JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Norske Intelligenssedler, 1789-03-25
Jndqvarterings-Commissionen lader atter herved bekiendtgiøre og advare saavel de faste Qvarteer Verter, som alle de øvrige Jndvaanere i Byen og dens Forstæder, der vil og kan imod tage det her garnisonerende Mandskab til Jndqvarteering, at de ikke antage nogen i Qvarteer for Byens Regning med mindre at med de eller den Jndqvarterede følger behørig JndqvarteeringsBillet, eller om ikke samme saa strax kan faaes, som maatte fornødiges, da et Beviis for Jnd qvart ringen fra det Compagnie hvorved de eller den Jndqvarterede er ansadt, hvilket Beviis i det seeneste Dagen efter at Mandskabet er indqvarteret, maa for Jndqvarteerings-Con missionen opvisees, for derimod at nyde vedbørlig Jndqvarteerings-Billet; J andet Fald maae de Qvarteer Verter der ikke denne Orden iagttager, ikke heller vente at blive af Byens Cassa noget for saadan afholdt Jndqvarteering godtgjort, uden fra den Tiid Jndqvarteerings-Billetten er udstæd, og i Qvarterret afleveret. - End videre bekiendtgiøres: at da Accorden med de faste Qvarteer-Verter, ophører med denne Maaneds Udgang, saa ville de af bemeldte Qvarteer-Verter, som fremdeles i Et Aar indtil 31te Martii 1790 agter at vedblive, nu strax eller forinden denne Maaneds Udgang, skriftlig melde sig hos Jndqvarteerings-Commissionen; Det samme ville og de af Jndvaanerne i Byen og Forstæderne, der som faste Qvarteer-Verter, for det her garnisonerende Mandskab i ovenmeldte Tiid vil lade sig engagere, iagttage. Jndqvarterings-Commissionen udi Christiania den 18de Martii 1789. Den Kongelige Forordning for Danmark af 3 Januarii 1753 ertenderet til Norge ved Forordningen af 13 April 1754, byder og befaler: "at ingen maa handle med Under-Officiers og Gemeene, deres Hustruer og Børn, eller noget til Pant af dem tage, uden vedkommende Compagnie-Chefs skriftlige Concense, under Vahrenes Fortabelse og desuden forfalder til Straf fra 1 til 10 Rdlr." Da fra Guarnisonens Side er klaget over, at allerhøystbemelte Anordning ikke vedbørlig iagttages og efterleves; Saa lader Politiet samme saavel til Borgerskabets som denne Byes og Forstædernes Jndvaaneres Efterretning bekiendtgiøre, med Advarsel: at afholde sig fra at handle med og creditere nogen Under-Officier, Gemeen eller deres Hustroer og Børn noget af hvad Navn nævnes kan uden Compagnie-Chefens foregaaende skriftlige Consence, og anmodes tillige enhver Husbonde at indskiærpe deres Tieneste Tiende lige Jagttagelse saafremt de ikke uden Undtagelse og Forskaansel ville vente efter allerhøistbemelte Anordning at vorde tiltalte og straffede. Politie-Kammeret i Christiania den 9de Martii 1789. N: Sverdrup.
Norske Intelligenssedler, 1789-03-25
J allerunderdanigst Følge Kongelig Majestæts allernaadigst Bevilgning, saa lydende: Vi Christian den Syvende, af Guds Naade Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmersken og Oldenborg; Giøre alle vitterligt: at Vi, efter Os Elskelig Marcus Giøe Rosenkrantz, Vores Hofjunker og Assessor udi Ober-Hofretten i Vort Rige Norge, hans paa egne og Medarvingers Vegne, herom allerunderdanigst gjorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at han udi de Kiøbenhavnske Berlingske Tidender, den Bergenske, Trundhiemske og Christiansandske Addres-Avis, samt Christiania Jntelligentz-Seddel, trende Gange efter hinanden med Aar og Dags Varsel, sub pæna præclusi & perpetui silentii, maae indkalde alle dem som formeene sig at have noget at fordre efter hans ved Døden afgangne Fader, Major Otto Christian Rosenkrantz, forrige Kommandant paa Vardøehuus Fæstning, saadant deres havende Krav inden forskrevne Tiids Forløb at anmælde og beviisliggiøre, og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vores allernaadigste Bevilling læses for vedkommende Værneting samt den OberRet hvorunder samme henhører; Hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst haver at rette. Givet paa vort Slot Christiansborg udi vores Kongelige Residentz-Stad Kiøbenhavn den 22de December 1786. Under Vort Signet, (L. S. Efter Hans Kongelige Majestæts allernaadigste Befaling. Luxdorph. P: Aagaard. Publiceret paa det sædvanlige Hoste-Laug-Ting for Norlandenes og Finmarkens Langden me den 17 October 1787. Testeren. P: Rist. Publiceret og protocolleret inden Retten ved Tingets Holdelse for Varde Sogn den 25de Testerer. Junii 1788. L. Ørum.
