JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-01-21
Prindsen af Glocester giør meget af at dandse; men dandser dog, efter engelsk Skit og Brug, ikke om Søndagen Holland. Bonapartes Ven og Vaabenbroder i J. talien og Egioten, General Beliard, skal i Nærheden, af Brussel sammentrække en Leir af 12000 Md., som Bonsvarte vil mønstre, imedens han opholder sig der Konsulen tager et meget talrigt Følge og en stærk Division af Konsulargarden med sig til Brussel. Tydskland. J Rottingen og nogle Landsbyer deromkring hersker i denne Tid en slem Sygdom, som allerede har bortrevet mange Mennesker. Der er sendt endeel Læger dertil og Kommunikationen med de andre Byer er spærret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-01-21
J Frankfurt sælges en Ode, til Bonaparte, i Anledning af hans Rædning 3 Gange fra Snigmord. Den er forfattet i det ebraiske, latinske, franske og tyds. Sprog.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-01-21
En Kiøbmand Tyrk i Elberfeld fordrer en Erstatning, hos Rigsdeputationen i Regensburg for en feilslaget Spekulation paa 200000 Livres, for hvilke han havde til handlet sig franske Afsignater og Mandater.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-01-21
Abbed Vogler er for nærværende Tid i Vien.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-01-21
Ved Hamborg kan man nu kiøre over Elven med de største Læs. Den 17 var Frosten der 13 Grader under Frysepunkten.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-01-21
Jndenlandske Efterretninger. Hs. Durchl. Hertugen af Augustenborg er udnævnt til Chef for det store kongelige Bibliothek i Grev Cay Rewentlows Sted.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-01-21
Fra Viborg Bogtrykkerie er nu bekiendtgjort: at de, der ikke efter sendt Regning og gientaget Krav betale Ahvisen for det forløbne Aar, ikke kunne vente sig den lehveret før dette skeer. - Det samme nødsages vel ogsaa andre Avis=Udgivere til at forsøge, da Enhver dog, efter Ordsproget, bør have Noget for Sit, og de desuden give en ganske anseelig Kredit, ved at levere deres Varer et halvt eller heelt Aar forud, som paa en Mængde vist udgjør noget Anseeligt. Det var derfor maaskee ikke saa ubilligt, om alle Aviser bleve betalte prænumerandoman kunde da bedre vogte sig for Tab; ei heller faldt det saa tungt for dem, den ansee annammet Valuta for saa got som ingen Valuta.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-01-21
(Ved Avisens Slutning var Brevposten fra Kiøbenhavn, som skulde kommet i Onsdag, endnu ikke indtruffen.)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-01-21
Spørgsmaal. Naar kan Odense vente den forbedrede Fattigvæsens=Indretning, hvortil for længe siden skal være gjort Forslag, At Fattigkommissionen gierne vilde virke til de nærværende Mang lers Afhielpning, derfor er de Mænds Navne, som beklæde samme, Publikum Borgen. Men, hender det, man venter den approberede Plan, og Gud veed, hvorlænge den kan blive i Vente. Disse Linier skrives i den redeligste Hensigt, om en offentlig Stemme (og af dem haves desværre! kun faa mueligt kunde hidrage til saa vigtig en Sags Fremme. Anmelderen overseer enhver Miskjendelse, thi den er ufortjent; men det saarer hans Hierte paa Menneskehedens Vegne, at see den ene Adspredelse følge den anden i Hælene, Penge flyde strømmeviis for at mætte en Overdaadighedsloge, vi ikke skulde mirunde den flygtige Sydboer, eller ofte maaskee for i Rusen at glemme vore Pligter og Byrder som Ægrefæller, Fædre og Borgere - og det medens de vigtigste