Berlingske Tidende, 1781-02-19
J Følge et imellem Borger og Færgemand Sr. Frederich, Jensen her i Helsingøer og hans nu afdøde Hustrue Mette Lars Datter Staal oprettede og den 24de Junii 1763. allernaadigst confirmerede Testamente, skulle til den afdøde Mette Staals Broder Daniel Staal, eller efter hans Død til hans Børn udbetales den Summa 50 Rdlr., hvilke Halvtredsindstive Rigsdaler Enkemanden Friderich Jensen, i Følge nys ommelte Testamentes Jndhold er villig som pligtig strax at udbetale til hans afdøde Hustrues forhen bortdøde Broder Daniel Staals Børn, som Arvinger imod vedbørlig Affalds Qvittering; til hvilken Ende forommelte afg. Daniel Staals Børn 3de gange udi disse Tidender indkaldes at modtage enhver for sig, hvad dennem af berørte tillagte Arve=Capital tilkommer, men hvis de ikke inden den i Loven, foreskrevne Tid anmelder sig og modtager samme, saa bliver berørte legerede Capital udi Ober=Formynderiet her i Byen hensat, og dermed omgaaets som Lov og Forordninger allernaadigst byder og befaler. Helsingøers Raadstue, den 1ste Febr. 1781. NB. Ved Proclama, læst i Hof= og Stads=Retten den 5te Febr., og ved Siellands Landsting den 7de Ejusd. 1781., ere Arvingerne i Stervboen efter afg. Matros af 2den Div. 100de Comp. No. 70. Hans Peter Horsing, indkaldet med Aar og Dags Varsel, at melde sig i Kiøbenhavns Hof= og Stads=Rets SkifteCommission, deres Arve=Ret at legitimere, da dem skal vederfares. Ret efter Loven; hvilket ligeledes herved bekiendtgiøres. NB. De som maatte have noget at fordre i Stervboen efter Matros Peder Adzersen, som har fahret i det Guineiske Handels Compagnies Tieneste, og paa Skibet Juliane Marie kaldet ved Døden afgangen, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, at melde sig i Kiøbenhavns Hof= og Stads=Rets Skifte=Commission, deres Fordringer at anmelde og beviisliggiøre, saa indkaldes og Arvingerne med lovlig Varsel, for at legitimere deres Arve=Ret, da enhver skal vederfares Ret efter Loven. London, den 6te Februarii. Følgende er et Udtog af en Skrivelse fra Admiral Rodner til Admiralitets=Amtet, datert St. Lucia, den 22de Decbr. Den 14de huj. seylede jeg med General Vaughan fra StorJslet Bay i det Haab at jeg den følgende Morgen skulde lande paa St. Vincent; men formedelst Strømmene skeedte dette ey førend den 16de ei. Alle Tropperne og Marinerne bleve satte i Land. General Vaughan marcherede i Spidsen af dem løs paa det fiendtlige Citadelle. Da jeg saae de fiendtlige Værker, som vare oprettede paa Bierget, der bestryger Kingstons Bay og Warrawarons Bay, saa blev jeg vaer, at de vare vel befæstede og forsynede med en talriig Garnison. Jmidlertid var General Vaughans Mod saa stor, at han mar cherte lige til Foeden af Værkerne og recognoscerede dem alle vegne, for at finde et Sted, hvor man med noget Haab om et lykkeligt Udfald kunde trænge igiennem; men da han fandt, at de allevegne vare lige faste, saa var jeg af samme Meening som han, nemlig at man ey kunde vove noget Angreb med de Tropper, som han commanderede. Tropperne gik altsaa tilbage igien, og bleve indskibede uden at Fienden vovede sig til at rykke ud af sine Retrachementer. - J Gaar blev baade det første og sidste Forhør holdt over Lord Gordon, i hvilket han aldeles blev friekiendt, og sat i Friehed. - Fra Portsmouth berettes under 3die huj., at Admiral Darby har paataget sig Commandoen over den til Gibraltar bestemte Flode; 16 Linicskibe gaae med ham fra Portsmouth, og 7 foruden skulle støde til ham, naar han er seylet forbi Plymouth. Den heele Magt bestaaer af 23 Linieskibe, 11 Fregatter og 2 Brandere. Meere end 60 Skibe ville benytte sig af denne Leylighed, og gaae under hans Convoy. Her gives mange, som paastaae at Admiral RodneysAngreb paa St. Vincent var allene en Krigslist, og at det sande Foretagende er