JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-11-25
Gjør vitterlig: at Vi, efter Os elskelige Vor Kancellieraad, Over- og Underrets=Prokurator Friderik Ludvig Friis af Vor Kjøbstad Odense udi Vort Land Fyen, hans herom allerunderdanigst gjorte Ansøgning og Begjæring, allernaadigst have bevilget og tilladt saa og herved bevilge og tillade, at bemeldte Kancellieraad, Over- og Underrets=Prokurator F. L. Friis ved Proclama sub poena præclusi et perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel i den danske Statstidende, den Altonaiske Mercur, samt de Fyenske Aviser, 3de Gange efter hinanden maa indkalde alle dem, som formene sig at have noget at fordre hos ham, med deres Paastand at fremkomme, og saadant deres havende Krav, inden foreskrevne Tids Forløb, for ham at anmelde og beviisliggjøre; dog Umyndiges Tiltale i Fremtiden efter Forordningen af 20 Febr. 1717 forbeholden, og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne, ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proklama efter Loven; dog skal denne Vor allernaadigste Bevilling, Ordtil andet indrykkes i fornævnte offentlige Tidender, samt læses for vedkommende Værneting, samt ved den Overret, hvorunder samme hører. - Hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette, og for Skade at tage vare. Givet i Vor Kongelige Residentsstad Kjøbenhavn den 4 Novbr. 1830. Under Vort Kongelige Segl. L. S.) Efter Hs. Kongelige Majestæts allernaadigste Befaling. Stemann. Monrad. Ørsted. Moltke. Hansen. Jacobsen. Bevilling for Kancellieraad Over= og Underrets=Prokurator F. L. Friis af Odense, til ved Proklama at indkalde sine Kreditorer." Jndkaldes herved: med Aar og Dags Varsel, sub poena præclusi et perpetui silentii, Alle de, som maatte formene at have noget at fordre hos mig, af hvad Navn være vil, da derom, med deres Paastaand at fremkomme og saadant deres Krav inden foreskrevne Tids Forløb for mig at anmelde og beviisliggjøre. Odense den 15 Novbr. 1850. Frid. Ludv. Friis.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-11-25
J Løbet af sidstafvigte Sommer er paa Rolund Mark herunder Jurisdictionen funden endeel Kramvarer, tildeels told bare og tildeels stempelpligtige, hvilke Varer ere beroende deels paa det Kongel. Toldkammer i Middelfart, deels paa nedennævnte Kontoir, hvilket herved bringes til offentlig Kundskab, og indkaldes Eieren af de saaledes fundne Sager at melde sig inden Aar og Dag fra Dato, da Kramvarerne ellers som Hittegods vil blive behandlet overeensstemmende med Plakaten af 5 Decbr. 1812. Grevskabet Wedelsborgs Birks Kontoir den 20 Novbr. 1850. H. H. Jeppesen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-11-26
59 Aargang. Ne 175. vens Stifts Kongelig allene privilegerede. Adresse-Avis og 7 s. Avertissementstidende. Fredagen. 26 November 1830. Forsendes med Brevposten. overalt i de Danske Stater. Redigeres, trykkes og udgives i Odense af Søren Hempel, Kancellieraad.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-11-26
Jnd hvol d. Storbrittannien (Det Wellingtonske Ministeriums Afgang. Parlamentsforhandlinger). Nederlandene (De Poters Udtrædelse af den provisoriske Regjering. v. de Weyers Beretning fra London. Frankerig (Minister Erklæring og Frankerigs Stilling til den udenlandske Politik)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-11-26
