JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-02-28
Den Norske Rigstidende af 18 Febr. d. A. meddeler følgende Beretning om Høistsalig Hans Majestæt Kong Carl den Trettendes Sygdom og sidste Timer. "Efterat den Sygdom, der Tirsdagen den 7 Januar sidstleden paakom Høistsalig Hans Majestæt Kongen, uagtet alle anvendte Midler, begyndte at tage en betænkeligere Vending, anstilledes Mandagen den 2 Februar Klokken halv 12 Formiddag i den Kongelige Slotskirke, i Hs. Kongelige Høihed Kronprindsens og Hertugen af Sødermanlands samt Rigets forsamlede Stænders og en talrig Mængde af andre Tilhøreres Nærværelse, almindelig Forbøn for Hs. Majestæts Helbredelse; hvilken Forbøn siden fortsattes paa samme Tid og af en ligesaa talrig Forsamling, hver Dag indtil Hans Majestæts Død. - Kort efterat denne offentlige Andagt paa anførte Maade var bleven forrettet Onsdagen den 4de dennes, og da Hans Majestæt af flere Personer, som havde bivaanet Samme, havde hørt den brændende Følelse beskrive, hvormed Hans troe Folk havde paakaldt den Allerhøieste, behagede det Hans Majestæt at befale, at en kort Bøn ligeledes skulde holdes ved Hans egen Sygeseng. Jfølge heraf indtraadte den tjenstgiørende Overhofpræst henved Klokken halv 1 Middag, og i Hendes Majestæt Dronningens, Hans Kongelige Høihed Hertugen af Sødermanlands og Hendes Kongelige Høihed Prindsessens tilligemed flere Herrers og Fruentimmeres samt Hs. Majestæts Lægers og opvartende Tieneres og Betjenters Nærværelse, der vare forsamlede i de tilstødende aabne Værelser, gjorde en kort, efter Sagen indrettet Bøn, som sluttedes med No. 168 v. 10 i den Svenske Psalmebog, samt Fadervor og Velsignelsen. Hans Majestæt, som ved Bønnens første Begyndelse med tydelig Følelse af No og Glæde rakte Overhospræsten Haanden, og derefter med fuldkommen Opmærksomhed og Andagt deeltog i Bønnen, syntes at trange til at samle de afmattede Kræfter igien; hvorfor den tjenstgiørende Overhofpræst holdt fornødent at gjøre et Ophold, for at give Hans Majestæt nogle Øieblikkes Hvile. Men
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-02-28
Rettelser. J forr. No., Side 251, Lin, 6 fra neden: Carl trak &c. læs: Carls Broder, Hertug Fr. Adolf &c. - S. 252, Lin. 7, understøtte læs: understøtte med - S. S., Lin. 10. Carl læs: Carls Broder - S. 255, L. 9: 300,487 Rdlr. læs: 30, 487 Rdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-02-28
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-03-03
da mangen en Kjøbmand, hvis Underskrift honoredes i begge Hemispherer, gik hjemme i sit Huus, i en grøn Ulden Damaskes Kasseking, Med Slaap rokker og Kassekinger forsvandt Hjemmets Glæder og Huuslivets Lyksalighed, vore Mødres Huuslighed, vore Døttres Blyhed, vore Sønners Flittighed!
