Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-07-20
Sachsens, Brunsvigs, Oldenburgs og de øvrige Forbunds Staters saavelsom Fristædernes Stemme har intet mærkeligt. For ei at afbryde denne vigtige Foranstaltning, maa Man forbeholde sig Skildringen af de forskjellige Jndtryk, den alt har og fremdeles vil frembringe, til næste Nummer, og blot anføre, at neppe var den 14 dennes Forbunds=Beslutningen af 28 Juni bekjendtgjort i Hannover til Efterlevelse, for det andet Kammer med stor Stemmefleerhed, paa Dr. Christianis Forslag, protesterede paa det høitideligste, kraftigste og afgjorteste imod samme, forsaavidt den indeholder Bestemmelser stridende imod Landets Forfatning, Kongens, Stændernes og Folkets Rettigheder, ligesom Hs. Majestæt Kongen allerunderdanigst skal ansøges om, ved ForbundsDagen at paatale sit Stammelands og sit troe Folks Rettigheder (see ovenfor 1). Endnu samme Dag blev en forhen antaget Beslutning om Domainernes Uafhændelighed med stor Stemmeflerhed forkastet. De i bemeldte Protokol af Østerrig og Preussen foreslaaede 6 Artikler er endnu tilføiet den Forsikring af begge Hoffer, at de have fast besluttet at afvise ethvert Angreb paa Forbundet, fra hvilken Side det end maatte komme, og truffet alle Forholdsregler, samt givet deres Gesandtere ved Forbundsdagen de fornødne Fuldmagter til, paa første Opfordring at kunne yde den fornødne militaire Hjelp. Skjøndt Man haaber, at det ikke vil behøves, skrives der og fra Berlin, at der af Forsigtighed holdes flere modile Kolonner, i Alt paa 70 til 72,000 Md. i Beredskab, for i Forening med de enkelte Forbundslemmers Tropper at skaffe Lovene Kraft og haandthæve Forbundsdagens Anseelse. Endnu maa berøres en Anke, som Hr. Jordan den 10d. fremsatte i de churhessiske Stænders Forsamling over Retmæssigheden af Ministerial=Forbuddene imod at bære den nye treefarvede Kokarde og imod Folkeforsamlinger, uden at disse have været de lovgivende Stænder forelagte. Efter Forbundets Love, bemærkede han, udgjør Tydskland en politisk Eenhed. En modsat Stræben vilde være Høiforræderie Det er det jesuitiskemystiske Partie, som arbeider paa Forfatningens Omstyrtelse, og hersker der overhovedet nogen Utilfredshed i Tydskland, da er samme dette Parties Værk, ligesom at Forbunds=Aktens Løfter endnu ikke ere opfyldte. J samme Aand talede flere Deputerede og stemte for den at Hr. Jordan foreslaaede Protest, dog med det Ønske, at den maatte udsættes, indtil den var prøvet af en Kommittee. Snart vil det nu vise sig, hvorvidt Slutningsordene i en Gjendrivelse af den Mannheimer Tidendes Godt Raad til Monarkerne" (S. 473) ville stadfæste sig: "Nei, det tydske Folk er ikke retløst; det har Foragt for lumpne Jnsinuationer, og det har Lovenes Vaaben imod Høiforræderie, dets Friheder ville ikke gaae under." Naar i en anden Betragtning over de berømte Mænd, som Døden har bortrykket i Aarets Løb, midt i den almindelige Uorden, der ryster Riger og Selskaber, Konster og Litteraturen i deres Grundpiller, Ønsket tilføies: at Himlen vilde bønhøre Optime sterne, som i dette Chans see Overgangen til en Krisis, hvoraf Menneskeheden vil fremgaae forynget, mere oplyst og kraft fuldere end nogensinde, istemme udentvivl de Fleste den træffende bemærkning: "hvis det er sandt, at det aandelige Sædekorn ligesom Plantespiren først maa opløses under Snee og Frost, for det kan gjenfødes paa ny, da er det i det mindste vist, at den nuværende Generation har den Ulykke, at leve i Vinteren, hvorpaa dette delige Foraar skal følge.