JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1786-03-01
Fremdeles skulle efterfølgende nyde Befrielse for Bompenges Erleggelse, nemlig: a) De, som giøre Fadebords og andre Kongereiser, samt frie Reiser til Kongelig Tieneste efter medhavende Passer eller Vedkommendes Attester, saavel paa Reisen selv, som paa Reisen fra deres Hiem til Møde. stædet, samt paa Hiemreisen efter gjort Befordring; saa og de, som reise med Kongeligt Skatte eller Landgilde=Korn, saavel paa Hiem, som paa Henreisen. b) Veibetiente, som, uden at have frie Befordring, passere til Hest eller Vogns; samt Vogne med Vei materialier paa Hen= og Hiemreiser, og alle, som til noget Veiarbeide skulle møde eller komme derfra tilbage. Amtsdetiente og andre Embedsmænd, samt deres Folk, inden deres Embeds District, saasom: Stiftamtmænd, inden deres Stifts Grændser. Amtmænd og Amtsforvaltere, inden deres Amters Grændser. Regimentsskrivere, inden deres Districters GrændDe af Øvrigheden beskikkede Jordemødre.
Berlingske Tidende, 1786-03-01
Provster, samt Herreds= og Birkefogder og Skrivere, inden Herredets eller Birkets GrændPræster og Degne, eller andre Kirke=Betiente, inden deres Sogns Grændser. Proprietairer, Forpagtere eller Forvaltere, inden de samlede Sodsers Grændser, som de eie, bruge eller forestaae.
Berlingske Tidende, 1786-03-01
Den et Amt, efter næstforegaaende Post, tilfaldende Andeel af Bomforpagtnings=Afgiften skal, saalænge den nye Landevei igiennem samme er under Arbeide, anvendes, saavidt den kan strække, til dermed at lønne de ved Broers og Steenkisters Bygning for Amtets Regning antagende faste Haandlangere, og til at lønne faste Folk til Gruus=Sigt ning, ligeledes for Amtets Regning, og hvad derefter overskyder, skal, ligesom herefter naar Veien er færdig, det fulde Beløb af Amtets Andeel, af General Vei=Commissionen besørges betalt udi vedkommende Amtstue, og af Amtmanden foranstaltes anvendt til Betalingen af Delinqvent Omkostninger og andre deslige Udgifter, som ellers af ham skulle reparteres paa det contribuerende Hartkorn, paa det samme saaledes kan komme Amtet tilgode, ligesom og Amtmanden, Ca for saavidt Beløbet maatte overstige saadanne reparterede Udgifter, skal, naar Summen er saa stor, at en Repartition paa Hartkornet kan finde Sted inddeele den paa Hartkornet, og forvisse sig om, at Amtsforvalteren afskriver enhver den ham efter sit Hartkorn tilkommende Summa udi det løbende Aars April=Qvartals Skatter; men skulde Summen dertil være for ubetydelig, bør den i Amtstuen forblive som en Beholdning til næste Aar; og paa det Amtet for disse Penges bestemte Anvendelse kan have fuldkommen Betryggelse, skal Amtsforvalteren udi sine aarlige Regnskaber tage dem til Jndtægt inden Linien, og legitimere Udgiften med Amtmandens Repartitioner og Attester. Den en Kiøbstad tilfaldende Andeel skal, saalænge endnu paa dens Veipart arbeides, anvendes til de derpaa medgaaende Bekostninger; men naar Veien er færdig, skal det, som maatte overstige Vedligeholdelsens virkelige Bekostning, anvendes til efterhaanden at afdrage den Gield, som formedelst Veiens Anlæg maatte være paadraget; og, naar saadan Gield engang er betalt, skal det anvendes til anden Byens Nytte. Til den Ende skal Beløbet, som General=Vei=Commissionen besørger Byen ved hvert Aars Udgang anviist, beregnes til Jndtægt i Byens aarlige occonomiske Regnskab, og behørig Rigtighed derfor aflegges.
