JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1829-03-30
Ifølge en Kongelig Bevilling af 21de Marts 1329, som bliver læst ved den I Kongelige Lands Overret, samt Hof= og Stadsret i Kiøbenhavn, indlaldes herved med Aar og Dags Varsel, sub poena præclusi & perpetui silentii, Alle og Enhver, der maatte formene at have noget at fordre i Boet efter afgangne Statsraad og Committeret i General=Toldkammer= og Commerce=Collegiet Niels Toft, til at anmelde og beviisliggiøre saadant Krav for begge os Undertegnede, som paa Arvingernes Vegne modtage saadan Anmeldelse. Kiøbenhavn, den 23de Marts 1829. Justitsraad og Renteskriver, Carl Rasmus Toft, Jacob Elias Holck, Kammerraad og menteskriver, boende i Raadhuusstrædet No. 41. boende i Stortegaden Nr. 202. Jfølge en Kongelig alleraadigst Bevilling af 14de hujus, som er læst i den I Kongelige Lands Overret samt Hof= og Stadsret den 23de næstefter, og Ord til andet lyder saaledes : Vi Frederik den Sjette, af Guds Naade Konge til Darut, de de Venders og Gothers, Hertug til Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dito marsken, Lauenborg og Oldenborg; Giøre vitterligt: at Vi efter Vexelmægler Thiis Christopher Bützow af Vor Kongelige Residentsstad Kiøbenhavn, hans herom allerunderdanigst giorte Ansøgning og Begiæring, allernaadige have bevilget og tilladt, saa og herved bevilge og tillade at han ved Proclama, sub poena præclusi et perpetui silentii, med Aar og DagVarsel, i den danske Statstidende, Adressecontoirets Efterretninger, samt den altonaiske Mercur, 3de Gange efter hinanden maae indkalde alle dem, som formene sig at have noget at fordre hos ham, enten i Anledning af hans Forretninger som Vexelmægler her i Staden eller i Henseende til andre Affalret uden nogensomhelst Undtagelse, med deres Paastand at fremkomme, og saadant deres havende Krav, inden foreskrevne Tids Forløb, for ham at anmelde og beviisliggiøre; dog Umyndiges Tiltale i Fremtiden efter Forordningen af 20de Februar 1717 forbeholder, og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees at være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vor allernaadigste Bevillig Ord til andet indrykke i fornævnte offentlige Tidender, samt læses for Vor Lands Overret samt Hof= og Stadsret i Kiøbenhavn. Hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Givet i Vor Kongelige Residentsstad Kiøbenhavn, den 14de Marts 1829. Under Vort Kongelige Segl. (L. S.) Efter Hs. Kongelige Majestæts allernaadigste Befaling. Stemann. Monrad. Ørsted. Lassen. Kjerulff. Lange. Hansen. Wilse, Bevilling for Vexelmægler Thiis Christopher Bützow af Kiøbenhavn til ved Proclama i Aviserne, at indkalde sine Creditorer. indkaldes herved, sub poena præclus et perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, Alle og Enhver, som maatte formene sig at have Noget hos mig at fordre, enten i Anledning at mine Forretninger som Vexelmægler bei Staden, eller i Henseende til andre Affaires uden nogensomhelst Undtagelse med deres Paastand at fremkomme, og saadant deres havende Krav, inden foreskrevne Tids Forløb, for mig at anmelde og beviisliggiøre. Kiøbenhavn, den 24de Marts 1829. Thiis Christopher Bützow,
Berlingske Tidende, 1829-03-30
Vexel=Mægler, Gammelstrand Nr. 11. Ved Proclama, som i Dag er læst ved den Kongelige Lands Overret samt B. Hol- og Stadsret, ere alle de, som formene sig at have noget at fordi i Stervboet efter afgangne Jomfrue Charlotte Amalie Flindt, indkaldede med 12 Ugers Varsel til her i Skiftecommissionen at anmelde og beviisliggiøre saadant deres havende Krav. Ved samme Proclama ere den Afdødes Arvinger indkaldede til at legitimere deres Arveret og iagttage deres Tarv under Boets Behandling; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Den Kongelige Lands Overrets samt Hof= og Stadsrets Skiftecommission i Kiøbenhavn, den 23de Marts 1820. Bang. Alle og Enhver, som maatte formene at have noget at fordre i Stervboe i efter den i Schanderup Bye og Sogn Ands Herred, Ribe Amt, afdøge Aftagtsmand Stephen Jepsen, indkaldes herved, overeensstemmende med Forordningen 20de October 1792, med 12 Ugers Varsel, til at anmelde og beviisliggiøre deres Krav for nedentegnede Skifteforvalter i Boet. Herredscontoiret i Kolding, den 20de Marts 1829. John Finsen.