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-03-03
Den tiltagende Lyst til Afvexling i Moro og Tidsfordriv, har ganske opslugt Hjemmets Glæder. Vi have faaet saa mange Klubber, Spille selskaber, Privattheatre og andre tids- og huuslighedsdræbende Jndretninger, hvor Gamle og Unge kunne befries fra deres Lede for Hjemmet, at der næsten ikke mere er at tænke paa Huuslig hedens forældede Glæder. Familieselskaber og Familiesammenkomster, som een af disse Hjemmets søde Nydelser, ere forsvundne tilligemed Sandsen, og Følelsen for Hjemmet selv.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-03-03
Om Sølvværdies Gields Omskrivning til Navneværdie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-03-03
Efter Jndsendt.) Medens Alle burde kunne glæde sig over Cour sens daglige Forbedring, og de blidere Udsigter derved aabnes for os i Fremtiden, ængstes dog Mange af den Tanke, at Bankcoursens Nedsættelse ikke vil komme saa betimeligen, at Forskrivninger i Sølvværdie, under nærværende betydelige Forskiel imellem denne og Navneværdie, kunne undgaae, naar Creditorerne forlange det, at omskrives i sidstnævnte Værdie. Vel er det en Trøst, deels at Jndulten endnu ikke er udløben, deels at Bankursen mueligen endnu kan vorde nedsat i Aar; men naar man hører høit og lydeligen tale om, at det er fordeelagtigst for Creditoren enten at opsige sin Sølvværdiescapital til næste Termin, eller og at forlange den omskreven i Navneværdie (ja at Mange endog paastaae deres Betaling i Rigsbanksedler, fordi der er Udsigt til, at dette efter en Cours af 375, vil være langt fordeelagtigere end Betaling i rede Sølv), saa synes det vist, at mangen en Debitor vil komme i den allerstørste Forlegenhed derved, og mueligen udsættes for fuldkommen Ødelæggelse. Vi ville oplyse dette med nogle Exempler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-03-03
Naar en Mand eier et Huus, som er 6000 Rbd. rede Sølv værd, og derpaa hæfte 4000 Rbd. Sølvværdie, saa antager man at denne Mand har selv en Capital staaende i Huset af 2000 Rbd. r. S. Bliver nu Prioritetsobligationen omskreven efter en Cours af 375 til 7500 Rbdlr. Navneværdie, og disse om nogen Tid blive lige med 7500 Rbd. r. S., saa taber Manden ei alene de 2000 Rbd. r. S., han ansaae for sin Capital i Huset, men Creditor kan ei heller faae sin hele Fordring udbetalt. Eier en anden Mand en Gaard, som er 12,000 Rbd. r. S. værd, og derpaa skyldes 8000 Rbd. S. V. i første Prioritet, og 2000 Rbd. S. V. i anden Prioritet, saa antager man ligeledes at denne Mand gier en Capitalværdie af 2000 Rbd. r. S. i Gaarden, men blive de 8000 Rbd. S. V. nu omskrevne til 15000 Rbd. N. V. og disse blive lige med 15000 Rbd. r. S., saa kan den første Prioritet ei engang udbringes ved Gaardens Salg, den anden Prioritetshaver, faaer slet intet og Eieren er ødelagt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-03-03
Det vilde være høiligen at ønske, at Creditor og Debitors gjensidige Rettigheder, i saa Henseende, nærmere ved en Lov maatte blive bestemte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-03-03
J en saadan Lov kunde det maaskee fastsættes, 1) efter hvilket Coursforhold de Capitaler, som nu (1818) forlanges omskrevne fra Sølvværdie, til Navneværdie, lovligen bør kunne omskrives; 2) hvorledes den Forskrivning, som allerede er omskreven paa denne Maade fra Sølvværdie til Navneværdie, under foregaaende Varsel om Opsigelse er at ansee; 3) hvorvidt Nogen kan betinge sig Leie, Pengelaan eller anden Betaling, i Sølvværdie, paa det Vilkaar, at om end Bankcoursen, nedsættes, Betalingen ligefuldt skal erlægges efter en Cours af 375.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-03-03
