JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1768-09-19
Udi forrige Uge ere fra den 10de Sept. til den 17de Dito her i Staden copulerede 16 Par. Føde 23 Drenge, 31 Piger, tilsammen 54. Døde 13 Mænd, 6 Qvinder, 15 Drenge, 12 Piger, tilsammen 47. Ere saa 7 flere Fode end Døde. De Døde ere bortdøde af følgende Svagheder: Alderdom 3, Blodgang 2, Brostsyge 3, Engelsk Syge 1, falden til Døde 1, Frisler 1, Hidsig Feber 2, Nyefødt 1, Ormejeber 1, Slag 16, Sting i Svindsoet 4, Tærende Syge 5, uangivne Svagheder 3, Vattersoet 2, Værk 1.
Berlingske Tidende, 1768-09-19
Ved Aalborg ere fra 1ste til 8de Sept. blant andre Skippere, indkomne, fra Slæben: N. Jacobsen; Friderichshald: C. Graven; Ahrendahl. J. Paulsen; Kiøbenh.: J. Jacobsen, J. Corneliusen, H. K. Møller, P. Poulsen; Bergen: L. Dam.
Berlingske Tidende, 1768-09-19
Ved Kiøbenhavns Toldkammer ere fra den 16de til 19 Sept. følgende Skippere indkomne, fra Stockholm: F. Charsten, C. Martinias; Ziegenort: J. Wegner, D. Bugs, J. Moderøe; Helgenhavn: J. Hav, A. Petersen; Wolgast: J. Omnus; P. ckerminde H. Benger, C. Krøyer, F. Vogel; Lübeck: J. Larsen, Stettin, J Bruhm; St. Croix: H. Krogh; Ribnitz; H. Deel witz; Demin; C. Bruhm; Anclam: J. Brandenburg; Wester wig: J. Edberg; Svendborg: J. Petersen; Præstøe: H. Theisen; Eckernforde: H. Rodtschiold; Apenrade: C. Christensen, Bergen: P. Jørgensen; Bornholm: H. Henrichsen; GammelWarp. J. Zollast; Cappel: B. Eberhardt; Faaborg; C. Berg; Bandholm: H. Petersen; Flensborg, J. Tønnessen; Sønderborg: H. Madsen, H. Richter, H. Andersen, C. Schau, L. Gott lender, N. Nielsen, J. Johansen, R. Kellerman, H. Miang; Nykiøbing: P. Hartwig. zigeledes udgangne, til Steppenitz; M. Herwig, E. Rosenberg; Weyle: W. Diderichsen, S. Offersen, M. Nissen, S. Jansen, Bandholm: N. Nielsen, P. Olsen, S. Jacobsen; Cappel. H. Haach, J. Kemeter, C. Broch; Præstøe: J. Rasmussen; Rør wig: B. Mortensen; Ribnitz; N. Dadh; Randers: R. Haagensen; Lübeck: A. Møller; Westerwig: J. Jacobsen, L. Berg; Hadsund: H. Hansen, Danzig; C. Charsteen; Sønderborg: J. Schau; Straalsund: C. Underborg, C. Gau; Ziegenort: E. Baumand, C. Bottche; Neuwarp. C. Rehberg, J. Schrøder Schagen: L. Schmidt; Faaborg. J. Lefoli, J. Mieling, J. Clasen; Niendam: J. Magelitz; Riga: H. Jepsen; Colding: P. Passer.
Berlingske Tidende, 1768-09-19
(Vexel=Coursen er af samme Jndhold som i No. 75.)
Berlingske Tidende, 1768-09-19
AVERTISSERENTS. NB. J Mummes Boglade paa Børsen i No. 5 er tilkiøbs Belisarius, skreven i det Franske Sprog af Hr. Marmontel, og nu i Dansk oversat, 17 Ark stor, paa Skrivp. 2 Mk. 8 s.
