JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-11-03
Næsbyehoved har efter de Tiders Maade været en god Fæstning og altsaa noget mere end et Lyst=Slot, som Atlas Dan. 1 Supplem. p. 545 kalder det. Naar og af hvem det er bygt finder man ikke, men at det har staaet en 4000 Aar og maaskee derover, er troeligt; thi da intet andet Slot nævnes i eller ved Odense, var Næsbyehoved uden Tvivl det Kongelige Slot, hvorpaa Kong Svend Grathe, der kom paa Thronen 1147 og blev slagen 1157, samlede engang sit Krigs=Folk og tog dem i Troeskabs Eed, da han beredte sig til Forsvar imod sine 2de Rivaler Knud og Valdemar, hvorom Saxo melder Lib. 14.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-11-03
J Stephanii Prolegom. til hans Noter in HistoriamSaxonis Gramme er indført Kong Valdemar 1ste Privilegium givet St. Knuds Kirke og Kloster i Odense, dat. Hulebye 1180. I dette Privilegium forbindes St. Knuds Brødre at holde 10 Ryttere i Beredskab til Kongens Tieneste, naar Samme opholdte sig paa sin Gaard eller Slot i Odense, hvilket blandt andet skulle være som et Vederlag, for de dem forundte Frieheder og Naades Beviisninger, paa det Klosteret i Fremtiden kunde med des større Sikkerhed beholde samme Frieheder. Ved dette bemeldte Slot kan nok ei heller forstaaes andet end Næsbyehoved, hvorpaa Kong Voldemar 1ste da ogsaa pleiede at opholde sig. Aar 1349 og 1350 var Hermannus de Jura Høvedsmand paa Næsbyehoved. Aar 1402 var Bero eller Biørn Olufsen Ridder, Høvedsmand. Længe var Næsbyehoved de Danske Dronningers Liv geding. Kong Eriks af Pomern Dronning Philippa havde det og nogle andre Lehne i Fyen, samt Romerige i Norge. Aar 1420 oplod hun det til Kongen, hvorimod al Kronens Gods i Siælland blev givet hende til Livgeding. Hvitfeld p. 679, men det varede ikke længe, inden Dronningerne fik deres Næsbyehoved igien. Kong Hans, som meget elskede Odense, opholdte sig undertiden i lang Tid paa dette Slot. Hans Dronning Kirstine, som i 3 Aar havde været fangen i Sverrig af Steen Sture, og siden kom igien til Danmark, havde Odense endnu kiærere, helst da hendes Herre, Kongen, var bleven begraven der udi Graabrødre Kirke. Aar 1500 var Claus Daae Lænsmand i Odense eller paa Næsbyehoved.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-11-03
At Næsbyehoved efter Atl. D. Beretning blev ruineret i Grevens Feide, synes at være gandske sandfærdigt. Hvitfeld melder allene p. 1418, at Svendborgerne i bemeldte Feide=Tid plyndrede Odense Bispegaard; thi de begave sig ind udi St. Albani Kirke strax hos, og i andre Huuse omkring bispegaarden, og skiøde af Kirken og Huusene til dem, som lode sig see og ville stille sig til Modværge af Vinduerne paa Bispegaarden; imidlertid fik de nogle oversatte paa en Baad over Graven, som førte Jld og Tiære i Porten, der ikke var Hvelved, og dermed opbrændte Porten, og saaledes bleve de Gaarden mægtige. Men at det ikke er gaaet bedre med Næsbyehoved, viser Fr. Lætus, naar han taler om Kong Chr. 3dies Reise til Odense, efter at Slaget var vundet ved Assens. summo cum mane moveriAgmina tota loco atoqve Ottoniam adire jubebat. Et celeres proferre gradiis. Cum venit, mannem Repperit, ac versom suriesis civibus arcem: Endskiøndt Næsbyehoved Slot aldrig meere reiste sig til sin forrige Anseelse, nævnes det dog endnu noget efter denne Tid, men da St. Hans Kloster i Odense ved Reformationen blev seculariseret og forvandlet til en Kongelig Forlæning, forsvandt efterhaanden Næsbyehoved, og St. Hans Kloster kaldtes siden Konge=Gaarden, Odense=Gaard og nu det Kongelige Palais