JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-10-17
An den sehr gebildeten Herrn Jungersen, erster Sprachlehrer in Jutland, hoffentlich bald Minister. Kaum hatte ich Jhr angenehmes Schreiben vom 8ten dieses gelesen, als ich gang entrustet vom Stuhl aufsprang, alle meine Schreibmaterialien zum Fenster hinauswarf, unschwur - nein schworen wollte ich dog nicht, ich faste aber den Entschlus, nie wieder zu schreiben. Bald nachher fiel er mir aber ein, dass ich mich bey Jhnen entschuldigen musse J holte afsorgeschwind wieder meine Sachen herauf, aber leider, alle Papier var beschmust, dog gelanges mir geschwinder den Schmus davon abzuwischen, alses Jhnen gelingen wird, den Schmus ans Jhrem Schreiben heraus zu schaffen. Jch darf aber meine Entschuldigung nicht vergessen. Jch bitte also: vergessen Sie nicht, das man seinem Nack, sten Nachsicht schuldig ist, vergessen Siedies ja nicht, wenn Sie, durch Jhre erhabenen Eigenschaften, den Gipfel der Ehre erreicht haben werden; vergessen Sienes nicht, wenn irgend ein Fürst, durch Jhre leste Bekanntmachung in der Rakette davon benachrichtiget, das Siedie wichtigsten Eigenschaften, eines Staatmannes besitzen, Sie zum Minister ernannt haben wird; dann schonen Sie meiner, Sollte der Furst Jhnen etwa einen Gesandtschaftsposten an einem fremden Hofe, 3. B. om kalmuckischen, anvertrauen; dann haben Sie di schönste Gelegenheit, sich von der edelsten Seile zu zeigen: dann nehmen Sie mich als Jhren Secretair mit, denn ich möchte für mein Leben gern die kalmuckische Sprache lernen. Noch eine Bitte habe ich an Sie, diese Bitte namlich, das Sie, wennes Jhnen geruhen sollte, mich einer Antwort zuwurdigen, Deutsch schreiben, denn, ich gestehedes, ich bin der danischen Sprache nicht so machtig, das ich Jhr Schreiben richtig versteen kann, welches die im vorhergehende Stück gemachten Bemerkungen, die ich nicht als Beweise, sonderne als Zweisel, aufstelle, dentlich beweisen. Nichts würde min angenehmer seyn, als wenn Sie meine Bemerkungen, auf die Jhnen so egenthümliche, grundliche Weise, widerlegen mollten, denn ich hoffe, dadurch belehrt zu werden. Aarhuus, den 14ten October 1833. Jhr ergebenster. C. F. Petersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-10-17
Bekjendtgjørelser. Da Vintertouren med Brevposten tager sin Begyndelse Torsdagen den 17de dennes, saa bliver Jndleveringstiden her ved Contoiret saaledes: Til søndre Post: Hver Tirsdag og Fredag Eftermiddag Kl. 2 til 6. Til nordre Post : Hver Mandag og Torsdag Eftermiddag fra Kl. 2 til 5. hvilket herved bekjendtgjøres. Aarhuus Postcontoir, den 16de October 1833. Tersling. 1833, den 25de October, Formiddag Kl. 10, bliver i Ulstrup Hovedgaards Skov afholdt offentlig Auction over en Deel, saavel til Mølle, som Skibsbygningsbrug, fortrinlig tjenlige Ege, og hvoriblandt et Stykke til en Mølleaxel, hvilket herved bekjendtgjøres. Da min Bekjendtgjørelse om Auctionerne over Jørgen Jensens Eiendomme i Nørager har været for seent indrykket i Aarhuus Stiftstidende, saa bliver den til den 14de dennes berammede 1ste Auction over disse Eiendomme ei afholdt, hvorimod de til den 28de October og 11te Novbr berammede Auctioner afholdes som 1ste og 2den Auction, og 3die Auction afholdes hos Jens Hansen Bach i Nørager den 18de November, om Formiddagen Kl. 11 sl. Randers, 13de Octbr. 1833. A. L. Reiersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-10-17
