JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-06-17
Viborg, d. 10 Junii. Veiret har i de sidste Dage givet Storm af Nordvest, hvorved der dog i Mandags og Tirsdags her er kommen noget Lordenregn til Oplivelse af den næsten hendøde Vegetation. Dog er Jorden tør som Aske, da Regnen faldt sparsomt og Hede og Blæst følger ovenpaa. Paa Træerne sees Varmen kraftigen at virke, da Esketræet for 14 Dage siden havde fulde Blade og dets Blomster allerede i de senere Dage ere affaldne. Jordlopperne have ret delikateret sig i dette Foraar, 3 Gange Sæd have de aldeles fortæret af Kaalplanter, Roer, Radiser og hvad der smager dem. Regnormene have trolig hjulpet dem ved at slæbe Planterne bort. Rugen synes at blive kort i Aar; da den endnu ikke blomstrer, kan Regnen endnu forlænge, Straaet. Jmidlertid have Bønderne fat Rugen 16 s. høiere i Priis for Skjeppen, som de mene, fordi Kornindførsel er tilladt i England. Som bekjendt er det ikke Rug, men Hvede, man bruger til Brød i England – men, hvo vil misunde den fattigblevne Landmand denne Fordeel Viborg, d. 12 Junii. Søndagen den 4de Juni foretog Viborgs Borgerbevæbning, anført af dets Capitain Hr. Harder, sine Vaabenøvelser for Hr. Stiftamtmand Schønheyder, R. af D. og D. M. Ligesom de forrige Aar havde Hr. Stiftamtmanden udsat 3de Præmier for Skiveskydning, der saaledes bleve vundne, første Præmie en Sølv Potageskee, vandt Avlsbruger P. Møgelvang, anden Præmie, 6 Sølv Theeskeer, Skomagermester P. Langeland, og 3die Præmie, en Sølv Flødeskee, Sadelmagermester Schierning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-06-17
Man har i dette Foraar i Liimfjorden omkring Morsøe og ved Salling fanget en stor Mængde Skaller, saa at de solgtes til Bønderne i Læsseviis og man fik dem for 2 a 3 s. Delen. Foruden med de saakaldte Sandvaadde, fanges de og med Brigler (et Fiskenæt befæstet paa en lang Stang. Man antager Vesterhavets Jndvirkning paa Liimfjorden at have aarsaget denne sjeldne Fangst. (J saa Fald maatte det da være Strømmen, der i Legetiden førte dem derhen, da Fjorden ligger høiere end Havet; thi i Fjord bugterne sønden Virksund f. Ex. Qvols og Taarup og flere Steder, fanges Skallerne fra ældre Tider i lignende Mængde. Bønderne røge dem og finde dem mere velsmagende end tørre Sild.) Herhid bør anføres den Tidende fra Liimfjordsegnen, saavel ved Thye som Salling, at der i denne Tid – som følge vistnok af Havets salte Vands Forening med Fjordens Brakvand – findes en stor Mængde døde Ferskvandsfisk opkastede paa Strandbredden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-06-17
Blandede Efterretninger. Den berømte store Componist Carl Maria Weber er død i London d. 3die d. M. Han fandtes om Morgenen liggende død i sin Seng. Aftenen forud havde man ikke forestillet sig saa pludselig at miste ham. Han havde nylig bestyret en offentlig Concert. Han leed af Lungetæring, og havde i nogen Tid yttret en inderlig Længsel efter at reise hjem til sit Fædreneland, hvilket hans Venner, der saae, at han ikke vilde kunne udholde Reisen, søgte at overtale ham fra. Ved hans Begravelse vil herlige musikalske Opførelser finde Sted, hvorved Mozarts Reqviem bliver saa meget mere passende, da den Afdøde var en Katholik ligesom Mozart. Denne døde i sit 36te, Carl Maria Weber i sit 39te Aar.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-06-17