Berlingske Tidende, 1786-03-01
Den 17de Februarii er Student Christian Warming beskikket at være Sognepræst for Egtved og Østed Menigheder i Riber Stift; Residerende Capellan Hr. Hartvig Jrgens ligesaa at være Sognepræst for Wangs Præstegield udi Walders i Aggershuus Stift, og Student Emmich Hierm igjen beskikket til residerende Capellan for Hoffs Præstegield i samme Stift. Samme Dag er Studiosus Poul Schnitler confirmeret at være Capellan pro Persona til NordrehougsPræstegield udi Aggershuus Stift.
Berlingske Tidende, 1786-03-01
Den 24de Februarii er Student Jørgen Nicolay Krag, balle confirmeret at være Sognepræst for Wistofte Menighed, i Aarhuus Stift; Sognepræst Hr. Hans Phillig Plesner beskikket til Sognepræst for Fruering og Witved Menigheder, i samme Stift, og Student Hans Muller igien beskikket til Sognepræst for Woer og Estruplunds Menigheder i bemeldte Aarhuus Stift.
Berlingske Tidende, 1786-03-01
Den 3die Martii er Sognepræst Hr. Ole Meyer beskikke at være Sognepræst til Rødøens Pastorat i Nordlandene; Professorerne Doct. Med. Friderich Ludvig Bang og Aren Nicolai Aasheim beskikket at være Medlemmer i Collegio Medico. Samme Dag har Hs. Majestæt allernaadigst beskikket Rector Adolph Rudolph von Buncken i Wilster til Rector ved Stadskolen i Hadersleb.
Berlingske Tidende, 1786-03-01
Den 7de Martii er Studiosus Peter Severin Due allernaadigst beskikket til Copiist i det Jslandske Contoir ved Rentekammeret.
Berlingske Tidende, 1786-03-01
Den 10de Martii er Legationsraad Johan Friderich, Schiffman beskikket at være tredie Deputeret udi BergværksDirectorio; Niels Schiellerup forundt Bevilling at være Procurator ved Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret, samt i Danmark og Norge. Samme Dag er Birkedommer Anders Frørup confirmeret at være Birkedommer ved Cronborg, Gevæhr=Fabriqve eller saa kaldet Hellebechs Birk, Capellan Hr. Johan Daniel Wandeler Debbert beskikket at være Sognepræst for Fowling og Holsted Menigheder i Riber Stift.
Berlingske Tidende, 1786-03-01
Den 17de Martii er Capellan Hr. Christian Kuhlman beskikket at være Sognepræst for Selde og Aasted Menigheder i Wiborg Stift; Studiosus Johan Henrich Petersen ligesaa at være residerende Capellan til Nørre Sogns Menighed i Wiborg; Kammer=Assessor Hans Both Geelmuyden Gyldenkrantz beskikket at være vice Raadmand i Bergen; Ober Krigs-Commissair Carl Wilhelm Claesen at være General Veimester i Aggershuus Stift; Lieutenant Christopher Johannes Hammer at være General=Veimester i Christiansands Stift; Candidatus Theologi Bendix Meyer confirmeret til Pastor i Osterhever i Landskabet Eiderstedt; samme Dag har Hs. Majestæt ligeledes beskikket Doctor Medicinæ Georg, Heinrich Burchardi til Physicus i Staden Sønderborg, samt Amterne Sønderborg og Norborg, Øen Arroe undtagen; Justitsraad Heinrich Ernst Stahl i Kiel og Ritmester Adam Christopher von Stuve til Etatsraader.
Berlingske Tidende, 1786-03-01
Den 21de Martii er Candidatus Juris Ludvig Friderich, Theodor Trendelenburg i Kiel allernaadigst beskikket til Underrets=Advocat i Hertugdømmerne.
Berlingske Tidende, 1786-03-01
Den 22de Martii har Hs. Majestæt allernaadigst udnævnt Kiøbmand Johan Peter Butty til virkelig Consul i Kønigsberg og dertil hørende Preussiske Havne. Den 24de Martii er den deputerte Borger Hans Christian Outzen i Tøndern confirmeret til Raadmand sammestæds.
