JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-10-28
J Knobelsdorffs Svar af 12 Sept. siges, at Preussens Rustning er en Følge af nogle af dets og Frankriges Fienders hemmelige Anslag, som misundelige over den Fortrolighed, der hersker mellem begge Magter, paa begge Sider have søgt at opvække Urolighed ved falske Rygter; at hvad der end mere beviser dets Anslags Aand, er den Omstændighed, at denne Nyhed er kommen tidligere til Paris, end til Wien, Petersborg og London; at Kongen af Preussen i den Henseende har ved sin Minister givet Keiser Napoleons Gesandt en venskabelig Underretning; men at denne Gesandt endnu ikke har givet noget Svar; de interessante Underhandlinger, Keiseren har havt med Knobelsdorff og Marquis Luchesini, have endnu ikke kunne være ankomne til Berlin, og han beder derfor, at de publique Acter endnu maatte holdes tilbage indtil den til Berlin afsendte Coureer er tilbagevendt. - Tayllerand svarede derpaa d. 13 Sept., at Keiseren, efterat man havde forelagt ham Knobeldorffs Note, har hørt med Fornøielse den Forsikkring, at Preussen ikke har indgaaet nogen fiendtlig Forbindelse mod Frankrige, at dets Rustning kun grundede sig paa en Misforstaaelse; at den Berlinske Garnisons Afmarch maae, endskjønt det er skeet efter at Kongen af Preussen havde skrevet sit venskabelige Brev, betragtes som en tidligere Ordre, at de Preussiske Troppers Bevægelse vil ophøre, saasnart man i Berlin erfarer, hvad Keiseren i en Privatandience har tilstaaet Knobelsdorff og Luchesini; at Keiseren, derfor har befalet, at den Communication, der skulde gjøres Senatet, skal opsættes, og at ingen Tropper, paa dem nær, der nu ere paa Marchen til Rhinen, skulle sættes i Bevægelse, førend Keiseren, seer, hvilken Beslutning det Berlinske Hof tager paa den Efterretning Knobelsdorff og Luchesini har meddeelt det, og naar denne Beslutning er saaledes, at den Franske Armee i Tydskland ikke trues mere, og at Alting kommer mellem Frankrige og Preussen paa samme Fod som for en Maaned siden, vil Keiseren uopholdelig trække de Tropper tilbage, der nu ere paa Veien til Rhinen. - J en tredie Note af 19 Sept. siger Talleyrand, at de Efterretninger, der daglig indløbe, bære alle muelige Præg af en overhængende Krig, at det næsten bør fortryde Keiseren at have forbundet sig til, endnu ikke at indkalde sin Reserve og til at opsætte den constituelle Communication, efter hvilken hele Nationens Krigsmagt er overladt til ham; han opfylder denne Forpligtelse, men han vilde ansee det for stridende mod Klogskaben og sine Folkeslags Jnteresse, dersom han i det Jndre, ikke foranstaltede Alt det Fornødne og de Troppebevægelser, som ingen foregaaende Notification kræve, at Keiseren ikke kunde indsee, hvorledes Preussen kan glemme sin Jnteresse i den Grad, at det kunde opgive sine venskabelige Forhold til Frankrige. Krigen mellem disse to Magter forekom ham at være et sandt politisk Misfoster, og fra det Øieblik, hvor Preussen, vender tilbage til fredelige Grundsætninger og ophører at true den Tydske Armee, vil han lade tilbagekalde alle de befalinger, som Forsigtigheden bød ham at give. Han vil ved enhver Leilighed søge at bevidne Preussen, sit Venskab a.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-10-28
Keiser Rapoleon har under d. 7 Oct, fra sit Hovedqvarteer i Bamberg udgivet den befaling, at alle de Franske, som ere i Preussisk Tjeneste, skulle tilbagekaldes.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-10-28
Fra Haag meldes under d. 20 Oct. Adskillige her indtrufne Courerer, som medbringe Efterretningen og Slaget ved Auerstadt melde, at den Preussiske Hovedarmee har tabt 22,000 Mand, Fanger og 80 Canoner. Nordheim d. 20 Oct. Foruden den Mængde Feldtbagage, som passerer her igjennem, vedblive endnu Preussiske og Sachsiske Tropper uafbrudt, at trække igjennem Staden. De Franske staae omtrent 8 til 10 Mile herfra. J Egnen af Mühlhausen og Nordhansen mellem os og dem, i Eischfeld ved Heiligenstadt og Duderstadt, staaer imidlertid et Preussisk Corps. Her har længe allerede været et stort Preussisk Magazin af Meel, Havre, Ho og Halm.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-10-28
