JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-03-21
Ankomne Bognyheder og Musikalier. Klintekongens Brud, lyrisk Drama af Chr. K.F. Molbech, 5, Tydske Stiiløvelser til Skolebrug og Privatunderviisning, af H. Lorenzen, 72 s; Prøver af en ny dansk Oversættelse af det gamle Testament, udg. af den til Udarbeidelsen af samme nedsatte Commission, 3 ; Udtog af Forordningerne f. 1844, 8 12 s; Kommentar til andet Korinthierbrev af Olshausen, overs, af Cand. theol. Boethe, 7 ½, Haandbog ved Sangunderviisningen i Skoler, af Chr. og E. Erslew, 6 i Staten og dens Jndivider, Jndledning i Rets videnskaben, af C. Weis, 7 a 8 s; Haandbog i den danske Literatur, af Prof. C. Flor, 88.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-03-21
Potpourti af Operaen Linda di Chamounit, 6 ; Sange af Operaen "Stormen paa Kjøbenhavn for Pft. eller Guitar, No 2 a 3, a 24 s. Andr. Chr. Wissing. Den unge Christen, Betragtninger for Ynglingen ved Confirmationen og udover Livets Bane, oversat af S. N. Albrectsen, med et Titelkobber, Priis 8 , faaes hos C. N. Kirkerup.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-03-22
No 50. den 2. 2de Marts. Løverdagen. privilegeret. Kongelig Aarhu. Stifts-Tidende. Redigeres og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmqnist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-03-22
Blandinger. Vor opfindsomme Tid gjør selv de meest ældgamle Sandheder til Skamme; thi kan der vel gives en ældre, end den: at Mennesket bliver til Støv igjen, Men ved den nye Opfindelse, hvorom vi her ville tale, kan Mennesket nu selv i Døden blive saa uforgængelig, som Granit. Den første Opfinder af denne Forvandlen til Steen var en Jtaliener ved Navn Segato; men han døde og tog sin Hemmelighed med sig i Graven. Resultatet af hans Præparationer var imidlertid saa overordentlig, at flere Lærde, navnlig Baldocconi og Prof. Comi i Rom, bestræbte sig for at gjenopfriske den tabte Opfindelse, hvilket ogsaa tildeels lykkedes dem. Den lærde Læge Silvestri i Neapel der ligeledes har beskjæftiget sig hermed, befinder sig for Tiden i Paris, for at forelægge Videnskabs=Academiet Resultatet af sine Granskninger, og disse ere i Sandhed forbausende. Han har opstillet et stort Cabinet af forstenede dyriske Legemer: Fiske, Slanger, Jnsecter, Fugle &c., hvilke afgive et høist sælsomt Skue, da de samtlige ere aldeles naturtro conserverede selv Jnsecternes Vinger have beholdt deres Gjennemsigtighed, og Fuglenes Fjer ere ligesaa bløde og af saa glindsende Farver, som om de endnu levede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-03-22
Dr. Silvestris Cabinet forefindes ogsaa 3 forstenede Menneskehoveder, hvoriblandt et qvindeligt Hoved med glindsende Øine, der ikke ere af Glas, og med fuldkommen vel conserveret blondt Haar. Kun Kjødet er blevet saa forstenet, at det klinger under Hammeren, som Bronce; Farven derimod er uforandret og bidrager til at forhøie Udtrykket. Dr. Silvestris Fremgangsmaade er endnu en Hemmelighed; men han agter dog at offentliggjøre den, og har allerede yttret sig saa meget derom, at det Fluidum, hvoraf han betjener sig, erholdes af bekjendte og lidet kostbare Stoffer. Sagen gjør stor Opsigt blandt Naturforskerne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-03-22
Ved et Hofhal i Athen den 14de Februar gav Forfængeligheden Anledning til en ubehagelig Begivenhed. Da Hs. Maj. Dronningen nemlig lod Præsidenten for det andet Stænderkammer, General Deliiannis, engagere til den fjerde Polonaise, afslog han Engagementet paa Grund af, at han havde Forranfor Senatspræsidenten, hvem Dronningen havde engageret til den tredie Polonaise. Man kan let tænke sig at en Kurv til en Dronning maatte sætte alle Gemytter i Flamme. Dagen efter holdt Stænderkammeret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-03-22
