Københavns Adresseavis, 1762-06-21
Vacancer. Sognekaldet til St. Michaels Kirke i Slagelse. Sogne=Foged Tienesteen til Wohrden i Landskabet Sønder=Ditmarsken. Snodstrup Sognekald i Sælland. Ride=Foged Tienesten i Berend. Dom=Kirke Coged Tienesten i Grødersborg. Ringkiøbing og Rindum Sognekald i Jylland, 300 Rdlr. Hirtholmens Sognekald i Aalborg Stift, 100 Sid. Controlleur=Tienesten i Niebule i Tønder Amt. En af Skoleholder=Tienesterne. ved Garnisons Kirken her i Staden. Tvende Visiter=Tienester her i Staden. Noget om Helenæ Kilde. Denne St. Helenæ Kilde ligger i Tiebirke Sogn, ved en Landsbye kaldet Tiisvelde. Det synes, som den endog i Hedenskabet har været bekiendt, af Navnet Tiirs væld; thi Tier var en Dansk Afgud, som menes her at være dyrket. Midt i det 13de Seculv begyndte denne Kilde ret at komme for Orde og blive bekiendt, at den skulde være miraculeur og have Lægedoms Kraft, og skal have faaet sit Navn af Helena paa følgende Maade: Hellena var en Princesse af Hertug Guthorm i Sverrig, som efter et meget slet Ægteskab foretog sig i sin Enkestand en Pillegrims Reyse til den hellige Grav og Jernsalem. Dette Foretagende gjorde hende saa navnkundig, at hun ved sin Tilbagekomst blev tillagt at kunde giøre Tegn og spaae. Dog meenes hun tilsidst at være myrdet af nogle, som mistænkte hende for at have dræbt sin Mand, fordi han var haard imod hende. Da hun nu blev ført til SkedvigsKirke, at begraves, savnedes hendes ene Finger, som endelig blev funden i en Tornebusk, og var saa skinnende, at naar den kun blev holdt for de Blinde, fik de strax deres Syn igien. Skedvig Kirke, som ligger i Vester Gothland, blev da flittig besøgt. Dette udvirkede, at hun efter Pave Alexandri Betaling blev Aar 1164, canoniseret af Stephanv, den første Erte=Bisp til Upsal. Da nu en Deel Svenske Munke vare komne til Tibirke og Asserboforegave de, at det hændte sig, at hendes Legeme en Nat var kommen fra Sverrig ind til Sielland, og saasnart hun var kommen op paa Landet, sprang en Kilde op, hvor hun laae, hvilken blev kaldet Helenæ Kilde, og havde en særdeles Lægedoms Kraft. Saadan Beretning har Munkene giret om denne Kildes Udspring. Siden den Tid blev ret oprettet en Afguds=Dyrkelse for Helena. Mangfoldige Mennesker, inden og udenlands fra, besøgte Kilden, i sær paa de hellige Aftener, som man legger det Ord Messe til, som Maria=Messe, Kyndel=Messe, og allermest St. Hans Aften, paa hvilken Helen Fest blev helligholdt i de Papistiske Tider. Dette vedvarede ogsaa i 100de Aar efter Reformationen, hvorfore der blev i Roeskilde Landemode Aar 1617. alvorligen befalet: "r.) Adde, som besøgte denne Kilde, maatte ikke giøre Helenæ nogen Dyrkelse. 2) At de ikke maatte opsette hos den noget Kors eller Klude med Haar. 3) De skulle allene takke Gud for Vandets Kraft. 4) De skulle give noget til Tibirke Kirkes Fattiges Blok efter Formue a. Enten samme Aar eller 10 Aar derefter fandt man, at en ved Navn Jacob Helgesen havde opreyst et Kørs ved Kilden med denne Overskrift: J, hvan, som hidkomme, Syge og Arme, Jesus, Guds og Marie Søn, og St. Helena sig over Eder forbarme. Vist nok er det, at Kilden har en unægtelig Kraft ved Midsommers Tid, særdeles mod Øyen=Vee og anden Bræk. Den har og den Egenskab, at den i de haardeste Vintere ikke tilfryser. Dette er taget af Helsingøers Beskrivelse, som sælges i den Rothiske Boglade paa Børsen for 24 Sk.)