JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1837-03-21
Placat. Løverdagen den 1ste April Formiddag Klokken 10, bliver ifølge Forlangende af Arvingerne efter Vertshuusholder Gierlew Pedersens Enke Jnger Nielsdatter her i Byen, i sammes efterladte Stervboegaard No. 358 i Nørreportsgade, ved offentlig Auction bortsolgt Boets Jnd og Udboe, bestaaende af Borde, Stole, Skabe, i Schatol, Sengeklæder, Linned, Kiøkkentøi af Kobber og Messing, med mere saa og 4 Kakkelovne, samt 500 Td. sort mærsk Havre tilligemed en Deel Høe og Halm. Conditionerne vil ved Auctionen blive bekjendtgjorte. Ribe den 10de Marts 1837. Tranberg.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1837-03-21
Priis=Courant. paa Tobakker af Lorenz Frandsens Fabrique i Ribe, d. 10de Febr. 1837. J Partier gives Rabat. Røgtobakker. H. Cour. Varinas Muff Kanaster i Blikdaaser, pr. Pd. 48 ls.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1837-03-21
Varinas Kanaster i Blye Oronoko Kanaster, Petit Kanaster, Ditto Ditto Antverpen De volle Kanaster, Tyrkisk Tobak. Hollandsk Ruller. Ditto skaaren . Portoricco Jomfru Tobak Maryland,
Ribe Stifts Adresseaviser, 1837-03-21
Fineste Virginy. Guul Virginy med rødt Stempel. Ditto Ditto med sort Ditto Sort Tobak.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1837-03-21
Virgine No. 4. Ditto Nr. 2 Ditto Nr. 6 - Posetobak. 3 enh. s.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1837-03-21
Skraatobakker. Tvist, Svitzent. Mellemstraae.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1837-03-21
Snustobakker. Brasil Hollandsk Amerikansk . Rappee, Tonca.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1837-03-21
Almindelig . Cigarrer. pr. Kasse a 100 Stkr.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1837-03-21
Ægte Havannah No. 1, pr. Kasse. 1 Rd. 12 s. Ditto Ditto No. 2 Fine gule (lette) Fine brune. Kentucky. Ditto uden Kasse, pr. 100 Stkr. Hollandske, i Kasser a 250 Stkr. pr. Kasse 1 -
Ribe Stifts Adresseaviser, 1837-03-25
allernaadigst Kongelig legeret. priviStifts Ri b. AdresseAvis, overalt i de danske Stater. som forsendes med Brevposten Løverdagen den No. 24. 25de Marts Hyphoffs Enke i Ribe. Udgives af N. S.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1837-03-25
Udenlandske Efterretninger. Spanien. Nordarmeen har endelig givet nogle Livstegn fra sig; men endnu er det ikke godt at blive klog paa, hvad den har udrettet. Nogle telegraphiske Efterretninger, som Moniteuren meddeler, ere ufuldstændige, og andre Efterretninger fra Grændsen ere saa forvirrede, at man ikke kan finde Rede i dem. Den meest sammenhængende Beretning meddeler Morning Chronicle fra sin Correspondent i St. Sebastian. Det Væsentlige deraf er følgende: D. 10de, om Morgenen Kl. 3, rykkede General Evans ud af St. Sebastian og aabnede en Kanonade mod de befæstede Høie ved Alza. Det dertil brugte Skyts blev betjent af Artillerister af det brittiske Land- og Marine Artilleri og af Legionen. Carlisterge bleve fordrevne fra disse Høie. Kl. 6 1/2 om Morgenen indtog General Chichesters Brigade Høiene ved Amezagana, uden at løsne eet Skud; derimod gjorde Carlisterne haardnakket Modstand ved Angrebet paa Allura de la Venta og paa en høi, befæstet Bakke, som behersker Veien fra Dyarzun til Astigarraga. Her blev i Særdeleshed spanske Tropper anvendte og lede et betydeligt Tab. De brittiske Marine-Soldater holdtes hele Dagen i Reserve; derimod vare Søofficererne og Matroserne under Lord John Hans Commando virksomme. Da Fægtningen endte ved Nattens Frembrud, havde Evans vundet saameget Terrain, at hans høire Flanke støttede sig til Floden Urumea, men