Efter Vedkommendes Reqvisition bortsælges ved Auction paa Moesgaard Fredagen den 25de October Formiddagen Kl. 10 endeel Inventariesager tilhørende den Kongelige Landbeskeler-Opstaldning i Jylland, og bestaaende af complette Seletøier, endeel Reebarimer, Trendser, Lædergrimer, Jerngrimetøiler, Strigler, Kardetsker og Vandbørster, Sække, 2 Arbeidsvogne, Spande, Skovle, Træe- og Jerngrebe, Spader, Høetyve, 1 Hakkelsekiste med Kniv, 1 Medicinskab, endeel Sengeklæder og Lagner m.m. Lysthavende indbydes. Hads & Ring Herredscontoir, den 10de October Lanng.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-10-17
Mandagen den 28de October næstkommende Formiddag Kl. 10 afholdes Auction i Moesgaard Skot over endeel Træer paa Roden, fornemmelig bestaaende, af Bøge, der ere skikkede til Gavntræe, saasom til Planker, Bødkertræe, og muelig til Skibstømmer. Lysthavende ville møde. Hads & Ring Herredscontoir, den 10de October Lanng.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-10-17
Efter Begjæring af Gaardmand Jacob Jensen i Thiset foretages i hans Gaard Auction over en paa hans Mark afsat Parcel af Hartkorn 5 Skpr. indhegnet og beplantet med levende Gjerde, samt med eller uden Bygning, Onsdagen den 30te October næstkommende Formiddagen Kl. 10. Naar denne Eiendom er solgt forauctioneres tillige en Deel Løsøre, bestaaende af Heste, Køer, VogneSvingplove, Harver, Egetømmer og Eegebuller, nogle paa Roden staaende Eege, samt 100 Tdr. Kartofler i smaae Partier, som kan befordres af Sælgeren 2 Mile om forlanges. Skulde Parcellen blive forinden Auctionen solgt underhaanden, skal saadant betimeligen vorde bekjendtgjort. Hads & Ring Herredscontoir, den 10de October Lanng.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-10-17
Onsdagen den 23de dennes, Formiddag Kl. 11, lader Høker og Marschandiser Søren Kokborg ved een eneste frivillig Auction bortsælge følgende Eiendomme, heri Byen, nemlig: 1) Gaarden No. 194 Litr. A. paa Hjørnet af Fugholmsgaden og Aaen, i Brandkassen forsikkret for 1240 Rbd. Sølv, og bestaaende af et Forhuus paa 8 Fag Ætager og et dito paa 3 Fag 1 Etage med tilhørende Gaardsrum. Stedet No. 192 i Fugholmsgaden, assureret for 440 Rbd. Sølv, og bestaaende af et Forhuus paa 7 Fag 1 Etage, med Haveplads, og 3) Halvdelen af en i Aar paa Grønland opført u Bygning, hvilken Halvpart bestaaer af 7 1/2 Fag Etage og er indrettet til 3 Leievaaninger, tilhvilke hører Haveplads. De billige Conditioner, hvoriblandt at af Kjøbesummen 1100 Rbd. Sedler kunne blive indestaaende i Gaarden No. 191 Litr. A, erfares hos Eieren selv. Horsens, den 3die October 1833. Ræder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-10-17
Ved en privat Underviisningsanstalt er en Lærerplads bleven ledig, hvilken önskes besat, snarest mueligt med en Seminarist, der forener Duelighed med udvortes Dannelse. Forelöbig bemærkes, at Lönnen er 100 Rbdr. aarlig, samt Alt frit, naar den Attraaende tillige kan give Underviisning i Tegning. De herpaa Reflecterende vilde behage at henvende dem til Hr. Institutbestyrer Lindhard, der giver nærmere Underretning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-10-17
En Gaard af passende Størrelse, der er godt vedligeholdt, beliggende paa en af denne Byes Hovedgader, og hvortil hører en til Eiendommen grændsende Toft, kan underhaanden paa billige Vilkaar erholdes til Kjøbs, naar man snarest mueligt henvender sig til Undertegnede. Aarhuus, den 16de Octbr. 1833. Hertz.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-10-17
En 2tage Kakkelovn ønskes tilleie. Adressekontoiret anviser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-10-17