en overordentlig Forsamling, hvori Præsidenten erklærede, at han formedelst en pludselig Upasselighed ikke havde kunne dandse med Hs. Majestæt; men desuagtet besluttede Kammeret eenstemmigt, at det skulde ved en stor Deputation tilkjendegive Kongen, at det i fuldeste Maade misbilligede Præsidentens Handlemaade. Dermed skulde man nu troet, at Forseelsen havde været udsonet. Men nei, Den gamle General maatte i hele Hoffets, endog i samtlige Hofdamers Paasyn, falde paa begge sine Knæe for Dronningen, og bede om Forladelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-03-22
J Slottet Tower i London hersker endnu i vore Dage den samme gamle Disciplin og Formalitet, som for flere hundrede Aar siden. Man skulde troe sig sat tilbage i Middelalderen, naar man seer, hvorledes Porten der lukkes hver Aften. En Sergeant, en Corporal og 12 Soldater ledsage Slutteren. Enhver Vagt, som Ronden skal forbi, raaber den an med de Ord: "Hvem der?" Herpaa svarer Slutteren: "Nøglen." - Hvilken Nøgle," spørger Skildvagten videre. - "Dronning Victorias Nøgle!" svarer hiin. - Kan passere!" siger saa Skildvagten, og Mandskabet, der eskorterer Nøglen, fortsætter sin Vei. Naar samme kommer til den saakaldte Stierneport, træder hele Vagten ud og præsenterer Gevær for Nøglen. Derpaa blotter Slutteren sit Hoved og raaber med høi Stemme: "Gud velsigne Dronning Victorias Nøgle!" Hele Vagten svarer: "Amen!" – For nogen Tid siden blev en skotsk Grenadeer dømt til 3 Dages Fængsel, fordi han ved denne Leilighed havde vægret sig ved at raabe: Amen!" Den arme Diævel undskyldte sig med, at han vel af sit inderste Hjerte ønskede Dronning Victoria alt Godt, men at hans Samvittighed forbød ham at velsigne Nøglen. Men det hialp ikke: han maatte alligevel spadsere i Fængsel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-03-22
En Forpagter i Frankrig, hvis Gaard ligger meget isoleret tæt ved Skoven, blev hver Aften foruroligget af Ulve, der sneg sig omkring hans Gaard. En Dag styrtede en Hest for ham. Han fik det gode Jndfald at benytte den til Lokkemad for Ulvene, lod derfor Porten aaben, og lagde Hesten hen i Porten. Kl. 8 bleve alle Lysene paa Gaarden slukkede, og man tittede nu ved Maanens Skin ud af alle Luger. Kl. 10 havde der allerede forsamlet sig ti til elleve Ulve om Huset; dog vovede ingen sig ind i Gaarden. Endelig lod en sig dog lokke, – den begav sig derind; nu fulgte den ene efter den anden, sex i Rad, og sloges om Byttet. Forpagteren ventede ikke den syvende, lod Porten falde i ved et skjult Reeb, og nu begyndte man at fyre fra alle Sider. Dyrene sprang i Veiret, hylede, styrtede mellem hverandre, vilde over Muren, men forgiæves. De indelukkede Hunde giøede, Køerne brølede, Hestene vrinskede. Det var en gyselig Scene. Endelig laae de Alle saarede eller dræbte paa Scenen. Den næste Morgen eftersaae man de Dræbte; der var fire Ulve og to Ulvinder. Forpagteren har ved Ulvenes Skind faaet god Erstatning for Hesten.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-03-22
For kort siden døde i London Prindsesse Sophie Mathilde af Gloucester, og man har nu opdaget, at hun, og følgelig den hele kongelige Familie, har endeel fattige Paarørende i Frankrig. En vis Lombard, en riig Protestant i Languedoe, saae sig nemlig, under Ludvig den Femtendes Regjering, nødt til, at forlade Frankrig, for at undgaae de Forfølgelser, hans Troesfæller vare underkastede. Han etablerede sig i London, hvor Een af hans Døttre, en berømt Skjønhed, blev gift med Georg Walpole. Frugten af dette Ægteskab var en Datter, som blev Hertuginde af Gloucester. Lombards Paarørende bleve i Frankrig, hvor deres forarmede Efterkommere endnu leve, uden at ane, at Dronningen af England er deres Cousine. En lignende Ulykke, som vi, for ikke længe siden, meddeelte fra London, havde nær tildraget sig i Theatret i Valenciennes i f. M. Man gav Robert le diable, under Læsningen af Brevet kom der Jld i Jsabella's Slør. En behjertet Arbeider sprang strax til, reev det af hende, og hun var frelst.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-03-22