Berlin d. 22 Oct. Vi love os det bedste Udfald af Marquis Lucchesinis Sendelse til Hovedqvarteret; han afreiste for nogle Dage siden. Vi haabe, at der strax efter de Franskes Jndmarchering i vor Stad vil sluttes en Vaabenstilstand.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-10-28
Den Franske General Denon vil indrykke her i Morgen over Potsdam med 12,000 Mand. Den Bestyrtelse og Skræk, som Tingenes nuværende Stilling i Begyndelsen opvakte, har lagt sig noget. Foruden den sædvanlige Borgermilits, har endnu et Corps af unge Mennesker organiseret sig, for at vedligeholde Orden og Rolighed. Kjøbmandstanden har besluttet, at den aldeles ikke vil tilstede nogen Forandring i Henseende til Forpligtelser, Udbetalinger a.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-10-28
De Franske ere ankomne i Treuenbiezen og Potsdam, hvor de iagttage god Krigstugt. Dronningen ankom d. 19de i Stettin, og reiste derfra d. 20de til Custrin.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-10-28
Det Russisk Keiserlige Gesandtskab er afreist fra Berlin til Stettin.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-10-28
Den 18de har man i Niemburg begyndt paa at sløife Bygninger og Hauger i et District af 150 Skridt omkring Fæstningsværkerne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-10-28
J Hannover besørge igjen Borgerskabet Vagterne; de Preussiske Ørne ere tagne ned, og man undertegner igjen, Kongelig Churførstelig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-10-28
Den 20de rykkede de Franske, under Prinds Murat, ind i Halberstadt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-10-28
Den 18de om Eftermiddagen ere 15,000 Mand Franske i bedste Orden marcheret igjennem Leipzig, og gaaet d. 21de ved Wittenberg over Elben. De betalte i Leipzig Alting contant. Man havde udspredt, at Lord Landerdale er bleven anholdt af General Brune i Boulogne, fordi Engellænderne, skjønt forgjeves, atter have prøvet paa at ødelægge Flotillen, men det er vist, at Lord Landerdale er ankommen den 11te sildig om Aftenen til Bologne og at han den anden Dag er afseilet med sit følge til Engelland.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-10-28
Det Vigtigste, som de sidst ankomne Engelske Tidender, der gaae til d. 14de d. M., have medbragt, er følgende. London d. 14de. I Gaar er Lord Landerdale ankommen her. - J Fredags Aften ankom Baron v. Jacoby=Kløst her. - J Søndags havde han en Conference med Lord Grenville og Lord Howick. Strax derpaa blev der holdt to Cabinetsraad. - General-Postamtet har givet Befaling, at Paquetbaadene i Fremtiden atter skulle gaae over Cuxhaven.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-10-28
Skræderdreng C. W. Koch i Glogau, som Natten mellem d. 26 og 27 Nov. d. A. myrdede sin kjødelige frugtsommelige Moder, sin Stedmoder, og sin 8 Aars Halvsøster, er d. 25 Sept. bleven først kagstrøget og derpaa radbrækket.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-10-28
En Snedkermester Thielemann i Berlin har opfundet en ny mechanisk Jndretning til lettere, sikkrere og nøiere at stemme Guitarer. Det Kongel. Berlinske Academie for dannende Konster og mechaniske Videnskaber har skienket denne Opfindelse sit bifald, og Opfinderen har faaet 6 Aars udelukkende Privilegium paa at forfærdige dette Arbeide.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-10-28
J Lloyd's Evening post paastaaes, at Jerome Bonaparte skal være Jødernes Konge, at Jerusalem er bestemt til hans Residence og at der allerede er sluttet en Tractat desangaaende om Tyrkiske Ambassadeur i Paris.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-01
Inden= og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-01