Norske Intelligenssedler, 1789-03-25
Jndkaldes herved alle og enhver som have noget at fordre efter afgangne Major Otto Christian Rosenkrantz at melde sig derom hos mig i Christiania inden den i den Kongelig allernaadigste Bevilgning foreskrevne Tiid.
Norske Intelligenssedler, 1789-03-25
Christiania den 11te Martii 1789. Rosenkrantz. i det respective Publici Efterretning bekiendtgiøres herved at paa Mosse Klæde Fabrik stampe overskiæres, presses og farves alle Slags Couleurer paa Vadmeler og andre Uldne Töier for efterstaaende Priser. For at farve. Höi rödt eller egte rödt betales fra 3 Mk. 8 sk. til 1 Rd. pr. Skaalpund, alt efter Pavens Høide. Carmoisin fra 3 Mk. 8 sk. til 1 Rd. 16 sk. pr. Skaalpund, ligeledes efter Farvens Høide. Rosen rödt fra 1 Mk. 8 sk. til 2 Mk. per Skaalpund, ligeledes efter Farvens Høide. Cap rödt 10 a 12 sk. pr. Alen; hvilket bestemmes efter Töiets Bredde. Egte brun rödt 18 a 20 sk. pr. Alen, efter Töiets Bredde. Uegte höirödt 12, 14 a 16 sk. pr. Alen, efter Töiets Bredde. Egte violet fra 3 Mk. til 5 Mk. pr. Skaalpund, hvilket bestemmes efter Farvens Høide af Smukhed. Uegte violet fra 12 til 14 sk. pr. Alen. Caffee- eller mörke-brunt fra 10 til 12 sk. pr. Alen. Askegraat fra 8 til 10 sk. pr. Alen. Sort fra 10 til 12 sk. pr. Alen. Guult fra 6 til 8 sk. pr. Alen. Saxeblaat eller Saxegrönt fra 10 til 12 sk. pr. Alen. Blaat fra 12 til 20 sk. pr. Alen efter Töiets Bredde og Farvens Mørkhed. For Linnet eller Silke at farve blaat betales 4 sk. mere pr. Alen. 1 Mark Uld at farve koster ligesaa meget som 1 Alen Vadmel For at valke: Vadmel af almindelig Bredde og til simpel Vedmel 1 sk. pr. Alen, som Klæde giver 2 sk. pr. Alle, For at apretere og presse: Vadmel af sædvanlig Bredde 7 sk. pr. Alen. De af det respective Publico, som ønske saadanne Töier tilberede, behage at aflægge dem i Christiania hos Cancellie Raad MONSEN, i Drammen hos Hr. Toldskriver AGERSkov, paa Walløe Salt-Verk hos Hr. Forvalter LERCKE, paa Kongsberg hos Spindemester Boer og paa Moss hos Hr. Fabrikör Wine, hvor de igien kan færdige blive afhentede 6 Uger fra Indleverelsen.
Norske Intelligenssedler, 1789-03-25
Fabriken smigrer sig med det høie Publici Bifald i de smaae Prøve-Stykker, den hidentil har havt Anledning at tilveiebringe, og forsikrer at opfylde den givne Ordres med al den Nøiagtighed og Hurtighed, som Tiden og Aarets Tid vil tillade.
