JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1837-01-07
Ved Nyekjøbing Kjøbstæds Byetingsret den 11te Juni 1836 er af Cancellieraad Bye- og Herredsfoged Rummelhoff dømt saaledes: "Jndstevnte, Kjøbmand N. Ettrup, bør til Citanten, Proprierair Qvistgaard til Jungetgaard betale det paastevnte Beløb 133 Rbd. 2 Mk. S. og T.,med Renter 4 pCt. fra 15de October f. A. til Betaling skeer, samt denne Sags Omkostninger med 12 Rbd. Sølv. Til Justitskassen erlægger Jndstevnte i Mulct 4 Rbd. rede Sølv. Den Kongelige Kasses Ret forbeholdes i Anledning af at Jndstevntes Beviis, udstædt den 16de Mai forrige Aar, ikke er skreven paa stemplet Papiir. Den af Citanten fremlagte Qvittering fra Søren Plet, dateret 25de Mai f. A., bliver paa anordnet stemplet Papiir at omskrive. At efterkommes inden 15 Dage efter denne Doms lovlige Forkyndelse under Adfærd efter Loven.
Viborger Samler, 1837-01-07
J Sagen No. 195.
Viborger Samler, 1837-01-07
Mødte Selveierhuusmand Søren Nielsen af Rysholdt, contra: Ldsovpkt. Møller mødte for Skolelærer Schougaard i Gierning, Commerceraad Birkedommer Tommesen i Hammel samt Provst Borgen i Hvorslev. (Citanten, Huusmand S. Nielsen, har under nærværende Sag, paaanket en hos ham, efter Reqvisition af de Jndstævnte, den 10de Marts f. A. afholdt Udlægsforretning for et Beløb af 13 Rbd. 2 Mk. 12 s. Sølv, efter en inden Grevskabet Frysenborg Birks Politiret den 10de Septbr. 1833 afsagt Dom, ved hvilken Forretning blev effectueret Udlæg i Citantens eiende Sted Rysholdt med Tilliggende.
Viborger Samler, 1837-01-07
Dom: "Den paaankede Udlægsforretning bor ved Magt at stande. Processens Omkostninger for Overretten betaler Citanten til de Jndstevnte med 20 Rbd. Sølv, der udredes inden 8 Uger efter denne Doms lovlige Forkyndelse under Adfærd efter Loven.
Viborger Samler, 1837-01-07
J Sagen No. 178.
Viborger Samler, 1837-01-07
Ldsoprykt. Lykke mødte for Proprietair Kyllesbek, til Hals Ladegaard, contra: Ldsoprykt. Jespersen befalet for Skolelærer Jespersen i Hals.
Viborger Samler, 1837-01-07
(Citanten, Proprietair Kyllesbek, paaanker under nærværende Sag en inden Kjer og Hvetboe Herreders Ret den 18de Decbr. 1835 afsagt Dom i en Sag, anlagt imod ham af Jndstævnte, Skolelærer Jespersen, angaaende Skoleløn for 1ste Halvaar 1835. 10 Rbd. Sølv og 2 Tdr. Rug og 2 Tdr. Byg, som denne formener at hæfte paa Hals Ladegaard efter Prindsesse Sophie Hedevigs Legat af 28de Septbr. Dom. "Den i nærværende Sag udtagne Overretsstævning afvises." Ved Kjer og Hvetboe Herreders Ret den 18de Decbr. 1835 er af Overauditeur Herredsfoged Lange dømt saaledes: "Proprietair Kyllesbek paa Hals Ladegaard bør betale Skolelærer Jespersen i Hals Skolelon, forfalden til 1ste Aug. 1835, ifølge Prindsesse Sophie Hedevigs Legat, af 28de Septbr. 1719, 10 Rbd. Sølv, 2 Tdr. Rug og 2 Tdr. Byg, hvilke Natural Præstationers Værdie i Mangel af at leveres in natura forsvarlig bliver efter lovlig Omgang at bestemme ved uvillige Mænds Skjøn, og bør Proprietair Kyllesbek derhos svare ordinaire Renter fra Dato af Klagen til Forligelsescommissionen 24de August 1835 indtil Betaling skeer. Proprietair Kyllesbek bør betale Retsgebyhr, Skriversalair samt Godtgjørelse for Stempletpapir, som skulle have været forbrugt, Alt som om Sagen ikke havde været beneficeret. Til Citantens befalede Sagfører, Prok. Østgaard, betaler Proprietair Kyllesbek i Salair 4 Rbd. Sølv. At efterkommes inden 15 Dage efter denne Doms lovlige Forkyndelse under Adfærd efter Loven."
