JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-08-25
Oversættelse: Af det indførte Enigma i forrige No. Min Fader Fader er til den, som er minFader, Min Fader Broder til min Søster ogsaa er, Min Moder Datter af min Moer sig kalde lader, Min Moder af min Broer og kaldes Søster her. Dog af ders Skrifte=Faer de kan ei lastet blive, Ja meer, min Kone og sin Søster=Datter er; Jeg hendes Broders Søn, og mine Børn de give (Faster Min Kone Navnet af Old=Moster hver især Af slig en Samling, som forvirre maae enhver Udleed, min Læser, hvo jeg egentligen er I neste No. kan en anden Oversettelse af samme Enigma forventes.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-08-25
Litterarisk. En Bogs egentlige Værdie bestaaer i Nytten af dens Jndhold; men hvor ofte bliver dog ei samme bestemt efter gandske andre Hensigter og Tildragelser, de Lærdes Tænkemaade er ulige, og Læseres Smag ei mindre, og just disse har den største Indflydelse i Bøgers og Skrifters Salg, Agtelse og Omdømme. Cicero agtede Attici Skrifter saa høyt, at han endog foretrak dem Cræssi Riigdom; Caracalla gav Oppiano for ethvert af hans Vers og Fiskerie en Guldkrone, og Cardinal Richelien lod udbetale 50 Ducater til Collet for 2 Vers. En meget beskadiget skreven Coder af Dioscorides, som en Jøde i Constantinopel havde, og som en anden neppe havde anseet vært at tage op, kiøbte Busheqvius til det Keiserlige Bibliotheqve for 100 Ducater og efter Petri de Balle Beretning er en med Samaritanske Bogstaver, Ereven Pentateuches (de 5 Mosis Bøger fordet Vaticanske Biblioteqve blevne kjøbte for 350, Ducater. Plato gav for 3 af Pythagore Bøger 1500 Ducater, og Arissoteles gav 2250, Daler for nogle faae af Speusippii Skrifter. Førend Bogtrykkerierne bleve opfunden vare altsaa Bøger vare og kostbare; Afskrifter kostede meere Umage, og Materien, hvorpaa man skrev og Ziraterne derved, vare meget bekostlige. For den Aarsags Skyld kastede Theodorus Gaza de 12 Ducater i Tibern, som Pave Sixtus den 4de lod ham levere for hans Pergamment, meget net skreven Bog, eftersom de ei engang var tilstrækkelig til at bestride de anvendte Bekostninger paa at udfærdige dem. J Ludvig
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-08-25
den 11tes Tid betaltes for Plutarchi Srifter, 80 og for Senece Breve 25 Daler, ja Bohaslæus Hassenstein gav for et net skrevet Platonis Værk 2000 Ducater, og Antonius Bunonia de Becatellis gav for Livins 120 Ducater. Efter Carl den 6tes Død bestod det Kongel. franske Bibliotheqve af 853, meest slette og paa den Tid skrevne Bøger, og dog blev det skateret for 2320 Pund Sterl. som paa den Tid var en anseelig Summa; af hvor stoer Værdi maae da ikke det Alerandrinske Bibliotheqve have været, ikke det som Ptolommens havde anlagt, og blev opbrændt i Cæsars Tid, men det som var samlet siden; thi Historien, om Abulpharagius (Bibliotheqve Gre vol 4) orteller os og Joh. Grammaticus i Allerandria, tilkiendegiver os, hvor stoer en Mængde af alle Slags Srifter at dette Bibliotheqve har bestaaet af, da Amarath, som havde indtaget Byen i Aaret 604 befoel efter Calisens Ordre at ødelegge Bibliotheqvet, som den kostbareste Eiendomme og største Tab for dem der og til ubødelig Tab skeede, og hengik 6 Maaneder med hvoraf dets Størrelse kan sluttes. Den Bogsamling som Carmeliterne i London besad, blev i Aaret 1420 skatteret for 10000 Ducater, til samme Tiid skiænkede Hertugen af Gloucester, Academiet i Oxfurt 120 Tractater, som vurderedes for 1000 Pd. Sterling. Keiser Carl den 5te blev for nogle faae Haandskrifter buden 50000 Croner, og Raadet til Augsborg, betalede i Aaret 1545 i Venedig 800 Ducater, for nogle Haandskrifter af gamle Skribentere.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-08-25
