JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1794-07-11
London, den 24de Junii. J Forgaars er Viceadmiral Cornmalis gaaet i Som fra Plymouth med 12 Linieskibe hvoriblant 11 paa 74 og 1 paa 64 Kanoner, for at krydse paa Høiden af Quessant. Bemeldte Admiral har paataget sig Commendsen i Stede for Virendmiral Montagne, som er reist til London. Linieskebet Andarius som i Søestaaet den 1ste hun var bleven fo stærkt beskadiget, er saa hastig bleven far i Standigen, at det nu befinder sig ved Lord Cornmaliske Escadre. En engelsk og hollandsk Koffardiestaade, som hidtil har naar i Falmouth, gaaer under hiin Escadres Bedækning igiennem Kanalen - Allerede den 20de ere 6 Fregatter udløbne fra Pomouth, hvilke skulle krydse paa de franske Koster. - Man har be Efterretninger fra det gode Haabs Forbierg af 14de April, hvilke melde, at de franske Kapere ere af det ostindiske Comregnies bevæbnede Skibe blevne fordrevne fra Strædet Sum da, og at de franske Skibe, ja Resolution og le Vengene, ere efter en Fegtning af 40 Minuter blevne tagne af dem. - Den befuldmægtigede americanske Gesandt har overleveret sit Creditiv og derpaa have Conser ner med Statssectetaten Lord Steenille, hvilken han har bekiendtgjort Hensigten af sin Sendelse. Vort Cabinet er nu, som det beder, tilbøielitil at billægge de med Nordamerika opkomne Stridigheder. J det mindste er det ikke at tænke paa, at nogen Krig skal bryde, ud med samme.
Berlingske Tidende, 1794-07-11
Trier, den 25de Junii. Alting er her igien i Bevægelse, og maar her faaet den Efterretning, at de Franske nærme sig i 3 Colonner og oprette en Leir ved Longo, som skal bestaae af mer end 20,000 Mand, hvortil der ere komne Tropper paa Vogne fra den franske Rhinarmee. Paa denne Efterretning ere de fa Tropper vi havde her, marcherte til Mitzeg. Man har sendt en Coureer til det Luxemborgske om Understetning, og man troer, at General Melas, som staaer i Ation, skal komme her med sit Torps.
Berlingske Tidende, 1794-07-11
Vien, den 27de Junii. I Gaar Aftes døde særstran Kar Titchægien Ader af 83 Aar 234 Maaneder. - Siden Kaffent Tobakkefra Nederlandene de maatter afgaaet 3de, at H. Nil stæt, inderlig tørt som Ditaaer reens Frykkelige Bleden rød se, der overgaaet hans Udsaaner ere vilde noget Mædet, som hans Faderbinets kunde maatte ban, en som var at forerne med hans Værdigder kraftre see, til at retten gred, elæder medste en ling Varbenstilstand. Jmintii maae dog Rusmandsseisenet. og den 2de Udsning af 50000 Ritter er saa man 2 Maaneder vare i Stand. Siden Keisnens Til 3 komst er og den Andeel blivenafgiørt, som bort Høiær tog i Osmationerne med om podiske Jnsuricia. Paagaaet Farestillinger fra det vetersborgske Hof, og i Overale af 2 denne Jnsurrection Enet alt meer og meer at udarte tiller Jncobinismas, er der beren sende Ord til roet i Salg en staaende Tropper, at tykke ufortøver ind i Verdske meKirkan, Sandeme, Laben og Chelm og at besandte at Polattere fiindtlig som vilde imodsatte sig. Vort HofMamies desangerinde er ande Prisingømtes har Tæt.
Berlingske Tidende, 1794-07-11
Den nohiske Gesandt Ste Dopaa nye Fuldmagt er ikke heller bleven antaget. Landen den 27de Janii og 1ste Jarii.
Berlingske Tidende, 1794-07-11
J Eger fik rat Regering den udehagelige Efterretning, at Ostende er bleven forladt, og den derverende Straa indskibet til Virstingen; men at Sma Mona første an marligt for at forene sig med Hertugen af Park, som staaer i Renair.