den venstre til hiin ovenomtalte Bakke. Hans Hovedqvarteer var i Alza, og der gjordes Anstalter til at fortsætte Operationerne den følgende Dag. Hele Tabet paa Christinernes Side anslaaes til 700 Md. (efter Andre 800 til 1000 Md.); men Carlisternes Tab holdes for at have været langt større. Af en Efterretning fra Bohobia synes det, som om Christinerne først havde trukket sig tilbage til den ovenanførte Stilling, efterat de allerede havde indtaget, men igjen maattet opgive Astigarraga, hvor een af deres Batailloner skal være bleven angreben af en 5 dobbelt Overmagt og saa godt som aldeles opreven. Jfølge et Brev fra St. Jean de Luz befandt Oparzun og Renteria sig i Christinernes Hænder, og Evans havde opsat de videre Operationer til d. 11te om Eftermiddagen, fordi Efterretninger om Sarsfields- og Esparteros Bevægelser havde bestemt ham til at vente, indtil disse vare rykkede saa langt frem, at de kunde række ham en hjælpsom Haand. Madrider Beretninger af 8de d. M. mælde, at det havde været Regjeringens Hensigt at udnævne Evans til Overgeneral for alle de spanske Tropper i de nordlige Provindser og tildeele ham uindskrænket Fuldmagt; men at dette igjen var opgivet, fordi man havde fundet det betænkeligt at afsætte Espartero, som skal staae i stor Anseelse hos Soldaterne. Man havde derfor besluttet at lade det blive ved at sende to Cortesmedlemmer, dHrr. Santa Cruz og Arana, til Esparteros Hovedqvarteer.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1837-03-25
Portugal. Jfølge de sidste Efterretninger herfra var Finantsnøden den samme, og det besluttede Laan af 800 Contos var endnu ikke kommet istand. – Den miguelistiske Bandechef Remeschido greb stedse videre om sig i Algarve, hvorfor Cortes havde besluttet at erklære denne Provinds i Krigstilstand. - Regjeringen havde anordnet Qvarantaine imod La Grippe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1837-03-25
Frankerig. Der er atter Tale om en Ministerforandring. Overbeviste om, at Cabinettet ikke kan holde sig i sin nærværende Sammensætning, skulle nemlig Dhrr. Mole og Guizet have erklæret sig beredvillige til at opoffre Hr. Persil, som da skulde bære at skylden for de upopulære Lovforslag. Tilligemed Hr. Persil skulde da ogsaa dHr. Gasparin og Bernard afskediges; og haabede dernæst Mole og Guizot at skaffe sig to stærke Støtter i Marskalk Soult og Grev Montalivet, af hvilke den Første skulde gjenoprette Disciplinen, den sidste optræde, som Mægler, mellem Cabinettet og det tredie Parti. Ligesom det imidlertid ansees for meget tvivlsomt, om Marskalken vil modtage den ham tiltænkte Værdighed, saa er det heller ikke endnu afgjort, om en Ministerforandring virkelig vil finde Sted, men Ministeriets Skjebne vil, efter de Flestes Mening, være afhængig af et Lovforslag, som Hr. Gasparin d. 15de forelagde Kammeret, og hvori det androges paa 2 Millioners Tilskud, til at bestride de hemmelige Udgifter. Dette Lovforslag have nok Ministrene gjort til en Prøvesteen for deres parlamentariske Majoritet, og gaaer det igjennem, ville de formodentlig blive ved Roret. Dette synes at være ganske klogelig beregnet, efterdi mange Deputerede, som ellers ikke ere Ministrenes Venner, dog ville stemme for dette Forslag, fordi man vil søge at overbevise dem om, at de forlangte 2 Mill. ere nødvendige, dersom man skal kunne have den fornødne Omsorg for Kongens Liv. Fra denne Side fremstillede da ogsaa Hr. Gasparin Sagen. Jurien har frikiendt Bladet Charivaris ansvarlige Redacter, Hr. Simen, som formedelst en Artikel om Dronningen af Belgiens Udstyr og Hertugen af Nemours's Apanage var sat under Tiltale, for Fornærmelse