Den grædske Bogsamling, som Cardinal Bessarion skienkede Venedig kostede ham 30000 Ducater, og Picus Mirandulanus har anvendt 7000 Daler for at forskafle sig nogle Hefraiske og Caldæiske Manuscripter, og Cardinal Sirlets Bogsamling kostede 20000 Ducatet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-08-25
Denne Bøgers Rarhed og Kostbarhed i forrige Tider er og isærdeleshed at agte ihenseende den hellige Skrift. Keiser Constantinus gav Ensebius befaling at lade 50 Bibler afskrive og en paa Pergamment blev betalt med 750 Daler, og den første Bibel som Guttenberg og Faust trykte, blev solgt og betalt i Paris med 190 Daler. Man agtede sig da lykkelig, naar man ikkun engang i et Kongel: eller Førstelig Biblioteqve kunde faae Bibelen, eller et Stykke af den at see. Ludovicus Lavaterus havde fleere end en gang hørt af den gamle Pellicanus, at i hans Tiid var i hele Tyskland ei et græsk Testammente at faae, om man end vilde derfore erlægge saa meget Guld, som samme veyede.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-08-25
Cardinal Zimenes anskaffede til det Complutensiske Bibelverks Udgave 7 Hebræiske Exemplarer for 4000 Ducater, og Lutherus havde før sit 18de Aars Alder endnu ei seet nogen Bibel; da han i Erfurt saae nogle Bøger igiennem hos Augustiner Munkene fik han, som han selv melder, der en latinsk Bibel i Hænderne, og saae med Forundring i den fleere Texter end Søndags Evangelierne og Epistlerne; Han læsteHannæ og Samuels Historie, og ønskede sig den Lykke selv engang dog, at eye en Bibel.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-08-25
Hist og her var vel i Kirkerne en Bibel sadt og opstillet paa et beqvem Sted til almindelig Brug og Læsning med den Overskrift med store Guld Bagstaver. Siquem sanctatenet meditandi in lege voluptaHis poterit residens facris intendeere libris. Det er: Dersom nogen har Lyst til at vil læse i den hellige Skrift,
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-08-25
Da kan den, som opholder sig, have Leilighed dertil.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-08-25
J Østerlandene haves endnu meget skrevne Bøger, men sielden rigtig, thi de Exemplarer, som ere acurate skrevne, nøye igjennemse til og af en eller fleere Lærde Forstandere ved deres. Revision og Paategninger approberede, bydes ei til fald, og skeer saadant, ere de strax borte og ligesom forsvunden. J Constantinopel ere 2 Arabiske Biblotteqver som skateres for 8te Tønder Guld, og endnu det 3die vurderes for 16 Tdr. Guld; J Fetz ere Studerede, men ingen Boglader og Bogauctioner, hvortil ere store Libhabere og betales hvad selges overmaade. dyrt; hverken Christne eller Jøder indlades til slige Auctioner, da man under dem ei slige kostbare Vahre. Jblant de Opfindelser altsaa, som er det Menneskelige Kiøn til ligesaa megen Ære som almeen udbredt Nytte til alle Stender, fortienner da vist Bogtrykkerkunsten en af de øverste Pladse; derved er den Christelige Religions og Videnskaberne udbredede og Vankundighed fordrevet, og Videnskaberne og Lærdom bragt til den høide den har og vil fremdeles, jo mere den Menneskelig Forstands Kræfter anspendes Tænke= og Læselysten tiltage, saaledes som man efter san synlige Beregninger veed kan de aarlige Leipziger, Messer udgiør, en Omsetning over en halv Miil lion Rdl. alleneste ved trykte Skrifter og Boghandling Omsetning.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-08-25