Berlingske Tidende, 1794-07-11
De nederlandske Grændser, den 28de Junii. Den 25de ere Franskmændene, efter Freldende, øn ind i Brügge, hver de, som det soner, ikke høre fander 2 gen Modstand. Ved Schade er Rinden nyestemmed Odenarde, har hombardert denne Stad og opfordres den til at overgive sig; men efterat have erholder det Soe af Camandanten, at han vilde forsvare sig til det yderste, har Fienden, som det heder, igien trukket sig tilbage til Lys. GrevClairsait har endnu sit Hovedqvarteer i Gent. Den Efterretning, at Beaulien havde forenet sig med ham, er ugrundet. Hertugen af York skal have sin Position ved Renaimellem Dørnick og Ondenarde. - For Slaget ved Fleurus den 26de havde Franskmændene Dagen tilforn ladet opstige en Luftballon, for at speide den allierte Armee. Denne Be lone bliver af Franskmændene ved et Toug, som er fastgjort ved den, standset over de fiendtlige Stillinger. J Ballonen befinde sig 2 Personer, hvoraf den ene ved en Kikkert giør de Jndtagelser, som man vil indhente over Fiendens Dispositioner, og meddeler den anden samme, for at bringe dem paa Papiir. - Paa Efterretningen om Slaget ved Fleurus, som opvakte stor Bestyrtelse i Brüssel, vilde Pøbelen sammesteds under den almindelige Tummel og Allarn begynde at plyndre; men ved strenge Anstalter blev dette Onde foreb gget. - General Pich gru har udstædt et Manifest til den belgiske Nation, hvorved der bliver lovet alle dem, som ikkraribe til Vaab mod den franske Republik, Sikkerhed og Beskyttelse. Dette Manifest blev i Brüssel og andre belgiske Stæder bragt i Omløb ved jacobinske Emissarier. Men Belgierne erindrede sig de Løfter, som Dumouritzen gang gjorde, og de Mishandlinger, som det fiendtlige Besøg dengang tilføyede dem og lode ingen fransk Proclamation mere virke paa sig. Belgierne ere i en nye Proclamation opfordrede til, at gribe til Vaaben. Der loves enhver Soldatefterkehertug Carls Legion, som ved den tilkommende Fred maatte findes begavet med Guldmedaillen, 100 Ducater af de brabantske Stænder, og enhver, som da har Sølvmedaillen, 20 Ducater. Alle nederlandske Deserteurer faae Frihed til, indtil Julii Maaneds Ende, at tage Tieneste dette Corps for 3 Aar, men uden nye Haandpenge og Pramer. - J Cambrests skal de Keiserlige, som havde trukket sig fra Cateau bag Selle=Floden, den 24de igien være rykte ind. Den keiserlige Commandant i Charlerøi, har, som det heder, maattet overgive sig, af Mangel paa Muniton. De 1000 Mand franske Emigranter, af Regimentet RoyalEmigrans, som var med blandt Garnisonen i Ypern, ere, efterat de paa Glacien havde strakt Gevæhr, af Franskmændenne blevne omringede, og alle uden Undtagelse hugne Stykker. - De allierte Armeer i Fløndern og ved Sambre ere nu i det mindste 125000 Mand stærke.
Berlingske Tidende, 1794-07-11
Brüssel, den 29de Junii. Da man ved den allierte Armee i Slaget ved Fleurus den 26de ikke vidste, at Fæstningen Charlerol allerede Dagen til soen havde overgivet sig til Franskmændene, saa nærmede Colonnen under General Beaulien sig denne Stad, saasom samme ventede, at den keiserlige Garnison i Charleroi skulde giøre et Udfald paa den nær hos staaende Fiende, for at understøtte de Alliertes Bevægelse. Men i Stedet for den forventede Understøttelse, fik bemeldte Colonne en General Salve af Artilleriet paa Voldene omkring Charlerof. General Braulien, som ikke kunde begribe, hvad der gav Anledning til et saadant Forhold, befalede fine Tropper, at giøre Holdt, for at faae nøyere Oplysning om den Sag. Han fik strax derpaa den ubehagelige Efterretning, at Charleroallerede var i Franskmændenes Hænder, hvorpaa han trak sig tilbage. - Bemeldte Slag ved Fleurus og de deraf forventende Følger have i Brussel foraarsaget en saadan Bestyrtelse, at alle Veie herfra nu ere opfyldte med Flygtinge. General Gouvernementet samt nesten alle Regierings=Collegier, ere allerede i Gaar Morges afgangne herfra til Rürtmonde ved Maas. De brabantske Stænder ere allerede forhen afreiste. Raadet i Brabant og Magistrats Personerne ere imidlertid endnu her. Den befuldmægtigede Minister Grev Metternich, som endnu er bleven her, har i Dag besøgt Prindsen af Coburg, som nu har sit Hovedqvarteer i Braine Alen, mellem Brussel og Nivelles. De øvrige Allierte Tropper, som ere ved den Side mod Sambre, have i øvrigt hidtil endnu nesten samme Position, som de havde før Slaget den 26de Et talrigt Corps staaer paa Høiene ved Genappe, og Forposterne strække sig indtil Quatre Bras. Man haaber endnu at det hele belgiske Folk vil reise sig, for at staae sig til den allierte Armee.