Jndenlandske Efterretninger. J Nørre-Jyllands Themis findes en intet ressant Beskrivelse over Tugthuset i Viborg. J Julii Maaned 1805 beløb Fangernes Tal, sig til 69, hvoraf 37 vare af Mandkjønnet og 32 af Qvindekjønnet. 48 af disse Fanger ere dømte for Tyverie (19 Mandspersoner og 29 Fruentimmer), 4 for Mordbrand, 2 for Falsk, 4 for Barnefødsel i Dølgsmaal, 4 for Undsigelse, 2 for Drab, 1 for skjødesløs Omgang med Jld, 1 for Betlerie, 1 for Drukkenskab, 1 for opsætsigt Forhold, 1 for Blodskam. Blandt disse ere 17 dømte paa Livstid. Den Ældste blandt Fangerne er et Fruentimmer paa 70 Aar, som har siddet der siden 1776, altsaa 30 Aar, for Barnefødsel i Dølgsmaal. Da hun er vanvittig, og ingen Understøttelse faaer af Venner eller Slægtninge, saa har hun ikke kunne nyde Godt af den Befrielse, som for nogle Aar siden var hende tiltænkt. En Mandsperson paa nogle og tredsindstyve Aar, dømt for Trusler og voldsom Opførsel, har været der længst, nemlig i 31 Aar. Naar han maa beholde nogen Frihed om Dagen, hvilket ogsaa er forundt ham, forlanger han ikke at komme løs. Tugthusets Udgivter var i Aaret 1804. 3775 Rdlr. 4 Mk. 5 s.; Jndtægten derimod kun 2863 Rdlr., altsaa var Under balancen 912 Rdlr. Som Aarsager til denne Underballance anførtes i de til Cancelliet aarlig indsendte General=Casse=Extracter: 1) de mange paa hinanden følgende dyre Aaringer, hvor man har maattet komme Lemmerne til Hielp med mere Brød, dagligen, end de ellers efter Rugpriserne kunde faae, og uden hvilken Understøttelse de umueligen kunde opholde Livet med 6 s. daglige Tærepenge; 2) Renternes Formindskelse som Følger af Capitalernes Jndtagelse; 3) Tærepenge ved Løsladelsen 4 s. Milen til deres Hjem fra alle Kanter i Jylland; 5) de fremfor i forrige Tider betydelige Fragter til den fornødne Uld, Tran og Værktøies Transport fra Kjøbenhavn til Spinderiet; 5) overordentlige Udgivter til det overordentlige store Antal Forbryderes Modtagelse &c. i Tugthuset; 6) Brændsels og andre Fornødenheders tiltagende Dyrhed; 7) den korte Tid Lemmerne i Almindelighed ind dømmes, da de flestes Tid er udløben, inden de ved Arbeide kunne tjene deres Dagpenge, &c.¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-01
J samme Tidsskrivt læses en Efterretning om Domhuset i Viborg. Jndtil Aaret 1522 holdtes Landstinget paa Torvet under aaben Himmel. Men Christian d. 3die forundte Jndbyggerne i Nørrejylland Sanet Hanses Kirke i Viborg til Domhuus, hvor Landstinget blev holdt indtil 1584, da Frederik d. 2den lod Kirken nedbryde; Pladsen blev brugt til Christian d. 4des Hylding. Jstedet for Kirken blev Maria Klosters Huus givet til Domhuus, og i Aaret 1742 ganske forandret og istandsat. Foruden tre reelle, gibsede Værelser, hvoraf de 2 bruges til Archiv og 1 til Procuratorstue, er Domstuen, hvor Landsoverretten for Nørrejylland, siden Forordningen af 25 Martii 1805 holder Ret ugenlig. Denne Sal, som er 20 Alen lang og 15 Alen bred, har 6 Fag Vinduer med store Ruder, en stor Lysekrone og 3 moderne Kakkelovne med Vaser. J den midterste Riche staaer Kronprindsens Buste paa en Piedestal af MahagonietræUdenfor Kjøbenhavn skal intet Tribunal have et skjønnere Forsamlingsted.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-01
Blandt de mærkelige Criminelprocesser, som i f. A. bleve paadømtte ved Landsoverretten i Nørrejylland, vare følgende: 1) d. 20 August f. A. døde Aftægtskonen Anne Christensdatter meget pludselig. Hendes gamle og affældige Mand fandt, at det ikke maatte være gaaet rigtig til med hendes pludselige Død, og meldte sig i den Anledning hos Kammerherre Rosenørn. Da det rygtedes, at den Afdødes Lig skulde opgraves og undersøges, tilstod Jens Madsen og hans Hustrue, at de med Overlæg havde begaaet denne Misgierning, for at blive af med hende. Som Aftægtskone var hun dem til stor Byrde, da de maatte svare store Afgivter og deres Kaar vare slette. Deres umenneskelige Foretagende udførte de under Venskabs Maske. Jens Madsens Kone stegte nemlig Blodpølse med Smør og Sirup, hvori hun kom for 2 s. Rottekrud. DaAftægtskonen traadte ind i Huset, bad de hende velkommen med et Glas Brændeviin, og lod hende derpaa spise af Pølsen. Begge