I det 13de Aarhundrede angives samme opfunden og af andre først i det 14de Aarhundrede, og med Stedet, hvor samme tilskrives at være opfunden er det gaaet, som med Jupiters Grav, og Homers Fødsel, at 7 Stæder trættedes derom. Nogle tilegne Johannes Faust i Maynz samme Aar 1436, andre Johannes Mentel i Strasborg Aar 1437, og endnu andre Johannes Gutterberg i Harlem Aar 1438 det m. v. ligesom der til Beviis herom foreviises paa Harlem. Raadhuus den første trykte Bog der under Titel Speculum Humann Salvatoris i et Sølv skriin, og i det Pariser Kongelige Bibliotheqve en anden, som der tillægges i Strasborg der trykt, J hvorom er saa findes den første Luterske Bibel der haves trykket i 1466, den første tydske 1467, og første Hebræiske 1490; de ere med Capitler uden Vers og i det Sted et Merke i Nan den og saalidet paginerede, som forsynede med de saa kaldte Castodes og Register, hvoraf en saadan Bibel haves endnu i Nyrenberg og i Basel, som en overmaade Raritet og til adskillige store Biblitheqver er anbudet anseelig for; derimod er de første Autores Classici trykket. uden Capitler og Vers og Distinctioner til største Vanskelighed, der af Aldus Manutius og Franiscus Petrocha Aar 1499 er bleven forbædret og indført, og saaledes tild efteranden meere og meere. Den første Bog som findes med Træe Figurer er Vita Christi, som blev trykt i Augsborg 1476, andre vil at det skal være Liber Similitudiinis, som skal være trykt 1462. og det ædste Kaaber, er et Stk. som forestiller Lidelsen af Aar 1440. Kunsten at trykke, med Træeformer og med forskiellige Farver tillegges en ved Navn Costman Aar 1626, og siden bragt til Fulkommenhed af Christoffer Blond i Frankfurkam Mayn. Og den Kunst at udgrave i Træe paastaaes ældre end Trykke=Kunsten. Lupert Rust tillegges Opfindelsen først, og Hei nike har i Butheim ikke langt fra Memmingen. i et af de ældste Klostere fundet et Blad, hvorpaa stoed et Træstik af Aar 1423 som Monsieur Murr har ladet stikke i hans Jurnal for de skiønne Videnskaber, som det ældste man har indtil denne Tiid. J Colln har i April d. A.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-08-25
Baron Hybsch i et Kloster opdaget en gammel Trætavle, hvorpaa Skrifterne ere udsnittede; han vil deraf formene at Bogtrykker Kunsteen, er heraf anlediget og vil til Beviis derom af ham fleere opsamlede Efterretninger udkom Vel synes det efter adskillige me. Efterretninger, at den Kunst at giøre Papier af Kinde har taget sin Begyndelse i det 13de Aarhundrede, men først bleven almindelig ved denne Tiid; det ældste Ark Klude Papier er opdaget af Mr. Murr i Archivet i Nyrrenberg, Aar 1319 men paatvivles Rigtigheden, da Maskinerne, hvorpaa Kludene Males, antegnes sildigere opfundne i Tydskland. Av. 1493 er Bogtrykkeriet indført hertil af Gotfrid v. Ghemmen og da været i Kiøbenh. som Fanstus i Mainz; de Hebr. Grædske og Latinske forbigaaet, skal de første Danske Bogstaver, af ham være opfunden under de saa kaldte Runiske og den Tiid kun have været 12 a, be, og høi, i, men, r. s., og paa den første trykte, Bog