De Forældre som ønske deres Børn indskrevne i Fruesogns Borgerskole, ville med disse behage at møde her paa Skolen, Fredagen den 18de Octber om Formiddagen Kl. 9, samt medbringe de befalede Døbe= og Vaccinations=Attester. Fruesogns Borgerskole, den 16de Octbr. 1833.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-10-17
Fortegnelse. over de ved Aarhuus Postcontoir henliggende uindløste Breve, i Juli Qvartal 1833. til hvem No. Hvorfra Porto s. 1. Flensborg, Dragon Andreas Erichsen i Aarhuus 17 Stoerring Præst 3. Haderslev, Kammerjæger Brovn i Aarhuus . . 4. Horsens Gaardmd. J. H. Pallesen i Stabrand 3 Christen Madsen i Faarup . . . . dito 6. Kjøbenhavn Provst Ramsing i Harlev . . . . 19. Snedkermester F. Bech i Aarhuus. . 19. dito Jens C. Randrup paa Thustrupgaard 19 dito Jørgen Sørensen i Rogen. Jngeborg Pedersdatter i Austrup . . 23 10. dito Malersvend Andreas Wilberg i Aarhuus 19 Snedkermester Frederik Scher i Aarhuus 19.12. dito 13. Kolding. Skrædersvend Christian S. Munck. 14. Randers M. Chr. Norup paa Søebyegaard 3 dito P. Kragh i Aarhuus . . . . . . 16. Ribe Jes Hansen i dito. . . . . . . 11 17. Roeskilde. Hans Berg paa Arrisdall. . . . . 17 18. Svendborg J. Møller i Aarhuus . . . . . 18. dito J. A. Pates i Aarhuus . . . fr. Aarhuus Postcontoir, den 12te October 1833. Tersling.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-10-17
Redigeres, trykkes og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmquist
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-10-18
No 168. Fredagen. den 18 October. Den til Forsendelse. med Brevposterne Kongelig allernaadigst alene privilegerede. Aarhuus StiftsTidende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-10-18
Nyheder fra Udlandet. Spanien. Paa Børsen i Paris havdes meget foruroligende Rygter og Spaniens Tilstand og den franske Regjerings Hensigter, hvortil ogsaa en kgl. Anordning om Jndkaldelsen af 35,000 Md. nye Tropper, bidrog meget. Der skal nemlig paa flere Kanter af Spanien være udbrudt Uroligheder. Kon Carl (Don Carlos) skal allerede i flere Provindser være bleven proklammeret som Konge, og i Madrid var det kommet til Haandgemæng imellem Folket og to af Dronningens Regimenter, Avisen Temps omtaler en Telegrafdepesche, ifølge hvilken der har været Opstand i Bilbao, hvor D. Carlos er bleven formelig udraabt til Konge, og at den kommanderende General i S. Sebastian var i Spidsen for et Dronningen hengivent Regiment draget ud mod Rebellerne. Publikum vilde vide, at Øvrigheden i Bilbao var bleven masakreret af Folket, at en Deel af Over Catalonien var i Opstand, D. Carlos tilligemed Bourmont paa Veien til Madrid, og at Folket strømmede til ham i tusindviis.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-10-18
Jfølge Beretninger directe fra Madrid, som rigtignok ere ældre end ovenmeldte, var det endnu roligt i Hovedstaden, hvis Garnison, der bestod af den kgl. Garde og Regimentet Prindsessen af Ansturien, var 8000 Mand stærk. Sidstnævnte og Provindsial-Grenadererne ere Dronningen særdeles hengivne. De øvrige Tropper vare vaklende, men rørte sig endnu ligesaa lidet som de 4000 Md. Frivillige Jmidlertid arbeidede Partiernes Hovedmænd i Mørket. Carlisterne skulle allerede i lang Tid, ved Munke og Vagabonder, have staaer i Forbindelse med De Carlos, og man vidste, at Jnfanten havde igjen betraadt den spanske Jordbund. Den kommanderende General i Estremadura var paa hans Side, men General Sarsfeld, som kommanderer Observationskorpset ved den portugisiske Grændse, samt de kommanderende Generaler i Andalusien og Gallizien, Amarillas og Morillo, ere paa Dronningens Partie. Foruden disse gives der endnu et tredie Partie, af absolutistisk, men hverken karlistisk