bygt 1720. Atl. Dan. siger, at Næsbyehoved har staaet ved en Søe af samme Navn paa en Banke, kaldet Slots=Banken, hvilken var begroet med Krat, som nu værende Eiere Kiøbmand Østrup har ladet oprydde, og mange Muur= og KampeStene opgrave, saa at det nu til Korn=Land er indrettet og hører til St. Hans Sogn. Jam seges, ubi Troja fult. Ellers sees af denne Beskrivelse, at Slottet har faaet sit Navn af dets Sitnation, hvorom den endnu bedre kan dømme, som kiender Stedet. Mange Slotte har givet Byer Navne og deres Opkomst, men her synes, at Byen Næsbye har været, før Slottet blev bygt som Hoved for Næsbye.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-11-03
Prof. Vadskier i hans Portiske Skue=Plads, hvori han forestiller de Kongelige Danske Residence Slotte, siger os dog ikkun lidet om dette Slot: Vort gamle Odensøe, den Afgud Odins Minde, Som Keiser Otto faaer at lade denne Bye, Lod Enke=Dronningen Christine fordum finde Paa sit forældet Slot bestandig Lære og Lye. Den Fierde Friderich, hvis gyldne Nota Bene Af vor Hukommelse bør aldrig slettes ud, Som vidste Dyd og Flid og Mildhed at foreene, Kom her i nærmere Forening med sin Gud.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-11-03
Da Engle=Garden fik den Himmel given Ordre, (Til hver en Undersaats og begge Rigers Sorg) Hans Himmelværde Siæl fra dette Muld at fordre, Og convojere til den glade Himmel=Borg. Det synes, som Vadskiær har holdt Næsbyehoved for det samme Slot, paa hvilket Kong Frederich 4de døde, som man veed, er urigtigt. At Næsbyehoved Slot har været tæmmelig vel befæstet og med dobbelte Graver forsynet, dertil sees endnu kiendelige Spor, og at den inderste Grav maa have været meget dyb, kan vides deraf, at den er endnu saare dyb, uagtet dens Ælde, og de mange Løv og Blade af Skoven, som Aar fra Aar der er samlet. Det kunne vist nok lønne Arbeidet, om man ville oprydde disse gamle Grave, hvilken Oprydning ville være den beste Giødning paa Næsbye sandede Mark, og siden sprænge Slots=Banken med Krud ned i Gravene, som ville skaffe Eieren, foruden en formodentlig Mængde Steen, meereend dobbelt Pløielland, da Gravene nu ere til ingen Nytte. – Prospekten af Næsbyehoved Slot sees i Resenii Atlas, det har været en delig gammeldags Bygning og havt 3 Taarne. Paa Landeveien eller den saa kaldet Jordbroe, som gaaer neden forbi Slottet, er endnu en Broe, som kaldes Dronningens Broe, og igiennem den saa kaldet Tolderlund Skov gaaer en meget dyb Vei eller Grøft, der formodentlig har været de fiendtlige Løbegrave mod Slottet. J Skovene og Markene rundt omkring dette Slot ere endnu mange Jordhøie. Mueligt, der endnu i Høienes Alder, da de Store Folk bleve begravne i Høie, har staaet et Slot. Reliqve &campos, ubi Troja fult.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-11-03
En Bie=Foering at tillave, som hverken bestaaer af Sukker eller Honning.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-11-03
Saften eller Mosten af Pærer, som er udkogt til Sirup, kommer lettelig i Giering, skader altsaa Bierne, er kostbar og møisommelig at faae og beskierme for Giering, men er ellers bekiendt, og i Nødsfald bruges paa adskillige Steder. Bedre er det, naar man giør Hvede eller Byg til Malt. Det første giver mere Sødme end det sidste. Maltet maae ikke være tørt paa en Kiølle, men paa et luftigt Loft, og maae omrøres nogle Gange hver Dag, for at hindre, at det skal ikke skimle, samt iagttages for, at Kattene skal ikke giøre det ureent. Naar man vil bruge det, renser man det fra Viserne eller Kimerne, og lader det