Fædrelandet. Blandinger. Storbrittannien. Midt under de Rystelser, som fængsle Europas Opmærksomhed, og de Forhandlinger, som skulle afgjøre de vigtigste Spørgsmaale, er ogsaa her indtruffet en, skjøndt længe forudseet, Begivenhed af største Jndflydelse, da den kan forudsættes at ville give den brittiske Politik et ny Sving. Det hele Ministerium, for hvilket Hertugen af Wellington stod i Spidsen, har resigneret. Denne Efter retning, som allerede om Eftermiddagen den 16de blev meddeelt Publikum i et Extrablad af Koureren, overbragtes Overhuset af Hertugen selvsamme Dags Aften. Hs. Majestæt - sagde han - har naadigst behaget at antage min Resignation, og jeg vil kun blive i Embedet, indtil min Efterfølger er udvalgt. Hertugen talede med dæmpet Stemme og Jngen gjorde videre bemærkninger den ved. J Underhuset afgav Hr. Peel en lignende Erklæring, for sig og de øvrige Ministre, tilføiende, at han indsaa det ikke længer stod i hans Magt at styre de offentlige Anliggender, overeensstemmende med sine Følelser og Anskuelser af Landets sande Vel. J Anledning af nogle Yttringer, som et Medlem af Huset i denne Anledning lod falde, forlangte han atter Ordet, og erklærede, at enhver Minister forblev i Virksomhed, saalænge han var i Besiddelse af sit Embedssegl. Grev Grey er nu i fuldt Arbeide med at danne et nyt Ministerium, og Omstændighederne nøde ham rimeligviis til at ile mere, end Tilfældet de sidste Gange har været, da Hr. Canning brugte 20 og Hertugeaf Wellington 24 Dage hertil. En temmelig paalidelig Beretning nævner allerede Hr. Brougham som Lordkantsler, Lord Althorp som Skatkammerkantsler, Viskomt Melbourne som Minister for det Jndre, Marquis af Landsdowne som Præsident i Konseilet, Lord Holland som Kantsler for Lancaster, og Hr. Stanle, som Sekretair for Jrland. Som Grundsætninger for det nye Ministerium opstiller Grev Grey følgende Punkter: 1) Stræng Sparsomhed i alle Bestyrelsens Grene; 2) Afholdelse fra Jndblanding i andre Staters Anliggender, og 3) en efter Omstændighederne lempet Parlamentsreform. Den nærmeste Anledning til Ministrenes Fratrædelse gav et Nederlag, som de lede i Underhuset den 15 Novbr., under Forhandlingerne og Civillisten. Ministrene vilde nemlig, at Underhuset skulde bevilge den runde Sum af 970,000 Pd. Sterling til Bestridelse af Hs. Majestæts aarlige Udgivter. Men uagtet Skatkammerkantsleren gjorde Alt for at overvinde Oppositionen, bragte denne det dog saa vidt, at Forslaget til en Undersøgelseskommission gi igjennem med 233 Stemmer mod 204, altsaa med en Maajoritet af 29 Stemmer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-11-26
De sidste Parlamentsforhandlinger have for Resten angaaet deels Regentskabssagen, som Lord Castlereagh bragt, paa Bane, og hvori det blev foreslaaet, naar Tronen maatte blive ledig, i Prindsesse Victorias Mindreaarighed at udnævne hendes Moder til Regentinde, deels en ParlamentsReform, hvorom Hr. Brougham i Underhuset den 16 Novbr. holdt et Foredrag, som tildrog sig almindelig Opmærksomhed, og deels Statens politiske Forhold. Herom yttrede den sidst nævnte berømte Taler sig omtrent saaledes: "Med de forroste Erklæringer om Afholdelse fra Jndblanding i fremmede Staters Anliggender har det nu en Ende, siden Man opfordrer Os til at opkaste Os til Dommere og Censorer over uafhængige Regjeringers og Nationers Forhold Men hvorledes kunne vi, som selv har nok at gjøre med den urolige Jrland og det oprørte Kent, brændemærke andre Nationer som Oprørere. En saadan Anmodning viser jeg tilbage som uværdig for den Souverain, der udtalte den. Have vi Ret til at blande Os i de belgiske og hollandske Anliggender, saa have de igjen Ret til at blande sig i vore, og dette Huus kan være