eller apostolisk Sindelag, som man dog holder blot for Maske; dette skal have tilbudt Dronningen sin Tjeneste med den Betingelse, at det hidtilværende System maa blive opretholdt. De Liberale eller Reformisterne ere heller ikke ledige. J Spidsen for dette Partie, som kaldes Anilleros eller spanske Doctrinaire, staaer Hertugen, af Florida Blanca, en ivrig Tilhænger af det maadeholdne repræsentative Monarkie, som staaer i høi Gunst hos Dronningen. Hans Tilhængere have raad slaget iblandt sig selv, og forlange samtlige Ministres Afskedigelse, fornemmelig Bermudez's. Dronningen havde endnu ikke taget nogen Beslutning, men syntes tilbøielig til, at bestemme sig for de Anilleros. Franske Aviser ville vide, at Grev Pozzo di Borgo havde protesteret mod Frankrigs Anerkjendelse af den unge Dronning, men Londonner Aviser ville ikke troe, det, da en saadan Act vilde være aldeles udiplomatisk. "Rusland - sige de har Rettighed til at nægte sin Anerkjendelse, men ikke til at protestere mod en anden Stats."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-10-18
Om Kongens Død meldes følgende: "Allerede i lang Tid havde man seet den imøde. Hans Lunger vare stærkt angrebne, og den i Madrid stærkt grasserende Jnfluenza var traadt til. Dog forlangte Hs. M. endnu om Morgenen for han døde sin sædvanlige Chocolade, og kort derefter Bouillon, men Maven vilde ikke modtage det. Kl. 11 om Form. syntes han at ligge i sine sidste Aandedræt, men kom sig igjen, følte Appetit, og spiste umaadelig meget. Kl. 2 begyndte han at slumre, og man lod ham være allene med Dronningen. Nogle Minuter efter bemærkede Hs. M. at hans Tunge blev lam, hun saae Fraad paa hans Læber, og Øinene rullede krampagtigt frem og tilbage. Hun skreg af Livsenskræfter, Lakeyerne styrtede ind, Lægerne tilte hid, men for sildig. Kongen var død af et Slagflod i sin Gemalindes Arme. Lægerne smigrede sig endnu længe med det Haab, at det kun var Lethargie, som forrige Aar, og gjorde Forsøg med Lys, Naale a., men Sjælen var udaandet. Da blev den kommanderende General i Madrid, General Freire, og Chefen for den kgl. Garde, General Quesada, samt endnu flere Generaler og Statsembedsmænd, blandt hvilke ZeaBermude, kaldt ind i den Afdødes Gemak. Dronningen, svømmende i Taarer, spurgte dem, om hun maatte stole paa dem. "Jndtil den sidste Blodsdraabe svarte Freire og Quesada. Kongens Død blev ikke strax bekjendtgjort, og endnu om Aftenen blev der spillet Komedie, o. s. v. Men hele Garnisonen var under Vaaben. J Almindelighed blev Kongens Død ikke beklaget, thi ingen af Partierne holdt af ham. Man talte om et Testamente som Kongen havde efterladt sig, som efter nogle Angivelser endnu ikke var aabnet, men andre forsikkre, at det var skeet strax efter Kongens Død. Meget afhænger af denne Omstændighed, thi det tilkommer Kongen testamentarisk at udnævne Regentskabet efter sin Død; er det ikke skeet, saa have de Cortes Rettighed til at bestemme det, men dog altid under Enkedronningens Præsidium. Men Hs. M. synes slet ikke at tænke paa noget Regentskabsraad, men at hun vil regjere allene, samt viser meget Mod og Bestemthed. Hun rider daglig, med nogle faae Ledsagere, igjennem Madrids Gader. Den nye brittiske Gesandt, Hr. Villiers, var indtruffen Aftenen førend Kongens Død Den 29de Septbr. om Eftermiddagen Kl. 3 havde Bermude villet modtage ham. Hr. Villiers kom paa Slottet, og erfoer her, at Premierministeren var overordentlig beskjæftiget, og kunde derfor ikke modtag, ham. Hr. Villiers lod svare, at Hr. Zen havde selv bestemt Timen, og at han vilde vente paa ham. Da kom Ministeren, i stor Bevægelse, og undskyldte sig med Kongens just indtrufne Dødsfald. Jfølge diplomatisk Etikette maa ingen Post, ikke engang nogen Koureer, forlade Madrid førend 24 Timer efter Kongens Død, kun Regjeringen har dette Fortrin, og Hr. Zeg havde om Natten afsendt en Koureer, man siger til Bayonne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-10-18