En neppe tolvaarig Dreng, Søn af en Restaurateur Pres i London, har forleden længt sig paa Faderens Loft. Han havde skulket af Skole, og var nu saa bange for Straf, at han hellere vilde døe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-03-22
De lange Damekjoler ville rimeligviis snart ophøre at være i Mode; de aandrigste Pariser-Literater have aabnet et Felttog mod dem. Alphonse Karr paastaaer bl. A., at de lange Kjoler ere bragte i Mode af Damer, som have havt Grund til, at gjøre en Toilethemmelighed af deres Fødder. Og, mener han: "Damefødderne maae gjerne være en Statshemmelighed; men Reenligheden, som hos Mændene er en Pligt, er hos Qvinderne en Dyd, en sand og nødvendig Dyd. Lange Kjoler kunne kun bæres af Damer, der have en egen Eqvipage og aldrig gaae ud tilfods."¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-03-22
J den spanske Stad Murcia har Generalcapitainen udstedt den befaling, at ingen Borgerlig maa bære Knebelsbart, under Straf af, at blive offentlig barberet paa Stadens Torv.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-03-22
Kongen af Frankrigs Livhest er allersørgeligst ved Døden afgaaet. J den Anledning dresseres for Tiden en anden Ridehest til Hs. Majestæt, som i denne Maaned vil holde en stor Mønstring over hele Garnisonen i Paris. Corsaire Satan, der gjør sit Navn Ære, – siger "Alt. Merc." – fortæller, "at den 6 Aar gl. Greve af Paris har alle sine Melketænder og desuden – 4 Adjutanter. Den Første lærer ham at haandtere en Træsabel, den Anden meddeler ham Underviisning i at holde sig fast paa en Gyngehest, den Tredie over ham i den Kunst at opstille Tinsoldater, og den Fjerdebibringer ham de første Elementer i Bygningskunsten, d. c. lærer ham at bygge Bastiller af Peberkager, Denne militaire Jnstruction koster Staten aarlig 30 af 40,000 Fres.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-03-22
Endnu den 6te Marts havde man i Paris en stræng Kulde af 9 Grader. Jfølge Efterretninger fra det sydlige Frankrig skal Kulden ikke have skadet Olie træerne; derimod frygter man for, at Viinstokken har lidt Skade. Ved Gap skal Sneen ligge 15 Fod høiEn Reisende fik sit Pas viseret af Værten med den bemærkning, at det var umuligt at komme til Mai rens Bopæl.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-03-22
J Hr. Samudas Maskinfabrik i London sprang den 5te de om Morgenen en Dampkjedel, som man var færd med at prøve. Explosionen var saa voldsom, at hele Bygningen sprængtes fra hinanden, og at selv de nærliggende Huse bleve beskadigede. Fire Arbeidere bleve øieblikkeligt dræbte og flere andre qvæstede. Eet af Ligene blev slængt 120 Alen bort J en stor Toug- og Reeb=Fabrik i Greenwich udbrød den 2den de Jldløs, hvorved Størstedelen af de omliggende Bygninger og betydelige Forraad lagdes i Aske. Eierne skulle derved have taget Skade for 40 til 50,000 Pd. Sterl., og 250 Arbeidere ere for længere Tid blevne brødløse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-03-22
For kort Tid siden - hedder det i en Beretning fra den italienske Grændse af 25de Febr. – er Politi=Directeuren i Fano funden myrdet. Den Dolk, der endnu stak dybt i hans Bryst, da man fandt ham, havde følgende Jndskrift: Vendetta degli liberaliromagnoli, hvoraf sees, at han er falden som et Offer for et hemmeligt politisk Samfund.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-03-22
