JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-05-18
Det er nu i Forslag, igien at oprette de fem val loniske Regimenter, eller rettere, at faae Levningerne af dem gjort fuldstændige; at oprette endnu tre Regimenter ungersk Jnfanterie, samt et nyt Husar- og et nyt Uhlanregiment, hvilket i alt vilde udgiøre 30000 Mand mere, end vi hidtil have havt. De østerrigske Linietroppers Antal vilde da beløbe sig til over 400000 Mand effectiv, hvortil endnu kom den croatiske, vallachiske, og siebenburgiske Milice, der udgiør mod 70000 Mand, som allerede ere vante til at tiene under den regulaire Krigsmagt. Overalt bereder man sig her paa alle Tilfælde, ifald Directoriet skulde overspænde sine Fordringer. Det hedder allerede, at Erkehertug Carl var, tilligemed General Mack, bestemt til Rhinen, General-Lieutnant, Fyrsten af Fyrstemberg, til Tyrol, og General Devins til Jtalien; men hidtil er herom intet afgjort, og vor Regiering synes at haabe Fredens Vedligeholdelse, da den selv opbyder alt til at holde den vedlige, og man troer, at Frankerig heller ikke vil glemme de store Opoffrelser, Østerrig og Riget hidtil have gjort, for at beholde Roe. De, der troe paa Krigen, grunde sig paa det almeenudspredte Sagn, at Jtalien skal fuldkommen democratiseres og revolutioneres, det koste saa, hvad det vil, og at naar hermed et Aar gik til, vilde Radden ogsaa komme til Tydskland, og det øvrige Norden. Man udspreder herom endnu flere bestemte Data. Det hedder, at en Gesandt skal gaae herfra, ikke blot til Dresden og Berlin, men og til Hofferne i Kiøbenhavn og Stokholm i vigtige Anliggender. (Avisskriveren maae ikke have vidst, at i det mindste i Kiøbenhavn, de vigtige Anliggender lykkeligviis ikke længer høre under Hofdepartementet).J Forgaars ere adskillige Personer for statsstridige Foretagender her blevne hæftede.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-05-18
Prag, den 5te May. Adskillige Breve ere enige i at berette, at i de preussiske Stater, særdeles i Ost- og Sydepreusen en almindelig Rekrutudtagning skal være anordnet. Da Antallet af det Mandskab, der skal stilles, er meget stort, og den preusiske Armee i Forveien befinder sig i en respectabel Stand, anseer man denne Rekrutudskrivning for en overordentlig Forstærkning, og troer, at man dermed har vigtige Hensigter. Bekræftes den endnu bestandig vedvarende store nordiske Alliance, er Gaaden løst. Ustridig ere adskillige Omstændigheder for Rimeligheden af denne Alliance. Snart have vi maaskee vigtige Erklæringer at vente, som maaskee end vigtigere Begivenheder ville følge.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-05-18
Wien, den 5te May. Om Aftenen den 2den kom den fra Paris ventede Coureer, den samme, som i forrige Aar var her saa længe. Efter hans Depecher skal der ingen Tvivl være om, at jo Directoriet har misbilliget Bernadottes Forhold. Det hedder, at det har tilbudet at hidsende en anden Gesandt. (Overmaade trøsteligt, siger Posselt i sin Weltkunde, er alt, hvad man af de franske Blade kan slutte denne Begivenhed angaaende. Redacteuren nævnte den slet ikke, og de tvetydige Yttringer i andre Qvasi officielle Blade, saasom Moniteuren og Conservateuren, bebude snarere Forliig end Brud. Efterfølgeren af Journal des hommes libres, Republikaneren af Charles Duval, bliver sagtens sin gamle Rolle, som Tvedragts Dæmon, troe, og yttrer det Haab, at Directoriet dog nu vilde troe, hvad de patriotiske Skribenter saa længe havde sagt det, at de Kiærtegn det fik af Konger, var idel Hykklerie. Dog maatte det i næste Blad – dog naturligviis med ironiske Sidehug – tale om udspredte Rygter, og at det ikke var saa farligt med hiin Sag, i det mindste, hvad Wienerhoffets Andeel angik).
