JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-05-27
Haandværkedrengene i Kjøbenhavn ere det tydeligste Beviis paa, hvor meget Oplysningen i de senere Aar har virket til de lavere Menneskeclassers moralske Forbedring. For neppe tyve Aar siden faae man Lærredrenge, især af Skomagerprofessionen, ideligen drive deres Spil paa Gaderne, og forstyrre den offentlige Rolighed ved deres Kaadheder. Man frygtede ordentlig for at komme igjennem Klosterstrædet, Grønnegade og Antonistrædet. En Skomagerdreng var den Gang en Person, der ved Gadeopløb, der hørte til Dagens Orden, spillede en vigtig Rolle. Han behøvede kun at fløite i Fingrene naar han saae en heel eller halvbeskjenket Kjerling, og strax samledes tusinde andre Cammerater ved det første Løsen. Ved Bryllupsilluminationer forherligede saadanne Drenge Festen med adskillige Løier, saasom: at sye Pigerne sammen og sværte dem Ansigtet med Kjønrøg. Om Vinteren kastede de Sneholder efter Folk, og i enhver Aarstid repræsenterede de i en vis Henseende den offentlige Retfærdighed, ved at forfølge en stakkels Tyv igjennem alle Gader, og naar denne just ikke opbyggelige Procession var endt, at bringe ham oppaa Politiekamret. Simple Folk havde i de Tider den Skik, selv at straffe den Tyn, der havde skjaalet en Ubetydelighed hos dem, ved at sætte ham under Posten o. s. v., og siden at overlevere ham til Gadedrengene. Alle disse Misbrug ere nu næsten ganske forsvundne. Opløb paa Gaden ere en stor Sjeldenhed, og de fleste Haandværksdrenge besidde en Æresfølelse, der afholder dem fra at begaae Kaadheder. Det er et reent Særsyn, at see en harfodet Skomagerdreng med en Stabel Tallerkener og Potter i Form af en Pyramide paa Hovedet, eller en sneehvid Parykmagerdreng med en Æske Parker paa Nakken gjøre Optøier paa Gaden. Saare sjeldent seer man Drenge slokke sig sammen og forvolde Opløb, og Adelgaden er næsten den eneste Gade, hvor man endnu af og til møder en Dreng, der minder os om hvad Haandværks standen og Lærredrengene i Kjøbenhavn engang have været. Hvad er Aarsagen til denne paafaldende Forandring til det Bedre, Jntet uden vort forbedrede Skolevæsen. Vore Friskoler have betydeligen tiltaget i Tallet, og ere blevne hensigtsmæssigere indrettede. Ungdommen af de lavere Stænder syeselsættes førend den kommer i Lære hos Haandværks mestere paa en nyttig og passende Maade. De faae tidligen et Slags Dannelse, der stikker mærkeligen af mod den Raahed og Vankundighed, der tilforn vare saa almindelige Egenskaber hos menig Mand.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-05-27
Jndsenderen af Stykket "om Mandfolkenes nuværende Opførsel imod det smukke Kjøn, bedes behageligst at lade det afhente hos Mad. Höecke, i store Helliggeiststrædet No. 144. Udgiveren har gjort sig det til en Lov, aldrig at optage Oversættelser, med mindre de indeholde noget Bidrag til Dagens Historie eller angaae indenlandske Anliggender. - Ved denne Leilighed maa Udgiveren erindre, at der idelig sendes ham saa mange Bidrag, som han ikke seer sig istand til at indrykke, og at det vilde medtage for megen Plads, om han hver Gang skulde offentlig opgive de Grunde, hvorfor han ikke kan gjøre Brug af dem. Han erklærer derfor eengang for alle, at enhver, der indsender noget til Skilderiet og ikke seer det indrykket i det seneste tre Numere efter Jndsendelsen, kan lade det afhente, da i saa Fald Udgiveren ikke kan indrykke det.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-05-27
Jnden- og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-05-27
Jndenlandske Efterretninger. J Christiania-Avis yttres det Ønske, at en Uhrmager maatte nedsætte sig i Mandal, hvor han meget godt kan ernære sig, da syv Ottendedele af Jndvaanerne i Staden og den omliggende Egn i mange Aar have sendt saavel deres Lomme, som Stueuhre til Engelland, og kun en Ottendedeel til Kjøbenhavn for at repareres, og Krigen nu ikke mere tillader at sende dem til nogen af Stederne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-05-27