Berlingske Tidende, 1768-09-19
Hr. Hofraad og Doct. Med. Peter Severin Garboe haver af det Svenske i det Danske Sprog oversat Hr. Archiater og Ridder Rosen von Rosensteins udgivne Huus og Reise=Apotheque: Et lidet men overmaade nyttigt Skrift, fuldt saavel af medicinske som diætetiske Huus=Raad, der beqvemmeligen baade af Lærde og Læge til største Nytte kunde anvendes og virkeligen hielpe Uvidende til at tænke bedre og meere medicinsk end sædvanligt skeer. Oversættelsen bliver trykt paa Skrivpapiir. Anthors Navn allene kan give Skriftet den behøvende Recommendation. Skriftet er ellers af den Beskaffenhed, at Oversætteren ikke forlanger Prænumeration, men kuns at de Lysthavende ville inden 8 Uger fra Dato hos Oversætteren, boende i Springgaden, lade subscribere, som kan skee alle Formiddage, da Exemplaret uindbundet overlades de Herrer Subscribentere for 2 Mk. D., men andre siden ikke ringere end 2 Mk. 8 s. De der subscribere paa 10 Exemplarier have det 11te frit. Efter medio Novembris bliver ingen Subscription imodtaget. Til Michaelis Fløtte Tid er Hr. Hofraaden at finde i Landemærket, i den nye Gaard lige over fra Kirkedørren, paa 2den Etage. Kiøbenhavn, den 17de Septbr. 1768.
Berlingske Tidende, 1768-09-19
Cadix, den 10de Augusti. Med et Skib, som den 2den huj. er hidkommen fra Havanna, erfares, at det i Havanna bygte Krigskib St. Ludvig, paa 84 Kanoner, skulle nu gaae under Segl, og til Ferrol bedække nogle Transportskibe, som med Skibstømmer ere her til Havnen og Tøyhuset bestemte. J Ha vang stode desuden 3 Krigskibe under Bygning, nemlig get paa 112 og 2 paa 70 Kanoner, som alle vare vidt Havancerede. Da bemeldte Skib afgik fra Havana, var 4der den Tidende ankommen, at en Fregat med 6 Hukkerter som den convoyerer, hvilke den 22de Martii ginge under Segel herfra, vare den 22de Mai indløbne ved Porto Ricco at tage Vand ind; at de paa disse Skibe værende Tropper vare alle vel; og at de snart ville gaae under Segel af Vera Crux, som det bestemte Sted. - Ovenmelte hiemkomne Skib, samt en Fregat og et Register=Skib som og ere ankomne, have inde for Kongens og de Handlendes Regning 5143907 Styk v. Achten i arbeydet og uarbeydet Sølv og Guld, foruden stærke Partier af Cochenule, Jndigo, Sukker, Jalap, Cacao, Suus= og Blade Tobak, Kobber, Vanille, Chinesisk Cancel, CampecheTræ, barkede Huder m.m. Rogliano paa Corfica, den 6te Augusti. Corserne have vel gjort Forsøg af alle Kræfter, igien at fordrive de Franske fra Patrimonio og Barbaggio, paa hvis Besiddelse det meget er angelegen i Henseende til Communicationen med denne Province. Men det har ikke lykkedes dem; tvertimod ere Franzoserne rykkede længere frem, og gjort sig Mester af Erba=Conga, en Plads, som er omgivet med Muure, og har 2 Kanoner. Man siger og at de have indtagen 2 andre Steder, saa at, i Fald saa ser, var os al Tilgang afskaaren for at faae Hielp fra Biergene. Alle de fornemmeste Hoveder paa Øen ere derfor sammenkaldede til den 10de, for at beraadslaae, hvad der var at giøre, i Fald Frankrige forlanger Besiddelsen, og Herredømmet over vor Province, hvilken, som aaben fra alle Sider, umuelig kan giøre Modstand.
Berlingske Tidende, 1768-09-19
Brest, den 30te Augusti. Der arbeydes nu overalt med Jver paa at formeere vor res Søemagt, og man tæller i denne og adskillige Havne i Riget over 20 Skibe af Linien, som alle ere færdige paa en Maaned, om det udfordres, at stikke i Søen. Fregatter og Bombardeer=Gallioter ere ikke heller saa.
