Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1827-11-19
Af den udførlige Beretning i Moniterens ikke officielle Deel af 9 dennes, om et af de overordentligste Søeslag, som Historien har at opvise, da 150 Krigskibe af alle Størrelser her i een Havn aabnede deres Jldsvælge imod hverandre, er det væsentlige Jndhold følgende Den 18 Octbr. havde de tree forenede Magters Admiraler en Sammenkomst paa Zante, for at raadslaae om Midlerne, hvorpaa den i Londonner-Traktaten angivne Hensigt, en faktisk Vaabenstilstand imellem Tyrkerne og Grækerne, lod sig opnaae. J Betragtning af, at Jbrahim strax næste Dag havde brudt den foreløbige Vaabenstilstand af 25 Septbr., at han, efter Admiral Codringtons gjentagne Opfordring, ikke havde ophørt at føre Krigen langt mere ødelæggende end tilforn, men myrdede Mænd og Qvinder, afbrændte Huse og oprykkede Træer med Rode, for at gjøre Landet aldeles øde, og i Betragtning af, at al anvendt Overtalelse og Raad til Forsonlighed, for at standse Grusomheder, der overgik alle foregaaende, kun bleve anseete for Spøg af Mehemed Aly og hans Søn som dog med eet Ord kunde have standset Strømmen af slig Barbariskhed, saae Admiralerne kun tree Veie for sig til at opfylde deres respektive Hoffers Hensigt: enten at fortsætte en bekostelig og dog unyttig Blokade hele Vinteren igjennem, da en Storm kunde adsplitte Eskadrerne, eller at forene de allierede Eskadrer i Navarino selv, og saaledes sikkre sig om den ottomannske Flaades Uvirksomhed, ved hvilket Middel dog Jntet afgjortes, saalænge, Porten haardnakket vedblev ikke at ville forandre sit System, eller endelig at postere sig ved Navarino med Eskadrerne, for at gjentage Forslag i Traktatens Aandtil Jbrahim, aabenbar sigtende til Portens egen Fordeel. Det tredie af disse Midler blev censtemmig af Admiralerne befundet det rigtigste, for uden Blodsudgydelse og Fiendtlighed at naae Maalet, hvorpaa den ældste af Admiralerne, som Over=Kommanden efter Jnstruktionerne tilkom, Codrington, traf de fornødne Bestemmelser. Da Vinden var føielig, blev den 20 Octbr. om Mid f. dagen givet de fornødne Signaler, hvorefter Enhver tog sin Plads; det engelske Admiralskib Asia i Spidsen, fulgt af Albion og Genua, derpaa Fregatten Sirene med det franske Admiralflag fulgt af Scipio, Trident og Breslau, og endelig den russiske Admiral med 3 Linieskibe og 4 Fregatter. Tyrkerne havde befæstet deres Skibe til n hverandre og dannede en tredobbelt Rad af en Ankerlinie i Form af en Hesteskoe (eller Halvmaane?) efter Bug tens Skikkelse. De havde i det Hele 3 Linieskibe (foruden et dito raseret) 16 Fregatter, 27 store Korvetter og ligesaa mange Brigger. Hovedmagten, som dannede første Linie, var samlet paa høire Side af Jndløbet, og paa de yderste Ender af Hesteskoen befandt sig 6 Brandere, o for, i Tilfælde af en Træfning, at kaste sig paa de allierede Eskadrer, hvorved de naturligviis maatte være i Vinden. Et af de 3 Admiraler underskrevet Brev til Jbrahim, som to Dage før ved Fregatten Dartmouth over sendtes til Navarino, blev skikket ubesvaret tilbaege, under Foregivende at Jbrahim ikke var tilstæde. Kl. 2 løb Skibet Asia ind i Havnen og ankrede Kl. 2 1/2 skraas overfor det tyrkiske Admiralskib. De andre engelske og franske Skibe fulgte efter og Sirene ankrede blot i et Pistolskuds Afstand fra den første