JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-07-24
En Boutiks-Leilighed ved Torvet kan i Markeds dagen erholdes i Leie. Adressecontoiret anviser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-07-24
Trykt i Aarhuus Stiftsbogtrykkeri.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-07-25
18 13 No 126. Tirsdagen. den 25 Juli. med Brevposterne Den til Forsendelse Kongelig allernaadigst alene privilegerede Aarhans Viistveidende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-07-25
Redigeres og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-07-25
Udlandet. den sydamerikanske Stad Buenos=Ayres herskede ved de sidste Skibes Afgang derfra den største Bestyrtelse. Man frygtede, at Præsidenten Rosas atter vilde udføre et Blodbad blandt Unitarierne, og at han endogsaa vilde udstrække sin Hævn til de Fremmede, hvisaarsag disse havde væbnet sig for paakommende Tilfælde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-07-25
Det er et mærkværdigt og glædeligt Særkjende ved den nuværende Opstand i Spanien, at det endnu intetsteds (naar undtages nylig ved Teruel, hvor Esparteros Tropper bleve slagne) er kommet til nogen betydelig Blodsudgydelse, saa at Kampen mellem de mod hinanden staaende Feltherrer mere ligner et Spil end en Krig: Enhver søger at forstærke sig og vinde Befolkningens Stemning for sig saameget som muligt; men den, som føler sig svagest, trækker sig uden Modstand tilbage, og Fjenden indskrænker sig til at afskære sin Modstanders Forbindelser og formaae hans Soldater til at forlade ham.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-07-25
Efter al Sandsynlighed – hedder det – har Espartero udspillet sin Rolle, og det Høieste han endnu kan haabe, er at slippe uskadt bort fra det Land, som han unægteligt under Kampen mellem Christine og Don Carlos har reddet fra Despotien, men som han derpaa selv vilde beherske næsten uindskrænket, uden at besidde Evne eller Villie til at gjøre Folket lykkeligt. (Espartero er, som bekjendt, en Mand af meget simpel Herkomst, som ved sit Mod og dermed forbundne Krigslykke havde svunget sig op til Spaniens Regent.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-07-25
Ogsaa i England begynder man nu, efter Jrlændernes Exempel, at holde talrige Folkeforsamlinger, hvis Hensigt er at underskrive Petitioner til Gunst for det ulykkelige Jrlands Befolkning. Der menes, at denne Stemning, saavelsom Bevægelsen i Jrland, maa upaatvivleligt bevirke en Ministerial forandring. Høist foruroligende ere ogsaa de mange Jldebrande som finde Sted rundtomkring i Landet. Nylig var der sat Jld paa det kgl. Slot i Kensington.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-07-25
J de russiske Østersøesprovindser er forTiden en mærkelig Bevægelse blandt de der bosatte tydske Familier, som, den ene efter den anden, flytte bort derfra til Preussen. Og man skynder sig dermed, fordi der befrygtes, at den russiske Regjering snart vil forhindre disse Udvandringer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-07-25
Langsmed Pyrenæerne har man sidst i Juni Maaned faaet en pludselig Vinter med Snee og Jisslag. Denne usædvanlige Temperatur formenes at hidrøre fra et Jordskjælv, som i de samme Dage var fornummet imellem Bjergene.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-07-25
J Regents=Park i London forefaldt forleden Dag en Duel, der har vakt Opsigt i hele Staden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-07-25