Anmelderen veed vel, at efter de gieldende Love enhver Contraheur, i saadanne Tilfælde, bør kunne contrahere efter de Betingelser, de være hvilkesomhelst, hans Medcontrahent er bleven enig med ham om, men der kan dog indtræffe saa overordentlige Omstændigheder, at selv Jndskrænkninger i denne Frihed bør være tænkelige. Tilfreds med at have henledet den offentlige Opmærksomhed paa denne Gienstand, overlader jeg dens videre Drøftelse til Sagkyndige. Vor ikke ved Taushed aldeles at samtykke har Forfatteren til det i Skilderiet No. 15 for d. A. omtalte Kort over Danmark i Steentryk, troet at burde svare nogle Ord paa de der fremførte bemærkninger. Hvad Hals Skandse angaaer, kom den af en Hændelse under Arbeidet til at ligge urigtig men da man fremskyndte Udgivelsen af dette første Kort, der skulde tjene til Prøvekort, vare allerede nogle faa Aftryk givne til Jlluminering paa samme Tid, eet deraf leveredes Forfatteren til Gjennemsigt. Ved denne udslettedes strax den urigtigt aflagte Bye; men da de faa Exemplarer, som engang vare tagne af Stenen, ikke tilbage holdtes, er det, Anmelderen har faaet Leilighed til at bemærke denne Feil, man imidlertid kan smigre sig med, ei ofte vil forekomme ham.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-03-03
Hvad den anden af Anmelderen bemærkede Feil angaaer, at Grændsen og Benævnelsen for Aalborg Stift, som der siges, er anført aldeles urigtig, da maa Forfatteren tilstaae, at han derikke er enig med ham. Forf. har taget Hensyn til Landets verdslige Jnddeeling, og ei til den geistlige, han har altsaa villet aflægge de verdslige, og ei de geistlige Provindser, der ei ere af saa stor Vigtighed, som hine, og har derfor med velberaad Hu afsat Grændsen saaledes, som den forefindes. Anmelderen havde ogsaa snart, ved . Ex, at see hen til Jlluminationen for Samsøe, kundet overtyde sig om, hvilken Jnddeeling man vilde fremstille, men maaskee Anmelderen har havt det fra Søe-Kort Archivet udgivne Kort over Danmark for Øinene, hvor den geistlige Jnddeling er fulgt ved Jlluminationen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-03-03
Ved denne Leilighed kan man forresten er undlade at rerensere selve Recensenten, som siger at der paa dette sidstnævnte Kort findes den Feil (angaaende Byen Skiere), ligesom om ingen flere var, da dog Kortet, al sin Godhed i Henseende til Landets rigtige Aflægning uagtet, med Hensyn til Byernes Beliggenhed og Navnene, næsten vrimler af Feil, saa at Anmelderen der havde havt en langt større Mark for sine bemærkninger, end paa dette Steentryks=Kort.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-03-03
Hvad det til Slutningen nærede Ønske angaaer, skal det saavidt mueligt, til sin Tid vorde opfyldt, ligesom da og Hals, der ei strax igjen kunde anføres paa den vaade Steen, der skal indtage sin rette Plads. Dem Korteprøven.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-03-03
Der spørges i et Numer af Skilderiet: Om den sikkreste Maade at anstille Kortprøve paa Der svares: Dersom Kørtet er forsynet med en til Jnd krympningen svarende Maalestok; dersom man forstaaer at udstikke Linier mellem saadanne Punkter, paa Marken, der have en rigtig Beliggenhed paa Kortet, og dersom man kan tage Maal paa Kortets Maalestok og anstille Sammenligninger, saa er Prøven meget simpel. Man behøver da kunat mærke sig Hr. Morvilles Ord derom, der lyd saaledes: "J alle Dele at være viis paa Kortets "Rigtighed, er kuns muelig ved en nye Opmaaling, dog kan man, ved at forene geometrisk med dekonomisk Prøve, saa temmelig bestemme dets Rigtighed. Den geometriske Prøve er den