Berlingske Tidende, 1768-09-19
Gens, den 12te Augusti. Vores Stad befinder sig nu, efterat Uroelighederne ere bilagde, i en fuldkommen blomstrende Tilstand. Saavel Fortroeligheden mellem Stænderne, som og Handel og Vandel ere igien bragte i Stand. Os feyler kuns endnu til vores forrige Velstand, at Handels=Friheden, som Kongen af Frankerige har ophævet, igien maa vorde fornyet. Dette Forbud er os i sær meget besværligt i Henseende til Salt, som vi nu med megen Bekostning maa lade komme. fra andre Lande. - Jndretningen af en Have til Versoy paa Genser=Søen, vedvarer endnu, uagtet vi havde haabet, at see dette Arbeyde ophøre. Jkke allene vores Stad, men endog alle Naboerne, i sær Republiken Bern, synes at befrygte Følgerne af denne Indretning.
Berlingske Tidende, 1768-09-19
Leipzig, den 7de September. Ved vores Churfyrstes Hof blev den 4de hujus stiftet en ny militair Orden, ved hvilken beskikkes en Ordens=Canceller, en Platzmester, 2 Stor Kors=Herrer og 12 Riddere, samt en Secretair. Til enhver Plads i denne Orden er lagt en aarlig Pension.
Berlingske Tidende, 1768-09-19
AVERTISSEMENTS. Efterretning. om det for 14 Aar siden af Deres Kongel. Majestæt allernaadigst bevilgede og under Deres høie Protection hidindtil sortsatte Etablissement, hvorudi fornemme og velhavende Forældres Sønner ikke allene faae en god Forflægning, men endog undervises udi alle Ungdommen fornødne Videnskaber og Sprog, og blive anførte til vilanstændige Sæder.
Berlingske Tidende, 1768-09-19
At det beste og priisværdigste Arvegods, som Forældre kan efterlade deres Børn, er en god Opdragelse, dette vil vel ingen Fornuftig kalde i Tvil. Hvem skulde det være ubekiendt, hvorvidt dens Fordeele strække sig. Man har det at takke for en bestandig Sundhed og et stærkt Legeme, ved den blive Siælens Kræfter ophøyede til en større Fuldkommenhed, det er den, som lærer ved at anvende og forbedre de medfødte Naturens Gaver, som ellers vilde blive unyttige og ubrugelige; af den har Artighed i Sæderne og en fornuftig Opførsel sin Oprindelse; Lærdommen af Fornuften og Religionen bruger den saaledes, at den giør retskafne Forældre, sande Venner og troe Borgere.
Berlingske Tidende, 1768-09-19
Efter de passerede Publicationer udi sal. Birgitha Hvaff afg. Reimers, Hans Andersen Kruuses, og sal. Peder Broch Guldsmeds og Hustrues Stervboer; have endeel af de foran sig anmelde te Arvinger, ey endnu legitimeret deres Arve=Ret; ventelig at Frygt, for at nærmere Arvinger sig skulde indfinde; hvorfore disse Skifter bliver paa nye til endelig Slutning foretagne paa Randers Raadstue saaledes: Mad. Reimers den 13de Decembr. Hans Andersen Kruuses den 9de Dito førstkommende : og Guldsmed Broch og Hustrues den 21de Dito og gives Arvingerne udi Mad. Reimers Stervboe tilkiende, at efter al Anseelse, bliver nær Sødskende Børn de rette Arvinger, da ingen nærmere sig have mældet, hvorfore de til anførte Tid vil behage enten ved Fuldmægtig eller og til Stervboes Curator Ober Rets Procurator Johan Friderich Carøe, sig med deres Legitimation at indfinde; Arvingerne, Debe og Creditorer i alle 3de Stervboer, vilde og til samme Tider indfinde sig med deres Agtende, da alle 3de Skifter ufeylbar til de Tider vorder sluttede. Randers Raadstue, den 13de Septbr. 1768. N. Bredal. Søren Hansen, Byefoged. Borgemester.