Duellanterne vare en nylig fra China hjemkommen Oberst Fawcett og hans Svoger, Lieutenant Munroaf Hestgarden. Striden skal være kommen af, at Obersten havde bebreidet Svogeren en slet Besørgelse af visse Familie=Anliggender. Duellanterne skjødes paa 400 Skridts Distance, og Obersten fik strax ved det første Skud sin Modstanders Kugle i Livet; men døde først Dagen efter. Han var 40 Aar gammel, og var nylig bleven decoreret med Bath-Ordenen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-07-25
J Frankrig har en Hr. Bareta opfundet den Kunst, at fabrikere godt og smukt Papir af Kartofler, En Journal bemærker i den Anledning: "Gid Hr. Bareta vilde gaae et Skridt videre, og gjøre Papiret spiselig! Saa vilde mangt et Archiv i slette Aaringer kunne afgive et Nødsmagazin, og den Leipziger Vogmesse vilde blive det største Madtorv i Europa. Rigtignok vilde mangen Digter saa blive nødt til, at spise sin egen Hæder op, men Boghandlerne vare dog bjergede, og Recensenterne vilde aldrig ganske bryde Staven over en Bog, de vilde idethøieste sige: "Værket duer ikke, men det smager ganske godt." De gode Bøger vilde da gavne to Gange, naar man havde læst dem, kunde man spise dem bagefter; de vilde da give Næring baade for Aand og Legeme."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-07-25
En af Hr. Carter's sidste Forestillinger i Brussel blev betegnet ved en Tildragelse, som bragte Publicum i et frygteligt Oprør. Mod Enden af Skuespillet kommer Hr. Carter ud af Buret, hvori hans Dyr ere indespærrede, og træder med Tigeren frem paa Scenen. En Kurv med raat Kjød staaer midt paa denne. Hr. Carter fører Tigeren hen til Kurven; Dyret vil kaste sig over Kjødet. Hr. Carter holder Tigeren tilbage – den bliver staaende. Han slipper den et Øieblik, og nu snapper den et Stykke Kjød. Derpaa tager Hr. Carter den paa sine Skuldre og gaaer bort med den. Ved den første Forestilling var denne lille Scene gaaet meget godt. Næstegang derimod gik det anderledes. Da Tigeren havde snappet et Stykke Kjød, løb den bort dermed, tilvenstre, ned mod Stolene. Hr. Carter griber den, men glider og Begge falde. Tigeren er kun eet Skridt fra Orchestret; Salen gjenlyder af Forfærdelsesskrig, hele Forsamlingen reiser sig; Tilskuerne ville flye. Pludseligt reiser Tigeren sig, vender omstyrter midtind imellem en Hob Figurantinder og Dandsere, og forsvinder bag Coulisserne paa høire Side, hvor dens uventede Komme udbreder ny Rædsel, og hvor Hr. Carter griber den igjen, for ikke mere at slippe den. Man kan forestille sig den Uro som herskede i Theatret under denne Scene, der iøvrigt kun varede nogle Secunder. Jsær var det Damerne af Balletcorpset, som skrege forfærdeligt. Med en vedholdende Piben hævnede Publicum sig for den Skræk, det havde udstaaet; dog kaldte det siden Hr. Carter tilbage. Han kom, med sin Tiger paa Skulderen, og modtog en med Hyssen blandet Hylding.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-07-25
Bekjendtgjørelser. Fraværende Slægt og Venner underrettes herved om, at vort kjære Barn, Christen Lorenz Theodor Graae, blev os igaar ved Døden berøvet, henved 8 Maaneder gl. Marie=Magdelene Præstegaard, d. 23de Juli 1843. Dorothea Graae, f. Suhr. G. F. A. Graae.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-07-25
Førstkommende Fredag Aften bliver, om Veiret tillader det, Jllumination paa Prinds Ferdinands Pladsen i Riis Skov; i Mangel af godt Veir denne, vil Jlluminationen inde Sted den paafølgende Aften. Sjørring. for Jylland, Fyen og Slesvig. Haveselskabet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-07-25