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-05-18
Rastadt, den 6te Mai. Den sidste franske Note har her gjort megen Sensation, skiøndt dens Jndhold ikke var uventet. Her er udkommet en Commentair, som viser, at af de 18 Puncter, som Rigsdeputationen havde ventet bevilgede eller forhandlede, 11 ere uberørte, go. 4 afslagne, at overalt Rhinøerne, der ligge den høyre Bred saa nær, at de næsten hænge fast ved den, vilde sætte de Franske i Stand til at gaae over, naar de vilde, at de desuden næsten ene udgiøre et Fyrstendom, o. m. m. Churmaynz fremstilte den i sit Gaars Fordrag, som meget omfattende, høyst vigtig, og der krævede den største Eftertanke. Chursaxen fandt den og for det meeste meget uventet, og af overvættes vigtige Følger; Østerrig ligesaa.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-05-18
Hanau, den 8de Mai. J Forgaars tilte Courerer fra Rastadt til Berlin og Petersborg. Rigsdeputationen har holdt lange Møder, den franske Note angaaende, den 5te og 6te, og adskillige Conferencer med de franske og keiserlige Ministre. Efter Privatbreve fra Rastadt skal Rigsdeputationen være i Begreb med at svare, at den efter sine Pligter ikke kan bevilge de ny uhørte Fordringer, den istedet for de ventede Undersøgelser og Bevilgninger af de 18 Puncter har erfaret, da den derved vilde ødelægge Riget; der stod da for den ikke andet tilbage, end at sende denne Note til Rigsforsamlingen, og de høye Rigstænder deres Principaler, hvis Beslutninger den da skulde meddele de franske Gesandte. (Tiden vil vise, om disse i saa Fald heri ikke ville finde de forskiellige Udsættelser, hvis Tid nu er forbi). Wezlar, den 6te Mai. En stor Deel af den franske Armee er allerede over Rhinstrømmen, og rykker frem. Dog sige de selv høyt, at deres Hensigt ikke er at begynde Krigen paa ny, men blot at fremkyse hurtigere Fred og Tilstaaelse af æskede Artikler, samt indrive de i Aaret 1796 udskrevne og endnu tilbagestaaende Contributions- og Reqvisitionspenge i Franken.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-05-18
Frankfurt, den 8de Mai. De Anstalter, der paa fransk Side føyes, at forstærke Rhinarmeen, ere saa overordentlige, som om Krigen skulde begynde paa ny. Ehrenbreitstein er nu gandske indspærret, og de Franske anlægge formelige Skandser og Løbegrave, som de vilde beskyde denne Fæstning. Midlertid bryde endnu fra Overthinen idelig Tropper op til Schveits, hvis mindre Cantoner endnu ikke gandske maae være underknede, uagtet de Franske efter adskillige blodige Træfninger have bemestret sig Stæderne Zug og Rapperswyl, hvorimod de Misfornøyede med 4000 Mand have bemestret sig Staden Luzern, som de dog efter at have taget det derværende Skyts, hvorpaa de lide Mangel, atter forlod, og som nu er besat af de Franske. De Misfornøyede havde og den Plan, at overfalde Staden Arau, for at nedhugge den der samlede helvetiske Lovgivning og Directorium; men de Franske angreb, slog, og adspredte dem, inden de fik det iværksat.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-05-18
Wes, den 9de Mai. Vore Tidender mælde, at da Underhandlingerne i Rastadt endnu ikke bestemt havde kundet betrygge Rigets Sikkerhed, var der til Nordtydsklands Stænder skeet ny Forslag til at bevare deres Neutralitet, som man ventede, med sædvanlig Redebonhed, vilde blive antagne.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-05-18
