Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-07-20
(Corresp. Kjøbenhavn, den 18de Juli. Om de svenske Majestæters Nærværelse her have de offentlige Blade indeholdt saa fuldstændige Referater, at vi kunne henvise til dem, og vi ville indskrænke os til at meddele en liden Efterslet af bemærkninger. Vil man sammenligne Kongen af Preussens Modtagelse ifjor med Kongen af Sverrigs Modtagelse iaar, saa vil det ikke kunne nægtes, at Folket viste langt mere Sympathie for den Sidste og hans Slægt end for den Første. Baade, ved sin Ankomst og under sit hele Ophold her, blev den svenske Kongefamilie hilst med Jubel overalt, hvor den viste sig. Noget kan vel tilskrives, at Kongen af Sverrig, er en smuk Mand med kongelig Anstand; thi legemlig Skjønhed er altid en god Anbefaling, især hos den større Masse; men vi skulde feile meget, hvis ikke den varmere Modtagelse, som vistes den høie Gjest, hovedsagelig deels maa søges i nationale Sympathier, deels i politiske Omstændigheder. Folket glædede sig ved at see Nordens to Monarcher samlede i Venskab og Kjærlighed; det glædede sig ved Tanken om, at Monarchernes personlige Samværen endmere vil styrke Broderskabs=Baandet mellem Nordens Folkestammer; det vilde i de to Broderfolks Repræsentant bringe dem sin varme og enthusiastiske Hylding. Jngen af disse Omstændigheder kom Kongen af Preussen, tilgode, og naar man dertil føier, at den noget skarpe Maade, hvorpaa Hs. preussiske Majestæt ved flere Leiligheder er optraadt, ikke har vundet bifald hos det temmelig demokratiske danske Folk, og at man her temmelig almindelig antager – om med Grund eller ikke maae vi lade være uafgjort – at det preussiske Hof helder til de slesvig-holsteenske Anskuelser, hvilket Slesvig=Holstenerne af alle Kræfter have søgt at bestyrke, saa er det ikke uforklarligt, at den preussiske Majestæt ikke fandt en saa varm Modtagelse som den svenske. - De svenske Cavallerer og Damer betjente sig af det franske Sprog; hvilket Sprog Majestæterne have betjent sig af, er os ubekjendt, men Skaalerne ved Taffelet paa Christiansborg bleve udbragte paa Fransk, dog have vi hørt sige, at Majestæterne i deres private Samtaler skulle have betjent sig hver af sit Lands Sprog, og vi vide med Vished, at Hs. svenske Majestæt i Samtaler med Private har brugt det danske, eller, om man vil, det norske Sprog. Vi maae ellers tilstaae, at vi finde det noget besynderligt, at man ved Taffelet paa Christiansborg spillede Kong Christian stod ved høien Mast for de høie Gjester; hvis de eller deres Følge have kjendt Texten til denne Melodi, kan den neppe have vakt behagelige Følelser hos dem. - Med Ordener lader det ikke til, at Kongen af Sverrig har været meget rundhaandet; af hans danske Omgivelser skulle kun to, Kammerherre Blücher og Kammerjunker Falsen, have faaet Sværdordenen, den Første med Brillanter; de øvrige opvartende Cavallerer og Damer have faaet Daaser og Ringe. – Vi have idag hørt forsikkre, at vor Konge og Trykt i W. F. Laubs Enkes Bogtrykkeri. Dronning, efter Jndbydelse, paa Mandag agte at aflægge de svenske Majestæter et Besøg i Helsingborg Den anden Begivenhed, og unægtelig langt vigtigere, som vi have at omtale, er, at Regjeringen endelig har brudt sin Taushed, og udtalt sig om Arveforholdene i Riget. Regjeringen er kommen til det Resultat, hvorom der da aldrig kunde være nogen Tvivl, at Lauenborg og Slesvig ere underkastede den danske Kongelovs Arvefølge men "med Hensyn til enkelte Deele af Hertugdømmet Holsteen ere Forhold tilstede, som hindre Hs. Majestæt fra med samme Bestemthed at kunne udtale Sig om samtlige Sine Kongelige Arvesuccessores Arveret til dette Hertugdømme. Vi vilde ønske, at det maatte have behaget Hs. Majestæt nærmere at betegne, hvilke enkelte Deele af Hertugdømmet Holsteen, det er, hvorom der kan reises Tvivl, vi antage, at derved menes den forrige gottorpske eller kielske Andeel, hvorom kan fremsættes nogle fjerne, lidet betydende Tvivl, men vi formaae ikke at indsee, hvorfor det ikke ligefrem er udtalt i det aabne Brev, en Omstændighed, hvorved Brevet taber noget af sin Aabenhed. Brevet er iøvrigt modtaget med almindelig Taknemmelighed, og man beklager kun, at denne Erklæring ikke er kommen for længe siden; derved vilde meget Ondt være forebygget. Regjeringen har ladet Folket blive i en sørgelig Uvished om dens Anskuelser af denne vigtige Sag, og ved sin Tanshed ikke lidet styrket den Suffisance, hvormed et Parti forkyndte Statens Deeling, nu er denne Tvivl, hævet, idetmindste for den største og vigtigste Deel af Staten. Tivoli skal tegne heldigt iaar. Det skal allerede have et Overskud af 7–8000 Rbd. J disse Dage er hertil ankommen 18 Arabere, som skulle give gymnastiske Forestillinger paa Tivoli.