Norske Intelligenssedler, 1809-02-24
Til Forfatteren af det poetiske Forsøg over den norske Budstikke Saa sandt som det er, at man i disse Dage læser, og har læst, deres skiønne poetiske Forsøg, med al den Jnteresse og Agtelse som Materiens Vigtighed, og deres ypperlige Talent fortjener, saa vist er det og, at man strax med første Øiekast med Forundring savner Fortællingen af Sudstikkens Jndhold No. 5 og 6 p. 18, over falden ved Lier den 16de, 17de og 18de April; og dette Savn og denne Forundring bliver saa meget større, som denne Attaque var en Kamp paa Liv og Død mod en tregange stærkere Fiende ligeover hans fremtrængende Centrum - anført af den høistbefalende fiendtlige General selv. At denne Strid, der er et af de blodigste Blad i de norske Krigere, Palmer - hvilken kostede saa mange Kjekke - baade Ven og Fiendes Liv og Lemmer, ikke er berøret med et eneste Ord, ikke befunget af deres herlige Digteraand, det skulde lønne Umagen at vide Aarsagen til, og som Spørgeren troer, alle de Brave der deeltoge i dette Blodbad har Ret til at vente, - Forsætlig Udladelse af en saa hæderfuld Sag er det vist ikke, og enhver anden Aarsag er stedse igien af op ette Fremdeles skylder man Sandheder denne Tilstaaelse, at Ansaldet paa Molbeks og Skandsgaardens Forskandsninger (see Budstikken Nr. 23 p. 89 og 90) ingen Seier var, men en hæde fuld Retrait efter en dierv og modig Aaque, just ligesom den det blev befalet formedelst en langt større Overmagt og efter tre Dages Fægtning, den 18de April Kl. 8 om Aftenen, ved Lier. Nogle Anmærkninger til Stykket, underskrevet i Jntelligentssedlerne No. 14. at forvandle Halm (Straa) til et grovt Meel og blande det mellem andet Meel af Korn til Brød, er bleven brugt paa mange Steder i Norge i lang Tid. Det er endog saa almindeligt, at de Karrige paa nogle Steder paastaae, det hører til en god Oekonomie at lade aarlig en Qvantitet Halm male til Meel, for dermed at blande det Kornmeel, hvoraf bages Brød til Arbeidsfolkene, og dette skeer undertiden af Formuende i de meest kornrige Bøgder, til Last, Skam og Skjændsel for Enhver, der gjør denne bekonomiske Operation, uden dertil at have Trang. For flere Aar tilbage troede en vis Mand, at have gjort sin Lykke ved at foreslaae Halm til Brød. Hans Forslag blev forelagt den høie Øvrighed og Landets mest Sagkyndige bleve beordrede til at give deres Betænkning, hvoraf Resultatet blev, at saa velmeent hans Forslag end var, saa lidet lod det sig iværksætte med Nytte, saasom Menneskemaven ei lod sig forvandle til en Koemave eller lignende Dyrmave, der nødvendig hører til at udtrække og assimilere det nærende af Halm. Man maa vel troe de kyndigste Chemikeres Analyse, som viser at der i tør Halm indeholdes Jntet, som er nærende for det menneskelige Legeme. Taler man med Folk, som have brugt Halmmeel, berette de: sædvanlig faaer man Forstoppelse af det; man føler ikke til, at det har nogen Kraft til at nære; men det er kun at ansee, som Mavefylde (Bugfylde, Vomfylde). Spørges der altsaa om Mavefylde, kan Halmmeel vist nok, ligesaavel som Bark, og Saugstis anbefales. For Bark har Halm det Fortrin, at den indeholder ei saa meget skadeligt Sammensnerpende som hin. Det er jo endvidere bekjendt, at Fraadsere, for at fylde Maven, sluge Stene. For mange Tider siden er det beviist, at man af ugarvet Læder kan koge en Gelee, der kan assimileres med det menneskelige Legeme og det kan, som Næringsmiddel betragtet, paa ingen Maade sammenlignes med Halm. Om man af de Præmisser, nogle Menneskeer som leve i fjærne Lande, nære sig af de Urter og Rødder, der voxe, andre faae Livets Ophold af Fisk, Menneskene kunne leve i alle Klima ter, kan trække den Conclusion : ergo, kan de og leve af Halm, veed jeg ei, men det veed jeg, at de kan fylde sin Bug med Halmmeel. At Christiania Borgere leve tarveligere og ere kjækkere, end Norges ørrige Jndvaanere kan vel være; men det er ikke almindelig bekiendt. Derimod er det bekjendt nok, at Mange, ikke af den ringe Stand, men endog nogle af den fornemmeste, have i afvigte Sommer, Høst og denne Vinter brugt Drøielsesmidler i det Brød de selv spise. Forresten kan man vel ikke tage den, som kan faae kjøbt en Hvedekringle eller en varm Potetes, det ilde op, at han spiser den og ikke kaster den bort, for at fylde Maven med Halmmeel. Enhver, som vil vide det, veed meget vel de kraftige Foranstaltninger, der ere brugte til at undervise Almuen om at bruge Drøielsesmidler, og opmuntre den til at spise saadan Kost, som er nærende, men ikke almindelig i Brug. Man kan ikke nægte, at dette Stykke i ovennævnte No. af disse Blade har faaet en saa delig lærd Paaklædning, at den ganske ikke allene skjuler, men og indhyller Forslaget: en Blanding af Rugmeel og Rughalm giver efter en temmelig simpel Behandling et reensmagende Brød. det forenede Balselskabs Generalforsamling den 22de dennes er det bestemt, igjennem i dette Blad at tilkjendegive dem af Selskabets Medlemmer, der ei vare nærværende at det nøie maa lagttages: ikke at medtage nogen fremmed Mandsperson, paa Selskabets Baller, medmindre hans Proponent iforveien har erholdt En af Repræsentanternes Paategning paa den ved Selskabets Love i dette Tilfælde paabudne skriftlige Anmeldelse til Repræsentationen.