Berlingske Tidende, 1794-07-11
I Gaar Aftes er den engelske General Lord Cornwallis, i Følge med den engelske Minister, ankommen fra Tydskland, til Generalstaterne. J Morges er Hospitalet ankommen hertil fra Dørnick, og de her værende syge og saarede Krigere, ere transporterte til det Jndre af Nederlandene. - Siden det ligesaa blødige som frugtesløse Slag den 26de d. M. er intet synderlig vigtigt forefaldet ved Armeen. Prindsen af Coburg har med den store Armer igien indtaget sin gamle Stilling, for at dække deels Mons og Nivelles, deels Brüssel. Franskmændene derimod have besat Egnene ved Gosselies, hvor de have deres Hovedstyrke forsamlet. Man kan endnu ikke egentlig sige, hvad de have i Sinde, imidlertid ere vi her i en ikke ringe Uroe derover. J Valenciennes og Mons er det ganske stille, men i Dornick synes man at ville lave sig til vigtige Foretagender, saasom Magistraten sammesteds har strengt befalet Borgerne, at forsyne sig med Levnetsmidler for 14 Dage.
Berlingske Tidende, 1794-07-11
Paa den Side mod Flandern var i nogle Dage al Communication mellem os og Ostende afskaaren, saasom Fienden havde bemægtiget sig Brügge og andre vigtige Steder. Men da Grev Moras til Ostende ankomne Corps, i Forening med den der værende Besætning, 15000 Mand stærk, havde igien fordrevet Fienden fra Brügge, saa begyndte det sammesteds at see noget gunstigere ud. Franskmændene havde ogsaa Lyst, at komme til Ondenerde, men de foranstaltede Oversvømmelser forhindrede dem al Tilgang. General Clair falt har i sin Stilling ved Gent faaet anseelige Forstærkninger, og vil med det første begynde Kampen mod Fienden. TiMicheln, Valentiennes, Conde, Quesnoy og Landrecuer sendt en stor Mængde Mund- og Krigsforraad, hvilket vil ser, at man ikke er findet, endnu saasnart at forlade disse Stæder.
Berlingske Tidende, 1794-07-11
Paris, den 30te Junii. Den 26d og 27de bleve atter 73 henrettede, og deriblandt den 7 Haarige Hertug og Marskal von Monchy tillige med hans 66aarige Gemalinde; Grev von Polastron, Hertuginden af Polignats Fader; den berømte Skriben, Linguet, født i Reims, 57 Aar; 2 Enkehertuginder af Biron, den ene 43, og den anden 71 Aar; den berømte Victor Broglio, Medlem af den første National Forsamling, Marechal de Camp, 37 Aar, en Søn af Hertugen og Marskallen; Vicomte von St. Priest, 61 Aar, en Broder af Ministeren; Ridder von Ligny, 77 Aar, c. s. v. Deres Forbrydelse angaves at være, at de som Folkets Fiender havde gjort sig til Capets Medskyldige, ved det de havde uddeelt de af ham bestemte Penge til de opsætsige Præsters Bestikkelse, understøttet det forrige Hofs Planer til Frihedens Kuldkastelse, underholdt Forstaaelser med Fienderne og ved Tale og Skrifter søgt at fornedre Nationalrepræsentationen. Den bekiendte Osselin, Medlem af Conventen, befinder sig ogsaa blandt de mange Henrettede.