mod den kongelige Familie. Medens de ministerielle Blade betegne denne Frikiendelse som et beklageligt Misgreb, finde Oppositionsbladene deri en retfærdig Yttring af Nationens Uvillie over de, angaaende disse Gienstande, i Deputeertkammeret indbragte Lovforslag. – Der fortælles, at Kongen næsten daglig finder Truselsbreve i sit Cabinet, og at Hertugen af Nemours har den Ærgrelse, at det hver Aften ligger et Exemplar af Cormenins Brev opslaaet, i hans Sovegemak. Denne Forvovenhed skal foraarsage Politiet megen Urolighed. – Fra Algier mældes, at 600 Forbrydere ere ankomne dertil fra Frankerig. Disse skulle anvendes til Arbeider, hvorved Algiers Colonisation skal befordres, i Særdeleshed til saadanne Arbeider, som sigte til at forbedre Klimaet. Denne Regjeringens Forholdsregel finder bifald, og man smigrer sig allerede med det Haab, at Algier kan blive for Frankerige, hvad Botanybay er for Engelland. Om imidlertid Colonisterne ere tjente med saadanne Tilførseler er et andet Spørgsmaal. Bomuldsplantningerne, som General Rapatel har foranstaltet, lykkes fortrinlig. Denne General, som nu igjen midlertidig fører Commandoen, har nylig udført et Streifet og mod en røversk Araberstamme og frataget den 400 Stk. Hornqvæg og 800 Faar.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1837-03-25
Storbrittannien og Jrland. Engelske
Ribe Stifts Adresseaviser, 1837-03-25
Blade indeholde en anden Fremstilling af Anledningen til Stridighederne med Ny Granada, hvoraf det seer ud, som om Uretten er paa sidstnævnte Stats Side, og som om Engellands alvorlige Forholdsregler ere aldeles retfærdige. De brittiske Krigskibe, som blokerede Ny-Granadas Kyst, havde allerede opbragt et Par Fartøier, og det syntes, som om Auctoriteterne histovre derved vare blevne stemte til mere Eftergivenhed; idet Mindste havde den i Provindsen Carthagena commanderende General Lopez knyttet Underhandlinger med den brittiske Escadres Chef, Commodore Peyton. - Londonner Blade af 17de d. M. bringe den Efterretning, at Underhuset har antaget det ministerielle Andragen, de om Ophævelse af Kirkeskatten, dog med en saa liden Majoritet, at Torverne jublede derover, som over en Seier.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1837-03-25
Tyrkiet. Fra Constantinopel berettes under 15de f. M. følgende Beviis paa, hvorledes den tyrkiske Fanatisme er sat i Bevægelse ved Sultanens Reformer.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1837-03-25
Hans Høihed var nylig redet ud med sit sædvanlige Følge og vilde just ride over en Bro i Nærheden af Staden, da en Dervisch pludselig traadte i Veien for ham og holdt en Tale, som begyndte med følgende Titulatur: "Vantro Hersker! Troens Forræder, frafaldne ugudelige Fyrste!" og foreholdt dernæst Sultanen med høitideligt Alvor, hvorledes han førte sit Rige i Fordærvelse, undergrov Muhameds Tro og beredte Jslamismen Undergang. Vel blev Dervischen greben og qvalt; men han ansaaes for en Martyr, og Fortællingen om de Underværker, som skeete ved hans Grav, frembragte en saa almindelig Bevægelse, at Sultanen fandt det tjenligt, som et Beviis paa sin Rettroenhed, strengelig at befale punctlig Jagttagelse af de kirkelige Pligter, Bøn, Baden osv. De, som handle derimod, faae Bastonade, uden Persons Anseelse, og paa alle Hovedstadens Gader seer man nu, til almindelig Opbyggelse, Prygl at nedregne over Fritænkerne. – De venskabelige Forhold til Persien ere fuldkomment gjenoprettede, og Handelen med de persiske Kjøbmænd er igjen i fuld Gang.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1837-03-25