overbeviist om, at hvis dets Medlemmer sove, og ikke hæve deres Stemme og afskrække Regjeringen fra den betraadte Vei, da vil Europas Fred ikke vare i 6 Maaneder. Meningen af Trontalens Ord er ingen anden end den, at Hs. Majestæt, i Forbindelse med sine Allierede, vil styre Nederlandenes Politik og dernæst det øvrige Europas. Jeg formoder, at det skulde skee ved i en Kongres; thi vort nye Politie kunne vi dog ikke sende derover. Og Man troe ikke, at de i høi Grad svage og uduelige Ministre skulde holde sig for udygtige hertil, eller at de, som neppe kunne styre en Baad i klart Veir, ikke skulde vove at ville styre Skibet mod Storm og Bølger. Halstarrige Mennesker ere stedse tilbøielige til at anslaae deres Svaghed for lavt og deres Styrke for høit. Ministrene ere Mennesker og omgivne af Folk, som gjerne ville gjøre Opsigt, som haabe meget af Kongresser, og troe, at derved er noget for dem at fortjene. Men jeg siger, at kommer det dertil, da er Krigen uundgaaelig. Jeg advarer Regjeringen; jeg advarer Parlamentet. Det engelsk Folk ønsker intet Fredsbrud; det elsker sin egen Frihed, og er en Ven af Andres, om endog Belgiernes Handlemaade ikke i alle Deele fortjener at opstilles som et Mønster o. s. v. Taleren erklærede sig ogsaa imod Engellands og Jrland Adskillelse, og endte med en politisk Troesbekjendelse, hvori han frabeder sig Navn saavel af Revolutionair som Republikaner.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-11-26
Nederlandene. Hr. de Potter har alt trukket sig tilbage fra Regjerings forretningerne, og ved at melde Nationalkongressen denne sin Beslutning, vedlagt en Skrivelse til den provisorisk Regjering, hvoraf Grunden dertil nærmere erfares. Denne var omtrent af følgende Jndhold: "Mine Herrer, De har fattet den Beslutning, at tilbyde at trække Dem tilbage fra Regjeringen, for at give Nationalkongressen et Beviis paa deres Uegennyttighed, og De bebreide mig, at det synes, som om jeg endog imod dens Villie vilde beholde Magten. Jeg overbeviser Dem om det Modsatte, idet jeg virkelig giver Slip paa den. Jeg anseer Kongressen for en konstituerende Magt, som blot er indkaldt af den provisoriske Regjering, for at grundlægge den nye selskabelige Orden, hvorimod den provisoriske Regjering i mine Øine er er Magt, som gik forud for Kongressen, og er uafhængig af den. En saadan Magt burde vedblive fuldstændig, indtil den definitive Magt traadte i dens Sted, og jeg ønsker kun, at Belgien ikke maa erfare, hvilke bedrøvelige Følger det Modsatte kan drage efter sig. Som Medlem af Centralkommitteen troede jeg at være kaldet til at udøve en modererende Magt ved Kongressen; jeg overlader til Dem Ansvaret for, at De ikke har hørt mine Grunde. Jeg havde ikke erholdt mit Embede af Nationalkongressen, og maatte og kunde altsaa heller ikke nedlægge det i dens Hænder; men De har berøvet dette Embede al Betydning, siden De ved deres Aftrædelse har beklædt Kongressen med enhver offentlig Magt, og derved erklæret den for souverain Nogle ville dog kun i denne Aftrædelse see en politisk Komedie, hvis Virkning Hr. de Potter forud har beregnet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-11-26