Anledning af Opførelsen i München af et Stykke: "Belisar", i hvilket forekommer 40 sortskjeggede Raadsherrer, har man gjort følgende Bemærkning: Jndtil det fyrretyvende Aar lode Romerne i de ældre Tider Skjægget voxe, derefter blev det aftaget. Dog gjorde mange det ogsaa i tidligere Alder. Saaledes fortælles om Nero og Caligula, at de lode deres Skjæg afrage i det 22de Aar. Afrikanus den Yngre var den første, der lod sig daglig rasere, en Skik, som Augustus efterfulgte ham 1. Hadrian, en Efterligner af ældgamle Skikke, lod atter sit Skjæg voxe, der da naturligviis fulgtes af dem, der vilde have hans Gunst, men saadan Mode ophørte snart igjen. Hvorfor vil man nu paa vore Tiders Theatre indføre de sildigere Grækere og Romere med stygge, smagløse Skjæg. Lyster man ellers at læse mere om Skjæggets Historie, da læse man "ade 124 af den berømte og lærde Anton. Holomann; optaget af Pitiskus i hans lexicon antiquitatum romanorum.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-06-17
Den store Mathemariker Huygens testamenterede Leidens Universitets Bibliothek sine Haandskrivter. Foruden forskjellige mathematiske Værker findes deriblandt Breve fra Huygens til hans Tidsalders berømteste Lærde (blandt hvilke Leibnitz og Hopital, og disses Svar Disse samtlige Haandskrifter have henlagt ubenyttede. Nu er Lector Uylenbrock i Leiden sysselsat med at udgive bemeldte Brevvexling Som et af de mange Beviser paa den Al vært Luxus har havt, kan anføres den Aar forAar stegne Forbrug af Voxlys, der er en af Følgerne af det forøgede Antal af Skuespil, Assembleer, Baller &c. Efter Altstykker, som ere forelagte det engelske Parlament, blev 1721 Afgivter betalte i England af 33,304,639 Pund Talg og 88031 Pd. Vox. Derimod i Aaret 1821 var Forbrugen stegen til 87,368,417 Pd. Talg og 879,084 Pd. Vox.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-06-17
Kjøbenhavns Børs, den 16 Juni 1826. Hamburg 2 M.a vista 228. Species 220
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-06-17
Specier solgtes til 13 Rbmk. 12 s. Bank-Disconto 5 pCt. Norske Speciessedler. pr. 100 Specier. 182. 1823 Rbd. S. Svenske Sedler. pr. Rdlr. Rigsgjeld. 585,04 Rbs. Tegn 4 pC. Kgl. Oblig. (u. R.) Rbd. Sedl. i Banco. Dito Dito. . Nationalbank Obligationer. 99 1/2 Rbd. r. S. (af Laanet 4 Febr. 1820) 114 - Sedler. Dito Dito. 4 pC. uopsigel. Rigsbkobl. Renter pr. 6 Januar 91 - Rbd. r. 6.6 pC. norsk Laan, i Banco. ved Hambro & Søn. 4 pC. Dito nye..... 89 89 1/2 i Banco. Asiatiske Actier ...... i Sedler 3 pC. nye danske Oblig. 56 56 1/2 L. Sterl. I. L. Sterl. beregnet til 14 Bmk. Kjøbenhavn. Forlagt af S. Soldin. Trykt i L. J. Jacobsens Bogtrykkerie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-06-20
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn paa 10000 Treogtyvende Aargang. No. 49. Udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 20 Juni 1826.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-06-20
Hyrdebrev til Geistligheden fra Biskopperne og Superintendenterne i Danmark, Slesvig, Holsteen og Lauenborg, i Anledning af det tredie Reformations Jubilæum 1817. (Fortsættelse; see forr. No.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-06-20
Sprogbemærkning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-06-20
At man ved offentlige Bekjendtgjørelser fra Private ofte seer Sprogseil af alle Slags begaaede, er Noget man ikke undres over, og ikke maae bedømme med Strænghed; men naar aabenbare Sprogfeil sees i Bekjendtgjørelser fra Auctoriteterne, eller i udstædte offentlige Aktstykker, da kan man vist ikke andet end ønske, at der kunde træffes nogen Foranstaltning til at forebygge dem. Nyligen har adskillige Gange i Addresse-Avisen staaet et Avertissement om en Seng i Vartou; (See No. 118). Det begynder saaledes: "Ved Dødsfald er afgangne Hofmester Peter Oxes Seng No. 6 i Vartou bleven vacant" o. s. v. Derved falder nu i det ringeste fire Bemærkninger at hensætte: I. at hans Navn var Peder Oxe, og ikke paa sin Tydsk, Peter Oxe. 2. At han ikke kaldtes Hofmester, men Rigshofmester. 