Berlingske Tidende, 1777-06-23
Fortsættelsen af Fortegnelse paa de Priisterier og Premier, som det Kongelige Danske Landhuusholdings=Selskab, udsætter for Hans Kongelige Majestæts Riger og Lande udi Aaret 1777. 13. Efterdi Skoves Opelskning og Vedligeholdelse ere af den yderste Vigtighed for Rigerne, og samme dog paa mange Stæder ikke behandles, som de burde, saa agter Selskabe, for Fremtiden at henvende sin Opmerksomhed besynderlig paa denne Sag. Til den Ende ansees det tienligt, for det første at forskaffe Landmanden nøyere Kundskab om den beste Omgangs=Maade herudi, hvorfor Selskabet nu udsætter sin mindre Sølv=Medaile i Guld eller 50 Rdlr. For den tydeligste og beste paa Erfaringer grundede Underviisning om vilde Træers Opelsk, ning og Skoves rette Behandling og Vedligeholdelse. J samme maatte i sær findes: 1) De passelige Maader at formeere vilde Træer i Almindelighed forklarede og Reglerne om Saaning og Plantning fremsatte. 2) Ved ethvert Slags Træe i sær maatte kortelig anføres dets Formerings=Maade og Nytte m.v.; her maatte ikke allene berøres de Arter af Træer, af hvilke heele Skov her i Rigerne kunde anlægges, men og saadanne, som i sær ere passende at sætte ved Veye, Gierder, paa sidde Steder a. for Folk, som have liden Jordbund. 3) Da de gamle Skove rette Behandling som oftest lægger den sikkerste og letteste Grund til nyes Fremvext, saa maatte saadant vises i en Sammenhæng, og oplyses hvorvit man efter Skovenes og Grundens Beskaffenhed behøver at komme Naturen til Hielp; ligeledes i hvilken Alder de vigtigste Skov=Træer bør fældes, hvad Fordeel og Skade den er ved Skovenes Jnddeeling i Hugster med videre. Selskabe, ønsker sig een Afhandling herom for Dannemark og een for Norge, og Jndsendelsen maatte skee inden 1ste November 1778. 19. For at erholde nøyere Besvaring paa følgende Spørsmaal. end allerede given, spørges atter: Hvilke ere de Saltvands=Fiskerier, Danmark og Norge i sær bor opmuntre, og fra hvilke Havn bør slige Fiskerier, som befindes at være af Vigtighed, i sær drives Hvilke ere de Hindringer, som hidindtil har været imod deres Flor, og ved hvad Midler afhielpes de? For den beste Afhandling herom Selskabets mindre Guld=Medaile eller 500 Rdlr. For at give enhver Leylighed efter sin Jndsigt og Erfarenhed at meddeele Selskabet oplysende Efterretninger og Fiskerier i Særdeleshed, modtager Selskabet desuden spestelle Afhandlinger og særdeles eller enkelte Fiskeriers Tilstand og Forbedring, om bedre Fiske=Redskaber, end de sædvanlige, beqvemmere Fisknings=Maader, samt Fiskens vissere og nøiagtigere Tilberedning, i sær efter Afsatsens Hensigt end hidindtil brugeligt, om Fiskens Gang, Fiskeriernes beqvemmeste Begyndelse og Opholdstid m.v. De maatte indleveres inden October Maaneds Udgang 1777. 20. Da Selskabet høyligen ønsker at opmuntre til Hav=Fiskeriets Befordring, og det til den Ende er fornødent, at de fordeelagtigste og rigeste Fiske Banker paa Kysterne bliver almindelig bekiendte, saa udsætter Selskabet følgende Premie: For den eller de, som paa de Danske eller Norske Kyster opdager, og for Selskabet tilkiendegiver nogen hidindtil ubekient, eller længe ubrugt betydelig Fiske=Banke eller andre særdeles siskerige Steder, Selskabets mindre Guld=Medailie, som skal være tilkient den, som opdager eller anmelder det vigtigste i den Henseende. Jo nøyere og meere de Efterretninger, som meddeeles, ere grundede paa Erfaringer, jo meere vil Selskabet tage dem i Betragtning. Dersom med en saadan Afhandling tillige følger en tilforladeligt og efterretteligt Kort over Fiskebankernes Beliggenhed, vil saadant ved Premiens eller Belønningens Tilkiendelse blive paaseet. Den som angiver det dernest meest betydelige Fiske=Sted, af forbemelte Beskaffenhed, Selskabets større Sølv=Medalie eller 20 Rdlr. Og endelig tillægges Selskabets mindre Sølv=Medalligeller 10 Rdlr. den, som til Hav=Fisteriets Fremme igien dernest paa samme Maade opdager det nyttigste. Det skiønnes letteligen, at det indberettede udkræver nøiagtigste Efterretninger, saavel som og de tilforladeligste Attester eller Beviis, grundede paa igientagne Erfaringer, at de anmeldte Fiske=Steders Fordeelagtighed er upaatvivlelig. For disse tvende Materier, indseer enhver lettelig, at man og kan æske Premie fra og angaaende baade Grønland, Jsland og Færøerne. Premien æskes inden sidste October 1777. 