JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1837-12-02
Fædrenelandet. Danmark nærværende Tilstand. (Skildret i en Skrivelse fra Kjøbenhavn af 4de Novbr. i, Allg. Zeit. 1, Den danske Regjering har allerede i temmelig lang Tid saa vel i indenlandske som udenlandske offentlige Blade været Gjenstand for heftige og ofte gientagne Angreb, og det danske Monarkies Tilstand skildres i disse hyppigen næsten som haabløs Naar paa den ene Side Oppositionens Ordførere benytte disse Skildringer til at forfølge deres Maal med den unegtelig den egne Jver og Conseqvents, naar en Mængde meer eller mindre forgløse og bevidstløse Læsere forlyste sig ved dem, som med en moderne Tidsfordriv, saa maa det for enhver Kongens troe Undersaat og for enhver sand Fædrelandets Ven være en Gjenstand, for den alvorligste Eftertanke. Aldeles at forebygge den slette Jndflydelse af slige Skrifter, ligger udenfor en Enkelts Kræfter, men at udforske deres Grund eller Ugrund og drage Anledningen til dem for Lyset, er ingen frugtesløs Bestræbelse, om end ingensinde Mænadens bifald, men kun nogle Velsindedes tause Erkjendelse er Lønnen derfor.
Aalborg Stiftstidende, 1837-12-02
Efterat Nationen i en Række af Aar havde glædet sig ved Besiddelsen af disse Velgierninger, og disse efter Krigens S. ning vare blevne benyttede til at grundlægge mange velgjørende Anstalter, troede Regjeringen at kunne gaae et Skridt videre og ved Jndførelsen af Provindsialstænder at tilstaae Folken den Deeltagelse i Lorgivningen og i den offentlige Bestyrelse, som er nødvendig for at oplive Almeenaanden og tillige kan forenes med det uindskrænkede Monarkies Princip. Jndskrænkningen af Valget til Grundeiendom, den store Udstrækning af Valgretten indenfor denne Begrændsning. Jndrømmelsen af Petitionsretten, ved dens Jndskrænkning til provindstelle Jnteresser, og den Stænderforsamlingen skjænkede fuldkomne Frihed i Discussionen indenfor Lovbestemmelserne sikkre Provindsialstændernes vigtige Jnstitution deres Virksomhed og give Regjeringen og Folket tilstrækkelig Borgen imod enhver Misbrug af Magt fraoven og franeden.
Aalborg Stiftstidende, 1837-12-02
(Slutningen følger.)
Aalborg Stiftstidende, 1837-12-02
Kjøbenhavn, den 26de Novbr. Efter at vor Cours paa Hamborg i længere Tid har været pari, blev den iforgaars den 24de November 1837. noteret til 199 1/2, det vil sige, man kjøbte 3000 Mk. Bco. for 199 1/2 Rbd. Sedler, eller den danske Nationalbanks Sedler ere mere værd end den Sum, for hvilken de ere udstedte. Denne Coursens Stand maatte naturligviis vække megen Sensation paa Børsen, saa meget meere som Banken ikke vilde kjøbe til den noterede Cours, og heller ikke vilde sælge Banco til den, men forlangte 1/2 Point mere eller 200 Rbd. for 3000 Mk. Bco. I dette Aarhundrede har vor Cours ikke været saa god; det var i August Maaned 1799 sidste Gang, at de danske Sedler vare bedre end Pari. Dersom Finantserne vilde fremme Sagen om de 12 Millioner og saa hurtigt som muligt bringe denne Sag til Afgjørelse ved Landets Domstole, vilde Banken kunne tage Forholdsregler for at erklære, at Enhver kunde erholde Sølv i Banken for sine Sedler, den Forpligtelse, som paaligger Banken, førende den tør give Udbytte af Actierne. Det er saaledes et mærkeligt Phænomen, at Finantserne ikke synes at deele Generalprocureurens Anskuelse, at det er af Vigtighed, at Forholdet mellem Hs. Majestæts Finantser og Nationalbanken, snarest muligt bringes til en endelig Afgjørelse. Ligesom det i høi Grad maa interessere Finantserne, saavel som enhver Statsborger, med Sikkerhed at vide, hvorlænge Statskassen, har at afsee den omhandlede, betydelige Deel af Landskatter co. 820,000 Rbd. aarlig, saaledes maa Spørgsmaalets Afgjørelse og have en sær betydelig Jndflydelse paa Bedømmelsen af alle Bankactiers Værd. Hvorfor have da Finantserne siden 3die April 1837 Jntet gjort i denne Sag, Kbhyst.