Anliggender ligge i Dvale, uden at ændse den lidende Folkeklasses Trang, eller offre den anstne Armod en husvalende Tanke. Det er ikke Almisser her tales Ordet; ved dem opammes de lastværdigste Forbrydelser; ved dem forevises tun Skiændsel og Misgierninger. Ne: Arbeids=Anstalter, hvor enhver Trængende ei allene kunde sysselsættes paa en nyttig Maade; men ogsaa derfor nyde tilstrækkelig Betaling til tarveligt Udkomme, og dernæst Forsergelses i Kilder for de Gamle og Affældige, ydet sagt: men umueligt at iværksættelse, er en Indvending, man baade kjender og venter, og dog er den enten grundtalsk, eller og den lotsindigste Tidsalder ei engang fortjener Efterslægtens skaanende Dom; thi Enhver grive i sin egen Barm, og sige sig selv, hvorfra han fik Bidragene til saa mange Forlystelser, saa mange ufornødne Fornødenheder, og der skulde Jntet findes tilovers for det himmelske Værk, at lykkeliggiøre Mennesker. Vist nok var det Ønskeligt, om fortrinlig bemidlede ved Legaters Bestemmelse vare særdeles betænkte paa Oprettelsen af Stiftelser som ovenmeldte, hvori Fattige, Ung= og Gamle, kunde veiledes til at fortjene Brødet paa en lovlig Maade. Men hvi skal da først det Gode komme efter Døden, Burde man ikke heller virke medens det var Dag, Uden Tvivl ville der findes Mange, som med Glæde tegnede sig for aarlige Bidrag til et Arbeidshuus for Fattige, naar samme fik en fast Indretning, og man derved kunde sikres for al besværlig Omløben af Tiggere. Vinteren er stræng, og Tallet paa de Lidende stort. Kilderne til Deres Fortjenester ere stoppede og dog trænge De til langt flere Fornødenheder end paa andre Aarets Tider. Betragtningen af Disses Nød gav Anledning til det her meddeelte Ønske, maatte det vække Fleere til at interessere sig herfor, torde det maaskee engang blive meere end et Ønske.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-01-21
Ved Talloteriets 721 Trækning i Altona udkom: No. 33, 72, 59 3 46. Sorøe.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-01-21
AVERTISSRMENTS. At min gode retskafne Moder, Magdalene Sussønne Nøragger, født Kallaaget, dede Natten imellem den 17de og 18de d. M., i sit 65de Aar, bekiendtgiøres førgeligst for fraværende Familie og Venner; - Enhver som kiendte denne værdige Kone, til skiønne hvad hendes Bernabte ved hendes Død, men især jeg, som har løt saamegen Tres i hendes blide, vennehulde Omgang; - al skriftlig Bevidnelse frabedes. Sophie Frideriede Høyberg. Odense den 20de Januari 1803, født Nøragger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-01-21
Det har behaget Gud i Mandags at bortkalde min elskede gode Kone, Karen Jversen, 52 Aar, efter 10 Dages Sengeleie; hvilket sørgelige Tab for mig og Børa herved bekiendtgiøres for vores Slegt og Venner. A. Rasmusen, Tdense Slot den 19de Januari 1803, forrige Portuer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-01-21
At det har behaget Forsynet i Gaar Morges Kl. 9, ved Døden at bortkalde min inderlig elskede og uforglemmelige Kone, Virgitte Nicoline fød Brechling i sin Alders 31te Aar, efter 6 Dage forud at være bleven forløst med en lille Datter, og bleven angreben af Meslingerne, der endte hendes Dage til uforglemmelig Sorg for mig med hendes efterladte 7 smaae Børn, avlede i vores lykkelige, men saaledes korte Ægteskab paa 8te Aar; dette skulle jeg herved førgeligst anmelde fraværende Slægt og Venner, overbeviist om Enhvers Deeltagelse, der kan føle ved Tabet af den tierligste Ægtefælle og bedste Moder. Sønderbroppe Præstegaard den 21de Januari 1803. Jørgen Strasberg. Til Sar paa endeel indlødne Forespørgseler tjener, at nogle faa Erpl. Aviser haves komplet fra Aarets Begyndelse fordem, som endnu agte at holde samme. S. Hempel.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-01-21