stilet mod Martinique, hvorhen Admiral Rodney virkelig skal være seylet, og have besat Pigeon, Øen, som ligger tæt derved, samt holder Havnen sammesteds blokert. - General Goddart har i Ostindien erholdt anseelige Fordeele over Maratterne, i det han afvigte April Maaned har erobret de 2 fasteste Stæder i Landet Guzurat, nemlig Brodere og Amadabad, samt overfaldt et Korps paa 600 Mand og erobret deres Bagage og Tælter. - Paa Skibet Thunderer paa 74 Kanoner, som rimeligviis ligger begraven i Søen med alle de Mennesker, som vare paa samme, var ogsaa den berømte Capit. Cooks Søn. - For Havnen ved Harwich er anlagt et svømmende Batterie paa 36 Kanoner, og et Detachement af det Kongel. Artillerie=Korps er sendt derhen. - Kongressen har under 5te Octobr. besluttet, at opføre sig overeensstemmende med den Russiske Keiserindes Declaration angaaende de neutrale Nationers Skibsfart, og har derfor ladet udstæde de fornødne Jnstructioner i Henseende til de neutrale Skibe til Commandeurerne over de Amerikanske Skibe, som ere forsynede med Commissioner. - Admiral Rodney har slet intet tabt ved Angrebet paa St. Vincent, og da Tropperne endnu den 22de Decbr. vare paa Skibene ved St. Lucia, saa venter man daglig Efterretninger, at bemeldte Admiral er gaaet ud paa en nye Expedition. - Man længes meget efter Depecher fra Lord Cornmallis fra Syd Carolina, og man veed ikke, hvad der kan holde samme saa længe tilbage. - Uagtet alle de Rygter, som udspredes om det Modsatte, saa kan man dog forsikre Publikum, at den endnu ikke er bleven et eneste af de Hollandske Skibe, som hertil ere opbragte, erklært for Prise, eller udlosset; men Underhuset har gjort Anstalter til at indføre en Bill, ved hvilken Acternes Gyldighed i Henseende til de optagne Franske og Spanske Skibe ogsaa skal strække sig til de Hollandske. -Man bliver endnu ved at paastaae, at Misforstaaelserne imellem Engeland og Holland skulle ved adskillige neutrale Magters Mægling i Mindelighed blive bilagte, da disse indsee, at et virkeligt Fredsbrud imellem begge disse Magter vilde have alt for vigtige Følger for Europa. Man føyer til, at der nu arbeydes paa denne mindelige Afgiørelse med god Fremgang, at det Laan, som man har i Sinde at giøre for indeværende Aar, skal udsættes saa længe, indtil det er afgjort, om dette Forlig kan bringes i Stand, for at give Hollænderne Leylighed til at kunde tage Deel med i Subscriptionerne til de fordeelagtige Vilkaar ved dette Laan, som Ministerium har i Sinde; derhos forsikres det endnu for ganske tilforladeligt, at i hvad for et Udfald Sagen med Holland end faaer, saa skulle dog de Hollandske Particulair=Personers Kapitaler her være i den fuldkomneste Sikkerhed, og Renterne af samme betales med den sædvanlige Rigtighed. - Fra Haag meldes i en Privatskrivelse, at en sammesteds residerende Ambassadeur, fra et Hof, som er fuldkommen neutral, har for nogle Dage siden havt en Privat=Conference med Pensionario, i hvilken han efter en kort Samtale om Sagernes nærværende Forfatning har spurgt: J Fald at en neutral Magt var tilbøyelig til at befatte sig med en Mægling imellem Republiken og Storbritannien, om Generalstaterne da ville findes villige til at antage billige Forsvar, Pensionairen gav herpaa til Svar: At da han var moralsk forvisset om, at Deres Høymægtigheder ønskede intet hellere, saa troede han at kunde forsikkre Hs. Excellence, at de vilde være meget beredvillige til at modtage alle antagelige Forslag. Herpaa declarerede Ministeren, at det var hans Hof, som vilde være behielpelig til dette nyttige Foretagende, og dette bad han Pensionairen at bekiendtgiøre Deres Høymægtigheder, med det Ønske, at de snart vilde bekiendtgiøre ham Deres Tanker om denne Sag. Man melder ey med Vished, fra hvilket Hof bemeldte Ambassadeurer. Cadix, den 13de Januarii.