bedste. Man forfølger Kortets Omkreds paa Marken, er da den hele Strækning rigtig, saa indeholder Kortet det Jordsmon, hvorover det er forfattet. Til ydermere Sikkerhed, drages Linier fra Hjørne til Hjørne tversigjennem Strækningen, man mærker Ager og Engskifters, Mosers, Veies Overskjæring, hvilket maae svare nøie til de paa Kortet og dermed være overeenstemmende. Treffer alt dette nøie ind, saa er den geometriske Prøve fuldført." Men at berigtige gamle eller feilagtige Korter, er en heel anden Sag, og Spørgeren maae undskylde, at jeg paa dette Sted ikke kan udvikle og forklare alle de Blomstændigheder, som herved er at iagttage, befrygtende, at hvis Spørgeren ei er Geometer, St. allerede at have sagt for meget.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-03-03
Udgiveren af Skilderiet har havt den Godhed, at anmælde en af mig udarbeidet dansk tydsk, engelsk, og fransk Læsebog, hvis Udførelse Hans Majestæt Kongen allernaadigst har understøttet og som forlader Pressen førend Udgangen af indeværende Maaned. Men,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-03-03
da Anmældelsen er skeet ifølge min for nogle Maaneder siden udstedte Prænumerationsplan, saa troer jeg, med Hensyn til denne Mellemtid, at burde tilføie Følgende. Mit Foretagende har havt den Lykke, imidlertiid at møde et saa opmuntrende bifald, at over 400 Prændmeranter hidtil have tegnet sig for Samme, og mangler saaledes nu blot omtrent 7 af det ønskede Antal Paategninger. Jndtil Skrivtet, som mældt, udkommer, modtages Prænumeration, enten hos mig, Rosenborggaden Nr. 212, 1ste Sal, eller paa Kjøbenhavns Adressecomptoir, Østergade Nr. Blok Tøren. Gjenmæle, paa: "Noget om Sangens Forbedring ved den offentlige Gudstjeneste paa Landet, see Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn d. 21 Febr. No. 15, med Motto: Non semper en sunt qui videntur prima frons decipit multos. Paa Dansk: Enhver Ting er ikke strax hvad den synes, den første Anskuelse bedrager Mange.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-03-03
Det her givne Forslag maa vist være for Vedkommende en meget behagelig Opmuntring til at foranstalte, saa snart som muelig, en Udgave, ei alene af to og fleerstemmede Choralmelodier, men ogsaa tilligeden kort, fattelig og fuldstændig Anviisning, hvorefter Kirkesangere og Almuelærere, samt Organister og Pædagoger, paa den nemmeste Maade kunde komme til, selv at finde een eller flere Syngestemmer til en foreskreven Melodie, hvortil hine ufuldkomne Oversættelser af Generalbas=Skoler ere utilstrækkelige. En Sag som nemmere vist fremmes kan ved Børnesang og Børneleg. end ved modern – vor Nutids Duo-strængeleeg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-03-03
At der i Prof. Zinks Choralbog kan findes nogle Melodier med udsat Harmonie, kunde vel give Anledning til den Gisning; hvor nødvendig Underviisning i Toneharmonien, især for tilkommende Almuelærere, maatte være? – om herpaa hidindtil er noksom skjønnet? – om Savnet af Harmoniekyndighed ei er Hovedaarsagen, naar en stor Mængde af Kirkesangere, Almuelærere og selv Musik-Jnformatorer maa hertrave i Mørke!"Men for imidlertid at bøde nogenledes paa bemeldte Mangel af to- og fleerstemmede Psalme Melodier, kunde Hr. Candidatus Theologiæ Lassen, med sine videlystne Herrer Colleger, som med Luther holde Musiken, næst Theologien, for den herligste Gudsgave, behage at henvende sig til Hr. Andersen, Lærer ved det Kgl. danske Skolelærerseminarium paa Jonstrup i Sielland. Philharmonikus.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-03-03