Norske Intelligenssedler, 1789-03-25
Ved Høj Øvrigheds Tilladelse, bliver næstkommende Fredag den 27de Martii, paa Raadhuus Sahlen, opført en fuldstændig Voeal- og Jnstrumental-Concert, hvor den her allerede bekiendte Virtuos, Sr. Harrington, lader sig høre med adskillige obligate Sager for Oboe. Concerten begynder præcis Klokken 6 om Aftenen. Billets til 2 Mark 16 sk. Stykket, faaes i hans Logis udi Stoelmager Wedes Gaard i Toldboed-Gaden, saavelsom ved Indgangen til Concert Stedet. Efter Mulighed at forekomme det overhaandtagende Betlerie, og at lette vore mange trængende og nødlidende Medmenniskers Elændigheder, ved at anvise og opmuntre dem til nyttigt Arbeyde, hvorved nødtørftig Livets Ophold ey allerne kand erhverves, men og fortienes, har været Hensigten med det i Aaret 1787 oprettede Spinde- og Arbeyds-Huus. Hvorvidt Vi, som hidtil have været Bestyrelsen betroet, og De Herrer Med Jnteressentere, som saa ædelmodigen have villet befordre denne priselige Stiftelse, har opnaaet det tilsigtede Maal, underkaste Vi det ærede Publikums milde Omdømme, ved herved at fremlægge offentlig Regnskab for vor Huusholdning. Vi veed alt for vel, at Vi ikke nær have opfyldt alles Attraae og Forventning. Vi kiænde Manglerne og maa beklage vor Afmagt til at afhielpe dem alle. Men ligesom Vi formode, at vore Bestræbelser for at sætte disse mange ørkesløse dog arbeydsføre Hænder i Virksomhed vil befindes ey at have været aldeles frugtesløse, saa giøre Vi os forsikkrede, at vore ædelmodige Medborgere, enhver efter sin Evne, fremdeles vil findes villige at understytte og fremme dette for vor Bye u-undværlige og nyttige Anlæg, og langt fra ikke vil kiædes eller lade dem afskrække ved dets svage Fremgang.
Norske Intelligenssedler, 1789-03-25
Blandt denne Stiftelses ædelmodigste Velgiørere regne Vi med god Grund den indsigtsfulde, virksomme og velfortiente Landets Mand, Hr. Raadmand Moestue. Af sand Jver og GavneLyst og uagtet hans egne mange Embeds og Handels Forretninger paatog Han sig villig at være Stiftelsens Med-Directeur fra dens spæde Begyndelse, og som saadan har Han trolig befordret dens Fremme, ved at forsyne den med de fornødne og tienligste Materialier, ved at ordne og selv daglig paasee disses Forarbeydelse, samt sørge for Producternes Udbringende paa fordeelagtigste Maade, og endelig ved selv at føre og aarlig at aflægge det meest ordentlige Regnskab over Jndtægt og Udgift. Dette fortrædelige og møysommelige Arbeyde vedblev Han med ufortrøden Fliid at forrette og bestyre, endog i en Tiid, da hans vigtige Tab ved siste ulykkelige Jldebrand udfordrede hans heele Omsorg og Opmærksomhed for eget Vel. Altsaa da Han nu paa Forlangende fratræder, og Kiøbmand Hr. Paul Thrane efter Jnteressenternes eenstemmige Valg igien i hans Sted tiltræder Directionen, finde Vi det paaligger os, som en behagelig Pligt, offentligen at bevidne Ham vor varme Erkiendtlighed, og derfor herved paa egne og Med Jnteressenteres Vegne aflægge vor oprigtigste og forbindtligste Taksigelse for all Hans hidtil mod Stiftelsen udviiste Fliid, Jver og Velvillighed, glædende os fremdeles i det Haab, at Han ikke nogensinde lader os savne Hans indsigtsfulde Raad og kraftige Understyttelse, naar og hvor det gjælder om denne Almeennyttige Stiftelses Beste at befordre. Af ovenmeldte Regnskab give Vi os den Ære herved at fremlægge for det ærede Publikum Velbemældte Hr. Raadmandens Ballance-Regning over Jnstitutets Formues Anvendelse, samt en Tabel over hvad Slags Garn, der siden dets Oprettelse er spundet. Hvoraf sees at de Fattige har til denne Tiid fortient 1561 Rdr. 1 Mk. 7 s. og til det Høystærede Jnteressentskabs Fornøyelse kand Vi mælde, at meer end 100 Fattige, som ellers maatte betle, arbeyde for Tiden ved Jnstitutet, og Arbeydet finder den beste Afsætning. Debet, Mart. 31. Febr. 6. Febr. 5. Garn Traad. Solgt 1788. Mart.
