Viborger Samler, 1780-03-13
Jnstevnte Sager. 1. Jens Jørgensen i Lund indstevner, til Svækkelse, og Underkiendelse, med det han forundte Beneficium Paupertatis, en Rettes Behandling og endelig Dom, passeret og afsagt paa Øster= og Nør=Herreders Ret den 4 Aug. forrige Aar, af Herredsfogden sammesteds Hr. Justitsraad Bloch i Varde udi en Sag, Citantens Broder Christen Jørgensen i Schoulund, under Formeening, at hans mødrene Arvepart, stor 8 Rdlr. 2 Mk., for ongefær 55 Aar siden falden, hos Citanten skulde indestaae, imod ham havde anlagt; hvilken Capital med Sagens Omkostninger Under=Dommeren og skal have tilpligtet Jens Jørgensen, under Navn af Værge for sin Broder, at betale, uagtet at det ikke er beviist, at denne Arv indestaaer hos Citanten, ligesom Fordringen desuden formeenes at være forældet, allerhelst at Contra=Parten i 30 a 40 Aar har været myndig og i nærmeste Bye ved Citanten boende, uden for denne Sags Anlæg at have udladt sig med denne Pretention, ja ikke engang ved det i Aaret 1742 efter Citantens Hustrue holdte Skifte, med videre. 2. Enken Kiersten Christensdatter, afgangne Anders Andersens i Pederstrup, ved Laugværge Christen Eschou fra Nørre-Mølle indstevner, til aldeles Cassation og Tilsidesættelse, samt alle ibragte eller ibringende Omkostningers skadesløse Erstatning, en Skifte=Behandling, passeret efter bemeldte hendes Sal. Mand Anders Andersen i fornævnte Pederstrup, Bye Bye af Hosbonden og Skifte=Forvalteren Hr. Andreas Frisenberg til Stødahl, og sluttet den 20 Decemb. sidst afvigte, med derunder forøvede Behandlinger og Decisioner, i sær bestaaende derudi, at Enken ikke, uagtet hendes derfor gjordte Tilbud og Begieringer, i Overeensstemmelse med Loven, har maattet nyde hendes Sal. Mands Fæste got ad, ei heller beholde Stervboens Eiende, ihvorvel hun allereede tildeels har betalt de til Dato forefaldne Skatter og Landgielde, samt Laane Korn og videre, samt derhos under Skiftet declareret, at holde Hosbonden og Skifteforvalteren i alle Maader skadesløs ei allene for saavel hans egne Pretentioner, Kongelige Skatter, samt Stedets Vedligeholdelse og Forbedring, men endog for alle andre i Stervboen værende Creditorers retmessige Fordringer &c. 3. Hr. Borgemester Carøe i Randers, som Fuldmægtig for Creditorerne, nemlig: Hr. Etatsraad Suhr, Hr. Statshauptmand Jürgensen, Hr. Krigsraad Miles med fleere af Kiøbenhavn og Hr. Ferdinant Christian Riess ligesaa, med fleere af Hamborg, udi Hr. General Major v. Numsens og Frues under Commission værende Boe, indstevner, med Kongl. allernaadigst Opreisning, til Underkiendelse, og aldeles Cassation, en saa kaldet Registerings- og Vurderings=Forretning erhvervet af Hr. Raadmand og Prokurator Grundahl i Horsens, som Fuldmægtig for Frue General Majorinde v. Numsen og hendes Frøken Datters Formynder Hr. Kammerherre, Sehested til Bierre, fra Hierm Ginding Herreds Ret, og sluttet den 19 Febr. 1779, samt befordret og udstedt af da værende Rettens Betiente; Hvilken Forretning skal være foretaget af de udmeldte 2de Taxeringsmænd, eller fornævnte Herreds Rets Betiente, efter Hr. Raadmand Grundahls Begiering, alt i Følge Boens Herrer Commissairers foregaaende Foranstaltning og til deres Oplysning, hvorved er bleven registeret samt vurderet en Deel høibemeldte Frue Generalindens Meubler og videre paa Ryehauge befindende efter Foregivende hende tilhørende, uanseet, at Appellanterne, som Creditorer, ikke til denne Forretnings Overværelse vare stevnede eller engang advarede, og altsaa ei kunde lade observere deres Ret, da de dog til benævnte Boe formeene sig nærmest be berettigede, ligesom og, at denne paastevnte Registerings- og Vurderings=Forretning skal ved Forbigaaelse, urigtig Angivelse og fleere adskillige Tilfælde urigtig være forfattet, med meere Stevningen indeholder. 