JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Norske Intelligenssedler, 1770-10-17
roske Jntelligenz-Sedler. No. 42. Onsdagen den 17. October 1770. NB. Fortsettelse af: Vrimmel af ulige Tanker om det bedste Elskovs Valg, Du vakkert præke kand; Men Peer, hvad vil du sige, Naar tvende samlet bliv af lige Stand og Aar, Af Væsen, Sind, Gemyt de er hinandens Lige, Og udi Leeg og Lyst sin bedste Tid hengaaer, Det som den Ene vil, den Anden kand behage, De med fornøjet Sind befordre fælles Gavn, J troefast Kiærlighed henlever sine Dage, Og finder yndig Læe udi hverandres Favn.
Norske Intelligenssedler, 1770-10-17
En Gammel taer en Ung: det er jo noget eget, Hvad, om hun klager paa, at han ej duer et grand? At han har alt for lidt, og har dog alt for meget: Han andre er ulig i det som glæde kand? Hvad, om hun næsviis er, og søger fremmed Guder, En Stok er jo en Stok, ihvad man med den giør, Hvad, om hun vittig er, og agter ej Forbuder, Men hvad der smager best, hun yppig vove tør, Tør da en gammel Knast vel klage paa sin Pande Nei, nei, han tie bør, og takke til om han Dog skiule kand sin Bræk, Men hos sig selv maa sande, Han bær en Prydelse, som ikke staaer ham an Fortsættelse følger.
Norske Intelligenssedler, 1770-10-17
Bekiendtgiørelser: Bernardus Alberts lader bekiendtgiøre, at han nu i disse Dage fra Skræder Linde opflytter udi Jørgen Smeds Gaard i Nedre Vold-Gaden udde Værelser til Gaden hvor Kiøbmand Augustinus Halvorsen forhen har boet, da enhver som behager, at handle med ham, kand bekomme alle Slagt Vahrer, samt Thee, Sukker, Caffebønner i frisk Citron-Saft, alt for billig Priis. Røde og hvide Franske Viine, samt Fransk Brændeviin, alt af bedste Sorter, ere at faae til Kiøbs i smaae og store Partier, for billige Priiser, hos Jacob Jacobsen, som nu er flyttet i sin Gaard, hvor Procurator Seigr: Dyvegge boer.
Norske Intelligenssedler, 1770-10-17
Hos Urtegaardsmanden Horrn er Æbler, Pærer, Pergammotter og Norsk Peberoed til Kiøbs.
Norske Intelligenssedler, 1770-10-17
Hos Hans Lützen i Kirke-Bakken er at faae til Kiøbs: Lemoner, Risengryn og Nøgel-Ost.
Norske Intelligenssedler, 1770-10-17
Hos Andreas Lærcke er at bekomme Franske og Holsteenske røde Krigs-Æbler, tørre Kirsebær, Jslandske Strømper til diverse Priser fra 1 Mk. 16 sk. til 3 Mk. Parret.
Norske Intelligenssedler, 1770-10-17
Hos Johanne Wirmann er at bekomme bedste Holsteenske og Franske Æbler.
Norske Intelligenssedler, 1770-10-17
En breed og en smal Kariol er at faae til Kiøbs. som fra Bogtrykkeriet anvises.
Norske Intelligenssedler, 1770-10-17
En meubleret Sahl er til Leie for en ledig Person, som kand bekomme Kost hos mig. J. G. Hødrich.
Norske Intelligenssedler, 1770-10-17
Udi Hr. Oberst=Lieutenant von Eckleffs her i Byen beliggende Gaard, næst ved Tømmermester, Klebert, er et Overværelse med Spise-Kammer og Kiøkken, nu strax til Leie at faae; hvorom de Lysthavende sig hos Sr. Daldorph, som er at finde i samme Gaard, kand addressere.
Norske Intelligenssedler, 1770-10-17
Hos Even Sang i Slots-Gaden er Værelse, til Leje, som strax kand tiltrædes.
Norske Intelligenssedler, 1770-10-17
Fredagen den 19. October Klokken 2 slet Eftermiddag bliver Auction foretagen udi og over Michel Larsen Hjulmagers og Hustroes StervboeGaard i Watterland, saa og endeel Løsøre og Hiulmager Redskab med videre. Fredagen den 19de October Klokken 3 slet bliver Auctionen udi og over Niels Toblesens Gaard i Waterland atter foretagen, som tiener til Efterretning.