21. For den beste Underretning om de beqvemmeste Midler og mindst bekostelige Anstalter til Vands Afledning af Moser og andre sumpige Steder i Ager eller Enge, indrettet til Brug af Landalmuen, Selskabets mindre Guld=Medaile eller 50 Rdlr. Selskabet ønsker, at Forfatteren til saadan en Afhandling maatte fornemmelig være omstændelig i at forklare følgende Poster: 1) Hvorledes Landmanden, paa den korteste og letteste Maade kan erfare to og fleere Steders relative Høyde for at bedømme derefter, til hvilken Side Vandet paa den mindst bekostelige og virksomste Maade kan afledes. 2) Hvorledes saavel Aflednings= eller Hoved Grøfterne, som Biegrøsterne efter Vandets Mængde, i Henseende til Brede og Dybde bor indrettes. 3) Hvorledes Hoved Grøften best forfærdiger, uden at behave alt for tidt Rensning, og hvorledes den i sær paa fordeelagtigste Maade giøres tæt og fast, naar den fores igiennem svamp agtig eller løs Jord. 4) Hvorledes best forekommes, at de omkringliggende Marke eller Enge i tørre Aaringer ikke mangler den fornødne Fugtighed, som de forhen havde af de tilgrændsende sumpige Steder. 5) Om og hvorledes disse Grøfter med den der udaf opfastede Jord kunde tillige anvendes til Agernes og Engenes Jndhegning. 6) Hvorledes man paa korteste Maade giør Overslag over de til en Vandlednings anlæg uforderlige Bekostninger, samt hvorledes man beqvemmeligst erfarer den paa et fumpigt Sted antrufneJordarts Beskaffenhed, for derefter at kunde giøre Sammenligning imellem Omkostningerne af Vandledningen og Jndkomsterne af Jordbunden, naar den først er bleven forvandlet til brugbaJord. 7) Hvorledes de skiulte Vandledninger til Jordbunden, Besparelse, best kunde anvendes, J hvilke Tilfælde de egentlig ere brugbare, og hvorledes de best og med mindst Bekostning indrettes, samt Beregning over deres storre Fortrin frem for aabne Grefter. Afhandlingen indsendes inden October Maaned 1777. 22. Foren nøiagtig Beskrivelse over den beste hidindtil bekiente Korn Rens nings=Maskine eller og over en nye, som er bedre end nogen af de betiente, med tilføyede Tegninger eller Modeller, Selskabets mindre Guld Medaile eller 50 Rdlr. Afhandlingen indsendes inden October Maaneds Udgang 1777. 23. Ligeledes udsætter Selskabet sin mindre Guld=Medalie eller 50 Rdlr. for en Beskrivelse over en beqvem, virksom og liden bekostelig Maskine, til at stille de almindelige Korn Arter fra deres Ukruds=Frøe, med tilhørende Tegninger eller Modeller. J Afhandlingerne maae giøres en nøiagtig Sammenligning imellem de beste til saadan Brug hidindtil bekiente Maskiner (saavel til dette som forrige Nummer henhørende) baade i Henseende til deres Virkning og Bekostning at indrette og bruge dem, saa at der ikke kan tvivles paa Fordeelen af den Maskine, som anprises for den beste. Afhandlingerne indsendes inden October Maaneds Udgang 1777. Forfatterne anmodes i Henseende til begge disse Maskiner, som Selskabet saaledes ønsker sig, at de vilde indsende de Maskiner, som de foreslaaer, gjorte i det Store, for derved virkelig at kunde giøre Prove til dets bedre Sammenligning imellem Maskinerne indbyrdes. 24. For den, som i en tydelig og grundig underrettende Afhandling viser hvorledes Meel Malt og Gryn=Møller, hvad enten de sættes i Bevægelse af Vandet, Vinden eller Heste, bør indrettes og bygges, for at gjøre deres største og fuldkomneste Virkning, Selskabets større Guld=Medallieller 100 Rdlr. Forfatterne, der agter at vinde Premien ved deres Afhandlinger, bør i Forveien udville den rette Teorie for saadan ne Maskiner, ikke blot grundet paa Reglerne for Ligevægten, men meget meere paa dem af Bevægelsen selv, saaledes at de bevægende Kræfters Natur og Beskassenhed, samt Delenes Rivning paa hverandre derved tages i Betragtning, og