For at de ærede Medlemmer ved Jndsendelsen af Contingentet til Forvalter Hansen paa Snoghøi, og ved at opgive til ham hvad de ønske at erholde ved Forlodningen, naar de nemlig ikke have Brug for de vundne Frugttræer, omtrent kunne have en Jdee om hvad de kunne fordre for deres Gevinst, underrettes de herved om, at de for et Beløb af 4 til 5 kunne fordre et Parti vilde Træer, tjenlige til Alle eller Busket Plantning, – alle forskjellige Slags Naaletræer, alle forskjellige Frøesorter, alle forskjellige Stouder eller perrenerende Planter, og en stor Deel af de meest yndede Potteplanter f. Ex. Samlinger af almindelige og finere Haveroser, af Rosa Thea, Rosa Semperstorens, apriolata, Rosa Boursoulti, Rosa Bengalensee, (disse sidstnævnte Sorter ere fortrinlige at anbringe som rankende) en smuk Samling af Georginer, af Philox – ældre og nyere Sorter, - Phlox drumundi, superbu, coocinca, (disse sidste Sorter i Potter) Samlinger af Paroner; - enkelte dobbelte Primula veris, engelske og Hauge-Aurikler, Fjedernelliker og Haugenelliker, Violtricolor, Hyazinter; – og Samlinger med enkelte af alle disse Exemplarer i.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-07-25
Af Potteplanter kan af følgende nyere Sorter erholdes Samlinger af omtrent 10 a 20 Stkr., dog af de sjeldneste Sorter nogle færre: Anagallis, Calceolaria, Cephocampelos, Gleantos, Ceneraria, Daphne, Fuxia saavel Fulgens som andre nyere Sorter, Haustonia, Galardia, Mimulus, Ne rum, Archymene saavelsom tidligere bekjendte Potteplanter; Samlinger med enkelte af disse Exemplarer i, kan ogsaa erholdes. De Jkkevindende eller Niterne maae tage til takke med færre Exemplarer. Alle andre Bestillinger besørges, herfra; og der haves fra de paalideligste Establissementer Løfte om den bedste Behandling ved Alt hvad som udenfor Forlodningen ønskes.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-07-25
Fra Begyndelsen i næste Maaned vil man i Haven ved Snoghøi finde ordnede Gevinster, saaledes som de kunne forlanges af de Vindende, og saaledes som jeg haaver at kunne uddeele blandt de Jkkevindende. Ved Begjæring om vilde Træer maa opgives om disse skulle være til Alleer, Busketter eller til Læeplantning, og jeg tillader mig endnu at gjentage den Bøn, ikke at plante dem uden i kulgravet Jord.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-07-25
De mange endnu udeværende Subscriptions-Jndbydelser bedes indsendte. For at Forlodningen kan foretages til den opgivne Tid, bedes Medlemmerne at indsende Contingentet efter Bestemmelsen til den 15de August. Subscription modtages fremdeles af Forvalter Hansen, paa Snoghøi. Snoghøi, den 14de Juli 1845.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-07-25
Præmieploining. Med det Kongelige Landhuusholdnings=Selskabs Bistand har Aarhuus Amts Landoeconomiske Selskab besluttet at foranstalte en Præmiepløining i dette Amt, som holdes paa Marselisborg Hovedgaards Mark, i Løbet af October Maaned d. A., paa en Dag der nærmere vil blive bestemt. Denne Præmiepløining, som vil blive deelt i 2de Afdelinger, nemlig: 1ste Afdeling for Plove, bespændte med 2de Heste, og 2den Afdeling for Huusmænd der pløie med Køer, afholdes under Bestyrelse af Undertegnede, efter følgende Bestemmelser: A. Første Afdeling. 1) Enhver Bonde eller Bondekarl, saavelsom den der driver Bondejord, alt i Aarhuus Amt, gives Adgang. Samme Ret indrømmes ogsaa Landvæsens-Lærlinge. i Amtet. 2) Enhver, som vil pløie, maa selv medbringe Heste og Plov, og selv kjøre Hestene under Pløiningen. 3) Kun Plove uden Hjul eller Stylte gives Adgang. 4) Det bestemmes ved Lodtrækning, hvilket Stykke Enhver skal pløie, og Pløiningen foretages i Grønjord. 5) Man indlader sig ikke paa at bedømme Plovene, og Tigerens Udflugt skal iøvrigt have ligget i Hr. Car ter's Plan. Det er et Kunststykke, som ethvert Andet, hvortil han afretter sine Dyr, men som han ikke omtaler paa Placaten, for at kunne overraske sine Tilskuere destomere.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-07-25
