JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1835-11-09
Vi have i denne Tidende No. 265 omtalt Hr. Thiloriers vigtige Opdagelse: at forvandle kulsuur Gas, en i hele Naturen meget udbredt Luftart, til et flydende, ja endog til et fast Legeme.
Berlingske Tidende, 1835-11-09
Videnskabernes Academ i Paris har i sine sidste Møder været beskjeftiget med denne Opdagelse. Den Committee, som Academiet havde udnævnt til at undersøge Sagen, og iblandt hvis Medlemmer en af Frankerigs, berømteste Chemikere, Hr. Prof. Thenardfindes, har erkjendt Opdagelsens fuldkomne Rigtighed. Committeens Medlemmer overbeviiste sig nemlig om den mærkværdige Kjendsgierning, at et Stykke Kulsyre, der var ligesaa fast som Jis, forsvandt i Haanden paa dem, idet det forvandlede sig til kulsuur Luft. Denne Opdagelse, om hvis Rigtighed man, efter saadan Prøve, ej længer kan tvivle, er af uberegnelig Vigtighed, idet man, ved Opløsningen af Kulsyre til kulsuur Gas har erholdt en Udvidelses-Kraft, imod hvilken Virkningerne af vort Krudt og vore Dampe ere ubetydelige. Der er fremdeles givet Mulighed til, ved denne Forvandling at frembringe en overordentlig Grad baade af Hede og Kulde; endelig er der herved – som allerede forhen omtalt – gjort et stort Skridt fremad til Forfærdigelsen, af Diamanter, da Diamanten, som bekjendt, ikke er Andet, end kulsuur Gas i fast Tilstand.
Berlingske Tidende, 1835-11-09
Tydskland. Fra en Skrædder i Poppenbüttel blev for kort siden ved natligt Jndbrud bortstiaalet hans ni Maaneder gamle Barn, der laa i Vuggen. Senere har man imidlertid i Hamborg opdaget og anholdt Barne-Tyven med hendes Rov. Ved Forhørerne viiste det sig, at hun havde stiaalet Skrædderens Barn for at vise sin Kjæreste det, i Stedet for sit eget, som hun sandsynligviis har skaffet af Dage.
Berlingske Tidende, 1835-11-09
J Karlsruhe foreviser en Mechaniker, Hr. J. Faber, i denne Tid en, efter mange Aars Granskning, af ham selv forfærdiget Talemaskine, der kunstig efterligner den menneskelige Stemme. Han er nemlig istand til at lade Maskinen klart og tydeligt udtale ethvert som helst Ord. Maskinens indvendige Jndretning holder Hr. Faber endnu hemmelig, kun saa meget veed man, at den udvendig fra sættes i Bevægelse ved sexten Tangenter.
Berlingske Tidende, 1835-11-09
Jndenlandske Efterretninger. Natten mellem den 30te og 31te f. M., skeete paa tre forskjellige Steder Jndbrud i Sydstofte Sogn ved Nykjøbing paa Falster, nemlig hos Gaardmændene Lars Hare og Hans Gaard, samt paa Gaarden Eiegod. Den Første havde man frastiaalet en Deel Klædningsstykker, og af en liden Kasse udtaget nogle Tørklæder, uden at opdage en i samme liggende 10 Rbd. Seddel, og medtaget et mellem Manden og Konen oprettet Testamente. Kassen blev siden funden i Haugen. Hos Hans Gaard er ligeledes stiaalet nogle Klædningsstykker og Fødemidler. Paa Ejegod var Fangsten mere solid, den bestod i en Deel massive Sølv=Gafler, der siges 15 i Tallet, samt nogle Sølv=Dessertskeer, hvormed man, styrket ved en halv Flaske Madeira og en halv Flaske Cognac m. m., forlod Gierningsstedet. Der er nogen Formodning om, at den i flere Tidender ommeldte Livsfange Lars Petersen, som for nogen Tid siden undveeg fra Kjøbenhavns Stokhuus, og som oftere har skuffet Justitiens Aarvaagenhed, paany har gjort sig skyldig i disse Forbrydelser. Han skal være hjemmehørende i Sundbye i Lolland.
