Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1846-11-04
J Flyveposten læses følgende Nekrolog over Digteren Carl Bagger: "At Kunstnere og Digtere sjeldent finde den Anerkjendelse og Opmuntring, de fortjene, før Gravens Grønsvær alt forlængst dækker de Rester, der høre Jorden til, er en Sandhed, som alle Landes Literatur- og Kunsthistorier kun altfor meget bekræfte. Ogsaa hos os haves mere end eet Exempel paa, at et Liv, der er viet til Muserne, ikke maa søge eller kan vente at finde Tilfredsstillelse indenfor den snevre Kreds, det hernede er knyttet til, og at en Digters Værker først ret egentlig skulle leve, naar Digteren selv har ophørt at gjøre det. Den Digter, om hvis Hedengang en af de sidste Dage bragte os Budskabet, savnede vel ikke al Anerkjendelse iblandt os som en af de fortrinligt Begavede; men denne var dog langtfra tilstrækkelig nok til virkelig at lade ham vederfares Retfærdighed, end sige, at den skulde have viist sig saa virksom, at den derved kunde bevaret ham udelukkende for det skjønne Kald, hvorom Livets venlige Genier havde sjunget for hans Vugge. Men der vil uden al Tvivl komme en Tid, da Carl Baggers Navn indtager en Plads paa det danske Parnas, som faa Andre, da Man i hans udødelige Sange vil erkjende den lysende Guddomsgnist, der vidner om deres himmelske Udspring. - Carl Bagger var født i Kjøbenhavn den 16 Mai 1807 og er en Søn af afdøde Justitsraad Bagger, han havde altsaa ikke engang fyldt sit 40de Aar, da Døden kaldte ham herfra. Som Digter optraadte han første Gang offentlig i sit 20de Aar, fra hvilken Periode flere lyriske Digte, der aande hans rige Digtersjæls Uro og Længsel, men ogsaa dens dybe Følelse og ægte Humanitet, findes i Heibergsflyvende Post, 1827, 1828, dog skal han allerede i sin Skoletid, have skrevet forskjellige smukke Digte, som uden Navn ere indrykkede i Ove Thomsens Aftenblad. J Aaret 1833 udkom hans første større Arbeide, Tragedien, Dronning Christine af Sverrig og Monaldeschi", der vel ikke stiller ham meget høit som dramatisk Digter, men som dog vidner om en riig Phantasie, en moden Livsanskuelse og vrimler af digteriske Skjønheder. Sine lyriske Digte samlede han første Gang i de i 1834 udkomne, Smaadigte og senere (1836) udgav han en Samling af lyriske Digte og Fortællinger, der for Størstedelen, havde været tidligere trykte i forskjellige Tidsblade. 1835 udkom hans Fortælling, Min Broders Levnet, under det psendonyme Forfatternavn Johannes Harring, Dette lille Værk kan maaskee betragtes som Carl Baggers poetiske Skriftemaal, idet mange af de her med en sand Mesterhaand skildrede Forvildelser og de snart af en bitter Livsironie, snart af en sprudlende Humor gjennemstrømmede Livsbetragtninger neppe ere udsprungne af en livlig Digterphantaste alene, men havde slaaet Rod i Hjertets hemmeligste Dyb. Samme Aar udgav han under hiint Forfatternavn Eventyret Havets Konge, men siden den Tid besøgte Musen ham kun sparsomt og Alt, hvad han i de sidste ti Aar har digtet, findes meddeelt i den for ikke ret længe siden udkomne Samling Øieblikkets Børn." - Hvad Carl Bagger saaledes har efterladt os er vel ikke meget; men det er nok til det Høieste, Støvet hernede kan opnaae, et udødeligt Navn! "Nyt Aftenblad indeholder en Skrivelse fra Christiania, hvori det hedder, at den ny Jnddeling af den danske Rigsdaler i 120 Skilling i Norge ei allene ansees for en viis Foranstaltning med Hensyn til de danske Hertugdømmer, men ogsaa er meget kjærkommen forde norske Detaillister, ja selv for de norske Huusmødre. For Tiden er nemlig den norske Specie deelt i 120 sk., den danske i 192 s., og herved opstaaer ligesaa mange uhandelige Brøker som ved Mellemregning af Rigsbankskilling og Skilling Courant. Naar derimod den danske Specie efter den nye Jnddeling kommer til at holde 240 Rigsbankskilling, vil 1 s. norsk akkurat blive 2 s. dansk og de norske Huusmødre ville have langt mindre Bryderie i deres Afregning med "Jydeskipperne", som de kalde alle danske Skippere. Vilde de Danske nu tillige følge de Norskes Regnemaade, efter hvilken Specien er deelt i 5 Mk. og deele deres Rigsdaler i 5 Mk. a 24 s., vilde begge Rigers Pengevæsen blive endnu mere eensformigt og beqvemt, saa meget mere som Man i Norge, er mere vant til at regne efter Mark end Daler i den daglige Omsætning. Efter den nye Jnddeling bliver 1s. Courant - 2 s. Norsk - 4 s. Dansk.