Norske Intelligenssedler, 1770-10-17
Mandagen den 22de October bliver Auction foretagen udi og over Stille afgangne Niels Aasens Enkes Gaard i Grændsen beliggende.
Norske Intelligenssedler, 1770-10-17
Torsdagen den 25de October næstkommende, bliver, i Anledning af Hr. Oberste de Sehesteds Flytning, Auction paa Brotnov i Ullensager Sogn over endeel store skiønne Hollandske Fæe, Engelske Souger, store Svin, endeel Jern Kakkelovner, samt god og brugbar Gaards-Redskab. Skipper Andreas Becker bliver gandske sejl, færdig til Fredags Aften, til hvilken Tiid Han medtager Fragtegods og Passagerer til Kiøbenhavn.
Norske Intelligenssedler, 1770-10-17
Subscribenterne paa Oversættelsen af Ejeriedet lole ville behage at lade deres Exemplarer, afhændte mod 10 Mark Danskes Erlæggelse, som er 6 Mk. for den første Deel, og 4 Mk. Danske i Prænumeration paa den Anden, hos Dræbye, i Hr. Colletts Gaard.
Norske Intelligenssedler, 1770-10-17
Af Ugebladet Oversætteren er mig tilsendt Exemplarer, som kand bekommes for 56 sk. Qvartalet; Nøiere Conditioner kand sees i Bla denne No. 1, 3, 7 og 10. Skulle fleere Liebhabere. findes, skal der foranstaltes fleere Exemplarers Leverelse til Bogtrykker. Schwach.
Norske Intelligenssedler, 1770-10-17
Under Bordstablene paa Grønland er sidstleden Søndags Aften fundet et Sejl, som findes hos Lars Diesen; hvor Eieren kand afhændte det.
Norske Intelligenssedler, 1770-10-17
En hviid Gaas med en rød Klud om det ene Been er for 8 Dage siden bortkommen for Knud Smed; Hvem samme igien kand levere, beloves en billig Douceur.
Norske Intelligenssedler, 1770-10-17
Fra den 4de til 13de October er bortkommen en Sølv Gehæng-Spænde af nyeste Fassong, Kiøbenhavns Prøve-Sølv og durchbrokken Arbejde; Om nogen saadan Spænde skulle blive tilbudet enten til Kiøbs eller og at tage i Pandt, vilde behage at mælde sig hos Peder Erichsen i Kongens Mølle, imod en raisonabel Douceur.
Norske Intelligenssedler, 1770-10-17
Sidstafvigte Mandag er fra mig underskrevne bortkommet: 1 graae Gaas hviid i Brystet, 1 hviid Gasse blaaeagtig paa Ryggen, 1 yngre Dito blaaeagtig, alle 3 klippet paa den venstre Ving og det høire Been; Hvem samme kand tilbage bringe, eller derom give Oplysning, loves en raisonabel Douceur. Jochum Koch. En graae og hviid Qvie, mærket D paa den venstre Side, er fundet paa Gaden; Ejeren til samme kand faae den igjen hos Lars Christiansen Skræder, boende i Sibrandt Lorentsen Skoemagers Gaard.
Norske Intelligenssedler, 1770-10-17
J Bogtrykkeriet sælges: Det Nye Testamente og Davids Psalmer med Noder, paa Hollandsk, vel conditioneret, for 2 Mark. C H R J S T J A N J A, trykt hos Samuel Conrad Schwach.
Norske Intelligenssedler, 1770-10-24
Cooter.
