Den Vest-Sjællandske Avis, 1838-12-06
Udenlandske Efterre Frankrig. Den 27de Novbr. om Natten imellem Kl. 1 og 2 døde i Paris Overbefalingsmanden, for den Parisisiske Nationalgarde, Marschal GeorgeMonton, Greve af Lobau, født i Pfalzburg den 21de Febr. 1770. Han havde alt i en Uge holdt Værelset formedelst et Anfald af Gigt; Symptommerne antog dog først for 3 Dage siden en alvorlig Charakteer, indtil en Brystbetændelse gjorde Ende paa hans Liv. Kongen har alt den 27de om Morgenen ladet hans Enke condoleres. Til hans Ligbegængelse skal Nationalgarden en masse indbydes. Den Afdøde var en af de meest udmærkede Officerer i Hæren. Som Frivillig deeltog han i Revolutionskrigen af 1792, og erhvervede sin første Grad ved Rhinarmeen, Saaret ved Friedland, erholdt han en Divisions-Generals Grad. Han udmærkede sig især, da Napoleon gik over Douan 1809, paa Øen Lobau, hvorefter hans Grevetitel er benævnet. Hans Bedrifter, ved Waterloo ere bekjendte, fangen der af Preusserne, blev han siden ført bort til England. Da han vendte tilbage til Frankrig, udnævnte Dep. Meurthe ham til Deputeret. Hans Deeltagelse i den provisoriske Regjering af 1830, hans Udnævnelse til Nationalgardens Overbefalingsmand i Lafayettes Sted, og hans Befordring til Marschal af Frankrig tilhøre den nyeste Tid. Keiseren lod hans Talenter som Jnfanterie General vederfares den største Retfærdighed. Hans militaire Ligefremhed, næsten Plumphed, havde skaffet ham megen Popularitet. Han efterlader ingen Arving til sit Navn. Hans Enke er første Æres dame hos Kronprindsessen. Som hans Efterfølger i hans vigtigste Post betegner man almindeligt Grev Jacqueminot. – Efter Beretninger fra Bayonne har et derværende Huus overtaget Leverancerne for den Spanske Prætendents Armee, dog maatte Uniformerne forfærdiges i Spanien af Jnsurgenterne selv. Ogsaa en ny Cavallerie-Montering for Jnsurgenterne bliver besørget i Frankrig. – Da Hr. Herminier, der tidligere hørte til det liberale Partie, men siden har kastet sig i Armene paa Regjeringen og er udnævnt til maitre des requétes, aabnede sine Collegier, som Professor i den offentlige Ret i Collige de France, havde en Mængde Pak indfundet sig, som hilste ham med Raabet: "Ned med Renegaten, Ned med Forræderen, og kastede Træstykker, Kobbermynter o. s. v. efter ham. 3 Qvarteer trodsede han denne Storm, indtil han endeligt saae sig nødt til, omgivet af nogle Studenter, at trække sig tilbage til Professorernes Audients-Værelse. Men ogsaa herhen forfulgte de Rasende ham, sloge Dørene ind, og syntes endog at true hans Liv. Han vidste dog ved sin bestemte holdning at bane sig en Vei, og naaede forfulgt af Pøbelskriget sin Bolig. Her dannede sig talrige Grupper, indtil Politiet lagde sig imellem og fængslede flere af de værste Skraalere. – Den 29de Novbr. skulde Polakkerne i Paris feire den 8de Aars dag efter deres Revolution. – Ved en Ordonnants af 26de Novbr. bliver Nationalgarden i Metz opløst. Der var udbrudt Stridigheder der imellem dette Corps og Mairen. J et Municipalitetsmøde fortalte Mairen, adspurgt derom af nogle Medlemmer, at en Overofficeer ved Nationalgarden var kommen til en Kjøbmand, og havde forlangt af Konen i Huset, da hendes Mand var fraværende, at hun i Stedet for ham skulde undertegne Nationalgardens Petition. Denne Mairens Fortælling blev den følgende Dag modsagt i de offentlige Blade, men derpaa bekræftet ved et Brev fra Damen. Nogen Tid efter havde henved 90 Nationalgarde-Officerer indfundet sig i Mairens Bolig, for med ham at aflægge en Gratulations=Visit hos den nye Præfect. Da Mairen, beklædet med sin Værdigheds Jnsignier, vild, stille sig i Spidsen for Toget, traadte Nationalgardens Oberst frem og erklærede, at efter de hadefulde Bagvaskelser, som Mairen havde forebragt imod ham i Municipalitets Mødet, kunde Officererne ikke stille sig under hans Anførsel; det kom til Forklaringer. En Officeer opfordrede sine Colleger til i Mairen i det Mindste at respectere Municipalitetets Repræsentant og at følge ham. Dette Raad fulgte dog kun den mindste Deel; det store Fleertal gik med Obersten til Præfecten. Dette er efter Moniteuren, Grunden til hele Corpsets Opløsning. – Ligeledes melder Moniteuren, at det er lykket de Franske Øvrig heder ved den Spanske Grændse at arrestere en Mand, som udgiver sig for en Geistlig, kalder sig Jose Clos, og forklædt som Bonde har villet passere Grændsen; hans Arrestation synes ikke at være uden Vigtighed. Videre vare ved Pyrenæer-Grændsen fem Baller Franske Flinteløb, bestemte for Carlisterne, blevne borttagne.