Paris, den 8de Mai. Buonaparte er nu virkelig reist, og skal have en Søn af Directeur Merlin med sig. Han skal ikke være reist til Rastadt - som dog i Wien og Rastadt selv var mældt – men til Toulon. At den franske Consul i Algier skulde være halshugget, benægtes her, og modsiges af den algierske Gesandt, saameget er vist, at denne Lod i saa Fald ikke er ramt Jean Bon St. Andre, der allerede for adskillige Maaneder siden er gaaet som Consul til Smyrna.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-05-18
Dagens vigtigste Anliggender er Valgvæsenet. Directoriet har sendt Lovgivningen et nyt og mærkeligt Budskab i denne Anledning, hvori det med megen Hæftighed angiver en anarchistisk Sammenrottelse. Man er fast besluttet, hverken at antage Anarchister og Royalister i Lovgivningen. Hard har allerede, førend Directoriets Budskab, erklæret, at alle Anarchister skulde udelukkes; men Lamarqve paa stod med føye, at man ikke var berettiget til at cassere andre, end de lovstridig skeete Valg.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-05-18
Den over de i Paris adsplittede Valforsamling i 500 Raadet nedsatte Commission bestaaer af Jourdan, Pons de Verdun, Jos, Savary, og Guillemardet, som har givet to forskiellige Betænkninger over denne Sag. Huse.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-05-18
Man begynder nu at see Følgerne af 18de Fruetider, og umter om, at efter Almeenfreden alle Deputerede skulde faae Tilladelse at komme tilbage. Anarchisterne siges, at true med, saafremt deres Vala casseres, at danne en egen Lovgivning i Toulouse eller Periqueux. To Journaler ere nys forbudne. Udgiveren af den tredie, Exrepræsentanten Leclere, af 18de Fructidorsofferne, har nedlagt sin med disse Ord: Hvad skal den retskafne, kraftfulde, og med Følelsen af sin Stands Værdighed besta lede Mand giøre i et Land, hvor man, for at agtes, maae have Aand og Pen tilfals, hvor man, for at leve uden Frygt, maae bøie den ydmygede Pande under Aaget!!!J Morgen skeer Lodkastningen om Directorskiftet: den udtrædende meenes at blive Minister. Et Beviis paa, at Directoriet ikke har Uret i sin Paastand om Udlændingenes Jndflydelse og de i deres Sold staaende Landsforrædere, er, at man har hiulpet Mordbrænderen Sir Sidney Smith ud af hans Fængsel og Frankerig. Hvordan det er skeet, angives endnu paa forskiellige Maader.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-05-18
London, den 4de og 5te Mai. Dagens vigtigste Begivenhed er den af sit Fængsel i Frankerig rømte Sir Sidney Smiths Hidkomst; han har meddeelt vigtige Efterretninger og Tingenes indvortes Tilstand i Frankerig, og de i Giærde værende Planer. Hvorvel man ikke stort frygter de franskes Rustninger, vedbliver man dog at væbne sig af al Magt. Derimod vedblive Uroelighederne i Jrland, Grevskabet Vexford er nu erklæret i Beleiringsstand. Saavel der, som i Engelland, hæfter man, og vil have opdaget Sammenrottelser. For har nys i Vhigclubben i en kraftig Tale erklæret den engelske Regierings Fremfærd for et Rædselsystem efter Robespierres Maade. Om Landtaxens Afhændelse er endnu intet afgjort, da Pitt er upasselig, saa mange Stemmer, der midlertid erklære sig mod den, maae Pitt dog sætte den igiennem, da den har skaffet ham hans sidste Laan af 18 Millioner paa saa taalelige Vilkaar. Det hedder, en russisk Flode vil komme med Tropper os til Hielp. (Et Rygte bebuder, 22 Linieskibe og en Skiærgaardsflode med første skal kunde ventes her).