Norske Intelligenssedler, 1770-10-24
Nordske JntelligenNo. 43. Onsdagen den 24. October 1770. No Resten af: Vrimmel af ulige Tanker om det bedste Elskovs Valg. O Daarekiste-Snak, Hvad er det for en Galde Du af dig øser ud, Dit Snak har ingen Fynd: Kand slig Fuldkommenhed til saadan Ondskab falde? Ja, skiønt hun vover det, da heder det ej Synd. Er det ej ønskeligt at faae en saadan Mage, Som en Democritus kand være udi alt? Der lever som den vil, og kand sig Frihed tage: At giøre kroget ret, og ret at giøre galt. Nu blir den Gamle syg, har nu den Unges Klage: Hun frygter vel han døer. - Onei, hun græder for, At hun ej eene kand hans Gods og Midler tage, Da andre nu Endeel tillige deraf faar. Ach skynd Jer! (raaber hun) skaf Liise til min Smerte; Hendt mig en Doctor hid, som vist kand sige mig Om nu min Gamle døer. - Det glæder dog mit Hierte, At jeg veed saadant Raad, som giør mig lykkelig. Som mig forsikret giør, at Alting mig tilhører, Ja, at jeg dette faar, det er min Dyd og værdt; Men man ej tænke bør, jeg taaler nogen rører Ved denne kiere Skat, som kun er mig beskiært. Forvovne Siæle, som tør tænke, at J haver Hertil og Rettighed; J dog besinde bør: Min Dyd, min store Dyd, min ædle Skiønheds-Gaver, Til større Ting end det, mig vist nok værdig giør. Smaa Geister tænker saa, men ikke høje Siæle, Som veed sin Skiønheds Priis og hvortil de er fød, De veed nok hvad de bør til slige Folk uddeele, Det er jo billigst, at de selv det Beste nod. Men om saa skulde skee, at nu min Mand ej dødde, Saa skal min fiine Kløgt sig bedre klæde fast, Og midlertid de Ting saa næt af Veien rødde, Som jeg nu frøgter for, om Døden kom i Hast. Slig Elskov tænker jeg en Gammel til maa døje, Som tager sig en Ung, der intet skiøtter om Hans værdig Alderdom, men har kun Sind og Øye Henvendt paa jordisk Glands, hans Gods og Eiendom. Du tænker, - men du mig at tænke og tillader; At naar en gammel Mand en saadan Mage faar, Der elsker ham som Mand og ærer ham som Fader, Du da det gjordte Valg, at laste ej formaar. Naar Brudens Ungdoms Glød den Gamles Jis opvarmer Og med sin Munterhed forsøder hans Fortræd, Med sand Fortrolighed ham pleier og omarmer: Mon der ej blusser smukt den ømme Kierlighed? Jo, der er Sindets Fryd og Livets gode Dage, Der blir af Alders Høst en liflig Foraars Vaar, Der grønnes Alderdom og Ungdoms Lyst kand smage, Ja, viiser frem til Tegn. Tys nu, hør Vuggen gaar. Du Taabe, svared Beer, som ej mit Raad vil lyde, Men løbe hovedkulds hen til din egen Vee; Hvi giør du mig Umag, Jeg billig bør fortryde, At jeg de beste Raad paa dig nu spildede. Nu, nu, min gode Mand, jeg tror nok du er svekket, Ei af din Hammers Vægt, men af dit meget Snak; Du overflødig nok mig gode Raad forstrekket, Jeg for din Møje dig nu siger, megen Tak! Her holdte Peder op og lukte strax sin Hytte, Han mig paa Døren og og jeg var glad jeg slap; Hvad skal jeg sige meer og Elskovs Valg og Nytte, Da jeg for sidste Sats nær havde faaet Klap. Slig Sværm af Domme maa man lave sig at høre, Naar man vil tænke til, at Ægteskab indgaa Man aldrig kand enhver der til Maade giøre, Dog Elskovs beste Deel man selv udvælge maaDet ilde parrede Ægtefolk.
