JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1805-11-08
Den anden Deel af den store Armees 5te Bulletin, dat. Elchingen, den 15de October. Efter Tretningerne ved Wertingen og Güntzburg fulgte Begivenheder af lige saastor Vigtighed, nemlig Trefningerne ved Albeck og Eichin. gen og Ulm og Memmingens Erobring. Marschal, Soult omringede den 13de Memmingen, som snart capitulerede og hvor 9 Batailloner, 1 General, 3 Oberster, 10 Kanoner, meget Bagage og Munition faldt i vore Hænder. Derpaa marscherede Marchall Soult strax til Biberech, for at afskiære Erkehertug Ferdinands eneste Rettrade. -- J Ul gjorde Fienden den 11te et Udfalmod Divisionen Dupont i Albeck. Trefningen var overmaade haardnakket. Omringede af 25000 Mand giord vore 6000 brave Soldater allevegne Modstand og giorde 1500 Mand til Fanger. Divisionen bestod af det 9de lette, det 32te, 69de og 76de Linieregiment. Den 13de anronKeiseren i Leiren ved Ulm og befalede, at omringe den fiendtlige Armee. Den 14de angreb Marschall Ney Postionen ved Elchingen, der var besat af 16000 Mand, og gjorde 3000 Mand til Fanger; Fienden blev forfulgt til sin Forskandsninger. Marschall Lases besatte Bakkerne ved Pfoel og erobrede Ulm Brochoved. General Marmon besatte Broerne ved Jller og Donau. Den 15de ankom Keiseren i Dagbrækningen for Ulm, hvor Prinds Murats Corps og Marschallerne Lasnees og Ney stillede sig i Slagtorden, for at løbe Storm mod de fiindtlige Forskandsninger. General Marmont blokerede Staden paa den høire Bred af Donau. Veiret var gyseligt; Soldaterne stode Dynd til Knæerne og Keiseren var i 8 Dage ikke komme af Klæderne ellet Støvlerne. Prinds Ferdinand var om Natten marscheret til Biberach og havde posteret 12 Batan loner paa Biergene ved Ulm. Alle disse Batailloner bleve fangne. Marschall Soult besatte Biberach den 15de. Prinds Murat forfulgte Fienden, der var i en skrækkelig Mødløshed. Af en fiendtlig Armee paa 80000 Mand bleve ikkun 25000 tilbage. - Marschall Bernadotte forfulgte efter sin Jndmarsch i München General Kienmayens Corps, som forlod Bayern og gik tilbage over Jun. Saaledes er Keiserens Løfte opfyldt og Fienden fordrevet fra hele Bayern.
Berlingske Tidende, 1805-11-08
Moniteuren meddeler Capitulationen, der blev sluttet den 17de October imellem Marschall Berthier og General Mack, af følgende Jndhold: "Staden Ulm skal med alle Magasiner og Kanoner overgives til den franske Armee, Garnisonen marscherer ud med Krigshonneurs og afleveret sine Vaaben; Officiererne begive sig paa deres Parole til Østerrig, men Underofficererne og Soldaterne føres til Frankerig; alle beholde deres Effecter; de østerrigske Syg og Saarede skulle behandles ligesom de franske; dersom en østerrigsk Armee, som kunde være i Stand til at undsætte Staden Ulm, skulde vise sig indtil den 25 Octb., skulde Garnisonen ikke være bundet til Capitulationen." - Tillæg til UlmsCapitulation sluttet i Elchingen den 19de October imellem Marschall Berthier og General Mack: "Autoriseret ved de Franskes Keisers udtrykkelige befaling giver Marschal Berthier sit Æresord: 1) At den østerrigske Armee i Dag staaer paa hiin Side af Jnn og at Marschall Bernadotte staaer med sin Armee imellem München og Jnn. 2) AtMarschall Lasnes med sit Corps forfølger Prinds Ferdinand og var i Gaar i Aalen. 3) At Prinds Murat var i Gaa med sit Corps i Nordlingen og at Genrtal Werneck har capituleret med sit Corps og 9 andre Generaler i Byen, Trochtelsingen. 4) At Marschall Soult bevogter Veien til Tyrol og at det følgelig ikke er muligt, at Ulm kan blive undsat. -
Berlingske Tidende, 1805-11-08
Da General Mack har Tillid til ovenstaaende Erklæringers Sandfærdighed, ere han beredvillig til at rømme Staden Ulm under den Betingelse, at Marschall Neys hele Corps, bestaaende af 16 Reg., ikke forlade Staden Ulm og 10 Lieues i dens Omkreds førend den 25de October, som er den Tid, da Capitulationen er udløbet. Marschall Berthier og General Mack ere blevne enige om disse ovenstaaende Artikler og i Følge heraf skal den østerrigske Armee i Morgen den 20de desilere forbi Keiseren og nedlægge sine Vaaben; de Officierer, som beholde deres Kaarder, skulle begive sig over Kempten og Bregenz til Østerrig og Tyrol.
