Berlingske Tidende, 1808-11-07
General Merlin fik den 12te August Ordre, at rykke med 3 Regimenter mod Bilbao, hvor Engellænderne havde landsat noget Mandskab, Munition og Oprørsskrifter. Staden var besat af Jnsurgenterne. Disse bleve aldeles slagne, 1200 Mand bleve paa Pladsen, og Resten blev adspredt og efterlod sin Bagage og Munition. De engelske Officierer vare de første, der toge Flugten ; dog kunde nogle af dem et naae deres Skibe, som skulde bringe dem til Portugal. Man greb ogsaa 12 Munke, der havde spandt sig som Muulesler for en Kanon. Gen. Merlin rykkede derpaa ind i Staden og tilveiebragde Rolighed igien. Sorministeren Massareds blev derpaa sendt til Bilbao, hvor han forsamlede Provindsens Junta og var overmaade vel tilfreds med sammes Aand og Beslutninger. - Da dette Forsøg med vor høire Fløi var strandet, vendte Fienden sig mod vor vin stre Fløi. Gen Lefebere rykkede ud med 300 polske Landsedragere og 2 Kanoner, for at recognoscere Han størte paa Fiendens 6 til 17000 Mand stærke Avantgarde, slig er første Corps af samme, fangede nogle hundrede Mand og tog 2 Kanoner. - Kongen befalede der paa Marschal Moncey, at angribe Fienden og tage Tudela. Fienden havde 20000 Mand sammesteds, men oppebiede ei Marschallen, der rykkede ind i Staden, efterat han havde adspredt Fienden Arriergaarde og forfulgte samme ligge til Saragssas Porte. - Jmidlertid behyndte nye Bevægelser i Biergene ved St. Ander. Sen Blakke samlede sin Armee og angreb Bilbao den 20de Septbr. Marschal Ney rykkede mod ham med 4 Reg. 10000 Jnsurgener blere slagne og trak sig tilbage til utilgiængelige Bierge, efterat de vare forfulgte i 2 Dage. Efter dette Slag forbier Gen. Merlin i Bil bag og Marschal Ney gik tilbage til sin forrige Position. - Da Fier den ikke vovede at angribe Armeens Front, rykkede han mod den høire Fløi ved Sanguena, hvor han blev drevet tilbage og minede 2 Kanoner. Ligeledes trak Gen. Blake paa den høire Fløi 25 til 30000 Mand sammen og besluttede atter at angribe Bilbas. Han havde allerede nærmet sig Staden paa 2 Mile, da Kongen fik Efterretning om denne Bevægelse og befalede Marschal Brøsteres at marschere tilOrdung med 2 Divisioner. De ankom dertil den 5te om Raten. Kongen var i Centrum af disse Divisioner med sin Generalstat Tropperne, oplivede af den bedste Aand, haabede, endelig at treffe Fienden. Havde Jnsurgenterne vedblevet deres Plan, saa vilde er Slag være paafulgt, hvis Udfald ikke kunde været tvivlsomt, men da de ertarede de Franske Ankomst, trak de sig i største Hast tilbage til Biergene Man formoder nu at Jnsurgenterne endelig ville opgive deres Plan, at tournere vor Position, da dette Forsøg allerede er mislykket dem tre Gange; og hvad Udfald kunne de vente paa en Tid og de fra Frankerig fremrykkende Trønner nærme sig, for at af ke Flankerne, De maae nødvendig besatte sig til at levere et regelmessigt Slag og maale sig med de Franske i fri Mark, eller, hvilket vilde være dem gavnligere, underkaste sig, angre deres Feil og vende deres Vaaben mod Spaniens eneste Fiende. Endeel Jagimenter er allerede indrykkede i Spanien og til den 20de eller 30te d. M. skulle 100000 Mand være samlede i Bayenne. - Det nærværende Øieblik er afgiørende for den spanske Nation. Vil den indsee sin sand Fordeel og forsamle sig omkring sin Første, saa vil den finde nye Venner og Allierede i de Franske. Det er endnu stedse muligt, at gavne det Hele, uden at skade nogen enkelt Borgerklasses Jnteresse, Men vil det endnu blive Tilfældet, naar Krigen har udbredt sine Ødelæggelser over hele Riget, Ville ikke de første Ophavsmænd til denne Krig ogsaa falde som de første Offere for samme, Og naar Kongen først er bleven tvungen til at bekrige og erobre Spanien, vil han den endnu være villig til at lade Grandes og de Geistlige, der have viist sig som hans Folks og Trones Fiender, beholde deres uhyre Rigdomme, I Dag kan Spaniens Fornyelse endnu skee uden Afbræk i de privilegerede Stænders Rettigheder, men i Morgen, naar Spanien er erobret, er ogsaa dets umiddelbare og totale Omvæltning uundgaaelig Wien, den 22de October.