Berlingske Tidende, 1779-03-01
Den 11te Januarii blev Sir William Barnabye af hørt om Admiral Keppels Forhold den 27de og 28de Julii. Vidnet deponerte, at han den 27de Julii om Morgenen Kl. 3 havde seer den Franske Flode i Slagtordning, og at Admiralen Kl. halv 12 havde givet Signal til Trefning Den Den Engelske Flode havde den Tid været noget adspredt, og Franzoserne havde skudt paa nogle Fregatter og Brandere, før rend disse havde kundet undkomme, ved denne Uorden havde umuelig alle Skibene kundet komme til Trefning; men paa den anden Side, dersom den Engelske Flode først skulde have formeret sig, havde Franzoserne kundet undgaae at indlade sig i Trefning; thi den Engelske Flode havde det ikke i sin Magt, at tvinge dem uundgaaelig dertil; saavidt han som en ung Officier kunde dømme, havde Trefningen, efter at den Engelske Flode havde passeret den fiendtlige Ariergarde, kundet bleven fornyet med Fordeel, dersom Admiralen havde givet Signal dertil, saasom den Franske Linie var i Forvirring; men Franzoserne havde uden Hinder fra den Side igien formeret sig; videre sagde han, at Admiralen havde forladt Skibet the Vengeance, som havde lidt meget, langt bag efter Floden og i Fare for at blive afskaaret fra samme: endelig sagde han og, at han den anden Morgen havde seet 3 eller 4 fiendtlige Skibe, som man ikke havde forfulgt. Derpaa blev gjort til ham det samme Spørsmaal, som Admiral Montage den 9de Jan. havde gjort til Capitain Marshal, men han svarede: han havde ikke Erfaring nok til at besvare saa vigtigt et Spørsmaal, men troede af ganske Hierte, at Admiral Keppel er en tapper Officier. Udi Portsmouth er gjort den Foranstaltning, at en Courier hverDag afgaaer derfra til Dronningens Pallads med Efterretning om hvad af Krigs=Retten er foretaget udi Admiral Keppels Sag. For at forekomme al Uorden er det aldeles forbudet Matroserne om Bord paa de ved Portsmouth liggende Krigskibe, at gaae fra Bord medens Retten sidder. - Den 12te Jan. blev Special=Forhøret med Sir William Barnaby fortsat, og han blev af Admiral Keppel tilspurg, om visse Omstændigheder, hvilke Dagen forhen ikke bestemt og tydelig nok vare blevne besvarede. Det vigtigste af dette Forhører, at deraf tydelig sees, at, dersom Admiral Keppel ikke var gaaet løs paa den Franske Flode, uden at bie, til han havde gandske formeret sin Linie, skulde det da ikke have staaet i hans Magt, at bringe den fiendtlige Flode til en Trefning, hvortil den just ingen synderlig Lyst havde ladet see. Af dette Forhør erfarede man og, at, dersom Admiralen, som Sir Hugh Palliser i sin Klage vil, havde fornyet Angrebet, havde han ikke kundet giøre saadant med fleere end 6 eller 7 Skibe af sin Division, og med Sir Robert Harlands Division. Retten forelagte ham derpaa det Spørsmaal. om han kunde sige, at Admiral Koppel havde forsømt sin Pligt, Vidnet svarede: han havde tient i alt for kort en Tiid til at kunde holde sig i Stand til, at afgiøre saa vigtigt et Spørsmaal. Jngen kunde have større Høyagtelse, og høyere Tanker og Admiral Keppel end han havde. Retten gik derpaa hen at deeliberere, og erklærede, da den kom tilbage, den tagne Beslutning, at forommeldte Spørsmaal skulle endnu eengang giøres til William Barnaby. Her reyste Sir Hughsig op og forlangte, at et skriftligt Udkast, som han havde i Haanden, og som indeholdt hans Jndvendinger imod Rettens Forhold, skulle oplæses af den Lovkyndige eller saa kaldte Judge Advocat. Men Retten vilde intet vide deraf, og Sir Hugh begyndte selv at læse, men maatte snart igien tie dermed. Spørsmaalet blev derpaa igien forelæst, og Sir William Barnaby erklærede: Han troede at det anstod ham ikke at sige meere end at han holdt Admiral Koppel for den braveste og tapperste Officier paa Floden, og saadant sagde han af gandske Hierte. Derpaa blev Capitain Digby, som commanderer Krigskibet the Ramillies, fremkaldet, og tilspurgt om den Engelske og Franske Flodes Bevægelser og Dispositioner fra den 24 til den 28de Julii. Vidnet sagde, at den Franske Flode havde den første Dag stillet sig an, som den havde Lyst til at indlade sig i en Trefning. Om Veyret havde tilladt dem, at bruge deres Kanoner paa Underdækket, kunde han ikke bestemme, det kom an paa deres Skibe. De havde siden syntes bestandig at ville undgaae en Trefning, og han havde i den heele Tild ikke een eneste Gang mærket, at den