Af en interessantere Natur ere de Oplysninger, som Hr. v. de Weyer den 16 Novbr. meddeelte Kongressen, angaaende sin Reise til London. "Jeg forestillede Grev Aberdeen- sagde han - at Erklæringen og at ville opretholde Roligheden i Europa, var eenslydende med Erklæringen om en Mellemkomst, og at Belgien vilde forkaste enhver saadan, enten den var af diplomatisk eller væbnet Art. Han omtalte derpaa Hr. Gendebiens Sendelse til Paris, og sagde, at denne havde tilbudt Hertugen af Remours Kronen; hvortil jeg bemærkede, at Belgien dengang endnu ikke havde nogen Regjeringsform. Af Prindsen af Oranien blev jeg anmodet om en Sammenkomst, hvortil jeg, ikke som den provisoriske Regjerings Befuldmægtigede, men blot som belgisk Borger, gav mit Samtykke. Han søgde at retfærdiggjøre sit hele Forhold, og spurgte, om der var nogen Udsigt for ham til at erholde den belgiske Krone, hvortil jeg svarede: efter min Mening slet ingen. Han spurgte mig derpaa, om jeg vilde holde denne vor Samtale hemmelig, hvortil jeg svarede: i Engelland vel, men ikke i Belgien. Jeg tilstod Prindsen denne Sammenkomst, fordi jeg ikke troede at burde nægte ham den i hans piinlige Stilling. Hos den engelske Regjering gjorde jeg intet videre Skridt, fordi jeg troede, at det streed imod den provisoriske Regjerings og Nationens Værdighed; men kort efter blev mig tilkjendegivet, at Hertugen af Wellington ønskede at raadføre sig med mig om vort Lands Anliggender. Af ham fik jeg en bestemtere Forklaring om Mellemkomsten, da han erklærede paa sit Æresord, at det aldrig havde været Engellands Hensigt at gribe ind i en fredelig Nations Anliggender. Ved Samtaler med adskillige Parlamentslemmer erfarede jeg, at vi have ivrige Forsvarere i Engelland." Paa Spørgsmaal, om Talen ikke havde været om Scheldeflodens Beseiling, svarede han, at den frie Skibsfart paa denne Flod ikke meere blev omtvivlet. Han meddeelte endnu, at han ikke havde villet tage Deel i de diplomatiske Konferentser, og at an med Hensyn til Luxemburg ikke havde villet gjøre Grev Aberdeen noget Spørgsmaal, men at denne, da det engang blev berørt, kun svarede ved at ryste med Hovedet. Den hele Beretning blev besluttet at skulle trykkes.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-11-26
Protokollen over den i London den 4 Novbr. holdte Konferents imellem de østerrigske, franske, engelske, preussiske og russiske Befuldmægtigede er oplæst i Nationalkongressen, tilligemed den provisoriske Regjerings Svar, hvori og den paastaaede Ophør af Fiendtlighederne antoges. Grev de Celles sluttede sit Forslag om at erklære det belgiske Folks Uafhængighed med disse Ord: "Hvis Europa endnu engang vilde forbinde sig, for at give Belgien en Hersker, da vilde Man vise det, at er Fyrsternes sidste Middel Kanoner, da er Folkenes Barrikader. Dette Forslag omhandledes derpaa den 17de, dog uden at komme til Ende, men Luxemburg blev erklæret for en Deel af Belgien, med Forbeholdenhed af dets Forhold til det tydske Forbund. Efter et andet Forslag skulde Kong Wilhelm 1 og hans Afkom allerførst erklæres for at have tabt al Ret til Belgien; men ved Afstemningen blev dog vedtaget, at Spørgsmaalet om det oraniske Huses Udelukkelse først skulde behandles, efterat Regjeringsformen var bestemt. Hr. de Stassarts Forslag, hvorefter Valget af Statens Overhoved skulde skee i et hemmeligt Møde, er forkastet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-11-26
Jfølge de sidste Efterretninger fra London maa alt Haabom at komme i Besiddelse af Tronen forsvinde for Prindsen af Granien. Siden Tildragelserne i Antiverpen har ogsaa Stemningen meget forandret sig, ligesom Blokeringen af de belgiske Kyster, uagtet Vaabenstilstanden, ogsaa vække megen Forbittrelse. Ved Ostende er et engelsk Skib blevet undersøgt og forbudt at løbe ind, hvilket det dog gjorde da et Vindstød fjernede de hollandske Krigskibe. J Antverpen er lagt Seqvester paa Alt, hvad der tilhører den Kongelige Familie og de hollandske Tropper.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-11-26