Berlingske Tidende, 1805-11-08
Den store Armees 7de Bulletin, dat. Elchingen, den 19de October. "J Eftermiddags Kl. 2 bevilgede Keiseren, General Mack en Audience, hvorefter Marschall Berthier og General Mack undertegnede Tillægget til Ulms Capitulation. J Ulmer 27000 Mand, 3000 Heste, 18 Generaler og 80 Kanoner.
Berlingske Tidende, 1805-11-08
J de sidste 5 Dage er Danau steget saa høit, at man ikke veed noget Exempel derpaa i de sidste 100 Aar. - J Morgen reiser Keiseren til München. - Den russiske Armee er ankommen til Jnn. Moniteuren meddeler følgende Bulletin fra den italienske Armee, dat. den 18de October: "J Morges Kl. 4 lod Marschal Massena den gamle Slotsbroe i Verona angribe. Fienden forsvarede sig med Haardnakkenhed, men blev fordrevet fra alle sine Positioner, efter en Kamp, der varede til Kl. 6 om Aftenen, og mistede 14 til 1500 Fanger, et lige Antal Døde og Saarede, 7 Kanoner og 18 Krudtvogne. Paa vor Side faldt ikkun et lidet Antal Soldater, omtrent 300 bleve let saarede. De nærmere Efterretninger om denne lykkelige Dag skulle uopholdelig blive bekiendtgjorte. De 5 Procent consol. ere stegne til 61 Fr. 10 Cent.
Berlingske Tidende, 1805-11-08
Paris, den 28de October. Den store Armees 8de, 9de og 10de Bulletin ere nu bekiendtgjorte. Antallet at de i Ulm sangne Østerriger beløber sig til 36000 Mand, hvoriblandt 3000 Saarede. Jmedens denne Garnison desilerede forbi Keiseren, for at strække Gevær, sagde han til de østerrigske Generaler, som han havde ladet kalde til sig Deres Herre fører en uretfærdig Krig mod mig; jeg siger Dem aabenhiertet, jeg veed ikke, hvorfor jeg fører Krig; jeg veed ikke, hvad man vil have af mig. Jeg giver min Broder, Keiseren af Tydskland, endnu det Raad, at ile med at giøre Fred. Jeg forlanger intet paa det paa det faste Land. Det, jeg forlangee, er Skibe, Colonier og Handel.
Berlingske Tidende, 1805-11-08
Skrivelse fra Regensburg den 28de October. En Division af Marskal Bernadottes Korps er allerede rykket ind i Salzburg og de Franske have besat Straubingen og Vilshofen. Østerrigerne skal have indtaget Passau Fra det franske Hovedqvarteer i Elchingen er udstedt følgende to Forordninger: 1) at Maaneden Vendemaire i Aaret 14 fra 23de Septbr. til 23de Octbr. skal til Belønning for der store Armees Mod og Hengivenhed regnes som et heelt Feldttog for samtlige Jndividuer af den store Armee, og denne Maaned skal i Finantsfortegnelserne betragtes som et heel Aar i Henseende til Bestemmelse af Pensioner og Krigstieneste. 2) At alle Huset Østerrigs Stater i Schwaben skal tages i Besiddelse og at Krigscontributionerne og de ordentlige Skatter sammesteds gandske skal anvendes til Armeens Nytte; de erobrede Magaziner skal ligeledes tilfalde Armeen, blot med Undtagelse af Artillerie og Naturalier.
