JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1822-10-11
J Følge Kongelig allernaadigst Bevilling af 10de d. M., som vil blive las i den Kongelige Lands Overret samt Hof= og Stadsret her i Staden, saalydende: 9di Frederik den Sjette, af Guds Naade Konge til Danmark, de Venders Bog Gothers Hertug udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Ditmarsken Lauenborg og Oldenborg; Giøre vitterligt: at Vi, efter en af Grossere, Jørgel Simson Breslau af Vor Kongelige Residentsstad Kiøbenhavn, herom allerunderdanigst gjort Ansøgning og Begiæring, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at han ved Proclama sub poena præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, i den danske Statstidende Adressecontoirets Efterretninger samt den altonaisk Mercur, 3 Gange efter hinanden maa indkalde alle dem, som formene sig at have noget at fordre hos ham, med deres Paastand at fremkomme, og saadan deres havende Krav inden foreskrevne Tids Forløb for Lands=Overrets samt Hof= og Stadsrets Procurator Delbanco at anmelde og beviisliggjøre, dog Umyndiges Tiltale i Fremtiden i følge Fr. 20de Februar 1717 forbeholden. og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig som om den var skeet ved Proclama efter Løven; dog skal denne Vor allernaadiget Bevillig Ord til anden indrykkes i ovenmeldte offentlige Tidender, samt læse for Vor Lands Overret samt Hof= og Stadsret i Kiøbenhavn. Hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare Sivet i Vor Kongelige Residentsstad Kiøbenhavn, den 10de September, Under Vort Kongelige Segl. L. S. efter Hr. Bergelse Majestæts allernaadigste Befaling, Monrad. Ørsted. Løvenskjold. Hansen. Fischer. Hjort, Under-Cancellie,
Berlingske Tidende, 1822-10-11
Bevilling for Grosserer Jørgel Simson Breslan af Kiøbenhavn til, ved Proclama i Aviserne, at indkalde fine Creditorer, udkaldes herved, sub poena præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, Alle og Enhver, som maatte formene sig hos mig, i hvilken somhelst Anledning at have noget at fordre, med deres Paastand at fremkomme og saadant deres havende Krav for Lands=Over samt Hof= og Stadsrets Procurator Delbanco, boende paa gl. Torv Nr. 37, inden forbemeldte TidForløb at anmelde og bevise. Kiøbenhavn, den 18de September 1822. Jørael Simsøn Breslan.
Berlingske Tidende, 1822-10-11
Creditorerne i Stervboet efter afdøde Hjulmand Peder Jørgensen af Jyl& rup Bye og Sogn, Holbechs Amt, under det Kingelige CommunitersGods, indkaldes herved med 12 Agers Varsel, at anmelde og bevise deres Fordringer i Boet for undertegnede Skifteforvalter. Ringsted, den 18de September 1822. T. L. Gruner. Tovereenstemmelse med Placaten af 26de October 1792, indkaldes dervemed 12 Ugers Varsel, lille og Enhver, som maatte have Noget at fordi udi Stervboet efter Under-Told- og Consumptions=Betient, Krigs=AsesseChristian Julius Friderich v. Hartvig, til at anmelde og beviisliggiørderes Krav for undertegnede Skifteforvalter. Aalborg, den 23de September 1822. Wølffert. Schmidt.
Berlingske Tidende, 1822-10-11
Da Muurmester Hans Rasmussen af Brahesborg ved Døden er afgaa- og hans Boe af mig taget under Behandling, saa vorder herved saar Arvingerne som Creditorerne i den Afdødes Boe, med 12 Ugers Varsel indkaldte at møde for mig, som Skifteforvalter, de Første for at legitimere deres Arveret, og de Sidste at fremkomme med deres ivændehavende Beviislighedsfor deres Fordringer paa Boet. Baag Herreds-Contoir i Assers, den 18de September 1822. Sundorph. tuder Skiftet efter afg. Opholdsmand Ove Jensen af Hørslevgaard i Fran I lev Sogn og Herred, Aarhuus Amt, er iblandt Arvingerne opgivet en Broderdatter, ved Navn Anne Marie Pedersdatter hvis Opholdsted ik vides. Bemeldte Anne Magte Pedersdatter indkaldes herved, med Aar og Dags Varsel at melde sig hos undertegnede Skifteforvalter. Hasle a. Herredscontoir i Aarhuus, den 29de August 1822. Seideling.
Berlingske Tidende, 1822-10-11
NB. J de 3 forrige Bekiendtgjørelse staaer ved en Trykken Høisiergaard.
Berlingske Tidende, 1822-10-14
Udenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1822-10-14
London, den 1ste October. De saakaldte Whiteboys vedblive at hærie Jrland med Mord og Brand, ligesom ogsaa de Jldesindede i Norfolk endnu bestandig at og til ødelægge derværende til Landvæsenet henhørende Maschiner.