Berlingske Tidende, 1835-11-09
Nykjøbing paa Falster, den 28de October. - Hds. Maj. Dronningens, og Hos Kongelige Høyhed Kronprindsesse Carolines høje Fødselsdag, fejredes her i Byen, ved en paa Gjestgivergaarden foranstaltet Soupee og Bal, som bivaanedes af en talrig Forsamling af Byens og Omegnens Beboere. Over Bordet udbragtes Skaaler for Deres Maj. Kongen og Dronningen og Kronprindsessen, under gjentagne Yttringer af de hengivneste Følelser for det elskede Kongehuus.
Berlingske Tidende, 1835-11-09
Kjøbenhavn, den 9de November. Den 25de October indstrandede udfor Fiskeriet Aalbek, Frederikshavns Tolddistrict, Kufskibet het gode Beslut, Skppr. Drent, af Pekela, fra St. Petersborg bestemt til Rotterdam med en Ladning Stykgods, Talg, Uld, Kobber, Hørfrø, russiske Manufacturvarer m.m. Skibet havde arbejdet sig lækt i Søen, og landsattes i synkefærdig Tilstand. Til den 28de var, paa Grund af Vind og Vejr, kun bjerget 13 Kasser Stykgods og 13 Foust. Talg.
Berlingske Tidende, 1835-11-09
Ved allerhøieste Rescript af 30te October er den, ved Maribo Kjøbstads vestre Bom beliggende og Grevskabet Knuthenborg tilhørende Hestemølle med Hauge og Vænge, i alle Justits- og Politisager henlagt under bemeldte Kjøbstads Jurisdiction.
Berlingske Tidende, 1835-11-09
Ledige Embeder. Under det danske Cancelli. Vicepastoratet for Sandby Menighed i Lolland, 250 Rd. – Sognekaldet i Kjøbstaden Nyekjøbing og for Systofte Menighed paa Falster, 400 Rd.
Berlingske Tidende, 1835-11-09
Romøe Sognekald under Ribe Stift, 300 Rd. – Hjortelund og Kaldslund Sognekald under Ribe Stift, 184 Rd. – NørreGjording, Bemb og Buur Sognekald under Ribe Stift, 150 Rd.
Berlingske Tidende, 1835-11-09
Dette Embede er iblandt dem, som er forundt særdeles Lettelse i Skatter. – Maglebye og Holtug Sognekald i Sjælland, 500 Rd.
Berlingske Tidende, 1835-11-09
Befordringer og Afgang. Under det danske Cancelli. Den 21de October er Cand. Theol. N. J. Bech beskikket til Sognepræst for Thorsted og Houer Menigheder under Ribe Stift; den 28de, Procurator ved Underretterne i Siellands Stift, C. W. Bang, efter Ansøgning i Naade entlediget fra sit Embede, den 30te, Sognepræst for Nykjøbing og Systofte Menigheder paa Falster, Consistorialraad C. Neess, beskikket til Sognepræst for Strøby og Varpeløv Menigheder i Sielland; Vicepastor for Sandby Menighed i Lolland, C. Lemvigh til Sognepræst for Krummerup og Fuglebjerg Menigheder i Sielland, ordineret Catechet ved Trinitatis Kirke i Kjøbenhavn, H. A. Timm, til Sognepræst for Store Magleby Menighed paa Amager; Cand. Theol. og Lærer ved Opfostringshuset i Kjøbenhavn, L. J. N. Schierning, til ordineret Catechet og første Lærer ved Borgerskolen i Nykjøbing paa Falster; Cand. Theol. C. S. Jacobsen til personel Capellan hos Amtsprovsten for Lunde med flere Herreder under Odense Amt, Sognepræst for Hjortelund og Kalslund Menigheder under Ribe Stift, J. W. Angel, til Sognepræst for Wilslev og Hunderup Menigheder i samme Stift; Sognepræst paa Romøe under Ribe Stift, P. B. Petersen, til Sognepræst for Hillerslev og Kaastrup Menigheder