Berlingske Tidende, 1805-11-08
En Skatmester og en Generaldirector er udnævnt, som skal aflægge Regnskab for de hævede Contributioner og Tropper, ne skal punktlig betales af den keiserlige Skat.
Berlingske Tidende, 1805-11-08
Skrivelse fra Franken, den 29de Oct. Den største Deel af den franske Armee er nu i Jilmarscher opbrudt mod Jnn, hvor 45000 Mand russiske Tropper have forenet sig med det Kiemmeyerske Korps og de fra alle Kanter tililende østerrigske Forstærkninger, hvorved denne Armee nu er bragt i det mindste til 80000 Mand. Saameget man hidtil forud formoder om det ny forestaaende andet Feldttog, vil samme blive aabnet af 3 franske med hinanden i Forbindelse staaende franske Armeekorps. Den venstre Fløi under Prinds Murat vil søge at trænge fremden sydvestlige Deel af Bøhmen. Centrumet uder Keiser Napoleons egen Kommando vil søge at faae Bugt med Positionen ved Jnn og den høire Fløi under Marskal Muravil true Tyrol og derved sikkre Armeen fra Udfald i Rygger fra hiin naturlige Fæstning og Østerrigs Bolværk. Hvorvidt denne Plan vil lykkes vil Tiden snart vise.
Berlingske Tidende, 1805-11-08
Skrivelse fra Berlin, den 1ste Novbr. J Forgaars er den romerske Keisers Broder, Erkehertug, Anton af Østerrig, ankommen hertil fra Wirn, ledsager af Oberst Grev Harrach. Høistsamme steeg af hos den keiserlige Gesandt Grev von Metternich og begav sig følgende Dag til Hs. Majestæt Kongen i Potsdam, hvor Hs. russisk keiserl. Majestæt endnu befinder sig. Adskillige Conferencer have siden fundet Sted imellem disse høie Personer.
Berlingske Tidende, 1805-11-08
Den franske General Duroe er afreist herfra, at gaae til det franske Hovedqvarteer. Han havde i Gaar Afskeedsaudience hos Hs. Majestæt og fik en kostbar Tobaksdaase med Kongens Portrait til Foræring.
Berlingske Tidende, 1805-11-08
Skrivelse fra Stralsund den 1ste November. J Morgen vil Hs. Kongelige svenske Majestæt holde Jndtog her. Høistsamme er i Dag Eftermiddag Kl. 1/2 lykkelig ankommen fra Østad til Perth paa Øen Rygen.
Berlingske Tidende, 1805-11-08
Blandede Efterretninger. Frankerig. Da Keiseren ved Ulm gik omkring iblant nogle Fanger, yttrede en østerrigsk Oberst sin Forundring. over at see ham lige saa giennemvaad, bestænket og udmertet som den ringeste Tambour i Armeen. Keiseren lod ham svare: "Deres Herre har villet erindre mig om, at jeg en Soldat; jeg haaber, han vil tilstaae, at Tronen og det keiserl. Purpur ikke have bragt mig til at glemme min første Stand.
Berlingske Tidende, 1805-11-08
Førend Keiseren reiste til Ulm skildrede Præsten Baur ham i et Brev, hvor skrækkelig Elchingens Omegn havde liidt ved de franske Troppers Jndmarsch. Han beskrev den almindelige Nød og Jammer og bad om Brød for sig og sine 5 Børn. Keiseren kaldte strax Præsten til sig og skienkede ham til Erstatning 100 Louisdorer i Guld.
Berlingske Tidende, 1805-11-08
Keiseren har skrevet til alle Erkebiskopper og Biskopper, at de skulle lade et høitideligt Te Deum synge i Kirkerne for de tilfegtede glimrende Seiervindinger.
Berlingske Tidende, 1805-11-08
Engelland. Admiral Lord Nelsons Buste er i denne Tid bleven opsat paa Raadhuset i London.
Berlingske Tidende, 1805-11-08
Lady Elgin er kommen tilbage fra Frankrig paa en Kutter fra Morlaix. Hendes Gemal Lord Elgin boer i en Landsbye ved Fontaineblau. Assurandeurerne af Ostindiefareren Jndus have forpligtet sig til at betale to Procent af den assurerte Sum til Capitain Woodriffe paa Krigskibet Calcutta, som reddede den hele Convoy ved sit kjække Forsvar.