i Kiøbenhavn, som endnu, som en stoer Antiqvitet, staaer paa sammes sidste Blad. anpressumin Universitate Hafnienst per me Gothofredumde Gemen in expensis Doct. Petri Albertii. de Faffnye anno Salvatoris MCCCCIIr inprofesto S. Kanuti Daciæ Regis & Martyris. Den Lærde Magister Terpager har som Alumnus paa Borchens Collegio udgiver en Disputation 1707 om Typographie natalibus in Dania til Kiøbenhavn, Malmøe, Sorøe, Roskilde, Odense, hvor Langs nye Regnebog haves endnu trykt 1575 paa Gymnasii Biblioteqvet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-08-25
til Beviis om, Ribe, Aathuus, Viborg, Aalborg, ligesom Magister Thura giver og et Register paa alle danske Bogtrykkerier i sin Ide Histor Liter Dan og hvor om videre findes i den af mig 1780 udgivne og i mit den tild tilhørende Bogtrykkerie i Odense trykte Afhandling om Adresse Contorers Natur, Oprindelse og Rettigheder, med en Historisk Beretning om det Kiøbenhavnske Adresse Contoers Skiebne og Fremgang samt øvrige i begge Riger og de politiske Tidenders Rettigheder og Previlegiesaavelsom i den sidste af mig Aaret 1783 udgivne, trykte Efterretning og Bogtrykkerkunsteen; hvortil nu da endelig det oprettede Ribe Stifts Adresse Contoir og Bogtrykkerie i Fridericia kommer, som det yngste og sidste tilligemed sammes fra dette Aars Begyndelse udkomne Uge. blad. Som min Hensigt med disse Blade er til Nytte og Fornøyelse, saa har samme vel dette tilfelles med de fleste Ugeblade, at de ere sig selv ulige for Læsere og kan ei altid være lige prægtige, lærerige, komiske, og behagelig; da Læsernes Smag er saa forskiellig og ulige og enhver paastaaer noget for sig. Jmidlertid troes. ei allene. Af føde og af suure Druer. En stræbsom Bie sin Honning suer. Men er og tillige forsikre tom: Der findes dem iblant, som altling vil forkaste Af eget giøre stort, og andre altid laste.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-08-25
Blandinger. Den i Rom afdøde 84 Aars gamle Banquier Hr. Barozzi efterlader sig 170000 Seudi uden Arvinger, og har testemmecteret samme Hospitalet: J almindelighed er gjerne Forskiellen imellem den Rige og Fattige, første begraver sine Penge der og den sidste døer i Hospitalet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-08-25
Ved den bekiendte publiserede store Hændelske Musik i Domkirken i Berlin er i alt indkommen 2637 Daler; Udgiften beregnes til 152. Daler, følgelig 1111 Daler tilovers, hvoraf resten er til fattige Musikalske Familier uddeelte.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-08-25
Landgreven af Hessen Cassel har forbudt alle Sørgeklæder for Afdøde, alle Begravelsers Tragtementer, og alle Omkostninger ved Ligkister, Ligklæder a. og maae hos Honpratiovibus eigengang beløbe sig til høyere end 12 Rdl. al bæren af sorte Klæder Kapper og Undersøer, er ganske forbuden, derimod skal Mandspersoner ei være tilladt andet end bære et sort Baand om Armen paa deres sedvanlige affarvede Klæder, og Fruentimmerne et sort Baand om Hovedet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-08-25
J Galicien har Amor forunderlige Lue omdannet en Kancelist i Vien til Adelmand og Besider af 17 Godser, Hr. Ferner som stod som Kancelist, blev sendt i en Keiserlig Forretning til Galicien, har haft den Lykke derved at blive kiendt med en riig Polsk Grevinde, som forelskede sig i ham og hans attige belevne Væsen; Medgiften, som hun bringer ham bestaaer i 17 Landsbyer; Keiseren har og nobliteret ham under Navnet af Grev Fernerborg. Jndfald.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-08-25