Torsdagen den 27de Januarii d. A., holdes Kal en Mas gue paa Kommedlehuset, for Selskabets Medlemmer; hvilket herved bekiendtgiøres i Følge Planens 7de Post, for Selskabet udenbyes Medlemmer, hvorved igientages hvad der i vores Avertissement af 6te Decbr. s. A., er anført. Odense den 19de Januari 1803. Directionen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-01-21
Formedelst at Beneral- Forsamlingsdagen sidste Fredag i Maaneden, i denne Maaned indtræffer paa H. K. H. Kronprindsens Fødselsdag, og paa den foregaaende Tirsdag dog hverken er Balle eller Concert=Assemblee berammet, holdes bemeldte Tirsdag Aften den 25de Januarii, ved sædvanlig Tid, General=Forsamlingen for denne Maaned i den Kløfte Klub i Odense, hvorved tillige bliver at varere over adskilligt. L. E. S. Af det menske Liig, og Enke=Soelerers Jnterressentere ere ved Døden afgaaede: den 16de d. M. Nr. 202, 1 Portion, Skrædermester Anders Rasmussens Hustrue, Karen Jversen i Odense, og den 20de næstefter, No. 521 & 522, 2 Portioner, Sognepræsten Hr. J.C. Strevborgs Hustrue, Mad. Blegitte Nicoline Brealing, i Sønderbrobbe. Til den Første er betalt Begravelseshiel25 Rdlr. og til den Sidste betales samme med 50 Rdlr. Odense den 21de Januari 183. Larsen. nore Fecomtoiret giver Anviisning, hvor en meget god Pælaaer at faae til Kiøbs. 2de Braninger 17 Jensens Stræde, hver for sig bestaaende af Stue og Kiøkken med Haugepia 8 kan bekommes i Leie til Beboelse næstkommende Paaske Fløttetid; nærmere Efterretning giver Adressecomtoiret. i hvor Egetømmer paa 6 a 3 Tommers Tykkelse, samt E. geplanker paa 3 Tommers Tykkelse og 5 1/2 Alen lange, i Nær beden af Odense er at erholde, derom giver Adressecomtoiret. Efterretning. Et overmaade stærk saa god som nyt Seletøy til fire Heste, med Brodonger og Hovedlag, altsammen stærk messingbeslagen, og tvende Ditto, hver til 2 Heste til holsteenske Vogne, samt moderne Hovedlag med Trændser og Toppe, saa go som nye til 6 Heste; er for meget billig Priis at faae tilkjøbs under det store Apotok i Odense, sammesteds faaes som sædpanlig fiin engelsk Meel, Perlegryn, Kartofler med meere.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-01-21
En hvid Hovedtop til et Hestetøy, som er fundet paa Ves en imellem Bramstrup og Lyndelse, kan afhentes paa Adressecomtoiret imod dette Avertissements Bekostning og en liden Douceur til Finderen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-01-21
En hvid Galk Griis uden Mærke, er sin Eier frakommen, den eller de der herom kan give Oplysning, vilde behage at henvende dem til mig, som for Aleiligheden giver en passende Douceur. Odense den 21de Januari 1803. A. H. Rippuur.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-01-21
Paa Adressecomtoiret faaes: Efterretning om Tilstanden af den almindelige Enke=Kasse i Kiøbenhavn ved Slutningen af Aaret 1797, samt almindelige Anmærkninger over Forsikrings=Anstalter i Livs= og Døds=Tilfælde i Almindelighed, af J. N. Tetens. 3 Mk. J. C. F. Gutsmuths Anviisning til at dreie, arbeide i Metaller og slibe optiske Glas, med 3 Kobbere. 1 Rd. 4 Mk. Boisens Kateketik. 3 Mk. Rachrichtenans dem Erziebungsinstitut bey Kopenhagen, nedsandern kleinen Aufsatzen, von Christiani. Erstes Stuck 1 Mk.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-01-21