Berlingske Tidende, 1829-03-30
Ved Proclama, som vil blive læst ved Hjerm Sinding Herreders Ret, og B den Kongelige Lands Overret i Viborg, ere Alle og Enhver, som maatte have Noget at fordre i afdøde Pastor Peder Randrup til Felding og Tviis Menigheder, hans og forhen afdøde Hustrue Karen Berthelsens fælleds Boe, indkaldede med 12 Ugers Varsel til, for undertegnede Skifteforvalter, at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer. Hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Hjerme Sinding Herreders-Contoir i Holstebroe, den 23de Marts 1829. Fugl.
Berlingske Tidende, 1829-03-30
Creditorerne i Stervboet efter Consumtionsbetient i Koldet, Frederik de Julius Schov der er afgaaet ved Døden i Meerløse og Tudse Herreders Jurisdiction, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, at anmelde og beviisliggiøre deres Krav for Skifteretten i bemeldte Herreder. Holbek, den 27de Marts 1829. F. Anthon, const.
Berlingske Tidende, 1829-03-30
Ved Proclama af Dags Dato, som bliver læst ved Kiøge Byetingsret samt den B. Kongelige Landsoverret samt Hof= og Stadsret, ere Alle og Enhver, som formene sig at have Fordring paa Stervboet efter heri Byen afdøde Madame Mariane Thaning, fød Lund, og forhen afdøde Mand Brændeviinsbrænde, Jens Thaning, indkaldte med 12 Ugers Varsel til for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Fordring ; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Kiøge, den 20de Marts 1829. M. Frederichsen.
Berlingske Tidende, 1829-03-30
den Proclama, som vil blive læst inden vedkommende Over= og Underret Ber Endver, som formene sig at have nogen Fordring paa den ved Døden afgangne Amtsprovst for Assens og Hindsgault Amt, Niels Holm, Ridder af Dannebroge og Dannebrogsmand, der boede i Sandager, indkaldte med 12 Ugers Varsel, at melde sig hos undertegnede Skifteforvalter. Hvilke herved bekiendtgiøres til Creditorernes Efterretning, paa den i Placaten 2den Juni 1819 s. 2 befalede Maade. Baag Herreds-Contoir, Assens, den 10de Marts 1829. Sundorph.
Berlingske Tidende, 1829-03-30
Ved Proclama, som bliver læst i den Kongelige Landsoverret 126 - 1823. samt Hof= og Stadsret, ere alle De, som maatte have Noget at fordre i afg. forrige Kongelig Portner Præben Poulsens og senere afdøde Enke Giertrud Pedersdatter Schmidts fælleds Stervboe, indkaldte med 12 Ugers Varsel til her i Skiftecommissionen at anmelde og beviisliggjøre saadant Krav. Ved samme Proclama ere de Afdødes Arvinger med lovligt Varsel indkaldte til at legitimere deres Arveret og iagttage deres Tarv under Boets Behandling; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Den Kongelige Lands Overrets samt Hof= og Stadsrets Skiftecommissioi Kiøbenhavn, den 19de Marts 1829. Bang. Tetens. Alle De, som formene sig at have Noget at fordre i af 27 - 1823 4 29. gangne afskediget Lieutenant Adolph FerdinanStrambouls Stervboe, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til i den Kongelige Landsoverrets= samt Hof= og Stadsrets Skifte=Commission i Kiøbenhavn at anmelde og beviisliggiøre saadant deres havende Krav. Ligesaa indkaldes med lovligt Varsel den Afdødes Arvinger for at legitimere deres Arveret og iagttage deres Tarv under Boets Behandling.
