JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1786-10-02
Haag, den 23de September. Uagtet al Skrigen af det patriotiske Partie imod Arvestatholderens Opførsel ihenseende til Stæderne, Hattem og El burg, træde dog endnu hist og her uforsagte og retskafne Mænd frem, som ikke lade sig fortrive af Strømmen; men uforfærdet og dristig sige deres Mening. Saaledes har en Præst i Amsterdam, ved Navn van Eck, offentlig fra Prædikestolen paa det eftertrykkeligste forsvaret Hs. Durchlauchtigheds Forhold, og Pensionair Merens i Staden Hoorn har offentlig erklæret, at han ingen Misgierning kunde finder Arvestatholderens Opførsel. - Jkke destomindre fortsættes dog endnu de Skridt, som de fleste Stemmer have gjort i de Hollandske Staters Forsamling til Skade for Arvestatholderen, og i Gaar have de forvandlet de 2de sidstfattede Rapports til en formelig Resolution, efter hvilken Resolutionen af 1766, som antoriserte Prindsen at besætte alle Officeer Pladser fra Fændrik af indtil Oberster, ganske er bleven ophævet, og Reductionen af Schweitzer-Corpset, som tiente Arvestatholderen til Garde, besluttet. Staterne af Holland, have tillige fattet den Beslutning, ikke egentlig at svare paa Hs Preussiske Majestæts Skrivelse, men at reserere sig til det Svar, som under 5te November forrige Aar blev givet den Høistsalige Konge. – J Gaar affærdigede Grev von Gørtz en Coureer til Berlin, for at give sit Hof Rapport om hvad der siden hans Ankomst hertil var passeret. Hr. Greven har i denne Uge og spiist til Middag hos adskillige Lemmer af Regieringen, og iblandt andre i Forgaars hos Generalstaternes Præsident, Hr. von Linden. Den Keiserlige Gesandt, Baron von Reischach, som tænkte at blive i Altbilsen indtil i November, og uformodentlig er ankommen hertil, har ikke gjort noget andet Skridt hos Generalstaterne, end at melde dem sin Tilbagekomst. - Der siges, at Staterne af Frisland have tiltraadt de Gelderske Staters System, og ville giøre fælleds Sag med samme. Skuld dette være vist, vil det blive en meget gunstig Omstændighed for Hs. Durchlauchtighed.
Berlingske Tidende, 1786-10-02
Den Efterretning, at 25000 Mand af de 60000, som befinde sig i de Franske Nederlande, ere beordrede, paa første Vink, at marchere til Provindsen Holland, troes her af mange, men andre tvivle endnu derpaa. J det mindste er det endnu ikke bleven bekræftet, at Franske Tropper virkelig allerede vare paa Marchen. Overhovedet ere de fleste af de Rygter, som nu gaae her, alt for overilende, og have for det meste kun det ene eller andet Partie at takke for deres Tilværelse. Saaledes er vist den Efterretning alt for overilende, at Geldern vil skille sig fra Unionen og indtage Preussiske Tropper.
Berlingske Tidende, 1786-10-02
Amsterdam den 23de September. J Forgaars tog denne Stads Raad ved de fleste Stemmer den Resolution, at Hs. Durchlauchtighed Arvestatholderen skulde ikke allene paa nærværende bestemte Tidspunkt, men endog uden Tids Bestemmelse være suspenderet fra en Generalcapitains Qvalitet, og herefter ikke bortgive nogen millitairisk Charge ved de paa Hollands Repartition staaende Tropper. - Staterne af Seeland have befalet de commanderende Officerer ved deres Provindses Tropper, ikke at begive sig paa nogen March uden deres særdeles Samtykke. – Staterne af Omernssel ere ilde tilfreds med Staterne af Geldern i Henseende til deres Expedition mod Hattem og Elburg, og have ansøgt dem om, at trække de sammesteds værende Tropper tilbage igien. Bemeldte Stater have og høiligen billige de Hollandske Staters Beslutning, at dække Provindsen, Utrecht ved deres Tropper.
Berlingske Tidende, 1786-10-02
Berlin, den 26de September. J Eftermiddag Kl. 3 ankom Hs. Majestæt i høieste Velgaaende og til sine troe Undersaatteres almindelige Glæde tilbage hertil fra sin til Kongeriget Preussen gjorte Reise, og begav sig strax til Charlottenburg, hvor Allerhøistsamme vil spise og udhvile sig fra Reisen.