skroe eller male gandske grovt. Mølleren maae i Forveien vel rense Møllen, og derpaa lade saa meget Malt løbe igiennem Qværnen, saa at det fremmede Meel kan tages bort dermed, hvilket er skadelig for Bierne. Dette først igiennemløbne Malt er ikke tienligt hertil. Det efterfølgende kommer man i et Anker eller Halvtønde med 2de Bunde udi, som er vel udskoldet, og slaaer saa meget kogende Vand derpaa, som behøves, til at giøre en tyk Moes eller Velling deraf ved Omrørring. Hertil slaaer man en anden Qvantitet kogende Vand, saa meget som udfordres, til at extrahere Sødheden. Herpaa bliver det omrørt omtrent en Times Tid, paa samme Maade som skeer ved Øl=Brygningen. Derpaa maae det staae i Roe, indtil det har sat sig og er blevet klart. Man aftapper det da saa klart som muligt er, lader det ryge af, og indkoger det til Sirup. Den Kraft, som maatte være bleven tilbage i Maltet, kan man bruge til at brygge tyndt Øl af. Naar Qvantiteten formindskes ved Jndkogningen, slaaer man Siruppen i en mindre Kiedel, og udkoger den paa Gløder eller maadelig Jld næsten til en Honning Consistentz, og siden afklarer den. Afklaringen skeer ellers ved Engehvide, som er slagen til Skum. Men dette kan man ikke bruge hertil; men man tager omtrent til 16 Dele Malt=Sirup 1 Deel Honning, lader samme koge saa længe, indtil den har fuldkommen Consistentz af Sirup.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-11-03
J Kogningen bliver bestandig Skummet og Ureenheden aftaget med en Skum=Skee. Siden skal man ikke lettelig kunde adskille denne Sirup fra anden Honning, og den kan anvendes til Biers Forring og andet Brug. Honningen tiener blot til at rense den, ellers behøvedes slet ingen Tilsetning. Man forvarer denne Sirup i Flasker eller andre Kar, naar man først har ladet den løbe igiennem et reent Uldent Klæde og den derefter er bleven kold. Den beholder samme Dyd som Honning, og opkaster den Ureenhed, som endnu maatte være bleven tilbage derudi, Bierne har selv givet Anledning til dette Middel, da man har merket, at de hyppig har indfundet sig ved det Øl, som er brygget af Vindtørt Malt, og med Begierlighed har opslikket den søde Urt deraf.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-11-03
Kongelige Forordninger. Under Dato Fredensborg den 27de Sept. er i det tydske Sprog udstædt en Kongel. Forordning, hvorved den Forfatning, som i Hertugdommet Schlesvig, samt den da værende Kongel. Andeel af Hertugdommet Holsteen, i Henseende til Matrimonial Dispensationer har havt Sted indtil Forordningens Udgivelse af 28de Decbr. 1770 og 15de Martii. 1771, bliver igien oprettet, og udvidet til de forhen Storfyrstelige og fælles Districter af Holsteen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-11-03
Under Dato Fredensborg den 4de Oct. har Hs. Majestæt udgivet en Forordning, hvorved bekiendtgiøres: At, eftertersom Hans Kongelige Majestæt af Storbrittanien haver forlangt, at Hs. Majestæt maatte forbyde sine Undersaatter, at giøre Jndvaanerne udi Nord=America, som befinde sig i aabenbare Krig med Engelland, paa nogen Slags Maade bistand, og Hs. Majestæt finder sig foraarsaget at bifalde denne venlige Anmodning; saa byder og befaler Hs. Majestæt herved allernaadigst: at det indtil videre ei maae være nogen af Hs. Majestæts Undersaatter, være sig Kiøbmænd eller andre, tilladt, at hensende til de Kongelige Eilande og Colonier i America udi Skibe som føre Dansk Flag, og med Kongel. Søepasser ere forsynede, til Forhandling, hverken for egen eller andres Regning, enten Munition eller andre til Krigs Armatur henregnende, og til Handel bestemte Fornødenheder, eller sig med saadan Hs. Majest. mishagelig og for dem selv ved mange Uleiligheder forbunden Handel at befatte, alt under vilkaarlig og vis Straf for dem, som sig maatte understaae, herimod at handle.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-11-03