3. At "afgangne, hvilket Ord kun bruges til at betegne En, der ikke for lang Tid siden ved Døden er afgaaet, ikke passende kan siges om Peder Oxe, der døde 1575. Unægteligt kan man ei andet end smille ved saa barokt et Udtryk, som afgangne, brugt i bemeldte Avertissement. 4. Hvorfor bruges Ordet vacant, hvor et godt dansk Ord kan tages,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-06-20
Indenlandske Efterretninger. Da ingen Aarhusiske Aviser ankom med Gaarsposten, saa kan denne Tidende intet berette om Hans Majestæts Kongens Reise. Efter den for samme bestemte Route forlod Kongen Aarhuus d. 17de Juni, for over Borum, Wolby, Søebyvad over Kongebroen over Gudenaae) Aadsby, og over Høibjergby at reise til Viborg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-06-20
Fra Altona skrives følgende: Den 14 Junii. Ved den store Cour hos Hans Kongelige Høyhed Prinds Christian Frederik iforgaars, indfandt sig (foruden de Deputerede fra den fri Hansestad Hamburg, de Herrer Syndikus Dr. Sieveking, og Senator Jenisch, samt de fremmede Ministere og øvrige diplomatiske Agenter i Hamborg), ogsaa et stort Antal fornemme Fremmede af Civil- og Militærstanden. Efter Couren var stort Taffel, hvortil de Herrer Deputerede fra Hamburg, de fremmede Ministere, og flere af de Herrer, der havde været ved Couren, bleve tilsagte. Jgaar Morges mønstrede Hans Kongelige Høyhed det herværende borgerlige Infanterie korps, hvilket var saa lykkeligt, ved sin skjønne Holding, samt Nøiagtighed og Færdighed i sine Manøvrer, i høi Grad at vinde Hs. Kongelige Høiheds bifald. Hans Kongelige Høyhed besaae derpaa Mynten og flere Anstalter, ligesom han alt den første Dag beærede Hr. Professor Schumachers astronomiske Jnstitut med et langt Besøg, og her, ligesom overalt, opfyldte alle Omstaaende, ved sine kundskabsrige bemærkninger og Efterforskninger, med den gladeste Beundring over den Dybhed og Grundighed, hvormed Høistsamme ligesaavel har næret sin ophøiede Aand med de alvorlige Videnskaber, som Han med Kjærlighed hylder og med Velvillie beskytter de Kunster, der forskjønne Livet. Om Aftenen beærede begge Kongelige Prindser det hamborgske Theater med deres Nærværelse. De bleve ledsagede dertil af en stærk, ved vor Stads Porte ventende, Kommando hamborgske Uhlaner. og saa snart de betraadte det hamborgske Gebet, hilsede med Kanonernes Torden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-06-20
J Aftes indtraf ogsaa Hertugen af Holsteen Glücksburg hertil.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-06-20
Den 15de Junii.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-06-20
J Formiddags Klokken 10 1/2 forlode Deres Kongelige Høyheder Prindserne Christian Frederik og Frederik Carl Christian vor Stad, som De i fire Dage gjorde lykkelig ved Deres Nærværelse. Hans Kongelige Høyhed Prinds Christian Frederik er gaaet over Uetersen, hvortil Høistsamme langs med den skjønne Elbkyst blev ledsaget igjennem Herskabet Pinnebergs Marsker af Hans Excellence Geheimeraad og Landdrost Døring, og hvor Han behagede at indtage en Frokost. J Aften vil Hans Kongelige Høyhed indtræffe i Glückstad. Hans Kongelige Høived Prinds Frederik Carl Christian har, ledsaget af Hans Du chlauchtighed Hertugen af Holsteen Glücksburg, Hr. Greve Conrad af Ranzau, Hr. Major von Ewald og et stort Antal Betjente, tiltraadt sin Reise