Berlingske Tidende, 1786-10-02
Hs. Majestæts 42de Fødselsdag i Gaar høitideligholdte Allerhøistsamme i Schwedt, hvorhen Hs. Majestæt, efter Hs. Kongelige Høiheds Margrevens underdanigste Ansøgning, havde besluttet at tage sin Reiseroute. Paa denne glade og lykkelige Dag stege Millioner Ønsker op til Himmelen, for denne høilovlige Monarks Bevaring. Længe leve vor elskte og beundrede Konge, Længe, til sine troe Undersaatteres Vel, leve Kong Frederich Wilhelm den Anden! Paa denne høistglædefulde Dag var der stor Cour hos Hs. Majestæt Dronningen, som imodtog Lykønskninger af de herværende Prindser og Prindsesser af det Kongelige Huus, samt af den hele Adel. Til samme var ansagt, at udsætte den dybe Sorg, og alle tilstædeværende Damer vare iførte hvide Grosdetour=Klæder, garnerede med Kniplinger. Hendes Majestæt Dronningen derimod tilligemed Deres Kongelige Høiheder Prindserne bare hvidt Crepslor, garneret med Kniplinger. Couren var i Hs. Majestæt Dronningens indre Apartements, efter samme blev der spillet, og derpaa stor Soupee ved 2 Tafler.
Berlingske Tidende, 1786-10-02
Fra Kønigsberg har man faaet at vide, at iblandt de Befordringer, som Hs. Majestæt Kongen den 19de hujus, efterat Hyldingen sammesteds lykkeligen var fuldbyrdet, beha hede at foretage, er og den Kongelige Stats-, Krigs og Cabinets=Minister, Friherre von Hersberg, med indbegreben, og at Hs. Excellence er i allerhøieste Naade bleven ophøiet: Hs. Kongelige Majestæts Kongeriges og Staters Grevestand, I Gaar gik Provindsen Pommerns Hylding for sig i Alt Stettin, og i Morgen skeer den for Neumarck i CastrinPaa begge Stæder bliver den imodtaget i Hs. Majestæts Navn paa Tilbøgereisen fra Preussen af Hs. Excellence Grev von Hersberg.
Berlingske Tidende, 1786-10-02
Helsingøer, den 2den October. Den 29de September og Eftermiddagen ankom her paa Reden til Ankers den Kongelige Lyst=Fregat, The Honorable samt en Kongelig Kutter, begge fra Kiøbenhavn. Den 30te var Vinden V. S. V. med godt og stille Veir, og gik de Kongelige Skibe til Kiøbenhavn. Den 1ste October var Vinden S. O. med tyk Luft og Regnveir, og kom ovenmeldte Kongelige Skibe, efterat have krydset næsten hele Dagen, tilbage her paa Reden, og gik til Ankers ved Nivaae Bugt.
Berlingske Tidende, 1786-10-02
Samme Dag mod Aften ankom 10 Skibe fra Østersøen. J Dag er Vinden O. N. O., og ved Postens Afgang vare 4 Skibe ankomne.
Berlingske Tidende, 1786-10-02
I Gaar blev i den Danske Menighed confirmeret 3 Drenge, 12 Piger, og i Tydsk Menighed 2 Drenge, 8 Piger.
Berlingske Tidende, 1786-10-02
Kiøbenhavn, den 2den October. Den 2den August d. A. er Fuldmægtig Ludvig Ferdinand Rømer beskikket til Consumtionssinspecteur i Naskov. Den 1ste September er Commerz=Secretair Michael Classen udnævnt til Consul i Marocco.
Berlingske Tidende, 1786-10-02
I Gaar bleve af den tilvoxende Ungdom her i Stadens Kirker confirmerede følgende: Frue Kirke 33 Drenge, 33 Piger; Holmens Kirke 70 Drenge, 46 Piger; Nicolai Kirke 41 Drenge, 67 Piger; Helliggeistes Kirke 17 Drenge, 42 Piger; Trinitatis Kirke 17 Drenge, 48 Piger; Petri Kirke 21 Drenge, 31 Piger; Frelseres Kirke 19 Drenge, 29 Piger; Frederichs tydske Kirke 4 Drenge, 6 Piger; Garnisons Kirke, dansk, 10 Drenge, 19 Piger; Citadeller Friderichshavns Kirke 6 Drenge, 3 Piger; Børneh. Kirken. 2 Drenge, 2 Piger; tilsammen 240 Drenge og 326 Piger.