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-05-18
AVERTISSEMENT Mandagen den 21de Mai Kl. 9 Slet begynder 4. Auctionen i Pilestrædet No. 83 over alle Sorter, Kramvahre, Guld, Sølv, Kiøkkentøy og Meubler m.v. og bliver den første Formiddag solgt den i Cataloget anførte Margoviin, Engelsk Porter og Engelsk Øll. Cataloget faaes paa Auctionsstedet, og Betalingen erlægges til Procurator Dich.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-05-21
Kiøbenhavns Aar No. at Huus. sum.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-05-21
Post-Tidender, m. Muur. Mandagen, den 21 May. heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved J. F. Schulz.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-05-21
Constantinopel, den 11te April. J Forgaars holdt Storadmiralen Hussein, som Generalissimus ved den mod Rebellen Paswan Oglou bestemte Armee, her sit høytidelige Jndtog, og defilerede med 7000 Mand forbi Storherren, der havde i denne Anledning begivet sig til de ferske Vandes Plads, og der gav ham den sidste Audients. Storadmiralen marcherede derpaa til Landsbyen Dand Pascha, hvorfra han i Morgen gaaer ad Widdin. Den mod Rebellerne bestemte Flode er allerede den 27de Martii 2 Galleyer og 16 Kanonbaade stærk, hver med 150 Mand, seilede herfra til Udløbet af Donau.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-05-21
Brünn, den 5te May. De nyeste Efterretninger fra Semlin bestyrke den indløbne Tidende, at Rebellen Paswan Oglou, som ved Konschoboka var angre den af Fyrsten i Wallachiet, og et Corps Tyrker paa 27000 Mand, har slaaet dette tilbage, dræbt 800 Mand, og derved igien skaffet sig Luft paa 12 Mile i Omkreds, som han uhindret kan udbrede sig over hele Wallachiet. Med Proviant, Munition, og andre Nødvendigheder skal han være forsynet for nogle Aar. Siden har han halvanden eller to Miil uden for Widdin, taget en udstrakt, og med stærke Skandser og Redouter forsynet Stilling. Portens Troppet commandere des ved denne Leilighed af Mustapha Pacha af tre Hesterumper, der har draget sig tilbage under Belgrads Kanoner, og som de øvrige Pachaer af Avind ikke have understøttet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-05-21
Venedig, den 21de April. J det adriatiske Hav ere nu mange bevæbnede Skibe, det hedder, de ere russisk. Til de ugrundede Rygter høres, at de Franske skulde have plantet deres trefarvede Fane paa Maylands Slot, og i Mantua og Ferrara.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-05-21
Jtalien, den 26de April. Fra Florents haves nu mere bestemte Efterretninger, angaaende den der opdagede Sammenrottelse, hvis Plan var, at bemestre sig Storhertugen og hans Familie, sætte Jld paa Kirkerne og Byen (?) og under Jldløsen bemestre sig Citadellet, og forføre Folket ved Proclamationer. Nogle slige skal man have fundet hos den cisalpinske Commissair. Storhertugen har derpaa ladet Artilleriet i Citadellet skarpt lade Tropperne forsyne med skarpe Patroner, Landmilicen væbne, sendt mere Artillerie til Livorno, og det hedder, at der skal komme et Corps Østerriger til Florents. (Efter andre Efterretninger skulde alt dette endnu ikke være hiemlet).J den romerske Republik er i Byen og Egnen Ca 8000 Tilstello udbrudt en liden Contrarevolution. hængere af den gamle Regiering have samlet sig, allevegne omhugget Friehedstræerne, og fordrevet de ny Municipaliteter; men man troer, den Glæde vil ikke vare længe. Fra Lombardiet marchere nu mange franske af Rom, for at erstatte dem, der indskibes i Civitavecchia. (Paa samme Tid mældes, at Tingenes Stilling i Jtalien skulde alt komme til, at see mere og mere krigerske ud, uagtet alt det det i Tydskland tegner til Fred. Ligesom de tydske samle sig paa Adiges venstre Bred, rykke de Franske frem paa den høyre; Rustningerne til det hemmelige Søetog vedvare.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-05-21