Portugal. Herfra haves dennegang ikke noget Nyt af Betydenhed undtagen det, at Miguellisterne have paa deres Retirade myrdet alle de anseeteste Personer i Staden Villanova, og at D. Pedro skal have udfordret sin Broder til en Tvekamp, for paa eengang at gjøre en Ende paa Krigen, men havde ikke faaet noget Svar derpaa.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-10-18
Frankrige. Krigs- og Freds=Barometret. Koursen paa Statspapirerne, falder stærkt i Paris. Blandt de Børsrygter som foranledige dette, udmærker sig i Særdeleshed det, at der skulde være givet Ordre tilat sammendrage tre Armeer, hver paa 100,000 Md., en ved den spanske, en anden ved den italienske, og den tredie ved den tydske Grændse. Tillige hed det, at Kamrene skulde indkaldes, for at man under de nærværende betænkelige Omstændigheder kunde betjene sig af deres Bistand. - Koureerverlingen er uhyre levende mellem Paris, London og Madrid. J to Dage var der afgaaet 8 Kourerer fra Paris til Madrid. Ved Marseille, Toulon a. har Gjæringen naaet den høieste Grad. Paa mange Steder organiseres Landfolket i Bander. Alt synes kun at vente Signalet til et almindeligt Udbrud, for at sætte Henrik V paa Frankrigs Throne. Det Rygte var udspredt, at fremmede Tropper staae parat til at understøtte dette Forehavende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-10-18
Jtalien. Alle Efterretninger fra Lombardiet og de sardiniske Stater omtale store Troppebevægelser saavel i den østerrigske som den piemontesiske Armee. Der skal oprettes flere Leire ved Pofloden, nær ved den piemontesiske Grændse. J Turin hersker den største Virksomhed; alle permitterede Officerer havde faaet Ordre til, at begive sig i største Hast til deres Regimenter. Adskillige Steder paa Veien til Mont-Cenisblive befæstede. J Kanonstøberierne arbeides der baade Nat og Dag. Militairet er fordeelt i alle Stæder og Landsbyer, og Fængslingerne vare ved. J Piemont befinde sig henved 1600 fr. Legitimister. Kong Carl Albert var incognito ventendes til Mailand. Mange Dødsdomme vare igjen blevne fuldbyrdede. Som noget paafaldende har man i den senere Tid bemærket, at endeel sardiniske Smaaskibe have travlt med Ærinder til Røverstaterne. Tillige hedder det, at Ex-Deien af Algier har fragtet nogle sardiniske og østerrigske Skibe for at bringe Krigsfornødenheder over til den africanske Kyst, samt at Beyerne af Constantine, Tunis og Tripolis staae i Forbindelse med Hussein Dey, for om muligt, naar Leilighed gives, at kunne drive Franskmændene bort igien fra Algier. Man veed det i Frankrige, og derfor indskibes der endnu bestandig Tropper dertil.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-10-18
Nederlandene. Den 8de Oct. havde alle Officererne som opholdt sig i Brüssel, faaet Ordre til uopholdeligen at begive sig til deres Korpser. Den 10de og 11te havde der fundet store Troppebevægelser Sted. Paa Grændsen ved Hasselt havde de belgiske Tropper faaet Ordre til at koncentrere sig og modsætte sig de hollandske Troppers Betrædelse af Belgiens Gebeet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-10-18
Det Rygte var almindeligt, at de tre saakaldte nordiske Magter havde aldeles afgjørende nægtet at lade Belgien beholde det Luxemborgske.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-10-18