det hele grundet paa fuldstændige og oplysende Forsøg, samt Reglerne beviste, saa at de Maskiner som derefter bygges, bliver til Hensigtens Øyemeed paa det fordeelagtigste sammensat. Ligesom Selskabet da herved paa den ene Side sættes i Stand til at bedømme de i saadan Afhandling antivne Reglers Fortrin for andre Skribenteres, maae Forfatteren selv paa den anden Side, deraf nøiagtig udlede Bestemmelserne for alle til en af de forhen nævnte tre Slags Mølleverker fornødne Dele, og vise deres Fortrin for de almindelige sædvanlige. Menda Resultatet af saadanne Undersøgelser vilde uden Tvivl blive uforstaaelig for dem, som Selskabet agter at tiene med saadan en Afhandling, saa bør Forfatteren oplyse sin nedlagde Teorie med Tal=Frempler, og i den prattiske Deel forklare Anvendelsen deraf, alt i fattelige Udtryk og et almindelig tydeligt Sprog. Ligeledes maae Forfatteren, for desto meere Tydeligheds skyld geleide sin praktiske Deel med tilhørende Grund og Opstalts Tegninger af Mølle verkerne og deres Deles Sammensætning, i et af ham antaget Tilfælde, hvori tillige maae gives Anviisning til at rense Kornet samt at sigte Meel. Tegningerne forfærdiges efter en tydelig Skale, og hvor mindre af Verkerne blive utydelige eller skiulte, aftegnes de for sig selv. Endelig tilseyes Afhandlingen et fuldstændig spefielOverslag, over en Mølle af hver slags efter de med Afhandlingen følgende Tegninger, hvorved lægges til Grund Martets Priser af de dertil fornødne Materialier efter et efter Behag af Forfatteren antaget Sted i de Danske Stater. For at give den behørige Tiltil at arbeyde for denne Premie, kan samme æskes til 1ste October, 1778. 25. For den Afhandling, som tydeligst og grundigst viser hvorledes Sæbe af lige Godhed med den marfelliste her til Land med Fordeel kunde fabrikeres, uden dog at blive mertelig kostbarere endden marselliske, som forskrives. Forfatteren maatte nødvendig have Hensigt paa vore Farverier, for hvilke denne Slags Sæbe Særdeleshed er fornøden, og at den altsaa ikke indeholder noget som kan giøre den dertil uduelig. Den maatte fornemmelig ligne den marselliske deri, at den ikke har nogen ubehagelig Lugt af Luden eller af branket eller harsk Olie, samt have samme Haarhed. J Henseende til den udvortes Udseende og nøye Leylighed med den mar selliske, som ved den graae Marmorering skilles fra andre Sæber da bliver det en Bi=Egenskab, som Selskabet i Tilfælde af Samæstning vil paasee, og i saa Fald give den Fortrinet, som tillige det udvortes har den meste Lighed med den marselliske. Men paa det at Selskabet med Vished kunde domme om det alt, maatte tilstrekkelige Prøver i det smaae af Sæbe, forfærdiget efter den angivne Forskrift, følge med Afhandlingen. For en saadan Afhandling som fyldestgiør Selskabets Fordringer, og indleveres inden October Maaneds Udgang nestkommende, udsætter det sin mindre GuldMedaile eller 50 Rdlr. 26 For at raade Bod paa de mange Ufuldkommenheder, som Selskabet haver bemerket ved Land=Almuens Maltgiøren, Bryggen og Bagen, er det bleven betænkt paa, at meddeele samme den fornødne Underretning, og derfor udsætter en Premie: For den tydeligste og ordentligste Anviisning til den beqvemmeste og paa Bondens Vilkaar sig best passende BehandlingsMaade i bemelte trende Henseender. J Afhandlingen maae anvises og forklares en mindre bekostelig Indretning til at tørre Malt paa, end sædvanlig er i Brug, samt en fordeelagtig Bagerovn, Ved begge disse, ligesom og ved Bryggerkiedelens Jndmuring maae hensees til Besparing af Brændsel og Sikkerhed for Bygningen. Desuden maae anføres saadanne Jagttagelser, Redskaber og Haandgreb ved Brygning og Bagning, at Bonden kan faae den meste og beste Føde og Drikke af den samme Mængde Sæd, samt at Landmanden desto tryggere og altsaa snarere kan iverfsætte det saadan Afhandling anpriste Jndretninger. Saa ønsker Selskabet og at Forfatteren vil anføre Indretningens Bekostning i Sammenligning med de nu sædvanlige. For den beste og fuldstændigste saadan indrettet Afhandling Selskabets større Sølv=Medalie eller 20 Rdlr.