Berlingske Tidende, 1829-03-30
Ved Proclama, som vil blive læst inden vedkommende Over= og Underret, Brer Enhver, som formene sig at have nogen Fordring paa den der i Spen ved Døden afgangne Frue Mandalene Charlotte Barchmann, fød Broer, og forud afdøde Mand, Cancellieraad, Bye- og Herredsskriver, Johan Severin Barchmann, deres Boe, indkaldt med 12 Ugers Varsel, at melde sig for Undertegnede, som i Egenskab af executor testamenti behandler Skiftet efter ermeldte Afdøde. Dette bekiendtgiøres herved til Creditorernes Efterretning, paa den i Placaten af 2den Juni 1819, §. 2, befalede Maade. Assens, den 17de Marts 1829. Bentzon.
Berlingske Tidende, 1829-03-30
Creditorerne i Stervboet efter Smed Søren Sørensen Cortsen herE. oven, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, for mig som Skifteforvalter at anmelde og bevise deres Fordringer, og tilkiendegives i den Henseende, at en Skiftesamling i bemeldte Stervboe finder Sted paa Raadstuen her i Byen Tirsdagen den 5te Mai d. A., Kl. 10 Formiddag. Hjøring, den 7de Marts 1829. S. Poulsen.
Berlingske Tidende, 1829-03-30
Freditorerne i Stervboet efter Gaardmand Jens Andersen af EistrukI Ark Asterg Sogn, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, for at anmelde og beviisliggjøre deres havende Krav. Ligeledes indkaldes med lovligt Varsel den Afdødes Arvinger, for at legitimere deres Arveret og paasee deres Tarv under Boets Behandling. Skiftesamlinger afholdes her paa Contoiret Onsdagen den 22de April og Fredagen den 29de Mai d. A., hver Dags Formiddag Kl. 11. Nørhald, Støvring, Galthen Herreders=Contoir paa Dronningborg Mølle ved Randers, den 23de Marts 1829. Wesenberg.
Berlingske Tidende, 1829-03-30
Ved Proclama, der er læst ved Samsøe Birketing den 12te i indeværende 2 Maaned, og som vil blive læst ved den Kongelige Landsoverret samt Hof= og Stadsret, ere Creditorerne i Stervboet efter den i Koldbye Bye herpaa Samsøe ved Døden afgangne, forhenværende Kirkesanger og Skolelærer, i Koldbye Sogn Rasmus Rasmusen, med 12 Ugers Varsel indkaldte, til for mig, som Skifteforvalter, at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer. Hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Pillemark paa Samsøe, den 23de Februar 1819. Bay, Birkedommer.
Berlingske Tidende, 1829-03-30
Ved Proclama, som bliver læst i den Kongelige Lands 78 - 1123 4 29, overret samt Hof= og Stadsret, ere alle De, som maatte bro, noget at fordre i afgangne Geheimearchivarius, Conferentsraad og Kiører af Dannebrogen Grim Johnsen Thorkelins Stervboe, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til her i Skifte=Commissionen at anmelde og beviisliggiøre saadant Krav. Ved samme Proclama ere den Afdødes Arvinger med lovligt Varsel indkaldte til at legitimere deres Arveret og iagttage deres Tarv under Boets Behandling; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres, Den Kongelige Landsoverrets samt Hof= og Stadsrets Skifte=Commission i Kiøbenhavn, den 14de Marts 1829. Bang. Tetens.
