Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-12-23
J Barcelona gaaer det endnu skrækkeligt til: Arresteringer og Henrettelser høre uafladeligt til Dagens Orden. Det gaaer nu meest ud over Borgerne thi alle Hovedmændene for Jnsurrectionen, Anførerne og Officiererne, samt alle de, som vare stærkt compromitterede, ere, flere Hundrede i Tallet, undkomne paa de franske Skibe, som strax afseilede med dem til Frankrig. Man kan tænke sig, med hvilken Grusomhed der huseres, at da van Halen rykkede ind i Staden, lod han skyde de fire første Personer, som mødte ham, og strax udfærdige det skrækkelige Decret, at alle Embedsmænd og Officierer, som have taget Deel i Revolten, skulle have deres Liv forbrudt, hvor og naar de antræffes, ogsaa Enhver, det være sig af Militaire, Matroser, og civile Embedsmænd af alle Klasser, som have adlydt den militaire Junta skal møde for en Militaircommission, og hvis de ikke efterkomme denne Ordre, og senere paagribes, skulle de uden videre skydes, ligesom ogsaa alle Huuseiere eller Andre, der yde saadanne Personer et Tilflugtssted. Staden skal desuden forblive i Beleiringsstand, saalænge som Omstændighederne maatte udkræve det. Ligeledes skulde under Dødsstraf samtlige fra de offentlige Magaziner borttagne Vaaben- og Militair effecter være afleverede inden 24 Timer, og Enhver, som efter 2 Dages Forløb endnu blev truffen med nogetslags Vaaben, skulde enten skydes eller bøde 10,000 Realer. Man regner saa løseligt, at der allerede skal i al Stilhed være, inde i Citadellet, skudt nogle hundrede Personer. Fortvivlelsen skal blandt Stadens Jndvaanere være grændseløs; thi der er tillige befalet, at Hvo, som ikke inden en vis Tid er vendt tilbage igjen til sit Hjem, skal have forbrudt Liv og Eiendom, og de Bortflygtedes Antal beløb sig endnu til flere Tusinde. Espartero havde endnu ikke vovet sig selv ind i Staden. Fra den spanske Grændse meldes, at Jnfanten Don Francesco havde fra Regenten faaet Ordre til, uopholdeligt at forlade Spanien. Derfra berettes ogsaa, at hele Catalonien er i en frygtelig Gjæring, og at det synes, som hele Provindsen staaer paa en Vulkan, der truer med nye Udbrud. Der skal fra flere Stæder være gjort Forespørgsel hos den franske Regjering, om man kan vente Frankrigs Bistand i Tilfælde af, at man heisede det trefarvede Flag. En ny diplomatisk Differents truer med at udbryde mellem England og Frankrig i Anledning af Marquesassernes Occupation. En fransk Escadre har nemlig for en Tid siden taget Marquesaaserne i Besiddelse, landsat Tropper derpaa og befæstet to af de største af Øerne. Skibschefen havde havt hemmelige Ordrer, som han først maatte aabne naar han kom paa Øernes Høide. En Coureer har bragt den engelske Gesandt i Paris Ordre til, at udbede sig Oplysning om Hensigten med bemeldte Occupation, hvortil er svaret, at Regjeringen havde endnu ikke faaet officielle Beretninger derom, og derfor maatte opholde sit Svar saalænge. (Marquesasøerne ligge i Australien NO. for Selskabsøerne. Landet er meget frugtbart, og Jndbyggerne udmærke sig ved legemlig Skjønhed, men staae paa et lavt Culturtrin og ere - Menneskrædere.)J de levantiske Farvande havde det gjort megen Sensation, at en Mængde engelske Krigskibe vare fra forskjellige Kanter styrede ad de syriske Kyster, hvor man formoder de have Ordre til, at udføre en eller anden Demonstration af Vigtighed. Ætna (paa Sicilien), som i mange Aar ikke har ladet høre noget fra sig, er pludseligt blevet uroligt. J de tre sidste Dage kastede Bjerget Jld- og Lavamasser fra sig i en ubeskrivelig Grad, og truer den omliggende Egn med en grændseløs Ødelæggelse.