Norske Intelligenssedler, 1770-10-24
En Enke, nogle Sneese Aar gammel, fik saa forsløjen en Lyst at gifte sig med en vis ung Karl, som om hun maatte have redet til Barsel, og da, i en urimelig Begiærlighed været forstyrret paa, at vilde spise moedne Pærer i Maj Maaned. Deres Alder var gandske ulig: Det skaffede den unge Karl nogen Slags Væmmelse, da hans Vertinde gjorde ham Forslag om det Partie. Men da han fik Stunder at betænke sig, og tog, i den Betænkning til Eftertanke, Enkens høje Alder og store Midler, sin nærværende forgieldede Tilstand, og den Leilighed hvilken Lykken sendte ham, uden Møje i Hænder, at slippe udaf sin Nød, saa begyndte han at snappe efter det Tilbud, som Fisken efter den Krog, hvilken man udkaster for den. Dertil kom end videre hans gode Venners Raadførsel, Vertindens daglige Paamindelser, og Enkens egne store Løfter, accompagnerede med nok saa mange venlige Øiekast, som hun havde Aar paa Bagen. Da ej noget synderligt udrettes kunde, ved alle disse Gnister af et forelskende Hierte, der stod i fuld Blus, som et Jldsprudende Bierg, saa greb hun til det al Verden fortryllende Metal, og forgyldede hans Lommer ved hver Visite hun nød af hans angenemme Person. J disse Haand-Penge var en Magnetisk Kraft, ej ulige Hverver-Penge, der lokker unge Mennesker at underkaste sig et gammelt Kalveskinds Commando. Dette Guldpulver havde nu trænget sig til alle hans Sandser, som Terpentin-Olie i Postpapiir, derudover var han bleven saa blind, at han ikke kunde see nogen Rynke i hendes gamle Ansigt; saa døv, at han er af hendes Tale kunde høre hvor faa Tænder Alderdommen havde levnet i hendes Mund, saa følesløs, at han ej kunde iisne ved de Haandtryk han fik af hendes kolde Knogler, saa indtagen med forudfattet Meening, at han ligesaa lidet kunde fornemme til Smagen af hendes saglende Læber, som til Lugten af hendes stinkende Aande. J den ligesom fortryllende Tilstand, var det hende en let Sag, at erholde hans Ja og faae det Ja-Ord saa hastig stadfæstet ved ordentlig Copulation, som en underskrevet Obligation ved Signetets Paatrykkelse. Bryllups-Dagene passerede med Musik og anden Lystighed. De næstfølgende med behagelige Gratulationer. Da den Tiid var forløben udi Behag og Glæde, syntes ham vel, at savne en fuldkommen Fornøyelse i Brudens Omgiengelse, men det søde Haab, at hun vel ej havde mange Dage tilbage af hendes Lives Tiid, fordrev Tiiden for ham nogenledes taalelig. Han regnede over i sit Hoved, hvor mange Aar han skulde fornuftigst ansætte til Exspectance paa hendes Død, men formaaede ikke at stille den Nativitets Regning, med nogen Vished, saa længe han ikke tilfulde vidste hendes Alder. Fortsættelsen følger.
Norske Intelligenssedler, 1770-10-24
Bekiendtgiørelser: Af Ugebladet Oversætteren er mig tilsende 5 Exemplarer, som kand bekommes for 56 sk. Qvartalet; Nøiere Conditioner kand sees i Bla denne No. 1, 3, 7 og 10. Skulle fleere Liebhabere. findes, skal der foranstaltes fleere Exemplarers Leverelse til Bogtrykker. Schwach.
Norske Intelligenssedler, 1770-10-24
Hos General-Major Wilster ere bedste Tydske, Saugblader til Kiøbs for billig Priis.
Norske Intelligenssedler, 1770-10-24
Hos Peter Otto Bøyesen bekommes der Schwerske forunderlige Essenz.
Norske Intelligenssedler, 1770-10-24
Hos Johanne Wirmann er at bekomme bedste Holsteenske og Franske Æbler.
Norske Intelligenssedler, 1770-10-24
Hos Hans Lützen i Kirke-Bakken er at faae tilKiøbs: Lemoner, Risengryn og Nøgel-Ost.
Norske Intelligenssedler, 1770-10-24
Hos Urtegaardsmanden Horrn er Æbler Pærer, Pergammotter og Norsk Peberoed til Kiøbs.
Norske Intelligenssedler, 1770-10-24
Hos Andreas Lærke er at bekomme Franske og Holsteenske røde Krigs-Æbler, tørre Kirsebær, Jslandske Strømper til diverse Priser fra 1 Mk. 16 sk. til 3 Mk. Parret, samt god Seider-Ædik. Bernardus Alberts lader bekiendtgiøre, at han nu i disse Dage fra Skræder Linde opflytter udi Jørgen Smeds Gaard i Nedre Vold-Gaden udi de Værelser til Gaden hvor Kiøbmand Augustinus Halvorsen forhen har boet, da enhver som behager at handle med ham, kand bekomme alle Slags Vahrer, samt Thee, Sukker, Caffebønner og frisk Citron-Saft, alt for billig Priis.
Norske Intelligenssedler, 1770-10-24
Udi Hr. Oberst-Lieutenant von Eckleffs her i Byen beliggende Gaard, næst ved Tømmermester, Klebert, er et Overværelse med Spise-Kammer og Kiøkken, nu strax til Leie at faae; hvorom de Lysthavende sig hos Sr. Daldorph, som er at finde i samme Gaard, kand addressere.
Norske Intelligenssedler, 1770-10-24
Hos Even Sang i Slots-Gaden er Værelser, til Leje, som strax kand tiltrædes.