Berlingske Tidende, 1829-03-30
Alle De, som formene sig at have Noget at fordre i 107 - 1823 a 29. afgangne Soldat Anders Christensen Boltinges Stervboe, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til i den Kongelige Landsoverrets= samt Hof= og Stadsrets Skifte=Commission i Kiøbenhavn at anmelde og beviisliggiøre saadant deres havende Krav. Ligesaa indkaldes med lovligt Varsel den Afdødes Arvinger for at legitimere deres Arveret og lagte tage deres Tarv under Boets Behandling. Creditorerne i følgende Stervboer, nemlig : 1) efter afgangne Gaardfæster Mads Skiøth i Revn, Beilbye Sogn; 2) efter forhenværende Gaardmand Jørgen Jacobsen Lund i Balle Bye, Rosmus Sogn; 3) efter Jndsidder Enke Ane Marie Rasmusdatter i Attrup Bye, Rosmus Sogn; 4) efter Ane Sophie Jensdatter, Jndsidder Niels Jensen Bød ters Enke i Rosmus Bye og Sogn; 5) efter Ane Jensdatter, Fæstehuusmand Rasmus Jensen Coldings Hustrue af Hollested; 6) efter Huusmand Anders Laursen af Lyngbye, 7) efter Gaardmand Jens Andersen Beck i Trustrup; 3) efter Niels Jacobsens Enke, Ane Laursdatter i Veilbye, som alle ved Døden i forrige Aar ere afgangne i Sønder Herred, Randers Amt, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til for mig, som Skifteforvalter, at anmelde og beviisliggiøre deres Krav. Edeltoft, den 14de Marts 1829. Stokfleth.
Berlingske Tidende, 1829-03-30
Ved Proclama, som er læst ved Salling Herreders Ret og ved den Konge V lige Landsoverret i Wiborg læses, ere alle og enhver, som maatte formene sig at have noget at fordre i Stervboet efter afgangne Madame Maren Wedel, fød Morsing, i Møgelthorum, Thorum Sogn, og hendes i Aaret 1106 afdøde Mand, Jørgen Wedel, Sognepræst for Thisse Menighed, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til at anmelde og beviisliggiøre deres havende Krav for undertegnede Skifteforvalter. Ligeledes ere Arvingerne efter begge fornævnte Afdøde, indkaldte med lovligt Aar og Dags Varsel for at anmelde og legitimere deres Arveret, samt til at lagttage det Fornødne under Skiftet. Hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Salling Herreders Contoir i Skive, den 9de Marts 1829. Rosenstand. Enkefrue, Justitsraadinde Marie Elise Bendixsen, fød Fischer, er død her i Byen. Den Afdødes Creditorer indkaldes herved med 12 Ugers Varsel - overeensstemmende med Placaten af 2den Juni 1819 - til for os at bevise, deres Krav paa Boet, og hendes Arvinger indvarsles ligeledes herved med lovbestemt Varsel. Til alle Vedkommendes Efterretning kundgiøres: at der afholdes Samlinger i dette Boe, paa denne Byes Raadstue, den 13de April, 11te Mai og 15de Juni d. A., hver Dags Formiddag Kl. 11. Randers Byes Skifteret, den 10de Marts 1829. Neckelmann. Raf. Vann der Premier=Lieutenant Frans Christopher Tønder von BuÆlow vom Leid-Regiment Curaffere am 6ten Februar in Flensburg mi Tode abgegangen und dessen Nachlatz von Beikommenden zur gerichtlichen Be handlung udergeden worden; sowerden in Følge Placats vom 26sten October 1702 alle diejenigen, velche Forderungen und Ansprüche an diese Masse 30 haben vermeinen, hieburch von den unterzeichneten, zur Reguliung dielen Sterbbude ernaunten Theilings-Commissarien angefordert, ihre dessalsigen Angaden innerhald Zwolf Wochen vom Tage der letten Bekantmachung angerechnet, de dem Oberanditeur Brockenhuus pom Leib-Regimente Curassiere zu beschaffen. Schleswig, den 5ten Mars 1829. von Saresen, Chr. A. Brockenhuus, Ritmeiser im Lid-Regiment Ober und Regiments=Auditeur. Curiassiere.