Berlingske Tidende, 1786-10-02
Fortsættelse af det Kongelige Landhuusholdings Selskabs Premier og Belønninger fra den 17de August sidstleden. (See Tillægget No. 78.) 112. J Anledning af de under No. 25 i Listen for 1784 udsatte Premier for medisinske Urters Jndsamling tilstaaes Peder Hvids Kone i Cassebølle paa Langeland, Jens Fynboes Kone sammesteds, Peter Betjents Enke i Rudkiøbing, Michel Bødkers Kone i Cassebølle og Henrich Skræders Kone i Rudkiøbing, som efter Hr. Apotheker Ørsteds Jndberetning have udviist Flid i ovenmeldte Henseende, en Belønning af 10 Rdlr., til Deeling i Forhold efter enhvers Bestræbelse. De for Pile= og andre Træers Plantning. provindsviis udsatte Premier, i Følge No. 25 blant de praktiske Priismaterier i Listen for 1782, tilkjendes følgende: J Sjelland, Møen og Bornholm. 113. Gaardmand Jacob Sørensen i Butterup Bye og Sogn, Holbeks Amt, som i Aaret 1782 har plantet 262 Stkr. Stipile til Træer, tilkommer den første Premie af den første Sølvmedalje eller 20 Rdlr. 114. Gaardmand Niels Jensen sammesteds, som i 1782 har plantet 252 Stkr. Pile til Træer, tilfalder den næst største Premie af den anden Sølvmedalje eller 10 Rdlr. 115. Jochum Pedersen i Kundbye Bye og Sogn paa Holdets Amt tilkjendes en Belønning af 8 Rdlr. for i 1782 at have plantet 248 Stkr. Sespile til Træer. 116.
Berlingske Tidende, 1786-10-02
Gaardmand Peder Andresen, i Buttrup Bye og Sogn, Holbeks Amt, har i samme Aar plantet 236 Stkr. Sespile til Træer, hvorfor ham tilkjendes en Belønning af 6 Rdlr. 117. Gaardmand Lars Jensen sammesteds tilstaaes 5 Rdlr. i Belønning for 15 1/4 Selviletræer, plantede i 1782. 118.
Berlingske Tidende, 1786-10-02
Ole Olsen i Nørre Jerløse Bye og Sogn paa Holbichs Amt tillægges 4 Rdlr. i Belønning for i 1782 at have plantet 140 Sepile til Træer, paa Vilkaar at han indsender Præstens Attest, da Forvalterens ikke har været at erholde. 119.
Berlingske Tidende, 1786-10-02
Gaardmand Søren Jørgensen i Buttrup Bye og Sogn, paa Holdeks Amt, tillagges en Belønning af 3 Rdlr. for 115 Scipile plantede til Træer. Desuden haver følgende i Sielland asker Premie for Piletræers Plantning, nemlig: Sognefoged Heile Pedersen i Ballerup paa Kiøbenhavns Amt, som har plantet 450 Stkr. Yppern, Vidier, Birk, Røn og Poppelpile; men da samme ere plantede til Buske og Selskabet allene har udsat Premierne for Plantning, som kan tjene til Gavntømmer eller andet nyttigt Brug, saa har han ikke kundet komme i Betragtning til Premie.