Augsb. Allg. Zeit. melder fra Brüssel (den 19de Febr.), at der i Brabant hersker iblandt Qvæget en Sygdom, der anretter store Ødelæggelser. Lignende meldes fra Flandern og Hennegau. J Communerne Tingham, Kerkhove, Berchem o. fl. a. have Landmændenne mistet deres hele Qvægbesætning, og Sygdommen udbreder sig i en frygtelig Grad.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-03-22
En fransk Reisende fortæller i "Courier, For fjorten Dage siden førte mine Forretninger mig til Celle. En smuk Vinterdag i Middagsstunden kom jeg, paa en Spadseretour med en Ven, i Nærheden, af Tugthuuset. J den Have, som er indrømmet Tugthuusdirectøren til Afbenyttelse, saae vi en lang, mager, i en Kappe indhyllet Mand, gaae op og ned. Det var den ulykkelige Advocat Seidensticker, der nu har siddet arresteret i femten Aar. Alle hans Lidelsesfæller ere benaadede; – kun han ikke. Han var den meest søgte Advocat i Göttingen, høitagtet af Alle. Hans Kone lever, med sine Børn, i Göttingen i den dybeste Nød og Bekymring.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-03-22
En reisende Handelscommis ved Navn Schaffer, er, paa Veien fra Stettin til Stargaard, bleven et Offer for en rædsom Forbrydelse. Underveis sluttede to ubekjendte Mænd sig til ham. Den Ene af dem tilbød ham en Drik af sin tilsyneladende med Liqueur fyldte Feltflaske, og han tog med Tak derimod. Men hvad han drak var en Blanding af Brændeviin og Blaasyre. Strax efter at have drukket grebes han af frygtelige Convulsioner, og i denne hjælpløse Tilstand, blev han udplyndret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-03-22
Da den berømte Actrice Charlotte von Hagnforlod München, svor Kong Ludvig af Baiern en dyr Eed og sagde: Aldrig meere skal hun faae Lov at betræde disse Bræder!" J Aarenes Løb har imidlertid denne Eed angret ham, og det er nu hans hedeste Ønske, igjen at kunne beundre den geniale, fortryllende Kunstnerinde. Men Kongen er en god Christen; han bryder ikke sin Eed, – han har fundet paa en Udvei. Han har nemlig ladet lægge nyt Gulv i Hoftheatret, i München. Det er altsaa ikke disse Bræder, men andre. Paa disse andre Bræder skal Charlotte von Hagn give Gjæsteroller i næste Maaned. Johannes Geisset, Coadjutor i Köln, har til alle troende Katholiker udstedt et Fastemandat, hvori alle Victualier ere behørigt rubricerede, for at ikke nogen troende Katholik skal forskjertse sin evige Sallighed ved f. Ex. at spise Gaaselever paa en Dag, paa hvilken det kun er tilladt at spise Gedelever, osv. Jfølge Efterretninger fra Dresden have Snee masserne i denne Stads Omegn saaledes tiltaget i de sidste Dage, at alle Veie ere ligesom forsvundne. Posterne ere udeblevne; Dampexpeditionerne ere ophørte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-03-22
J Mands Minde have Sneemasserne ikke været saa optaarnede som nu.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-03-22
Den østerrigske Balletmesterske, Mad. Weis, lader endnu sine smaae Elever dandse paa den store Opera i Paris; men Pas til London kan hun, formedelst den østerrigske Gesandts Protest, ikke faae, uagtet hun dog har fremlagt en med Børnenes Forældre afsluttet Contract, der giver hende Ret til at reise med dem i 5 Aar, saavel i Jnd- som Udlandet, uagtet der endnu er over 2 Aar tilbage af disse fem Aar, og uagtet Forældrene selv Jntet have imod, at hun gaaer til London med Børnene og opfylder den Forpligtelse, hun har indgaaet med Queens=Theater paa 2 Maaneder. Directeuren for sidstnævnte Theater truer hende nu ogsaa med Proces, og fordrer en Skadeserstatning af 300,000 Fr., dersom hun ikke kommer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-03-22
Et keiserligt Ukas befaler, at alle russiske Stabs og Overofficierer paa ubestemt Orlov, som ifjor Efteraar bleve indkaldte til de Reserve=Eskadroner, som dengang oprettedes i det Jndre af Riget, men ikke indfandt sig og heller ingen gyldig Grund angave for deres Udeblivelse, skulle være hjemfaldne til Afstraffelse efter Krigsrets-Dom.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-03-22