4. Colonisten Niels Cramer fra Steendahlgaard paa Alheeden indstevner, til Underkiendelse og sin lovlige Rettes Nydelse, samt alle Omkostningers skadesløse Erstatning, med det ham allernaadigst meddeelte Beneficium Paupertatis, et Tingsvidne begyndt ved Lysgaard Hits Herreds Ret den 2 Aug, og sluttet den 39 dito 1779, under Herredsfoged Lünows Rettes Administration, udi en Vidne=Sag, Citanten havde anlagt, for at bevise den formeentlige ulovlige Omgang, Hr. Raadmand Lassen i Viborg og Consumptions=Controlleur Sr. Warnich med fleere, 1778 Aars 4 Septemb., havde øvet i hans Huus, hvor en Deel blev spoleret og en Deel bortaget af bemeldte, som angave sig for Brændeviins Jnqvireurer; Under hvilken Sag Dommeren skal have nægtet og spildt Citantens Ret, deels ved at fritage Vidnerne for at besvare hans fremsættende Spørgsmaale, og deels ved at forbyde ham ved sin Eragtning om Opsættelse at føre fleere Vidner i Sagen Udsættelses Tiden den 13 Sept., med mindre nye Stevning blev udtaget, uden at agte, at det da først var 6te Ugers Dagen siden Sagens Anhængiggiørelse, &c. 5. Hr. Hospitals-Forstander Bertel Laursen i Veile, indstevner, til Forandring og aldeles Underkiendelse, samt tilstrækkelig Reparations Erholdelse og Processens Omkostningers Erstatning, en Dom, afsagt paa Veile Byeting sidstleden 26 Aug. af den constituerede Sættedommer Hr. Birkedommer, Johan v. Meden, udi en Sag, Hr. Cancellieraad og Byefoged Fleischer imod Citanten skal have anlagt, betræffende nogle Ord, som skal være forefaldne imellem Parterne den 18 Mai 1778 ved en Skifte=Samling efter afgangne Byefoged Gaarmann i Veile, da saavel Forstander Laursen som Hr. Cancellieraad Fleischer, den første som fratrædende og i Vacancen constituerede Skifteforvalter, og den sidste som tiltrædende, begge paa Skifte=Stedet vare tilstede, hvor de vare hinanden lige Respect skyldige, hvilken Hr. Cancellieraad Fleischer. scher dog skal have tilsidesat, ved strax at igiennemhægle Forstander Laursen og hans Behandlinger i Forretningen, samt tilsidst ladet tilføre, at Ober=Formynder=Protocollen blev Forstander Laursen tilbageleveret; Men da Forstander Laursen ikke har vildet modtage samme, i Formeening, at han var befriet for at befatte sig videre med Skiftet og Byefoged-Embedet eller dertil henhørende Documenter, som af Cancellieraaden antaget, og derfore begiert denne sin benægtelse og Jndselse ført til Forretningen, saa skal samme af Cancellieraaden være ham nægtet, hvorfore Forstander Laursen har maattet kræve de Tilstedeværende til Vidner, og erklære, at det tilførte i den Henseende var Løgn, &c. 6. Fæste= og Hoverie=Bønden af Engelsholms Gods Knud Pedersen af Lihmschou indstevner, efter Underkiendelse og Tilsidesættelse, til Hiemviisning og skadesløs Omkostningers Erstatning, en Dom, afsagt ved Nørvang Tørrild, Herreds Ret den 24 Decemb. 1779 med fleere foregaaende Rettens Spildes og Fornægtelses Kiendelser ved samme Ret, passeret d. 3 Sept. samme Aar, alt under Rettens Administration af Hr. Cancellieraad, Bye- og Herredsfoged Fleischer, med der efter passerede Udlæg, udi en Sag, anlagt af Birkedommer Lindberg, nu værende Sættefoged ved Engelsholm og underliggende, contra Appellanten bemeldte Knud Pedersen, fordi han tilliggemed fleere Godsets Bønder har vægret sig ved at pløie og saae til Hveede ved den saa kaldede Ladegaard, som han efter sit Fæstebrev ikke saae sig forbundet til, da han ellers med Hoverie skal være plaget, med meere, end han kunde tilkomme, hvortil kommer, at en Deel af de Hoveriegiørende Bønder, nogle vare blevne øde og nogle bortsolgte, saa og fordi at denne Bonde ikke vilde lade sig pante af Birkedommer Lindberg for 2 Mk. for det nægtede Hoverie, men i Stedet for Pant vilde levere 1 Rdlr. Seddel, hvilken Vedkommende ikke vilde modtage; Under hvilken Sag Underdommeren skal have nægtet Appellanten, efter Forstevning at føre Vidner og meere, end hvad som i Lindbergs Hoved=Stevning er benævnet, ligesom og optaget Sagen til Doms, uden at bevilge Appellanten det passerede efter Begiering til Paaanke beskreven &c.