Berlingske Tidende, 1786-10-02
Bonden Jørgen Hendrichsen i Kundbye paa Holbeks Amt har plantet 275 Stkr. adskillige Slags Træer; men da samme ere plantede i 1783, og altsaa denne Gang et Aar for unge til Æskning, forbeholdes ham Ret til at melde sig dermed, i Overeensstemmelse med Premielisten for 1783, til næste Premietid. Gaardmand Niels Nielsen i Endrup Bye paa Cronborg Amt, har for 5 Aar siden plantet 200 Stkr. Piletræer; men i hvor roesværdig denne Flid ender, saa er den dog allerede for gammel til Belønning. Gaardmand Jesper Christensen i Hannerup Bye paa Holbeks Amt, har i Aaret 1782 plantet 202 Pile. Huusmand Christian Hansen i Thuse Bye paa Holbeks Amt 160 Stkr. Huusmand Jsach Christensen i Nørre Jerløse paa Holbeks Amt 160 Stkr. Bonden Hans Børresen i Endrup Bye paa Cronborg Amt 100 Stkr., og Bonden Ole Svensen af Grønholt paa samme Amt 68 Stkr. Men da ingen af disse 5 Mænd har i deres Æskninger meldt, om Pilene ere plantede til Busk eller Træer, ei heller beviist, at Plantningen er i vedbørlig god Vext, saa maae Selskabet for disse Mang lers Skyld forbigaae dem. J Fyen, Lolland, Falster og de øvrige Øer. 120. Fæstebonden Hans Tønnesen i Halskow Bye, Hørbeløv Sogn paa Falster, har plantet 830 Stkr. Pile af 3 Aars Grøde og 481 Stkr. af 4 Aars Vext, tilsammen 1311 Stkr., alle til Træer hvorfoham tilkjendes den største Premie af den første Sølvmedalje eller 20 Rdlr. Forekommer og under No. 149. 121.
Berlingske Tidende, 1786-10-02
Gaardmand Jacob Pedersen i Gieldstedtaarup Bye, Gield sted Sogn, Hindsgauls Amt i Fyen, som til Træer har plantet 640 Stkr. Hvidpile, tilkommer derfor den anden Premie af den anden Sølvmedalje eller 10 Rdlr. 122 Hoveriesbonden Anders Pedersen i Schalkendrup, Avnsler Sogn, Nyborg Amt, tilkjendes en Belønning af 8 Rdlr. for i Aarene 1780, 81 og 82 at have plantet 1350 Stkr. Pile-, Aske, Kirsebær, Kreier=, Hassel og Hyldetræer; ligesom han desuden har opført 40 Favne enkelte Steengjerder. 123. Hoveriesbonden Claus Rasmussen i Halschou Bye, Horbeløv Sogn paa Falster, som har plantet 319 Stkr. Pile af 3 til 4 Aars Alder, tilstaaes en Belønning af 6 Rdlr. End videre haver følgende fra Fyens Stift meldt sig, nemlig: Fæstebonden Henrich Andersen af Biørnemose Gods, Schaarup Sogn, Sunds Herred, Nyborg Amt, med 826 Stkr. af 3 til 4 Aars Vext. Hoveriesbonden Anders Larsen i Heldager Bye, Sunds Herred, Nyborg Amt, med 350 Stkr., plantede i Aarene 1782 og 83. Fæstehuusmand Niels Andersen af Schaarupøer, Sunds Herred, Nyborg Amt, med 379 Stkr. Men da ingen af disse 3 Mænd udtrykkeligen haver meldt, eller ved Attester tilstrækkelig gotgjort, hvor mange af Træerne den egentligen ere plantede i Aaret 1782, saa har de ingen Premie kundet vinde, efterdi de Træer egentlig allene i Aar belønnes, som ere satte i bemeldte Aar. Hoveriesbonden Jo gen Rasmussen i Schaarup Bye og Sogn, Nyborg Am som i Aarene 1780 og 81 har plantet 820 Piletræer. Huus fæsteren Jørgen Nielsen af Wormarch Bye, under Nyborg Amt, som har plantet 240 Stkr. Pile 8 a 10 Aar gamle, og Huusmand Ole Riise i Heldager Bye, NyborAmt, som har plantet 135 Piletræer, 4 til 5 Aar gamle Haver ikke, uagtet deres Flid er roesværdig, kundet komme i Betragtning til Belønning, da de anmeldte Træer ere for gamle. (Fortsættelsen følger.)
Berlingske Tidende, 1786-10-02
Ved Tal=Lotteriets 333 Trækning i Wandsbeck udkom: No. 3, 48, 67, 72, 25.
Berlingske Tidende, 1786-10-02
Paa Løverdag den 7de October afgaaer den Kongelige Danske agende Post tillige til Jylland; Jndleveringen dertil skeer Fredag Eftermiddag imellem 12 og 5 Slet.
Berlingske Tidende, 1786-10-02
Barom. Therm. i Vinden. 25 Septemb. 28. 4. 5. 10 1/2 Varme, O. 26 - - 27. 9. 3. 11. - S. S. V. 29 - - 27. 7. 6. 8 1/2. - S. S. V. 1 October. 28. o. 4. 10. - S. V.