Berlingske Tidende, 1786-03-01
Fra den 25de Februarii til den 1ste April d. A. ere heri Staden copulerte 57 Par, fødte Drenge 140, Piger 161. tilsammen 301; døde Mænd 128, Qvinder 117, Drenge 76, Piger 67, tilsammen 388; ere altsaa 87 flere døde end fødte. De Døde ere bortrykte af følgende Svagheder, Alderdom 29, Barselseng 6, Beenbrud 1, Blodstyrtning 1, Brystsyge 34, Colica 1, Druknet 1, Dødfød 3, Feber 4, Flod 1, Forkiølelse 11, Forraadnelses=Feber 36, Frisler 1. Galde=Feber 2, Gicht 6, Hals=Syge 2, Hastig Død 4, Hidsig Feber 8, Hovedpine 2, Hævelse 1, Jnflammation 4, Kighoste 3, Koldbrand 1, Kopper 23, Krampe 2, Langvarig Syge 4, Nærvesyge 2, Obstruction 1, Orme Feber 1, Pleuris 1, Skiørbug 2, Slag 67, Sprinkler 1, Steen 1, Svindsot 8, Trødske 2, Tænder 4, Tærende Syge 49, Uangivne Svagheder 52, Ulykkelig Hændelse 1, Vattersot 5.
Berlingske Tidende, 1786-03-01
Udi det Kongelige Frederichs Hospital ere fra den 26de Februarii til den 1ste April d. A. af Patienter indkomne 173, udgaaet 150, døde 21; af Barselqvinder indkomne 82, udgaaet 97, døde 3, af Børn fødte 88. - Jblandt de Jndkomne vare formedelst ulykkelig Hændelse: En Arbeidsmand slaget af en stor Pakke Hamp, som faldt paa ham; en Pige faldet og brækket en Arm, en Lærling forbrændt i Ansigtet med heedt Sukker; en Bonde slaget af en Loft=Vinde, som fik Magt at løbe ned med nogle Sakke Korn; han døde strax efterat han var ankommen hertil af det bekomne Slag over Maven; en Mand nedfaldet fra en Tagrende og forslaaet over Lænden; en Arbeidsmand faldet ned fra en Loftsluge og forslaaet sig; en Pige faldet og forvreet en Fod i Ankelen; en fattig Enke faldet og brækket en Arm, en Mand ligeledes brækket det lille Been ved Ankelen.
Berlingske Tidende, 1786-03-01
Fortsættelse af det Wienske Hoffes Besvarelse paa den Kongelige Preussiske Erklæring &c. (See disse Tidender for Januarii Maaned d. A. S. 15.)
Berlingske Tidende, 1786-03-01
Hs. Kongel. Majestæt har fundet de Durchl. Churfyrster af Sachsen og Brunsvig Lüneborg af samme Tanker, og derfore med samme sluttet og undertegnet en Unions=Tractat, som ikke er offensiv imod nogen, og paa ingen Maade fornærmer Hs. Rommersk Reiserl. Majestæts Værdighed, Rettigheder og Prærogativer, men har allene det lovmæssige Rigs=Systems Haandhævelse og de nysbemeldte Gienstande til Hensigt, og derfore hverken kan foruroelige eller fornærme det Wienske Hof, naar dette har de samme Hensig, ter og den samme Tilbøielighed for Rigs=Systemmets Vedligeholdelse, som man af Rigs Overhovedets ædelmodige Tænkemaade og Kiærlighed til Retfærdighed, maae vente, og virkelig ogsaa venter.
Berlingske Tidende, 1786-03-01
Hensigten af den undertegnede, saa kaldte UnionsTractat skal bestaae deri, at sætte sig imod ethvert egenmægtigt, ulovligt og imod Rigsystemmet stridende, Foretagende. Nu har man allerede tydelig beviist, at det gjorte Forslag om den Bayerske Borttudskning i ingen Henseende og paa ingen Maade er eller kan være et egenmægtigt, ulovligt eller mod Rigsystemet stridende Foretagende. Bemelte Hensigt skal fremdeles være henvendt paa, at haandhæve enhver af Rigets Medlemmer i en fri og roelig Nydelse af deres Rettigheder, Lande og Besiddelser.