Efterskrevne Skibsvart 7 tilhørende afgangne Skipper Jern Jessens Stervboe i Stige, som er 1/2 Part udi Jagten de Sor Brødre, 26 Commercelæster, beliggende i Odense Fiord, bliver ved een eneste Auction bortsolgt udi Kiøbmand Peder Rasmussens Gaard i Odense, Mandagen den 31te Januarii førstkommende om Formiddagen Kl. 10 Slet, efter de Conditioner, som paa Auctions=Stedet skal vorde bekjendtgjort, og forinden kan bekommes til Eftersyn hos Kiøbmand Peder Rasmussen i Odense. Odense den 17de Januari 1803. J. J. Malins.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-01-21
Efterskrevne Skipvart, tilhørende Sal. Proprietair, Johansens Enke i Kiøbenhavn, nemlig : 1/2 Part udi Galeasen, St. Jørgen, 32 Commercelæster, beliggende i Odense Fiord og føres af Skipper Hans C. Fischer, bliver ved een eneste Auction bortsolgt udi Kiøbmand Peder Rasmussens Gaard i Odense, Mandagen den 24de Januar førstkommende om Formiddagen Kl. 10 Slet, efter de Conditioner, som paa Auctionsstædet skal vorde bekjendtgjorte, og forinden kan bekommes til Eftersyn hos Kiøbmand Peder Rasmussen her i Odense. Odense den 4de Januar 1808. Pens;.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-01-21
Ved det kongelige danske Cancellies Befaling af 24de i forrige Maaned er mig overdraget at tilendebringe det af forrige Stiftamtmand Kammerherre Buchwald foretagne Slitefter afgangne Kiøbmand Jørgen Andersen i Stige; hvilket i Følge Fyenboe Landstings Dom af 25de Martii 1801 paa nye skal foretages; thi er bestemt en Stiftesamling at holdes paa Ravnebera Herreds=Contoir Tirsdagen den 25de denne Maaned Formiddag Kl. 10 Slet, hvor alle Vedkommende ville give Møde. Odense den 8de Januari 1803. J. J. Mylius, Cancellieraad og Landsdommer p. s.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-01-21
En Student, som foruden de Akademiske Videnskaber og saa giver Information paa Klaveret, ønsker sig en Konderier, i Sielland eller Fyen. Nærmere Anviisning giver Adressecomtoiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-01-24
Frankerig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-01-24
Den 9 anlagde den første Konsul Hofsorg paa 12 Dag for sin paa St. Domingo afdøde Svager General Leelere. Det hedder ogsaa at alle Regieringens Embedsmænd skulle bære Sorg i 12 Dage. De fremmede Gesandte bleve og saa tilsagte til Kondolents hvortil de ogsaa indfandt sig den 10de om Eftermiddagen Kl. 2, i den dybeste Sørgedragt, saavelsom de indenlandske Ministre, Medlemmerne af Senatet, Statsraadet, Tribunatet o. s. v. Fra Overkonsulen toge de til Sørgeandients hos Konsulinden, der, omringet af hendes Palaisdamer, ogsaa imod tog dem i den dybeste Sørgedragt. De franske Blade anføre nu omstændelig af Nationaltalenderen det Reglement, hvorefter de forskiellige Sørgedragter skulle bæres, endskiønt den i Paris nu brugelige Statsklædning er overhovedet i sig selv en formelig Sørgedragt. Moniteuren anmelder nu ogsaa Linieskibet Swiftsures Amkomst til Frankerig med Leeleres Liig og hans Enke. Ogsaa GeneralDugaaer den 7de død paa St. Domingo. Leelere maatte dog, om han end havde levet, have besluttet sig til at reise tilbage til Frankerig, for sit svækkede Helbreds Skyld.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-01-24