til Udlandet over Zollenspieker. Hans Kongelige Høyhed vil tage sit første Natteleie i Uelzen, og i Morgen Aften indtræffe til Brunsvig. Maatte den Høieste ledsage og beskjerme denne haabefulde Kongelige Yngling paa Hans Reiser, Maatte de herlige Anlæg, hvormed Naturen saa gavmildt har understøttet Ham, paa denne Reise, og under de fortræffelige Mænds Styrelse, til hvis Veiledning han er betroet, erholde den Fuldendelse, ved hvilken han eengang i Tiden med Ros og Velsignelse skal opfylde sin høie Bestemmelse, til det danske Folks Lykke! Maatte Han stedse blive sin ophøiede Fader mere lig, som i Kundskaber og Viisdom, saa og i alle Dyder, Os skulle de faa Dage, i hvilke vi vare saa lykkelige, at see det ophøiede Fyrstepar iblandt os, og at kunne bevidne Samme vor Ærefrygt og Kjerlighed, stedse blive i kjær Erindring.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-06-20
Jgaar Middags besaae Deres Kongelige Høyheder endnu Brødrene Booths Træskole og Drivhuse i Flottbeck, og beærede derpaa Baron v. Voghts berømte Eiendom sammesteds med et Besøg. Om Aftenen behagede de at drikke Thee hos Hr. Ridder C. H. Donner. Ogsaa behagede Hans Kongelige Høyhed imorges før Afreisen at tage den herværende Kjøbmand M. C. Sommers rige entomologiske Samling i Øiesyn, og røvede ogsaa her sine mangesidige Kundskaber ved Beskuelsen af de mangfoldige Gjenstande af Ledidoptere og Coleoptere, med Hensyn til de for Ham liggende literære Værker.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-06-20
De af Kabinettets Besidder afklimatiserede og levende incopma sig visende transatlantiske Phalæner, maaskee de eneste paa Kontinenten gave den høie Beskuer en ikke ringe Fornøielse, og derved Eieren den meest lønnende Glæde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-06-20
Hamburg, d. 14 Juni, Hs. Kongel. Højheds Prinds Christian Frederiks Reiseroute er følgende: Den 16de fra Glückstadt til Brunsbuttel, d. 17de til Meldorf, d. 18de til Heide den 19de til Tønning, den 20de til Husunden 21de til Fehr, den 23de til Tøndern, den 24de til Augustenborg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-06-20
Hs. K. H. Prinds Frederik Carl Christian reiser, under Navn af Greve af Wagrien, saaledes: Den 24de til Clausthal, d. 24de i Kassel, d. 2629 i Coblenz, d. 30 Juni til 2 Juli i Mayntz, d. 5 og 6 Juli i Heidelberg, d. 10 Juli i Schafhausen, d. 15 Julii i Zürich, fra 28de Juli til 3 Aug. i Mayland, d. 18 Aug. i Genf. (H. A. C. N. 94.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-06-20
Præsidenten i dette Departement bemyndiges at lade slaae en Medaille for at gives Stormarschal Antonio Jose de Sucre. Medaillen skal være af Guld, besat med Diamanter, af tilstrækkelig Størrelse, for at kunne anbringes om Billedet, der forestiller Hans Excellence, udrivende Peru(en Vicunna, eller peruansk Faar) – af en Løves Kløer. Paa Bagsiden den Jndskrift: Republiken Bolivar for sin Forsvarer Helten af Ayacucho. 16. En Statye til Hest af Stor marskallen skal paa en Søile opføres i alle Republikens Departementers Hovedstæder. 17. En stor Tavle skal forfærdiges, i hvis Midte skal graveres en skjøn indiansk Pige, som Amerikas Symbol, siddende paa en Løvehud, under en Tronhimmel, dannet af samtlige Continentets Bannere, og omfattende med høire Haand Liberador, med venstre Stormarskallen af Ayacucho. Begge Helte skulle forestilles som smykkende Pigen med Frihedshuen. Sønderbrudte Lænker ved deres Fødder. Ved Siden skulle Navnene af andre Generaler og Høvedsmænd, der bivaanede Slagene af Junin og Ayacucho indgraves, og neden under alle de Officerer, der udmærkede sig i begge Træfningerne. Denne Tavle skal opstilles i Republikens Sessionssal. 