J det piemontesiske kan Regieringen ikke faae Magt med Oprørerne; dog haaber den endnu bestandig at kue dem, da den veed, de ikke kunne giøre Regning paa fransk Understøttelse. Den i Genua værende sardiniske Gesandt har ladet det liguriske Directorium tilstille en Note, hvori han underretter det, at Kongen har seet sig nødsaget til at lade sine Tropper rykke frem indtil de liguriske Grændser, for at forebygge Røveres Jndfald. Det liguriske Directorium har derpaa ligeledes ladet sine Grændser besætte med Tropper, hvoriblandt mange franske Hielpetropper. Hvorvel den genuesiske Regiering paa ingen Maade begunstiger Fredsforstyrrerne, have dog mange liguriske Flygtninge slaaet sig til de piemøntesiske Jnsurgenter.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-05-21
Basel, den 5te May. J Bern er en Skrivelse fra den franske Commandant kommen i Trykken, hvoraf man seer, at de smaa Cantoner ere næsten gandske overvundne. De ville, efter Privatefterretningers Forlydende, nu antage Constitutionen, og skulle tildeels allerede have nedlagt deres Vaaben. Mod de endnu øvrige saa overhørige, blandt andre mod Schwyz, ere de Franske i fuld Anmarch, og deres Armee forstærkes bestandig, for desbedre i Fremtiden at vedligeholde Roligheden. De smaa Cantoner, hvis Magt var meget for ringe mod de Franske, have ved deres Modstand forværret deres Forfatning.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-05-21
Frankfurt, den 8de Mai. J Maynz ere Fæstningsværkerne af en Jngenieurofficeer blevne undersøgte Man taler der siden den Tid meget om at anlægge nye Værker, og bygge et eget Fort paa Hartenberg, der for Fremtiden skal blive den egentlige Fæstning. At en saa betydelig fransk Armee samles ved Nidda, opvækker almeen Opmærksomhed; dog veed man intet tilforladeligt, om dens egentlige Bestemmelse.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-05-21
Hvad offentlige Blade fortælle om en Samling af en Armee paa 210000 Mand tydske og fremmede Tropper ved Nederrhinen, ere hidindtil utidige Rygter. De keiserlige Tropper, der skulde drage sig sammen ved Lech, Jller og Donaustrømmen, have faaet Modbefaling.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-05-21
Haag, den 8de Mai. Efter at det bataviske Folk havde antaget den ny Constitution, hævede den constituerende Forsamling sig, Natten mellem Fredag og Løverdag, og indsatte sig til en batavisk Lovgivning. Da den 4de de Geistlige og Professorerne, som efter den ny Constitution ikke meere kunne være Lemmer af Lovgivningen, traadde ud, overøste den sidste Præsident, BorgerAltema, dem med mange Lovtaler, kaldte den Mænd af 22de Januar, beklagede hiertelig, at den lovgivende Forsamling skulde miste et Antal saa værdige og fortiente Mænd, der havde virket med til Fædrelandets store Held (det skulde han heller beklaget, da de sande Mænd af 22de Januar udstødtes voldeligen af Lovgivningen) han ønskede dem i deres stille huuslige Kreds den søde Løn for deres tunge Arbeider. (Avisen mælder ikke, om de ikke have giengieldet ham og Forsamlingens øvrige Lemmer, der nys selv havde perpetuert sig, med samme Ønske). Da han hævede Forsamlingen med sidste Hammerslag, raabtes overalt, Republiken leve, leve Mæn denne af 22de Januar London, den 11te Mai. J Gaar fik Admiralitetet ved den til Portsmouth ankomne Kongelige Chalouppe Orestes den vigtige Efterretning, at en fransk Flot tille paa 60 Canonbaade med 5000 Mand den 1ste d. M. har gjort et Anfald paa St. Marcou, men at man der har været belavet paa at tage imod den, og med Tab af 6 Canonbaade og 300 Døde og Saarede drevet den tilbage. Den Tale For nys i Vhigelubben holdt om den engelske Rædselsregiering, og den Skaal han udbragte fordet engelske Folks Souverainetet, har nu, som Aviserne alt i Forveien havde givet Spaadoms Vink om, havt den Følge for ham, at Kongen i sidste Geheimeraadsforsamling lod sig bringe den Bog, hvori de Kongelige Geheimeraaders Navne staae optegnede, og deraf udslettede Fores, da han ikke meere fortiente Hs. Majestæts Tillid. (Man vil erindre, at For strax efter Norfolks Afskeedigelse erklærede sig at have forskyldt samme Ære, og neppe vil det krænke ham synderlig, ikke længer at hedde Geheimeraad hos en Konge, der hverken hørte hans hemmelige eller offentlige Raad). Det hedder nu, at samtlige Oppositionslemmer ville nedlægge denne tomme Titel.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-05-21