J Rom sagde en ærlig Dominikaner Munk til en Engelsk Philosoph. min Herre, De er en Nar. - De giør os viis, at Jorden dreyer sig, og betænker ikke, at Josaa bød Solen staae stille. - Ja ærværdige Fader, svarede denne; - fra denne dag af er det Solen staaer stille. - Dominikaneren og Narren omarmede hverandre, og fra den Tiid af har man og i Jtalien turder lære, at Jorden bevægede sig.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-08-25
Bekiendtgiørelser. Da i Vilslef den 7de Augusti sidst, er død, Sogne Degnen for Vilslef og Hunderup Meenigheder i Giording Herred Reber Stift Sr. Johannes Terkilsen, hvis Stervboe strax er tagen under lovlig Behandling, saa indkaldes herved i de Berlingske og Riber Stifts Adresse Contoirs Aviiser, da Stervboet ei taaler noget andet Proclama, alle Sr. Terkilsens Credi og Debitorer, at møde hos undertegde Skifte=Forvalter inden den i Loven anbefalede Tiid, da hver efter Boets Tilstand skal vederfares hvad Ret er Villef Præstegaard den 16de Angusti 1786. J. Lang. 3di Refsgaard Bye, Egtved Sogn Koldinghuus Amt. Er er ved Døden afg. Niels Jensen Yde uden at efterlade sig Enke eller Livs Arvinger. Udarvingerne, som skal bestaae af Sødskendebørn og Søskendebørnsbørn, indkaldes derfor herved 3de Gange efter hinanden, at melde sig med Lovgyldig Ligitimation hos mig som Skifteforvalter inden de Tider Loven befaler, ligesom og Stervboets Credi og Debitorer med samme Varsel indkaldes, da enhver derfor skal vederfares Ret. Fridericia den 21 Julii 1786. H. de Hoffmann.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-09-01
Oversettelse. Af det indførte Enigma i Nr. 33. Min Fader er min Faders Far; Min Fader min Søsters Brøder; Min Moder og en Datter har J den, som er min Moder; Min Moer min Broders Søster er; Ei deres Skrifte=Fader. Det Laste kan; Man tier hver, Hvor sælsom det end lader. Min Kone i den samme Slægt, Jeg mig at sige trøster, Er visselig, kanst du, da nægt En Datter af sin Søster; Ja jeg desuden ogsaa er En Søn af hendes Brøder, Og hun en Olde=Moster herTil mine unge Poder, Der hende ærer ogsaa vist Som deres Olde=Faster. Det siger jeg nu her tilsidst, Og derpaa Pennen kaster.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-09-01
J denne Sammenblandelse, Som Skræk i dig vel setter, Udsind min Læsere! og see Om, hvem jeg er, du gietter. Noralsk. Dadel er en Rangskat, som Fortienester maae betale den Menneskelige Ondskab. Vi klage over Menneskeer, der forraade de Hemmeligheder, vi har anbetroet dem, men hvorfor forraade vi vore egne Hemmeligheder. Et Menneske, der beundrer intet, er følesløs, og et Menneske, der beundrer alt, er meer end enfoldig. Et Manfolk, der klæder sig over sin Stand, ligner et Fruentimmer, der sminker sig. Et hvert Aarhundrede har sine Daarligheder, hvem der best kan giøre dem med er ofte den Lykkeligste. Som Bacometret retter sig efter Veiret, saa retter Elskeren sig efter den, han beundrer. Det gaar med en skarp Forstand, som med en skarp Kniv; tilsidst lægger Eggen sig. Historisk Den unge Mylon fangede i Skoven behændig en Fugl, som smuk af Feder, var endnu smukkere ved sin Sang; Han holdt den i sine Hænder og bragte den fuld af Glæde hen, hvor hans Qvæg laae i Skyggen; der lagde han den hule Straahat