Viborger Samler, 1837-01-10
No. 4. 65 Aargang. alene privilegerede Kongelig allernaadigst Viborger Samler. Danmark og Hertugdømmene. Forsendes med Brevposten i Tirsdagen den 10 Januar 1837. Redigeret af E. Nerenst, trykt og forlagt af N. P. Dous.
Viborger Samler, 1837-01-10
Udenlandske Efterretninger. Frankrig. Le Moniteur giver følgende Portrait af Morderen Meunier: Et frygteligt Udslet bedækker hans Legeme; hans Pande er paafaldende lav; hans Næse er meget fremstaaende; den nederste Deel af hans Ansigt er særdeles smal og kort. Han er 23 Aar gammel og arbeidede i et Speditionshuus, hvor han havde en Løn af 1000 Fres aarligt. Gazette des Tribunaux af 29de Decbr. siger derimod: "Man erfarer, at Mennier i to Aar har arbeidet hos Sadelmager Lavaur i Gaden Montmartre. Først for 14 Dage siden har han forladt Hr. Lavaux, sin kjødelige Fætter og er flyttet ind i et andet Logis i samme Gade. Jgaar Eftermiddag begav derpaa Politicommissairen Colin sig til Hr. Lavaur og til en Ven af denne, en forhenværende Officier, Masson og anstillede Huusundersøgelser hos disse. Tillige udstedtes Arrestbefaling mod begge. Hos Hr. Lavaur fandt man Magen til den ved Attentatet brugte Pistol. Hr. Lavaur indrømmede, at begge tilhørte ham, og at den ene maatte være ham fravendt af Meunier. Ved et besynderligt Sammenstød af Omstændigheder havde Hr. Lavaux befundet sig blandt de Nationalgardister, der tjente Kongens Vogn som Escorte. - Af en Antydning i Moniteur sees, at man holder la societe des samilles og de øvrige Ruiner af de tidligere hemmelige Selskaber for det Centralpunct, hvorfra Meunier, Ali band o. s. v. ere gaaede ud. – Garette des Tribunaux af 30te f. M. melder i et Postscriptum: "J dette Øieblik erfarer man, at Meuniers Forældre, efterat de fra høiere Sted, af vare bemyndigede til at love ham en Strafformildelse, naar han bekjendte den hele Sandhed, have formaaet ham til at nævne et Antal Medskyldige, til hvem man derpaa umiddelbart har forføjet sig." Denne Efterretning torde endnu være uhjemlet, endskjøndt bemyndigelsen ikke klinger usandsynlig; men et saadant Skridt torde let føre Uskyldige i Fordærvelse. - Attentatets Jndflydelse paa Kammerets Majoritet er umiskjendelig; af de fire Vicepræsidenter ere tre Doctrinaire, og blandt de i Bureaur have de Ministerielle seiret i de sex. Den ministerielle Majoritet er ikke stor og maaskee ikke heller varig, men for Øieblikket er den ubestridelig.