under Aalborg Stift, Sognepræst for Nørre-Gjørding, Vemb og Buur Menigheder under Ribe Stift, M. P. O. Rønsholt, til Sognepræst for Vridsted og Flye Menigheder under Viborg Stift; Cand. Theol. og Adjunct, ved Herlufsholms lærde Skole, E. A. Mølmark, til Sognepræst for Mon Menighed under Viborg Stift, forhenværende Apotheker N. Boye, efter Ansøgning i Naade entlediget fra de Forretninger, der hidtil have paaligget ham som pharmacentisk Assessor i Sundhedscollegiet, og Apotheker J. L. Tychsen i hans Sted udnævnt til anden pharmacentisk Assessor i bemeldte Collegium. Under Directionen for Universitetet og de lærde Skoler: Den 22de September er Cand. Theol. F. C. v. Haven, beskikket til Adjunct ved Frederiksborg lærde Skole, den 6te Octbr. Cand. Theol. L. R. Dorph til Adjunct ved Randers lærde Skole. I Ugen fra den 31te October til den 7de November ere heri Staden ægteviede 35 Par, fødte ere 58, hvoraf 31 Drenge og 27 Piger; døde ere 30, hvoraf 36 Mænd, 21 Qvinder, 10 Drenge og 15 Piger. Under ovennævnte 80 Døde ere indbefattede 15, der døde i Fødsels- og Pleiestiftelsen. Saaledes ere 22 flere døde end fødte. – De angivne 80 Døde ere bortrykkede af følgende Aarsager: Alderdom 10, Betændelsesfeber 5, Blodstyrtning 1, Brystkrampe 2, Brystsyge 13, dræbt sig selv 1, Dødfødte 5, hastig død 1, indvortes Svaghed 5, Kopper 18, Krampe 4, Kræft 1, langvarig Svaghed 2, Skarlagensfeber 1, Slagflod 2, Strubehoste 1, Svindsot 2, Trødske 1, ulykkelig Hændelse 1, Vand i Hovedet 1, Vattersot 2, uanmeldte Sygdomme 1.
Berlingske Tidende, 1835-11-09
Det Kongelige Theater. – J Aften opføres: Flyttedagen Lystspil.
Berlingske Tidende, 1835-11-09
J Morgen Aften: Don Juan, Opera i fire Acter, bearbeidet til Mozarts Musik ved Hr. Professor Kruse. Paa Torsdag Fader og Datter, og De omflakkende Comoedianter. Paa Fredag: Solicitanten, og Balletten Waldemar. Paa Løverdag: Komle dramatisk Opgave, og Balletten Waldemar.
Berlingske Tidende, 1835-11-09
Kjøbenhavn, den 9de November. Af de med Posten i Morges Kl. 5 3/4 ankomne Tidender meddele vi vore Læsere Følgende:
Berlingske Tidende, 1835-11-09
Morning-Chronicle har nu tilbagekaldt den Efterretning, den selv havde meddeelt, at General Sebastiani var vendt tilbage til London.
Berlingske Tidende, 1835-11-09
Nationalgarden i St. Gengour, Savne- og Loire-Departementet, er ved en Forordning af 10de October blevet opløst, i Følge en Ansøgning fra Mairen.
Berlingske Tidende, 1835-11-09
Kejserinden af Rusland er paa hendes Tilbagerejse til St. Petersborg kommet til Riga.
Berlingske Tidende, 1835-11-09
Efterretninger fra Lissabon udsige, at den spanske Regjering ogsaa underhandler om at overtage fra portugisisk i spansk Tjeneste de af Oberst Dødgins befalede Britter og andre Udlændinge, for at bringe dem til Søes til Catalonien og derpaa at anvende dem som den franske Fremmedlegion.
Berlingske Tidende, 1835-11-09
Det er i Værk at drage en stor Skibskanal fra Themsen, til Dortfort for Skibe paa 100 Tønder, da den nuværende Bæk kun kan føre saadanne fra 60 til 70. Omkostningerne anslaaes til 35,000 Pd. St.