Norske Intelligenssedler, 1789-03-25
Traad Beholdn. Regning Courant for Arbeids-Huuset ved Af Rd. og i 46 Skippund 18 Lispund Liin, a Hægler-Løn af samme a Spinde-Løn. Ubestemte Udgifter af Brende, Olie, Rokke-ReparatiUge-Løn til Konerne 81 Uger a 5 Mark 33 Dito a 1 Rd. a Kiøbe-Summen af Huuset. a Reparation og Forandring ved Dito a Jnventarier: i Beholdning af Garn &c. i Collett & Søns Obligation a Contant herved Ballancen Spundet af af udet 22 sk. 21 s. 20 sk. 18 sk. 17 s. 16 sk. 15 sk. 14 sk. 13 sk. 12 s.
Norske Intelligenssedler, 1789-03-25
Hvad Priiser Garnet er solgt til pr. L. Rd. Bp. M. Bp. M. Bp. M. Bp. M. Bp. M. Bp. M. Bp. M. Bp. M. Bp. M. Bp. pr. 6. . . - - pr. 5. = = 1 = 1 = 1 = 1 = 4 = 5 = 7 = 13 = 22 Det solgt.
Norske Intelligenssedler, 1789-03-25
Efter Hans Kongelige Majestæts allernaadigste Befaling, C. Brandt. P. Aagaard. Schow. Colbiørnsen. Justitsraad Hans Henrich von Scheel, Commission til Justitsraad Herman Lange og Sorenskriver Aars, anlangende at tage hans Opbuds-Boe under Behandling.
Norske Intelligenssedler, 1789-03-25
J allerunderdanigst Følge heraf, have Vi som Commissarier, taget bemeldte Herr Justitsraad Scheels Boe paa Dichemarchs Jern Værk udi Ascher Sogn i Aggershuus Amt, under lovlig Behandling, til paafølgende Skifte og Deeling imellem hans Creditorer. Thi bliver ved dette Proclama, bemeldte Herr Justitsraad Scheels Creditorer indvarslede, inden den i Loven foreskrevne Tiid, at anmelde deres Fordringer, enten udi Commissionen paa Dichemarchs Jern-Værk, eller, uden for Sessionerne: hos mig Justitsraad og Amtmand Lange paa Frydenlund i Lier, eller hos mig Sørenskriver Aars i Christiania, og Fordringerne behørig at legitimere. Ligesaa indvarsles hans Debitorer at aflægge Rigtighed, for hvad de til Boet maatte være pligtige, efter af handlet Dichemarchs Jern-Værk den 19 Martii 1789. lovlig Liqvidation. H: Lange. Jac: Aars.
Norske Intelligenssedler, 1789-03-25
J allerunderdanigst Følge Hans Kongelig Majestæts allernaadigste Bevilling af 13de Junii 1788. og allernaadigst Rescript af 6te Martii 1789, saaledes lydende: Vi Christian den Syvende, af Guds Naade Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Ditmarsken og Oldenborg; Giøre alle vitterligt: at Vi, efter Os Elskelig Cancellie-Raad Niels Berg, Byefoged i Vor Kiøbstæd Arendal udi Vort Rige Norge, som Skifte-Forvalter efter afgangne Justitz-Raad Nicolai Femmer sammestæds, hans herom allerunderdanigst gjorte Ansøgning og Begjæring, allernaadigst have bevilget og tilladt, saaog hermed bevilge og tillade: at han ved Proclama sub pæna præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, maae udi de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser, de Christiansandske Ugeblade og den Altonaiske Mercur, 3de Gange efter hinanden indkalde alle dem, der maatte formerne sig at have noget at fordre efter bemeldte afgangne Justitz-Raad Nicolai Femmer, hvad enten saadant maatte hidrøre fra hans forhen havte Embeder, først som Rector ved den Latinske Skole i Vor Kiøbstæd Christiansand og siden som Byefoged og Byeskriver i bemeldte Arendal, eller i andre Maader, dermed at fremkomme og saadant deres havende Krav inden fornævnte Tids Forløb at anmelde og beviisliggiøre, og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven. Dog skal denne Vores allernaadigste Bevilling læses for Vedkommende Værne-Ting, samt den Ober-Ret hvorunder samme henhører. Hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Givet paa vort Slot Christiansborg udi Vores Kongelige ResidentsStad Kiøbenhavn den 13de Januarii 1788. Under Vort Signet. L. S. Efter Hans Kongelige Majestæts allernaadigste Befaling. P. Aagaard. Luxdorph. Schow.