paa Jorden, satte sin Fange den under, iler hastig til de næstaaende Vidier, og søger sig de rankeste Greene; han vil bygge et smukt Buur; Naar jeg nu, sagde han, har det smukke Buur færdig, da bærer jeg dig Fugl til Chloe. - For denne Gave begierer jeg at hende, at et kielent Kys, hun er ikke særsindet, det giver hun vel, og giver hun det, da røver jeg skielm to ja tre endnu dertil; Ol var kuns Buuret færdigt, saa sagde han, og løb hastig med Vidie Skudene under Armen hen til sin Straahat. - Men, hvor stoed han bedrøvet der. - Hatten laae omvendt af en misundelig Vind, og med Fuglen var alle hans Kys og indbildte Glæde borte.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-09-01
Juridisk. Den berømte kommiske Digter Vichelley i London sagde altid, at han aldrig vilde gifte sig, før han laae paa sin Sotte=Sæng, og næsten Haabet var reent ude for hans Liv; - det gjorde han ogsaa virkelig, da han merkede, hans Levetid var udrunden. Han lader nogle af sk. ne Venner tillige med Præsten komme til sig hvoraf en havde en smuk og dydig Pige men fattig, der og efter hans Anmodning maatte indfinde sig for tale tillige hende, som en Person, han for hendes gode og dydige Opførsel ærede, da de vare nu alle samlede om Sengen tiltalte han dem saaledes: Nu mine Venner, sagde han, da jeg merker at jeg ei skal leve længere, saa erklærer jeg denne for mig staaende dydige Pige for min Kone, med Anmodning strax at vises til hende. – Som og skede, og da Viielsen var forbi, sagde han, det glæder mig, at dette er nu fuldbyrdet, og det fornøyer mig saameget meere, som jeg har gjort hermed 2 gode Ting; – Jeg har forsikret en værdig, dydig og god Pige, som min Kone, der fortienner ald got, om min Formue; - Og jeg har straffet en uartig og doven Brodersøn, som jeg har kostet meget paa forgiæves, og som har troet sig sikkert paa dette Arvegods til sin videre slette Levemaades Fortsettelse. - En Time, føren han døde, bad han sin unge Kone, at komme til Sengen, tilligemed hendes Forældre, - Omfavnede hende og dem paa det kierligste med disse Ord: Min Bedste, tilstaae mig, end en Bøn, tilsidst, som jeg vil ombede dem, det er den eneste Uleilighed, de nogensinde skal have af mig, men sig mig ei Nei. - Hun gav ham sit Ord og Haand derpaa, men han fordrede Eed, den hun og gjorde i alles Nærværelse; - Nuvel, sagde han, da jeg vil, at de ei maae gifte dem igien med en gammel Mand. - De leve nu Vel og dog ei glemme mig. - Neppe nogen Time efter døde han. Hun tiltraade saaledes alt hans betydelige Vil færd, og saaledes belønnes Dyden. - Broder, Sønnen paastod imidlertid sin Arveret, anlagde Proces, vilde bevise at sin Farbroder var afsindig og forledet dertil m.v. - Men Dommen i Sagen, har ei allene tilkiendt hende til retmæsig Arving af alt, men exeludeet ham gandske med Advarsel og Forbedring, og i andet Fald settes i Tugthuuset. Om Søvnens Kølen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-09-01
Det Engelske Lærde Selskab har sadt en Præmie paa den rigtigste Efterretning om Søvnens Birksomhed i henseende sammes Afkiølen paa det Menneskelige Legeme. Der er indkommet adskilligt derom, men af alle er ikkun følgende antaget i Overeenstemmelsen med et dertil indrettet Barometer, hvorefter samme angives saaledes.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-09-01