Berlingske Tidende, 1768-09-19
Da en af Raunholt Godses reserva Mandskab, navnlig Jorge Hansen, barnfod paa bemeldte Gods udi Herrested Sogn, i Maare Bye, 25 Aar gammel, maadelig af Statur, saae ellers got udaf Ansigt, og havde et mørkagtigt Haar, som af Høye Herskabet. Høy og Velbaarne Frue General=Lieutenantinde Juel var tilladt, at lære Kleinsmed Haandværk i Odense, hos en Mester navnlig Christian Simonsen, og efter at han som Dreng hos ham havde udstaaet sine Lære=Aar, end videre forundt den Frihed paa et Aars Tid, som Svend, at reyse til Kiøbenhavn, hvor han og hos en Mester (hvis Navn vides ikke) er bleven antagen i Arbeyde, er, udi indeværende Sommer fra bemeldte Kiøbenhavn, bortrømt: saa anmodes herved i sær ydmygst og ærbødigst alle høy og respective Herrer saavel Land som Søe=Etats Officierer, samt alle andre, som bemeldte Jørgen Hansen maatte forekomme, de hannem ville behage at lade anholde, og Høybemeldte Frue General=Lieutenant inde Juel det tilmælde, da ey allene alle i saa Tilfælde anvendte Omkostninger, men endog en skikkelig Recompense for Umagen, og hans Anholdelse skal blive betalt. Raunholt, den 10de Septbr. 1768. Som Fuldmægtig, M. Damsgaard.
Berlingske Tidende, 1768-09-19
Paa Aalykkegaard her ved Odense, er at bekomme 70 Stkr. velvoxne og overmaade feede Slagter Stude, som er 5 16te Aar, gamle; Skulde derfor nogen enten behøve dem alle, eller nogle til Slagter=Tiden, saa vilde Liebhaberne derom betimeligen addressere dem til Consumtions=Forvalteren udi Odense Sr. Anders Haugsted, for med hannem at slutte Kiøb. Odense, den 14de Septbr. Foruden den ved Fyhnboe Lands=Ting, samt andre Ober= og Under=Retter, skeede Proclamation, bliver endog herved i de Kiødenhavnske Tidender 3de gange efter hinanden bekiendtgjort, at strax efter at Hans Sørensen Møller den 6te Julii næstafvigte ved Døden var afgangen paa Blangsted Ladegaard her ved Odense beliggende, er hans ringe Efterladenskab af mig, som Skifte=Forvalter, taget under lovlig Behandling ved Registering og Forsegling, samt derefter paa 30te Dagen registeret og vurderet til Skiftets videre Befordring; Og som den Afdøde i endeel Aaringer haver været Kiøb- og Handelsmand i Odense, derefter staaet i Tieneste hos Fyhns Stifts Told=Forpagtere, som Tolder i Middelfarth, og til sidst i nogle Aar tient sal. Kammer=Herre Juel paa Thorfinge, og altsaa ikke nu kan vides om han kan have efterladt sig nogen Slags Gield, der endnu kan hæfte paa Stervboen, saa bliver herved alle den sal. Mands Credi= og Debitorer indkaldede, til at møde hos mig, Hospitals-Forstander Henrich Christian Holmer, her i Odense, inden den i Loven foreskrevne Tid, de første for at anmelde deres Fordringer og samme vedbørlig at legitimere, og de sidste for at betale hvad de til Stervboen maatte befindes at være skyldige, da enhver skal nyde Ret efter Loven og Stervboens befindende ringe Tilstand. Graabrødre=Kloster, den 17de Septbr. 1768.
Berlingske Tidende, 1768-09-19
Hermed gives tilkiende, at Skoleholderen i Taaning Bye og Sogn, udi Woor=Herred Claus Wilstrup, tilligemed Hustrue er ved Døden afgangen, hvorpaa Stervboen er tagen under lovlig Behandling, og ved offentlig Auction udgjort i Penge; men da den allerede angivne Gield, er over Stervboens Effecter, kan derikke bekostes andet Proclama, end denne Tillysning 3de gange i de Kiøbenhavnske Tidender, hvor ved de øvrige Creditorer, om endnu flere skulle være, indkaldes til at møde eller møde lade, med deres lovlig Krav for Skifte=Retten i Taaning Skole den 15de Septbr. Kl. 9 Slet og Formiddagen, og da bliver Skifte Forretningen optagen til Slutning, ventelig sidst in Octobr. førstkommende, inden hvilken Tid de da kan anmelde det hos mig, som har noget at melde i Stervboen, hvor efter enhver skal faae efter sit lovlig beviste Krav og Stervboets Formue saa vidt det kan strække. Elbech Præstegaard, den 26de August. 1768. L. Jordhøi.