Frankerig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-11-26
Forhandlingerne i de Deputeredes Kammer vare den 13 Novbr. af høi Jnteresse med Hensyn til de politiske Forhold, hvorom Hr. Maugnin fordrede Ministrenes Forklaring, Han viste, at den siden 1789 udbredte Oplysning var det sikreste Værn mod ældre Tiders Vilkaarlighed. Jngen - sagde han - kan skjule for sig selv Forskjellen mellem den gamle og nye Tid; den sees klart af den Trontale, som nylig er undsluppet den engelske Politik. Paa Kongressen, i 1814 bestemte de forbundne Magter, Frankerig deri indbefattet, som Grundsætning, at Folket ikke havde Ret til at forandre Regjeringsformen efter Behag. Neapels, Piemonts og Spaniens Forfatninger bleve derfor omstyrtede. Mellemkomst er altsaa Magternes Grundsætning, og hvad der blev forkyndt 1792 og 1814, har Engelland atter udtalt i 1830. Trontalen siger, at Hs. Majestæt vil opretholde de Traktater, paa hvilke det europæisk politiske System hviler; men disse ere uadskillelige fra den hellige Alliances Grundsætninger. Vil Frankerig endnu holde Traktaterne af 1814, J Trontalen siges videre, at Frankerig vil opfylde alle hidtil indgangne Forpligtelser; hertil høre Traktaterne af 1814, hvorved Belgien sikres Holland. Belgien vægrer sig ved denne Forening, og Frankerig befinder sig da i det ubehagelige Tilfælde, enten at sætte den curopæiske Fred i Fare, eller at maatte bekjempe et kjær Nabofolk. Vi haabe, at den nye Bestyrelse vil forstaae at befrie os fra et saadant Valg. Menneskelighed kræver at Freden vedligeholdes. Det forrige Ministeriums halve Forholdsregler med Hensyn til Spanien har ogsaa her frembragt de sørgeligste Resultater. Enten skulde vi slet ikke have tilladt de Udvandredes Forsamlinger, eller ikke berøvet dem deres Vaaben og Hielpemidler. Nu hades vi baade af Absolutister og Konstitutionelle, og hvortil denne Skaansel mod Spanien, Familiepagten bestaaer dog ikke længere. Nationens Ære fordrer dernæst Besvarelse af det Spørgsmaal, om virkelig konstitutionelle Flygtninge ere faldne for spanske Soldaters Hænder paa fransk Grund? Om Fred og Krig sagde Taleren: "Fred ønske vi Alle, og Frankerig frygter ikke Krig. Den som ønsker Fred, maa være bered paa Krig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-11-26
Ministeren for de udenlandske Anliggender, Grev Maison, erklærede, at han ikke var forberedet paa at svare Hr. Manguin paa alle Punkter. "Overhovedet - vedblev han befinder Ministeriet for de udenlandske Anliggender sig i en saadan Stilling, at det hverken kan sige, hvad det gjør eller hvad det vil gjøre; men hvad det har gjort henstiller det til Kamrenes Bedømmelse og tager Ansvaret paa sig. Om en væbnet Mellemkomst i de belgiske Anliggender har der slet ikke været Tale, og en venskabelig, raadende Mellemkomst maa altid være beroligende. Engelland staaer i ingen Forbindelse med den hellige Alliance, og Kongen af Preussens Viisdom har ogsaa hidtil vedligeholdt en fredelig Stemning. Ministervexelen har allene forhindret vor Gesandts Afgang til Hoffet i Wien, hvormed vi staae i den venskabeligste Forbindelse. Vi glæde Os da ved den Tro, at Freden, Europas største Gode, vil blive vedligeholdt, - Freden, som udtrykker Europas største Fornødenhed, og er langt meere værd en Ære og Seier. Frankerig har i de belgiske Anliggender troet, at Afholdelse fra Jndblanding var bedre