Berlingske Tidende, 1835-11-09
En Skrivelse fra Madrid af 22de October indeholder den Efterretning, at 7000 Portugisere allerede ere rykkede ind i Spanien. Fra alle Steder bevæge sig Troppemasser henimod Norden; de af disse, som Estremadura og Andalusien frivilligt have stillet, beløbe sig til 13000 Mand (under den andalusiske Contingent synes Tropperne ved Despenna Perros og Manzanares at skulle forstaaes. Flere Regimenter af Madrids Garnison ere ogsaa brudte op til Norden. Denne almindelige Bevægelse er saameget mere afgjørende, som der paa intet Punkt længer viser sig nogen Gjenstridighed mod Ministeriets Anskuelser. – Alle andalusiske Juntaer ere nu opløste.
Berlingske Tidende, 1835-11-09
General Quiroga - hedder det i en anden Skrivelse, har været en Uge her i Madrid. Med ham indtraf Deputerede fra Catalonien, der kun bade om Anførere og Vaaben, for selv at skaffe sig de talrige carlistiske Bander, der gjennemstrøie deres Provinds, fra Halsen. Tropperne ved Manzanares har man foreslaaet, at begive sig til Catalonien; men de vægre sig ved at opgive deres Stilling, skjøndt samme ingenlunde længer er truende, især da Splid har faaet Jndpas mellem dem. Derved, at Quiroga vidste at bringe disse Tropper til Uvirksomhed, har han erhvervet sig stor Fortjeneste af Fædrelandet. Han er meget populair og man haaber Alt af hans Jndflydelse; han vil med det første afgaae til Granada, hvorhen de derværende Jun ters Ønske kalder ham. Andalusiens Juntaer, dog med Undtagelse af Malagas og Granadas, have nu endelig underkastet sig Regjeringen. Central-Juntaens øverst commanderende General, Espinosa, har indsendt til Regjeringen en speciel Beretning om sine Troppers Styrke, for at den kan disponere over dem. Han har faaet befaling til at føre dem til Aragonien, saa at man kan betragte Regjeringens Forhold til Andalusien som næsten ganske jevnet, især da Malagas og Granadas Juntaer vistnok ogsaa snart ville underkaste sig. Den 17de f. M. var der i Malaga en alvorlig Tumult. Pøblen tvang Juntaen til at udlevere fire carlistiske Bande-Chefer, der vare indbragte som Fanger, og skjød dem derpaa ned. – Nu er det afgjort, at Tropperne ved Manzanares marschere til Aragonien; ogsaa dette heldige Resultat har man Quiroga at takke for Moniteuren melder: Juntaen i Cadix har ikke opløst sig, men den har meddeelt Regjeringen sin Beredvillighed til at handle i Overeensstemmelse med den; ligeledes har den tilbagekaldt det Decret, hvorved det forbødes Provindsen Cadix's Deputerede at tage Deel i den næste Cortes=Session. Den spanske Legion under Oberst Svarce har man, paa Grund af Jndisciplin maattet opløse og ved Fremmed-Legionen lade afvæbnes. Den spanske Regiering har bemyndiget Medlemmerne af hiin Legion til, efter eget Godtbefindende enten at træde ind i Fremmed-Legionen eller at vende tilbage til Frankerig.