Berlingske Tidende, 1768-09-23
De sidste Breve fra Podolien melde, at de Barrske Confordererede endnu opholde sig paa hiin Side Dnistern under Telte: At der i Moldau og Wallachiet udskrives en Mængde Proviant for en Tyrkisk Armee, som er i Anmarch. Meeningerne herom der i Egnen ere forskiællige, dog denne den sandsynligste, at, da Moldau og Wallachiet ere fulde af grædske Jndvaanere, for hvilke man frygter, at de kunde faae Lyst at giøre Oprør, ligesom de Ukrainiske og Podoliske, man da vil holde Øye med dem. - De see neste Breve fra Cracau give følgende korte Beretning om samme Stads Jndtagelse: "Da General Apraxin om Natten til den 17de (andre Beretninger have sagt den 19de lod giøre 2 forstilte Attaquer, løbe de Belyrede derhen til Forsvar: Paa samme Tid anbragte man Petarder ved Porten, og da de Russiske Tropper vare komne ind i Byen, stillede de sig meget ordentlig op paa den store Plads, uden at gaae ud af Gliederne, og uden at gaae ind i noget Huus. Alle Ting var forbi Kl. 8 om Morgenen. De Beleyrede gave sig paa Discretion, hvoraf man fik 2660 til Fanger. Russerne havde omtrent 400 Mand døde og blesserede, og paa det andet Partie ogsaa nogle hundrede Døde." Man tilskriver Græve Apraxins Menneskelighed og hans Troppers gode Disciplin, at Staden ikke er bleven plyndret, eller ilde handlet. De flygtede Barrer som smigrede sig med et got Udfald med Cracau, have nu tabt deres sidste Tillids Støtte, da deres Haab i Henseende til Porten nu ogsaa er forgiæves, hvilken sidste kuns for sin egen Sikkerheds Skyld. lader forstærke Grændserne, og har erklæret, at ville ubrydelig holde Freden med sine Naboer vedlige.
Berlingske Tidende, 1768-09-23
Den 3die Septbr. Endelig er den saa længe befrygtede Conforderation i Litthauen brækket løs. Der ere egentlig 2, som hver har sin egen Marechal, den ene til Kauen, den anden til Wilkomirs; men de have foreenet sig, og begge leyret sig i en Skov, den grønne Heede kaldet, som er mange Miile lang og breed, og er omgivet med Moradser, forud have de opkiøbt alle de Gevæhrer de kunde faae, baade i Staderne og paa Landet, hvordan de endog vare. Et Regiment Russer har nu faaet Ordre at afgaae herfra til Litthauen, at forstærke Tropperne der. Da Roligheden i Litthauen hidtil har afholdet adskillige andre Egne fra at conforderere sig, saa frygter man nu snart at høre sligt, i sær fra Pohlsk Preussen, hvor der er en stærk Giæring. J Grævskabet Zips, som tilforn har hørt under Ungarn, nu Pohlen, have de Confoedererede paa adskillige Steder gjort Skade, for hvilken at forekomme herefter nu K. K. Tropper siges at være rykkede ind der. Det seer overalt her til Lands beklageligt ud; Handelen ligger ganske stille; ingen udstaaende Gield kommer ind, og Veyene ere ganske usikre, und gen for Schlesiske og Sachsiske Reysende. J den største Deel af Pohlen er Høsten falden meget slet ud formedelst den stærke Regn, saa man har en usundgaaelig Dyrtid at befrygte.
Berlingske Tidende, 1768-09-23
Fra Ukraine, den 29de Augusti. Vi ere endelig nogenledes reddede ud af vor Frygt for Heydamakerne, da den Russiske Oberstl. Fyrste Mesterski har for faa Dage siden aldeles slaget og adspredet Resten af dem Hans Tab derved er ganske ringe, saasom han har været saa forsigtig, at drive over 1000 af disse Bønder sammen, og tvinge dem at falde an paa ham først. Jmidlertid har ve de anrettet stor Jammer, i det at de, overalt hvor de have faldet ind, have uden Forskæl skændet og brændt hvad dem forekom: J 4 smaa Stæder allene tælles 1579 Mennesker, som de i deres Grumhed have myrdet. - En ny i Bar oprettet Conforderation er, som den forrige, adspre det; og man har for nogle Dage siden ført 50 af disse Confordererede fangne til Poionna.