Franske Flode havde avanceret. Tilsidst blev han af Retten tilspurgt: om han troede, at Admiralen havde forsømt sin Skyldighed, Han svarede: han havde stedse havt den største Høyagtelse, og høye Tanker om Admiral Keppel, betragtet som en Søe-Officier, og havde samme endnu, men da han her var mødt som Vidne, saa troede han, at det tilkom ham ikke at dømme om saadanne Ting. Han blev derpaa tilspurgt, om han havde seet, at Admiral Koppel og den Engelske Flode var slygtet for Fienden, hvortil han svarede: ney. - Den 13de Jan. forsamlede Retten sig igien Kl. 10 om Morgenen, og Capitain Hood paa Skibet Robuste blev fremkaldet og taget i Eed. Admiral Keppel holdt derpaa følgende Tale til Retten: Jeg veed, at mange vente af mig, at jeg, efter den Tildragelse med den paa Capitains Hoods befaling forandrede Dagbog, efterat Krigs=Retten blev sat over mig, skulle protestere mod Capitain Hood, som Vidne. Men da det er mig angelegen om, at enhver, som har været om Bord paa den Flode, som jeg har commanderet, aflegger sit Vidnesbyrd, saa ønsker jeg og at Capitain Hood maae blive afhørt som Vidne. Sir Hugh Palliser sagde derpaa jeg anmoder Capitain Hood, at melde for Retten, førend han aflegger sit Vidnesbyrd, hvorudi disse Forandringer have bestaaet. Capitain Hvod sagde derpaa, førend jeg aflegger mit Vidnesbyrd, beder jeg Retten at tillade mig, at jeg erklærer mig angaaende Beskaffenheden og Jndholden af de efter min befaling i Dagbogen gjorte Forandringer. Jeg har aldrig været af den Meening, at en Dagbog kunde give noget tilstrækkeligt Beviis, eller at Anklagelser deraf kunde formeres. J Henseende til Vinden, Coursen og Distancen er i bemeldte Bog intet blev forandret. Udi Fortællingen er allene meget blevet bragt i Rigtighed, thi da jeg troede, at jeg skulle møde her, ikke som Vidne, men som Anklaget, var det mig angelegen om, at bringe alting paa det nøyeste i Rigtighed. Man har angrebet mig. Fra den 11te August har mit gode Navn lidt. Man har paa min Bekostning offentlig skrevet og udspredt overalt, og jeg har maattet høre det, at den heele Arriere Division er offentlig bleven dadiet. Jeg troede derfor, at maatte, for at redde min og bemeldte Divisions Ære, bringe min Dagbog i Rigtighed. Jeg beder, at Skipperen paa Robuste maae blive fremkaldet og quæstioneret, jeg er forsikret om, at man skal finde, at jeg ey har gjort noget til Admiral Koppels Skade. Jeg beder og, at Lieutenanterne Pitt og Lumle maae blive fremkaldte, da de skal producere den originale Dagbog, og Retten skal deraf see, hvilke Forandringer jeg har gjort. Efter min Meening har en Capitain paa Floden Ret til at bringe sin Dagbog i Rigtighed, og altsaa at forandre i den. Bliver denne Ret nægtet ham, saa sætter man ham i den bedrøvelige ste Tilstand. Min Ære, mit gode Navn, al min Velfærdt beroer derpaa, og i vidrig Fald erklærer jeg, at jeg ey vil sætte min Foed meere paa noget Krigskib. Lieutenanterne Pitt og Lumle fremlagde derpaa deres Bøger, og da de skulle giøre Eed paa, at samme vare nøyagtige Gienparter af den originale Dagbog, saa tilstode de ligeledes, at de havde gjort nogle ubetydelige Forandringer i October Maaned. Sir Hugh spurgte derpaa, hvori disse Forandringer bestoede? Capitain Hood svarede: J Stæden for at det i Dagbogen heed: Vice-Admiralen sendte Skibene ud at jage, havde han sat saaledes: Admiralen gav et Signal, at vort Skib, og de andre skulle jage. J Henseende til den anden Forandring ere de om Eftermiddagen at Admiralen givne Signaler vittløftigere anførte, og endelig gjort den Tilsatz, at 3 Skibe om Morgenen den 28de vare blevne seete, hvilken Omstændighed var udeladt i Original, Dagbogen. Rummet tillader ikke, omstændelig at anføre de forskjellige Vidners Forhører, de Læsere, som ikke allerede ere, maatte og først blive Søefolk, for ret at forstaae saadanne Forhører. Af de hidtil anførte Vidne=Forhører er det klart, at Admiralen, for at bringe Franzoserne til en Trefning, ikke har kundet bie indtil han havde gandske formeret sig, saasom Fienden ellers skulle kunde have undgaae Trefningen; videre at Admiralen ikke har paa nye gjort Angreb, saasom hans Flode ikke havde været i den Tilstand, at den behørig havde kundet blevet understøttet, og Udfaldet vilde altsaa have været meget uvist. Disse Omstændigheder igiendrive allerede en Deel af de mod Admiralen gjorte Beskyldninger.