Da Fartøierne fra de fiendtlige Orlogskibe ved Romsøe i store Belt i nogle Dage flittigen havde besøgt denne Øe, saa bleve Kyst-Commandeuren, Capit. Greve Wedel, af Hs. Maj. Kongens Regim. 4de Bataillon, og Chefen for Roeflottillen, Capit. Lieut. Schønheider, enige om at foretage en Expedition til bemeldte Øe, for der at forurolige Fienden. D. 18 Maji om Aftenen indskibedes paa de Capitainlieut. Schønheider og Lieut. Wulff underlagte Canonschalupper 30 Mand af det Siellandske Jægercorps under Prem. Lieut. v. Linde, 24 M. af Jægercompagnie, i Kongens Regim. 4de Bataillon, under Capit. v. Dass, og 22 Mand af det Fyenske ridende Jægercorps, under Ritmester v. Juel, som tillige commanderede det hele Detaschement. De ankom til Den Kl. 2 om Natten, og bleve der satte i Land tilligemed 100 Matroser under Søelieuten. Pederfeldts og Grotschillings Commando, hvorpaa Canonfartøierne efter Aftalbegave sig bort. Den blev strax, formedelst den paa flere Steder antændte Jld, recognosceret, men da intet befandt sig der, bleve Tropperne samlede i et Baghold i Skoven, og de fornødne Poster udsatte D. 19, om Morgenen Kl. 6, udgik den første Barcasse fra et Rangskib, og efter denne 3 Chalouper, som alle holdte ind til Øen. Mandskabet i disse bestod omtrent af 160 til 170 Mand. Man lod dem uforstyrret gaae i Land. 1 Lieut., 2 Masters, 87 Mand og 9 Fruentimmer bleve afskaarne og fangne, og en Mængde af de Flygtende dræbte. Disse Fartøier bleve strax understøttede fra Linieskibene, som lagde sig paa hver Side af Øen, og udsatte alle deres Fartøier, til Hielp for de Flygtende, hvorpaa de under en levende Kartetskild af Caronader attaqverede vore Folk paa Øen, men uden Virkning. Af vore Tropper blev kun een Mand af Jægercompagniet let saaret; Fiendens Tab af Døde og Saarede anslaaes bestemt til 20 Mand.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-05-27
En stor Deel fiint Linned, som af de Engelske var bragt i Land, blev gjort til Bytte. Expeditionen kom med ovennævnte 93 Fanger tilbage til Kierteminde Kl. 1.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-05-27
Tydske Blade indeholde den usandfærdige Beretning, at Engellænderne have indtaget Bornholm.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-05-27
Vi vide af officielle Efterretninger, at denne Øe aldrig har befundet sig i bedre Forsvarstand end i dette Øieblik, og at det neppe vil gaae Engellænderne bedre her end paa Romsøe, dersom de skulde vove et Angreb. Dette Aar tegner til at blive meget frugtbar. Jsær ere Frugttræerne fulde af Blomster. Men vi trænge høiligen til Regn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-05-27
Udenlandske Efterretninger. Hvad man kunde forudsee er skeet. Wien) har d. 13 d. M. capituleret, og skjønt de omstændelige Efterretninger herom endnu mangle, veed man dog, at Garnisonen er krigsfangen. Vel skal *) Denne Keiserstad har i Aaret 1529 og 1683 været beleiret af Tyrkerne, men begge Gange forgjeves. Efter den Tid er Staden ved sine For stæders Udvidelse forsvunden af Fæstningernes Tal, men da Bonaparte nærmede sig den 1797 bleve der anlagt Linier til dens Forsvar. Staden er i det Hele 4 Mile i Omkreds, har 6924 Bygningere og 250000 Jndbyggere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-05-27
Keiser Frantz, der nu anden Gang seer Napoleon som Seierherre i denne Keiserstad, have sendt ham en egenhændig Skrivelse, hvori han beder om en Vaabenstilstand, men Parlamentairens hastige Affærdigelse og den Franske Armees uafbrudte Fremrykken, lader formode at Svaret ikke var gunstigt. Dobbelt mislig bliver Østerriges Stilling derved, at en Russisk Armee af 48000 Mand, under Første Serge Gallezyn, har faaet Befaling at agere imod Østerrigerne, og en Afdeling af samme allerede er rykket ind i Hertugdømmet Warschau. De, der ved det Østerrigske Jndfald i dette Hertugdømme, have viist et fiendtligt Sindelav, behandles nu me ger alvorligen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-05-27