Berlingske Tidende, 1829-03-30
Efterat Regnskaberne for det Classenske FielCommisses Godser i Falster for Aaret 1827 ere behørigen af en Kongelig Renteskriver reviderede, og af undertegnede Direction dechargerede og qvitterede, nedlægge vi herved allerunderdanigst for Deres Kongelige Majestæt Fidel=Commissets Ballance for Aaret 1827, og anføre tillige i sædvanlig Orden, hvad der i bemeldte Aar er udgivet og udrettet. Saaledes er udbetalt. 2. Til Fredriks Hospital Legatet 3000 Rbd. Sølv, A. hvorfore 143 Personer ere frit pleiede. a. Til Fødsels= og Pleie=Stiftelsen Legatet 1000 Rbd. Sølv, hvorfore 35 Mødre ere betjente, og 23 Børn tr. B. Jopammede, hvorhos bemærkes, at da af Fidei=Commissets Midler indestaae 25000 Rbd. Sølv i Fødselsstiftelsens Bygning, hvoraf Stiftelsen kun svarer 1 pC., og altsaa aarlig besparer 750 Rbd. Sølv, saa andrager Fidel=Commissets Bidrag til denne Stiftelse saaledes egentlig 1750 Rbd. Sølv. Ilie. Til Arbeids- og Underviisnings=Anstalter for fattige Soldaterbørn Legatet 2000 Rbd. Sølv og et Tilitr. C. læg af 200 Rbd. Sølv, hvis rigtige Anvendelse bevidnes af Deres Kongelige Majestæts General Commissariats=Collegium. V. Til Directionen for Garnisons Skolevæsenet Legater, itr. D. 500 Rbd. rede Sølv, anvendte efter Directionens Aldes.
Berlingske Tidende, 1829-03-31
Udenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1829-03-31
Den 20de Marts. I Dag Morges ere Depescher af 6te Januar ankomne fra Lorderne Strangford og Ponsonby fra Ride Janeiro. De indeholde Beretninger om den høitidelige Audience, som de portugisiske Deputerede den 31te December havde hos H. M. Keiseren. Af de to Afsendte, Grev Sabugal og Don Antonio de Magalhars, holdt den Førstnævnte en kort Tale i det han overrakte et Bønskrift til Hs. Keiserl. Maj., der i sin ophøiede Politik (som den officielle Tidende siger) forbinder begge Nationers Interesser, H. M. behagede at svare: "J Betragtning af begge Nationers Interresse, den brasilianske og den portugisiske Nations, og for ikke at sætte deres gjensidige Uafhængighed, som jeg kraftigen vil bevare, i Vove, har jeg besluttet, at handle saaledes at hele Verden skal see mit Forsæt, at fægte for min Datters, deres Dronnings, Rettigheder, og ikke at indlade mig paa nogen Overeenskomst med Usurpatoren af den portugisiske Trone, Man formoder, tilføier det engelske Blad Courier, at den paa denne Beslutning ufortøvet vil følge en Krigserklæring imod Don Miguel.
Berlingske Tidende, 1829-03-31
Paa Lloyds Kaffehuus var imorges opslaaet et Brev fra LorDunglas til Secretairen for Lloyds, hvori det hedder, at man havde faaet Underretning om, at en effectiv Blokade af Øen Terceira var erklæret af den factiske (existing) Regjering i Portugal.
Berlingske Tidende, 1829-03-31
Paris, den 20de Marts. Vore Aviser ere i Hovedbladet og Bilagene kun opfyldte med Beretninger over Mødet i de Deputeredes Kammer i Gaar Dhrr. Dupins og Sebastianis Beretninger vare interessante, men Kammeret var egentlig ret spændt paa Afgjørelsen af det Spørgsmaal, hvilken Lov der først skulde afhandles, den om Munici paliteterne eller den om Departementerne. Mødet begyndte med, at Præsidenten anmeldte den Deputerede Hr. Alexander LamethsDød (Seine og Oise, venstre Side). Marg. d'Orvilliers, Pair, blev som Præsident for Opsigtscommissionen ved Amortissationskassen, tilligemed sine Colleger indført og aflagde Beretning over dennes Tilstand. Derpaa begyndte Hr. Dupin sit Foredrag over Loven om Municipaliteterne. Vi uddrage deraf følgende Anskuelser : Commissionen stemmer overeens med Udkastet deri, at Mairerne og deres Adjuncter skulle udnævnes af Kongen, eller i Landmenighederne af Præfecterne, og det uden Forslag fra Municipalraadet; men Commissionen ønsker, at Mairen i alle Menigheder ogsaa maa have sin virkelige Bopæl der, og selv være Vælger.