Berlingske Tidende, 1794-07-11
Den 27de forkyndte Barrere, i det tillige 7 erobrede Faner lade sig see for Skrankerne, Erobringen af Charleroi Beleiringen sagde han, maatte 2 Gange begyndes. Vigtige Feltslag havde under samme Sted. Endelig blev Staden forvandlet til en Askehob, og den af 3000 Mand bestaaende Besætning giort til Fanger. Republikanerne vilde ikke høre om nogen Capitulation. Om Aftenen, efterat Charlerøi var indtaget, angreb 500 Mand fiendtlige Cavallerie vor venstre Fløi, men mistede 150 Mand og 200 Heste. Herpaa oplæste Barcere en Skrivelse fra General Jourdan: "Charleroi har den 25de overgivet sig paa Ditere tion. Dette var den eneste Capitulation, som vi vilde til staae. Garnisonen er 3000 Mand stærk, og i Staden have vi fundet 80 Kanoner. J dette Øieblik hører jeg, at Fienden trækker sig tilsammen, og i Morgen vil angribe os. Jeg haaber, at kunne melde en ny Seier. Fegtningen vil blive berg. Jngenieur Marescot har gjort sig meget iberømt ved Beleiringen af Charlerøi. Staden er en Askedynge og blot endnu en Militai post. - I Gaar var Convents=Salen. usudvanlig fuld af Mennesker saasom Rygtet om en stor Sti ved Sambre var bleven udspredt over hele Paris. Barrere besteeg under Fryderaab Talerstolen, og sagde: St. Juster i Nat ankommen med Seiersberetninger. Dichegru har dre vet General Clairsalt indei under Murene af Gent, erobre 10 Kanoner og gjort 300 Fanger. Men en mere giimrende Seier blev den 26de tilfegtet ved Fleurus. Fienderne havde opbudet alt for at tilbagerobre Charleri. Han havde blot tet Landreco Quesnoy og Volinciennes for Tropper. Fra Rhinen var Dagen forhen 20000 Preussere ankomne, og Fienden var 100000 Mand stærk. Slaget begyndte for Dagbrækningen Man høre blot de Ord: J Dag ingen Refrade. Vore Generaler Jourdan, Marsun. Dubois Lerre og Beheste, som commanderede Avantgarden, ha qve hvervet sig den største Berømmelse. Mod Middagmarkede man en rødmunderet Colonne. Det var Englandere. Conventsdecretet blev udført. Der blev ingen gjorte til Fanger, ingen undkom. Om Aftenen efter 12 Timers Fegtning var Seieren gandske vores. Otte til 10000 Fiender bedækkede Valpladsen. Efter Deserteurernes Udsigende har Resten af den fiendtlige Armee trukket sig til Namur. General Beaalien har saaet en Fod sønderskudt.
Berlingske Tidende, 1794-07-11
Haag, den 1ste Julii. De Progresser, som de Franske have gjort, saavel i Flandern, som ved Siden af Sambre, have bevæget den befuldmægtigede Minister i Nederlandene, Grev von Metternich til at udstæde en alvorlig Skrivelse til de belgiske Stænder, hvori han opfordrer dem til Nationens almindelige Bevæbnelse, og i Besynderlighed forestiller dem den forskrækkelig : Skjebne, som Nederlandene vilde blive udsat for ved de Franskes videre Fremtrængelse. - Hertugen af Yorks Armee havde den 24de sit Hovedqvarteer i Ondenarde, og General Beaulien har den 25de forenet sig med Grev Clairsat. - Man tvivler nu paa, at de preussiske Tropper skulle saa snart komme til Nederlandene. Jndbyggerne i Flandern og andre Egne i de østerrigske Nederlande vedblive endnu at flygte til Holland, og deres Antal tager bestandig til. En Mængde Gods er ogsaa paa Schelde bleven sendt dertil. De Franskes Fremgang i Nederlandene foraarsager ogsaa, at Patrioternes Ureeligheds Aand, allerede har begyndt igjen at yttre sig i mange Stæder; en Omstændighed, som i Henseende til, at vore Tropper nu befinde sig i Felten, kunde blive af Følger.