Berlingske Tidende, 1805-11-08
Et amerikansk Skib har den 27de Julii paa 22 Grader 11 Min. Brede og 63 Gr. Længde seet en Stormast tilligemed en stor Deel Bielker og Bræder drive i Søen. Paa en Skibsraa stod Ordene Blenheim C. K. hvoraf man o moder, at dette 74 Kanonskib enten er sprungen i Luften eller er skudt i Grund i en Bataille.
Berlingske Tidende, 1805-11-08
Preussen. En Bekiendtgiørelse fra den kgl. Regiering i Breslau opfordrer alle dem, at melde sig, som ville paatage sig en Brød= og Fourage=Leverance for det ruesiskkeiserl. Corps d'Armee, der skal marschere igiennem Schlesien. Nesten to Trediedele af Staden Neumedel afbrændte den 22de Octbr. tilligemed alle Kornladerne; 5 Børn omkom i Luerne.
Berlingske Tidende, 1805-11-08
Tydskland. Man kan ikke gjøre sig noget Begreom den Skade, Schvaben har liidt i det korte Feldttog. Allene i det bayerske Schaben ere over 100 Byer, hvori ikke meere noget Qvæg, Levnetsmidler eller Boskal findes. J nogle Byer have Soldaterne endog nedrevet Husene for at faae Brænde til at varme sig ved. Det churførstl. bayerske Commissariat har opfordret alle Schwadens Jndvaanere til at understøtte disse Ulykkelige.
Berlingske Tidende, 1805-11-08
Rusland. Capitain Krusenstein, som kommanderes Skibet Madesda, er i Junii Maaned kommen lykkelig og vel til Kamschatka fra Japan med sit hele Reiseselskab. Paa Japan opholdt de sig 7 Maaneder. Kort efter er han reist fra Kamschatka til sin videre Bestemmelse. Torussiske Generaler, som have havt en Duel med hinanden, ere blevne sendte tilbage fra Armeen. Sverrig. J Vestervig bages nu 20 Kanonbaade. Musikdirekteur Thorenberg Kbo har opfundet et musikalsk Jnstrument, der er et Compositum af alle til et stort Orchester henhørende Jnstimmer ter.
Berlingske Tidende, 1805-11-08
Helsingøer den 8de November. Fra den 3die til den 8de dennes ere 87 Skibe passeret Sundet.
Berlingske Tidende, 1805-11-08
Kiøbenhavn den 8de November. Den Upasselighed, som i disse Dage var tilstødt Hs. Kongl. Høihed Arveprindsen er lykkelig gaaet over. Høist samme befinder sig nu i Bedring.
Berlingske Tidende, 1805-11-08
J Forgaars holdtes paa Universitetets øverste Høresal den aarlige Høitidelighed i Anledning af den danske Kirkes og Universitetets Reformation, ved en latinsk Tale af Professor Thorlacius, hvis Jndhold var at udvikle: Luthers Fortienester af Skolerne, især af det lærde Skolevæsen. Denne Actus sluttedes ved offentligen at proclammere til academisk Borger Kandidaten Knud Gotfried Groth fra Horsens Latinskole, der i alle de 9 af ham ved Octobers Examen Artium angivne Rubriker havde erholdet Udmærkelse, og derfor hørte til den i §. 24 af Forordningen af 22de Marts 1805 omtalte 3die Klasse af Examinerede. Proclamationen forrettedes ligeledes af Prof. Thorlacius, som Decanus i det philosophiske Facultet. Jndbydelsen til denne Høitidelighed skeete ved et af samme forfattet latinsk Program, der handlede om: Den i Ciceros Konsulat foreslagne Ager-Udskiftnings=Lov hos Romerne, og forestillede dens Historie, Hensigt og øvrige Beskaffenhed.