Underhuset vare i Gaar alle Oppositionslemmer tilstæde, for at høre, om der vilde blive mældet noget, angaaende Fores Forhold i Vhigelubben; men det skeede ikke. Saa ivrig man forresten er med at væbne sig til Rigets Værn mod det Jndfald, man ikke troer, de Franske agte at giøre, har dog Overopsynsmanden i Grevskabet Surrey forbudet en væbnet Association, Oppositions taleren Tierney med hans Venner vilde oprette i den Borough, han repræsenterer, og det paa Grund af, at Tierne og hans Venner ikke ansaaes skikkede, at tiene Fædrelandet væbnede. Tierne fordrede denne Sag undersøgt af Underhuset; men Dundas tog Opsynsmandens Forsvar, og beraabte sig især paa Jndbydelsen, der indeholdt bittre, utidige, og hensigtstridige Yttringer, om Uheld, og Ministrenes begyndte Krig o. s. v. Tiernes Fordring blev da med 141 mod 22 Stemmer forkastet. Midlertid viser dette noksom, at den Almeenvæbning ikke er saa stor en Glæde for Ministeriet, som man almindelig troer.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-05-21
J Vhigelubben drak man sidst paa en fraværende Vens Velgaaende: Habeas Corpus Acten, Da Sidney Smith nu er rømt af Fængsel, har Kongen friegivet den franske Captain Bergeret, der adskillige Gange har været paa Forslag til at udvexles mod ham.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-05-21
Paris, den 10de Mai. J Gaar sendte Directoriet Lovgivningen det Budskab, at Udtrædelseslodden var truffet paa Francois Neuschatteau. (Det er dog snorrigt nok, at man har kundet giette det saa lige i Forveien, ligesom i Fior med Letourneur). Til hans Eftermand bestemmer Rygtet Treilhard. Lecarlier, der i Dondeaus Sted var udnævnt til Politieminister, har afslaaet det, og vil heller træde ind i Lovgivningen. (Rimeligviis vil han, saavelsom Talleyrand og Lacroix ved Directeurvalget komme særdeles i Betragtning). Striden angaaende de to Valgforsamlinger i Paris er nu afgjort, og paa Guillemardets og Jos Forslag Valgene i Jnstitutnational ved Magt kiendte; uagtet Commissionens Majoritet og Ordføreren Savar havde foreslaaet at forkaste dem begge. At undersøge Directoriets Budskab, Valgene angaaende, og foreslaae lovlige Forholdsregler i denne Henseende, nedsattes en Commission, bestaaende af Hardy, Bailleul, Chenier, Lemoine og Crassoux. Da især de tvende første have yttret meget dictatoriske Meeninger om Gienvalgene, raabte Guillemardet, ved at høre dem nævne, at denne blotte Tidende voldte Frygt og Skræk. Paa hans Begiering blev denne Commission paalagt, saasnart mueligt, at forelægge sin Forestilling. Bailleul fremstod den 7de dermed, og forelagde 98 Artikler, angaaende Antagelse og Forkastelse af Valgforsamlingernes Operationer. Blandt dem, der skulde erklæres ugyldige, vare Allier, Dordogne, Loir og Cher, Loire, Nedre pyrenæernes, og Øvre Vienne Departementets, saa skulde og Robert og Thomas Lindets, Gastons, Leqvinios, Delahayes (?) Doppets og Fions og fleres Valg erklæres ugyldige. Jourdan satte sig med Kraft derimod, og forlangte Beviser paa den angivne Sammensværgelse, og paa disse Personers Brøde. Den brave Lamarqve erklærede det for et Jndgreb i Folkets Rettigheder og Krænkelse af Constitutionen, men de ægte Fructidorianer og Directorialer paastod, man maatte heller krænke Constitutionen, end taale Anarchister og Royalister i Lovgivningen. Jsær stimede Chenier for denne Meening. Lamarqve erklærede, at han i saa Fald tog Afskeed, og gik strax. Bailleuls Forslag beordredes til Trykken, udsattes, men er nu antaget. (Til Lykke vil neppe det ædle uafhængige Oldingsraad lade Constitutionen eller Folkesouveraineteten saaledes fornærme).