Berlingske Tidende, 1835-11-09
Madrider Journaler stemme overeens i den Efterretning, at Tropperne ved Manzanares og Despenna-Perros ere afmarscherede til Norden. J Gallizien har en Bevæbnings-Junta dannet sig. Carthagenas Nationalgarde har ved en Adresse ladet Regjeringen vide, at trende Compagnier af deres Midte ere gjorte mobile, for at kunne rykke i Feldten mod den fælleds Fiende. J Jaen virker Juntaen, ligesom i Cadix, kun som Bevæbnings-Junta. Kort, nu gjelder det alene, rigtigt at ordne, disse mangeartede Stridskræfter mod Carlisterne. En Fortegnelse over de christiniske Tropper i de nordlige Provindser anslaaer sammes Styrke, deri indbefattede Garnisonerne i de baskiske og narvarresiske Fæstninger, til 72,600 Mand, hvoraf 11,000 høre til Garnisonerne. Men deri ere ogsaa indbegrebne 7300 Portugisere og 3700 Estremaduresere, der endnu bestandig lade vente paa sig, saa at de active christiniske Troppers hele Styrke, under Cordova, Espartero og Gurrea, Englænderne under Gen. Evans og Fremmedlegionen deri indbefattede, endnu ikke udgjør 50,000 Mand. – De carlistiske Tropper ere deelte i tvende Corpser, hvoraf det ene, Operations-Corpset, bestaaer af lutter ugifte Folk. Desuden anslaaes Hovedantallet af de carlistiske Bande-Medlemmer i Catalonien til 25,000 Mand. – J en Depesche fra Perpignan hedder det, at Mina er den 2de f.M. incognito indtruffet i Barcelona, Patriotiske Hymner gjenløde under hans Vinduer, overalt raabte man Mina leve! og Staden blev højtideligt illumineret. – En telegraphisk Depesche fra Bayonne af 28de f. M. modsiger den, af carlistiske Blade meddeelte Efterretning, at Vittoria endnu den 22de f. M. havde været beleiret af Carlisterne; det paastaaes meget mere, at de carlistiske Tropper have allerede den 20de f. M. atter trukket sig tilbage til Onnate. Chefen for de carlistiske Tropper, General Egua, skal være falden i Unaade hos Prætendenten.
Berlingske Tidende, 1835-11-09
Rettelse i denne Tidendes No. 261, 9de Linie fra oven L. Westermeyer, læs: Weitemeier.
Berlingske Tidende, 1835-11-09
Literatur.
Berlingske Tidende, 1835-11-09
Fra Pressen er udkommet: Bidrag til Hierarkiets Historie i Danmark. Ved D. Seidelin, suspenderet Sognepræst. Første Hefte. Faaes for 2 Mk. i den Schubothske Boghandling.
Berlingske Tidende, 1835-11-09
AVERTISSEMENT. Overeensstemmende med § 10 af Contracten for det med den Kongelige Norske Regiering under 17de Marts 1825 contraherede 4 pCt. Laan ere idag ved Lodtrækning, i Overværelse af Notarius publicus, Hr. Etatsraad Clauswitz, fölgende Obligationer af dette Laan, Litr. A. No. 165 Bemk. 3000 Bemk. 45000 udtrukne til Indløsning den 1ste Februar 1836, fra hvilken Tid ingen godtgiøres, og maae Eierne af de udtrukne Obligationer derBemk. 44, 100. udtrukne den 1ste November 1834 til Betaling den 1ste Februar og Litr. A. No. 364 Bemk. 3000 Bemk, 4, 100 udtrukne den 2den Februar 1855 til Betaling den 1ste Mai 1835. og Litr. A. No. 121 Bemk. 3000 1500 Aariske Overeensstemmende med ste af Contracten for det selige Norske Regiering under 17de Marts 1825 contr. Laan ere idag, i Overværelse af Notarius publicus, Clausvitz, fölgende Obligationer af dette Laan: Litr. A. No. 65 Bemk. 3000 Bemk. 44, 100. udtrukne den 1ste November 1834 til Betaling den og Litr. A. No. 364 Bemk. 3000 Bemk, 4, 100 udtrukne den 2den Februar 1855 til Betaling den 1ste 1 og Talr. 4. No. 121 Remk. 3000 Bemk. 44, 100 udtrukne den 30te April 1835 til Betaling den 1ste August 1835. paa foreskreven Maade tilintetgjorte. Kiöbenhavn, den 2den November 1835. C. J. Hambro & Sön. eenstemmende