Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-06-20
De har bestemt den 16de Septbr. til Aarsdagen for Erklæringen af deres Uafhængighed og saaledes beviist, at de paa eengang foretage sig en Krig baade mod Alteret og Thronen, og de har dertil bestemt, at denne Krig mod vores fromme og ophøiede Monark, skal føres under et sort Flag. Denne uhørte Forbrydelse, paa en Tid da alle Spanier har med den største Enthusiasmus antaget Kongens retfærdige og vise Beslutninger, om at tilintetgjøre de demokratiske Nyeheder, som de nu ophævede spanske Cortes ville indføre, er saameget større, da Rebellernes foregivne Constitution er endnu langt mere afsmagt og monstrøs end som den af Cortes var, og omstøder ikke allene Hs Majestæts Rettigheder, men endog alle Monarkers paa Jorden. Efterat Vicekongen har erklæret, at det nu er Tiden til at gribe til heftige og energiske Forholdsregler, saa tager han følgende Beslutninger: 1. at disse Dokumenter skal opbrændes paa Torvet. 2. At Enhver som er i Besiddelse deraf, skal strax udlevere dem. 3) At det samme gielder og alle de Aktstykker, som Rebellerne i Fremtiden maatte udgive; af den som laaner dem ud, bekiendtgiør dem mundtlig eller skriftlig, beholder eller forsvarer dem, skal straffes med Døden. 4. At Enhver, som taler til Forsvar for disse Grundsætninger, Planer o. s. v. skal ligeledes straffes paa Livet, og at den som kun hører derpaa og ikke anmelder det, skal straffes med Forviisning og Confiscation af hans Eiendomme og 5. at man i alle offentlige Acter, hvori man maae omtale Jnsurgenterne skal betiene sig af de Ord, Forrædere og Rebeller, Majestætsforbrydelse og Rebellion. – Fra Terra-Firma, eller den nordlige Deel af det spanske Sydamerika høres intet; alt er i spændt Forventning paa hvad den forvovne og næsten uovervindelige Simon Bolivar vil udrette, der, som bekiendt, er afseilet med et Troppecorps for at komme sine Landsmænd til Hielv mod Spanierne, disse skal have Mangel paa Soldater, og Provindserne Margaritha, Cumana og Barcelona har Spanierne ganske forladt. Endskiøndt Chartagen er faldet, saa vedblive dog de Kapere, som forhen ere afseilede derfra, at forurolige de vestindiske Farvande, og en Kaper derfra skal den 9de April have er dret et spansk Skib, som skulde afseile fra Vera-Cruz til Havannah og som havde 400000 Dollars ombord; derimod har en amerikansk Brig, under Captain Porters Anførsel, bemægtiget sig en Kaper fra Chartagena, som kaldes Meteor og anførtes af den berygtede Søerøver Mitchel, hvilken beskyldes for at have ført sig slet op imod en Deel indfødte og amerikanske Flygtninge fra Chartagena, som han paa en skammelig Maade skal have bedraget; Captainen tog 80000 Dollars ud af Skibet og sendte det derpaa som en Prise til Nye-Orleans. – J den sydlige Deel af Sydamerik holder det Kongelige Parthie sig endnu opret i Chili og i Peru, i det første af disse Lande har General=Capitainen lagt Seqvester paa alle brittiske Eiendomme. J det nordlige Peru skal den Kgl. Armee, i Følge den Madriter Hoftidende, have tilfægtet sig en fuldkommen Seier over Republiken Buenos Ayres Armee, og Kongen af Brasilien har ladet en Deel af de Tropper, som nyelig ere komne fra Portugal, afmarschere til Grændserne for at standse de Jndfald, som Republikens Krigsfolk tillade sig at gjøre i Kongens Lande. Om dens Admiral Brovns Expedition i Sydhavet har man siden ikke hørt noget. Engellænderne kunne godt lide, at han opkaprede saamange spanske Skibe, da de fleste vare udsendte paa Slavehandelen, hvilken Republiken Buenos Ayres har for længe siden ophævet. (Det er forresten mærkværdigt, at der i de spanske Colonier giver sig en langt friere og mere oplyst Aand tilkiende, end i Moderlandet, som formodentlig er en Følge af Coloniernes nøie Forbindelse med de fremmede Nationer, ved den med dem førte Snighandel, især med Nordamerikanerne; af deres Efterlignelse af denne Republiks Exempel, og vel især af at Colonierne ere efterhaanden blevne befolkede af de Spanier, som fandt deres Fødeland at være formeget afsondret fra det øvrige Europas Cultur, og at ligge for dybt begravet under Munkevæsnets og Jnqvisitionens Taager.) Spanien betragter derfore Fristaterne med skiæve Øine, Stemningen imellem begge Stater er ikke god, og Misforstaaelsen har faaet et nyt Tønder ved den Efterretning, som er indløbet, at Spanierne har i de vestindiske Farvande optaget og priisdømt, en Deel amerikanske Skibe, paa Grund af, at de vilde seile til Colonierne. Fristaterne har afsendt Fregatten Macedonien, Capt. Warringtonfra Boston, for at tilbagefordre en Deel af Spanierne fængslede amerikanske Borgere i Staden St. Martha.