Berlingske Tidende, 1786-10-02
Fra den 23de til 30te September d. A. ere her i Staden, copulerte 14 Par, fødte Drenge 31, Piger 35, tilsammen 66; døde Mænd 18, Qvinder 18, Drenge 11, Piger 10, tilsammen 57, ere altsaa 9 flere døde end fødte. De Døde ere bortrykte af følgende Svagheder: Alderdom 4, Barselseng 2, Brystsyge 7, Feber 1, Frisler 1, Gicht 1, Hidsig Feber 1, Jnflammation 2, Kighoste 1, Kopper 3, Langvarig Svaghed 2, Nærvesyge 1, Obstruction 1, Slag 10, Slaget til Døde 1, Svindsot 3, Tænder 2, Uangivne Svagheder 11, Vattersot 3.
Berlingske Tidende, 1786-10-02
Da den commercerende Borger her paa Stedet, Hans Peter Mathiesen Kord, har funden sig nødsaget til at erklære sig for Insolvent, og hans pro beneficio Cessionis bonorum gjorte Ansøgning, salvo tamen qvocunqve Creditorum jurg er bleven ham bevilget; saa blive alle og enhver, som paa bemeldte Han Peter Matthiesen Kords Gods og Effecter formene sig at have nogen Fordring, den hidrøre er capite debito pignorationis ved alia qvacunqve causa eller som maatte være Boet noget skyldige herved peremtorie indkaldte og varslede, at de Første lub pæne præclusi og under Straf af deres Panterets Fortabelse, og de Sidste sud pæna solutionis dupli vedbørlig indkomme med deres Angivelser, nemlig de Nærværende inden 6, og de Fraværende inden 12 Uger fra denne Jndkaldelses Bekiendtgiørelses Dato, her paa Stadssekretariatet, for der at fremlægge deres ihændehavende originale Documenter, lade bekræftede Gienparter deraf tilbage, og saafremt de ikke henhøre under denne Jurisdiction, at beskikke Procuratores af Acta in hoe foro, samt derpaa førstkommende 12te Januarii 1787, som er Fredagen efter den 1ste Søndag post Epiphanias, om Formiddagen Kl. 9, at tage Møde her paa Raadhuset, for lovformelig at bevise deres Angivelser, og derpaa at forvente den af Retren afsigende Prioritets Dom. Flensborg, den 4de September 1786. Borgemener og Raad sammesteds. Paa Grund af, at den her værende Borger og Brændeviinsbrænder, Lorenz Hansen, har feet sig nødsaget til at erklære sig for Infolvent, og hans pro beneficio Cessionis bonorum gjorte Ansøgning, salvo tamen qvecunqve Creditorum jure, er bleven ham bevilget; saa blive alle og enhver, som paa bemeldte Lorenz Hansens Gods og Effecter formene sig at have nogen Fordring, den hidrøre er capite debiti, pignorationis vel aliaqvacunqve caula, eller maatte være Boet noget skyldige, herved peremtorie indkaldte og varslede, at de Første lub pæna præclusi og under Straf af deres Panterets Fortabelse, og de Sidste sub pæna solutionis dupli, vedbørlig anmelde sig, nemlig de Nærværende inden 6, og de Fraværende inden 12 Uger fra denne Jndkaldelses Bekiendtgiørelses Dato, her paa Stadssecretariatet, for der at fremlægge deres ihændehavende originale Documenter, lade bekræftede Gienparter deraf tilbage, og saafremt de ikke henhøre under denne Jurisdiction, at beskikke Procuratores ad Acta in no foro, samt derpaa den 12te Januarii førstkommende Aar 1787. som er Fredagen efter den 1ste Søndag post Epiphanias, om Formiddagen Kl. 9, at møde her paa Raadhuset, for lovformelig at bevise deres Angivender, og derpaa at forvente den af Retten af sigende Prioritets=Dom. Flensborg, den 5te Septbr. 1786. Borgmester og Raad sammesteds.