Paa et af Berlins Torve tildrog sig for nogle Dage siden en skrækkelig Begivenhed. En ung, smuk, meget elegantklædt Mand gled ud med den ene Fod og faldt; men i det Øieblik, han reiste sig, blev han igjen kastet til Jorden af en forbirullende Kareths Frem hjul, og, til mange Øienvidners Skræk, saaledes lemlæstet, at han maatte bæres død bort.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-03-22
Kongen af Preussen har, som Tegn paa sin særdeles Tilfredshed, givet Meyerbeer - 20,000 Daler for hans Fest-Opera das Feldlager.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-03-22
Fra Berlin meldes under 4de Marts: "Da Stud, philos. Sahr igaar gik i Frederiksgaden, affyrede en Forbigaaende en lille Pistol imod ham. Kuglen traf ikke Sahr, men trængte ind igjennem en aaben Huusdør. Morderen fremtog en anden Terzerol, og tog Sigte paa Sahr, der strax efter det første Skud løb ind i en Boutik. Førend det andet Skud gik af, afvæbnedes Gierningsmanden, i hvis Kjolelomme man fandt en tredie ladt Terzerol. Den Paagrebne har erklæret at være Dr. philos. Ster fra Sadewitz ved Dels. Han er Forfatter af flere trykte Skrifter, og synes at lide af Vanvid, da han staaer i den Formening, at han som Proselyt er en Gjenstand for Forfølgelse fra Jødernes Side. Han blev døbt i Aaret 1830. og har antaget Sahr, der har et langt Skjæg, for en Jøde."Man har nu fundet Liget af den svenske Digter Jngelman, der, som bekjendt, har været savnet i tre Maaneder. Da der intet Spor til Vold var at opdage, og man har fundet Penge og andre Ting af Værdi hos Liget, mener man, at den Afdøde er i Mørket, ved at gaae feil, styrtet i Vandet og druknet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-03-22
Hernssand-Tidenden meddeler en mærkværdig Ansøgning til Kongen fra nogle Landmænd i Vest- og Nord=Bothnien, om Afskaffelsen af den nye Psalmebog og det nærværende Ritual, som de erklære for at være falsk." Bliver deres Besværing, der er affattet i meget trodsige Udtryk, ikke afhjulpen, true de med at afsondre sig fra den øvrige Menighed og selv at udvælge sig deres Præster.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-03-22
Den norske Viceadmiral og Generaladjutant Møller, som i lang Tid har været udsat for mange journalistiske Angreb, er nu i Naade afskediget med en aarlig Pension af 1456 Spec. Der skrives og tales i denne Tid meget om en norsk Ridderorden. Saavel i den Altonaer Mercur, som i den Hamborger Børsenliste læser man fra Kjøbenhavn en tilsyneladende officiel Artikel, som er stilet mod den Skildring, af Forhandlingerne angaaende Øresundstolden, der nys har været meddeelt i Allgemeine Preuss. Ztg." Med hvormegen Høflighed end begge Artikler ere affattede, saa fremlyser dog af dem som utvivlsomt Resultat, at Stemningen mellem begge Regjeringer, forsaavidt dette Spørgsmaal angaaer, ikke er venskabelig, og det fortjener at bemærkes, at der i nogle anseete preussiske Blade ligefrem siges: Underhandlinger pr. Protocol føre til Jntet; man maa underhandle med Kanoner." Saavidt vil det imidlertid neppe komme; dertil ere begge Kongerne for oprigtige Venner. Bekræfter det sig, at Kronprindsessen kan ventes at blive Moder, da vil dette ikke være uden Jndflydelse paa de dansk-tydske (Eisenbahnzeitung No 18.) Stridigheder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-03-22
Hr. Nathansen har i Bergedorfer Wochenblattladet indrykke et Digt, hvoraf vi, i Oversættelse, levere følgende Stropher som Prøve: Sex samfulde Aar har jeg nu lidt, Som Mand har jeg baaret mit Kors og stridt; Men ikke tilfreds med denne Bod Man vil mig berøve mit Hjerteblod. Mit Valgsprog var stedse Ret eller Død, Nu sukker jeg i den dybeste Nød. For at faae, hvad Kone og Børn behøver, Jeg maa nu blive Betler eller Rover!