Moniteuren leverer nu den 5te og 6te Bulletin, der indeholder omstændelige Efterretninger om allerede bekjendte Ting. Fægtningen ved Ebers berg har kostet Østerrigerne 12000 Mand, hvoriblandt 7500 Krigsfanger, samt 4 Canoner og 2 Faner. - Prindsen af Ponto Corvo, som den 6 havde sit Hovedqvarteer i Ret, mellem Bøhmen og Regensburg, har sendt den Sachsiske General Gut schmidt til Eger, hvor han gjorde Landværnet paa Keiseren har befalet, at oprette ved Elbenløst. den et Observationscorps under Gen. Valmys Anførsel, som skal bestaae af 60,000. Avantgarden begiver sig til Hanau. D. 5 ankom Hertugen af Montebello til Amstetten, d. 6 Hertugen af Rivoli ligeledes til Amstetten, og Hertugen at Auerstadt til Linz. D. 8 var Hertugen af Montebello i Sieghartskirchen, og Keiser Napoleons Hovedg. i St. Pøl ten. Hertugen af Danzig marcherede fra Salzburg mod Jnspruck, for at angribe de Detachementer, som Fienden endnu har i Tyrol, og som forurolige de Bayerske Grændser. - Levningerne af Hertug Ludvigs og General Hillers Corps havde d. 7 forladt St. Pøl ten. To Trediedele gik i Crems over Donau, og bleve forfulgte indtil Manten, hvor man fandt den Bro, der fører over Donau, afbrudt. Den anden Trediedeel havde taget Veien til Wien. Den Franske Armee forefandt i de forskjellige Magaziner, som Østerrigerne havde anlagt, for at marchere fremad, 400,000 Centner Krud, 400,000 Portioner Tvebakker og adskillige Hundrede Rationer Brød. – J Abbediet i Molk fandt man adskillige Millioner Flasker Viin i Kielderen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-05-27
General Rücheel, som 1807 forlod Preussisk Tjeneste, skal nu anføre et Corps, som den forrige Churførste af Hessen har oprettet. De Tropper, som denne Første har forsamlet i Bøhmen, skulle anføres af Hertugen af Brunsvig-Oels.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-05-27
Fra Rostock skrives under den 22 Maji. at Rigsdagen i Sverrig er nu endt, og at dens Udfald var, at beyde med Engelland; at Kongen for sig og sine Efterkommere skal frasige sig Tronen; at Hertugen af Sødermanland skal være Konge, og at Riget efter ham skal tilfalde Rusland. – Da Rusland nylig har erklæret Finlands Besiddelse indtil Kalix og Engellændernes Udelukkelse fra de Svenske Havne, som Hovedvilkaar for en Fred, der stedse er beredt til at indgaae, og hine Rigsbegbeslutninger endog indrømme mere end Rusland, her synes at forlange, saa er det klart, at Freden mellem disse to Magter aldrig har været nærmere end i dette Øieblik.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-05-27
Det Schillske Corps, hedder det d. 18 Maji fra Hamburg, er i forskjellige Afdelinger adspredt mellem Elben og Østersøen i det Mecklenborgske, Hans Mandskab øves flittigen i Vaaben. General Gratiens Corps passerede d. 13 Elben. Ved en Dagbefaling af 6 Maji skal General Chateller, som Ophavsmanden for Opstanden i Tyrol og det paa Franske og Bayerske Krigsfanger begaaede Mord, anholdes, stilles for en Krigsret, og 24 Timer efter hans Paagribelse skydes, som Hovedet for en Røver- og Morderbande.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-05-27
Af de offentlige Bygninger i St. Pølten er det Østerrigske Vaaben blevet nedtaget.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-05-27
I Paris arbeides allerede paa en ny Opera i Anledning af Keiserens Tilbagekomst. Dens Jndhold er Ferdinand Cortens Erobringer i America. Musiken er af Spontini, og det første Udlæg beløber sig allerede til 300,000 Fr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-05-27
