Berlingske Tidende, 1790-11-08
Ved Kongel. allernaadigst Bevilling af 24de i f. M., er det mig allernaadigst tilladt ved Proclama sub pæna præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, udi de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser, den Wiborger Samler og den Altonaiske Mercur, 3de Gange efter hinanden indkalde alle og enhver, som maatte have noget at fordre hos afg. Raadmand Montagnes Stervboe, og Raadmand hvid til fælleds, i Henseende til deres fra 1774 fælleds forestaaede Magistrats Embede i Ringkiøbing, hvad enten saadan maatte hidrøre fra sluttede eller uslatrede Skifter, Arvemidler, Krav eller Berigtigelse, publiqve Stiftel, fers og Midlers Administration, Prætension om Documentere Tilstædeværelse eller Udlevering, eller hvad andet der i navnlige Maader maatte dependere af Magistrats-Embedet, saavelsom og alle de, der formene sig at have nogen Fordring i meerbemelde Raadmand Montagnes Stervboe i Særdeleshed, en ten i Henseende til hans forhen havte Byefoged-Embede i bemelte Ringkiøbing og Herredsfoged Embede i Bølling Herred, eller i Henseende til hans egne private Sager med videre. J allerunderdanigst Følge heraf indkaldes herved alle og enhver, de Umyndige med Værger, at møde ved Skiftesamlingerne efter afg. Raadmand Montagne paa Ringkiøbing Raadstue den 10de December 1790, den 11te Junii og 20de December 1791, for den at anmelde og bevise enhver hvad de maatte have at erindre eller fordre af Magistraten eller Byefogden i Ringkiøbing, eller Herredsfogden i Bølling Herred, ligge til Raadmand Montagnes Dødsdag den 6te Febr. 1790, eller af hans Stervboe i Særdeleshed. Om nogen vil melde sig hos mig forinden eller imellem Skiftesamlingerne, da beder jeg det maae skee skrivtlig ; og dersom flere Skiftesamlinger skulle behøves, end som her bestemt en inden 20de December 1791, da faaes Underretning om Tiden dertil i Skifteretten. Ringkiøbing, den 11te October 1790. Bork. Hr. Dionysius von Fontenelle, Kongel. Preussisk Chirurgus, Hernist, eller Læge for legemlige Skader, og derfor erkiendt og approberet af Ober=Collegio medico i Be an, bekiendtgiør hermed, at han i nogen Tid vil opholde sig her. Han forfærdiger alastisk-mechaniske Brokbaand, for det meeste af hans egen Opfindelse, som kun indtage en liden Plads paa Hofterne, og ere saa beqvemme, at man neppe troer, at bære nogen. Disse Bandager holde de stærkeste og ældste Legems= og Brokskaber tilbage, uden at man behøver at bære Lænderemmer, og ere ikke underkastede nogen Forrykning, formedelst de derved værende Fiære af hærdet Staal. Paa denne Bandages Pude er anbragt en Aspirairesort og Sneppert, saa at man efter Behag kan lukke den op og i, for at tilveiebringe en god Compression; følgelig er man i Stand til at giøre alle Legems=Bevægelser, uden at behøve nogen fast Tilspændelse af Bandage Gjorden om Hofterne. Hr. Fontenelle har og opfundet en Sort Brokbaand, der ere indrettede for Personer, som bære snævre Beenklæder. Pudene paa samme ere kun allene besatte med en elastisk Gummi, og altsaa gandske flade. Da samme aldrig taber sin Trykkekraft, men er paa alle Kanter lige elastisk, saa er og Trykningen gandske lige, og derfor behøver Puden ikke at være saa stærk som paa de sædvanlige Brokbaand. Naar denne Gummi bliver varm, er den særdeles bøielig, og Trykningen altsaa Mild. Gjorden til disse