Norske Intelligenssedler, 1770-10-24
Af mig Jacob Borg fabriqveres og forfærdiges adskillige Sorter godt fiint rødt og sort Lak, som er hos mig til Kiøbs for billige Priiser. Skipper Jørgen Elberg som her er beliggende, agter sig sidst udi den anden Uge ved indtagne Ladning at fortsætte sin Reise directe til Kiøbenhavn; er der nogen Passageer som vil medreise, eller nogen haver Fragte Gods at nedsende, er han villig, at modtage samme for billig Fragt Vedkommende ville behage at melde sig hos Skipperen selv, eller ogsaa hos mig Mechler, Bert. M. Møller.
Norske Intelligenssedler, 1770-10-24
Ligeledes kand hos mig faaes extra gode Anchois, for billig Priis, saavelsom en Sahl og et SengKammer, samt Staldrum og Høeloft til Leje.
Norske Intelligenssedler, 1770-10-24
Den Engelske Skoemager Henning Sax, lader for hans Arbejds-Giæster bekiendtgiøre, at han nu boer i Øvre Voldgaden hos Andreas Grubbe.
Norske Intelligenssedler, 1770-10-24
Mandagen den 5te Novembr. Klokken 3 slet Eftermiddag bliver efter Sr. Svend Blixes Forlangende opraabt til Auction Gaardene Onsbøll, Schalturuberget og Pramhuus med tilhørende Skove med videre, i Wingers Sogn beliggende, som nærmere af de udstædte Placater kand sees.
Norske Intelligenssedler, 1770-10-24
Den 21 Octobr. fandt min Pige en Snuus Daase ved Bundtmager Bergwitz, og samme er at bekomme hos mig imod Finde-Løn. Hans Christensen Øen.
Norske Intelligenssedler, 1770-10-24
Under Bordstablene paa Grønland er sidstleden 7de October fundet et Sejl, som findes hos Lars Diesen; hvor Eieren kand afhændte det.
Norske Intelligenssedler, 1770-10-24
Den 20 Octobr. sidstleden er fra Hr. Ober Krigs-Commissaire Holters Tiener bortstaalet et Par store Sølv-Spænder, hvorudi stod Marcus Møllers Stempel, og nogle Dage forhen er ligesaa staalet et Par sorte Fløiels Buxer. Dersom nogen skulle komme at falbyde eller vilde Pandtsætte samme, de da vilde anholde den, og Eieren det tilkiendegive, loves derfor en Douceur paa 1 Rdlr.
Norske Intelligenssedler, 1770-10-24
Formedelst indfaldende Alle Helgens Dag, ombedes dem, som maatte forlange Bekiendt NB. giørelser indrykkede, de da i det seneste Tirsdag Formiddag Klokken 10 vilde indfinde sig C H R J S T J A N J A, trykt hos Samuel Conrad Schwach.
Norske Intelligenssedler, 1770-10-31
Sedler.
Norske Intelligenssedler, 1770-10-31
Bekiendtgiørelser: Hos Susanna Sal. Thomas Roedes er at faae til Kiøbs: friske Citroner, Engelsk Hvedemeel og Humle, Pruneller, Persico og KarveAqvaviter, god Soya, Pommerantz og SocadeKager, samt adskillige Sorter Engelsk og Hollandsk Steentøi.
Norske Intelligenssedler, 1770-10-31
Hos Anders Colling er Lemon-Saft, samt gode friske Citroner til Fals for billig Priis.
Norske Intelligenssedler, 1770-10-31
Hos Ole Hugebakke, er en voxen Galte til Kiøbs, som er vel feed.
Norske Intelligenssedler, 1770-10-31
Hos Urtegaardsmanden Horrn er Æbler, Pærer, Ærteskokker og Norsk Peberoed til Kiøbs.
Norske Intelligenssedler, 1770-10-31
Hos Peter Otto Bøyesen bekommes den Schwerske forunderlige Essenz.
Norske Intelligenssedler, 1770-10-31
Hos General-Major Wilster ere bedste Tydske Saugblader til Kiøbs for billig Priis. Bernardus Alberts lader bekiendtgiøre, at han nu i disse Dage fra Skræder Linde opflytter udi Jørgen Smeds Gaard i Nedre Vold-Gaden udi de Værelser til Gaden hvor Kiøbmand Augustinus Halvorsen forhen har boet, da enhver som behager at handle med ham, kand bekomme alle Slags Vahrer, samt Thee, Sukker, Caffebønner og frisk Citron-Saft, alt for billig Priis.