General Lieuten. Wrede har d. 10 angrebet. de to befæstede Passe Strub og Løfer (mellem Salsburg og Tyrol J ved Salastoden). De steile *) Der gives faa Lande, der ved deres naturlige Beskaffenhed lægge en fremrykkende fiendtlig Hær saa mange Hindringer i Veien, der ere saa vanskelige at angribe, og saa let at forsvare som Tyrol. Veiene gaae her bestandig enten over himmelhøie Bjerge og Klipper, som man kun kan klavre optil paa smalle Fodstier, klippefulde Veie og farlige Gange, eller igjennem dybe og snævre Svælge, ved Klippevægge og den dybe Snee paa Bjergene laade ham store Hindringer i Veien. Men næste Dags Morgen Kl. 6 lod han sine Tropper, understøttede af 8 Haubitser og 4 Tolvpundige, rykke frem og bestorme Passene. Østerrigerne og de oprørske Tyroler gjorde en saa haardnakket Modstand, at Sagen blev afgjort indtil Kl. 3 om Eftermiddagen. Men tilsidst erobrede de tappre Bayerer begge Passe, der aabne dem en Vei til Jnsbruk, toge to Canoner og mange Fanger, og nedsablede alle bevæbnede Oprørere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-05-27
J en Kro ikke langt fra Vobburg, kom Keiser Napoleon, uden at kjendes af nogen, op paa et Værelse, hvor en Bayersk Overkrigscommissair, var indqvarteret. Denne kjendte strax Monarken. Men Keiseren vinkede med Haanden, og frabad sig al Æresbeviisning. Han fordrede paa TydskMilch - warm! – Brod! – Schwarz, og da han havde faaet begge Dele, brokkede han Brødet i Melken, og spiste denne Ret med største Velbehag. Enkelte Tydske Ord taler Keiseren med stor Færdighed. hvilke Bjergene staae saa tætte, at man kan naae dem med den udstrakte Arm. Vilde Floder og rivende Skovstrømme gjennemsnoe Dalerne, og indskrænke Pladsen endnu mere, ja gjøre den ofte utilgængelig. Stundom er det, formedelst de ubestigelige Klipper, umueligt, at komme lige fra den ene til den anden, og endog mange Jndfødte kjende ikke de Veie, paa hvilke man kan komme nærmest til deres Nabo. Næsten hvert Bjerg er en fast Position mod en paa Landeveiene fremtrængende Fiende, og de Veie, der gaae igjennem Dalene, domineres næsten allevegne af de paa Siderne liggende Høie, saa man ikke behøver Vaaben, men kun store Steen eller Klodse til at knuse alt hvad der bevæger sig neden for. Ofte styrte store Sneclaviner og afrevne Klipper ned i Afgrunden, og begrave de i samme vandrende Mennesker og Dyr. Actilleriet er her vanskelig at bruge, Cavalleriet møder her hvert Øieblik Hindringer, og alt Kjøretøies Transport er høist usikker, da man allevegne kan skjule Smaadetachementer, og forurolige det. Derhos ere Tyrolerne stærke, dristige og tappre Folk, og der gives blandt disse Naturens raa Sønner en Mængde meget gode Bueskytter Ved deres Levemaade og deres Lands Beskaffenhed vante til Farer, kjende de ingen Frygt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-05-27
J disse Dage døde den som Videnskabsmand fordeelagtig bekiendte Major C. C. Plueg i sit 80de Aar. Skjøndt opdraget til Krigstanden besad han store Jndsigter i forskjellige Videnskaber uden for sit egentlige Fag, og har tilfulde lagt dem for Dagen i sin Oversættelse af Eulers Breve, Helmuths Astronomie og adskillige af Kants Værker. Lige indtil de sidste Aar af hans Liv var Philosophien hans Yndlingsstudium. Han arbeidede blot af Jver for Videnskaberne, og har ikke allene udarbeidet alle sine Oversættelser uden mindste Honorar, men endog selv ladet adskillige af dem trykke med betydelig Opoffrelse. Endnu som 80 Aars Olding besad han saa stor Aandskraft, at han forfattede sin egen Levnedsbeskrivelse, som læses med Jnteresse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-05-27
Hofraad Gisecke, som i disse Dage er ankommet hertil fra Glücksborg, har overbragt de Kongl. Ordener, som den nylig afdøde Hertug af Bevernhavde baaret.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-05-27
Den hidtilværende tydske Sognepræst ved Garnisonskirken her i Staden, Hr. Hudtwalker, er af Hs. Maj. beskikket til Præst i Neuenbrok i Amtet Steinburg. Stedet ligger i Krempermarsken ved Landeveien fra Jtzehoe til Hamborg. Ligeledes er Feldpræsten Hr. Jansen af Hs. Maj. Kongen bleven udnævnt til Præst i Wandsbeck i Amtet Haderslev.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-05-27