Ved det geistlige Seminar i Jassy er ansat et Jndivid, som for kort siden har endt sine theologiske Studier i Kairo, og nu lærer i sine Forelæsninger, at ikke blot den russisk græske Religion er den bedste i Verden, men at ogsaa Russerne ere det Folk, som af Gud er kaldet til at styre alle andre Folk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-07-25
J Frankfurt har Dr. Creiznach stiftet en jødisk Nysekt. Dens Medlemmer forpligte sig til, ikke at holde fast ved nogen talmudisk Lære eller Ceremonie; Omskjærelsen betragte de hverken som en religieus, eller som en borgerligen forpligtende Alt; Messias antage de at være kommen. Med hver Dag voxer Tallet af denne Sekts Tilhængere.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-07-25
Med Dampskibet le Tage fra St. Petersborg, ankom i Torsdags to russiske Kourerer til Kjøbenhavn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-07-25
Jndsendt. Onsdagen den 12te Juli, dette Aar, blev en sjelden Fest, høitideligholdt paa Teibelgaard i Tørring Sogn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-07-25
Det var den Dag 50 Aar siden Bygmester og Eier af Sophiesminde, i Aale Sogn, Th. Sabroe og Hustrue, indgik ægteskabelig Forbindelse. Om Formiddagen bleve de nævnte Ægtefolk lykønskede paa deres Bopæl af Slægt og deeltagende Venner, og derpaa indbudne til Teibelgaard, som eies af deres ældste Søn, Proprietair J. Sabroe, hvorhen de ledsagedes af Familien, og hvor Børn, Svigerbørn og Børnebørn havde kappedes om at berede de Gamle en festlig Modtagelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-07-25
Jnden den sidste Fure oppløies holdes atter stille, indtil den skete Pløining er bedømt, og derefter oppløies denne, som da bedømmes særskilt. 11) Paa Stedet uddeles 8 Præmier, nemlig: een paa 18, een paa 13, een paa 10 2, een paa 8 2 een paa 6 21 og 3 hver paa 5 4. – De, som vinde Præmie, faae tillige et trykt Beviis for deres udviste Duelighed. 12) Deeltagerne i Pløiningen maae derom gjøre Anmeldelse inden 1ste September d. A., for en af Commiteens undertegnede Medlemmer. 13) Mødetiden paa hver Dag, der bestemmes, bliver Kl. 9.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-07-25
Enhver, som ikke møder til denne Tid, kan ikke tilstædes nogen Adgang til Præmiepløining. 14) De af Amtets Beboere, som af det Kongelige Landhuusholdnings-Selskab maatte være overladte Sving plove, opfordres til at indfinde sig med dem ved Pløiningen. Anden Afdeling. 1) Enhver Huusmand i Aarhuus Amt gives Adgang. 2) Enhver som vil pløie, maae selv medbringe Køer og Plov, samt en Attest fra hans Sognepræst eller 2de troværdige, bekjendte Mænd, for, at han driver sin Lod med sine Køer. 3) Om Huusmændene ogsaa kunne tilstædes at concurere om Præmierne, med Hjulplove, vil nærmere blive bestemt. 4567–89 uforandrede som for første Afdeling. 10) Ligesaa, undtagen at Pløiestrimlen maae være saa smal og tynd som Pløieren selv vil, og at Stykket, kun maae holde c. 1/2 Skpr. Land. 11) Paa Stedet uddeles 5 Præmier, een paa 10 3, een paa 6 4, 2 paa 5 2 og een paa 4 28.12-1314 uforandrede, som for første Afdeling. J Comiteemødet den 15de Juli 1843. F. C. Koch, K. J. Knudsen, N. Buch, paa Østergaard. T. Schmidt, i Taastrup. i Brabrand. T. Schmidt, Jngerslew, i Brabrand. i Taarskovmølle. paa Marselisborg, Salg af Hovedgaarden "Bødstrup. med underliggende Gods m.v. Efter Begjæring af de til at behandle afdøde Godseier, E. van Deurs og efterlevende Enkes Bo beskikkede Samfrænder, bliver den dette Bo tilhørende 1 1/2 Miil fra Slagelse og 4 Miil fra Kallundborg beliggende Hovedgaard. Bødstrupgaard, med underliggende Gods, samt Drøsselberg og Backendrup Sognes Kirketiende og Hong Møilestillet til Bortsalg ved 3 Auctioner, der afholdes: Onsdagen den 30te August, Onsdagen den 13de September, og Onsdagen den 27de Sept. De to første Auctioner afholdes paa Herredets Thingsted, og den sidste Auction paa Bødstrupgaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-07-25