Berlingske Tidende, 1768-09-23
Af Skrivelse fra London, den 9de Sept. Hs. K. M. af Danmark er den 4de huj. om Aftenen ved fuldkommen Sundhed kommen hid tilbage fra den lille Reyse, som Hs. M. har gjort i de nordlige Provincer. - Det var den 29de i forrige Maaned at Hs. M. reyste herfra af Cam bringe, og underveis besaae Mylord Tilnens prægtige LystSted. Udi Hertugens af Newcastle, som Canceller for Universitetet der, hans Fraværelse, blev Hs. M. i Cam bringe imodtaget af Vice-Cancelleren Ridder Mariot, og at alle Chefferne for de adskillige Collegier udi deres Ceremonie=Dragt, samt af dem, med al Academisk Pomp, ledsaget i de fornemmeste Collegier. Med sammes Undersøgning beskæftigede Hs. M. Sig indtil temmelig silde ud paa Natten. Til Aftens blev Vice-Cancelleren taget med ved Hs. Msts. Taffel. - Den 30te fortsatte Hs. M. Reysen over Grævens af Exeter Slot, kaldet Burleigh=Castle, som er bygget af den navnkundige Lord Burleigt, Ober Skatmester og Stats=Secretaire under Dronning Elisabeth, Her forefindes en overmaade stor Mængde af de smukkeste Skilderier, som i mange Aar ere samlede af bemeldte store Mands Afkom, Græverne af Exeter. Ved Ankomsten til Stamford var Arve=Ober=Kammerherren af Engelland, og Hs. Storbrittanniske Msts. Oberstaldmester, Hertugen af Ancaster der; og hos ham, paa hans Slot Grimstorp, spiste Hs. M. til Middag, samt tog Natte Quarteer i Newark. - Den 31te drog Hs. M. lige til York, da den overmaade stærke Regen som den Dag faldt, tilligemed den lange Omvey, forhindrede Hs. M. fra at besøge Wentworth=House som tilhører Marquis af Rockingham, og Wentworth=Castie, som tilhører Græven af Stafford. -
Berlingske Tidende, 1768-09-23
Den 1ste Sept. besaae Hs. M. Domkirken i York som en bygget i det 77de Aarhundrede, og er et iblant de vidtløftigste og rareste Mindemærker af den Gothiske BygningsMaade; ligesom og alt andet i denne store og gamle Stad, som Hs. M. befandt at fortiene Sin Agtpaagivenhed. Henimod Middag reyste Hs. M. derfra til Leeds, hvilken Stad, er navnkundig af det Klædes Torv, som der holdes 2 gange ugentlig. Derfra drog Hr. M. til Halifax og Manchester, og fandt Sig rørt af Fornøielse over den Velstand, som Fabrikerne udbrede over dette smukke Land, hvilket er ganske beboet af Kunstnere, hvis Boeliger fast skiule Landet i en Strækning af 16 til 20 Miile. - Hs. M. tog Natte Quarteer i Rochdale, og kom den 2den betids til Manchester, en stor og formuende Stad, som er navnkundig at det Tøy der fabriceres og kaldes efter Staden. Udi en Hertugen af Bridgewater tilhørende Færge drog Hs. M. op at den navnkundige Kanal, som bemeldte Hertug paa 10 til 12 Aars Tid har ladet grave, og grændser til Staden Manchester. Hs. M. gav nøye Agt paa dette store og vigtige Værk, som har kostet Hertugen utrolige Summer, og nu gavner den hele Province. Der, hvor denne Kanal er ledet op fra en Flod som løber neden for, steeg Hs. M. i Land, og passerede over en Miil i en underjordisk Hvelving, som er anbragt i Bierget, til Steenkulens Udbringelse, hvis ved dette Arbeyde lettede Afsættelse det skal være, som skal med Tiden erstatte Hertugen de derpaa anvendte Omkostninger. Hs. M. kom temmelig silde tilbage fra denne Tour, som meget fornøyede Ham; og anvendede Resten af Dagen til at besee Magazinerne og Fabrikerne i Manchester. - Den 3die begav Hs. M. Sig paa Biergene ved Derbyshire, og med lige Fornøyelse besaae Beliggenheden af de saa kaldede Pikes. Hs. M. spisede til Middag paa Hertugens af Dewonshire store og prægtige Lyststed Chadsworth, og tog Natte Quarteer i Derby. - Den 4de spisede Hs. M. i Wooburn, ikke langt fra Hertugens af Bedford Lyststed, og anlangede hid henimod 10 Slet Aften. - Aldrig kan nogen fremmed Fyrste Attraae eller betees større Tegn paa Kiærlighed af nogen Nation, end dem, som ved derfares Hs. M. overalt hvor Han i dette Rige lader Si see. Jlluminationer, Klokkernes Ringning, og en utallig Almues Fryde=Raab have begegnet Hs. M. overalt paa denne Reyse.
