Berlingske Tidende, 1774-07-08
London, den 14de Junii. Den 11te huj. var til St. James stor Raads=Forsamling, over Depecher, som den Dag vare indløbne fra de Kongel Ministre ved de Tydske og Nordiske Hoffer. Man taler derom forskjelligt; dog forsikres, at de kraftigste Messyrer nu ere paa Tapetet for at udvirke et Forliig imellem Rusland og Porten, og tillige reent at afgiøre de Pohlske Sager. Næsten hver Dag ankomme Depecher fra Madrit og Versailles. En deel af Publico er af de Tanker, at formedelst Sagernes nu værende Tilstand Freden imellem os og Spanien ikke er saa besæstet, at den jo let kan blive vaklende. Ved Hoffet derimod paastaaes, at ingen Krig er at befrygte, og at den nye Konge af Frankrig vil følge sin Far=Faders fredelige System. Den 17de Junii. De Grunde, hvorfor nogle af vore Statskyndige ikke vil haabe nogen længe vedvarende Rolighed, med vore Naboer, ere fornemmelig de, som ligge i efterstaaende Raisonnement, som een af dem i disse Dage har fremlagt for Publico: "Det kan ikke ventes andet, end at Spanien jo vil giøre sig al Umage for, at bevæge den unge Konge af Frankerig til en Krig med Storbrittannien. Begge Nationer fortryde det ulykkelige Udfald og Forliis udi sidste Krig, Og vort Ministerium har indrettet sine Sager saa fortreflig, at Frankrig ingen beqvemmere Leylighed kunde faae end den nu værende Tvistighed med vore Americanske Brødre. Skulle Frankrig klage over Penge=Mangel, saa staae de Spanske Skatte aabne for samme." Nogle af bemeldte Politiker gaae saa vidt, at de ansee den Spanske Escadres Udløb, som nyelig er bleven adspredt, for at skulle tiene til Signal for en ny Krig. Men en anden føyer hertil: "Denne Flodes Adspredelse maae være en god Omstændighed for Roligheden i Europa. Man forsikkrer derhos for vist, at Udrustningerne i de Franske Havne, og i sær i Toulon, blive fortsatte med stor Jver, og anmærker tillige, at den nu værende Konge af Frankrig har udvalgt sig saadanne Ministre, som ikke bedre have kundet udsøges til at udføre de største Hensigter. Man vil desuden vist vide, at Hertugen af Cholseul herefter igien skal have en Haand med i alle Cabinets Sager. Man ligner vor nu værende Tilstand i Henseende til Americanerne med den ud hvilken Philip den 2den, Konge i Spanien, var i Henseende til Nederlænderne. Efter at man i 70 Aar havde stræbt at bringe dem under Aaget, og drabt over 100000 af dem, jo ved Bødelen ladet henrette Hertugen af Alba, som var sende derhen, og desuden over 2000 Mennesker, reyste sig omsiden af Nederlænderne en frie og independent Republik, som indtil denne Time har forsvaret sin Frihed. - Over den ny Form i det Qveberske Gouvernement blive af Oppositionen, gjorte Ministrene mange og bitre offentlige Bebreydelser. En af dette Partie udlader sig i et vist Blad saaledes: "da FrihedsAand i nogle af vore Colonier havde opvakt Regieringen saa megen Uroe, saa blev besluttet i andre Colonier at agte Slaveries Aand høyt. Da nu de Franske Love og Pavedomme, føre til dette Øyemærke, i det de første legge Lænker paa Legemet, og det sidste paa Siælen, saa grebe vore Stats=Beste rere til begge disse Midler, som de beqvemmeste for deres fortryllede Grundsatzer. Dette er den rette Kilde til den Qveberske Bill." Governor Johnstone har i offentligt Parle, ment erklæret: "det forekom ham, at udi Billen indeholdtes iblant andre følgende Satzer, nemlig: at en Slave=Staat er bedre end en frie Staat; at den Catholske Religion er bedre end den Protestantiske; at Eeder ere unødvendige og bør det aarsag afskaffes ; at Monopolier ere nyttige for Handelen; at det er lettere at gaae op ad Floden end ned ad; at de Franske Love og Handels=Indretninger ere bedre end de Engelske, og at den Constitution, som vore Forfædre med saa megen Viisdom have oprettet, og som har kostet saa meget Blod, og saa mange Penge at indføre, maatte af deres klogere Sønner ganske kuldkastes." Udi samme Tale, hvorudi Hr. Johnston, meldte dette, anførte han ved beqvem Leylighed en HeroffGierning af 700 Ohi Jndianer, som fortiener at bekiendtgiøres, og giver et mærkeligt Begreb om disse Jndianers Tapperhed: "De angrebe et Corps af 4000 Mand regulaire Tropper fra gammel Frankrig, og sloge det, marcherede derpaa den største Deel af Natten, angrebe et andet Corps af 1500 Mand, og Sloge det ligeledes." Mod saadanne Naboer behøves frie og behiertede Folk.