Tydskland. Atter opstaaer et nyt Virvar. Fra Wien meldes, at Carl X gjør nu selv Krav paa Frankrigs Throne. Han har erklæret, at hans Abdication (Frasigelse) i Rambouillet til Fordeel for Hertugen af Bourdeaux var bundet til den Betingelse: af Henrik V skulde udraabes til Konge under Hertugen, af Orleans's Formynderskab, men da den ikke er bleven opfyldt, anseer han alle sine Forpligtelser med Hensyn dertil for ophævede. (Hertuginden af Ber skal allerede igjen være frugtsommelig.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-10-18
Rusland. Paa Grund af Misvært i Rigets sydlige Gouvernementer har Keiseren ved en Ukas, dateret Münchengräz den 13 September, tilladt toldfri Korn-Jndførsel i Havnene ved det sorte og asowske Hav og Donau, samt tillands langs med den sydvestlige Grændse, og i Betragtning af den Jndflydelse, dette vil have paa Tilførselen fra Rigets Jndre for de nordlige Provindser, er hiin Tilladelse udstrakt til alle Havne ved Østersøen og det hvide Hav og skal gielde fra nu af til 1ste Jan. 1835 saavel for alle Kornsorter som Meel, Gryn, Malt, a.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-10-18
Norge, Fra Drammen vedblive Efterretningerne at være sørgelige. Fra om Aftenen den 3die October indtil næste Dags Eftermiddag vare 16 nye Choleratilfælde anmeldte. Af 79 Syge vare 45 døde, foruden 6 Syge i Lier, som Alle døde. Ogsaa i Christiania er nu Sygdommen udbrudt, ifølge officiel Beretning directe derfra. J en af denne Byes Forstæder, Enerhaugen, vare 5 Personer blevne angrebne deraf, og 4 af dem allerede døde. Formedelst Sygdommens Tiltagende i Drammen er fra offentlig Side bleven sendt 3 Læger dertil, nemlig Cand. med. Krabbe, Selmer og Wittkugel. Districtets Physicus, er Dr. Münster.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-10-18
Fædrelandet. Rhvn. den 14de Octbr. Oehlenschlagers nye Tragoedie: "Dronning Margarethe bliver nu indstuderet til Opførelse paa det kgl. Theater; Hovedrollen vil blive udført af Mad. Werschall. – Fra Oehlenschlagers Haand kan med det første ventes en Cyclus af Digte, til hvilken Digterens nylige Reise til Norge har givet Motivet, og der nævnes som et Sidestykke til Langelandsreisen." (Khonsp.) Automatsamlingen i Viingaardsstrædet har stedse stort Tilløb, og nogle af dem fortjene virkelig ogsaa at beundres for den skuffende Liighed, de have med virkelige Mennesker. For nogle Aftener siden ubbrød der en – tillykke ubetydelig Jldebrand i et af Værelserne, hvorved imidlertid et af Panoramaerne tilintetgjordes. Midt i den almindelige Røre, der opstod iblandt Tilskuerne, da man raabte, at der var Jld i Huset, styrtede en Moder ængstelig omkring i Værelserne og søgte efter Ammen med Barnet, men kunde ikke see hende. Endelig opdager hun Bondepigen staaende gandske phlegmatisk op til en Væg. "Johanne!" raabte den fortvivlede Moder: Hvor har Du gjort af Barnet?" "Min Gud - svartes der bag Moderen Johanne staaer jo i Forværelset, Jlden er alt slukket, og den Person, hvem Fruen henvender sig til, er jo den qvindelige Automat i Bondedragt, med hvem Hr. Dramm pleier at dandse."(S. Bl.)¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-10-18
J Gaar Formiddags ankom hertil fra Hamborg det kgl. Dampskib: "the Comet, efter Forlydende bestemt til i Stockholm at afhente den til Lissabon bestemte kongl. storbritanniske Minister Lord Howard. (S. Bl.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-10-18