Berlingske Tidende, 1805-11-08
Hs. Majestæt Kongen har, efter Cancelliets derom allerunderdanigst gjorte Forestillg, allernaadigst befalet: At uægte Børns Mødre, naar de henvende sig til Øvrigheden, for at forhielpes til de dem hos deres Børns Fæere tilkommende Didrage til Børnenes Opdragelse, allene skulle være berettigede til at erholde Bidraget for det sidste Aar inddrevet ved de, i Forordningen af 14de October 1763, 10de December 1790 og 12te Julii 1799, bestemte Tvangsmidler, men at de i Henseende til den Opdragelseshielp, som i de forbigangne Aaringer var forfalden, ikkun skulle hav personlig Tiltale til Børnenes Fadre.
Berlingske Tidende, 1805-11-08
Ved Placat af 1ste d. M. er det bestemt: At Reisepasser, i Fremtiden bør udstedes af den underordnede Ovrighedsverson, i Kiøbstæden eller paa Landet, til hvem Politiets Bestyrelse der paa Stedet er overdraget; dog, at med de Følgesedler og Amtspasser, som bør meddeles det under Lægderne henhørende Mandskab, forholdes som hidindtil.
Berlingske Tidende, 1805-11-08
Den 1ste Novbr. er udkommen en Forordning om en extraordinaire Havre og Byg=Leverante af Ager og EngsHartkorn i Danmark, for Betaling, til Kongelig Tieneste.
Berlingske Tidende, 1805-11-08
Under s. D. er ligeledes udkommen en Forordning for Hertugdommene Slesvig og Holsten og Grevskabet Rantzau, angaaende Opbevaring og eventuel Aflevering af visse Fourage=Forraad.
Berlingske Tidende, 1805-11-08
Brevposten fra Kiøbenhavn af 2den Novbr. ankom til Hamborg den 5te Novbr., Kl. 11 3/4 om Formiddagen; den kiøbenhavnske Post af 5te Norge, passerede den 6te, Kl. 6 1/2 Eftermiddag.
Berlingske Tidende, 1805-11-08
I Dag blev paa Børsen ved 3die Auction solgt Egeslup, pen Sophie Birgitte til Jacob Holm for 990 Rd.
Berlingske Tidende, 1805-11-08
Den 2den Novbr. gik en russiske keiserlig Fregat under Seil til Østersøen. Den 7de indkom Capt. Hinr. Heitman af Hamborg, fra Archangel med Rug. Udgaaen: Skibet Providence, der føres af Capt. Chr. Kaabelgaard af Khavn, til St. Croix Vestindien med Carpaison.
Berlingske Tidende, 1805-11-08
Befordring. Under Admiralitetet. Den 25de October er Over=Tellegraf=Jnspecteur Claus Grose udnævnt til Krigsraad med Rang i 7de Klasse No. 4 og tilladt at bære 2 civile Epauletter paa sin Uniform.
Berlingske Tidende, 1805-11-08
Under Rentekammeret. Den 25de f. M. er Amtsbud Kjebitz udnævnt til Skovfoged i Norburg Amt og Jndsidder C. C. Lehmann til Vandmester ved Kiels Slots Vandledning.
Berlingske Tidende, 1805-11-08
Den 1ste Novbr. er Hs. Kongl. Høihed Kronprindsens Bibliothekar Niels Henrich Weinwich udnævnt til virkelig Kammer Assessor.
Berlingske Tidende, 1805-11-08
Ved Tallotteriets 722 Trækning i Wandsbeck udkom. No. 53. 11. 32. 73. 58.
Berlingske Tidende, 1805-11-08
J Henhold til de herfra under 27de Februar, 27de April og 5te October 1805, skeete Bekiendtgiørelser, erklæres, paa Grund af senere indløbne Beretninger: At alle Personer, Skibe og Varer, som komme fra Stæderne Philladelphia i Pensylvanien, og New York i Staten New-York, begge i Nordamerica, indtil videre, blive at ansee og behandle, som kommende fra smittet Sted.
Berlingske Tidende, 1805-11-08
Den Kongelige Direction for Qvarantaine=Foranstaltningerne den 8de Novbr. 1805. Bille. Malling. Cold. Janssen. Lange. v. Schmidt Phiseldet. Kirchhoff. Christie.