Befordring. Den 15 Sept. er Albrecht Frederich Bager forundt allernaadigst Bevilling at være Procurator i Siellands Stift.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-11-03
Den 20 Dito er Capellan Hr. Christian Mossin allernaad. beskikket at være residerende Capellan til Sunds Præstegield i Bergens Stift. Den 22 Dito er Peter Koefod Trøiel allern. forundt Bevilling at være Procurator ved Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret, samt Danmark. Capellan Hr. Jacob Jersin ligesaa beskikket at være Sognepræst til Herrøe, Præstegield i Bergens Stift. Den 27 Sept. er Studiosus Peter Gruner Mandal confirmeret at være Capellan pro Persona til Rommedahls Præstegield i Aggershuus Stift. Peder Kaasbøll ligesaa at være Agent og have Rang med Commerce=Raader. Den 4 Oct. er Capellan Hr. Johan Tobias Hersleb beskikket at være Sognepræst til Haltaalens Præstegield i Tronhiems Stift. Studiosus Jørgen Peder Høgh ligesaa at være residerende Capellan til KintzervigsPræstegield i Bergens Stift. Den 13 Oct. er Poul Mangaard de Place allernaad. beskikket at være Apotheker i Stege. Byefoged Nicolai Nissen Just ligesaa confirmeret at være Birkefoged ved Schioldenesholms Birk i Sielland, naar samme ledig vorder. Slots og Sognepræst Hr. Hans Peter Lund ligesaa at være Sognepræst til St. Olai Meenighed Helsingøer. Claus Koefod ligesaa beskikket at være Sorenskriver udi Guldals Fogderie i Tronhiems Stift. Den 18 Oct. er Studios. Michael Sundt Tuchsen confirmeret at være Capellan pro Persona til Linaas Præstegield i Bergens Stift. Capellan Hr. Otte Ottesen ligesaa beskikket at være Sognepræst til Høilands Præstegield i Christiansands Stift.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-11-03
Den 12 Oct. er Kammerraad Christian Frederich Spies allern. udnævnt til Amtsforvalter i Amtet Reinfeldt, og den 19 cjusdem Underrets Advocat Michael von Essen ligesaa til Secretair ved den Schlesvig Holsteenske Land=Commission.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-11-03
Den 13 Sept. er Candidatus Theologi Georg Conrad Matthiessen allern, confirmeret at være Pastor til Westerhever i Landskabet Eiderstedt. Den 20 Dito er Candidatus, Theologi Joachim Theophilus Christian Schwollman ligesaa beskikket at være Rector ved Frederichsbergs Skole i Slesvig. Den 27 Dito Candidatus Theologi Johan Henrich Schulze ligesaa til Pastor ved Kirken og Meenigheden i Seester i Herskabet Pinneberg. Den 4 Oct. er hidtil værende Pastor i Aastrup Johan Christian Lautrup allern. beskikket at være Pastor ved Kirken i Tyrstrup og Hierndrup i Amtet Hadersleb, og Personel Capellan Jvar Biørn i Ripeigjen at være Pastor ved Kirken og Meenigheden i Aastrup, udi bemeldte Amt. Den 13 Oct. Professor ved det Altonaiske Gymnasio Martin Ehlers ligesaa at være Professor Philosophiæ ved Academiet i Kiel. Den 26 Oct. er Herredsfoged i Nie Herred i Amtet Flensborg, Christian Kellerman, allern. udnævnt til Cancellie=Assessor Anmærkninger. De Lykkelige. Man seer ingen lykkeligere i Verden end Narre. De forstaaer ikke, hvad man siger dem; de beundrer alle Ting, eller og slet intet; de har ingen Misundere, ingen Urolighed; de ere vel tilfreds med enhver Fornøielse; de komme undertiden til stor Ære, og blive