Berlingske Tidende, 1822-10-14
I Løverdags valgte Londons Borgerskab Oldermændene Heygate og Waithmann til Candidater for Lordmajors=Posten, og Oldermands Lauget valgte derpaa den førstnævnte til Lordmajor. J Buenos=Ayres hed det sig den 23de Juni, at Øen Childe havde underkastet sig den mod samme i Marts Maaned udsendte Magt. Vore Blade indeholde stedse grueligere Beretninger om Voldsom heder mod vore Handelskibe i de Vestindiske Farvande.
Berlingske Tidende, 1822-10-14
Admiralitetet har beordret Krigskibe i Søen, for at bringe Fornødenheder til de Koffardieskibe, der saalænge ere opholdte af den nordostlige Vind.
Berlingske Tidende, 1822-10-14
Portsmouth, den 29de September. Jgaar afseilede Fregatten Seringapatam, Capt. Varren, Skibet Rødwing og en Cutter paa en udenlandsk og ubekjendt Expedition, der formodentlig hænger sammen med Tingenes Stilling i Sydamerika, hvor den Brittiske Handel paa mange Steder behøver Beskyttelse, især mod de Vestindiske Sørøveres grendsesløse Frækhed.
Berlingske Tidende, 1822-10-14
Lissabon, den 10de September. Forfatningen bliver sandsynligviis forst proclammeret den 1ste October, som er Aarsdagen, da Regjerings=Juntaerne i Porto og Lissabon bleve forenede.
Berlingske Tidende, 1822-10-14
Der Debatteres nu ivrig i Congressen angaaende Klosternes Reform. Der vil komme til at blive omtrent 60 i Portugal, hvorimod alle de øvrige skulle ophæves til Fordeel for Statskassen. Om en Alliance med Spanien, hvorom man har talt meget i private Circler, har der endnu ikke været Spørgsmaal i Congressen. Kuns erfarer man, at Kongen har forlangt 1500 Spanske Daler, til Ordenstegn, som han vilde sende Kongen af Spanien og Mara Caballero, for at befæste det venskabelige Forhold, der finder Sted, imellem begge Nationer. Denne Gjenstand blev henviist til FinanCommissionen.
Berlingske Tidende, 1822-10-14
Paa nogle af de indleverede nye Valalister har man seet de ivrigste Tilhængere af det forrige Regjeringsystem, men Valgene i Lissabons District ere faldne paa liberale Candidater.
Berlingske Tidende, 1822-10-14
madrid, den 13de September. Den sidste Post fra Franktig blev anholdt ved Madridaltjo. Røverne bandt Postføreren, droge Vognen afsides fra Veien, og bemægtigede sig Brevene. Derpaa lagde de Raad op, om hvad den var at gjøre med den Bundne. Nogle vilde, at man skulde sætte ham, saaledes som han var, op paa Vognen, og derpaa stikke Jld paa denne; Andre, at man skulde skjære hans Øen af, og atter en Anden lagde allerede an paa ham med Bøssen, da Deligenen i det samme kom kjørende. Ogsaa den blev nu trukken tilside; Passagererne bleve udplyndrede, og fik derpaa Lov at fortsætte Reisen i tilfod, da Røverne opbrændte Vognene. Da der ikke er noget at Rebellernes Corps i Nærheden, saa opvække disse gjentagne Scener, saameget større Opsigt, som det er klart, at der ligger politiske Hensigter til Grund for dem.
Berlingske Tidende, 1822-10-14
Baronne, den 24de September. General Capitainen i St. Sebastian har af Chefen for en modiColonne, Jriarte, erholdt Beretning om en Stier, som denne havde tilfægtet sig over Cuevillas den 17de dennes i Egnen om Ur pola Gara. Fienden missede mange Folk, Heste, Vaaben og en Rustvogn, og blev forfulgt til Aranzau.
Berlingske Tidende, 1822-10-14
Fra Navarra erfarer man, at Zavalas Bande og andre Royalister, paa det kraftigste vare slagne tilbage fra Over Aragonien og aldeles adsplittede. Den 24de og 15de hørte man en levende Kanongde fra Jrati, hvor General Espinosa med sine 1200 Mand synes at have angrebet dette lille Fort.
Berlingske Tidende, 1822-10-14
Til Havnen Socoa ankomme daglig henved 50 anticonstitutionelle, Spanier som Flygtninger.
Berlingske Tidende, 1822-10-14
General O'Donnel er her den meest indgetogne af alle de Spanske Flygtninger, og skal endogsaa have vægret sig ved, at bivaane den hemmelige Committees Møder.