Ved en Kongel. Resol, af 7 April d. A. er fastsat, at den 4de §. af Reglementet for Kongens Livcorps restringeres derhen, at blot Second-Lieutenanter i Corpset vælges paa den anførte Maade, hvorimod Ancienneteten bør følges i Henseende til Avancement til de 2de andre Classer, nemlig Premier=Lieutenant og Compagniechefer, naar forresten det Subject, der staaer for Touren, er qvalificeret til Forfremmelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-05-27
Under d. 10 Maji er, igjennem det Danske Cancellie, udfærdiget et Rescript til Geheime-Statsminister og Ridder af Elephanten, Grev Reventlow, Vice=Admiral og Deputeret samt Storkors af Dannebrogen Wleugel, Gen. Major og Deputeret samt Commandeur af Dannebrogen Haxthausen, Etatsraad og Deput. Frelsen, Etatsr. og Deput. samt Ridder af Dannebrogen Cold, Etatsraad og Deput. Birck, samt General=Krigs-Commiss. og Deput. Münch, hvori de befales at sammentræde i en Commission, under Greve af Rewentlows Præsidium, og indsende directe til Hs. Maj. Kongen Forslag om hvad der behøves til Norges Forsyning. Forslaget skal indsendes 14 Dage til 3 Uger fra den Dag, Commissionen har begyndt sine Forhandlinger, og derpaa skal en fast og uforanderlig Plan lægges, som skal følges af alle og udføres i alle dens Grene, under Bestyrelse af en Person eller Commission, som Hs. Maj. nærmere vil bestemme. - J Jndledningen til dette Rescript hedder det, at skjønt de Korn- og Proviantsorter, Medicinal=Varer, Armatur= og Munderingssorter, samt Nødvendighedsartikler, som i den forbigangne Tid ere afsendte fra Dannemark og Hertugdommene, til Norge, have for største Deel afhjulpet dette Riges Trang, saa har Hs. Maj. dog bemærket, at Norges Forsyning endnu kunde været udført med mere Held, hvis denne Forsyning var skeet efter en almindelig Plan, istedet for at flere Autoriteter have paa forskjellige Maader, til forskjellige Tider, dog efter bedste Skjønnende, foranstaltet disse Opsendelser, hvorved Standsning tidt har fundet Sted.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-05-27
J Jsland ere, sidstafvigte Civilaar ægteviede 286 Par, fødte ægte Børn 1410, uægte 134, dødfødte 68, tilsammen 1602. Døde ere 905, altsaa 697 flere Fødte end Døde. Paa Vestmannøe raser en slem Sygdom, Ginklofe (Mundspærre, kaldet, der i de senere Aar har bortrykket næsten alle de Børn, der fødtes, og de fleste i en Alder af 3 til 9 Dage. J de sidste 5 Aar er der paa Vest manne ialt født 54 Børn, af hvilke 40 døde af denne Sygdom. Adskillige mene, at den for en stor Deel foranlediges af en Art Søfugl Procellaria glacialis (paa Jsl. Fyl) som falder der nu i større Mængde end før og spises gjerne af Jndbyggerne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-05-27
Assessor i Kjøbenhavns Politieret, H. Rosenkilde, er beskikket til Assessor i Høiesteret og Asses for i Bergens Stifts Overret N. Engelhardt udnævnt til Assessor i Kjøbenhavns Politieret. Cancell. Secret og Cancellist i det Danske Cancellie N. Aagesen er beskikket til surnumerair Assessor i Landsoverretten samt Hof- og Stadsretten. Assessor i Gen. Oec. og Commerce-Coll. og Dr. Philos. M. C. G. Lehman er udnævnt til surnumerair Committeret i bemeldte Collegium med Stemme og Underskrift.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-05-27
Avancement, Forflyttelse og Afgang ved Vor Landmilitair-Etat.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-05-27
Det har allernaadigst behaget Os at resolvere som følger: Under 23de Maji.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-05-27