Berlingske Tidende, 1794-07-11
De Franske torde nu opnaae deres længe i Sinde havende Plan, at forbinde deres Nordarmee med Sambre=Armeen. Aarsagen, hvorfor de Franske og de holdt inde med deres Fremrykken i det Piemontesiske, er, som man forsikrer, besynderlig Mangel paa Levnetsmidler, med hvilke de ved deres hurtige Indtrængen ikke tilstrækkelig havde forsynet sig, og ikke heller kunde forskaffe sig dem i det Piemontesiske.
Berlingske Tidende, 1794-07-11
Helsingøer, den 11te Julii. Fra den 4de hujus til i Dag ere 430 Skibe passerede Sundet. Den 8de kom den danske Fregat Thetis, Capit. Abo, og den svenske Fregat Galathea, Capit. Lagerstræde, til Ankers her paa Reden.
Berlingske Tidende, 1794-07-11
Kiøbenhavn, den 11te Julii. Førstkommende Søndag den 13 Julii bliver anlagt Hofsorg for den afdøde regierende Hertug af Mecklenborg Strelitz, som bæres 14 Dage. Cavaliererne bære sorte Klæder, blank Kaarde og Spender, 8 Dage sorte og 8 Dage hvid Silkestrømper; Damerne bære sorte Silkeklæder, 8 Dage sorte og hvide Baand og 8 Dage brogede Baand og Kniplinger.
Berlingske Tidende, 1794-07-11
Fra det Kongelige Rentekammer er den 21de Junii d. A. udkommet en Placat, angaaende Amternes Jnddeeling for Eftertiden i Danmark.
Berlingske Tidende, 1794-07-11
Fra Stadens Raadstue er den 7de Julii d. A. udkommes en Kiød Taxt, hvorefter Slagterne her udi Staden sig indtil videre have at rette: Det beste Stykke af en Ore, nemlig Bryststykket, Høiribbene, Rumpestykket og Tyndstegen, skal sælges Pundet for 7 s., og ikke meere for Pundet af dette Kiød at tages; og afhugges det første efter Oxens Størrelse, paasan, at hvert Stykke ikke veier over 100 Pd. Heir bene skal Slagterne være forpligtede efter Kiøberens Villie at udhugge, dog ikke Stykket mindre end 6 Pd. Hele Fierdingen Pd. for 6 s. Al Resten af Oren skal følges smaa huggen Pd. for 6 s. Kalvekiød Pd. af Bagfierdingen for 11 s. og Pd. af Forfierdingen for 10 sk. Lammekiød skal Slagterne være pligtige at sælge efter Vægten, Pundet af det beste og fedeste Kiød for 7 s., og Pd. af det ringere for 6 sk. Saltet eller sprangt Oxekiød sælges sigesom det førske; dog intet at sælges af Slagterne, som har ligget mere end 6 Dage i Salt. Svinekiød Pd. for 8 s. - Frislagterne skal sælge ovenmeldte Sorter Kiød Punder 1 s. ringere.
Berlingske Tidende, 1794-07-11
Den 3de lous gik den danske Fregat Thetis og den svenske Fregat Golathe under Stil til Nordsøen.
Berlingske Tidende, 1794-07-11
Ved Tal=Lotteriets 525 Trækning i Wandsbeck udkom: No. 73 10. 85 18 14.
Berlingske Tidende, 1794-07-11
Vacancer: Sogn kaldet til Biri i Aggershuus Stift, 350 Rdlr. Det residerende Capellanie i Schielskiør, 140 Rdlr.; hvoraf svares 60 Rdr. aarlig Pension til den residerende Capellan Hr. Rhed. Sognekaldet til Sennels Menighed i Aalborg Stift, 324 Rdlr.; hvoraf svares 200 Rd. aarlig til den entledigede Sognepræst, desuden svares ordi nur Enkepension af Kaldet, hvoraf dog den entledigede Sognepræst udreder det halve. "Onsdag Morgen, den 16de Julii, afgaaer den Kongelige Trpresser til Norge. Passagerer, Pakker, PræPissa, Penge og Banco=Sedler anmeldes og imodtages " Dagen før fra Kl. 1 til 5 Eftermiddag, paa Kiøbenhavns"Norske PostcontoiAviser. Maaned, efter nogle Maaneders udstandne Bryst= eller Urdet behagede Livets og Dedens Herre den 2den denne tørende Syge, at henkalde fra dette kummerfulde til det glade evige Liv, min enlige, kiærlige og taalmodige Kone, Bentse Magrethe Listiendahl, det bekiendtgiøres herved hendes og mine Deslagrede og Venner, hvilke jeg er viis paa, tager er i min smertelige Sorg, uden at nogen Condolations skrivelse behøves. Kiøbenhavn, den 8de Julii 1794 Povel Albreth Prom.