Berlingske Tidende, 1768-09-23
London, den 9de og 13de Septbr. Udi et stort Raad, som vores Konge den 7de holdt paa St. James, har Hs. M. udgivet en Anordning, hvorved Parlementet, som var udsat til den 13de i denne Maaned, tilsiges at forsamle sig den 8de Novbr. førstkommende. - Saasom alle de Nord=Americanske Colonier stryge en Streng, i at sætte sig imod det Storbrittanniske Parlementes Paabud, saa indsees hvor vigtig den Sag vorder, og at intet andet end Vaabens Magt, i hvor farlig og usikker den er, vil formaae at underkaste dem. Man har derfor givet Ordre i Woolwich at tillave en stor Mængde Krigs Munition som bestemmes ad Nord=America. - Hs. K. Majest. a Danmark spisede den 7de til Middags hos den Russisk Keiserl. Minister Hr. Mousin=Pouskin paa hans Lysthuus i Kew, og begav Sig om Eftermiddagen i Ranelagh Haven. Den 8de blev Hs. M. prægtig beværtet af den Spanske Ambassadeur Fyrsten af Masserano. Den 9de gav Hs. Majest. Middags=Taffel paa St. James for Hertugerne af Glocester, og Ancastre, de fremmede Ministere, og mange andre Personer af første Rang. Til Aftens var Hs. M. til Giæst hos den K. Preussiske Ambassadeur Græve v. Malzahn, hvor tillige var Bal, det Hs. M. med Enke Grævinden af Effingham aabnede. Den 10de spisede Hs. M. hos den Portugisiske Minister Hr. de Mello; bivaanede om Aftenen Jtaliensk Opera, og siden den Sohoske Concert. Den 11te besaae Hs. M. Palladset Hampton=Court. Den 12te spiste Hs. M. tilligemed vore K. Herskaber paa Dronningens Pallads til Middag. J Dag er Hs. M. tilligemed Hertugen af Glocester paa Windsor til Frokost; hvorpaa De anstille en Parforce-Jagt i Parken der, og spise paa Cranbourn til Middags. Derfra agter Hs. M. at drage til Oxford, og videre omkring, samt at være her igien den 16de hujus, - Udi forrige Uge have de indgaaende Rettigheder i London beløbet sig 220000 Pd. Sterl.
Berlingske Tidende, 1768-09-23
Neapolis, den 9de Augusti. Bispen af Gaeta havde nylig i sit Bispedom forordnet, at efter Messen skulle oplæses Samlingen af de Stykker imod Kirkens Forfølgere; hvorpaa han er vorden kaldet hid, at svare til dette sit Forhold.
Berlingske Tidende, 1768-09-23
Leipzig, den 13de September. Udi den nylig oprettede Chursachsiske Militair=Orden, som kaldes St. Henrici Orden, skulle Storkors Herrerne, nyde 800 Rdlr. og de øvrige Riddere i 2den og 3die Classe 6, 3 og 200 Rdlr. hver i aarlig Pension.