Norske Intelligenssedler, 1789-03-25
Af den Geistlige Enke-Kasse er 1200 Rdlr. mod reskriptmessig Sikkerhed at saa til Laans, hvorom henvendes til Kassereren J. Schwach.
Norske Intelligenssedler, 1789-03-25
Af Umyndiges Midler er 60 Rd. til Laans imod Reskriptmessig Pant hos Poul Trotz. Enhver saavel Debi- som Creditorer, samt alle andre, som maatte have noget at erindre i Stervboet efter afgangne Frue Justits-Raadinde Hedevig Angell fød Brøcher, der døde paa Storfosen Gaard i Fosunds Fogderie og Tronhiems Amt den 16de April f. A., ville behage, inden lovbefalet Tid, at møde, eller møde lade, hos Os, som Kongelig beskikkede Kommissarier, da enhver efter Omstændigheder, skal vederfares Rett efter Loven.
Norske Intelligenssedler, 1789-03-25
Østeraad Gaard i Fosunds Fogderie den 4de Februarii 1789. L. Støk E. Holterman.
Norske Intelligenssedler, 1789-03-25
Cancellie-Raad. Constitueret Foged. Saavel Arvinger, som Debi og Creditores efter den paa Gaarden Øgaasen i Wardahls Præstegield og Christians Amt ved Døden afgangne Vagt mæster Tobias Hechmann, blive herved indkaldede at møde ved den til Skiftets Slutning berammede Samling paa Gaarden Hund i bemelte Sogn, Onsdagen den 8de April førstkommende, for at fremkomme med fornødne Legitimationer, og den fra enhvers Side til Endskabs Opnaaelse udfordrende Rigtighed. Samfahl paa Hedemarken den 5te Martii 1789. M. Bierregaard. Braun. Premier-Lieutenant. Regiments Qvartermester, og Auditeur. Begge ved det Oplandske Dragon-Regiment.
Norske Intelligenssedler, 1789-03-25
Omendskiønt man ikke formoder at der gives nogen som kunde have at fordre i afdøde ThoreHalvorsens Sterboe, som den 6 Febr. sidstleden udi Frederichstad ved Døden er afgaaen; Saa dog for at iagttage Lovens Bydende og til Sikkerhed for Eftertiden indkaldes herved alle den Afdødes Debi- og Creditorer, paa Lovantagelig Maade og inden den i Loven fastsatte Tid at beviisliggiøre deres Fordringers Rigtighed, samt Hermed følger Tillæg. at erlægge hvis de paa een eller anden Maade kunde pligte til bemeldte Boe; Ligesom og her ved indkaldes den Afdødes Arvinger, der efter Testamente er tillagt 40 Rd., alle at anmelde sig hos den af øvrige Testamentariske Arvinger befuldmægtigede. Bendix Holger Thrane. Christiania den hos Hr. Justits-Secretair 21 Martii 1789. Bull i Christiania. Liin-Kager til 19 Rd. for 1000 og 2 Rd. for 100 Stykker tilligemed Meel af disse Kager til 2 Rd. for Tönden faaes hos CIIETT & Söe.
Norske Intelligenssedler, 1789-03-25
God reen Rug, beste Brygge-Malt, beste Lollands og Siellands Byg, hvide Ærter, god Havre, Hollandske Byggryn og dito Perlegryn, Herregaards Smør i Fierdinger, beste nye Malaga Rusiner, Martinique Caffebønner, gammel Cognae og god Portugis Viin er til Kiøbs Dybwad. hos Hos Peder Aalborg bekommes til billigste Priiser: Et Partie godt Engelsk Hvedemeel, Engelsk Senep i Glasser, diverse Sørter Engelske Floerer hviide og sorte, fiine Alunskinds Fruentimmer Handsker, Fransk og Kiøbenhavnsk Chocolade, bæste Caffe, Sukkere, Candi i Casser, Florentiner-Olie, Capers og Olivers, gode Valnødder, Catharine Plommer, Porcelain og Steen-Tøy, med mange andre gode Kram Vahrer. Potatos er til Kiöbs af egen Avling hos EVEN STEN Gode Citroner er at bekomme hos Reemke & Comp. Hos Hans Wang kan bekommes beste NB. Byg, Dito Bland-Korn og Havre, tienligt til Sæde-Korn, beste Høe og Halm, alt af egen Løkke-Avling. Saltet Torsk, tør Torsk, tør Sei, Christians Sild, god Havre Halm og Ruug-Halm, samt god Sæde Havre af egen Avling, og nogle Tønder Krid, alt til billigste Priser, bekommes hos J. C. Krag.