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-03-22
Bekjendtgjørelser. Min inderligt elskede Mand, vore 9 Börns kjærlige Fader, den stræbsomme, nidkjære og redelige Borger, Kjöbmand og Brændeviinsbrænder Jacob Severin Munch Møller, er ikke mere iblandt og Et gjentaget apoplectisk Anfald fængslede ham til Sygeleiet; 3 Dage varede hans sidste jordiske Lidelser, Skjærtorsdag Morgen gik hans kraftfulde Aand over til Lysets og Fredens stille Bolig. Kun kort var hans jordiske Virken; i 51 Aar. vandrede han herneden, elsket og agtet af alle dem, der kjendte ham. Tungt er Tabet for alle hans Efterladte; hans gamle Forældre og mange Söd skende staae med mig og uforsørgede Börn ved hans stille Baare, ihukommende hans Kjærlighed, velsignende hans Minde! Ebeltoft, den 21de Marts 1845. A. C. Møller, födt Raun.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-03-22
At den almægtige Gud, den 18de i denne Maaned, bortkaldte vor inderligt elskede Mand og Fader, Niels Bay Lund, Sognepræst for Østertorslev Menighed, i hans Alders 57de Aar, undlade vi ei at bekjendtgjøre for deeltagende Slægtninge og Venner. Efter i længere Tid at være truet med Blindhed, forlod Svagheden Øinene; men just som han glædede sig herover, angrebes de ædlere Dele, hvortil nu kom en hidsig Feber, der, efter 10 Dages Sygdom og tildeels meget haarde Lidelser, kaldte ham bort. Hvad han var som ægte christelig Præst og elskeligt Menneske ville vist hans Sognebørn og mange Andre længe mindes. Hvad han var for sin nærmeste Omgivelse, han, hvis høieste Fryd det var at samle alle Sine glade omkring sig, kan ingen Fremmed fatte. Eet Barn modtager ham hos Gud. En dybtnedbøiet Hustru og 4 før gende Børn have ei alene tabt deres kjærlige Forsørger; men de føle, at for bestandigt det bedste Led er taget bort af den lille Kjæde, der gjorde deres stille Hjem til et Paradiis paa Jorden. Vor eneste Trøst er at kaste Blikket opad til den naadige Gud, der vist engang vil samle os med ham, vi nu saa bittert begræde. Gud lade den salig Afdødes sjeldne Hengivenhed besjæle os, der staae saa forladte, og give os af den Trøst, vi saa haardt trænge Hans efterladte Enke og Børn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-03-22
At min inderlig kjære Tante, Jomfrue Ane Elisabeth Helm, efter et Ophold af 19 Aar hos min Moder, ved Døden er afgaaet den 14de Marts, i hendes Alders 64de Aar, efter faa Dages Sygeleie, bekjendtgjøres herved med dybeste Veemod for Familie og Venner, paa min Moders og mine Vegne. Horsens, den 15de Marts 1845. S. Hemmer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-03-22
Søndagen den 16de Marts bortkaldte Gud til et bedre Liv min elskede Mand, Sognefoged og Gaardeier Christen Nielsen, efter fjorten Dages smertelige Lidelser, i hans Alders 550 Aar. De, der kjendte den Afdødes sjeldne Værd som Ægtefælle, Fader og Borger, ville forstaae min og hans 5 efterladte Børns dybe Sorg. Herren gav, Herren tog, Hans Navn være lovet Hornsyld, den 19de Marts 1845. Birgithe Jensdatter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-03-22