Berlingske Tidende, 1786-10-02
Paa Asdahl Gods i Vensyssel i Albech Sogn, er Fæstebonden Jacob Jensen i Taldt bortdød den 9de August sidst, uden at efterlade sig Livsarvinger; hans Boe blev strax paa lovlig Maade registeret og vurderet, men formedelst, at ikke enten Enken eller nogen af de nærværende vidste tilfulde at kunde opgive den Afdødes Udarvinger, ikke heller vidste hvad den Afdøde enten havde tilgode eller var henskyldig i Egnen, er Skiftet udsat, 6 og 12 Uger fra Dødsfaldet at regne, nemlig til den 27de September og 1ste November næstkommende, paa hvilke Tider samme, formedelst Veyens Længde Skyld, da Stædet er over: Mile herfra beliggende, her paa Gaardens Skriverstue foretages, om Formiddagen Kl. 10 Slet, som herved bekiendtgiøres; med Formodning og under Tilhold, at saavel Arvingerne som Credi= og Debitorer efter ham til de Tider tager Møde, og enhver paa sin Maade fremkommer med hvad de bør, at Skiftet, som i sig selv er ubetydelig, kan blive sluttet; skulle der være nogen, som i dette Tidsrum, uden at have Leylighed dertil de bestemte Dage, skrivtlig til mig ville indsende noget, portofrie og uden Betaling, Skiftet vedkommende, skal det vorde modtaget og som skee bør derunder fremlagt og begegnet; for øvrigt gives ydermere tilkiende, hvis der for mig er anmeldt i Henseende hvem der efter denne Afdøde skulle være Arvinger, som derefter (næst Enken) skal bestaae udi, en Broder Christen Jensen boende i Krogshauge i Hellum Sogn paa dette Gods, 2 andre Brødre, Peder og Niels, som for mange Aar siden skal være deserteret fra Godset og vides ikke enten er levende eller døde, en Søster Margrethe Jensdatter i Dronninglund Sogn, en dito Tove Jensdatter i Flade Sogn, samt en ved Navn Maren, efter Foregivende død paa Dronninglunds Gods og efterladt sig 4 Børn uden t saa Maade om samme at vide meere Oplysning. Asdahl, den 8de September 1786. Christen Boerup, Forvalter. Skipper Christen Pedersen Bang og Hustrue Anne Marie Jensdatter Ræddahl i Fladstrand, ere begge i sidstafvigte Maaned ved Døden afgangen, og deres Efterladenskab taget under lovlig Skiftebehandling; og da han i mange Aar har faret paa adskillige Stæder baade i Danmark og Norge, hvor han maaskee enten kan have noget tilgode eller være bleven skyldig, saa indkaldes samtlige hans Credi= og Debitorer at møde i bemeldte Stervboe til 6te og 12te Uges Dagen, som herved fastsættes til den 20de October og 1ste December førstkommende, hver Gang om Formiddagen Kl. 10, de første for at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer, og de sidste at betale hvad de ere skyldige til fornævnte Stervboe, for Bekostninger paa Søgsmaal at undgaae, da enhver kan vente sig lovlig Begegnelse. Fladstrand, den 17de August 1786.
Berlingske Tidende, 1786-10-02
Paa Skifteforvalterens Hr. Johannes Gleerups Vegne, i hans Fraværelse, som committeret, Jens Haarup.
Berlingske Tidende, 1786-10-02
De 50 Rdlr., som i Følge Kongelig allernaadigst confirmeret Testamente imellem afg. Hr. Henrich Kop i Worning, og hans Enke Charlotte Lovise Dreyer skulle af den Længstlevende udbetales til Deeling imellem den Førstdøendes Arvinger, er allerede leveret til undertegnede Provst i Søndre Lyngherred, men uagtet dette ved Breve er tilmeldet, saavelsom i Viborg Samler bekiendtgjort vedkommende Arvinger, have dog følgende endnu ikke meldet sig, nemlig: afg. Hr. Henrich Kops Broder 1) Johannes Kop, Guldsmed af Profession, men vides ey hvor, 2) en dito Broder Peter Enevold Kop, har fahret til Søes, om han endnu er i Live vides ikke, 3) en Søster Margrethe Kop, i Ægteskal med Holtsførste Heinrich Groth i Schønvalde ved Eutin; disse ville derfor, jo før jo hellere behage at melde sig enten personlig eller ved given Fuldmagt, hos undertegnede, for at modtage den Deel af ovenmelte 50 Rdlr., som kan dem tilkomme, men som ganske ville bortsmelte om lovlig Proclama skulde bekostes. Fou lum Præstegaard ved Viborg, den 23de August 1786. R. Tinderup.