Sygdommen har i dette Aar anrettet en skrækkelig Ødelæggelse paa St. Domingo og selv de ældste Mennesker forsikre, at de der ikke erindre noget saa usundt Aar som det tilbagelagte. De nyeste i Moniteuren bekiendtgjorte officielle Depescher fra General Boyer til Søeministeren stadfæste de hidtil havte ugunstige Efterretninger og hvoraf man tillige seer, at Negergeneralerne Dessalines, Clervaux og Cristoph, der, som bekiendt havde overgivet sig, atter have slaaet sig til de rebelske Negeres Partie. Disse Negere rykkede frem med et frygteligt Skrig, saasnart de sit Efterretning om Lecieres Død og raabte Til Hævn for Toussaint, hvilket stedse har været deres Løsen ved ethvert Angreb. De franske Tropper vente med stor Længsel paa Forstærkning, uden hvilken det vil bliver dem vanskeligt at giøre vedholdende Modstand, endskiønt deres nærværende Overgeneral, Rechambeau, er en meget duelig Officeer og kiender Landet meget nøie, saasom han har staaet i Tieneste der tilforn. De anseeligste Jndvaanere paa St. Doming have sendt en meget eftertrykkelig Skrivelse til Søeministeren i Paris, hvori de paa det Heftigste forsvare Borhellaa, en af Koloniens rige ste Jndbyggere, der er bleven indviklet i Tonssaints Jnsurrektion og sendt til Frankerig for ogsaa der at dømmes. Til hans Undskyldning anføre de hans forrige ustraffelige Vandel og at han for at undgaae et større Onde, har seet sig nødsaget til at holde med Toussaint.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-01-24
Engelland.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-01-24
Man har nu faaet tilforladelig Efterretning om, at det som forleden anførtes af Journal de Paris, om et Oprør iblant de engelske Matroser i Middelhavet, ikke var ugrundet. Ophavsmændene bemægtigede sig det kongelige Skib Gibraltar paa 48 Kanoner, seilede afsted dermed til de andre der stationerede Skibe og opfordrede Matroserne til at giøre fælleds Sag med sig, hvilket dog ikke skeede, da Ophavsmændene bleve grebne og nogle af dem strax ophængte.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-01-24
Blandede Efterretninger. Frankerig. J nogle nyere Cirkulærer fra den første Konsul bruges nu de forrige Formularer: "Thi byde, Vi og befale o. s. v.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-01-24
Den 94 aarige Marschal af Broglio har skrevet til den første Konsul og bedet om Tilladelse at maatte ende sine Dage i Frankerig, hvilket Bonaparte ogsaa har tilladt ham. Jblant andet skal han ogsaa have skrevet i Brevet, at dersom Ludvig VI havde fulgt hans Raad, saa havde han nu ikke havt nødig at udbede sig denne Naade.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-01-24
Den temmelig stærke Frost og strænge Kulde har ogsaa gjæstet Pariserne, som ikke saa ganske vel kunne finde sig deri. Ved Sisteron, i Nederalpernes Departement, raar den 31 December f. A et saa heftigt Jordskiælv, at Jndvaanerne flygtede udaf Husene. Forleden blev Brigadechef Oscher angrebet af en beklæde, Tyv der holdt ham en Pistol, med dobbelt Løbs paa Brystet, hvorhos han tillige var væbnet med en Dolk, i medens han fra tog ham en Pung med 712 Livres, som han just kom gaaende med fra Nationalskatten.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-01-24
De rigeste Engellændere i Paris giøre Anstalter til et stort Bal, hvorved de ville celeberere den engelske Dronnings Geburtsdag, den 19de Jan., For 3 Billetter betales 10 Louisdører. En saadan enkelt Billet koster altsaa over 16 Rdlr. Det er Huset Carrier, Begard og Komp., som har gjort, den sidstomtalte store Banterot paa 6 til 8 Millioner. Carriet skal af Fortvivlelse have skudt sig for Panden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-01-24
Helvetien. Det hedder nu at General Nen skal vare kaldet tilbage til Frankerig og at han igien skal afløses af General Charpentier men Vished haves ikke desangaaende.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-01-24