18. Enhver som har kæmpet ved Junin og Ayacucho for Friheden, skal betragtes som Jndfødt og Borger af Republiken Bolivar. 19. En Million Daler skal ved Hans Excellence Liberador uddeles til den forenede Friheds Armee, iblandt Sejrerne af Juniin og Ayacucho, som en liden ubetydelig Belønning for deres Tapperhed og Tjeneste, som de have viist Amerika baade i Almindelighed og denne Republik i Særdeleshed. 20. For at det i forestaaende Artikel givne Belønningsløfte behørigen og fuldstændigen kan blive udført, befuldmægtiges Hs. Exc. Liberador herved, at stifte, ved en eller flere Agenter, som han efter Forgotbefindende udnævner, et Laan til saadant Beløb som kan udfordres til Bestridelse af hin Belønning, og for sammes Tilbagebetaling at pantsætte Republikens Fonds. Dette Dekret meddeles Stormarskallen af Avacucho til Bekjendtgjørelse og Fuldbyrdelse. Givet i Sessionen i Chuquisaca d. 11 Aug. 1825. Jose Marian, Serrano, Præsident. Aniel M. Mocoso; Jose J. Sangines; Sekretærer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-06-20
J de Kjøbenhavnske nye Statstid. for Febr. 1756 der udkom 1 Ark maanedligen) blev begyndt, og for de følgende Maaneder fortsat, en Liste over de mærkeligste Begivenheder i det foregaaende Aar, fordi de mange Avertissementer i de ugentlige Statstid, havde foraarsaget, at Postmaterien maatte indskrænkes, og det med mange af Tildragelserne kunde synes beqvemmere, at have dem samlede i 3 til 4 Maanedsaviser, end adspredte i 12 til 16 ugentlige Aviser. Enkelte af disse mærkelige Begivenheder optage vi Marts. "Den største Raritet var, at Hendes russiske keiserlige Majestæt gav en Mand Audience, som havde avlet 72 Børn med 2 Koner, hvis udødelige Navn var Jacob Kiriloff. Apr. "Den 7de blev i Petersborg en Exekution fuldbyrdet paa 102 Stratenrøvere paa engang.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-06-20
Junii. "Det bekjendte Dyr Rhinoceros kom i denne Maaned til Kjøbenhavn, da et Fruentimmer, som kunde gaae med sine Fødder paa gloende Jernplader, samme Tid lod sig der indfinde. Aug. J Paris døde blot i denne Maaned 3500 Personer af Børnekopper.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-06-20
Novbr. Den 1ste var det store Jordskjæl- og Vandsbevægelse som til Lissabon og i hel Portugal, i Spanien, i Frankrig, i Nederlande, ne, i England, i Tydskland, i Danmark, i Norge, i Sverrig, i Marocco, og maaskee endnu videre blev befunden for en stor Deel til ubeskrivelse Skade, og for de øvrige til Skræk og Forundring.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-06-20
D. 17de var til Lissabon atter et Jordskjælv, som omkastede de endnu staaende Stadsmure.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-06-20
Den 18de havde man i Nye England og andre Steder, som og i Grevskabet Herfort, et Jordskjælv, hvorved et Stykke Land paa Dages Pløining nedsank. Samme Dag og de 19de bleve i Barbariet adskillige Stæder ved Jordskjælv ruinerede, og mange Mennesker omkomme. "J December blev henrettet henimod 800 Røvere, som havde exerceret deres Frikonst i Lissabon medens Jordskælvet der continuerede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-06-20
Kjøbenhavns Børs, den 20 Juni 1826. Hamburg 2 M.a vista 227 Species 220
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-06-20
Specier solgtes til 13 Rbmk. 12 s. Bank-Disconto 5 pCt. Norske Speciessedler. pr. 100 Specier 180 1/2 181 Rbd. Sal. Svenske Sedler. pr. Rdlr. Rigsgjeld. 523,53 Rbs. Tegn. 4 pC. Kgl. Oblig. (u. R.) 82 1/283 Rbd. Sedl. Dito Dito. . . . . 72 3/4 73 i Banco.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-06-20