ofte meget rige. Palmire ønskede sig at være en heel Nar, for at blive lykkelig. Enighed. J Ægteskab maa to udgjøre Ect, naar man derudi vil være lykkelig, og det er den philosophiske Steen, at være Eet, naar man dog er to. Et Ægtepar er Et, det bør al Verden troe, Undtagen naar de slaaes, da sees, de ere to Jndfald. En Mand, som gierne drak et godt Glas Viin, og fortærede mangen en Lækkerbidsken, sagde engang til sin Kone, Jeg elsker dig som min egen Siel. Konen svarede: Heller ønskede jeg, at I elskede mig som Eders Legeme; thi det forsørger J bedre.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-11-03
Nyeheder.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-11-03
Kiøbenhavn, den 23de October. De 2 Regimenter, som havde lagt i Casernerne, ere nu udflyttede derfra og indqvarterede hos Borgerskabet, hvorimod Christians Pleje huus og det almindelige Hospital skal forlægges i Casernerne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-11-03
Den 24de October. J Aften Klokken 6 ankom de Kongelige Herskaber i allerhøieste Velgaaende paa Christiansborg, efterat de havde indtaget Middagsmaaltid paa Søllerød.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-11-03
Paa Fredag skeer Mynstringen med Sprøyterne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-11-03
Den 21 October sidstleden blev fundet imellem Toldboden og Christiansholm en druknet Mandsperson.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-11-03
Den 27de October, Førstkommende Søndag holdes sidste gang Gudstieneste i Christians Pleiehusets Kirke, siden denne Stiftelse inden den 1 November skal være forflyttet til Casernerne, hvor der indrettes en Kirke baade til Christians Pleiehusets og det almindelige Hospitals Brug. J Aftes blev fundet et levende Pigebarn paa Amalienborg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-11-03
Den 9de October løb den første af de nyebygte Grønlandsfahrere fra Stabelen, paa den nye anlagte Skibsbygger Værf ved Toldboeden, og blev kaldet Hvalen, og i Fredags den 27de hujus udløb igien sammesteds tvende nye til Grønland bestemte Skibe, hvilke bleve kaldte Titlingen og Torsken.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-11-03
Siælland, den 21 October, Faldt en Karl ned af Taget i Rachlef Præstegaard og slog sig ihiel Randers. For nogle Dage siden gik en gammel Ungkarl, ved Navn Rasmus Sørensen, af Albek Sogn og Bye i Støvring Herred, ud i Fiorden og druknede sig. Han blev fundet ved Mellerup Færgestæd.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-11-03
Aarhuus, Løverdagen den 21 Oct. blev af Entrepreneuren, Anders Westergaard, Stangen, med Kugle og Fløy ægte forgyldt, opsat paa Aarhuus Domkirkes Taarn, og blev af bemeldte Westergaard, staaende paa Kuglen, under Trompetters Lyd, crindret Hans Kongel. Majestæts og det ganske Kongelige Huuses Velgaaende, Kirkens høie Patroner, Stiftamtmandens og biskoppens, Magistraten, Aarhuus Jndbyggeres, samt hans kjære Kammeraders og troe Svennes, Skaaler. Jndscriptionen, som findes i Kuglen indlagt, og paa en Kobber Plade var udstukken, skal siden Reisende.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-11-03
Odense. Den 28 Oct. Baronesse Schimmelmann med følge. Svitte fra Holsten til Kiøbenh., Conference=Raad Cederfeldt fra Callundborg til Erholm og Jylland. Den 29 dito Kammerherre og Baron Ranzau fra Siælland til Krængerup, Kammer=Junker Lüttichou fra Kiøbh. til Gyldensteen og Jylland. Den 1 Nov. Geheime=Raad og Frue, Kammerherre og Frue Schimmelmann med Svitte fra Holsteen til Kiøbh. Herredsfoged Kellermann med Kiæreste fra Kiøbenhavn til Holsten. Den 22 Nov. den Franske Envoje med Frue fra Frankerige til Kiøbenhavn.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-11-03