Berlingske Tidende, 1786-10-02
Underskrevne Eiere af Skodborghuus, beliggende i Riberhuus Amt, Malt Herred, Wein Sogn tæt ved Konge-Aaen, imellem Riber og Colding, agter Fredagen den 20de Ocker, førstkommende ved offentlig Auction her paa Gaarden at bortsælge: 1) Bemeldte frie Hovedgaads Marker, som ved en Kongelig Landmaaler ere opmaalte og afdeelte i mindre og store Parceller, saaledes at 2 eller flere kan samles under een, om nogen det forlanger. 2) Wein Sogns Kirke med Korn- og QvægTiende, som hidtil hertil Gaarden har været oppehaaren in Natura. Skulle der ellers findes Liebhabere, som ville afhandle mig noget af ovenmelde underhaanden, da ville de forinden behage at melde dem enten her paa Gaaren, eller hos Hr. Wasspaa Nielsbyegaard, hvor tillige Conditionerne forinden Auctionen. kan faaes til Eftersyn. Schodborghuus, den 9de September 1786. Müller.
Berlingske Tidende, 1786-10-02
Da alle Arvingerne efter den her i Aarhuus for endeel Aar siden ved Døden afgangne Frantz Mortensen endnu ikke have indsendt deres Legitimationer under Skiftet efter bemeldte Afdødes Hustrue til Arvstagelse efter hendes Mand; saa bliver herved til deres behagelige Efterretning bekiendtgjort, at Skiftet efter Frantz Mortensens Hustrue bliver foretaget paa Aarhuus Raadstue den 4de November førstkommende, og saafremt Mandens Arvinger til den Tid ikke melder sig med behørig Legitimation, bliver Skiftet sluttet, og Arven som kan tilkomme Frantz Mortensens Arvinger deponeret i den Kongelige Caffa. Aarhuus, den 19de Septbr. 1786. N. Rohde. N. Hvid.
Berlingske Tidende, 1786-10-02
Dersom nogen Creditor foruden de, som sig allerede have anmeldt, skulle, imod Formodning have noget med Rette at fordre efter salig Frue Bispinde Bildsøe, fød Vorckenkrone, som ved Døden er afgangen den 15de August sidstleden, ville de behage jo før jo hellere, og i seneste inden 6 Uger fra underskrevne Dato, derom at melde sig hos mig underskrevne Borgmester Rohde ibidem, da enhvers lovlig beviislig Krav skal vorde betalt. i det seneste til næstkommende 4de Junii 1787. Aarhuus, den 19de September 1786. N. Rohde.
Berlingske Tidende, 1786-10-02
Forrige Jagt=Betient Henrich Christopher Meyer er uden Livsarvinger ved Døden afgangen i Smidstrup Sogn og Bye, Coldinghuus Amt, hos Jagt Betienten Frederich Holtzendorsk, og hans Efterladenskaber derefter af mig, som Skifteforvalter, taget under lovlig Behandling; men da Arvingerne efter det Afdødes i Stervboen forefundne Optegnelse, skal boe og opholde sig, deels ved Itzehoe og Hamborg, og deels i Landet Hadeln, i Stiftet Brehmen, saa bliver de, tilligemed Stervboets Credi og Debitorer herved 3de Gange indkaldede, at melde sig hos mig inden de Tider Loven befaler, de første for at bevise og lagttage deres Arveret, og de sidste at legitimere deres Fordringer, betale deres Gield til Stervboen, da de alle efter Stervboens Tilstand skal vederfares Ret. Fridericia, den 19de September 1786. H. de Hoffman.
Berlingske Tidende, 1786-10-02
J Tanle Sogn, Taarup Bye, under Coldinghuus Amt er Væver Johan Oppenhagens Hustrue Johanna Pedersdatter den 16de Maji d. A. ved Døden afgangen uden at efterlade sig Livs= eller andre bekiendt tilværende Arvinger; saa (uagtet Stervboen ved Registerings og Vurderings=Forretning er befunden saaledes med Gield behæftet, at intet kan formodes at blive til Deling) bliver dog Arvingerne, samt Stervboets Credi og Debitorer herved 3de Gange indkaldede, at melde sig hos mig som Skifteforvalter med lovgyldige Beviser inden de Tider Loven. foreskriver, hvorefter de skal vederfares Ret. Fridericia, den 19de September 1786. H. de Hoffman.