Aalborgs Stifts Adresseavis, 1820-10-09
Begravede. Den 1ste October: Skomagermester J. Samson, 62 Aar. Aab. 10 Cap. 527 Vers. (Slutningen.)De Synder hvis Frelser (saa at tale) Christus var, og er, er Skrøbelighedssynder; thi Skrøbelighedssynd er i Grunden ingen Synd formedelst Skrøbelighed er forbunden med, og følger af Uvidenhed - og skede imod Villien dersom man havde vidst bedre. Den som er god, har været god fra Evighed af (Jerem. 1 Cap. 5 V., Aab. 22 Cap. 11 V.) om man endog har anseet ham for en Skiødesløs i hans Ungdomsaar; thi hans "Organ har i hans Ungdom, endnu ikke været vækker og modent for dannet i Sædelighed) formedelst at hans første Opdragelse haves af dem, som selv vare raae og uopdragne.") Saaledes at man dengang (i hans Ungdom ikke kunde skiønne hans gode Caracteer giennem dette endnu uvækket " (umodent) Organ. Christus er vor Dømmer, vort Mynster, vor Opdrager og de Skrøbeligges forden som synder af Uvidenhed) Trøster. Endelig taler Christian Hetting saa meget om Troen, - den herlige Luthers velsignede Troc. Jeg forlagter ikke Troen - jeg agter den høit, men om den Troende tillige vilde udvikle og bruge sine Begrebevner og begribe, da agtede jeg ham i Særdeleshed høit - Troen er dog ikkun Troe - ingen Vighed, men, naar den Troende omsider udvikler sine Begrebevner, hvilke han i samme Øiemed - nemlig at bruge Begrebevnen besidder - saa at han begriber Noget af det der forestaaer ham i den anden Verden, nemlig Herligheder som hans Jndbildningsorgan end ikke evner at skabet - da lever han saameget destomere opløftende i hiin foreløbige Anskuelse; Chi, hvad han føler sig sin Siel eiendommelig, det samme er følgeligviis fra Sielen uadskillelig - Alt hvad som følet er i Følelsen (i Sielen) og er denne egen; thi i andet Fald kunde Følelsen ikke føle det - see min Bog Pag. 72 og 73. Pag. 74, Lin. 1. 12. Pag. 75, Lin. 1629. Pag. 76. og 77. Pag. 78, Liv. 1421 og Pag. 94796. Min Fornuft(Begrebevne) har jeg for at jeg skulde bruge den, saasom jeg i andet Fald ikke behøvede den, og - ifølge den hellige Skrift, er det mig tilladt (1 Thess.) 3 Cap. 21 V. Aab. 13 Cap. 18 V. Philipp. 4 Cap. 8 V.) at bruge den, og - naar jeg har arbeidet med Hjernen indtil at jeg har erhvervet Begreb: "saa er Troen total, ja mere end toral, thi hvad jeg har erhvervet mig Bevidsthed om, er mig altsaa nu mere end en Troe, efterdi jeg har Vished, - og Vished, at erhverve, er den fornuftige mulig. Formedelst Troen, som dog er Uvished (Vakleværk). existerer de mange forskiellige Secter. - Saalænge kun den blotte Troe skal gielde, kan een Hiord og een Hyrde ikke være til, formedelst at hver troer paa sin Viis som de ere oplærte udi, fra Ungdommen, af Der existerer maaskee over hundrede forskiellige Secter, Det er altsaa det "forelødige eene Begrede som skal omsider træde i Troens Sted - saaledes at ved det rene Begreb om vor Udølighed og tilkommende Tilstandsbeskaffenhed (som hæver sig høit over det Vaklende E. Troen) existererkuneen Hiord og een Hyrde; thi det rene Begreb om den anden Verden, havde nu kuldkastet de mange Tvivlesystemer (o: Secter - Troesbekiendelser.) Troen, kan være forskiellig; men det rene Begreb er kun eet - Det er det rene Begreb, som omsider skal dæmpe Troesbekiendelserne, eller den secteriske Aand! - skulle vi da ikke altsaa bruge Fornuften for at naae dette Begreb som tilintetgiør samtlige Troesbekiendelser, saa at derimod een Hjord og een Hyrde omsider existerer, -A. Willadsen.