Hovedgaarden Bodstrup staaer for Hartkorn privilegeret Ager og Eng 59 Tdr. 4 Skpr. 3 Fdkr. 1 Alb., uprivilegeret circa 40 Tdr. med et Areal af omtrentlig 900 Tdr. Land, hvoraf 133 Tdr. Land er Skov. Gaardens Jorder ere bortforpagtede paa 15 Aar fra 1ste Mai 1842 at regne, og erlægges i Forpagtningsafgift af samme, foruden adskillige Naturalpræstationer, der kunne anslaaes til 600 2, aarligen, 1500 Tdr. Byg efter Sjællands Stifts Capitelstaxt, hvorhos Eieren selv svarer Skatter m.v. Udenfor Forpagtningen haves en meget betydelig Tørvemose, der ikke blot afgiver den fornødne Torv til Brændsel til Gaardens Brug, men hvoraf og betydelige Qvantiteter Torv kunne afhændes. Gaardens Jorder ere særdeles frugtbare, og i alle Marker, hvoraf Halvdelen i de senere Aar ere merglede, findes Mergel af fortrinlig Beskaffenhed tæt ved Jordens Overflade. Af Engho er i Gjennemsnit aarligen indavlet c. 300 Læs, men dette Antal Læs vil ved den stedfundne Udtørring af Bilds, hvis Bestanddeel er frugtbar Dynd, blandet med Kalkdele, naar den paabegyndte Udgrøftning fortsættes, om en føie Tid kunne udbringes til aarlig 700 Læs. Paa Gaarden holdes fortiden 216 Køer, 40 Heste og 80 Faar, hvilken Besætnings Størrelse navnligen ved ovennævnte Bildsøes fuldstændige Udgrøftning, betydeligen vil kunne forøges. Gaardens aarlige Udsæd er circa 50 Tdr. Land med Raps, 50 Tdr. Land med Hvede, 50 Tdr. Land med Rug, 50 Tdr. Land med Byg, 100 Tdr. Land med Havre og 50 Tdr. Land med Gronfoder. Fra Godsets Eiendomme haves Udskibning, og er paa Godset af 2 Kjøbmænd i Kallundborg og En i Slagelse etableret 3 Kornmagasiner 1/4 og 1/2 Miil fra Gaarden, hvorved Afsætningen af Eiendommens Producter meget lettes. Skoven afgiver det til Eiendommen fornødne Brændsel og Gavntræ. God Jagt af smaat Vildt haves paa Gaardens og Godsets Eiendomme. Gaardens Bygninger, hvoriblandt en i Aaret 1841 opbygget Forpagterbolig af Grundmuur, ere i god og forsvarlig Stand, og Hovedbygningen, hvortil ligger en smuk Hauge af circa 16 Tdr. Lands Størrelse, afgiver en herskabelig og beqvemt indrettet Bopæl. Disse Bygninger ere under Landets almindelige Forsikkring assurerede for 36,000 2. Bøndergodset staaer for Hartkorn c. 396 Tdr. Drøsselberg Sogns Kirketiende er matriculeret for Hartkorn 34 Tdr. 1 Skp. og har tiendeydende Hartkorn 289 Tdr. 5 Skpr. - Fdk. 1 1/2 Alb. Backendrup Sogns Kirketiende har matriculeret Hartkorn 12 Tdr. 2 Skpr. og tiendeydende Hartkorn 89 Tdr. 6 Skpr. 2 Fdk. 1/5 Alb. Begge Tiender ere bort accorderede mod bestemt aarlig Afgift, med Undtagelse af en Gaards Tiende i Drøsselberg Sogn. Af Godsets Huusmænd – Gaardmands Hoveriet er fuldstændig opløst – præsteres aarligen 13 Høstdage, 4576 Ugedage, 100 Tdr. Lands Høst, 2000 Favne Hegns Vedligeholdelse og 920 Tdr. Kartoflers Optagelse mod en qvota Deel af det Optagne. Den aarlige Tiende og Landgilde Afgift i Korn udgjør circa 60 Tdr. Rug, 1465 Tdr. Byg og 38 Tdr. Havre, og Jordebogs-Jndtægten i Penge beløber aarligen 142228.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-07-25