Indenlandske Efterretninger. Bulletins. D. 19de Marts. "Hs. Majestæt Kongen har i Gaar havt en god Dag, sovet for Timer i afvigte Nat, Appetitten og befindendet ere gode D. 20de. Hs. Majest. Kongen har havt en meget god Nat, for Timers Søvn og mildere Hoste.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1837-03-25
21de. Hs. Majest. Kongen har i afvigte Nat have fem Timers velgjørende Søvn, og Allerhøistsamme er i Dag tilfreds med sit befindende." (Berl. Td.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1837-03-25
En af Følgerne af vor Konges Sygdom har været, at de Kongelige Obligationer i forrige Uge foldt mærkeligen i Priis og endnu ikke have hævet sig, saa at Tilliden til Statspapirerne aabenbart viste sig svækket.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1837-03-25
Da det nu er bekjendt, at menig Mand, saavel Bonden som Kjøbstædboeren, her i Landet ofte har sat sin ubetydelige Formue i Kongelige Obligationer og han muligen, dreven af sin Mistroe, nu let kunde forledes til for Sporpriis at sælge sin Eiendom til Pengemænd, der ville kjøbe dem billigt, for atter at sælge dem dyrt, har Bankdirekteur Bang, hvis Stemme i denne Sag har en stor Betydning, i dansk Folkeblad søgt at berolige Gemytterne, ved at udtale sin egen Overbeviisning, at de kongelige Obligationer ikke alene ville stige til den i flere Aar gangbare Priis, nemlig 91 a 92 Rbd. for hvert 100 Rbd., men at de rimeligviis ved en ny hensigtsmæssigere Statshuusholdning i Løbet af et Par Aar endog ville stige endnu høiere.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1837-03-25
J denne Uge vil i Kbhvn blive givet en Kirkeconcert, hvis Jndtægt er bestemt til Bidrag til et Mindemærke i Salzburg for Tonedigteren Mozart. Den vil komme til at bestaae af: 1) Mozarts Requiem, 2) Stor Symphonie af Mozart, 3) Slutnings-Fuggen, af Mozarts C Dur-Symphonie og 4) et Udtog af Handels Messias. Denne Concert vil ikke alene ved de valgte Musikstykker, men ogsaa ved Udførelsen blive en af de mærkeligste, der ere givne i Kjøbenhavn; thi en saa stor Mængde Kunstdyrkere have forenet sig med det kongel. Capel og Syngepersonale, at man næppe nogensinde der har havt hverken Jnstrumental, eller Vocalstemmerne stærkere besatte. (Dagen).
Ribe Stifts Adresseaviser, 1837-03-25
Paa det kongl. Theater har Hr. H. Hertz's nye Tragoedie: Svend Dyrings Huus, gjort en overordentlig Lykke. "Dagen" beklager, at vort Theaters Forhold ikke tilladet det at gjøre en udmærket Digters timelige Lykke ved hans Værkers Udførelse, men at hans Studium og Genie maae finde Lønnen for en af de ypperligste Frembringelser, der smykke den danske Scene, indenfor Grændsen af 750 Rbd.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1837-03-25
Hs. Majest. Kongen har udnævnt Oberstl. Conradt, Ridder og Dannebrogsmand, til Stadthauptmand og Chef for Khvns Borgervæbning.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1837-03-25
J den i Kjøbenhavn udkommende "Kommissionstidende" læses følgende Bon til Hr. Etatsraad Schæffer: "Deres Høivelbaarnhed vilde vist forbinde det kjøbenhavnske Publikum meget, ved at lade udgive et nøiagtigt Kort over den saakaldte Schæffers Høi, forhenværende Kongens Nytorv, med tilliggende Morads, for i mørke Aftener at veilede over dette, hvis det ikke skal være Hr. Etatsraadens Plan, til Foraaret at lade bemeldte Plads opdyrke til Sommerraps. Kjøbenhavn d. 29de Febr. 1837. Ærbødigst, en Beboer af Schæffers-Høi."J Kbh. sporges, hvorlænge hele Danmark endnu skal vedblive aarligen at bidrage til Frue Kirkes Opbyggelse, efterat den i flere Aar har været ganske fuldendt, samt om ikke noget offentligt Regnskab kan ventes forde Summer, som allerede ere ydede til den J den under Navn af Kognaks Processen bekiendte Sag, som i Aaret 1832 paabegyndtes af Viinhandler laugets daværende Oldermand, Hofagent Waagepetersen imod Urtekræmmer Thörcke, fordi denne, ved at sælge Kognak i Detail, havde gjort Jndgreb i Viinhandlerlaugets Privilegier, har nu Høiesteret stadfæstet Politierettens Dom, ved hvilken Urtekræmmer Thorckevar tilkiendt at bøde 10 Rbd. S. til Viinhandlerlauget. Foruden disse skal Hr. Th. betale Processens Omkostninger med 100 Rbd. og til Justitskassen, 5 Rbd. S.