Berlingske Tidende, 1805-11-08
Til Efterretning for samtlige Jnteressentere i det almindelige Brandassurance-Compagnie paa Vare og Effecter bekiendtgiøres herved, at alle Transporter paa Compagniets Actier indstilles fra næstkommende 19de dennes af og indtil videre, paa det at Bogholderen kan have den fornødne Tid til at bringe Qvitteringsbogen i Orden, forinden Udbyttes Betaling til anstundne 11te Decbr. Termin tager sin Begyndelse. Kiøbenhavn, i Directionen for bemeldte Compagnie, den 6te Novbr. 1805. Hammerich. Haagen. Falbe. Tanke, helliget vor afdøde Fader Bendt Svendsens Minde, hans efterladte Sønner. Tause, veemodsfuld vi vanke Trindt det Sted som skiuler dig, Offre dig en hellig Tanke, Dig! - hvis Liv paa Daad var riig. Signet være du vor Fader! J din Grav, som sødelig! at meer dig Avind skader, Som herneden fulgte dig Umisundt og i det Høie Høier Fragt at udstrøet Sæd; Derfor Moder! tog det Øye, Brødre ikke mere græd, Ved Brygger B. Svendsens Grav. Lig Lynet den stolte jeg med Kæmpekraft fælder, hvis Styrke synes endog at trædet Aarhundredes fortærende Tand hiin. stolte Egetlig, var den Mand, hvis jo diske Levninger denne Grapher gjemmer men dog faldt han - faldt for Dødens lynsnare og grumme Arm. Vandeer! Nærmer du dig denne Gravhøi, da dvæl ved Tanken om denne Mands sande Værd, Skue i ham den kierlige Ægtefælle, den sieldne virtkomme og ømme Fader, i den trofaste Ven! den for Staten gavnelystne, indsigtsfulde Borger, Avindsmandens og Niddingens Stræt. - Billige rulle din tro Ledsagerindens hede Taarer over Tabet af dig ædle Mand, billigt blinker Veemods Graad i dine efterladte Sønners Øine! Stause, forrigfulde træde din Venner hen til din Urne og offre dig den Taare, selve Dyden giør Fordring paa. - Jngen Bautasteen kneiser paa din Gravhøi for at ihukomme dit sande Værd; det taarevædte Blik vidner at dit Minde stedse giemmes i dine Efterladtes og sande Venners Hierte. - Slumre født i Gravens fredelige Boe- Trætte Vandrers sidste Tilflugtsted og Hvile - Her ei Avinds, Modgangs hvasse Pile, Styrre skal dig i din Roe. Græd ei mere efterladte Viv, Østalinge stands Taaren som i Øiet blinker, Vid: et hist bag Tidens Forhæng vinter, Han og Eder nyt og saligt Liv. Ove Guldberg Bilsteds. Minde helliget. Mange Ædles Taare rinde, Elskte Yngling! ved Din Grav; Unge Piger Krandse vinde Om Din brudte Vandringstav. Ungdom, Sundhed, Styrke segnede Med Dig ned i Jordens Skiød; Tidt saa Rosen hastig blegned, Naar en heftig Storm den brød. Høit mod Uret slog Dit Hierte, Voldsmand frygted tidt Din Arm; Døbt Du følte Andres Smerte, Varm for Venskab var Din Barm! Tungt er Tabet for en Fader, Tungt for Søstre, Brødre, mig! Alle, Du Dig efterlader, Evigt, evigt mindes Dig! H. N. ERTISSEMENTS.
Berlingske Tidende, 1805-11-08
Torsdagen den 14de Novbr. 1805 afgaaer den Kongelige Exprosse til Norge. Passagerer, Prætiosa, Pakter, Penge og Bankosedler anmeldes og modtages Dagen forhen fra Kl. 1 til 5 Eftermiddag paa Kiøbenhavns norske Postcontoir. det Christian Frederich Lemvig, som har logeret hos mig i 32 Aar, ved en rolig og stille Død Natten imellem den 31te October og 1ste November omskiftede dette Timelige med det Evige, vil jeg ikke undlade herved at anmelde for hans Bekiendtere og Venner, om han endnu skulde have nogen. Stege paa Møen den 3die November 1805. C. F. sal. Keilov.