Viborger Samler, 1837-01-10
Spanien. De madridske Efterretninger af 24de f. M. vise, at Cortes ogsaa have viist sig meget føielige i Antagelsen af de øvrige Lemlæstelser, der skulde foretages med deres democratiske Constitution. Thronbesidderens absolute Veto og hans Ret til efter Behag at opløse Kammeret og indkalde et nyt, ere allerede antagne. Journal des Debats kan ikke noksom rose denne Cortes's Føielighed; ja den begaaer den Absurditet at yttre, at det nu viser sig, hvorledes Cortes's Moderation virker gunstigt paa den krigerske Tilstand i Spanien; thi aldrig stod det slettere til end umiddelbart efter Proclameringen af Constitutionen, fordi alle gode Spaniere forfærdedes over denne revolutionaire Rædselsdaad og bleve lunkne i deres Hengivenhed for den de Revolutionaire underdanige Regjering; nu derimod da baade Cortes og Regjeringen meere og meere ere komne tilbage fra den revolutionaire Svimmel, vender Befolkningen sig mere og meere bort fra Carlismen. - J en Telegraphdepesche fra Bayonne, af 24de f. M. hedder det: "Fra Bilbao haves indtil den 22de intet Nyt. Carlisterne have armeret den Stilling, de have taget ligeover for Espartero, med deres Beleiringsskyts. Alaix er ankommen til Ona med 4 a 5000 Md.; Gomez's Division er bleven staaende ved Ordunna, for at observere ham." Privatberetninger fra Bayonne, af 24de indeholde directe Beretninger fra Esparteros Hovedquarteer indtil den 21de. Espartero befandt sig den Dag med 8 a 9000 Md. og et talrigt Artillerie paa den høire Bred af Nervion, medens et lignende Antal af hans Tropper mandeuvrerede paa den venstre Bred. Ogsaa disse Beretninger melde, at Carlisterne have draget deres Beleiringsskyts bort fra Batterierne udenfor Bilbao, for at bruge det mod Esparteros Artillerie. De tilføie de sædvanlige bemærkninger over Troppernes gode Stemning og den uundgaaelige Sammentræffen af begge Hære, hvilken de ansætte til den 24de. Angaaende Gomez melde disse Privatefterretninger, at han er ankommen til Sodupe, fire Leguas fra Durango med 2800 Mand af alle Vaabenarter, der skulle være meget udmattede. Alaix, hvis Styrke Beretningerne angive til 5000 Md., skal have besluttet ved et Angreb paa Gomez's Division at gjøre en Diversion til Fordeel for Espartero og ved en Seir at udslette Mindet om sin gjentagne Jnsubordination. – Le Moniteur af 1ste Jan. beretter, at en fra Bilbao ankommen Person har d. 28de Decbr. fortalt i Bayonne, at Espartero om Morgenen den 25de var efter en blodig Kamp rykket ind i Bilbao; Carlisterne havde mistet en Deel af deres Artillerie, og Don Carlos var rykket ind i Villafranca.
Viborger Samler, 1837-01-10
Blandet. Man skriver fra Constantinopel, at Lord Ponsonby, der var i Begreb med at indskibe sig til England, har opsat sin Reise og først senere vil gjere Brug af den ham bevilgede Permission. Man erfarer ikke Grunden, hvorfor Lorden har forandret sin tidligere Plan, maaskee troer man hans Nærværelse endnu nødvendig i Constantinopel i dette Øieblik, da det churchillske Anliggende, som man ansaae for afgjort, nu synes at true med nye Forviklinger. Jfølge Rygtet har Porten forkastet den Jndemnisation, der var gjort til Betingelse for Stridens Bilæggelse, og vil ikke indlade sig paa nogen Skadesløsholdelse, i det Mindste ikke i den Grad, som Hr. Churchill fordrer. Saaledes er Sagen bragt tilbage til sit tidligere Standpunct, og Lord Ponsonby skal nylig have tilstillet Porten Reclamationer angaaende Satisfaction for Hr. Churchill. Dette siges i det Mindste i Handelsbreve, til hvilke man dog ei kan sætte ubetinget Tillid. "Lausanner Zeitung, vil vide, at den østerrigske Gesandt Hr. v. Bombelles, med større Jver end nogensinde forlanger Arresteringen af Mazzini, Ruffini og Rauschenplatt, og at man formoder, at hans Skridt i denne Henseende ere fremkaldte ved nye Opdagelser af Politiet i Jtalien og Piemont.
Viborger Samler, 1837-01-10
Jndenlandske Efterretninger. Bulletius.
Viborger Samler, 1837-01-10
Kjøbenhavn, den 3die Januar. Hans Majestæt Kongen har Natten imellem den 2den og 3die Januar havt to Timers rolig Søvn, hvilken den øvrige Deel af Natten har været afbrudt af Hosten, Feberen er ikke ophørt; Appetiten vel svag, men ikke ganske borte.
Viborger Samler, 1837-01-10
Den 4de Januar.
Viborger Samler, 1837-01-10
Hans Majestæt Kongen har Natten imellem den 3die og 4de Januar sovet en 4 til 5 Timer, Hosten synes mindre angribende og Kræfterne ere ikke aftagne.
Viborger Samler, 1837-01-10
Den 5te Januar.
Viborger Samler, 1837-01-10
Hans Majestæt Kongen har i Gaar været mindre lidende af Feberen, Hosten og Appetiten ere upaaklagelige, Søvnen har i afvigte Nat, skjøndt afbrudt, været velgjørende, og man kan have god Grund til at haabe en hastig Restitution.
Viborger Samler, 1837-01-10
Den 6te Januar.
Viborger Samler, 1837-01-10
Hans Majestæt Kongen har i afvigte Nat havt 4 til 5 Timers god Søvn, Hosten er mindre besværlig, Appetiten bedrer sig, og man kan have godt Haab om Kræfternes daglige Tiltagende.
Viborger Samler, 1837-01-10
Den 7de Januar.
Viborger Samler, 1837-01-10
Hans Majestæt Kongen har afvigte Nat sovet 3 1/2 Time, hvilken Søvn dog, af og til, afbrødes af Hosten; Appetiten er upaaklagelig, Feberen mindre og Hs. Majestæt føler sine Kræfter, mindre deprimerede end forhen.
Viborger Samler, 1837-01-10
Kjøbenhavn, 7de Januar. Som man erfarer, skal Baron Rothschild, der er bekjendt for at besidde en meget human og godgjørende Charakter, forinden sin Afreise her fra Kjøbenhavn have indhændiget Hr. PastorWolffen ikke ubetydelig Sum, deels til Uddeling blandt Trængende af det mosaiske Troessamfund, deels til dermed at betænke "Meyers Minde" o. fl. Stiftelser. (Kbhvnsp.)
Viborger Samler, 1837-01-10
Efter Forlydende skulle flere her bosatte tildeels meget formuende Familier have besluttet sig til med det første at drage til Nyholland, for der at nedsætte sig for bestandigt. En egentlig dansk Coloni i dette med vidunderlig Hurtighed fremblomstrende Land vil dette dog nepper have til Følge, da de Jndivider, hvorom her er Tale, sikkert meget hurtigen ville amalgamere sig med de der fremherskende Englændere. (Kbhp.)
Viborger Samler, 1837-01-10
Den gyldendalske Boghandling, indbyder, til Subscription paa et Værk, der vil udkomme fra Landsoverrets Assessor Algreen-Ussings Haand, og blive deels et fuldstændigt Register til den fogtmannske Rescriptsamling, deels et selvstændigt Skrift under Titel: "Kortfattet Repertorium over samtlige Rescripter, Resolutioner, og Collegialbreve i den søgtmannske Rescriptsamling for Aarene 1660 til 1830. Betalingen for Arket, der bliver af, stort Format og med fiin Tryk, vil ikke overstige 10 s., Værket, vil udgaae i Hæfter paa 16 til 20 Ark; det Hele formodes at kunne blive 3 Bind, hvert paa 3 til 4 Hæfter, og færdigt i Løbet af 1838.
Viborger Samler, 1837-01-10
Efterat Forhørene over Tønders Morder, Worm, ere sluttede, er Sagen imod ham nu anhængiggjort ved Hof= og Stadsretten. Actor er Procurator Dahl, og Defensor Procurator Lange. (Kbhp.)
Viborger Samler, 1837-01-10
Lolland ligger Sneen adskillige Steder flere Alen høit, (Loll. Falst. St. Td.) Fra det Holsteenske. J Negernbotel, ved Segeberg tildrog sig nylig følgende høistragiske Begivenhed: En ung Kone, der kun havde været 8 Uger gift, men allerede for 14 Dage siden var kommet i Barselseng, fandtes tilligemed Barnet qvalt i Sengen. Manden, paa hvem der faldt Mistanke, var fraværende, men det befandtes, at et Vindue havde været aabnet og lukket til udenfra. Man er i spændt Forventning om Resultatet af de anstillede Undersøgelser. (Aar. Av.)
Viborger Samler, 1837-01-10
Overrets=Advocat Dr. Balemann i Kielder bleven udnævnt til den slesv.-holst. Regjerings Committerede ved Bank=Jnstitutet i Altona. (Kl. C.)
Viborger Samler, 1837-01-10
Ledigt Embede. Skovridertjenesten i Vesterlund under Apenrade Amt.
Viborger Samler, 1837-01-10
Befordring. Den 21de December, Told- og Consumtions-Kasserer samt Postmester i Rødbye, F. Suhr, til virkelig Kammerraad.
Viborger Samler, 1837-01-10
Kjøbenhavns Børs-Cours, den 6te Januar. Hamborg 2 M. – a vista 201. Species 202. Obligationer (uden Renter) 91 a 91 1/2. Nationalbank-Obligationer (af Laanet den 4de Febr. 1820) 102 1/2 Rbd. r. S. Disconto 5 pCent.
Viborger Samler, 1837-01-10
Døde, Kjøbenhavn: Afskediget Major Niels v. Fogh; Capitain Pierre Poul Ferdinand Mourier, 90 Aar; Jfr. Caroline Tvede, 56 Aar. – Aalborg: Madame N. F. Hassing, fød Jürgensen, 29 Aar; Mægler Tranmoes, 61 Aar. Wodroffsgaard, Frue C.A. Wolff, fød Tim, 29 Aar.
Viborger Samler, 1837-01-10
(Jndsendt.) For at ikke flere skal finde sig foranledigede til forgjæves at umage sig efter at see Ligningen over Fattigskatten for Aaret 1837, eller to Gange daglig, efter Fattigcommissionens Bekjendtgjørelse, forgiæves begjære Audients hos Kassereren Hr. Hagemann, var det ønskeligt, om der i Commissionens Bekjendtgjørelse havde været fastsat en Tid paa Dagen, naar de vedkommende Contribuentere kunne nyde den Naade at see bemeldte Ligning. Jndsenderen, der har været i det ovenanførte Tilfælde, og havde Grund til at eftersee Ligningen, fordi han havde andraget paa Forandring for sit Vedkommende, har fundet sig foranlediget til at fremsætte dette Ønske, som han har Grund til at troe vil blive billiget. Nørgaard den 7de Jan. 1836. R. Holm.
Viborger Samler, 1837-01-10
AVERTISSEMENTS. Førstkommende Søndag, den 15de Januar 1837, gives i Klublocalet en dramatisk Forestilling, til hvilken Indgangen aabnes Kl. 5. Billetter a 2 Rbmk. pr. Stk. afhentes, overeenstemmende med de i Generalforsamlingen af 29de Decbr. 1835 tagne Bestemmelser, hos Hr. Kjøbmand A. B. Friis fra Onsdagen den 11te indtil Søndag Middag Kl. 12.
Viborger Samler, 1837-01-10
Efter endt dramatisk Forestilling, Søndagen den 15de Januar, bliver i Klublocalet Assemblée og varm Aftenspiisning, hvortil Billetterne afhentes hos Hr. Kjøbmand A. B. Friis.
Viborger Samler, 1837-01-10
At Stiftamtet har approberet Restancellisten over resterende Kongelige Skatter, Bankrenter og Brandcontingent for 2det Halvaar 1836, og at Udpantningen for Samme begynder den 19de Januar førstkommende, det bliver herved bekjendtgjort for Byens Jndvaanere. Viborg, den 6te Januar 1837. C. Selmer.
Viborger Samler, 1837-01-10
At Contoret for 3die jydske Land- og Søekrigscommissariatsdistrict bliver den 14de Januar 1837 henlagt til Aalborg, bekjendtgjøres herved til Vedkommendes Efterretning. Printzen, Land- og Søekrigscommissair i bemeldte District.
Viborger Samler, 1837-01-10
Gode gule Koge=Ærter, faaes hos J. Jensen. Voxlys, kan faaes tilkjøbs hos N. Lind.
Viborger Samler, 1837-01-10
Enkemadame Brams Sted i St. Mogensgade. hvori er tvende Beboelsesleiligheder, kan erholdes i Leie til anstundende Mai.
Viborger Samler, 1837-01-10
Hos Undertegnede ønskes en Dreng i Lære helst en der har havt nogen Ovelse i Professionen. Skrædermester Balling i Viborg.
Viborger Samler, 1837-01-10
Placat. Efter Begjæring af Hr. Proprietair Burmeister til Vindumovergaard, bliver Mandagen den førstkommende 16de Januar om Formiddagen Kl. 9 foretaget Auction i Vindumovergaards Skove over en Deel paa Roden staaende Egetræer, særdeles tjenlige til Broer, og Pæle, samt en Deel Bøgetræer, størstedels tjenlige til Gavningsbrug. Vederhæftige Kjøbere gives Kredit indtil 1ste Juni 1837. Auctionen begynder ved Skovfogedhuset. Middelsom og Sønderlyng Herredsfogderi. Viborg den 7de Januar 1837. Rod.
Viborger Samler, 1837-01-10
De som maatte have noget at fordre i afgangne Kirsten Larsdatters og efterlevende Mands, Brændeviinsbrænder Lars Larsen Resens fælleds Boe i Skive, indkaldes herved, med 12 Ugers Varsel, til at anmelde og beviisliggjøre deres havende Krav for undertegnede Skifteforvalter. Bye- og Herreds-Contoiret i Skive, den 7de Januar. Rosenstand. J Overeensstemmelse med Placaten af 21de April 1824 bekjendtgjøres herved, at der i Boerne efter Provst Wagaard af Scheelund Præstegaard og Degnen Lau rit, Funder af Schjørping, afholdes Skiftesamlinger.
Viborger Samler, 1837-01-10
paa mit Contoir paa Nørgaard, Løverdagen den 18de Februar næstkommende, respective Kl. 3 og 4 Eftermiddag. Hellum Hindsted Herreders Contoir paa Nørgaard, den 4de Januar 1837. Hvass.
Viborger Samler, 1837-01-10
Creditorerne i Boet efter Huusmand Niels Sørensen af Als Bye og Sogn i Hindsted Herred, Aalborg Amt, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Nørgaard, den 4de Januar 1837. Hvass.
Viborger Samler, 1837-01-10
Ved Proclama af Dags Dato, som læses for vedkommende Over- og Under-Ret, er Enhver som maatte have nogensomhelst Fordring paa min afdøde Mand Proprietair Carl August Bock til Wissegaard i Fleschum Herred, Aalborg Amt, indkaldt til, under Fordringens Fortabelse, inden 12 Uger at anmelde og godtgjøre samme for mig, der ifølge kongelig Bevilling sidder i uskiftet Boe, hvilket endvidere herved bekjendtgjøres. Wissegaard pr. Aalborg, den 29de Decbr. 1836. M. M. Bock, fød Reiersen. Som Lanværge Lund.
Viborger Samler, 1837-01-12
No. 5. 65 Aargang. alene privilegerede Kongelig allernaadigst Samler. iborger Danmark og Hertugdømmene. Forsendes med Brevposten i Ne 12 Januar 1837. Torsdagen den Redigeret af E. Nerenst, trykt og forlagt af N. P. Dons.
