Berlingske Tidende, 1836-02-24
J Henseende til Regnskabsførelsen for de under specielle Bestyrelser henlagte Grene af Communens Anliggender, saavel som Regnskabernes Revision og Decision, vil der indtil videre blive at forholde efter de derom udgivne Anordninger, dog at et fuldstændigt Regnskab gjøres over alle Skolevæsenets Jndtægter og Udgifter. Saa bør der og med alle foranførte Regnskabers Henlæggelse til Eftersyn og videre Offentliggjørelse forholdes saaledes, som for Kæmnerregnskabet i denne Paragraph er anordnet. "Naar nogen Borger ved Eftersyn af Kæmnerregnskabet eller andet Commune-Regnskab. ønsker at medtage en regnskabskyndig Mand, som derved kan være ham behielpelig, bør dette ikke negtes. Ad 5 28. Da de i §§2, 26, 28 omhandlede særlige Regulativer for de enkelte Kjøbstæder skulle forfattes ifølge de Forslag, som enhver Kjøbstad har at indsende, saa er dette unegteligen en hensigtsmæssig Maade, paa hvilken der kan sørges for, at, ved Udførelsen af de i Anordningen indeholdte almindelige Bestemmelser, hver Byes locale Omstændigheder kunne komme i Betragtning, forsaavidt enkelte Modificationer og Forandringer med Hensyn hertil kunde ansees fornødne; ligesom og derved de større Kjøbstæder, i hvilke findes concentrerede flere Evner og Kræfter til en fuldstændigere Municipalforfatning end i de mindre, kunde, som ovenfor berørt, erholde den til deres Betydenhed, svarende større Selvstændighed ved Bestyrelsen, af deres Anliggender. Forsaavidt Regulativet kun indeholder nærmere Bestemmelse af det, der efter Anordningen trænger til saadan, skal Cancelliet ifølge Udkastet være bemyndiget til, efter at have modtaget saavel Amtmandens som de vedkommende locale Administrationers Betænkninger, at sanctionere samme, men saafremt nogen Undtagelse fra Anordningens Bud deri skulde indeholdes, kan samme ikke bevilges uden Deres Majestæts allerhøieste Resolution. Baade efter Bestemmelserne i Udkastet og i Særdeleshed den 26de § samt endeel af de i de gjorte Forslag indeholdte Poster, ville imidlertid disse Regulativer komme til at indeholde flere Gjenstande, der ei ere uden betydelig Jndflydelse paa den Grad af Selvstændighed og Uafhængighed af høiere Autoriteter, som hver enkelt kan tilkomme ved dets oconomiske Bestyrelse. Men at det fornemmelig skal kunne beroe paa disse Autoriteters Omdømme og den derpaa grundede Forestilling til Deres Majestæt om og hvorvidt saadanne Regulativer i Almindelighed skulde approberes, synes at stride mod disse Autoriteters Stilling, da der netop er Spørgsmaal om den Grad af Myndighed, der skal tilstaaes, disse med Hensyn til Communerne; hvorimod det findes, at ligesom Udkastet til den almindelige Anordning angaaende Kjøbstædernes oconomiske Bestyrelse meddeles Provindsialstænderne til Betænkning, forinden de forelægges Deres Majestæt til endelig Afgjørelse, saaledes burde Stænderne ogsaa kunne gives Leilighed til at erklære sig angaaende Regulativerne for enkelte Byer, forsaavidt de angaae betydelige og væsentlige Modificationer i Anordningen, og vedkommende Commune ønsker at benytte den Provindsialstænderne tilsagte Medvirkning ved Communalanliggendernes Anordning. Ved Bestemmelserne i 8 6 i Anordningen 28de Mai 1831 er det nemlig fastsat, at der skal indrømmes Stænderne Medvirkning med Hensyn til Communernes Anliggender. Det forekommer Forsamlingen nu at ligge i den i almindelige Udtryk af Lovgiveren udtalte Formening om Gavnligheden af en saadan Medvirkning med Hensyn til Communernes Anliggender og i det deri givne kongelige Tilsagn, at det maa ansees at være overeensstemmende med Deres Majestæts allerhøieste Villie, at naar der for enkelte Byers Vedkommende handles og væsentlige Modificationer af og Forandringer i den almindelige Anordning vig v. Mucks Siervede, indratte med 12 Ugens Busser til Stændernes Formening hensigtsmæssigen indhentes angaaende slige Poster i Regulativerne, hvorved og saavidt