bleve dømte til at miste Livet, 2) Smededrengen Gregers Christensen, tilstod under Forhøret, at have begaaet til forskjellige Tyverier, uagtet han ikke er ældre end 18 Aar. Allerede som Barn stial han et Lommenhr og skjulede det under et Torngjerde. Sidste Gang gjorde han Jndbrud i et Huus i Viborg, og da han fandt Konen liggende i Sengen, gav han hende to Slag i Hovedet med en Hammer, han havde hos sig, i det Forsæt først at dræbe hende. J et af disse Tyverier var hans egen Moder Medvider. Moderen negtede vel denne hendes Søns Bekjendelse, og paastod, at han havde foregivet at have fundet Pengene, men hendes Datter, et Barn paa 11 Aar, erklærede, at efterat den Anklagede var bleven arresteret, havde han taget endnu 2 Rdlr. af de stiaalne Penge, som han gjemte i Blæsebælgen, og leveret Moderen de Fleste. - Han blev dømt til at kagstryges og arbeide sin Livstid i Kjøbenhavns Fæstning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-01
Den 30 Junii d. A. om Morgenen blev en Fisk, der tiltrak sig megen Opmærksomhed og tildeels ansaaes for meget betydelig, dræbt af en Fisker i Opsloe. Fra Hovedet til Halens Spidse var den 35 Tommer lang, fra Grunden af Ryg finnen til den største Bug=Convexitet 20 Tommer. Den var af en sammentrykt Figur, som aldeles ikke maa sammenlignes med Flynderens Dannelse, der er nedtrykt. Vægten var 52 Pund; Munden, udtrukken og tandløs; Tungen kjødet og bred; Gjællelaagene store og pladeformige; Gjællehinden sex straalet; Øinene forholdsmæssig store med en lys guul Fælledshinde og en blegrød Øiekreds; Ryg finnen, 8 Tommer; begge Bryst= og Bugfinnerne omtrent af samme Længde; Halefinnen fordannet, og Halen indkneden mod Finnen. Fiskeren, der saae denne Fisk nærme sig Strandredden ved Christiania, bibragte den adskillige djærve Slag og Stik med sin Baadshage; herved mistede den meget tykt og mørkebruunt Blod, og blev et Offer for hans Overmagt. Strax efter at Dyret var taget op af Vandet, glindsede dets mørkeblaa Krop af Sølvglands; de høirøde Finner af Guldglands, og Kroppen var smukt decoreret med runde hvide glindsende Pletter. Luften virkede paa Huden, hvorved de temmelig store Skjæl bleve løse; den stærkere Glands og de høiere Farver bleve mattere, og dens Pragt forsvandt tildeels. - Ved at aabne dette Bytte fandtes Huden at være tyk og stærk oliet; Kjødet fiintrevlet stærk celluløs, og Cellerne, der ligge saavel imellem Musklerne, som paa deres ydre Flade mod Huden; Hjertet ualmindelig stort og muskuløs; Spiserøret, der et Stykke ned meere udvidede sig og syntes der at danne Maven, hvis nederste Deel indkneden bøier sig ned mod Gatboret, udvides atter og danner tilsidst en snæver Aabning, fandtes paa Længden at være forsynet med mange stærksibrede Folder, og Galdeblæren, i Forhold til Fisken, stor og overflødig fyldt med en mørkegrøn Vædske. J Næringscanalen fandt man en grønhvid Vædske og nogle faa Levninger af Tange eller andre Søevexter. Saavidt man veed, boer dette Dyr i de sydligere Have, og er altsaa rimeligviis dreven hen til vore Kyster af glubende Fiender og stormende Bølger. Maaskee det er den Fisk, der omtales af nogle Systematikere og kaldes Lampris guttatus, Zeus Lung, Dansk, Rundplettet Lampriis, Stor Laxestør, - og det næstsidste Navn kunde fortjene Borgerret? Det forrevne Skind blev syet sammen og nogenledes udstoppet, og Kjødet, efterat det var behandlet med Salt eller Surt, stegt eller kogt, gav en velsmagende Spise, færsk derimod var det noget vammelt i Smagen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-01
J afdøde Handelsmand Ole Haldogsen Kol stads Fallitbo, som er under Skiftebehandling i Bergstaden Røraas og hvori adskillige Handelshuse og Kjøbmænd der i Staden, have over 10,000 Rdlr. at fordre, skal en vis Ole Mortensen Haavoug og flere have begaaet Bedragerier, der have foranlediget Boets Mandatarius Stiftsoverretsprocurator Hansson til at bekjendtgjøre, at ingen skal udbetale de Penge, han skyldte den Afdøde, eller udlevere Varer, han havde fra ham, til bemeldte Haavoug, der er undvigt fra den Arrest, der angaaende Ansvar og Opgjørelse af hans Gield til Boet var ham paalagt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-01