En Artikkel i den Schafhauser Avis om en Koureer, der skal overbringe Forestillinger fra det russiske Hof til Bonaparte angaaende Paria, Schweitz og Piemment, giør megen Opsigt i Helvetten.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-01-24
Engelland Karethmager Felton i London har me indført en beqvem Maade at varme Karether og Vogne paa om Vinteren. Varmemaskinerne have ingen Nog og hvad man seer af dem udgjør kun en Zirat. Brændet, man bruger dertil, er ubetydeligt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-01-24
Den lille Stad Warstein, i Hertugdømmer Westphalen, er den sidste Dag i forrige Aar for stor tedelen afbrænde hvorved endeel Mennesker ogsaa bleve et Rov for Luerne J Anledning af den gamle Parkers Dog anføre de engelske Blade hans Udmærkelse i den sidste Krig, Søebtailler og nævne deriblant Juni 1794 og Febr. 1798. Hans Udmærkelse ved Kiøbenhavn 1801 tales der ikke om, men nævnes blot at han derved anførte den engelske Flaade. En Qvæker i London lod forleden 2 Soldater af Garden indstævne, fordi de havde givet ham nogle Bank Jmidlertid forlangte han ikke anden Straf for dem enden Jrettesættelse og den Erindring: at endskiønt de vare Krigsmænd, saa havde de dog ikke Ret til at bryde Freden. Soldaterne fik heller ingen anden Straf.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-01-24
I London er ved dette Aars Begyndelse født endeel nye Journaler og Ugeblade. Om de ville blive vedligeholdte, eller og døe i Føddelen, vil Tiden vise.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-01-24
Da den bataviske Ambassadeur Schimmelpennink fore den gik igiennem en af Londons Gader samledes en stor Mængde Mennesker pludselig omkring ham og begabede ham med en umættelig Nyggierrighed. Han var ikkensædvanligt kiædt og kunde derfor ikke begribe Anledningen til dette nysgierrige Optog. For at undgaae Forfølgelsen flygtede han i en Finere, som just kiørte forbi og erfarede med Forundring, da han var kommen hiem, at det London var usædvanligt at gaae ud om Formiddagen med en trekanter Hat og at en saadan sædvanlighed var no til i en Hast at samle Londons nysgierrige Pøbel. I Lønden finder man nu stor Smag i Selskabetheatre. Den kelserlige Ambassadeur Starhemberg har nu ogsaa ladet et lille Theater bygge og spiller selv, saavelsom hans hele Familie, nogle smaae franske Stykker for en udsøgt Sirkel af Standsperson. Pittent=Sekrabet friller ligeledes franske Stykker i London og paastaaer at de franske Sproglærere burde betalden god Stat, samt et det er uartigt at en Datter lærer og løser et Sprog, som hendes Fader ikke forstaaer. Morning Chronie holder dette for overdrevent, endskiønt den rigtig udholder det for farligt, at giøre det franske Sprog almindeltet. J denne Anledning siger Moniteuren, at den engelser gader behøver kun at lære det Franske selv, da han saa kunde vide hvad hans Datter læser.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-01-24
Den engelske Læge Scott har nu ogsaa indført Kockovrerne i Grækenland, hvor de har fundet et saadant Ol fald at Athenienserne selv indkulere sig der med Preussen. Sidste Aar døde 10, Menneskeer i Berlin af de naturlige Kopper. Da adseforgerværende Tid atter herske der i Egnen, saa han det medteinske Konglanopfordret Jndvaanerne til fornyet Tærn imod de naturkge Kopper med Kolopperne. Jenlien. J Ansioning af Julefesten skrev alle Kardingerne til den sørger Konsul, der var skrevet dem til igien og forsikret, at han paa det Efterlyttengste vil beskytte Kirkestilen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-01-24