Dødsfald. Odense, den 29 Oct. Dorothea Catharina, Sal. Steen buck Skildrers Enke 80 Aar gl.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-11-03
Fyen, den 20 Oct. Døde Hans Velærværdighed Hr. Jens Oxenbøl Sognepræst til Brahetrolleborg og Krarup, Meenighed i sit Alders 60 Aar. J St. Croix den 27 Mai Mad. Patientia Benedicty. J Norge Hr. Oberst Christian Ulrich von Sundt. J Bergen Hr. Diderich Nielsen Weinwichs tvende Døttre, Jfr. Elisabeth Weinwichs, 31, Aar, og Jfr. Juditha Margaretha Weinich, 23 Aar, og en Søn Mr. Henrich Paasche Weinwich, 25 Aar. Sr. Johan Henrich Crammer, Handelmand, 64 Aar. Mester Kypper Christian Michelsen, 68 Aar. J Jarløbera Hr. Oberst=Lieutenant Caspar Friderich Hageman. J Kiel Hr. Conference=Raad von Penningen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-11-03
J Kiøbenhavn den 14 October, Jfr. Barbara Christiana Sønderborg, 52 Aar. Den 22 huj. Jfr. Jnger Catharina Holm, 39 Aar. Den 27 Oct. Frue Generalinde von Hoben, fød von Scholten, 43 Aar. Den 29 huj. Sr. Friderich Hansen Lund, Jsenkræmmer, 44 Aar. - Dag Christian Lund, Spisemester i Castellet, 48 Aar gl.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-11-03
Bekiendtgiørelser. Som Commissionair for Directeuren ved det Kongl. ChristiansPleiehuus i Kiøbenhavn bekiendtgjør jeg hermed, at jeg imodtager for billig og prompte Betaling al den her til Lands avlede Hør og Hamp, saa og alt det spundne Hør=Blaar= og Hampe=Garn, kogt eller ukogt, grovt og fiint, i store og smaae Partier, endog enkelte Pund, som Borgere eller Bønder maatte ville bringe til mig til Kiøbs, alt for at opmuntre Avlen og Spinden hertil Lands. Og at ikke nogen skal gaae forgieves, meldes tillige, at jeg modtager ovenmeldte hver Mandag og Torsdag Formiddage. Man ønskede, at de ved Fabriker brugelige Tal=Hæsper 4 Alen i Omkreds, maatte her komme i Brug, da Garnet des beqvemmere kunde betales efter Fiinheden til Fordeel for Sælgeren. NB. Jntet uden vel tørret Garn modtages. Odense AdresseContoir den 6te October 1775. Biering. Skulle her i Landet eller andre Steder være Slægt NB. ninge af en ved Navn Johan Frederich Lovenaar, hvis Fader for en Snees Aar siden skal have tient som Rytter ved Regimenterne her i Fyen, vilde de jo før jo heller melde sig paa Odense Adresse=Contoir, hvor dem Ting af Vigtighed bliver bekiendtgjort.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-11-03
Paa det Kongel. Privil. Adresse=Contoir i Odense er og bliver herefter, det overalt saa bekiendte som nyttige Sorte Engelske Hof=Plaster i heele og halve Stykker at bekomme, og da man har søgt at sætte Priisen saa taalelig som mueligt, saa overlades dette Plaster herefter. J heele Stykker, for 1 Mk. 12 s. Stykket, J halve = for 1 Mk. Stykket. Altsaa for billigere Priiser end man hidtil har kundet bekom meldet, da det sædvanlig hidindtil har kostet 2 Mk., ja 3 Mk. Stykker; og da den rette Egenskab, som man almindelig fordrer af dette Plaster, fornemmelig bestaaer deri, at det hæfter vel, og holder fast hvor det bliver paalagt, saa forsikrer man herved, at denne Egenskab aldrig skal savnes ved det Plaster, som herefter fra Odense Adresse Contoir blive udsolgt; en Egenskab, som dog saa stælden har været at finde hos det man hidtil har kundet bekomme. Liebhabere og Kiendere af dette vare Plaster, skal da finde sig fornøiede.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-11-03