Onsdagen den 26de Marts førstkommende om Formiddagen Klokken 10, bliver paa Raadhuset i Grenaae afholdt Licitation over Opførelsen af en Brandmuur omkring Raadstuegaarden sammesteds og Anskaffelsen af de dertil medgaaende Materialier. Conditioner, Tegning og Overslag, efter hvilket sidste Summen udgjør 583 224, ligge forinden til Eftersyn paa mit Contoir. Byfogedcontoiret i Grenaae, den 10de Marts 1845. Aagaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-03-22
Licitation over Veiarbeide. Mandagen den 31te Marts førstkommende, Klokken 11 Formiddag, afholdes Licitation paa Herredernes Thingsted, paa Horsens Raadhuus over Grundforbedrings=Arbeide af 1040 løbende Favne, inddeelte i Parceller, paa Veistykket fra Haugelshuset til Lund By, paa den mindre Landevei, imellem Horsens og Viborg. Conditioner og Overslag, ere til Eftersyn paa mit Contoir, og fremlægges ved Licitationen. Hvilket herved bekjendtgjøres. Woer og Nim Herreders Contoir i Horsens, den 15de Bernth. Marts 1845.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-03-22
Licitation. Onsdagen den 2den April førstkommende, Eftermiddag Kl. 1, bliver paa Skive Raadstue afholdt ny Licitation over Opførelsen af et Ting= og Arresthuus i Skive Kjøbstad.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-03-22
Ved første Licitation var det mindste Bud 8890 P. De Lysthavende maa være beredte paa at stille Sikkerhed, enten ved antagelig Selvskyldnercaution eller ved Depositum af 1000 8 efter Frd. 11te Septbr. 1835. Approbation eller Forkastelse af det gjorte Bud vil blive meddeelt strax efter det sidste Hammerslag. Conditionerne, med Overslag og Tegninger, ligge til Eftersyn hos mig. Skive Byfogedcontoir, den 13de Marts 1845. Horn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-03-22
Efter Begjæring af Andreas Michelsen bliver hans paaboende Gaard i Lihme By stillet til absolut Bortsalg, om nogenlunde antageligt Bud skeer, ved een eneste Auction, som afholdes paa selve Gaarden Mandagen den 7de næste Maaned, om Formiddagen Kl. 10. Gaardens Hartkorn er 2 Tdr. 2 Skpr. 3 Fdkr. 2 3/4 Alb. Agerjorden. udgjør omtrent 50 Tdr. Land. Af Ho kan avles 16 til 20 Læs. Besætningen er 2 a 3 Heste, 7 a 8 Køer og 14 Faar. J Jorden er nedlagt 5 Tdr. 4 Skpr. Rug. Tørvejord haves i Overflødighed. Kirketienden er indkjøbt og følger i Kjøbet. Eiendommen kan tiltrædes strax og forevises inden Auctionen af Eieren. Rougse &c. Herredscontoir i Randers, d. 18 Marts 1845. A. C. Reierien.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-03-22
Placat. Ifølge tagen Bestemmelse paa Skiftet efter afdøde Landmaaler Jens Ropsdorph Müller, bliver den Boet tilhørende Gaard i Dollerup, Skanderup Sogn, 2 Mile vesten for Kolding, af Hartkorn gl. Matricul 3 Tdr. 1 Skp. 3 Fdkr. 3/4 Alb., ny Matricul 6 Tdr. 1 Skp. 3 Fdkr. 2 Alb., stillet til Bortsalg ved een offentlig Auction, der afholdes i selve Gaarden Onsdagen den 16de April d. A., om Formiddagen Kl. 10. Bygningerne afgive Bopæl for en Familie udenfor Bondestanden, og paa Gaarden holdes for Tiden 2 Heste, 13 Køer og 5 Ungqvæg. Den halve Deel af Kjøbesummen kan blive indestaaende i Gaarden. Herredscontoiret i Kolding, den 17de Marts 1845. C. w. Qvistgaard.