Berlingske Tidende, 1829-03-31
J Bestemmelsen af Notabler ønsker Commissionen betydelige Forandringer og Udvidelser, hvorimod der ønskes mange Indskrænkninger i Antallet af de paa Grund af deres Embedsstilling Berettigede. For Municipalraaderne ønsker Commissionen at erholde den Ret, at beraadslaae over offentlige Læreres Ansættelse og Afskedigelse.
Berlingske Tidende, 1829-03-31
I J alle Menigheder, hvis Jndkomster beløber sig til over 20,000 Fr., bør Afregningen ved Trykken bekjendtgjøres. For Paris ønsker Commissionen en Lov til næste Møde. Efterat Hr. Dupin havde endt, maatte General Sebastiani vente nogen Tid, for at Kammeret kunde samle sin Opmærksomhed paa ny. Commissionen foreslaaer vigtige Forandringer i Valget af Departementsraaderne, og ønsker, at disse maae sættes lige med de Deputerede, idet efter Udkastet Mangen nu vil kunne blive Deputeret, uden at kunne blive Departementsraad. Den eneste virkelig vigtige Forandring, sagde Generalen, som Commissionen ønsker ved Lovudkastet, angaaer Udvidelsen af Rettigheden til at vælge og til at blive valgt, Overdragelsen af Valget til Cantonsforsamlinger, og Forkastelsen af Districtsraader. Ugyldigheden af et Departementsraads Beraadslagning skal ikke kunne bestemmes af Præsecterne, men kun ved en kongelig Forordning; men Præsecten skal have Ret til at erklære et Møde for lovstridigt og til at foranstalte Raadets ufortøvede Opløsning. Præsidenten forordnede, at Beretningerne skulle trykkes og uddeles paa Løverdag; Oversigten over de af Commissionen foreslaaede Tilsætninger kunne først uddeles paa Mandag. Det var nu Kammerets Sag, at anordne Beraadslagningernes Rækkefølge, og at bestemme Dagen naar disse skulde begynde. Flere Tallere talte for den ene eller den anden Lov. Ministeren for det Indre yttrede, at Spørgsmaalet i og for sig selv var meget simpelt, og kun var blevet vigtigt derved, at man havde gjort det til et politisk Spørgsmaal, og udenfor Kammeret (i Aviserne) forhandlet det med Hidsighed og Forbittrelse. Logisk rigtig var det upaatvivlelig, at begynde med det Enkelte, forinden man gik over til det Hele. Iøvrigt var det aldeles ugrundet, at Ministrene frygtede for, at Berraadslagningerne over Departementsloven ei skulde finde Sted i Aar, og at de dermed havde en hemmelig og skjult Tanke. Hvorledes Kammeret end maatte afgjøre denne Sag saa vilde Ministrene efterkomme deres Pligt med en Frimodighed, der, om den end ikke lønnedes med Kamrets bifald, dog skulde fortjene dets Agtelse. Hr. Mauguin (venstre Side) yttrede, at det var en snedig Taktik af Ministrene, kun at lade den Lov forhandle, som syntes dem mindst vigtig; med den anden, havde det da god Tid. Ministeren Hyde de Neuville erklærede sig heftig imod denne Paastand; alle Ministrene vare fuldkommen og hjerteligen enige og vilde stedse eendrægtigen gaae frem paa den lige Vei. Discussionerne bleve sluttede Kl. 6 1/2, og nu erklærede den venstre Side, en Deel af det venstre Centrum, og næsten hele den høire Side sig for at Begyndelsen skulde skee med Departementsloven. Dette sælsomme Resultat opvakte en næsten ubeskrivelig Forundring, i Kammeret og paa Gallerierne. Dagen til Discussionen skal nærmere bestemmes.
Berlingske Tidende, 1829-03-31
Le Messager indeholder følgende Artikel: "Det petersborgske Cabinet har meddeelt det preussiske de til de med den ottomanniske Port aabnede Underhandlinger henhørende Actstykker. Det synes, at H. K. M. har erklæret sin formelige Hensigt at fortsætte Krigen, indtil Porten maatte have antaget et fredeligere Sindelag.