Norske Intelligenssedler, 1789-03-25
Tillæg af Bekiendtgiørelser i Jntelligenz Sedlen No. 12. Aar 1789.
Norske Intelligenssedler, 1789-03-25
Fredagen den 3die April førstkommende Eftermiddag Klokken 3, bliver inden Christiania Raadstue een Licitations Forretning foretagen og afholden til Anskaffelse af 94 Styk- og Trods-Heste for Byens Regning paa saadanne Conditioner, som paa Stædet nærmere bliver bekiendtgjorte, blandt hvilke til Liebhabernes Efterretning meldes, at Hesterne, som maae være fuldkommen Arbeids-føre fra 10 til 16 Aars Alder og i god Stand naar de afleveres, indsættes og opraabes enkelte, fleere eller det fulde Antall efter Omstændighederne, samt at Forskud kan ventes af Byen indvilget, om det forlanges, imod antagelig Caution, som saavel i denne Henseende, som for de ved Licitationen giørende Bud paa Stædet maae præsteres. Liebhaberne vilde derfore behage til bemelte Tiid og Sted sig at indfinde. Christiania Raadstue den 24de Martii 1789. in fiden ProtocolliArbin. Passions-Musique opføres paa nestkommende Onsdag, hvorved Concerterne for denne Vinter haver Ende, hvilket tjener De Respective Jnteressentere af det musicalske Selskab til Efterretning.
Norske Intelligenssedler, 1789-03-25
De som have endnu at tilkomme Jndqvarterings-Penge efter de mig for Aaret 1788 indkomme Beregninger, maatte behage at afhente samme udi denne Uge, Formiddagene fra Klokken 8 til 10 slet, undtagen Løverdagen; De Udeblivende kand efter den Tid intet vente hos mig, saasom Christiania den 25de Martii 1789. mit Kiemmer-Regnskab sluttes og afleveres. Stabell. af Christianiæ Liig-Casses Anden Classe No. 93, er død Skoemager Jørgen J: Bruuns Kon og No. 98. Ole Arnesen Timmermand, samt No. 102. Morten Jngebretsen Høker, som hver bekom 50 Rd. J tredie Classe No. 242. bemeldte Morten Jngebretsen, og No. 23 Frans Anton Seiler, samt No. 9. Enken Marte Marie Weisler, hvoraf den første fik 24 Rd. 1 Mk. 8 sk. Aarøe. og de to sidste 24 Rd. 2 Mk. 8 sk. Begravelse-Penge.
Norske Intelligenssedler, 1789-03-25
Paa væstre Gressen er til Kiøbs: allerbæste Sæde Rug for 4 1/4 Rd., ordinair Dito 3 3/4 Rd., Sæde Byg 3 1/4 Rd., ordinair Dito 3 Rd., SædeHavre 1 3/4 Rd., ordinair Dito 1 1/2 Rd., Bland korn 2 1/2 Rd. pr. Tønde, ligeledes nogle Skippund Høe og Rug-Halm. Til Kiøbs hos Ole Eger Alle Slags Korn Varer. Løkke Byg og Ditto Havre af egen Avl. Alle Slags Danske KornBrendeviine. Hæglet Liin, 3de Slags. Uhæglet Ditto. Strye. Honning. Thee Bohe.
Norske Intelligenssedler, 1789-03-25
Liverpools Tobak. Scheens Rulle Tobak i Matter og Rulle viis. Perle-Gryn, Risen Gryn, Boghvede Gryn. Hele og halve Byg Gryn. Hvide Erter. Stoere graae Erter. Vikker gode at forre Hæste med. Guul og brun Senep, Jslandsk Rapee, Oplands Smør og Holsteenske Ost i store og smaae Partier, m: m:, alt til billig Priis. Gode tørre Flyndre til 40 sk., 48 sk. og 2 Mk. 12 sk. Bundten, store Præste Dito 1 Mk. 8 s., tør Sey, Klep Dito m: m: faaes hos Kiøbmand Schou øverst i Raadhuusgaden.