end Udsigt til Gebeets Forøgelse. Hvad mig angaaer, mine Herrer, da er jeg en fædrelandsk Egoist, jeg sørger for Frankerig, førend jeg sørger for det menneskelige Selskab. Vi ville ikke, at Man skal blande sig i vore Anliggender, og ville derfor ikke heller taale, at Man blander sig i Andres. Vi opstille derfor Jkke=Jndblanding som en Grundsætning. J denne Aand ville vi handle, saalænge Kongen finder det raadeligt at betroe Os Forretningerne. J London siges Grev Maison ved denne politiske Troesbekjendelse at have fortjent sig en Palmekrone. Der tales om, at Hertugen af Dalmatien vil blive Krigsminister istedetfor den svagelige Marskal Gerard, og General Sebastians Minister for de udenlandske Anliggender.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-11-26
De Deputeredes Kammer har antaget Loven om Nationalbelønninger med 204 Stemmer mod 20. For Fremtiden vil der aarlig blive høitideligholdt en Nationalfest til Erindring om den store Uge." En Kongelig Forordning bestemmer den polytechniske Skoles Jndretning, og stiller samme under Krigsministerens Opsigt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-11-26
Fædrelandet. Blandinger. Aarhuus den 25 Novbr. Hs. Kongel. Høihed Prinds Frederik Ferdinands 38te Aars Fødselsdag blev i Gaar celebreret her ved en Diner, som Kommandeuren for Høi sammes Regiment, Hr. Kammerherre, Oberst og Ridder v. Stemann, gav Officeerkorpset, og hvorved jublende Skaaler bleve udbragte for den elskede Chef og Høisammes Gemalinde. Jforveien, Kl. 12 om Middagen, var et af vor for sin Driftighed og Duelighed hæderligst bekjendte Skibsbygmester Bonnesen, for egen Regning bygget Brigskib, Prinds Ferdinand, løbet af Stabelen, under en Salut af 27 Kanonskud og under Hurraraab saavel fra Skibet som af den forsamlede Tilskuermængde. Hs. Durchl. Prinds Frederiks til Slesvig=Holsteen=Sønderborg=Augustenborgs Gemalinde er i Slesvig bleven lykkelig forløst med en Søn.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-11-26
Hr. C. L. Walther paa Haraldslund, har i Apenrader Ugeblad gjort opmærksom paa det Skuffende ved Afgivternes Sammenligning for Aarhundreder siden med nærværende Tider, som en følge af den større Mængde ædle Metaller og Pengenes atter derpaa grundede lavere Værdie. Naar Lurusartikler undtages, kunde Man for Aarhundreder siden kjøbe lige saa meget for een Daler, som nu for fem; ikke at tale om, at tilfældige Ulykker, som Krig, aftaget Handel o. s. v. kunne hjemsøge Staterne og gjøre overordentlige Byrder nødvendige.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-11-26
J Skanderborg Amtsavis læses nu følgende Forlangt Jndrykkelset: "At Student Greve Wolf Bandissin har foreviist mig et igjennem det Kongelige Danske Kancellie meddeelt allerhøieste Reskript, der erklærer ham berettiget til at føre den grevelige Bandissinske Titel, attesteres herved paa Forlangende. Horsens Borgemester=Kontoir den 20 Novbr. 1850. Ræder hvortil af Redakteuren er føiet den Erklæring, at saalænge hiin Tilladelse ikke var tinglyst eller bekjendtgjort i de offentlige Tidender, kunde Hr. Greven ingenlunde paabyde Denne at tillægge ham Grevetitlen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-11-26