Aalborg Stiftstidende, 1837-12-02
Vi have i de tidligere Nummere gjort opmærksom paa at der i den nye udkomne Anordning om det stemplede Papiir til Slutsedler ikke er optaget Noget om det af den jydske Stænderforsamling fremsatte Ønske om, at Stempelpapiir=Forhandlerne maatte vorde forsynede med Blanket. ter til Vexler, Connossementer og Certepartier, og at disse maatte blive udfærdigede med et Tryk og et Stempel, svarende til Tidens Fordringer, men at Grunden hertil formeentlig maatte søges deri, at det ikke passede sig at gjøre dette Punct til Gienstand for en almindelig Anordning. A.
Aalborg Stiftstidende, 1837-12-02
det sidste Nummer af Collegial=Tidenden seer man nu og saa, at Kongen, paa Rentekammerets Forestilling, har bevilget, at der fra næste Aars Begyndelse maa, for den kongelige Kasses Regning, anskaffes stemplede Blanketter, trykte i det danske og tyske Sprog, til trasserede Vexler og Connossementer, hvorimod Hs. Majestæt for Tiden ikke ha fundet sig foranlediget til at bevilge Anskaffelsen af slige Blanketter til indenbyes Vexler og Certepartier, da Omkostningerne herved, med Hensyn til det ringe Qvantum stemplet Papiir, der til slige Documenter anskaffes, vilde forholdsmæssigen blive for betydelige. (S. Bl.) 500000 Rbd., deels i Sølv, deels i Sedler, kjøre i disse Dage ind i Aarhuus By. Det er den Sum, hvormed Filialbanken sammesteds for det Første skal begynde at virke.
Aalborg Stiftstidende, 1837-12-02
Paa samme Tid er Statsraad Hvidt tagen til Aarhuus, da han er den af Bankens Directeurer, der indtil videre skal forestaae Filialbanken. Under den 20de d. M. er nemlig igjennem det danske Cancelii udkommen en kongelig Bekjendtgjørelse, hvorved approberes Bankbestyrelsens Forslag om i fornævnte Kjøbstad, som et Forsøg, at oprette en Filialindretning, der vil begynde sin Virksomhed den 4de December d. A. Skjøndt denne Bank udfører alle andre sædvanlige Bankforretninger, ere dog Foliers Aabning og Modtagelse af Deposita derfra undtagne. Directe Laan paa faste Eiendomme kunne, som bekjendt, heller ikke finde Sted uden igjennem Hovedbanken i Kbhvn. Vi ville nu ret ønske, at Jyderne ville forstaae at benytte denne Filialbank, thi kun under denne Forudsætning vil den stifte den tilsigtede Nytte og bære de Frugter, som man maa ønske, om ikke af anden Grund, saa med Hensyn til de vistnok ikke ganske ubetydelige Omkostninger, som denne Banks Indretning allerede har medført og fremdeles vil drage efter (S. Bl.) I det i disse Dage udkomne 3die Binds 3die Hæfte af Militairt Repertorium meddeles Efterretning om en ny Plan for det danskevestindiske Militair, dateret 23de April 1837, ifølge hvilken Styrken af det regulaire Militair paa Øerne St. Croix, St. Thomas og St. Jan er nedsat fra 25 til 21 Officerer og Mellemstabsbetjente, og fra 422 til 384 Mand Understab og Soldater, foruden 36 Huusnegretil militair Tjeneste. Udgiftssummerne for dette Militain ansloges for (vide Gomets Skrift, til 270000 Rbd. Sølv. I den nye Plan ere Normal-Omkostningerne anslaaede til 160,275 Rbd. vestindisk Cour. eller 205,138 Rd. Sølv, aarlig; dog ere Udgifterne for Ammunition, Vaaben, Armatur, Lædertøi, Leie og Reparation af Bygninger m. m. ikke indbefattede under denne Sum. Tropperne skulle bestaae af 2de Compagnier Infanteri set paa St. Croix og et paa St. Thomas) tilsammen paa 335 Hoveder, og en Artilleri Afdeling (fordeelt paa begge Øerne) paa 106 Hoveder. Mandskabet hverves i Kjøbenhavn af en dertil ansat Officeer under Infanteri-Jnspecteurens Over-Jnspection og dets Tjenestetid, er fastsat til 6 Aar. Det gjennemgaaer i Kjøbenhavn Jnfanteri=Exerceerskolen og indqvarteres saalænge i en egen for dette Mandskabs Rekruter indrettet Bygning i den store Rekrutcaserne. - Styrken af de paa de danskevestindiske Øer for Tiden existerende 14 forskjellige Milicecorps, som have en Organisation ifølge Plan af 3die November 1810, kan anslaaes til 45 Officerer og omtrent 2000 Mand, foruden 2-1300 Mand i Øernes forskjellige Brandcorpser. Hr. Cand. juris Klee, kgl. Fuldmægtig ved Postvæsenet, har i disse Dage udgivet første Hæfte af: Amerika, især i den nyeste Tid, en historisk Haandbog. (S. 96. S.) Naar Forfatteren vil have betragtet dette Arbeide som et Sidestykke til hans tidligere udgivne, særdeles vel optagne, Eugropa siden 1815, saa kan og maa det ogsaa betragtes som let eget, for sig bestaaende Værk, hvis heldige Fuldendelse v. med Glæde see imøde, da det sikkert vil stifte Nytte. Det vil udkomme i Hæfter, omtrent paa sex Ark hvert, til 8 s. for Arket, med omtrent 6 Ugers Mellemrum, og formeentligen ikke blive fuldt saa stort som Europa siden 18157.
Aalborg Stiftstidende, 1837-12-02
Subskriptionen staaer endnu aaben til den 28de Februar 1838, men fra den Tid vil Prisen for hvert Hæfte ufravigeligen blive forhøiet. I dette første Hæfte har Forfatte ren afhandlet : 1) Amerika og dets Opdagere; 2) Amerik og dets oprindelige Beboere; og endelig 3) Begyndelsen af America under det europæiske Herredømme. Til Paragrapherne 22 og 23 om Amerikanernes Herkomst" og om Jnd vandringer til og Folkevandringer i Amerika for Columbus vil Forfatteren erholde Materialier til rigelige Tillæg i det af det kongl. nordiske Oldskrift=Selskab i forrige Aar bebudede Værk: Antiquitates Americanæ, hvilket snart kan ventes i Trykken.
Aalborg Stiftstidende, 1837-12-02
Hr. Portraitmaler Monies har i denne Tid fuldende det første af den Række Blade med grupperede Portraiter af danske Stænderdeputerede, Kunstdyrkere, Digtere er Videnskabsmænd, han agter at udgive. Det bestaaer af Portraiter af fem dramatiske Kunstnerinder, Mad. Nielsen, Mad. Kragh, Mad. Holst, Fru Heiberg og Mad. Larcher. Et Correcturblad, som er ankommet hertil fra Hamborg, hvor Forlæggeren, Hr. Kundsthandler Bing lader det trykke, viser, at Kunstneren har havt et sjeldent Held med det første Forsøg paa den vanskelige Opgaves Løsning og leveret et lithographisk Kunstværk, der kan sættes ved Siden af de mange smukke franske Frembringelser i denne Genre, baade med Hensyn til Ligheden i de enkelte Portraiter og den Smag og Delicatesse, hvormed det hele Blad er udført. (Dagen.)
Aalborg Stiftstidende, 1837-12-02
Vexel=Cours. Kjøbenhavn, den 27de Novbr. Hamb. 2 M. - k. S. 1991. Oblig. 10241023 Rbd. r. S. Sp. 202. - Bank-Disconto 4pCt. 4 pCt. norsk Laan af 1828 to Norske Speciessedler pr. 100 a 101 1/2 i r. S. 4 pCt. nye norske Oblig. af 1832. Sp. 175 Rbd. Sedl. Svenske Sedl. pr. Rd. Rigsg.) 101 a 101 1 i r. S. 14 pCt. Do. Dr. 101 a 101 ½ i B. 45 1/4 Rbs. Tegn. 14 pCt. kgl. Obligationer (uden 3 pCt. engelske Laan 71 ½ a 72 Lst. Rente) 89190 Rbd. Sd. 4 pCt. svenske Hypothek=Kasse, Nationb. Obl. (Laanet 4de Fbr., Oblig. - i B. 1820) 102 a 102 1/2 Rbd. r. S. Nationalbankens Actier 44 a 44. pCt. uopsigelige Rigsbank- i r. Sølv.
Aalborg Stiftstidende, 1837-12-02
Hamborg, den 27de Novbr. Bordeaux 189. Petersborg, 12. London 2 M. 13 Mk. 8 1/2 s.; k. S. 13 Mk. 9 1/2 s. Madrid, 21. Cadir 43 ½ Lissabon 48. Amsterdam 2 M. 35, 60, k. S. 35, 40. Kjøbenhavn 200. Species 3 pCt. Agio. Louisd'orer og Frederiksdorer 11 Mk. 2 1/2 s. Stk. mod Banco.
Aalborg Stiftstidende, 1837-12-02
Kjøbenhavns Havnepriser, den 25de Novbr. Hvede, loll. 3 Rd. 24 s. a 4 Rd. 64. Havre. 2 Rd. - s. a 2 Rd. 18 s., Do., langl. 4 Rd. 48 s. a 4 Rd. 64 s. Ærter. 3 Rd. 32 s. a 3 R. 64 s. Dr., holst. 4 Rd. 36 s. a 5 Rd. 16 s. Smør, fyensk Rd. 2 s. a 60 Rd. sk. Rug, dansk 4 Rd. 2 s. a 4 R. 32 s. Do., jydsk 52 Rd. s. a 64 Rd. 2 s. Byg, radet 3 Rd. 12 s. a 3 R. 24 s. Do., holst Rd. - s. a 69 R. 32 s. Bøgebrænde pr. Favn 10 Rd. 64 s. a 11 Rd. 32 s. Veile, den 28de November.
Aalborg Stiftstidende, 1837-12-02
J Nat Kl. 3 afgik herfra til Horsens med 14 Vogne den fra Kolding arriverede Pakkepost. Den medførte til Filialbanken 1 i Aarhuus Noget over 1/4 Million Rigsbankdaler, deels i Sølv, deels i Sedler. Der var 41 Foustager med klingende Mynt.
Aalborg Stiftstidende, 1837-12-02
Horsens, den 28de November. Hele vort Foermandslaug er i Dag sat i Bevægelse ved at transportere de i Nat med Ageposten ankomne Pengesummer, som skulle statuere Filialbanken i Aarhuus. 11 Vogne vare tilsagte til disses Transport, der udgjør efter Forlydende 500,000 Rbd. i klingende Mynt.
Aalborg Stiftstidende, 1837-12-02
Skagen, den 27de November. Den 25de Ds. indstrandede paa Pynten af Skagens Nordostrif Brigskibet Albatros, af Bremen, Capt. J. Scholborg, kommende fra Rio Janeiro og bestemt til Kjøbenhavn med en Ladning Sukker og Kaffe. Skibet vil sandsynligviis blive Vrag, men af Ladningen er allerede bjerget et meget betydeligt Parti Kaffe, ligesom det forventes, at det Øvrige deraf med gunstigt Veirligt vil blive bjerget. Sukkeret derimod vil formodentlig gaae tabt eller blive havareret, da der er meget Vand i Skibet.
Aalborg Stiftstidende, 1837-12-02
Paa Busserevet ved Frederikshavn er indstrandet Jagten Ane Cathrine af Horsens, Skipper A. P. Thomsen.
Aalborg Stiftstidende, 1837-12-02
Aalborg. J Politivennen Nr. 1142 findes følgende Anmeldelse: Den kongelige Generalpostdirection, som indtager en høist hæderlig Plads blandt de Autoriteter, der agte paa og nøie prøve de dem vedkommende, offentligen fremsatte Ønsker og Forslag til Nytte og Beqvemmelighed for Publicum, lader nu indrette det i Nr. 1131 af dette Blad foreslaaede Contoir, hvor Breve til de forskjellige Poststationer ville blive modtagne til enhver Tid paa Dagen, saa at man i Fremtiden, som der i hiin Artikel blev ønsket, vel kan komme for silde for at indlevere Breve, men aldrig for tidligt. Redactionen har saameget hellere optaget denne Anmeldelse, som der af og til indløbe Jnserater hertil Bladet, hvori et og andet Ønske fremsættes, med Hensyn til Postgangen til de mindre Kjøbstæder her i Provindsen, og navnligen ogsaa til Hjørring. Naar disse Jnserater, ved nærmere Correspondence med vedkommende Forfattere, ere blevne rensede for de Vildfarelser og Feiltagtigheder, nogle af dem indeholde, ville de blive optagne her i Bladet, og Generalpostdirectionens erkjendte Beredvillighed til at komme hvert billigt Ønske imøde er da Borgen for, at de Mangler, der i ovennævnte Henseende endnu maatte finde Sted, efter Mulighed, Red. ville blive afhjulpne.
Aalborg Stiftstidende, 1837-12-02
Hovedgaarden Dybvad med Underliggende i Vensyssel, tilhørende Proprietair Gleerups Dødsbo, er underhaanden solgt til Hr. Cand. juris A. Winkel heri Byen for 100, 100 Rbd.
Aalborg Stiftstidende, 1837-12-02
Blandede Efterretninger. Under 21de f. M. er Andre Chauvel anerkjendt som portugisisk Vice-Consul i Helsingør.
Aalborg Stiftstidende, 1837-12-02
J Wismar er Kbd. Heinrich Marty junior sammesteds ansat som dansk Vice-Consul, under det kgl. Consulat i Rostock.
Aalborg Stiftstidende, 1837-12-02
Cancelliet har resolveret, at en Prøveprocurator skal ansættes ved Hammerum Herreds Ret i Ringkjøbing Amt, under den Betingelse, at Vedkommende skal ansees som boende paa Herredets Tingsted og følgelig ikke i offentlige Sager maa beregne sig Reiseomkostninger og Diæter for hans Reise til Tingstedet, ligesom han og i Fremtiden, naar han maatte blive virkelig Procurator, skal paa samme Maade blive boende i Hammerum Herred.
Aalborg Stiftstidende, 1837-12-02
Ved i Kjøbenhavnsposten at gjøre opmærksom paa Vigtigheden af det foreløbige Regulativ, som enhver Kjøbstads Magistrat og eligerede Borgere maa udarbeide i Anledning af den nye Communal-Anordning, hedder det deri om Antagelsen af Raadmænd: At navnligen Helsingøer maa kunne vente at erholde 2 borgerlige Raadmænd, kan vel, efter denne Byes Størrelse og øvrige Betydenhed ikke drages i Tvivl. Skulde vi opstille nogen Regel i denne Henseende da skulde vi mene, at alle Kjøbstæder af første Rang, hvortil vi henregne dem, der, efter den sidste Folk tilling, have over 4000 Jndvaanere, med Føie kunne gjør gning paa at erholde tvende borgerlige Raadmænd. Disse ere Odense (8709. Helsingør (7122, Aalborg (7048), Aarhuus (6765. Randers (6407), Horsens (1846) og Fredericia (1141). Byerne af anden Rang, det er dem, som have over 2000 men ikke over 4000 Jndvaanere, kunne uden Tvivl vent at erholde een borgerlig Raadmand. Disse ere Rønne (3897), Viborg (3419), Svendborg (3358), Slagelse (2915. Nyborg (2873), Roeskilde (2828), Veile (2409, Ribe (2365. Assens (2313), Kolding (2309, Nestved (2279, Nakskov (2204), Faaborg (2111) og Kallundborg 2082). Med Hensyn til Byerne af tredie Rang, det er de, som hav under 2000 Jndvaanere, kan det vel være tvivlsomt, om i disse for Tiden nogen borgerlig Raadmand vil blive inddrømmet Plads i Magistraten. Det sees iøvrigt let, at den ovenanførte Classification er vilkaarlig og at man i Stedet for det af os valgte Jndvaanertal ogsaa kunde vælge et andet, og f. Ex. til Kjøbstæderne af første Rang, der kunne vent at erholde 2 Raadmænd, henregne alle dem, der have over 3000 Jndvaanere, hvorefter da til denne Classe vilde blive at henføre ogsaa Rønne, Viborg og Svendborg og til Kjøbstæderne af anden Rang de, som have over 1500 Jndvaanere, men ikke over 3000, i hvilket Fald til denne Classe, endnu vilde komme: Kjøge, Holbek, Stege, Kjerteminde, Nykjøbing paa Falster, Thisted og Rudkjøbing. I de Byer, der nu maae antages, efter en vis valgt Maalestok, at henhøre til Byer af første eller anden Rang (hvorved Folkemængden væsentligen maa gjøre Udslaget, skjøndt vistnok ogsaa andre Omstændigheder kunne komme i Betragtning holde vi for, at Byens Magistrat og de eligerede Borger strax i Forslaget til det provisoriske Regulativ bør andrage paa, at respective 2 eller 1 af Repræsentanterne maa adjungeres Magistraten som borgerlige Raadmænd. Hvad derimod Byerne af tredie Rang angaaer, da skulde vi ansee det for rigtigst, at det i Regulativet blot blev bemærket, at det, naar den nye Communalbestyrelse er valgt, nærmere vil at denne blive at tage under Overveielse, om der for Tiden er Anledning til at andrage paa, at Byen erholder saadanne borgerlige Raadmænd, og i saa Fald foretage det Fornødne til Opnaaelsen deraf.
Aalborg Stiftstidende, 1837-12-02
Over 14 Dage har et Rygte været i Omløb i Kjøbenhavn, betræffende Vagtmester Wridsteds Fremfærd imod en Husar, uden at noget Blad endnu har omtalt det, med Undtagelse af Raketten. Til Ære for Menneskeligheder vil Den Frisindede haabe, at Karlens Død er begrundet i en tidligere svag Constitution og ikke en ligefrem følge af nogen raa og barbarisk Behandlingsmaade fra befalingsmandens Side, hvilket formodentligen vil komme til offentlig Kundskab, naar Resultatet af Synsforretningen bliver bekjendt.
Aalborg Stiftstidende, 1837-12-02
I Helsingørs Avis læses en Artikel, hvoraf vi her optage Følgende: Paketfarten imellem Helsingør og Helsingborg, som hidtil paa svensk Side var at ansee som et privat Foretagende, idet, som forhen bemærket, denne Indretning sandsynligviis for længe siden var ophørt, hvis ikke Hr. Borgemester, Ridder Lundberg ved private Forhold og Opoffrelser havde opretholdt samme, er nu bleven organiseret paa en Fod, som garanterer dens Vedvarenhed. Ved Contract af 17de Novbr. imellem den svenske Overpostdirecteur og Paketbaadsindretningen i Helsingborg, der repræsenteres af dennes Borgmester - som personlig har paataget sig Ansvaret i saa Henseende -, er det bestemt, at Jndretningen, som fremdeles kommer til at besørge Posternes Overførsel til Danmark, erholder af Postvæsenet en aarlig Godt gjørelse af 12000 Rd. svensk Bco., samt oppebærer de reglementerede Passageer- og Fragtafgifter. Jndretningen ansees derefter som kongelig og under offentlig Beskyttelse.
Aalborg Stiftstidende, 1837-12-02
Med Magazin for Kunstnere og Haandværkere følger et udmærket Relief=Staalstik af Medaillen Pro meritisk raderet paa Maskine af Hofgraveur W. Ferslew i Kjøbenhavn. J sin Art er dette Stik vistnok det Første, der er bleven leveret i Danmark, og turde næsten betragtes som en ny Triumph for Kunsten.
Aalborg Stiftstidende, 1837-12-02
Den 16de November jordedes en meget agtværdig Olding Hans Falch, der havde været Sognedegn for Bølling og Sedding Menigheder ved Ringkjøbing i 56 Aar og været Degn i 7 Præsters Tid. Hans afdøde Fader havde ogsaa været Degn for samme Menigheder i 50 Aar.
Aalborg Stiftstidende, 1837-12-02
Det kgl. Rentekammer har bevilget, at i dette Efteraar og næste Foraar maae af Planteskolerne i de kgl. Skovanlæpaa Alheden sælges 300000 Stkr. Rødgran= og nogle tu finde Fyrre= og Lærkeplanter for en Betaling af 1 Rbd. 6 s. pr. 1000 Stykker.
Aalborg Stiftstidende, 1837-12-02
Børnekopperne grassere nu stærkt i Viborg og Omegnen Tirsdag Aften, den 28de f. M., opkom en ulykkelig Jldebrand i Vium Præstegaards Ladebygning, som i meget kort Tid tillgemed Forpagterens indavlede Sæd, samt endeel Gaards- og Avlsredskaber, blev Luernes Rov. De øvrige Bygninger bleve med megen Anstrængelse reddede. Hjelm Mølle, i Sevel Sogn, er solgt ved Auction for 5410 Rbd. til Hr. Proprietair Boserup til Stubbe gaard og Store Ryde Mølle underhaanden solgt for 48000 Rbd. til Hr. Farsøe jun, fra Viborg.
Aalborg Stiftstidende, 1837-12-02
Copulerede. J Horsens d. 2de Nybr. Guldsmed Fred Ludvig Schiebler og Johanne Jensdatter. S. D.: Kjøbmand Simon Rasmussen og Enkemadame Karen Taaning, f. Jensen, D. 24de: Kjøbmand Zacharias Molboe og Jfr. Anna Broe. i Viborg d. 23de, Kjøbmand Peter Stottrup og Jfr. Mette Marie Vedelin.
Aalborg Stiftstidende, 1837-12-02
(Jndsendt. Oplysning ønskes, om nedennævnte Personer have efterladt sig Afkom eller naarde ere døde uden Saadant: 1) Bagger, Else Margrethe, født 1750, Anne Sophie 1756, Rudolph Moth 1758, af Fuglse Præstegaard. 2) Barthling, Henrik Weshalsen, Præst i Dommerby, i 1745, hans BørnWeshal, født 1710, Dorthe Sophie 1712, Elsebeth Frederikke, i 1713, Margrethe Lisbeth 1714, Peder 1718. 3) Harding, Hans Henrik, Kjøbmand, f. 1710, af Sjørring Præstegaard. 4) Heerfordt, Anders Harding, f. 1739, Jacob 1711, Sophie Margrethe 1746, gift med en Hofgaard. 3) Hegelund, Anders, f. 1704, Hans Frederik 1709, Præstebørn af Nestved. 6) Holst, Hans Troelsen, Præst i Lunde, i 1723. 7) Horrebow, Thomas Peter, f. 1774, Ole Peter 1778. 8) Huulbech, Ulrik, Provstesøn fra Stege. 9) Jischou, Jens Nielsen, Forpagter paa Baroniet Rosenlund, 1 1772. 10) Jversen, Jver, f. 1787, Edel Margrethe 1710, Anne Kirstine 1742, Else Kirstine 1749, Rudolph Bagger, 1750, af Kjøge. 11) Langballe, Anders Harding, f. 1724, Eli i sabeth Marie, 1781, af Sjørring. 12) Robe, Marie Sophie, f. 1786, Henricus Olaus 1789, Mathias 1711. 12) Thestrup, Frantz, f. 1735, Mathias 1737, Barbara Kirstine 1788, Terkel 1740, af Morss. 11) Toldorph. Peder, Præst i Kjølstrup, 7 1714. 15) Winther, Rasmus, f. 1752, Giertrud Marie 1754, Anne Marie 1757, Laurs Wanborg 1760, af Harring Præstegaard. 16) Thorning, Anders, Kjøbmand i Aalborg, 1 1791, hans Børn: Peter Christian, f. 1780, Kirstine Marie 1782. 17, Wærlos, Peder, f. 1741, Ole 1745, af Vester=Ulslev Præstegaard. 18) Zeuthen. Wilhelm Frederik Farenhorst, 1 1783. Sagen er af Vigtighed for de Paagiældende, som og af Jnteresse for et videnskabeligt Arbeide. Anmeldelser fra Aalborg Stift modtages i portofrie Breve, mk. Arvinger, af Hr. Toldkasserer Thorbrøgger eller dette Blads Redacteur, fra Steder udenfor Stiftet bedes de ligeledes portofrit, under samme Mærke, adresserede til Skovbogaden Nr. 105 i Boutiuen.
Aalborg Stiftstidende, 1837-12-02
Kjøbenhavn. quen i Kjøbenhavn. Jndsendt fra Vensyssel.) Overfald og Stratenrøveri begynde nu ogsaa her i Egnen at blive almindelige. Flere saadanne ere Jndsenderen bekjendte at have fundet Sted paa Biveiene og eenlige Steder, men nu begynde de ogsaa at strække sig til Hovedlandeveiene. Saaledes blev Natten mellem 20de og 21de Novbr. en Karl fra Tolstrup Præstegaard, der var sendt som Erpres til Hjørring, midt paa Landeveien mellem Vreilev Mølle og Hjørring, omtrent lige vesten, for Rønnovsholm, overfaldet af en Person, der affordrede ham hans Uhr, og, da dette blev negtet, greb fat i Tøilen, angre Karlen og havde allerede trukket ham halvt ned af Hesten. Detvar alene Karlens sieldne Aandsnærværelse og Styrke, der efter en temmelig langvarig Kamp fik Bugt med Røveren og ved en heldig Maneuvre med Hesten fik ham kastet ned i Vasegrøften hvorfra han dog strax efter sprang op og skyndte sig over Heden mod Østen af Rønnovsholm til. Dette dumdristige Overfald har Jndsenderen troet at burde bringe til offentlig Kundskab, forat Enhver kan vide at tage sig vare ved at færdes paa denne Vei ved Nattetider, hvilket dog ofte kan være en Nødvendighed; ligesom ogsaa den fornødne Anmeldelse herom strax er skeet til vedkommende Øvrighed. (Meddeelt.)