Norske Intelligenssedler, 1789-03-25
Hos mig Erich Rønning kan bekommes fordigede Mortere, Stryge-Jern og Port-Klokker.
Norske Intelligenssedler, 1789-03-25
De som har Pandtegods hos mig, vilde indløse samme; J Mangel deraf bliver det bortsolgt paa førstkommende Auction. Nicolay Hinrichsen.
Norske Intelligenssedler, 1789-03-25
Et Uhrværk blev sat i Pant hos mig i afvigte October; men da jeg ei veed Eieren, vilde samme behage at indløse det og at levere Bogen tildage dersom han ej vil beholde den; men i Mangel af Jndløsning inden 3 Uger, giør jeg mig det bedervede Uhr saa nyttig jeg best veed og kand
Norske Intelligenssedler, 1789-03-25
Paa samme Maade erindres den der afvigte Sommer har pantsat et Sølv Signet.
Norske Intelligenssedler, 1789-03-25
Christiania den 23de Martii 1789. A: Diurendahl.
Norske Intelligenssedler, 1789-03-25
De, som maatte behøve alle Slags store Klokker, være sig til Kirkers eller anden Benyttigelse, ville derom behagentlig henvende Dem til os underskrevne, som efter foregaaende Accord tilfælles paatager os dette Arbejde, da med sammes forsvarlige og hastige Fuldbyrdelse, som i lige Henseende forhen er viist, vi forsikkre Vedkommende at blive fornøyede.
Norske Intelligenssedler, 1789-03-25
Christiania den 10de Martii 1789. Erich Rønning. Erich Schmidt.
Norske Intelligenssedler, 1789-03-25
Torsdagen den 26de Martii Klorten 2 slet, Eftermiddag foretages Auction i Kiøbmand Stabells Kielder over Høker Hans Tangens afdøde Hustrues Johanne Cathrine Jørgens datters efterladte Løsøre Effecter, bestaaende af et Ottedages Slag-Uhr, Dragkiste, Borde, Stole, Skabe &c., Senge og Sengeklæder, noget Linnet og Kiøkken-Tøj med videre. Førstkommende den 27de Martii, bliver Anden Auction afholdt udi Sterboe-Huuset i Sogn efter afgangne Skipper Ole Sundene, over Boets tilhørende Brig-Skib, Karen Dorothea kaldet, drægtig 60 Commerce- eller 93 Trælast Læster, liggende i Vinterlaug udi den saa kaldede Laxa-Bugt ved Sogn, hvor samme tilligemed alle Jnventaria, staaende og løbende Reedskaber, som alt nyt og godt, kand tages i Øiesyn, efter Anviisning fra Sterboe-Enken; Auctionen begynder Klokken 2 slet Eftermiddag, da Conditionerne bekiendtgjort vorder. Fredagen den 27de Martii førstkommende Klokken 2 Eftermiddag, bliver i Følge Niels Grimstrups Forlangende Auction foretagen udi hans iboende Huus udi Strandgaden i Opsloe, over Endeel ham tilhørende Effecter, bestaaende af Tin, Kaabber, Jern og Træe-Tøy, noget Huusgeraad, Linnet; Senge-Klæder, samt Mands og Fruentimmer Gang=Klæder, med mere.
Norske Intelligenssedler, 1789-03-25
Fredagen den 27de Martii Klokken 3 slet Eftermiddag bliver efter Forlangende af DeHerrer Directeurer for Brand-Cassen her i Staden Auction foretagen udi og over en Controlleur Bendsens Gaard beliggende i Grændsen i den saa kaldede Hybel=Krogen; Gaarden bestaaer af Bindingsværk 2de Kammere og Kiøkken samt Kielder under og er assureret i denne Byes Brand Casse for 200 Rd. hvoraf ingen Præmier, videre svares; og er af samme Casses Midler, 80 Rd. i Gaarden staaende.
Norske Intelligenssedler, 1789-03-25
Fredagen den 27de Martii Klokken 3 slet Eftermiddag foretages Auction i Jacob Ram stads Lejegaard i Slots Gaden over der afdøde Sergeant Enke Ellen Aldrups efterladte Løsøre Effecter, bestaaende af Dragkiste, Skabe, Stole, Borde, Fruentimmer Gang-Klæder, noget Kiøkken-Tøj, Seng med Sengeklæder, med videre.