Bogtrykker Stephanson i Trondhjem har fra en Præst faaet tilsendt Prøver af Tørv, hvoraf Præsten har forsynet sit Huus med 50,000 Stykker, for at spare Brændeved. Den Myre, hvoraf denne Tørv er skaaren, er saa stor, at han uden Savn for sig og Efterkommere kan forsyne Trondhjem med mange Jægtladninger og Aaret. Brugen af Tørv synes ikke at være synderlig almindelig i Norge. Stephanson anmærker, at adskillige Familier i Trondhjem vel havde begyndt at bruge den, men at den tildeels ikke har været at faae, uagtet der omkring Byen haves en temmelig Deel Tørvejord, som kun for en liden Deel er benyttet. Manglen paa Brænde vil imidlertid nok lare Trønderne, hvor vigtige disse Steder ere og at de for deres Eiere vil blive af megen Værd.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-01
Gaarden No. 71. Litr. B. paa Ulfeldsplads er underhaanden solgt til Muurmester Onderup for 11,500 Rdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-01
Det Danske Skib der junge Friedrich, er blevet anholdt og indsendt til Malta; Skibet Haabet, Cap. Wilson, er indsendt til Plymouth. J Aften giver det Nestvedske Skuespilselskab, som forhen har været omtalt i dette Blad, en Forestilling i det Holsteenske Selskab for sammes Medlemmer. Det hedder, at Troupen i Fremtiden vil give to Gange ugentligen Forestillinger paa dette Selskabs Theater.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-01
Aarsagen, hvorfor man hidtil ikke har havt nogen egentlig Fransk Efterretning angaaende Slaget ved Auerstadt, er den, at man paa begge Sider hidtil har opfanget Courererne og Estafetterne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-01
Udenlandske Efterretninger. Ved Medevi Sundhedsbrønd i Sverrig have i Aar 800 Personer benyttet sig af Brønden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-01
Blandt disse, som kom fra alle Rigets Provindser, vare 170 Standspersoner, 210 af den formuende Middelstand, 100 af Haandværkstanden og Herskabsbetjentere, 123 Fattige, som uden Betaling fik Befordring og Lægemidler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-01
J Engelske Tidender berettes, at en Fransk Jngenieur-Officier er bleven hængt som Spion i Preussen. Han havde for to Aar siden kjøbt sig en Mølle og nedsat sig som Møller ved Maade burg. Man fandt hos ham en heel Tegning over Omegnen, som han selv tilstod at have optaget.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-01
J Moniteuren af d. 21 f. M. hedder det ikke allene, at den hele Preussiske Armee er total slaaet, men at endog dens Artillerie og Krigscasse &c. a. er tagen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-01
J det halvofficielle Franske Blad Argus siges i en Anmærkning til Knobelsdorffs Note: "Hansestædernes Velstand beroer paa deres Uafhængighed, og Frankrige vil vedligeholde den til det Heles Gavn; Engelland selv vilde føle Jnteresse ved at forsvare denne Uafhængighed."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-01
Haag d. 24 Oct. J Aftes sildig bragte her en Courer fra General Lieuten. v. Boekop, fra Hovedqvarteret i Wesel, Krigsministeren en omstændelig Efterretning om den store Seier, som den Franske Keiser har vundet. Det hedder der: Preusserne var 150,000 Mand stærke; de have tabt 200 Canoner, 30 Faner og 28,000 Mand Krigsfanger. Mange fornemme Preussiske Generaler ere faldne eller saarede. Tabet paa Fransk Side har været uendelig ringere, vi have i de Jenaiske Hospitaler 1200, og i de Naumburg ske 1500 Saarede, ingen anden General er falden end den brave General de Brilly, Dronningen af Preussen er bleven forfulgt af en Escadrom Husarer, og har maattet tage Veien over Weimar, hvorfra hun, tre Timer før vor Posts Ankomst, var flygtet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-01