Jndenlandske Efterretninger. Søndagen d. 1ste Marti proclameredes paa sædvanlig Maade Høiesterets høitidelige Aabning. d. 5 Marti. Blandt Almuen kaldes endnu denne Forkyndelse, som skeer ved to Kongelige Hoffourerer til Hest, klædte i fuld Herolddragt, og ledsagede af en Commando af Garde til Hest med Pauker og Trompeter, Herredagens Udblæsning, hvilken Benævnelse har sin Oprindelse fra de Tider, da Herredagene eller Rigsdagene paa denne Maade bleve kundgjorte. - Høiesteret er allerførst indrettet af Kong Frederik d. Tredie, efterat Souverainiteten var indført. Dens første Jnstrux er fra 1661 d. 14 Febr. og dens seneste af 7 Decbr. 1771. Hr. Chr. Andresen i Coldenbattel i det Eiderstadske, har under sit Ophold paa Geest og siden i Marsken, havt Leilighed til at gjøre sig bekjendt med begge disse Egnes Naturfortrin og Mangler, Producter og Fornødenheder, og sammes deraf flydende Forfatning. Nogle Jagttagelser over Behovet af Brændeved og Tørv have frembragt hos ham den individuelle Overbeviisning, at Hertugdommet Slesvig har at befrygte Mangel paa Brænde og Tørv. Denne Overbeviisning, siger Hr. A. i sin Jndbydelse, er alt for uroligende til at den bør undertrykkes af nogen, der elsker sit Fædreneland. Han har derfor troet sig forpligtet til at fremlægge til Almeenhedens Prøvelse de Grunde, hvorved den er opstaaet hos ham, og ifald de skulde befindes rigtige, at meddele Forslag, hvorledes man kan modarbeide det truende Onde. Dette vil skee i et Skrift under Titel: "Jst für das Herzogthum Schleswig ein Hol und Torfmangel zu befurchten, und wie ist, indiesem Fall,demfelben durch Holtzanbanentgegen 31 arbeiten, Ein Volksbuch zur Beherzigung for Geest und Marschbewohner. Skriftet vil komme til at udgjøre 30 til 36 Ark i Octavformat, og overlades Subskribenterne for 1 1/2 s. S. H. Cour. Arket. J Kjøbenhavn modtages Subskription hos Skilderiets Udgiver, paa store Kjøbmagergaden No. 57, 1ste Sahl.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-03-03
Under nærværende store Coursforbedring fortjener det at bringes i Erindring, at RigsbankFundationens 20de §. indeholder angaaende Bankcoursens Ansættelse følgende: "Bank-Coursen, skal stedse sættes paa Summer, som gaae op med 25, mindre Forskjellighed maa ikke komme i Betragtning og Gjennemsnit af Børs-Coursen maa give det Resultat, at den er i det mindste 37 1/2 Rigsbankdaler slettere end den sidst bestemte Bank Cours, for denne kan sættes 25 Rigsbankdaler, slettere. Pari imellem Rigsbankdaleren og Banco er efter Myntfoden 200. Først naar Børs-Cour sens Gjennemsnit i et Halvaar er 237 1/2, maa Bank-Coursen sættes til 225, og naar hiin længere hen skulde gaae til 262 1/2, bliver denne 250, o. s. v. Bliver Børs-Coursens Gjennemsnit igjen bedre, f. Ex. under 262 1/2, saa gaaer Bank Coursen tilbage til 226, og naar Børs-Coursen, er gaaet under 237 1/2, gaaer Bank=Coursen til Pari.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-03-03
Det er en blandt Statsoeconomer antagen Mening, at en Tønde Rug, en Alen fiin Klæde og en fiin Hat omtrent til alle Tider er af eens Priis. Denne Regel slaaer imidlertid Feil i denne Tid. Medens en Tønde Rug kun koster 12 Rbd. betales en Alen fiint Klæde med 20 til 22 Rbd. og en fiin Hat med 26 Rbdlr., altsaa omtrent det dobbelte. Misforholdet mellem Priserne paa Fornødenheder og Pengenes virkelige Værd, er i denne Tid i Kjøbenhavn saa stort at Mange paastaae, at det i ingen Stad i Enropa er saa dyrt at leve som netop her. Medens vor Cours for nogle Aar siden var saa høi, var som bekjendt, det Modsatte Tilfældet; thi da paastode Udlændinger, at man ingensteds levede saa billigt som her - Coursforbedringen giver overalt Anledning til de meest paafaldende Modsigelser. Saaledes havde en Mand for en Tid siden falbudet noget i offentlige Blade for 3 Specier. Man bød ham 15 Rbdlr.; men han vilde paa ingen Maade sælge det uden det betaltes ham i Specier. Nogen Tid derefter, da disse gik ned, indfandt den samme Lysthavende sig med 3 Specier, men nu svarede Sælgeren igien: han solgte det ikke under 15 Rbdlr., da han ikke handlede i Specier.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-03-03