Norske Intelligenssedler, 1770-10-31
Hos Jens Baar er at bekomme god Brunsviger Humle for billig Priis.
Norske Intelligenssedler, 1770-10-31
De bedste og ægte Tilli-Draaber, hvormed følger en trykt Seddel til hver Flaske, hvorledes samme til den sande Nytte skal bruges, faaes paa Bragnæs hos Andreas Søberg.
Norske Intelligenssedler, 1770-10-31
Udi Madame Boaltes Gaard i Slots-Gaden, er Under-Værelser nu strax til Leje, baade for en stor Familie eller ogsaa til ledige Personer, med alle til en Gaard henhørende Beqvemmeligheder, Liebhaberne behage at melde sig hos Eierinden selv. Udi Hr. Oberst=Lieutenant von Eckleffs her i Byen beliggende Gaard, næst ved Tømmermester, Klebert, er et Overværelse med Spise-Kammer og Kiøkken, nu strax til Leie at faae; hvorom de Lysthavende sig hos Sr. Daldorph, som er at finde i samme Gaard, kand addressere.
Norske Intelligenssedler, 1770-10-31
Hos Even Sang i Slots-Gaden er Værelser, til Leje, som strax kand tiltrædes.
Norske Intelligenssedler, 1770-10-31
Den forunderlige Essenz er at bekomme NB. hos Lieutenant Holst. Løverdagen den 3 November Klokken 10 slet Formiddag, bliver Auction foretagen paa Christiania Toldboed, over endeel confisquerede Vahre, saasom: nogle halve og heele Ankere Fransk Brændeviin, samt endeel smaae Pakker med CaffeBønner.
Norske Intelligenssedler, 1770-10-31
Mandagen den 5te Novembr. Klokken 3 slet Eftermiddag bliver efter Sr. Svend Blixes Forlangende opraabt til Auction Gaardene Ousbøll, Schalfuruberget og Pramhuus med tilhørende Skove med videre, i Wingers Sogn beliggende, som nærmere af de udstædte Placater kand sees.
Norske Intelligenssedler, 1770-10-31
Torsdagen den 8 November førstkommende Klokken 11. Formiddag, bliver paa Gaarden Wøyen i Wæstre Bærum, ved offentlig Auction bortsolgt endeel Høe, Korn, og Halm, af indeværende Aars Afgrøde, saavelsom nogle 1000de Stkr. gode Tagsteen. Fra Christian Bruun Garver er sidstleden Uge bortkommen en ung Kalkuns Høne; hvo samme kand bringe igien, bekommer en Douceur.
Norske Intelligenssedler, 1770-10-31
Fra mig er bortkommen en liden Morter med Støder, af Malm, for 8 Dage siden; Skulde nogen samme frembyde, enten til Kiøbs eller at laane Penge paa, ombedes den maatte anholdes og mig samme tilkiendegives, hvorfore loves en billig Douceur af Jens Baar.
Norske Intelligenssedler, 1770-10-31
J Bogtrykkeriet sælges: La Soirke de Village, divertissement en un Acte, en Vers, & Mele d'Ariettes. 12 sk. Brand-Forsikkrings Anordning i Særdeleshed. for Kiøbstæderne i Norge, 28 sk. Straf for Langfredag eller en tilstrækkelig Historie om den prægtige Hovedstads Jerusalems Beleiring og Ødelæggelse af de Romere; hvor meere end En Million og Tre Hundrede og Sex og Halvtredfindstive Tusinde Jøder ynkelig omkom, 4 sk. CH R J S T J A N J A, trykt hos Samuel Conrad Schwach.