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1837-03-25
Af en Artikel i Kjøbenhavnsposten" erfares, at man i Slagelse har vidst, practisk at løse den vanskelige Opgave at forhindre Skindødes Opvaagnen; thi paa Slagelse Assistentskirkegaard drukner man Ligene. Her gielder altsaa ikke det gamle Ordsprog: "Den drukner ei som hænges skal;" thi om man enogsaa hænges her, skal man alligevel druknes. Et Slags Bedrageri synes det rigtignok at være, for dyr Betaling at love de Døde christen Jord at hvile i, og i det Sted spidse dem af med uindviet Vand. Hele Jndretningen hedder det forresten er ganske simpel, men net, og skal efter Sigende kun have kostet circa 5,000 Rbdlr., hvorfor de Døde nu have den Fordeel fremfor de Levende, at de altid have rislende Kildevand inden Dørre.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1837-03-25
Pastor Børresen har i Ugebladet: "den danske Bondeven" gjort opmærksom paa en Sort Havre, der kaldes nogen Havre," og ikke er indhyllet i nogen Skaal, men let lader sig udtærske, ikke behøver at males og uden videre Forberedelse kan bruges til Gryn. Den faaes for 2 Mk. Pundet eller 7 Rbd. Skjeppen hos Gartner Hansen paa Bjerglundsgaard ved Hylstrup i Alsted Sogn ved Sorøe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1837-03-25
Fra Eideren skrives, at en meget interessant Rets saa for Tiden der beskjæftiger den almindelige Opmærksomhed. En franske Skibscapitain Villimer maatte næmlig paa sin Reise med en Ladning Raps fra Kiel til Caen overvintre med sit Skib ved Delve, og lod, for at conservere Ladningen, en Deel af Samme oplægge paa Pakhuus. Paa denne Deel af Ladningen har Afsenderen fra Kiel nu, imod en Caution af 1000 Rbd., ladet lægge Arrest, fordi Modtageren i Caen imidlertid har falleret. Man tvivler imidlertid meget om, at Afsenderen hertil har kunnet være berettiget, og allermindst imod at stille en saa ringe Caution. (J. U.) Ogsaa i Tønningen og Husum er Jdeen om Anlægget af en Jernbane imellem disse Stæder og Flensborg, bleven optaget med megen Varme, og man begynder næsten at troe, at den dertil fornødne Capital dog nok vil kunne tilveiebringes ved Actier i de 3 Stæder selv. (S. Bl.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1837-03-25
Under 12te ds. er der fra Handelstanden i Flensborg til General-Toldkammer og Commerce-Kollegiet indgivet en med 94 Underskrifter forsynet Forestilling om snarest mulig Ophævelse af den nylig indførte, men for Stadens Handel skadelige Toldopsigt, i Særdeleshed det specielle Eftersyn af indenlandske eller allerede fortoldede Varer, som sendes til Danmark og andre indenlandske Pladse. (Hb Corr.)J F. i det Slesvigske (Flensborg?) skal der være gjort et meget betydeligt Væddemaal om, at Halvdelen af vore latinske Skoler vil inden 10 Aar være gaaet ind, eller omskabt til Realskoler, saaledes som Tidens Fordringer udkræve. (Jtz U.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1837-03-25
For Hovedgaarden Kokkedahl blev ved den afholdte Auction buden 80,000 Rbd. af Hr. Propr. Hastrup, forhenværende Eier af Kjølskegaard; – men Overbud skal senere være skeet. (Vib S.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1837-03-25
En "Nørrejyde har nu i Aarhuus Avis repliceret paa den holstenske Deputerede Lycks Forsvar (see denne Avis No. 16) og mener at Löck har Uret, naar han er vred over, at han har faaet sin Bestalling paa dansk, da det jo er en Regjeringsforanstaltning, hvis Tilværelse han i Forveien vidste, men som han kunde have undgaaet, veed ikke at søge om noget Embede; ligeledes mener han, at Lyck nok kunde lægge sig lidt efter det danske Sprog, om end ikke for Oehlenschlägers og Baggesens, saa dog, som Jurist og Deputeret, for Anders Sandøe Ørsteds Skyld; og endelig benægter han Löcks Paastand, at Danmark i Christian i fik en Konge af tydsk Fyrstehuus, da netop den omtalte Grev Christian af Oldenborg talte Svend Estrisen blandt sine Fædre og altsaa hørte til Skjoldungestammen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1837-03-25
J Aarhuus Avis har en Mand fra Samsøe blandt andet yttret: "Hvor det" (Høitidsofferet til Præsten) "udebliver, eller hvor det ydes skillingviis, der staaer gandske vist Noget mellem Præsten og Menigheden, som ikke burde staae der, og det er sørgeligt." Dertil har Præsten i Skorup. Hr. i Kier svaret: "Den gode Mand har gandske vist overseet en anden Aarsag til Præsteofferets Aftagelse, som er endnu langt sørgeligere, og denne er Armod. Hvor der i et Pastorat, findes imellem 30 og 40 Familier, som høiligen behøve Fattigalmisse, og nok endnu en 30 til 40 Familier, som neppe have det Allernødvendigste til Livets Ophold, det er det en Selvfølge, at bemeldte Offer enten aldeles udebliver, eller ydes stillingviis."
Ribe Stifts Adresseaviser, 1837-03-25
Ved Tallotteriets 1448 Trækning i Kbhvn, udkom: No. 14. 62. 16. 35.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1837-03-25
Ribe. Paaskedag prædiker i Domkirken Hs. H. Hr. Stiftsprovst Dr. Frost, Ridder af Dannebroge; 2den Paaskedag Hr. Catechet Lindhardt (som da modtager det ham af begge Byens Menigheder tilkommende Høitidsoffer). J Cathrine Kirke begge prædiker Dage Hr. Pastor de Thurah.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1837-03-25
AVERTISSEMENTS. Gode Appelsiner til 1 1/2 og 2 ls. pr. Stk. faaes paa Apotheket i Ribe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1837-03-25
Hvor en Dreng, helst fra Landet, kan antages i Snedker Lære, anviser Adressecontoiret.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1837-03-25
Hos Termansen faaes: Apothekeren i homsopatisk Knibe, et dramatisk Digt af Bruun. Frantlins Levnet. Thorvaldsens Levnet og hans Museum. To Prædikener af Luplan. De jydske Zigennere og en rotvelsk Ordbog. Bibliothek for dansk Lovkyndighed af Ussing VIII.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1837-03-25
Den 14de April d. A. om Formiddagen Klokken 10 bortsælges ved offentlig Auction hos Sandemanden Tranberg i Kierbøll.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1837-03-25
Et Partie indstrandet Brændeviin, nemlig 2 Oxhovder, enh. Tønde og 3 Ankere fra 9 til 11 Graders Styrke hvilket for Lysthavende herved bekjendtgjøres. Calslund Herredsfogde den 20 Marts 1837. Petersen, const.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1837-03-25
Ved allerhøieste Rescript til Aarhuus Stiftamtmandskab af 30te April 1836 er det allernaadigst bevilget at det saakaldte St. Olufs Marked i Kjøbstaden Aarhuus, hvilket hidtil har været holdt i 8 Dage, nemlig fra 28 Juli til 4de August, begge inclusive, herefter maa indskrænkes til at afholdes den 28 29 og 30te Juli. Dette derfor herved bringes til almeen Kundskab. Aarhuus Raadstue d. 13 Marts 1837. Engelsted. Fleischer.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1837-03-25
Ved Proclama af Dags Dato, som snarest mueligt vil blive tinglæst i den Kongelige Landsoverret i Viborg, og ved dette Herreds Ret, ere Creditorerne i Boet efter forhen afdøde Gaardmand Søren Pedersen Bak af Wahrhede i Aulum Sogn og ligeledes afdøde Enke Maren Svenningsdatter ibd., indkaldte med 12 Ugers Varsel til for mig som Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Hammerum Herred den 13de Martz 1837. Land.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1837-03-25
Gaard-Salg. Et Landsted, som ligger i Vester=Amtet Haderslev, skal ifølge indtraadte Omstændigheder, sælges under Haanden. Til dette Sted henhøre circa 400 Tdr. Land, hvorpaa holdes 82 Stkr. Hornqvæg, 6 Heste og 3 Par Arbeidsstude. Udsæden er 30 Tdr. Rug, 24 Tdr. Byg, 50 Tdr. Havre 5 Tdr. Boghvede, 20 Tdr. Kartofler. Stedets Engbund giver 250 Læs, og Rapsæd avles i en ikke ubetydelig Kvantitet. Kreaturenes Antal og Avlingen forøges aarlig ved Benyttelse af godt Mærgel, som findes ved Stedet, og med faae Omkostninger kan ogsaa paa samme anlægges med Fordeel et Brændeviins-Brænderie. Bygningerne ere nye og af Brandmuur og have, foruden Avlings-Localerne, 6 elegante rummelige Værelser, hvoraf 4 ere forsynede med Vindkakkelovne og 2 med saakaldte Bilæggere. Eiendommen med Beslag, Sæd forn, ligeledes ogsaa Mobilier, kan overleveres til Maidag d. A. eller tidligere. Nærmere Efterretning paa portofrie Forespørgsel meddeler.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1837-03-25
Redactionen af Apenrader Ugeblad. Apenrade d. 7de Marts 1837.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1837-03-25
Efter Reqvisition af vedkommende Forliig og Udlægshaver bliver den Niels Jacobsen tilhørende Gaard i Jldved By, Hversel Sogn med underliggende Eiendomme der skylde af Ager og Engs Hartkorn 2 Tdr. 1 Skp. 2 tretiendedeel Alb. med Kirke-Korn- og Qvægtiende samt en Torvemose i Givskud Mose, stillede til tre offentlige Auctioner som afholdes Torsdagene den 13de og 27de April næstkommende og Løverdagen den 13de Meii næstefter, de to første paa Veile Byes Raadstue og den sidste paa Gaarden selv, hver Dags Formiddag Kl. 11; hvilket til Efterretning saavel for Liebhabere som Pantecreditorer herved i Henhold til Placaten af 22de April 1817 bekjendtgjøres. Herredscontoiret i Veile, d. 17de Marts 1837. Hersleb.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1837-03-25
Løverdagen den 15de April næstkommende Formiddag Kl. 10, lader Hr. Pastor Stokholm ved offentlig Auction i Hodde Præstegaard bortsælge en god Fjelle-Reisevogn med lakerede Agestole, 2 brændte Landseneerhopper, omtrent 10 Tylt tørre Maals Bord, 2 Jern Vindovne og en god Kobberkjedel med Mere, hvortil Lysthavende indbydes. Øster og Wester Herreders Contoir i Warde den 17de Marts 1837. Wedel Heinen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1837-03-25
Efter Reqvisition af vedkommende Forlig og Udlægshaver, bliver det Niels Christiansen i Seistrup Hunderup Sogn tilhørende og samme Sted beliggende Huus med 7 Fag Grundmuur og underliggende Jorder af Htk. 4 Skp. 1 Fk. stillet til Bortsalg ved een eneste offentlig Auction som afholdes i Huset selv Tirsdagende 11te April næstk. Eftermiddag Kl. 3, hvilket herved bekjendtgjøres til Lysthavendes Underretning. Conditionerne erfares paa Auctionsstedet. Endrupholm den 16de Marts 1837. Münster. Den til den 3die April næstk. over Anders Jensens Gaard i Oxbøl Bye, Aal Sogn, berammede Auction, vorder herved af mig, som Reqvirent tibagekaldt. Warde, den 17de Marts 1837. Th. Clausen.