Berlingske Tidende, 1786-03-01
Nu har man ligeledes soleklart beviist, at efter alle Love efter den ordlydende Jndhold af den 18 Artikel i den af Keiseren og det samtlige Rige bekræftede Badenske Fred, og efter det Berlinske Hoffes offentlig antagne og fremsatte egne Grundsætninger tilkommer Huset Pfalzbayern den ustridige Ret, at omtudske sine Lande naar og til hvem det vil, at ogsaa denne samme Ret uimodsigelig tilkommer Huset Østerrige saavel som alle andre Rigs=Stænder, og at uagtet alt dette blive dog begge Husene berøvede denne Ret just ved hin Association, hvis Hensigt ikke skulde være anden, end at haandhæve alle og enhver af Rigets Lemmer i en frie og roelig Nydelse af deres Rettigheder. Hvorledes kan man altsaa paastaae, at denne Association paa ingen Maade fornærmer Hs. Keiserl. Majestæts Værdighed, Rettigheder og Fortrin, da man just ved samme vil skille Rigs=Overhovedet ved en Ret, som tilkommer enhver enkelt af Rigstænderne fra den første til den sidste, Hvorledes kan man paastaae, at Unions=Tractaten ikke er offensiv imod nogen, da dog den Kongel. Preussiske Erklærings hele Jndhold aabenbar viser, at bemeldte Tractat just er stilet imod Hs. Keiserl. Majestæt? Hvorledes kan man paastaae, at denne Association ikke kan geraade det Wienske Hof til Fornærmelse, imedens at man til tænker dette Hof egenmægtige, Lov og Rigsforsatningsstridige Foretagender, og paa Grund af disse Formodninger tager Anledning til den hele saa kaldte Unions=Tractat? Vel lader man paa disse Formodninger følge den Forsikring, at man af Rigs=Over hovedets ædelmodige Tænkemaade og Kierlighed til Retfærdighed maae vente, samt ogsaa virkelig venter de samme Hensigter og den samme Tilbøielighed for Rigsystemets Vedligeholdelse; men enten har man virkelig og i Sandhed denne Mening om Hs. Keiserlige Majestæt eller man har den ikke. Har man den, saa er den hele Unions Tractat uden Aarsag, uden Anledning, uden Hensigt. Har man den ikke, saa indskrænke man sig ikke til blotte ubestemte Beskyldninger for egenmægtige Lov= og Rigsforfatningsstridige Foretagender. Man benævne disse Foretagender, man bevise dem.
Berlingske Tidende, 1786-03-01
Hs. Majestæt har derfor ikke uden inderlig Følelse og Forundring kunne erfare, at det Wienske Hof i sine og til alle Rigets og de øvrige Europæiske Hoffer afgivne Erklæringer gaae løs paa denne Forening, og stræbe at afskildre samme med forhadte Farver. Hs Majestæt troer, aldrig at have givet Anledning til en saadan Fremgangsmaade, men meget meere at have fortient, at man fra den rette Synspunkt betragtede det aabne, patriotiske og uegennyttige Forhold, som Han baade for og efter Teschner Freden har lagttaget i alt, hvad som angik Bayern og Huset Pfalz. Hs. Kongel Majestæt vil ikke efterligne den Tone, som hersker i disse De Declarationer. Han vil vogte sig for at bringe Contra Beskyldninger paa Bane, men allene lade sig nøie med at beraabe sig paa Chur= og Rigsfyrsternes Vidnesbyrd som kunne bekræfte, at allene Utilladeligheden og Farligheden ved en Omtudskning af Bayern er bleven dem forestillet uden at fremsætte Exempler eller Beskyldninger, og at man har foreslaaet en rigsforfatningsmæssig Tractat, som man kan lægge den hele Verden for Øine.