Fregat i den tyrkiske Linie. Da i samme Øieblik en Baad fra den engelske Fregat Dartmouth nærmede sig en af Branderne, blev Officeren paa samme dræbt ved et Flinteskud fra denne. Sirene var saa nær, at den kunde have skudt Branderen isænk, hvis den engelske Baad ikke derved tillige var bleven udsat forFare. For imidlertid at frelse sin Baad, fyrede Dartmouth, med Geværer paa Branderen. Næsten i samme Minut da Sirene laae Raa om Raa med den egyptiske FregatEsning, lod Admiralen ved Raaberen den vide, at naar den ikke skjød, vilde han heller ikke skyde, men i samme og Øieblik fulgte to Kanonskud fra et af de bageste Skibe, hvorved en Mand paa Sirene dræbtes, og nu begyndt Kampen. Det maa endnu bemærkes, at næsten til samme Tid blev Styrmanden paa en af Admiral Codrington, til det tyrkiske Admiralskib afsendt Parlamentairbaad- ogsaa dræbt ved et Flinteskud. Snart var Træfningen almindelig. Derussiske Skibe maatte udholde Jlden fra Landbatterienne. Kl. 5 om Aftenen var Tyrkernes første Linie 8de lagt, alle Linieskibe og Fregatter afmastede, borede i Sænk eller brændte. Resten løb paa Grund under Kysten, og blev stukket i Brand af deres egen Besætning. Af denne frygtelige Armade er endnu kun omtrent 20 Korvetter og Brigger oven Vande, som ligeledes ere forladte af Mandskabet, og saaledes er Trudselen til Jbrahim opfyldt: at hele Flaaden skulde undgielde, saasnart der fyredes et Kanonskud paa de allierede Skibe. J en saa uventet Træfning have nogle Skibe lidt meere end andre; men alle have de kappedes om at opfylde deres Pligt. Jblandt de flere Tapperheds Beviser, som opregnes, udholdt Fregatten Armide Jlden fra fem tyekiske Fregatter indtil de russiske Fregatters Ankomst, Linieskibet, Scipio, Kapitain Milius, ved hvis Bovspryd en Brander havde hængt sig fast, slukkede fire Gange Jlden, uden at ophøre med at fyre. Den russiske Admiral v. Heiden har udtrykkelig ladet Hr. v. Rigny takke for den Hjelp, han fik af Linieskibet Breslau, i det Øieblik, da Afow var meget ilde tilredt af Fiendens Jld, ligesom og Rigny har ladet Kapitain Fellows paa Fregatten Dartmouth takke for den Sirene ydede Hielp imod en af Branderne. Kort! alle Hindringer bleve snart overbundne, uagtet den Haardnakkenhed, hvormed nogle tyrkiske Skibe kjempede. Den franske Eskadre allene har sig. Dræbte og 117 Saarede. Dens Takkelage har lidt meget. 2 Linieskibe maae vende tilbage til Toulon; Sirene især har betydeligt Haverie; dens Stor- og Besanmast ere kappede, begge Ræerne og den store Mastkurvnedskudte; desuden har den 6 Kugler i Vandgangen. Admiral Rigny tillægger sine Kolleggers, Admiralernes hjertelige Oprigtighed og kraftige Medvirkning fortjent Berømmelse. Nogle Dage før Slaget havde han ladet de paa Jbrahims Flaade ansatte Franske opfordre til at forlade, hans Tjeneste; kun Een Eneste brød sig ikke derom. Paa ethvert af de franske Skibe ledsagede Mandskabet det første Lag med Raabet: leve Kongen!" J nogle Timer udholdt Eskadren et rædsomt Skuespil. Man tænke sig 150 Krigskibe af enhver Rang at fyre i et snævert Bassin paa en tredobbelt Linie, fleres Brand og de derved foraarsagede Explosioner. Da den første tyrkiske Fregat antændtes og fløi i Luften, var Sirene saa nær dens Bagslavn, at Besanmasten faldt langs ned paa denne Fregats Kastel, hvorpaa Stormasten snart fulgte efter.