med 9 8 Contracten for det med den Kongelige norske Regiering under 9de Juli ige contraherede 4 pCt. Laan ere i Dag ved Lødtrækning, i Overværelse af Notarius publicus, Hr. Etatsraad Clauswitz, fölgende Obligationer af dette Laan; Litr. B. No. 199 Sps. 500 Sps. 1700 udtrukne til Indløsning den 1ste Februar 1836, fra hvilken Tid ingen Renter godtgiøres, og maae Eierne af de udtrukne Obligationer detmed melde sig forinden 6 Maaneder fra Forfaldsdagen, hvilket herved bekiendtgiøres til Vedkommendes Efterretning. Kiöbenhavn, den 2den November 1835. C. J. Hambro & Søn. Overeenstemmende med 10 af Contracten for det med den Kongelige norske Regiering under 9de Juli 1824 contraherede 4 pCt. Laan ere idag, i Overværelse af Notarius publicus, Hr. Etatsraad, Clauswitz, fölgende Obligationer af dette Laan: og Litr. A. No. 95 Sps. 1000 Sps. 1700 udtrukne den 2den August 1834 til Betaling den 1ste Novbr. 1834 og Litr. R. No. 225 Sps. 500 Sps. 1700 udtrukne den 2den Februar 1835 til Betaling den 1ste Mai 1835. og Litr. C. No. 329 Spr. 100. Sps. 1700 udtrukne den 30te April 1835 til Betaling den 1ste August 1835. paa foreskeven Maade tilintetgjorte. Kiöbenhavn, den 2den November 1835. C. J. Hambro & Søn. Torsdagen den 22de October er tabt en sort flad Bog, over 3 Alen lang, med blegrødt Foer, paa Veien mellem Ringsted og en Kroe, der liggen2 Miil paa denne Side. Den retsindige Finder bedes at aflevere den hos Øvrigheden enten i Ringsted, i Sorøe, Slagelse, eller i Kiøbenhavn hos Petersen, boende i Compagniestræde No. 57, 1ste Sal over Gaarden, mod en god Douceur.
Berlingske Tidende, 1835-11-09
Skifte-Jndkaldelse. Aandagen den 23de denne Maaned, Eftermiddag Kl. 3, bliver paa Undertegnedes Contoir afholdt en Skiftesamling i afdøde Selveiergaardmand Lars Jensens og efterlevende Enkes Boe af Særsløv, hvorved Boet agtes sluttet; hvilket herved bekiendtgiøres. Artz og Skippinge Herreders-Contoir i Kallundborg, den 24de November Gude. Litr. C. No. 994 Bemk, 1200 Bemk. 44, 100 udtrukne den 30te April 1835 til Betaling den 1ste August 1835. paa foreskreven Maade tilintetgjorte. Kiöbenhavn, den 2den November 1835. C. J. Hambro & Sön. Qvare dette vanande maa a 2 Castrasten for Aar med den Kongelige norske Regiering under 9de Juli igag contraherede 4 pCt. Laan, ere i Dag ved Lodtrækning, i Overværelse af Notarius publicus, Hr. Etatsraad Clauswitz, fölgende Obligationer af dette Laan; Litr. B. No. 199 Sps. 500 Lys. 1700 udtrukne til Indløsning den 1ste Februar 1836, fra hvilken Tid ingen Renter godtgiøres, og maae Eierne af de udtrukne Obligationer detmed melde sig forinden 6 Maaneder fra Forfaldsdagen, hvilket herved bekiendtgiøres til Vedkommendes Efterretning. Kiöbenhavn, den 2den November 1835. C. J. Hambro & Søn. Overeenstemmende med 810 af Contracten for det med den Kongelige norske Regiering under 9de Juli 1824 contraherede 4 pCt. Laan ere idag, i Overværelse af Pourius publicus, Hr. Etatsraad, Clauswitz, fölgende Obligationer af dette Laan: og Litr. A. No. 95 Sps. 1000 Sps. 1700 udtrukne den 2den August 1834 til Betaling den 1ste Novbr. 1834 og Litr. R. No. 225 Sps. 500 Sus. 1720 udtrukne den 2den Februar 1835 til Betaling den 1ste Mai 1835. og Litr. C. No. 329 Spr. 100.
Berlingske Tidende, 1835-11-10
Aar 1835. No. 268. Tirsdagen. den 10 1/2 November. Den til Forsendelse. med de Kongelige Brevposter privilegerede. Berlingske politiske og J Avertissements- idende. Udgivet, trykt og forlagt ved Brødrene Berling; redigeret af Archiater Schönberg.
Berlingske Tidende, 1835-11-10
Udenlandske Efterretninger. England.