Nationalbank Obligationer. Rbd. 16. (af Laanet 4 Febr. 1820) 100 Dito Dito. Sedler 4 pC. uopsigel. Rigsbkobl. Renter pr. 6 Januar Rbd. r. 6.6 pC. norsk Laan, ved Hambro & Søn. 102 102 1/2 i Banco. 4 pC. Dito nye..... i Banco Asiatiske Actier...... i Sedler 3 pC. nye danske Oblig. 56 86 1/2 L. Sterl. I. L. Sterl. beregnet til 14 Bmk. Kjøbenhavn. Forlagt af S. Soldin. Trykt i L. J. Jacobsens Bogtrykkerie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-06-24
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. moloomoomeTreogtyvende Aargang. No. 50. Udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 24 Juni 1826.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-06-24
Saa høitideligholder da, kjereste Brødre, de festlige Dage, som ere helligede Mindet om Kirke forbedringen, med et Sind fuld af Glæde og Taknemmelighed mod den Gud, der bød Evangeliets Lys med fornyet Glands opklare saamange Land og Menigheder, og bevarede det gjennem trende Aarhundreder uforkrænket, opsender da tilligemed os de meest brændende Bønner om dets bestandigt vedvarende Glands og videre Udbredelse, at alle Christne, med hvad Navn de end kaldes, maa erkjende Evangeliets rene Sandhed, og ved dets Bistand sættes i Frihed. Thi ingen anden Grundvold kan lægges, end den, som er lagt, hvilken er Jesus Christus (1 Cor. 3, 11).Men Gud er en Aand, og hvor Herrens Aand er der er ogsaa Frihed (2 Cor. 3, 17). Herrens Fred være med Eder! Givet i vore Bispegaarde d. 30 Septbr. 1817. Dr. Frider. Münter, Dr. J. G. C. Adler, Biskop i Sjælland. General-Superintendent i Slesvig og Holsteen. Geir Johansen Vidalin, Dr. Andreas Birch, Biskop i Aarhuus.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-06-24
Biskop i Island. Dr. Jens Bloch, P. D. Boisen, Rasmus Jansen Biskop i Viborg. Biskop i Laaland Biskop i Aalborg, og Falster.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-06-24
Dr. Frederich Plum, Victor Christian Hjort, Biskop i Fyen og Langeland. Biskop i Ribe. Friderich Christian Block, Superintendent i Lauenborg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-06-24
Jndenlandske Efterretninger. Fra Aarhuus skrives under 17de Juni Den undersaatlige hengivenhed som for 9 Dage siden udtalte sig i jublende Velkomsthilsener ved Hs. Majestæt Kongens Ankomst, gjenlød i et ligesaa oprigtigt som veemodigt Farvel ved Allerhøistsammes Afreise Idagmiddags Kl. 12.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-06-24
Hs. Majestæt blev ledsaget til Byens Grændse af en meget og talrig glimrende Suite. En Timestid efter seilede Hs. Kongl. Høyhed Prinds Frederik Ferdinand, der i flere Dage har været syg, men nu Gudskelov er nogenlunde vel igjen, tilligemed Hs. Durchlauchtighed Prindsen af Hessen Philipsthal, samt en heel Deel høie Officerer, herfra med gunstig Vind til Kallundborg. Alt om Morgenen tidlig Kl. 5 vare alle Tropperne afmarscherede herfra til deres respective Standqvarterer, saa her nu atter er den samme Stilhed, som vi sædvanligt ere saa vante til.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-06-24
Efter at Borgervæbningen, som desuden i tre Dage havde nydt den Ære at besætte Kongevagten, igaar Eftermiddags havde passeret Revue for Hs. Majestæt, behagede det Allerhøistsamme at tage Brandvæsenet og alle Byens offentlige Indretninger i allernaadigst Øiesyn, især dvælede Hs. Majestæt længe ved den nye Frederiksport, ved hvis Bygning Allerhøistsamme yttrede sit allernaadigste Velbehag. J Cathedralskolen blev hans Maj. hilset af Rectoren med en hjertelig skjøn lille Tale, og af Disciplene med en Sang.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-06-24