Berlingske Tidende, 1786-03-01
Hvad man har udspredet og foregivet om Hs. Keiserl. Majestæts rigsforfatningsstridige Hensigter ere notoriske Handlinger; med hvilke Grunde og med hvad Ret man har forestillet Omtudskningen af Bayern som utilladelig og farlig, tiener den hele nærværende Erklæring til Beviis paa. Naar det Keiserl. Kongel. Hof imodsiger de svære Beskyldninger, som ere lagte det til Last, og lægger for Dagen, at de ere uden Grund, saa kan den hele upartiske Verden ligesaalidet misbillige saadant, som den i det Modsatte kan billige, at Hs. Keiserl. Majestæt paabyrdes af det Berlinske Hof egennyttige, love og rigsfatningsstridige Hensigter, og bliver saavel i Tydskland som ved alle andre Europæiske Hoffer ei allene ved mundtlige Udspredelser, men endog ved høitidelige Declarationer selv, paabyrdet samme. Af foranførte fremlyser i øvrigt af sig selv, at et Unions=Forbund, hvis Anledning, Hensigt og Formaal er af den Beskaffenhed, som hidindtil er bleven viist, kan hverken være en Rigsforfatningsmæssig Trac at, eller med alle sine hemmelige Artikler fremviselig. For ikke at lade nogen Tvivl tilbage om sine Hensigters Reenhed og sine Foranstaltningers billighed, har Hs. Majestæt ladet intet være sig meere magtpaaliggende, end at give Hs. Keiserl. Majestæt Efterretning om den sluttede Associations=Tractat og de tvingende Aarsager, som have bevæget de contraherrende Parter hertil. Man overveie med upartisk Retsindighed alt, hvad hidindtil er bleven viist, og dømme saa om sammes høie og rene Hensigter, billige Forhold og tvingende Bevægaarsager!
Berlingske Tidende, 1786-03-01
Kongen smigrer sig med, at Hs. Reiserl. Majestæt vil efter Sin Jndsigt, billighed og Retsindighed, selv erkiende det Uskadelige og Lovmæssige i denne Forening, ikke nægte samme sit bifald, forkaste alle prange Fortolkninger over samme, og meget meere selv ved Sine vise Raad og Midler medvirke til at tilintetgiøre. ethvert Anlæg til en Omindskning af Bayern, af hvad Beskaffenhed den endog maatte være, da samme er alt for afvigende fra Tractaterne og det Phalziske Huses sande Fordele, og alt for farlig for Tydsklands Sikkerhed, end at den nogensinde kunde tillades afd Magter, som den med heele Europas Rolighed saa væsentlig forbundne Vedligeholdelse af Ligevægten i det Tydske Rige og dets Forfatning ligger paa Hiertet.
Berlingske Tidende, 1786-03-01
Slutningen af denne Erklæring til samtlige Rigstænder, og andre Europæiske Hoffer er fornemmeligen bestemt for Hs Keiserl. Majestæts 2de Allierte og dernæst og for de Garanderende ved Teschner=Freden.
Berlingske Tidende, 1786-03-01
Hvad Hs. Allerchristeligste Majestæt i denne Sag, angaaer, saa tvivler det Keiserl. Kongel. Hof ingenlunde paa, at jo Høistsamme, efter sin vidt bekiendte Retsindighed og nøiagtigste Haandhævelse af Tractaterne, vil finde den her til Ham stillede Ansøgning meget opbyggelig, for saavidt den umiddelbar strider imod Sammes ved de høitideligste Fredsslutninger paaliggende Forbindtligheder.
Berlingske Tidende, 1786-03-01
Hvorledes selvsamme Ansøgning af Hs. Russisk Keiserl. Majestæt vil blive bedømt og optaget, det gives noksom forud tilkiende saavel ved de til alle Russisk-Keiserl. Gesandtere udfærdigede Circulairordrer. som ved det Svar, der allerede i Februarii Maaned blev givet det Berlinske Hof.
Berlingske Tidende, 1786-03-01
Hvad de øvrige samtlige Rigstænder og alle andre Europæiske Hoffer angaaer, saa henstiller man den hele foreliggende Gienstand til deres egen upartiske og billige Overveielse, og troer, med fuldkommen Vished at kunne beraabe sig paa disse givne Oplysninger, som paa ligesaa mange overtydende Beviser. At der i Braunau hverken var eller kunde være noget Spørsmaal om Beviserne for Tileller Utilladeligheden af Hertugdømmet Bayerns Omtudskning: At Frasigelsen fra denne Side af alle Fordringer, paa Bayern har ikke engang den længst fraværende Sammenhæng med et venskabeligt Forslag om en paa begge Sider frivillig og vilkorlig Omtudskning.
Berlingske Tidende, 1786-03-01
At et absolut Forbud mod alle Slags Afhændigelser er ingenlunde bleven fastsat ved de Pfalziske Familie=Forbund, og er endog den ordlydende Jndhold af bemeldte Famile-Forbund imodsigende.