Norske Intelligenssedler, 1770-11-07
hvis ligentz-Sedler. Nr. Nor No. 45. Onsdagen den 7. November 1770. NB. Forunderlig og mærkværdig Spaadom af Martin Zadeck, en Svitzer ved Solothurn, som i sit Alders 106te Aar, for hans Død den 20 December, og efter hans Død den 22 Dec: 1769. i Nærværelse af sine Venner har sagt. Nu af det Tydske oversadt. Gunstige Læsere! Her meddeeles een tænkværdig Spaadom, som en Mand af 106 Aar, i Svidser-Land, nær ved Alpe-Biergene, har gjort. En Mand ved Solothurn, navnlig Martin Zadeck, begav sig 1739 i Alpe-Biergene: Han opholdt sig sammestæds eenlig, som en Eremit, i 30 Aar, og nærede sig af Urter og Rødder. Denne har, for sit Endeligt den 20 December afvigte Aar 1769, til sine omstaaende Venner, som besøgte ham, talet følgende: Gr Agt, mine Venner, jeg vil sige Eder, hvad i de tilkommende Tider skal skee, hvorover den gandske Verden vil forundre sig Der vil komme i heele Tydskland og Svidser-Land en meget nære-løs Tid, som vil vedvare i 5 Aar: Al Handel og Næring vil forsvinde, og Penge-Mangel blive almindelig: Men efterat disse 5 Aar er forløben, saa kommer Handlingen igien at florere. Veyrliget vil i disse 5 Aar være gandske anderledes beskaffent, end det har været i forrige Tider. Nu bliver Menneskene i deres Mening bestyrket, at Jorden løber omkring og Solen staaer stille, Men dette besynderlige Veyrligt kommer blot af Vindens Beskaffenhed, hvilke vil komme ud af gandske ubekiendte Egne. Jnden 10 Aar vil Verden vinde en gandske anden Anseelse, og derefter vil den en Tid lang, ja til Udgang af dette Aarhundrede, have de bedste Aar, hvilket Efterkommerne meget vil berømme. Da vil man hverken meer agte Rigdom eller Jordeske Kostbarheder, men blot allerne tragte efter den guddommelige Naade og Barmhiertighed. Verden vil, ligesom af en nye Aande, ved den Almægtige blive paa nye oplivet, og den sande Religion blive jo meet og meer udbredet; Guds Ord vil blive herliggjort hos Menneskene. (Alle Forhindringer til det Gode blive ryddede af Veien og alle Anstøds-Steene, blive bortkastede.) Retfærdigheden vil blive haandhævet, ja Fred og Eendrægtighed vil i Europa trøste hverandre. Der vil blive frugtbare Aaringer, ja Handel og Vandel vil blomstre.
Norske Intelligenssedler, 1770-11-07
Tyrken vil inden kort Tiid tabe alle sine Lande baade i Asien og Africa. Constantinopel bliver indtaget uden Sverdslag. Jndvortes Oprør, hemmelig Tvedragt og en bestandig indvortes Uroe vil i Grund og Bund nedtrykke det Tyrkiske Rige, dog ved Hunger og Pest vil der blive Ende paa Uroen; thi de falder i deres eget Sverd, og omkommer ynkeligen. Aar 1770 mister de alle sine Lande i Europa, og siden maa de retirere sig til Tunis, Fet og Marocco. Tartarerne bliver gandske udryddet, og en saadan Hunger vil der blive, at de selv opæde hinanden indbyrdes. Republiqven Venedig vil erobre en stoer Deel af Grækenland, og bekommer siden Kongeriget Candia igien. De uroelige Polaker vil blive drevet Par viis, og en Storm vind vil komme over dem, som de ey have formodet sig. Kongeriget Polen bekommer en opynglende Anseelse, saasom i en Tiid af 5 Aar mange Tusinde Tydske Familier der nedsætte sig Dantzig, o du ædle Dantzig, du som haver været Gud og din Konge troe, du vil blive stoer, ja din Størrelse vil heele Europa beundre. Men J, J ulykkelige Tyrker, J kommer til at maa forlade Belgraad og heele Ungarn frievillig. Et faldende tørt Løv-Blad vil skræmme Eder; J kommer til at frygte, hvor ingen Fare er, og bliver Eders Liv ikke sikker. J lader Eder aldrig meer see i Ungarn; Eders Moscheer bliver ødelagde; Eders Afguds-Tieneste bliver udryddet, og Eders Alcoran bliver forkastet. See Mahomet, du orientalske Antichrist, din Tiid er omme; Dit Gravstæd bliver opbrændt, og dine Been blive forvandlede til Aske. Krigen vil ogsaa udbreede sig i de Lande, hvor man fuldkommen haver troet sig at være sikker. Lilien vil strække sine Blade og Greene over en stoer Deel af Jtalien. Kirke-Staten, vil blive meget svækket. O Tider, o Forandringer, tænker, seer, jeg tier. Fortsættelsen følger: