Berlingske Tidende, 1836-03-09
Den af Committeens Referent, Kammerjunker Scavenius, paa Forsamlingens Vegne forfattede allerunderdanigste Petition er af følgende Jndhold: Efterat fra flere af de Deputerede for Sjællands Stifts Kjøbstæder var til Provindsialstændernes Forsamling indgivet Andragender angaaende Toldsteders Oprettelse i Stæder, som hidtil kun have været Consumtionssteder, og efterat disse paa lovbefalet Maade have været underkastede behørig Drøftelse, finder Stændernes Forsamling sig foranlediget, til Deres Majestæts allerhøieste Afgjørelse at fremsende følgende allerunderdanigste Ansøgning: De Kjøbstæder, hvorom her er Talen, ere: 1) Storeheddinge, der tilligemed en Deel af Stevns Herred, hvor Byen er beliggende, hidtil har været henlagt under Kjøge Tolddistrict; 2) de tre ved Jssefjorden beliggende Stæder, Roeskilde, Holbek og Frederikssund, hvilke for Tiden samtlige henhøre under Told stedet i Rørvig; og 3) Slagelse By, som ikke henhører under noget specielt Toldsted, men maa fortolde de til samme bestemte Varer i den Søstad, hvor de udlosses. Herved bør Forsamlingen dog ei undlade at bemærke, at det ikke er fuld Toldstedret, som Slagelse Byes Borgere ønske, men kun, at de indtil videre maae erholde Ret til i Byen selv at fortolde saadanne Varer, som under Toldsegl og Plombe kunne transporteres til Slagelse fra Søstaden, hvor de losses. Da Forholdene ikke ere aldeles de samme i alle disse Stæder, vil Forsamlingen tillade sig særskilt at foredrage Deres Majestæt Grundene, som tale for at tilraade det Ansøgtes Bevilgning i hvert af disse trende Tilfælde. Dag. – – en Peder Hansen i er Wrøgum, Aal Sogn, Vester Herred, tilhørende Gaard sammes Bygninger og Underliggende af Ager og Engs Hvad da først Storeheddinge angaaer, maa det vel tilstaaes, at i ældre Tider, da deels Storeheddinge selv var af langt ringere Betydenhed end nu, deels Stevns Herred, eller dog den Deel af samme, hvorom her er Spørgsmaal, førend Udskiftningen var saa langt tilbage i Cultur, at der ikke kunde være synderlig Tale om Udførsel af Producter derfra, og følgeliliden eller ingen directe Fart derpaa fandt Sted var der vistnok liden Grund til at oprette særskilt Toldsted der. Nu derimod, da saavel Storeheddinge selv er meget tiltaget og endnu er i synlig Tilvært, som og Stevns Herred har gjort saa betydelige Fremskridt i Cultur, at det i denne Henseende maaskee ikke staaer tilbage for nogen anden Egn i Landet, bliver Savnet af et eget Toldvæsen Dag for Dag føleligere. Den directe Skibsfart, som nu finder Sted paa Stevns er ingenlunde ubetydelig, thi, efter et Middeltal af 3 Aar, skal det Antal af egentlige Skibe, som have ladet og losset ved Stevns, have udgjort et Antal af 73 aarlig. Vigtigere næsten end denne Skibsfart er for selve Stevns den Fart med der hjemmehørende Baade, med hvilke den største Deel af Herredets Producter føres til Kjøbenhavn. Foruden en Mængde Fisker- og Udskibningsbaade skal nemlig ved den Deel af Kysten, som henhører under Kjøge Tolddistrict, findes omtrent 20 store Baade, tjenlige til Fragt fart. De lade hver circa 30 Tønder Sæd, og kunne derfor, ved idelig Fart hele Aaret rundt, transportere en meget stor Mængde Producter. Heraf turde det være indlysende, at, uagtet Storeheddinge ikke i egentlig Forstand er en Søstad, og uagtet ved Stevns mangler en Havn, er dog Søfarten derhen saa stor, at der allerede ligger tilstrækkelig Grund til Oprettelsen af et eget Toldsted. Desforuden er den Forbindelse, som nu finder Sted med Kjøge Toldvæsen, forbunden med mange Besværligheder og Bekostninger. Da nemlig Kjøge ligger 3 Miil fra Storeheddinge, og 3 1/2 Miil fra den Deel af Kysten, hvorfra en stor Deel Udskibninger finder Sted, saa udfordrer Expeditionen af ethvert Fartøi eet, ja stundom to, ridende Bud til Kjøge med Skibspapirerne og Toldafgifterne. Foruden den Ud Creditorer og Arvinger efter afdøde Aftægtskone Mette Jensdatter i Ronge indkaldes til inden 12 Ugers Forløb gift, som derved foraarsages, og som for hvert Bud kan regnes til 3 a 4 Rbd., kommer endmere i Betragtning den betydelige Tidsspilde, som derved foraarsages, hvilket især føles, naar ondt Veir indtræffer, der nøder Skibene til at forlade Kysten og ei sjeldent til at seile bort, uden at faae deres Papirer med sig. Hvad der saaledes for den egentlige Skibsfart alt er meget byrdefuldt, vilde, med fuld Strenghed anvendt paa den ovennævnte for Stevns saa høist vigtige Baadfart, virke lig et absolut Forbud imod denne. Den ringe Fragt, en saadan Baad ved en enkelt Fart kan tjene, og som ofte neppe løber op til 10 Rbd., vilde ikke kunne taale Bekostningen paa eet Bud til Kjøge, end mindre paa to Bud, som dog, strengt taget, vilde fordres, nemlig saavel naar Baaden, afseiler, som naar den kommer tilbage. Vel ere Bestemmelserne i Fdn. af 1ste Februar 1797 F. 13 i de fleste Tilfælde komne disse Baade til Gavn, men om det altid vil skee, kan dog ikke antages at være hævet over al Tvivl, idet der kan være forskjellige Meninger og Betydningen af hiint Lovsted, og et ikke ringe Antal Familiers Velværen kan saaledes komme til at beroe paa Fortolkningen af et ikke ganske tydeligt Lovsted. Foruden disse Uleiligheder og Besværligheder, som Søfarten paa Stevns er underkastet ifølge Toldstedets Afstand fra Udskibningstedet, kom meer endnu i Betragtning en anden, ganske særegen og ikke mindre trykkende Byrde, som Forbindelsen med Kjøge Toldvæsen har havt til Følge for Storeheddinge og Stevns. Uagtet nemlig Storeheddinge ikke staaer i noget naturligt Afhængighedsforhold til Kjøge, og uagtet Havne anlægget ved den sidstnævnte By aldrig har været af nogen Nytte for de Stevns anløbende Skibe, og ifølge sin Beliggenhed neppe nogensinde kan ventes at blive det, saa har man dog hidtil af alle Skibe og Ladninger, som ere ankomne til eller udgaaede fra Stevns, maattet betale Afgift til Kjøge Havnekasse, ligesaa fuldt som om disse Skibe og Ladninger virkeligen vare blevne erveforlænge vor Tilværelse derved, at vi havde derede ved Kjøge selv. At disse Afgifter ikke lidet maae besvære Skibsfarten og Handelen, skjønnes bedst af det Beløb, som de aarligen have udgjort; thi den Sum, som fra Storeheddinge og Stevns er bleven udredet til Kjøge Havnekasse, har, efter et Gjennemsnit af de senere Aar, udgjort 550 Rbd., hvilket, sammenlignet med den hele i samme Tid stedfundne Skibsfart, maa ansees som meget betydeligt. Det er en Byrde, som man i Storeheddinge og Stevns i saa meget høiere Grad føler Trykket af, som den udredes ene til Gavn for en de Ydende aldeles uvedkommende Commune, uden Udsigt til nogensomhelst directe eller indirecte Gjengjeld derfor. Forsamlingen har saaledes tilladt sig, for Deres Majestæt at udvikle de Grunde, der synes den at tale for Opfyldelsen af Storeheddinge Borgeres Ønske om at see Forbindelsen med Kjøge Toldsted ophævet. Forsamlingen tager saa meget mindre i Betænkning at anbefale denne Forandrings Jværksættelse, som den formener, at det vil kunne skee uden Udgift eller Tab for Statskassen. Uagtet nemlig en Deel af Stevns er henlagt under Kjøge Tolddistrict, befatter Coldinspecteuren og øvrige Toldofficianter i Kjøge sig dog, ifølge de alt længe bestaaende Jndretninger, aldeles ikke med Opsynet med de til Stevns ankommende Skibe og Varer. Det hele Toldopsyn er ene og alene overdraget til Consumtionsembedsmændene. Til end større Sikkerhed for dette Toldopsyn er desuden alt for nogle Aar siden en Overbetjent af Deres Majestæt allernaadigst bleven tilforordnet Consumtionsinspecteuren i den forommeldte By. Det er da kun den endelige Expedition, som endnu er overdraget til Toldinspecteuren i Kjøge, men denne Embedsmand er i saa Henseende nødsaget til at holde sig til den Attest, som udstedes af Embedsmanden i Storeheddinge. Det skjønnes, saaledes ikke, at ved denne Omvei frembringes nogensomhelst større Sikkerhed for Statskassen, end om det blev overdraget Consumtionsinspecteuren i Storeheddinge tillige at besørge den endelige Expedition. Ogsaa formenes, at Beregnumig om Prindsesse Amalia, Don Datter af andet Ægteskab, skal succedere ningen af de under Stevns faldende Toldintrader, saavelsom Oppebørselen deraf, uden nogen Uleilighed kunde overdrages til Consumtionscassereren i Storeheddinge. Paa denne Maade vilde Embedsmændenes Tal ikke forøges, ligesom ogsaa Toldopsynet ikke forandres, følgelig ikke i ringeste Maade vorde mindre sikkert, end det alt er. Det er ved Undersøgelsen om denne Sag ikke undgaaet Forsamlingens Opmærksomhed, at muligt nogle Vanskeligheder kunde opstaae med Hensyn til de Sportler, som hidtil ere tilfaldne Toldembedsmændene i Kjøge for de Stevns vedkommende Expeditioner, men som de ved denne Forandring vilde miste. Men det forekommer Forsamlingen, at denne Vanskelighed vil kunne lade sig hæve derved, at Consumtionsembedsmændene i Storeheddinge, naar de gaae over til at blive Told- og Consumtions-Embedsmænd, maatte finde sig i for en Tid at udføre de dem saaledes paa hvilende Forretninger, enten gratis eller mod ringere Sportler, saa at den øvrige Deel af disse vedbliver at tilfalde de nærværende Toldembedsmænd i Kjøge, saalænge de vedblive i denne Function. Forøvrigt skal Forsamlingen ikke videre indlade sig paa dette Punkt, men lade sig nøie med allerunderdanigst at have henledet Deres Majestæts Opmærksomhed derpaa. En stor Deel af de Grunde, som Forsamlingen har tilladt sig at henstille til Deres Majestæts allerhøieste Overveielse, for at oprette et ærskilt Toldsted i Storeheddinge, taler ogsaa forat tilstaae de 3 ved Jssefjorden liggende Søstæder, Roeskilde, Holbek og Frederikssund, en lignende Gunst. Vel have disse Stæder ikke at klage over, at maatte erlægge Afgifter til et dem fremmed og uvedkommende Havnevæsen, men Nørvig Toldsteds fjerne Afstand foraarsager dem ei faa Uleiligheder og Udgifter, Kjøbmændene i disse Byer nødes derved til enten at holde en stadig Fuldmægtig i Nørvig, eller for hver enkelt Expedition at sende et særskilt Bud derhen, eller og, ad den meget lange Omvei, som Posten maa tage for at komme til Nørvig, at sende Pengene per Post, eller endelig at betroe Skipperen en ubestemt Sum Penge til dermed at clarere Afgifterne, hvis nøiagtige Beløb ei let med Sikkerhed forud kan vides. Vel er det muligt, at den Resico og Udgift, som saaledes foraarsages Kjøbmændene, undertiden kan være formindsket ved en Credit, som gives fra Toldvæsenets Side, men ligesom dette, efter Sagens Natur, maa beroe paa vedkommende Embedsmands Tilladelse, og det derfor ikke er altid eller til enhver Kjøbmand, at saadan Credit tilstaaes, saa er dog den endelige Afgjørelse ved Toldstedet forbunden med Besværlighed. Ogsaa lide Skibene, ved at maatte anløbe Rørvig, et Ophold, der let kan foranledige Tab for Rhederne, og vel undertiden Fare for selve Skibenes Sikkerhed. Sees nu hen til disse Stæders Beskaffenhed, og den Handel, som i dem finder Sted, synes i det Mindste de tvende af dem at fortjene alden Opmuntring for deres Handel, som uden Skade for Statskassen kan ydes dem. Holbek har alt længe været et af de vigtigste Punkter, i Landet for Kornhandelen, og hvor betydelig Skibsfarten er der, sees af, at i afvigte Aar skal 241 Fartøier af 5 til 68 Læsters Drægtighed være ankomme dertil. Roeskilde, der forhen har lidt under Manglen af tilstrækkelig Dybde i Jndløbet til dens Havn, idet Skibe, der stal dybere end 3 Fod, ei kunde komme længer endtil Frederikssund, vil, efter Tilendebringelsen af de betydelige og fortjenstfulde Arbeider, som tildette Øiemed ere foretagne, snart indtage sin tilbørlige Rang iblandt Landets Handelstæder. Virkningen deraf sees alt i afvigte Aar, da er færre end 130 Fartøier af 1 1/2 til 28 1/2 Læsts Drægtighed ankom i denne Byes Havn. Begge disse Stæder ere velhavende og i betydelig Frem vært Frederikssund er vistnok nu af mindre Betydenhed end disse tvende, men, naar Toldsteder skulde oprettes i disse, synes nogen Billighed at tale for, at det samme og tilstedes Frederikssund, saameget mere, som det formenes at kunne skee uden Udgift for Statskassen. Et lignende Tilfælde som det, der finder Sted med Toldopsynet med de til Stevns ankommende Skibe, indtræffer nemlig ogsaa med disse Kjøbstæder. Det hele Toldopsyn ved Varenes Jnd laden og Udlossen, er, ligesom hist, saa og her, anbetroet til Consumtionsembedsmændene i de respective Byer, uden at Toldembedsmændene i Rørvig deri blande sig. Den eneste Forskjel bestaaer i, at, ved for Jndkommende at anmelde sig for Toldvæsenet i Nørvig, blive Skibene forseglede, eller og en Betjent eller en som Betjent constitueret Lods derfra medgiven, men ene forat paasee, at ingen Utilbørligheder skee underveis. Thi i det Øieblik, Skibet ankommer til sit Bestemmelsested, ophøre denne Betjents Functioner, og han vender tilbage, saasnart han kan, Saaledes vilde Oprettelsen af de attraaede Told steder ikke udkræve, at flere Embedsmænd bleve ansatte eller lønnede, og den hele Forandring bestaae i, at Udregningen af Toldafgifternes Beløb samt Modtagelsen af disse overlodes til de respective Consumtionscasserere. Forsamlingen formener derfor, at der er al Grund til at ønske, at det maatte behage Deres Majestæt allernaadigst at indvillige disse 3 Kjøb stæders Andragender. Jkkun den Vanskelighed, som alt ved Undersøgelsen om det lignende for Storeheddinge er berørt, synes ogsaa her at møde, den nemlig, at Tolderen i Nørvig vilde ved denne Forandring miste endeel af sine Jndtægter. Foruden hvad Forsamlingen alt i denne Henseende ovenfor har tilladt sig at yttre, troer den endnu her at burde hentyde paa, at ligesom de ved Rørvig faldende Sportler alt maae antages at være betydeligt stegne, mod hvad de vare for nogle Aar tilbage, vil dette sandsynligen end mere i Fremtiden blive Tilfældet, især naar Roeskilde, som staaer til at forvente, efterat den nu er bleven en egentlig Søstad, directe vil forskaffe sig endeel af de Varer, som den hidtil har taget fra Kjøbenhavn, saa at en Fordeling af Sportlerne mellem Toldstedet i Nørvig og de forventende nye Toldsteder turde finde saa meget færre Vanskeligheder. Ved de Stæder, som Provindsialstændernes Forsamling hidtil har tilladt sig at henlede Deres Majestæts Opmærksomhed paa, var det Særdeleshed deres Beliggenhed ved eller i Nærheden af Havet, der foraarsagede, at det maatte synes tilraadeligt at oprette Toldsteder i hver af dem, hvortil kom, at ved denne Foranstaltning vilde det egentlige Toldopsyn ikke blive i nogen Maade forandret eller overdraget til andre Personer, end hidtil har været Tilfældet. Noget anderledes forholder det sig med Slagelse.