muligt den Eensidighed undgaaes, der letteligen kan finde Sted, ved et af den enkelte By indgivet Andragende og vedkommende Amtmands Forestilling derom, hvortil de høiere Autoriteter, forsaavidt det Locale angaaer, almindeligviis maa antages at maatte holde Det fortjener imidlertid vistnok ogsaa at komme i Betragtning, at det kun er den hidtilværende Communebestyrelse, der ei er fremgaaet af frit Borgervalg, hvis Betænkning indhentes angaaende det Regulativ, hvortil Forslag strax skal indgives, og at der kan tænkes flere Grunde, hvorfor den nye sammensatte Communebestyrelse maatte attraae samme anderledes forfattet end den ældre Bestyrelse har foreslaaet. Der bør formeentligen derfor ikke negtes hiin Adgang til i saa Henseende at indkomme med sit Forslag, hvorimod paa den anden Side Forfattelsen af et Regulativ ei kan udsættes, indtil et nyt Valg er foretaget, da et saadant og Sammensætningen af den nye Bestyrelse netop begrundes ved Bestemmelserne i Regulativet. Det synes derfor at være mest hensigtsmæssigt, at det Forslag til et særligt Regulativ, der strax skal indgives, ikkun skal indeholde nærmere Bestemmelse angaaende det, der efter den almindelige Anordning behøver saadant, hvilket Regulativ derhos kun bliver at ansee som provisorisk, hvorimod det maatte staae den nye Bestyrelse, som vælges efter Anordningens Forskrifter, naar den ei finder sig tilfreds med det provisorisk sanctionerede Regulativ, frit for at indkomme med et nyt Forslag til et endeligt Regulativ. Forsamlingen formener, efter alt Anførte og navnligen efter Forordningen af 28de Mai 1831 § 6, at enhver Kjøbstads Commune allerunderdanigst tør forvente, at de Poster af de endelige Regulativer for Kjøbstaden, som maatte indeholde Undtagelser fra nærværende almindelige Anordning, udenfor Communens egen Jndstilling, naar det af dens fra England afsendte Rekrutter, som nu ere under Bestyrelse begiæres, maae blive forelagte Provindsialstændernes Forsamling til Betænkning. Endeligen tillader Forsamlingen sig endnu allerunderdanigst at bemærke, at nærværende Anordning om Kjøbstædernes oconomiske Bestyrelse, som alt forhen berørt, ingenlunde gaaer ud paa at anordne den hele Municipalforfatning i de danske Kjøbstæder, men kun giver en Mængde Bestemmelser, som kunne forberede og understøtte en heldig Udvikling af disse vigtige Communalforhold. Man erkjender, at dette kan være den hensigtsmæssigste Fremgangsmaade, og at Tiden tilat give en fuldstændig Communallov, saaledes som i den senere Tid er givet i flere Stater, endnu ei er kommen for Danmark. Men Forsamlingen troer dog at burde slutte denne allerunderdanigste Betænkning med allerunderdanigst Anmodning til Deres Majestæt om, at, naar de nye Bestemmelser ved nogle Aars Erfaring ere blevne prøvede, en ny fuldstændigMunicipalanordning da udarbeides og forelægges Provindsialstænderne til Betænkning hvilket sidste Forsamlingen eenstemmigen har besluttet. Hvad de øvrige Forslag til Forandringer i denne Paragraph angaaer, har ikkun et Medlem stemt derimod. Forsamlingen indstiller derfor ifølge det Anførte allerunderdanigst: a) At det i nærværende Paragraph omhandlede Forslag til et særligt Regulativ ikkun skal indeholde nærmere Bestemmelser af det, der efter den almindelige Anordning behøver nærmere Bestemmelse, hvilket Regulativ Cancelliet skal være bemyndiget til provisorisk at sanctionere; det skal derimod staae til den nye Bestyrelse, som vælges efter Anordningens Forskrifter, naar den ei finder g tilfreds med det provisorisk sanctionerede Regulativ, at indkomme med et nyt Forslag til et endeligt Regulativ, og dersom Cancelliet da finder, at der ved dette RegulativsAffattelse, udenfor denne Communal-Bestyrelses egen Jndstilling, bør gjøres nogen Undtagelse fra den nærværende almindelige Anordning, saa skal Udkastet til det endelige Regulativ, saafremt Communens Bestyrelse begjærer det, forelægges Provindsialstændernes No 37.