Viborger Samler, 1837-01-12
Til Constantinopel vare vigtige Efterretninger indtrufne fra Tscherkessien, hvor Opstanden endnu vedvarer med Kraft. De russiske Tropper vare i et betydeligt Antal gaaede over Kubon og havde aabnet deres Vinterfeldttog mod de indsurgeerte Stammer i Caucasus. Men Bjergfolkene havde ligeledes fra deres Side gjort store Anstrængelser og endog antaget en Nationalfane, grøn med tre hvide Stjerner og Pile over. Begeistrede af dette Eendrægtigheds-Symbol havde de slaaet Russerne tilbage med betydeligt Tab, og have ifinde at vove et nyt Slag, hvori de haabe at seire. Disse Efterretninger, i Forbindelse med Afsendelsen af et Skib med Krigsfornødenheder til den ischerkessiske Kyst, have naturligviis vakt den ved Porten accrediterede russiske Ambassadeurs Uvillie.
Viborger Samler, 1837-01-12
J en Skrivelse fra den serviske Grændse af 17de Decbr. hedder det: "J otte Dage have vi levet i stor Frygt formedelst de fra Servien indløbne Efterretninger om den sig fra alle Sider nærmende Pest. Det var at forudsee, at en eneste Qvarantaine-Anstalt ikke kunde standse dette Ondes Fremtrængen. Destoværre er Sygdommen udbrudt i en Landsby, 10 Mile fra Belgrad. Saasnart denne Efterretning kom til Kragujewatz, tilte Fyrst Milosch til Belgrad og overtog der Styrelsen af alle Forsigtighedsforholdsregler. Samtlige serviske Tropper danne nu paa østerrigsk Fod en Cordon paa den bulgariske Grændse, og allerede ere tvende Jndivider, der havde sneget sig igjennem, skudte, endskjøndt de vare Tyrker. J Semlin har man efter Ankomsten af disse Efterretninger grebet de strængeste Forholdsregler i Betragtning af, at Pesten, der har udryddet hele Districter i Bulgarien, stedse meere nærmer sig. Jngen faaer længere Tilladelse til at besøge Belgrad. – Fyrst Milosch agter med Familie at tilbringe hele Vinteren i sidstnævnte Stad. Keiseren af Østerrig har ladet sig give en Fortegnelse over alle paa Spielberg siddende Forbrydere, og man troer, at flere benaadninger og Strafformildelser ville indtræde.
Viborger Samler, 1837-01-12
Jndenlandske Efterretninger.
Viborger Samler, 1837-01-12
Den 23de December f. A. strandede Skibet Ariadne, bestemt fra Danzig til Hull med en Ladning Trælast, paa Falsterboe-Rev. Mandskabet forlod Skibet og den 24de December blev samme besat med en Vagt af 4 Mand, for vedkommende Bjergers Regning. Første Juledag opkom en stærk Storm, som ei tillod Vagtmandskabet at forlade Skibet. Dets Baad blev sønderslaget af Bølgerne og den paafølgende 2den Juledag begyndte Skibet at drive. Det stødte kort efter paa et Steenrev og Masterne gik neden ud af Skibet. J faa Timer var Skibet adsplittet og Vagtmandskabet tyede nu hen paa den forreste Deel af Dækket, for om muligen at finde Redning. Vraget drev imod Stevns, men dets Fart blev meget hindret ved et Anker, som Mandskabet ei havde Kraft til at fire af. De Ulykkelige, hvis eneste Trøst var Bøn til Forsynet, bleve overskyllede af enhver Bølge, hvilket forøgede Stormens og Kuldens Virkning. Omsider landede Vragstykket paa Stevns om Aftenen 2den Juledag Kl. 9, men kun een af Vagtmandskabet, Jacob Bergendorff, reddede sig. Han fandt en Sti op af Klinten og maatte, for det meste paa sine Knæ, krybe næsten 1/4 Miil til nærmeste Bondegaard. Hans tre Kammeraters Lig bleve senere fundne og ere nu stædte til Hvile paa Haltug Kirkegaard. De to af de Forulykkede efterlade to Koner og ni Børn, som vist dagligen med dyb Vemod ville kaste Øiet paa Haltug Kirke, der tydeligen kan sees fra Falsterboe og som der benævnes Galeasen. Den Reddede kan fornemligen takke sin Aandsnærværelse, og at han stedse ombord paa Vraget søgte at bevæge sine Been, for sin Frelse. (Dagen.)