Paa en Karl af 18 Aar befandtes Varmen i Haanden om Aftenen 36 Grader, Armhullerne 36, Brystet 33, Mavens 34, Knæskallene 33. og Fodbladet 33, tilsammen 207 Grader, om Morgenen Kl. 5, da han vognede var Haanden, alleneste 34, Armhullene 36, Brystet 34, Maven 34, Knæskallene 32, Fodbladet 32 ; alle disse Deele tilhøbe have saaledes formindsket til 5 Graders Varme. - En anden gang mistede disse Deele efter 2 Timers Søvn tilsammen 6 Grader, og endnu en anden Gang efter 4re Timers Søvn, meere. - Paa en Mand, som var 40 Aar gammel befandtes efter 8te Timers Søvn, hver af disse Stæder 1 Grad koldere; under Søvnen gjorde han 14 til 15 Aandedræt i Minuten, men to efter at han var bleven vaagen, - En Dreng paa 9 Aar fandtes efter 7 Timers Søvn i Haanden 1, Armhullene 2, paa Brystet 3, paa Maven 1, paa Knæet 3. Grader koldere, men Varmen kom snart igien; paa samme Maade forholdt det sig ved fleere forsøgte Gange med samme Dreng, og næsten lige een med en Dreng paa 5 Aar. Heraf sees, at Søvn, koler Menneskets Legeme, saalenge han ei er vogen, men at Varmen siden snart indfinder sig igien. Den indvortes Varme synes dog ei at lade nogen merkelig Forandring, og det synes troeligt, at Varmen under Søvnen trekker sig ind i Legemet, men driver ud igien til Peripherien, saasnart Menne skeet vaagne.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-09-01
Det lærde Selskab har end videre udsat en Præmie paa denne Sags nærmere Oplysning, og ønsker Gradernes Bestemmelse fra 1 Aar til 70, og at Temperammenternes Betragtning tillige maatte iagttages, samt Prøvernes Anstillelse Kl. 10 Aften, Kl. 12 om Natten, Kl. 3 og 5 om Morgenen. En Umenneskelig Gierning.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-09-01
Blandinger. J Vorminster i Engeland blev en riig forpagter Datter svanger og til Forældrenes største Forundring angav hun den hos hende sovende og som efter anseende var en Pige i sin blomstrende Aar, som Barne=Fader; - Man belo denne Angivelse og spøgte dermed lenge, men denne Hemmelighed udviklede sig dog siden, og Mis=mary, som maatte aflegge den Qvindlige Dragt, er en smuk ung Mansperson ved Navn Villiam, er bleven forloved med sin Sove=Cammerat og vil med første holde ceremoriel Bryllup som Svigersøn og Compagnon med Forældrene i Forpakteriet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-09-01
J Paris er udkommet et meget smugt Kaaber stykke, som finder Kienderes høye Smag og bifald, under Tittel, Pheureus Rencontre paa Marchand Pierre. - Det er 13 Tomme høyt og 10 Tomme bred, det er beriget med Ruiner i Pannicians Smag. En Oblisqvie dekker Horizonten. Fordeelen er besat med Faaer og andre tamme Dyr, der er meget vel trufen, hvorved sees en ung uskyldig: de Pige, sidende paa et Asen, og med opmerksom Fornøyelse at høre paa en ung velskabt Bønde, Karls Forestillinger, hvis Gebærder og Ansigt udtryker de ømmeste og meest levende Følelser, som han tillige vil opvække hos denne unge Pige. - Alle Aflecter ere saa vel indklædte og udtrykte at der feiler intet uden Livet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-09-01
Bekiendtgiørelser. Da Jordebogen over Kiergaard Hovedgaards og un 2 derlagte Bønder Gods m. v. som førstkommende 25de October skal bortselges efter de i Ribe Stifts Adresse Contoirs Efterretninger Nr. 30, 31 og 32. indførte Bekiendtgiørelser, er indlagt paa bemeldte Adresse Contoir i Fridericia til alle Libhaberes behagelige Eftersyn, saa anmeldes samme hvorhen vedkommende vilde adressere dem.