Af det under Gaarden hørende contribuable Hartkorn svares forskjellige Tienderefusioner. Bødstrupgaard med underliggende Gods og Tiende er ved en over samme til Auctions=Efterretning afholdt Taxationsforretning, der næste Retsdag vil blive afhjemlet, ansat til Værdi Hønge Mølle, der besiddes i Fæste af Enken Madame Høier, bestaar af den saakaldte Møllegaard, en ved Honge By beliggende hollandsk Veirmølle, og har tilliggende en Jordlod i Honge By af Hartkorn Ager og Eng 2 Tdr. 3 Skpr. 1 Fdk. og 1 Alb., hvortil hører et Areal af 15 Tdr. Land. Eiendommens Bygninger ere under Landets almindelige Forsikkring assurerede for 5310 2. Af Møllen m.v. svares i aarlig Afgift 50 Tdr. toradet Byg Ved Auctionen vil denne Eiendom blive forsøgt bortsolgt alternativt, først ved særskilt Opraab og dernæst ved Opraab under eet med den samlede Eiendom. Conditionerne for Salget, hvoriblandt er, at den største Deel af Kjøbesummen kan ventes at blive indestaaende i Eiendommen og navnligen 25,000 næst efter Prioriteter paa 150,000, og at Jndtægterne af Gaard og Gods tilfalde Kjøberen fra 1ste Juli dette Aar, kunne 14 Dage forinden 1ste Auction erfares paa Auctionscontoiret, hos de til Boets Behandling beskikkede Samfrænder, Høiesteretsassessor Bruun i Kjøbenhavn, Frederiksborggade 3 136, 2den Sal, og Godsforvalter Hornemann paa Næsbyholm pr. Sorøe, samt hos Godsforvalter Mynster paa Bødstrupgaard, der tillige foreviser Eiendommen og de Gaard og Gods m.v. vedkommende Adkomster og øvrige Documenter, ligesom Jordebogen forinden er til Eftersyn hos de 3de Sidstnævnte. Løve Herredsfogderi, den 10de Juli 1843. Manthey. C. F. Bøhme, Peruqvemager og Friseur i Aarhuus, anbefaler sin Friseurstue, som er aaben til enhver Tid paa Dagen. Tillige modtages Bestillinger paa alt Herre- og Dame Haar-Arbeide, hvoraf en Deel haves særdig tilsalgs. Min Bopæl er paa Middelgade, skraaes for Graven.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-07-25
Tort Mode-8 Manufacturlager, er i Dag blevet forsynet med: Et Parti særdeles smukke Kjoletøier, saasom: svære Lyoner Silketøier, Lephyr-Merinos & br. Sirtzer i nye Mønstre, endvidere : et Parti Shirtings, Stout & Halvlærreder af forskjellig Fiinhed og Bonitet, Ved at gjöre et æret Publicum bekjendt hermed, tillade vi os tillige til forestaaende St. Olufs Marked til Nutidens billigste Priser at anbefale. saavel de nævnte Artikler, som og vort øvrige velassorterede Lager. N. & M. Lazarus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-07-25
Et Parti fortrinlig gode & durable engelske og nederlanske Klæder, som vi i disse Dage directe have hjemerholdt, anbefales til særdeles billige Priser af N. & M. Lazarus. C. B. Christensen jun. Skolegade 3 31 anbefaler i forestaaende St. Olufs Marked sit Udsalg af: Færdigsyede Klædningsstykker Kuldne Varer, Lærreder, Shirtings, Stout. Cambringes, Bommester & kjøbenhavnske Bomuldstøier. Klæde, især blaat fra 7 a 8 s. til 24 Alen, Sommerbeenklæde & Frakketøier, Vestetøier, m.m. Hatte, saavel fineste som ord., fra dHrr. Søren Toftes og B. Petersens Fabrikker i Kjøbenhavn. Speile i forgyldte Rammer fra 4 til 15 Stykket. Sengetæpper, Sengeklæder, Gaasefyld Kislandsk Fjær og Duun. Frictions-Fyrtøier til nedsat Fabrikpriis. Voxduger i nyeste Mønstre, Blousebelter, Halsbind, m.m. NB. J dette St. Olufs Marked har jeg intet Udsalg paa Torvet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-07-25