Machiner er ligeledes overtrukken med et af elastisk Gummi vexet Taft, der hverken antager Sved eller anden Fugtighed, og derfor giør en saadant Baand ubedærveligt. Disse Bandager ere formedelst deres elastisk mechaniske Bøielighed særdeles beqvemme. Man kan dermed ride, fegte, dandse, kort, foretage alle LegemsØvelser. Bandagerne, som Hr. von Fontenelle forfærdiger, ere af forskiællig Slags, ligesom Sygdommens Omstændigheder udkræver, og til Brug for begge Kiøn: 1) Elastiske Bandager med Aspiral, uden Livgiord, til Brug for Fruentimre, ved Navlebrok. Disse kunne bæres i de snævreste Snørlive, uden at sees. 2) Et Slags med Aspiral og Re sorter, som give efter ved ethvert Aandedræt og ved enhver Legems=Bevægelse, for svangre Fruentimre, der ere behæftede med Navlebrok. 3) Gandske nye opfundne Passairs eller Moderkrandse, der ikke foraarsage ringeste Besværlighed, til Brug ved Moderens Udfald. Man kan dermed tillade sig alle Bevægelser, uden at noget træder ud, og Moderen holdes derved i sin naturlige Beliggenhed. 4) Kunstig gjorte elastiske Gjorder med et Laas, for at hindre den afskyelige og nu saa i Svang gaaende Onanie hos unge Mennesker 5) Maskiner for Børn der have den Vane, at lade Urinen uvilkaarlig flyde i Sengen. 6) Vandtragter for dem, fra hvilke Urinen løber. 7) Compendieuse Præservativ=Ban dager, som Personer, der ride meget, bruge for at forebygge Brokskade, om de styrtede med Hesten. 8) Et Slags Navlebrokbaand med dobbelte Fiære, som slutte sig fast til Livet, og giver efter ved alle Bevægelser. 9) Suspensorer, som bæres uden Lænderemmer, ved Pungebrok, saasom Sarcocelle, Hydcocelle, Spermatocelle, Circocelle, Enterocelle og Varteocelle. Børn, som have den engelske Sygdom eller skiæve Been, kunne blive kureerte ved en elastisk Støvle. - Hr. von Fontenelle har og en Slags Machine, hvorved unge puklede Børn kunne blive befriede for deres Byrde. - Hvo som ikke personlig kan eller af Undseelse ikke vil tale eller raadføre sig med ham, ombedes, skrivtlig at indsende Sygdommens Omstændigheder, og derhos at bestemme Maalet af Livets Vidde omkring Hofterne, samt tillige at anmelde, om Skaden er paa høire, venstre eller paa begge Sider, hvilken er størst, om det er et Næt=Tarme, Vand=Navle= eller Brok i Underlivet. Man anmærke tillige, hvor gammel Personen er; hvoraf Skaden, i det mindste efter Formodning, er kommen, hvor langt den gaaer ud; om den, naar man ligger, gaaer tilbage, eller falder i Pungen &c. Børn og i Vext værende Personer blive tillige betiente med Hielpemidler; det kommer bestandig an paa et got Brokbaand, uden hvilke alle brugende Midler ikke giøre den ringeste Virkning. Samme smigrer sig nu med, at kunne fyldestgiøre til største Fornøielse, alle de Personer, som adressere sig til ham og beære ham med deres Fortroelighed, og tilbyder ved denne Bekiendtgiørelse det ærede Publicum sin beredvilligste Tieneste. Det er ham og en behagelig Pligt at medvirke til den lidende Menneskeheds Vel i dette Fald, og til sammes Lindring og Helbredelse. Hr. von Fortenelle er at finde saavel For som Eftermiddag i hans Logie hos Hjulmand Klokofsky i Store Kongensgade No. 34 og 35. - J Kønigsberg ere disse Brokbaand blevne undersøgte og bifaldte saavel af det Ost-Preussiske Collegio Medico, som andre berømte Chirurger, hvorom Enhver kan paa Forlangende forevises Vidnesbyrd.