Berlingske Tidende, 1794-07-11
Nogle store og smaae Capitaler kan strax eller i 11te Dei cember Termin førstkommende vorde antagne mod sikkert Pant i Siellandske Jordegodser eller andre Eiendomme, hvorom handles med Johnsen ved gammel Strand No. 259.
Berlingske Tidende, 1794-07-11
Des Allerdurchlauchtisten, Grosmachtigsten Fürsten und Herrn, Høern Georndes Dritten, Kønigs von Grosbrittannien, Frankreich und Jerland, Beschusers des Glandens, Herzogs zu Braunichweig und Lüneburg, des heiligen romlichen Reichs Ert=Schatzmeisters und Churfürsten &c. Wir zur Justit Canz ley des Fürstenthums Lüneburg pacordnete Director und Rathe, fugen hiemit zu wissen: demach aur Anturen des Revenlowschen Testaments Executoris, Stadt Secretarii Bierwirth hie selvst, gegenwartige Lactiler erkant; somerden alle und jede, melche an des melland am 4ten Mar, dieses Jahrs alhier verstordenen kongl. danschen Geheimen Conferenz Raths undKammerherrn Detlew Conrad von Reventlow Verlassenschaft, et qvecurqve capite enige Fordeerungen und Ansprüche zu ha den vermenen, Kraft dieses, verabladet: om 30ten August dieses Jahrs, Morgens um 10 Uhr, entweder in Person over durch gehørig instruerte und legitimirte Anmalde, authiesigen miglund churfurstl. Jusins=Canzley zu erschemen, um forhaanihre Anserüche zu profitiren und zu liqvideren, und var unter der ausdrukklichen Verwarnang: das sie, im widrigen Falle, damit uderal nicht weiter gehørt, sondern zu einem immerwah renden Stilleschweigen verwiesen werden sollen. Uhrkundlich des hierugter gedruckten kongl. Hurfelichen Canzley Siegels und gewohulicher Unterschrist. Gegeven Zille, den 5ten Maji 1794. T.... I. A. v. Volgt. - Reivking. Læst i Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret, samt protocolleret Mandagen den 30te Junii 1794. C. Schifter. 11) J Følge Kongel. allernaadigst Bevilling af 27de Junii sidst, blive alle de, som udi afg. RegimentsFeltskiær Ferdinant Martini Stervboe kunde have noget at fordre, herved sub pæna præcis : & perpetui silen, 3de Gange efter hinanden indkaldet, at møde for os udi Hof= og Stads=Rettens Skifte Commission her i Staden, inden Aar og Dag efter denne Jndkaldelses sidste Bekiendtgiørelse, for deres Fordringer i Boet at anmelde og beviisliggjøre; ligeledes indkaldes den Afdødes Arvinger, at møde inden forbemelte Tid, for deres Tar at paasee, og deres Arverettighed at legitimere. Kiøbenhavns Hof= og Stads=Rets Skifte=Commission, den 9de Julii 1794. Steendrup. P. Wedege.
