størst Ære at være den fornemste Medborger blant et frit Folk vi haabe og at saadant et Forsæt skal i det Kongal. Huus blive forplantet paa alle Efterkommerne indtil Verdens sildigste Tider. Desaarsag erklære vi og hermed for vore og Rigets Fiender den eller de uforstandige og ild findede Rigets Medborgere som hemmelig eller offentlig ved vist, Sammenrottelser eller aabenbare Gevalt ville fore os fra denne Lov, paatving os den Kongel. Enevold, eller saakaldte Souverainitet, eller og under Friheds Skin vilde kaste disse Love omkuld, som i det de stadfæste en retskaffen og nyttig Frihed, afværge Egen vold og Forvirring, uden Skaansel unde søge deslige Forbrydelser, og dømme og straffe efter Sverrigs skrevne Lov. Vi skal og efter vor Pligt i Henseende til vor Troskabs End og denne Regierings=Form bevise Hs. M. den rette Lydighed, efterkomme hans befaling ret alt det, som for Gud og Mennesker er forsvarligt, for ham, at befale, men for os, at giøre, for at vedligeholde at Ret og som anstaaer og tilkommer ham og os, som troe Mænd og Undersaattere. Til desmere Vished have vi villet stadfæste, befæste og bekræfte dette med vore Navnes Underskrift og vore Segls Hostrykning. Saaledes skeet i Stockholm den 21de Aug. 1772. Paa Ridderskabet Paa Præstestan. Paa Borgerstan- og Adelens Vegne. dens Vegne. dens Vegne. A. G. Leyonhusvud. A. H. Forssenius, J. H. Hochschildt, b. t. Landmarschal. Talemand. J Tallemandens Sted. Paa Bondestandens Vegne. Jos. Hanson, Talemand. Alt dette, som foreskrevet staaer, ville vi ikke anne selv antage, som en uryggelig fundamental Lov, men byde og befale tillige i Naade, at alle de, som ere os, og vore Successorer med Huldskab og Lydighed forpligtede skal erkiende, lagttage, efterleve og adlyde denne Regierings Form. - Til dermere Vished have vi med egen Haand underskrevet og bekræftet dette, samt ladet vort K. Jndsegl til Bekræftelse og Underretning herunder hænge. Saaledes skeet i Stockholm den 21de Augusti 1772. Gustal.