Berlingske Tidende, 1786-03-01
At det efter det Berlinske Hofs egne Grundsætninger maae staae enhver Rigstand frit for, at holde sine Familie-Forbund i Kraft, eller efter sine Medlemmers fælleds Godtbefindende at forandre dem. At denne Rettighed kan, efter bemeldte Hoffes egne Grundsætninger, paa ingen Maade blive indskrænket ved nogen fremmed Bekræftelse paa saadanne Familie Forbund. At Huset Bayern i Særdeleshed er ved den Baden. ske Freds 18 Artikel bleven inddrømmet den Ret, at kunne kunne foretage sig hvilken Omtudskning det end maatte være med alle sine Lande eller med en Deel af samme.
Berlingske Tidende, 1786-03-01
At den om kort eller lang Tiid iværksattende Omtudskning af de Bayerske Lande er ved Keiserens og det samtlige Riges eenstemmige og høitidelige Ratification paa den Badenske Fred bleven for i Veien antaget og bekræftet. At altsaa hverken den virkelige Jverksættelse af denne Omtudskning, og endnu mindre et blot venskabeligt Forslag til samme, er et egenmægtigt, Lov og Rigsforfatningsstridigt Foretagende. At den saa kaldte Unionstractat paa saadan Maade. fremviser sig som et Verk, der efter sin hele foreliggende Anledning, Hensigt og Bestemmelse er aabenbar stridende imod Rigets Grundforfatning, den Westphalske Fred og de Keiserl. Valg=Capitulationer, samt er umiddelbar offensiv imod Hs. Keiserlige Majestæt og Churhuset Pfalz, da den i Grunden ikke sigter til mere eller mindre, end i Fald Husene Østerrige og Pfalom kort eller lang Tiid skulle blive enige om nogen Omtudskning af deres Besiddelser, da med bevæbnet Haand at afholde dem derfra, og følgelig at hindre dem i Udøvelsen af den Ret og Raadighed, som de ei allene have tilfælleds med alle andre Rigstænder, men hvorfor de endog i Særdeleshed have Keiserens og det samtlige Riges eventuelle Bekræftelse for sig, og det paa en voldsom Maade, som er stridende imod alle Rigslove og besynderlig mod Executions=Anordningen af Aaret 1673, hvilken fastsætter som en stedsevarende og uforanderlig Rettesnor: "at ingen Stand maae, for nogen Aarsags Skyld, af hvad Navn det være maatte, og under hvad Paaskud det end skede, hemAmelig eller offentlig, hverken for sig selv eller ved anAdre paa sine Vegne, ved nogen Handling forulempe den anden, fornærme eller bedrøve samme, ei heller Poprette eller giøre nogen Conspiration eller utilladeligt Forbund imod samme, ei heller tage Deel deri. Efterat forestaaende Oplysninger allerede vare forfattede, er der i de offentlige Tidender udkommet en Kongel. Preussisk Declaration under Tittel: Erklæring over de Aarsager, som have bevæget Hs. Majestæt Kongen af Preussen til at foreslaae Sine høie Medstænder i det Tydske Rige, og med nogle af samme at slutte en Association til Rigsystemets Vedligeholdelse.
Berlingske Tidende, 1786-03-01
J det Væsentlige stemmer denne Erklæring fuldkommen overeens med det, som hidindtil er bleven anført, og fra Sted til andet oplyst. Den er kun noget vidtløftigere; dog ingenlunde ihenseende til nye Grunde, men ene og allene ihenseende til flere forbitringsfulde Udfald imod det Keiserl. Kongel. Hof. Man giver disse Udfald den Ære, som de fortiene, og overseer dem med Ligegyldighed.
Berlingske Tidende, 1786-03-01
Hvad som imidlertid ikke kan blive uberørt i bemeldte Kongel. Preussiske Erklæring, angaaer følgende Foregivender: Man havde gjort Hertugen af Zeybrücken den truende Erklæring, at Omtudskningen skulde endog imod hans Villie blive fuldbyrdet. Man havde ikke givet ham mere, end 8 Dage til Betænkningstid. Han havde fra dette Øieblik af ansøgt Hs. Kongel. Preussiske Majestæt og Hielp og Bistand imod en for ham saa skadelig Hensigt hos det Keiserl. Kongel. Hof.