Berlingske Tidende, 1794-07-11
Mandagen den 21de Julii førstkommende, Formiddag Kl. 9, lader salig Regimentsfeldskiær Struckmanns Enkefrue Restved ved offentlig Auction bortsælge endeel Sølv, Porcelain, Kiøkkentøy af Kobber, Tin og Jern, endeel moderne Meubler af Mahognie og andet rart Træe, endeel Sengeklæder og Linnet, altsammen nyt og got, saa og en norsk Kane med Bieller og videre Tild hør, Ridetøy og nogle Trækar. Liebhaverne ville behage at indfinde sig paa Auctionsstedet. Over 50 Tdr. Byg, en Beholdning af Academiets Landgilde, bliver offentlig Auction foretaget i Sorøe Birketings huus den 19de d. M. om Formiddagen Kl. 10 Slet; hvilket til de Lysthavendes Efterretning herved bekiendtgiøres. Sorøe, den 6te Julii 1794. P. Reeberg. K. For de Herrer Medlemmer af Kiøge borgerlige Venskabelige Skyde=Selskab, bekiendtgiøres hermed, at Skive=Skydning om Sølv=Præmier, bliver foretaget Fredagen den 18de Julii næstkommende, om Eftermiddagen Kl. 2 Slet; til Underretning for dem, som de i behager at tage Deel, at et No. dertil betales til undertegnede med 2 Mk., enten Dagen forud, eller Betids paa bemelte Skyde=Dag. Kiøge, den 9de Julii 1794. C. S. Hochland.
Berlingske Tidende, 1794-07-11
Ved at lade sortere det af afgangne Geheime=Raad Holm Hiold, under Arbeyde havde Svampeværk, til Afsættelse ved Auction, befindes det, at deraf Mangler endeel, af de til samme henhørende Kobber=Aftryk, som vil hindre dette Værks Completering og Afsættelse; og da dette saaledes manglende ey kan være nogen til Nytte, siden et Ark med 2de dertil hørende Kobhere endnu skal trykkes førend Værket efter dets Titul=Binder complet; saa anmodes den eller de, som har haft med fornævnte Værk at bestille imedens den Afdøde levede, især til sidst da han var svag, eller andre som herom kan være noget bekiendt, at anmelde saadant, enten udi de i Boet holdende Sessioner udi Postgaarden hver Torsdag Formiddag fra 10 til 12, eller til mig. undertegnede Landvæsens=Commissair og Forvalter Bierg boende paa Nye=Torv Nr. 130, da Commistionen efter Omstændighederne endog er villig til at udbetale en passende Douceurt, den, som om ovenmelte kan meddele nogen efterrettelig Oplysning. Commissionen i afg. Geheime Raad Holmschjolds Stervboe, den 10de Julii 1794. Falbe. Bang. Bierg.
Berlingske Tidende, 1794-07-11
Mandagen den 14de Julii, om Eftermiddagen imellem 2 og 4, bliver ved offentlig Auction opbuden, for til den Høystbydende at bortsælges Gaarden No. 256 paa Hiørnet af Adelgaden og Hjort længden; hvis Beskaffenheder og Conditionerne hvorefter samme bortsælges, kan erfares hos Procuratres Torst paa Hiørnet af Raadhuusstrædet og Farvegarn Nr. 24.
Berlingske Tidende, 1794-07-11
Tirsdagen den 15de Julii Kl. 4, lader Eyeren af Breede Værk og Goes stille til Auction 2den Gang, den afg. Ole Hansen og nu sidst afdøde Hustrue Kirsten Brodersdatter forhen i Fæstehaft, Gaard udi Lundtofte Bye, og samme Gaard med dens af Fælledskabet udskiftede Jordlod, staaende for Hartkorn Agt og Eng 8 Tdr. 2 Skpr., med derpaa værende Afgrøde af Sæd a., bortsolgt til Eiendom, efter de Conditioner, som paa Auctionsstedet i fornævnte Gaard bekiendtgiøres, og foringen kon erfares hos Landvæsens Commissair og Forvalter Bierg, boende paa Nye Torv Nr. 130, og hos undertegnede Fuldmægtig ved Godlet. T. Prustrup.
Berlingske Tidende, 1794-07-11
Onsdagen en 16de Julii, om Formiddagen Kl. 10, bil ver efter det Kongel. Rentekammers Ordre holdes Auction ud Material=Kielderen under Kirken ved det afbrændte Slot Christiansborg, over circa 104 Skpd. Kakkelovns Røer og Tromler, i Skod søndrige Kakk lovns Plader, 22 Skpd. Vindueslaase, 7 Skpd. Beslag at Pat Caffer; hvilket saavelsom Conditionerne kan 2 Dage førend Auctionen besees ubemeldte Material Kielder, naar de Lysthavende behager at melde dem Bygnings Contoiret, om Formiddagen fra 10 til 2, for at erholde Indgangs Billetter.