Holland. Statsdirektoriet har overgivet det lovgivende Forpaa Pan imod Bøger 3 Eftertryk. Efter Saunne meddeles herefter intet Privilegium paa at trykte Søger; men derimod forbydes og afstraffes al Eftertryk, saavel af Originaler som af Oversætteter.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-01-24
Tydskland. Ved Hamborg er Jsen nu saa stærk, at man kiører over Elden med 3 Heste. Endog høit op i Indskab ere de større Floder ganke tillagte med JisMan beklager der, saavelsom andre Steder, et Jorden, sattes et velgiørende Snecteppe denne skarpe Kulde.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-01-24
Rusland. Den stærteste Kulde, men i Vinter har havt i Petersborg, skal have været 22 Grader.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-01-24
J Rusland er i sidste Aar født 1 Million 179476 Personer og det mod kuns død 76271, saa at dette Rige i cet Aar har faaet en Tilvæxt i Folkemængde af næsten en halv Million Mennesker. Jblant de Døde opnaaede 258 en Alder at 91 Aar, og ligeledes adskillige store Antal af andre Personer en stigende Alder lige til 100 og derfra i geledes til 130 Aar, hvilken sidste Alder endog 4 Personer oplevede.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-01-24
Odense den 24 Jan. Ved Avisens Slutning sattes nu begge Kiøbenhavns Poste fra i Onsdags og i Gaar. Formedelst Modvind, Storm og udt i Veir samt Ilsgang kunde baade Søndags og Torsdags dreprosten herfra, samt forrige Agerstførst afgaae i verdags Morges Kl. 7 i Jisbaade fra Knudshoved, gangen hvedet at de allerede kunde være i Korsøer Kl. 5 og. Af nen. Reltvar. Fra Nyborg. Jngen siden den 14de Sannert, ind i den 22de Ditto, de de 2de sidste Hamborger Brersætte afatt, samt samme agende Par fra i Sandags med Jndvaade, dermed: Jfr. Jansen, og Dahl, Klædeland larlaf, J. Jasper, Koureer Hegen, Kommer, 2 Mersberg, Kadet Elberg, J. Heisselder, Kapitalerien, Grog Schaar, de øvrige bleve tildage i Nyborg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-01-24
Indsendt. Ved Frue Provstinde Drevers Hvilested, sen 21de Januari 1803. Her hviler Støvet af en ædel Danneqvinde! hvori den hele Værd af dette store Navn, kan le, han ende bort, er bør hans Taare rinde vel dette Smertelige Savn. - sit lindes Prydelse og Lykke, kun denne Gang dets Sorg, hun gik til Herrens Freden Graad, som Dyd kan blues ved, raahellige det Hvilested. som vare Kjerligheds og Venskabs Taare smykke. Herslumter trygt men kolet det varme Moderhjerte indviet hendes Børn det var i Fryd og Smerte: sit billede, sit Værk hun saae i deres Dyd, sit beste Held i deres Fryl; hun vangede for dem : i Herrens Fred hun sover o græder c. - thi vist selv Gravens Sövn er 36de i Godheds Varetet, der erig vaager over ethvert sit Bern i Liv og Död.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-01-24
Her gjemmer Jordens Skjöd en kjerlig Ægtemage af Cud velsignet er den Mand, som af hans laan i saa tro Veninde kan modtage i Livets torne trödte Land! O Aend, naar vel det Savn dit Hjertes Saar da bløder truk, sert at Gul an vandter fran. og ved hans laand forvist en moder, din Fryd igjen i Lysets Hjem.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-01-24
En Hustroe, Moder, Danneqvinde er gaaet in til Hertens Fred. og alle Godes Tarrer rind ved Dyds og Femheds Hvilested. O vis er Glæden i Guds Rige, og kort er Livets Prøvestund. gak lettens Vei, og du skal stige. til Fredens hjem begrædt som hun. Jens Smidt.