Hertugen af Brunsvig har afsendt en Befuldmægtiget til den Franske Keiser, for at formaae ham til at forunde Landet Neutralitet. Man smigrer sig med, at denne Begjering vil blive opfyldt. Det Franske Militair er heller ikke rykket videre frem i det Brunsvigske.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-01
De Franske have siden deres Jndmarch i Leipzig ikke begjert nogen Contribution af denne Stad.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-01
Det Hamborgske Senat har under d. 22de f.M. paa ny indskjærpet Hamborgerne det gamle Mandat i Henseende til den Forsigtighed og Beskedenhed, hvorom der bør tales og skrives om Krigen og Verdensanliggender. Den 24de f. M. ankom til Hamborg den Engelske Coureer Basilico fra London og Prinds v. Bellmonte=Pignatelli fra Berlin.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-01
J Moniteuren paastaaes, at Dronningen af Preussen var ved Armeen klædt i Husardragt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-01
Alle Anhalt-Sachsiske Lande besættes af de Franske. - Prinds Louis Liig er endnu i Saalfeld; det skal føres til Berlin. - Mellem Frankrige og Sachsen er sluttet en Neutralitets=Convention. Det sidste skiller sine Tropper fra de Preussiske.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-01
(Af Moniteuren). Den store Armees første Bulletin, Bamberg, d. 8 Oct. 1806.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-01
Freden med Rusland, sluttet og undertegnet d. 20 Julii, Underhandlingerne med Engelland, begyndte og næsten bragte til Modenhed, opvakte Urolighed i Berlin. De løse Rygter, som forøgede sig og Bevidstheden af den Uret, som dette Cabinet havde tilføiet alle de Magter, det efter Haanden havde forraadt (trahies), bevægede det til at troe det udspredte Rygte, at en hemmelig Artikel i den med Rusland sluttede Tractat gav Polen til Prinds Constantin med Titel af Konge, Slesien til Østerrige til Vederlag for den Østerrigske Deel af Polen, og Hannover til Engelland. Det indbildte sig endelig, at disse tre Magter vare i Forstaaelse med Frankrig, og at der af denne Forstaaelse maatte flyde en stor Fare. - Preussens Fornærmelser mod Frankrige ere meget gamle. Den første begik det, da det væbnede sig for at høste Fordele af vore indvortes Uroligheder. Man saae det siden gribe til Vaaben i det Øieblik, da Hertugen af York faldt ind i Holland, og i de sidste Krigsoptrin væbnede det sig paa ny, uden at det havde nogen Aarsag at være misfornøiet med Frankrige, og undertegnede d. 1 Oct. 1805 den bekjendte Potsdamske Tractat, som igien blev remplaceret ved den Wienske Tractat. - Det gjorde Uret mod Rusland, som ikke kan glemme, at den Potsdam ske Tractat ei blev opfyldt og den Wienske Tractat siden blev sluttet. Dets Fornærmelser mod den Tydske Keiser og 2det hele Tydske Statslegeme, endnu langt talrigere og ældre, have altid været bekjendte. Det modsatte sig bestandig Rigsdagene. Da det Tydske Rige førte Krig, var det i Fred med sine Fiender. Aldrig bleve dets Tractater med Østerrige udførte, og dets bestandige Pønsen har været, at ægge Magterne til Krig, for i Fredens Øieblik at kunne høste Frugterne af sin Snildhed, og deres Lykke. - De, som troe, at al den Ustadighed er en Følge af en moralsk Feil hos Førsten, ere i stor Vildfarelse. Jden Tid af 5 Aar er det Berlinske Hof en Tumleplads, hvor Partier vexelviis kjæmpe og seire; det ene vil have Krig, det andet Fred. Den mindste politiske Begivenhed, det mindste Tilfælde forskaffer det ene eller andet Partie Fordeel, og Kongen svæver midt imellem disse Bevægelser af gjenstridige Lidenskaber, midt i denne Labyrinth af Jntriquer, uden et eneste Øieblik at ophøre at være en retskaffen Mand. Den 11 Aug, ankom fra Berlin en Coureer fra Marquis de Luechesini, og overbragte i de meest bestemte Udtrykke Forsikkringen om de foregivne Dispositioner, ved hvilke Frankrige og Rusland i Tractaten af 20 Julii ere blevne enige om at gjenoprette Kongeriget Polen og fratage Preussen Slesien. Krigens Tilhængere opflammedes strax; de gjorde Vold paa Kongens personlige Følelser, 40 Courerer afgik i en Nat.