Berlingske Tidende, 1829-03-31
Den 21de Marts. De Deputeredes Kammer debatterede igaar over Tobalsmonopolet. Financeministeren talte for Lovudkastet. Flere Tilsætninger og Forandringer, med Hensyn til Indskrænkning i Tiden eller til Commissioner, som skulle udnævnes, bleve deels tilbagetagne deels forkastede, og Loven, med en Termin paa 6 Aar, blev antaget med 226 Stemmer imod 67.
Berlingske Tidende, 1829-03-31
Toulon, den 14de Marts. Meget nye Breve fra Alexandrien melde, at en ægyptisk Fregat paa 60 Kanoner, som er bygget i Livorno, er løbet ind til Alexandrien, meget ilde tilredt ved en Fægtning med Russerne Følgende, tilsyneladende authentiske Rygter, ere desangaaende her i Omløb. Man erfarede i Alexandrien, at den engelske Eskadre havde ophævet Blokaden af Candia. Vicekongen vilde benytte dette, til at proviantere de faste Pladse og forstærke Besætningerne. Fire Skibe landede derfor i Suda. Men dette erfarede Russerne, og anholdt en anden Flaade=Afdeling, som var afseilet to Dage sildigere, hvilken de derefter adspredte, opbrændte eller borttog. Blandt de erobrede Skibe er en i Marseille bygget Corvet. Den til Alexandrien ankomne Fregat har kun sin hurtige Seiling at takke for at den undkom Triest, den 12te Marts.
Berlingske Tidende, 1829-03-31
Efter Handelsbreve fra Constantinopel har den k. L. Internuntius, tilkjendegivet de østerrigske Undersaatter, at han med Porten har sluttet den Overeenskomst, at den vil lade alle fra det sorte Hav til Middelhavet gaaende Kornskibe passere med to tredie Deele af deres Ladninger, hvorimod, indtil Hovedstaden er bleven tilstrækkeligen forsynet, den mod contant Betaling til bestemte Priser vil beholde en tredie Deel. De i Constantinopel liggende østerrigske Skibscapitainer, som ville seile til det sorte Hav, er det blevet kundgjort, at de skulle lade sig meddele de sædvanlige Fir mans af Porten, da den har tilstædet alle Flag Gjennemfarten.
Berlingske Tidende, 1829-03-31
Efter Beretninger fra Alexandrien af 20de Februar, som man havde i Livorno, var en Convoi med Tropper, Levnetsmidler og Munition, som Paschaen under Bedækning af nogle Krigskibe, havde afsendt til Fæstningernes Forstærkning paa Candia, vende tilbage til Alexandria med uforrettet Sag, da den havde mødt en Deel af den russiske Flaade.
Berlingske Tidende, 1829-03-31
Constantinopel, den 26de Februar. Der ere nu trufne Forholdsregler til at lade de til Smyrnaaankomne Kornforraad bringe hertil over Land; indtil dette kan skee, vente vi andre Korntransporter fra Nicodemien og flere Punkter i Asien, saa at den i forrige Uge indtraadte Forlegenhed, med Hensyn til Hovedstadens behørige Proviantering, er afhjulpen. Et Tegn paa at der ingen Mangel i denne Henseende befrygtes, er, at den for nogen Tid siden besluttede Forholdsregel, at forvise alle Græker og Jøder herfra, endnu ikke er bleven udført Jkke destomindre synes Folket og Regjeringen at ønske Freden. Den 23de dennes er et Regiment regulairt Jnfanterie blevet indskibet, for at transporteres til Silistria, hvorfra det skal marschere til Schumla. Tolv Batailloner skulle desuden endnu hav samme Bestemmelse. Storveziren, Reschid=Pascha, er endnu ikke ankommen til Armeen. Det hedder, at han først vil komme heri til, for at modtage Storherrens Befalinger. Denne har paa sin sidste Excursion med Dampbaaden i Radosto talt med den afsatte Storvezier.