Kjøbenhavns Børs=Kours den 23 Novbr. 1830. Hamb. 2 M. - k. S. 212. Species 212, solgtes til 12 Rbmk. 11 1/2 s. Norske Speciessedler pr. 100 Species 18 1/2 a 155 Rbd. Sedl. Svenske pr. Rdlr. Rigsgjeld 47 1/2 a 48 Rbs. Tegn. 4 pCt. Kongel. Oblig. (u. R.) 86 a 86 1/2 Rbd. Sedl. Dito dito dito 81 1/2 i Bco. Nationalb. Oblig. af Laan 4 Febr. 1820. 101 a 101 1/2 Rbd. r. S. Dito dito ................. 107 1/2 Rbd. Sedl. 4 PEt uopsig. Rigsbkobl. (Renter pr. 6 Jan.) - Rbd. r. S. 6 PC. norske Laan ved Hambro & Søn 101 i Bco. 4 PCt. Dito Nye ......................... - i Bco. 4 PCt. nye norske Oblig, lydende paa rede Sølv - r. S. 4 PEt, uopsigel. norske Statsoblig. - Rd. Bco. 3 PCt. nye eng. Oblig. (1 L. Sterl. 14 Bcomk.) 60 L. Sterl. Asiatiske Actier - i Sedl. - Bank-Disconto: 4 PCt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-11-26
Ved Tallotteriets 1538 Trækning i Kjøbenhavn udkom: de 66. 83. 9. 58. 38.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-11-26
AVERTISSEMETS. Toldkasserer Johannes Dal gik over til et bedre Liv den 24 hujus, i en Alder af 74 Aar. Paa sin lange Embedsbane- og som Bestyrer af offentlige Midler, forenede han Kyndighed og Udholdenhed med Orden og den strængeste Retskaffenhed, Hans private Liv var stille og indgetogent, men udmærket ved alle huuslige Dyder. Hans Hustrue og eeneste Datter ere gangne forud, og een Datterdatter begræder hans Bortgang. Odense den 25 Novbr. 1830. Steenfeldt. S. Hansen. At de i flere Aar henstaaende Fordringer for hvad der her fra Adressekontoiret er udkrediteret, men hidtil forgjæves indkrævet, blive transporterede er sikker Kommissionair til Inddrivelse i Jørstkommende Decbr. Termin, undlader Man ikke foreløbig at bekjendtgjøre for Enhver, som maatte foretrække di reste Afgjörelse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-11-26
Søndagen den 14 dennes, om Aftenen, er imellem Oden og Gribsvad tabt et Gevæhr med Læder=Fouteral, samt en Grævlingskinds Skydetaske. Finderen heraf vilde aflevere samme, mod passende Findeløn, til Undertegnede. Middelfart den 24 Novbr. 1850. Hvalsøe.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-11-26
En stor giøn Paraplie er bortkommen i Gaarden No. 58. paa Torvet. Den, som kan give Oplysning om samme, loves en Douceur. 150 Rbd. rede Sølv, faste Penge, er, imod første Prioritet, Pant lovbefalet Sikkerhed, til Udlaan 11 Decbr. d. A. hos Undertegnede, Brygger og Kirkeværge. Paulsen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-11-26
Skipper H. J. Topp af Odense ankom til Kjøbenhavn den 25 dennes, og agter snarest mulig at retournere.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-11-26
At jeg nu er forsynet med Staldrum og Vognskuur, samt flere Værelser til enhver Reisendes Beqvemmelighed, dette viljeg ikke undlade at bekjendtgjøre for Enhver, der agter at tage ind til mig, for billig Betaling og reel Behandling. Svendborg den 22 Novbr. 1830. Trochmanns Enke, Gjæstgiverinde, paa Torvet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-11-26
2 smukke ægte Mynde=Hvalpe, 1/2 Aar gamle, kan erholdes for en meget billig Betaling. De, som attraae samme, vilde henvende dem til Garter Møller paa Glorup.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-11-26
Nye Mallaga Pommerantser, Citroner, Rosiner og Figen, bekommes hos Søren Bang.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-11-26
Nye Gaasefjær. kan bekommes hos Erik Stokkebye i Faaborg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-11-26
Tør og storslagen Bøgebrænde er at bekomme hos Kjøbmand J. Nielsen paa Nørregade for 10 Rbd. Favnen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-11-26
Hvor circa 30 Læs god Gjødning strax kan faaes, anviser Adressekontoiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-11-26
En næsten nye Kobber=Kakkelovnstud er at faae tilkjøbs Breineberg.