Undertegnede anbefaler til forestaaende St. Olufs-Marked mit velassorterede Vare-Lager, som dertil er blevet forsynet med Tilførsel af de nyeste Artikler, som Crape de soie Lausanne & la Reine. Chinois, Mandarine, Kybberine, Mazagrantine, Mousseliner og flere Sorter kjolestosser, franske Shawler, og Silke-Shawler saavel i lange Escharpes som fiirkantede, Sirtzer, Silketøier, Cobras, GardinMousseliner og Fryndser, Lüster, Mohaires og Da masker, Lærreder, Lærredslommetørklæder og alle hvide Vare. - Enhver der vil beære mit Udsalg, vil finde Priserne nedsatte, i Forhold til de i Udlandet nuværende billige Conjuncturer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-07-25
NB. Et stort Parti sigurerede Thibets, Alpaccas og Mohaires, samt en Deel franske Shawler og lange Silke-Shawler udsælges, saavelsom flere andre Artikler, til godt Kjøb. Vitus Ingerslev.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-07-25
Passageer-Fragten, imellem Aarhuus og Kjöbenhavn med Dampskibet. Königinn Caroline Amalie"
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-07-25
Capt. P. Jordt, er nedsat til 2 Rbdlr. Jor 1ste Kabyt, 2den Do., 3 Mark Dækket. (Familier nyde den sædvanlige Rabat.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-07-25
Skibet afgaaer som sædvanligt herfra hver Torsdag Morgen Kl. 5, medtagende Passagerer. Qvæg og Stykgods medtages ikke.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-07-25
Indskrivningen skeer hos J. H. Agerup. ved den. Kunstdreier U. Møller fra Randers er ankommen til Markedet og anbefaler sig med et betydeligt Udvalg af smukke Silke= og Sirtses Knæk og Stang Parasoller, Parapluier med Silke og Kippers Betræk, et Udvalg af smukke Opstanderpiber, tilligemed andre smukke Dreierarbeider; endeel smukke Spadserestokke, hvoriblandt ægte chinesiske Spanskrorstokke; gamle Parasoller, og Parapluier ombyttes med nye, Alt til meget billige Priser. Boutiken er ud for Justitsraad Willemoes's Gaard paa det store Torv. Handskemager C. S. Schjørt af Randers anbefaler sig til Markedet med et Parti smukke Randers Handsker, som udsælges til billige Priser. Boutiken er imellem Hr. Dockers og Apotheket.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-07-25
Dampskibet. Jrig¬ Capt. P. C. Sletting, afgaaer herfra til Kjøbenhavn førstkommende Torsdag Morgen Kl. 5. med Passagerer, Stykgods og Kreaturer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-07-25
Ligesom Taxten for Passagerer indtil videre imellem Aarhuus og Kjøbenhavn, og omvendt, nedsættes til 3 Rbdlr. for 1ste Kahyt, 2 - - 2den do., Dækket, (med sædvanlig Godtgjørelse for Familier.) saaledes er Fragten ogsaa foreløbigen nedsat til 6 Rbdlr. for 1 Hest, og 1 Qvæghoved. Man behage at henvende sig til A. Thomsen, Mægler. J. L. Kjørup fra Horsens agter sig til Aarhuus med et pænt assorteret Parti Dame-Galoscher, fra 5 til 7 Parret, med elastiske Remme, do. Fedtlæders fra 3 til 5 s. Parret, til forestaaende St. Olufsmarked. Mit Stade er paa det store Torv 2 12, udenfor Kjøbmand Røses.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-07-25
Hos en af Cathedralskolens Lærere kunne til October to Disciple blive modtagne i Logis. Hr. Pastor Føns har den Godhed at give nærmere Underretning. Aarhuus, den 22de Juli 1843. Hos Jomfru Lemming paa Fiskergade a 41 vaskes uldne Mousselins Kjoler og Shawler. Eieren til en sort Silke-Paraplui, der skal være funden paa Veien ved Holme, vilde melde sig hos mig. Hads og Ning Herreders Contoir i Aarhuus, den 19de Juli 1843. Rosenstand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-07-25
Trykt i Aarhuus Stiftsbogtrykkeri.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-07-26
Extra Numer. Onsdagen. den 26 Juli. Den til Forsendelse. med Brevposterne Kongelig allernaadigst alene privilegerede Stifts-Tidende. Aarhuus Redigeres og udgives 4 Gange ugentlig af Dverkrigscommissair A. F. Elmquist.