Kandestøber Peder Andersen Høirup, som i een Deel Aar har . boet i Nyborg, lader bekiendtgiøre, at han har forandret sin Boepæl, og er flyttet til Odense, og boer i Graabrødre Stræde i Cornelius Muurmesters Enkes Boeliger, til behagelig Efterretning for enhver, der maatte have Lyst til at lade noget Tin=Arbeide forfærdige hos ham, i sær og for dem, som er ham eller hans Arbeide bekiendt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-11-03
De Herrer Subscribentere vilde behagelig lade afhente deres 2 Exemplarer af Hr. Professor og Cancellie=Raad Christian Schleswig Holsteinsche Geschichte, 1ste Deel, imod 1 Rdlrs. Erlæggelse. 2den Deel forlader Pressen til Paaske. Liebhabere, kan endnu faae Exemplarer hos mig for Subscriptions Priisen. Nyborg den 26de October 1775. Knoblauch. Lieut. og Auditeur.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-11-03
Catalogi over Sal. Rector Dasses Bogsamling og Medailler, som skal til Auction udi Kiøbenhavn i førstkommende December Maaned, faaes gratis her paa Contoiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-11-03
Proclama. Herved bekiendtgiøres til alles Efterretning, at Skiftet efter af c. gangne Proprietair Grægers Leopold paa Løytved, bliver igien foretaget paa Holstenshuus den 10de November førstkommende paa Formiddagen Kl. 10 Slet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-11-03
Auction. det bekiendtgiøres herved at førstkommende Løverdag den 11 Novbr. om Formiddagen Kl. 10 Slet, bliver over Sal. Hr. Licutenant Bartholomens Christian Schytte de Falsen, hans Efterladenskab, bestaaende af Gang=Klæder, Linnet og andre Effecter, holdet offentlig Auction udi Skibs Proviant Skriver Sr. Bergs Logi i Nyborg; Thi ville Liebhabernes, behageligst indfinde dem ovenmeldte Tid og Sted, da Auctions=Conditionerne, som ere de almindelige, paa Auctions=Stedet, skal blive bekiendtgjorte. Odense den 3 Novbr. 1775. H. J. Trøiel.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-11-03
Det bliver herved bekiendtgjort: at Mandagen den 13de No. - vember førstkommende om Formiddagen Kl. 9 Slet og efterfølgende Dage, vorder udi afgangne Selveier Johan Friderich Schmieps efterladte Gaard i Naarup Bye, Wærninge=Sogn og Ranneberg=Herred holdet offentlig Auction over hans efterladte Jndboehave af alle Slags, saasom: Borde, Stole, Kister, Skabe, Chatoller, Dragkister, Senge og Senge Klæder, Kaaber, Tin, Messing og Jernfang, saavelsom Beester, Qvæg, Faar og Sviin med videre; Thi ville de Lysthavende bemeldte Tiid og Sted dennem behagentligen indfinde. Odense den 3die November 1775. Johan Jacob Mylius. Auctions=Directeur.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-11-03
Efter S. T. Hr. Geheimeraad Billes høie Foranstaltning som Skifte=Forvalter i Stervboen efter Selveier afg. Christen Andersen i Magtenbølle vorder Fredagen den 17 Novbr. førstkommende Formiddag Kl. 10 Slet udi bemeldte Christen Andersens fradøde Gaard i Magtenbølle Bye, Wissenberg Sogn og Raun berg Herred foretaget 1ste Gang offentlig Auction over meerermeldte Christen Andersens Stervboes Gaard med al sit Tillæg af Hartkorn, Bygninger og Herlighed; ligesom og samme Tid og Sted saasnart Gaardens forbemeldte 1ste Auction er forbi, bliver bortsolgt Christen Andersens efterladte Jndboe af Kister, Skabe, Borde, Stole, Senge og Senge=Klæder med videre, saavelsom Bester, Kiøer og Sviin samt Vogne, Plov og Harve; Thi ville Liebhaberne den benævte Tid og Sted dennem indfinde. Odense den 3 November 1775. J. J. Mylius. Auctions=Directeur.