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-05-21
Buonaparte skal være reist den 4de, man troer til Toulon, hvorhen General Menou reiste Dagen derpaa, og Berthier den næstfølgende. Fra Toulon mælder man, at han ventes der, at alle i Genua, Bastia og Civitavechia foranstaltede Rustninger der skulle mødes, og da i Forening med Toulons Flode søge at slaae sig igiennem Strædet ved Gibraltar, foreene sig med Cadixfloden, og da vove et Angreb paa Lissabon, og derfra gaae til Engelland eller Jrland. Dags Moniteuren mælder samme Plan, men udelader Toget mod Lissabon. Hovedcommanden over den ved Troppesendinger til Tydskland svækkede Engellands Armee er givet Kilmaine. Da Buonaparte ikke for det første derved har at giøre, meenes han endnu at gaae til Rastadt.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-05-21
Rastadt, den 11te Mai. Rigsdeputationen samledes i Dag at raadslaae om den sidste franske Note. Man meener, Svaret derpaa bliver Nei, men en Commerce tractat bringes i Forslag. Frankfurt, den 12te Mai. Man regner nu gandske sikkert paa, at Freden mellem Frankerig og Østerrig vil vedligeholdes. De i Friedberg, Busbach og omliggende Egne cantonnerende Franske have den 10de faaet den uventede befaling at rykke derfra, saavelsom fra Høchst, Rodelsheim og andre Stæder; man troer dem bestemte til Schveits. De Tropper, som i største Hast fra Maynzer-Armeen ere opbrudte did, angives til 15000 Mand. Schauenborg siges, til Sikkerhedens Bevaring, mod de Oprørske at vilde bringe sin Hær til 70000 Mand.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-05-21
Zürich, den 9de May. Zug, Glaris, Schwys, Appenzel, det halve Unterwalden o. fl. St. have antaget Constitutionen. J Uri er man samlet for at giøre det samme.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-05-21
Kiøbenhavn, den 21 May. J Tallotteriets 592 Trækning i Wandsbeck, den 15de Mai, udkom følgende Nummere: Meteorologiske Observationer.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-05-21
Barom.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-05-21
Vinden. Therm. May. Varme. O. S. S.S. V. V. N. V. V. N. V. V. N. V. Fra Pressen er nylig bleven færdig: Begyndelses Grunde til Natur=Læren, anden og forbedrede Udgave ved Kammerherre og Hofmarschal Hauch, 1ste Deel 1 Rdlr. 3 Mk., hvoraf 3 Mk. godtgiøres ved den anden Deels Modtagelse, som med det første kan ventes færdig. - Prosaiske Forsøg af Prof. Rahbek, 5te Samling, 3 Mk. - Samlingen af Forordningerne for Aaret 1797, faaes hos Directeur Schultz paa Hiørnet af Høybroe- og Læderstrædet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-05-25
Kiøbenhavns Aar No. Efania. Juniint, int. Post-Tidender. Junii. min. mi Fredagen, den 25 May. heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved J. F. Schult.