Som et Beviis paa Vinterens Mildhed fortjener det at anmærkes, at man allerede i adskillige Uger af og til har raabt med Brunkarse paa Kjøbenhavns Gader; men hvad der staaer i Modsigelse hermed er, at man paa samme Tid ideligen raabte med Muslinger, hvis Komme almindeligen bebude Frost.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-03-03
Kjøbenhavns Børs d. 3 Martii. Cours. Hamb. 2 M. 366, a vista 370. Amsterdam 2 M. - , a vista 345. London 2 M. 16 Rbdlr. Paris 2 M. - . Spec. 375. Specier solgtes til 22 Rbmk. 6 s. a 22 Rbmk. 8 s., for Commiteesedler blev givet (med Rente) 111 1/2 pr. 100; Oblig. (uden Rente) 95 1/2 a 96. Norske Rigsbksedler 26. Svenske Sedler 6 Rbmk. 2 s. Disconto 6 PC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-03-03
Blandede Efterretninger. J Tillæget til den Norske Rigstidende af 21 Febr. d. A. Læses følgende Bekjendtgjørelse: Fra Vedkommende er mig blevet indberettet, at en Mand herfra Norge tabte ved sit Ophold i London i Aaret 1796, den 21de Mai, en Anviisning paa endeel L. Sterling, hvilken blev funden af en Person, der hævede Summen og benyttede Pengene; men nu har Finderen paa sin Sygeseng, tilstaaet sin Forseelse, og ønsker at tilbagebetale Summen. Navnet paa den, der tabte Anviisningen, er ei nøiagtig opgivet, og jeg holder det derfor for min Pligt herved at indkalde ham til at indfinde sig hos mig, for at afgive de fornødne Oplysninger og derefter modtage saadan Underretning, som formodentlig vil sætte ham i Stand, til at hæve Pengene. - Christiania den 17de Febr. 1818. - Hans Jürgensen, fra London."J Rusland er nu indrettet en AnsøgningsCommission, bestaaende af Fyrsten af Rostowski og to Statsraader. Den bearbeider de indkommende Ansøgninger, og gjør Keiseren Forestilling desangaaende. Paa denne Maade beholder Monarken en Oversigt over Alt, hvad der forefalder, uden at spilde Tiden med hensigtsløs Læsning; thi af 30 Ansøgninger, der indløbe hos en Fyrste, ere 26 af uforstandig Natur og Forfattede af Mennesker, der hverken kjende Forretningerne eller Forholdene, og som aldeles ikke ere at hielpe.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-03-03
Den afsatte Konge af Sverrigs Søn stude ter i denne Tid ved Universitetet i Heidelberg, og udmærker sig i sine Forhold aldeles ikke fra andre Privatfolk.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-03-03
Mærkeligt nok er det, at ogsaa de schlesiske Klæde= og Linnedvævere nu, af Mangel paa Afsætning af deres Varer, ere nødsagede til at før rette Veiarbeide eller vandre ud.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-03-03
Efter et Brev fra Berlin af 31 Jan, hedder det, angaaende det Laan, Preussen gjør i Engelland: at hos Londons Bankører Lstl. 100 PC. kjøbes contant for 60 Lstl., hvilket tilsyneladende giver en Rente af 8 1/2 PC. Men da Preus søn ikke tilbagebetaler Capitalen contant, men i 3 PC. Fonds, der nu staae omtrent 81 PC. (altsaa i en Vala, der er 19 PC. slettere end de rede Penge, det en faaer), saa kan man antage, at i hine 8 1/2 PC., det aarligen betaler, kun indbefatte 6 3/4 PC. rene Renter og 1 1/2 PC. Erstatning for Capitalens Forværrelse. De, som i Berlin have bidraget til dette Laan, paastaaes at være Speculanter, der have forpligtet sig til at tilbagebetale Capitalen contant. De have solgt til 76 PC., der forskaffer Kjøberen 6 2/2 PC. Rente, følgeligen omtrent 6 3/4 som i London. Disse Speculanter interessere sig i London for den samme Sum, som de sælge her, i Laanet, da de gjøre Regning paa, at de engelske 3 PC. Stocks ville stige til 100 PC., i hvilket Tilfælde de vinde 19. PC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-03-03
J dentscher Beobachter læses en ikke ninteressant Undersøgelse angaaende Catholicismen, især fra den politiske Side betragtet, stilet mod Prof. Benzenberg, af Westphalus Eremita. Forfatteren ivrer heri mod den Paastand, at den catholske Troeslære og Kirkeforfatning standser Trykkefriheden. Frankrig, siger han, er catholsk, det var opfyldt med Abbedier, Munke= og Nonne klostere. Desuagtet opstode her de frieste Tænkere; de aandrigeste, frimodigste, ja endog frækkeste Skribenter, medens det protestantiske Tydskland, Danmark, Sverrig og Norge med deres Aandscultur, endnu ikke have stort at bryste sig af (!) Selv Jtalien har endnu Fortrinet. (Mærkeligt bliver det altid, at Voltaire, Rousseau, Helvetius, Mably, Beccaria, Filangieri vare Catholiker, ja at selv den lystigste af alle satiriske Digtere, Cervantes, en spansk Catholik!) Forf. søger ogsaa at godtgjøre, at Catholiken er langt fra ikke uvidende. Da han kun betragter Bibelen, som en Deel af Kirke-Overleveringen, saa behøver han ikke at læse den til Ende, for at construere sig sin Tro. Jøvrigt udbredes ved Prof. von Ess's Bestræbelser det nye Testamente i en ny Oversættelse, forsynet med Sagparrallelsteder. Biskoppen i Münster har forordnet, at denne Oversættelse skal prøves, og, ligesom Prøven falder udtil, skal Bibelen uddeles der af Præsterne. -At Kirkesproget er det Latinske, finder Forf, at være meget godt, thi da dette Sprog er uforanderligt, anbefaler det sig saa meget mere til at vedblive at være Kirkesproget, for saaledes at blive i levende Forbindelse med den store christelige Oldtid. Undervisningen har altid været tydsk, og det indsees ikke, hvorfor man bebreider Præsterne at de tale Latin. En anden Sag er det med den latinsktalende Advocat-Verden og Corpus juris. Kirken er uskyldig i den romerske Rets Jndførelse. Legisterne (Venner af den romerske Ret) og Decretisterne (Canonisterne) vare altid afsagde Fiender. (Noget Sandt ligger der unægteligen i denne Paastand, og man behøver just ikke at være nogen Herman v. Bremenfeld, for ofte at have Leilighed til med ham at udraabe hvad kommer os de Love ved, som Folk gjor Fanden i Vold i Armenien?) - Til Slutning erklærer Forf. en Forening imellem Catholikerne og Protestanterne for en Umuelighed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-03-03
J de forenede Stater ere nu alle Afgivter det Jndre blevne ophævede, hvorved de overordentlig store Udgivter til en Hær af Oppebørsels betienter spares.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-03-03
Som en Mærkelighed anføre udenlandske Blade, at adskillige Stater, nu under en almindelig Fred, gjøre saa betydelige Laan, Rusland har, som bekjendt, allerede siden et Aar aabnet et stort Laan, der har den bedste Fremgang, da mange Penge indløbe dertil fra Udlandet; Frankrig er nyligen bleven færdigt med et Laan, og underhandler igjen om et nyt, endnu større, Preussen negocerer et Laan af 3 Mill. Pd. St. (18 Mill. Rdlr.); Østerrige skal som man forsikkrer, agte at gjøre et Laan af 60 Mill. Gylden, deels i Ind- og deels i Udlandet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-03-03
Bonaparte skal i Følge de nyeste Efterretninger fra St. Helena, virkeligen være alvorlig syg.