Den ved det smaalenske Dragon-Regiment i Oberst-Lieutenants Nummer staaende Oberst Jørgen, v. Michelet udnævne Vi herved til Chef for det Tronhjemske Dragen-Regiment. 2. Second-Lieutenant Georg Nielsen v. Monrad, af den Langelandske Jnfanterie=Bataillon, udnævnes til virkelig Premier=Lieutenant ved samme, og ansættes Wigler. som Second-Lieutenant ved bemeldte Bataillon. 3.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-05-27
Second-Lieutenant Jacob Andreas v. Eeg, af det 1ste jydske Jnfanterie-Regiments 3die Bataillon, meddeles efter Ansøgning, formedelst svageligt Helbred, i Naade Afskeed af Krigstjenesten. 4. Ole Tønder Schjøtz ansættes som Second=Lieutenant ved det fyenske Jnfanterie-Regiments annecterede Batailloner. 5.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-05-30
sal.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-05-30
Dersom man ved Luxus forstaaer alt det, der ikke hører til det Nødvendige, saa er den en naturlig Følge af det menneskelige Kjøns Fremskridt, og for at raisonnere førgerigtigen maa alle Fiender af Luxus antage med Rousseau, at Lyksalighedens og Dydens Stand for Mennesket ikke er den Vildes, men Duran=Outangens Liv. Man føler, at det vilde være urimeligt at betragte de Beqvemmeligheder, alle Mennesker nyde, som et Onde Desuden giver man i Almindelighed kun de Overflødigheder, som et lidet Antal Mennesker kan nyde, Navn af Luxus. J den Forstand, er Luxus en nødvendig Følge af Eiendommen, uden hvilken intet Selskab kan bestaae, og af en stor Ulighed i Formuen, som er en Følge, ikke af Eiendomsretten, men af slette Love. Det er slette Love, som frembringe Luxus, og det er gode Love, som kunne forjage den. Moralisterne burde stile deres Prækener til Lovgiverne, men ikke til Privatfolk; fordi det er efter Tingenes Orden mueligt at et dydigt og oplyst Menneske har Ævne til at give fornuftige Love, og det derimod ikke ligger i den menneskelige Natur at alle Rige i et Land undlade af Dyd, for Penge at forskaffe sig Nydelser af Fornøielser eller Forfængelighed. Til Hædermanden Thygeson. Du stunder bort fra Norges Fielde, Dit Mod ei Faren skrækker – holte Mand, Men tryg Du iler hen til Lodas Strand, Ei ræd for Viingsfærd, og en for Havets Vælde. Hvo standser nu den Kummerfyldtes Taarer, Hvor skal nu mætte Hungers matte Søn, Og hvem skal høste nu den Løn, Som agtes ei af Tidens Daarer? Hvem tæmme Aagerkarlens gridske Hu Med Viisdom hvo skal styre Dagens Orden? Hvor findes vel en Mand i Norden. Som Norges Christian og Du Dog faer i Fred, – ei skal min Klage Forvilde Dag paa Pligtens tunge Vei; Det Kald er Brødres Nød, Den Aand det svigter ej, Thi sølg dets Bud, og vend saa her tilbage. Og Du, Alfader i det Høje, Fra Hudschalf vend Dit Guddoms ØieJeg beder Dig om Held for Asers Søn, For Ham der elsket er som Balder Dig Nordens gamle Æt paakalder, Ol hør vor Bøn. Din Yndling tryg Du gjennem Bølgen lede, Lad Norner om hans Snekke frede, i Skibladners Kraft Du skjænke den! "Og Æger Havets Gud, Du Stormen tæmme, For Bølgens stolte Magt Du dæmme! Thi vild, den gynger Odins Ven." Kom til og snart med fuldendt Daad tilbage, At Du blandt os end mange, mange Dage, Med vanlig Haand maae sprede held og Fred, Og seent naar træt af Møje og af Hæder, Du kaldes hen til Evighedens Glæder At høste Dydens Løn i Gimles Sal, For Seklers Slægt da over Dine Been En taarevædet Bautasteen, Erkjendtligheden reise skal!! Christiansand d. 21 Nov. 1808. na an Jnden- og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-05-30
Jndenlandske Efterretninger. Vore kjekke Søkrigere vedblive bestandig at udmærke sig ved Mod og Tapperhed hver Gang der kun gives Leilighed til at angribe Fienden. En Engelsk Escadre, bestaaende af 7 Linieskibe, 5 Fregatter, Krigsbrigger, 1 Cutter og 4 Canonchalouper *) med omtrent 70 Coffardieskibe under sin Convoi, kom i disse Dage Nord fra ind i det store Belt. Stille Veir og ugunstig Vind nødte den nogle Gange at gaae til Ankers. D. 23 havde 2 Orlogskibe ankret ved Omøe og en Fregat paa 40 Canoner i nogen Afstand derfra. Fregatten blev samme Dags Aften Kl. 11 1/2 angreben.