Berlingske Tidende, 1835-11-10
London, den 1ste November. J Følge Efterretninger fra Laguaira af 19de September havde General Gomez tage tvende af Rebelhøvdingerne, Valde; og Guobarra til Fanger; General Paez var brudt op til Barcelona og i ProCavello vare Oprørerne indesluttede af Regjeringens Tropper Man tvivler ikke paa Oprørernes fuldkomne Udryddelse, da Folket i Masse var Forfatningen hengiven. Et af Standard udspredt Rygte om det engelske Parlaments ufortøvede Opløsning, hvilket har givet Anledning til mangfoldig Yttringer og til de forskjelligste Domme, erklæres nu af det ministerielle Aftenblad for aldeles ugrundet.
Berlingske Tidende, 1835-11-10
Jfølge de sidste Efterretninger fra Ny=Sydwalis, indtil 9de Juni, synes denne Coloni bestandig at blomstre meer og meer frem Talen, hvormed Gouverneuren kort forinden havde aabnet den lovgivende Forsamling, udkaster den lyseste Skildring af Landets Forfatning. Blandt de offentlige Bygninger, der ved samme Leilighed omtales, bemærker man ogsaa en Bro af huggede Stene, der bestaaer af en eneste Bue med 110 Fod Spænding. Times" klager i en lang Artikel over, at Lord Durham er ved sin Ankomst til Rusland af de derværende Autoriteter ikke blevet modtaget med de sædvanlige Æresbeviisninger; dette stemmer dog slet ikke med de directe Efterretninger desangaaende fra Odessa og Nikolajew.
Berlingske Tidende, 1835-11-10
Luftskipperen, Hr. Green, foretog nylig i London sin 210de Luftreise. Tvende Herrer, der maatte erlægge en anseelig Fragt ledsagede ham. Efterat de omtrent i halvanden Time havde svævet i Luften, lode de Balonen dale ned i Nærheden af Udgangspunktet; den største Høide, de naaede, var 1 3/4 engelsk Miil.
Berlingske Tidende, 1835-11-10
Ministeren for det Jndre, Lord John Russell, har ligesom sin Collega Sir J. Campbell erklæret sig mod en Reform af Overhuset. J Svaret paa en Adresse, han modtog fra Devonschires Reformere, siger han: "Styrket af tidligere Sejre, stolende fast paa tilkommende Fremskridt, anbefaler jeg Dem alvorligt, heller af den offentlige Mening, oplyst og modnet ved Kundskaber og Discussion, at vente videre Reform-Forholdsreglers Triumph, end af organiske Forandringer i vor Legislatur, der ikke kunne foreslaaes, uden at tilvejebringe Splid, ikke udføres uden Fare for indre Convulsioner, og som, hvis de ogsaa udførtes, kun vilde skaffe Folkets Sag et tvivlsomt Resultat, men Monarkiet derimod utvivlsom Fare. Da jeg overtog mit Embede, udtalde jeg til Dem mine Anskuelser over saadanne fundamentale Forandringer og min Beslutning; jeg vil strengt holde mig til vor Friheds store Kjendemærker; jeg er en varm Beundrer af de Principer, der gjennemtrænge vore Fundamental-Jnstitutioner, og af vort Fædrelands Constitution i alle dens Grene; jeg er bundet ved Grundsætninger, ved Overbeviisning og ved Pligtfølelse. Vice-Kongen af Jrland, Lord Mulgrave, er i den betydelige Stad Belfast, i den nordlige Deel af Jrland, blevet modtaget med mange Høitideligheder og stor Enthusiasme. Til Ære for ham blev et talrigt besøgt, offentligt Gjæstebud foranstaltet, i hvilket de anseeteste Jndvaanere deeltoge. J sin Tale bemærkede Lord Mulgrave, at han stod der som Kongens Stedfortræder og maatte derfor afholde sig fra alle Yttringer, der kunde fremstille ham som Tilhænger af dette eller hiint Parti eller lade slutte til Regjeringens Anskuelser over visse politiske, til Dagens Orden hørende Spørgsmaal. For denne partiskheds Skyld er Talen, ogsaa uden politisk Jnteresse.