Hs. K. H. Prindsesse Charlotte til Hessen-Cassel indtraf i Søndags hertil fra Tydskland med Børn, Hofdamer, Domestiquer, og 3 Eqvipager.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-10-18
Blandt sidste Uges Dødsfald vare atter 10 af Skarlagensfeber. De Efterretninger som angaae de nærværende. Regjeringers indvortes og udvortes Bestyrelse af deres Stater, er den Difinition, der, efter det kal danske Cancellies Fortolkning skal indeholde Begrebet, om "politiske Efterretninger", hvilke det, som bekjendt, ikke ere alle danske Aviser tilladt at meddele.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-10-18
Svendborg. Ved den 28de Septbr. at afskyde nogle Kanoner, sprang den ene og adsplittede Hovedet paa Matros Rasm. Nielsen. Han efterlader sig Kone og 3 uforsørgede Børn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-10-18
Justitsraad og Amtsforvalter Kellermann i Neumünster havde anlagt Sag mod Procurator Alers i Kiel, der havde ladet Jnjurier mod ham indføre i Aviserne. Ved Politiretten i Kiel blev Alers dømt til 40 Dages Fængsel paa Vand og Brød, men ved Overretten i Glückstadt slap han med en Mulct af 32 Rdr.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-10-18
Ved Tønning er det lykkedes at paagribe en Arbeidsmand fra det Hannoverske som 2 Rætter efter hinanden havde skjaaret Halen af 12 Heste paa Marken.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-10-18
Jtzehoe. Hr. Olde i Neuenbrock, der, som bekjendt, allerede forhen har opkjøbt mange skjønne Hingste i Engelland til vore Stutterier, havde den 2den Octbr. anmodet en Committee af "Foreningen til Hesteavlens Forbedring at indfinde sig der, og bleve da 6 Hingster tildeelte Foreningens Mærke. En elegant Frokost var i denne Anledning af Hr. Olde foranstaltet; Vertinden førtes tilbord af Grev v. Rantzau, hendes 2 Døttre af Grev v. Ahlefeldt, og Oberst v. Bardensleth. Selskabet bestod af omtr. 100 Personer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-10-18
Paa Hestemarkedet i Husum den 21de Septbr. var Handelen temmelig levende, og flere Heste bleve betalte med 300 a 500 Mk. Cour.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-10-18
Ogsaa i Ribe ere i denne Tid flere Børn døde af Skarlagensfeber.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-10-18
Til Berigtigelse af hvad der i flere Aviser har været fortalt om en for Meened straffet Bondemand, i Ribe Amt, tjener følgende Oplysning: at Manden vel ved alle Jnstantser er dømt paa sine to Fingre, men at denne Dom, som sædvanlig, er formildet til Tugthuusstraf paa Kongens Naade.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-10-18
Ved Rescript til Amtmanden over Veile Amt af 1ste Octbr. er det efter Ansøgning bevilget, at det Marked med Heste, som hidtil er holdt i Colding Tirsdagen for Fastelavn, herefter maa afholdes Fredagen for Fastelavn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-10-18
Directionen for den Classenske Fideicommis til forædlede Kreaturers Udbredelse har skjænket Veile Amts Jndustrieselskab 2 ægte engelske Vædere af Dischlay racen, der blandet med gode danske Faar giver et udmærket godt Askom.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-10-18
Biskoppen i Aalborg, Hs. H. Dr. Fogtmann, har gjort det første Skridt til et gavnligt Ønskes Opfyldelse, ved at publicere de vacante Kirkesanger, og Skolelærer-Embeder, tilligemed sammes Beskaffenhed, Jndkomster, og hvem Kaldsrettigheden tilhører.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-10-18
Hovedgaarden Palstrup, med Besætning, blev ved offentlig Auction den 12te October solgt til Hr. Professor Dr. Tiesten fra Kiel for 15000 Rbd. rede Sølv.