Berlingske Tidende, 1805-11-08
At det den 27de October d. A. om Morgenen Kl. 4 1/2 i behagede Forsynet, efter 6 Dages Sygdom, ved en sagte og roelig Død at bortkalde min elskede gode Man Michael Juel i sit Alders 44de Aar, efterladende mig og 6 smaae uforsørgede Boen, hvoraf den mindste tun er 11 Uger gammel; det anmeldes fraværende Slægt og Venner, forhaabende ædle Venners Deeltagelse i min og mine smaae Børns ynkelige Forfatning. Ringkiøbing den 30te October 1805. Karen Marie Juel, for Kirchhoff.
Berlingske Tidende, 1805-11-08
At min Mand, Brygger Bendt Svendsen, Natten imelet lem den 24de og 25de October forlod dette Timelige tilkiendegives fraværende Slægt og Venner. Condolence frabedes. Helsingøer den 7de November 1805. Johanne Grethe Svendsen, fød Lugom. Nores elskede Broder Kiøbmand Gabriel Hofgaards dødelige Afgang i Dag her paa Stedet, tilkiendegives herved sørgeligst for Slægt og Venner. Bragernæs den 2den No. vember 1805. Kirsten Lemmich. Maren Kroba.
Berlingske Tidende, 1805-11-08
det min kiere Fader, forrige Forvalter ved Communitetets El Gods, Peder Christian Borgen, i Gaar ved Døden er afgangen i sin Alders 68de Aar, bekiendtgiøres forgeligst for fraværende Slægt og Venner paa egen og min Moders Vegne. Tiørnelund den 4de November 1805. Claus Borgen.
Berlingske Tidende, 1805-11-08
Bøger. Hvad Religionen minder os om, og fordrer af os, naar vitroe, at have mørke eller lyse Udsigter i Fremtiden. En Prædiken, holdet i Fruekirke 15de Søndag efter Trinitatis: helliget saavel dem, der frygte, som haabe, at Fallesen 2 Ark) faaes heftet for 10 sk. i den gyldendalske Boghandling.
Berlingske Tidende, 1805-11-08
Paa mit Forlag er i Dag udkommet: Den danske Digtekunsts Middelalder, første Deel, af de Hr. Prof. Rahbek og Nyerup (22 Ark) 2den og sidste Deel er under Pressen, koster 1 Rd. Trykp., heftet 8 s. mere hos Bogtrykter Andreas Seiden.
Berlingske Tidende, 1805-11-08
Paa Undertegnedes Forlag er udkommet følgende Juridiske, Theologiske Videnskabelige og Moerskabsbøger, deriblandt den nyeste Samling af Selskabssange: 1) Kong Oluf, Norges Konges Historie, med Kobber, en med get interessant Læsebog for Menigmand, af Pastor E. Hage rup, (18 Ark) Trykp. r. m. 5 Mk. 2) Juridisk Arkib, af de Hr. Professor Krogh og Assessor Ør. sted, No. 5, (17 Ark) koster indheftet i Onsag 4 Mk. 8 s.
Berlingske Tidende, 1805-11-08
Fra Undertegnede er Natten imellem den 8de og 9de October bortgaaede tvende sort skimlede Hosplage, de ere i 3die Aar have en hvid Stiern i Panden, ere studsmankede, paa venstre Side ved Bringen er klippede to P. P., og paa det ene Frem beens=Hov staae Bogstaverne O. S. indbrændte; hvo som kan give sitter Oplysning om samme bekommer i Douceur 4 Rdlr. af Eieren Gaardmand. Peder Pedersen. Gamle Hvedsinge i Al strups Sogn paa Kiøbenhavns Amt. Fra Saltholmen er bortsdommet 4 gamle og 24 unge Giæs 3 mærket en Rift inden paa det høire Been, og formodentlig drevet over til Sverrig, for Tilveiebringelsen loves 3 Deel i Douceur under Børsen No. 6.
Berlingske Tidende, 1805-11-08
Førstkommende Mandag den 11te November og Efter 2) middagen Kl. 4, og derefter hver anden Mandag ved samme Klokkeslet, foretages Skiftet efter afdøde Hørkræmmer Horneman, i min Boepæl paa Nørregade No. 5. Brønlund.