Berlingske Tidende, 1786-03-01
Dersom den Russisk Keiserl. Minister, Hr. Grev von Romanzow, virkelig havde gjort den foregivne truende Erklæring, saa maatte han være beordret dertil, og saa snart den var gjort, af ham være bleven indberettet. Men nu findes der hverken i hans Beretninger desangaaende mindste Spor dertil, ei heller kunde noget i Verden have været mere stridende imod den ham paalagte Forretning, end just denne Trudsel. Hvorledes er det altsaa mueligt at formode, at en Minister, af Hr. Grev von Romanzows Jndsigt, Klogskab, Retskaffenhed og andre bekiendte personlige gode Egenskaber, kunde handle saa Jnstructionsstridig, at han reent ud skulde have erklæret den, hvis Samtykke han var beordret at søge paa en venskabelig Maade, at man aldeles ikke behøvede hans Jndvilligelse. Ligesaa ugrundet er den Bebreidelse, at man ikke havde givet Hertugen længere Betænkningstid, end 8 Dage. Denne 8 Dages Frist er af ham selv bleven bestemt, og Grev Romanzow givet den Beskeed, at man efter saadan Tids Forløb vilde lade ham et skriftligt Svar tilstille.
Berlingske Tidende, 1786-03-01
Herved fortiener endnu den væsentlige Omstændighed fornemmelig at mærkes, at Hr. Grev von Romanzow i den hele Betænkningstiid ikke engang var nærværende ved Hertugens Hof, men opholdte sig i Frankfurt, hvor han ganske roelig ventede paa det belovede Svar, som han og virkelig fik, og har siden ikke meere seet Hertugen. Alt dette beviser dog haandgribelig endog den physiske Umuelighed af noget tvingende, overraskende eller truende personligt Forhold fra bemelte Hr. Ministerens Side imod Hertugen af Zeybrücken. Om Hertugen for Resten har strax ansøgt Hs. Kongel. Preussiske Majestæt og Hielp og Bistand, det lader man staae ved sit Værd. Men hvori de egent De til Forsendelse med Posten allene prilige Bevæggrunde til denne Ansøgning, og sammes tvingende Aarsager kan have bestaaet, det maae falde enhver saa meget ubegribeligere, jo tydeligere det af alt det hidindtil anførte sees, at det i den hele Sag, for enten at iverksætte den, eller og, som virkelig en skeet, at lade den aldeles fare, ikke kom an paa andet, end paa et af Hertugens uindskrænkede Godtbefindende hængende Ja eller Nei.
Berlingske Tidende, 1786-03-01
AVERTISSEMENTS. Følgende Bøger har jeg Undertegnede tilkiøbt mig efter min 2) sal. Moder, afg. Mad. Godiche, med Forlags=Rettighed, som findes til Kiøbs i det Berlingske Contoir i Pilestrædet for hossatte Priser: Kong Christian den III. Historie 1ste og 2den Deel, samt Supplementet til samme, paa Trykp. for 5 Rdlr. 5 Mk. 8 Sk. Skriv Papiir 7 Rdlr. 4 Mk. Møllers Huus=Postill 7 Mk. Collegium Pastorale 1 Rdlr. Udvaldes Krone 2 Mk. 4 s. Statii aandelige Skatkammer 2 Mk. 8 s. til Kiøbh. Maanedl. Stats=Tider &c. Borchs bibelske Synge=Chor 1 Mk. 8 s. Michael Saxens gudelige Spørsmaals Bog eller Præste=Pine 1 Mk. 4 s. And. Hoffs Laas for Munden og Tømme paa Tungen 1 Mk. 2 s. Dorthe Engelbrets Datters Sielens Sangoffer 1 Mk. 4 s.D. Johan Lassen bibelske Kierne 1 Mk. 4 s. Peder Daffes Catechismi=Sange 14 s. Peder Dasses Epistel= og Evangeli=Sange 14 s.
Berlingske Tidende, 1786-03-01
Kiøbenhavns Jldebrands aarlige Erindring 4 s.