Aalborg Stiftstidende, 1842-11-05
J den i samme Møde foretagne foreløbige Behandling af Sagen om den nye Skyldsætning opstod en lang Discussion om hvorvidt Byrden af eller Forpligtelsen at stille Nytterhest burde rette sig efter den nye Matrikels Ansættelser eller ikke. Da Proprietair Bay i denne Anledning yttrede, at han, da Sædegaardene i andre Henseender ere saa meget begunstigede, fandt det billigt, at Byrden med at holde Rytterhest fremdeles bliver forandret, bemærkede den complette Sædegaardseier Roulund, at, hvad enten der bliver en Forøgelse eller Formindskelse af Byrden, gjælder det alene det frie Hartkorn, og det er en Sag, som er det ufrie Hartkorn ligefrem uvedkommende", hvortil Bondegaardseier Black gav følgende træffende Tilsvar: "Naar den foregaaende Taler har yttret, at det alene tilkommer Godseierne at discutere og Rytterhestehold, da formener jeg, at Repræsentanterne for det ufrie Hartkorn, ligesaavel som Repræsentanterne for det frie, paa dette Sted have Lov til at udtale deres Mening. – J Fredstid maa jeg ansee det for at være en ubetydelig Byrde at holde en Rytterhest, da de jo derfor have en Godtgjørelse af 12 Rbd. af den kgl. Kasse. Det kan nok være en noget større Byede for en Præst og vel ogsaa for nogle Herremænd, der ei selv forstaae at kjøbe eller stille en Hest og desaarsag maae tye til Bonden; men for den Mand, som har nogen Praxis i bemeldte Henseende, er det, som sagt, i Fredstid aldeles ingen Byrde; i Krigstid er det en anden Sag, men det frie Hartkorn bør jo ogsaa bære nogle Byrder for sine Herligheder."*)J Slutningen af Discussionen, yttrede Ostenfeldt den Formening, "at da de vedkommende Eiendomme fremdeles beholde det samme Jordtillæg, som de hidtil have havt, bør den omhandlende Forpligtelse uforandret vedblive at paahvile det gamle Hartkorn, hvortil Roulund bemærkede: "Naar det nye Matricul har godtgjort, at en Hovedgaard siden 1688, altsaa i en Række af over halvandethundrede Aar, har været belastet med en uforholdsmæssig høi Byrde, saa skulde Conseqventsen deraf, efter den foregaaende Talers Mening, blive, at fordi Hovedgaarden hidtil er bleven forudrettet, derfor skal den fremdeles vedblive at være det." Friis: "Det forekommer mig dog, at de, som have kjøbt Eiendomme efter Emanationen af Forordn. 14 Sept. 1774, maae været vidende om, hvorvidt der paa Eiendommene skulde holdes een eller flere Rytterheste, og altsaa ikke kunne klage over, at denne Byrde hviler paa Eiendommene." Roulund: "De, der have kjøbt Eiendomme i hvilkensomhelst Periode, have underkastet sig de almindelige Vilkaar, at de overtoge de Rettigheder og Byrder, som hvilede paa Eiendommene; men om der skulde holdes een, to eller tre Rytterheste, er Noget, som ikke kan være Gienstand for privat Contract." Ostenfeldt: "Da den foregaaende Taler kjøbte sin Eiendom, maatte han dog være vidende om, at den nye Matricul skulde blive indført." Roulund bemærkede, at han fordet Tilfælde, at Committeen ikke gik ind paa de Anskuelser, som han i sit første Foredrag havde udtalt, forbeholdt sig at stille det fornødne Amendement Af Procurator Olsens Haandbog i Landcommunalbestyrelsen vil første Hefte, der indeholder Anordningen og Forfatterens Jndledning til hele Værket, udkommet Løbet af denne Maaned.