Endnu i Aften agter Hs. Majestæt at indtræffe til Viborg, uagtet Allerhøistsamme vil paa Veien tage ind paa Frysenborg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-06-24
J al den Tid Hs. Majestæt var her, gav Allerhøistsamme hver Dag en Time Audients for Alle og Enhver.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-06-24
Fra Viborg skrives under 17de Juni at denne gamle og mærkværdige Bye atter, efter næsten to Aars Forløb, havde den Glædesdag, at have Landets elskede Fader i sin Midte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-06-24
Klokken 9 om Aftenen modtoges Hs. Majestæt ved Asmildklosters Broe af Borgemesteren og Byens Repræsentanter, og kjørte gjennem den smukke, ved Søen anlagte, Allee, der var besat med flere Beegkrandse, ind i Byen, hvor Hans Majestæt drog forbi det paa Torvet paraderende Borgerskab, og allernaadigst behagede at stige af hos Hr. Stiftamtmanden i de for Allerhøistsamme indrettede Værelser, hvor Majestæten under Kanonernes Løsning modtoges af en talrig Forsamling af Byens og Omegnens geistlige og verdslige Embedsmænd, hvilke stededes til Gratulationscour. Byens saavel offentlige som private Bygninger vare smukt oplyste, og tildeels prydede med Løv og Blomster; flere Steder vare couleurte Lamper og Transparenter anbragte. Den følgende Dag, tidlig om Morgenen, behagede det Hs. Majestæt at tage Byens og Landjurisdictionens Embedsmænds Protocoller i allernaadigst Øiesyn, hvorefter Kongen bivaanede Gudstjenesten i Domkirken, hvor Hr. Biskoppen, prædikede over det Thema: Om de Bevæggrunde, som bør opmuntre til sand Menneskekiærlighed. Fra Kirken begav Hs. Majestæt sig til Raadhuset, hvor der holdtes Cour og gaves Audients for Enhver, som havde noget at andrage for Monarken. Efter endt Audients begav Hs. Majestæt sig omkring i Byen, og besaae sammes offentlige Indretninger og andre Seeværdigheder i følgende Orden, nemlig: Ar resterne; den lærde Skole, hvor Hs. Majestæt, hilset af Rectoren med en kort Tale, lod Disciplene examinere i flere Sprog og Videnskaber; det nyligen i Anledning af Hs. Majestæts Nærværelse indrettede Stiftsbibliothek; den nedlagte Nørresognskirke, hvis fremtidige Anvendelse er sat under Ventilation; Hospitalet; en Udstilling af flere Produkter af Byens og Landets Jndustrie, i forskjellige Grene; Hr. Philipsens Kardefabrik, hvor mange fattige Børn sysselsættes; Borgervæbningen, Brandcorpset og Byens Sprøiter; Borgerskolen, hvor den indbyrdes Underviisning er indført, samt Tugthuset. Om Middagen under Taflet hos Stiftamtmanden blev afsjunget en af Pastor Steen Blicher forfattet Sang. Efter Taflet behagede Hs. Maj. at tage til Søndermølle og Asmildkloster. J denne Hauge blev Han modtaget med Musik, Fryderaab og Kjeder af dansende Børn. Af en Løvhytte fremtraadte en Blomsterpige, bydende Majestæten Blomster med følgende Ord, forfattede af Past. S. Blicher Modtag, o høie Drot, en Offergave En Blomsterkost udaf Den egen Have! Den milde As Dit Danmark smykked huld Med Floras Diamanter, Sølv og Guld. Derefter frembød en Gartnerpige Frugter, sigende: Pomona glemte ei Dit skjønne Rige; Et Foraarshaabet her skal Hjertet svige: Hvor Fugl i Vaaren mellem Blomster synger, Med Frugter Grenen hun i Høst betynger. Derpaa fremsagde en Bondepige: Den Danskes Sølvermine er hans Vænge, Kornrige Marker og græsklædte Enge: Med Ploug og Lee han graver Guld af Jorden, Dit gode Dannemark bespiser Norden.