Berlingske Tidende, 1822-10-14
Barcelona, den 7de September. Den 10de havde General Roten i Mauresa ladet tilberede en Transport Levnetsmidler for Cardona, som skulde afgaae den 11te gandske tidlig. Men efter erholdte Efterretninger, lod Generalen Transporten blive tilbage i Forstaden, og marscherede selv ud mod Cardona med 2000 Mand, een Kanon og nogle Ryttere. Jmidlertid fattede Factionisterne det Anslag, at bemægtige sig Transporten, og drage imod de Constitutionelle; men disse holdt saa godt Stand, at der ikke blev prøvet paa noget Angred; og fra den anden Side erfarede man, at Baron Eroles var strax brukket op fra Sora til Urgel, hvorhen der drog en Colonne af 1200 Mand fra Talarn. Den 12te, Kl. 8 1/2 om Aftenen, ankom General Roten efter en 14 Timers Marsch uden nogen hindring til Cardona (nemmelig med Transporten, som en anden Skrivelse bestemt forsikrer). Factionisterne havde forladt Leiren ved Musal og Bulcegure, og concentreret sig paa Høiene ved Serrater, men som de dog snart kom til at overlade til Overmagten.
Berlingske Tidende, 1822-10-14
General Milans indberetter til General=Capitainen i Pinnedag den 15de d. M. "Med saa megen Tilfredshed, som Smerten over Udgydelsen af Spandsk Blod tillader, melder jeg Deres Excellence, at jeg i Morges har angrebet de sig her opholdende 300 Factionister; 47, som gjordes til Fanger, bleve skaanede, og 20 reddede sig i Kirketaarnet, som jeg holder blokeret; men alle de øvrige ere enten dræbte eller druknede i Havet. J Taarnet befinde ogsaa Cheferne Cuti og Næs. Disse Ulykkelige vilde bemægtige sig Convoien, som jeg tilsos afsendte med Bataillonen Cordona, medens jeg marscherede over S. Celoni og Hostalrich. Da jeg havde bemærket, at de gjorde Anstalter til at angribe samme; gjorde jeg en rask og hurtig elleve Timers Marsch, og kunde saaledes angribe dem, førend de i mindste Maade ventede det. De bleve understøttede at 300 Mand, som viste sig paa Høiene i Nærheden. Kl. 8te om Morgenen slog jeg disse, dræbte syv af deres Folk og saarede andre. Jeg har ladet Transporten gjøre Holdt ved Caleta, indtil Factionisterne i Taarnet have overgivet sig. E. Sk. Man melder nu, at Taarnet ved Pinda med de deri indesluttede Factionister er ødelagt.
Berlingske Tidende, 1822-10-14
Figueras, den 22de September. Misas rykkede den 13de ind i Castillo, to Miil herfra, med 1500 Mand, og vor Garnison, som kuns bestaaer af Militz, der gik ham imøde, blev angreben ved Vilattenin, og drog sig tilbage indtil de første Batterier ved Gironeser=Porten, hvor den formerede sig under Commandanten Puivali, og ved Hjælp af Artilleriet afslog Factionisterne. Flere af vor Miliz gjorde Underværker af Tapperhed. Mina er bestemt til Urgel, og har overladt Commandoen til en forhenværende Major og Commandant i Rosass. Vi ere betænkte paa alt. Nogle Kanoner ere tagne fra Fortet, og førte ud paa Forfatningspladsen, og vor Miliz har bestemt sig til haardnakkes Forsvar, Fra den 20de har man slaaedes uden for Gironas Porten. 4000 Royalister ere i Sarrin. 800 Constitutionelle have gjort et Udfald, og igaar Aftes hørte man igjen Skud. Riegos Rytterie skal med Kraft have slaaet Beleirerne tilbage.
Berlingske Tidende, 1822-10-14
Halle, den 15de October. Digterinden Louise Brachmann, hos hvem man allerede i nogen Tid havde bemærket en ofte tilbagevendt Aandsforviering, der formodentlig havde sin Oprindelse fra en ulykkelig Kjerlighed, var forkort siden i Besøg hos en Professor i Breslan, med hvis Kone hun var beslægtet. Den 16de f. M., sildig om Aftenen, forsvandt Louis Sachmann i Nattedragt af sin Verts=Huus, og uagtet man anvendte Alt, for at finde hende, kunde man dog længe ikke komme paa det ringeste Spor. Den 24de blev først den Afsiæledes Liig funden, ikke langt fra den herværende Vandmølle, i Saalefloden, med en Steen bunden om den venstre Arm, og den følgende Dag meget anstændig begravet. - Verden dømme hendes Forvildelse med Skaansel.
Berlingske Tidende, 1822-10-14
Wien, den 28de September. Den Kongelige Danske Consulat=Secretair, Hr. Bay fra Algier, er reist her igiennem til Kiøbenhavn.
Berlingske Tidende, 1822-10-14
Den 2den October. Posten fra Constantinopel af 10de f.M. har ikke medbragt Nyheder af Betyvenhed. Lord Strangford i havde indskibet sig den 5te f. M. for at gaae til Varna, og derfra, over Bucharest til Wien. Efter en to Dages vedholdende Storm, der ikke lod ham noget Haab om, saasnart at opnaae sin Bestemmelse, besluttede han, at vende tilbage til Constantinopel, og steeg igjen Land den 9de; men endnu samme Dag tiltraadte han Reisen til Lands, og er nu efter tre Dages Ophold i Bucharest, Natten imellem den 25de og 26de f. M., ankommen til Wien. Deres K. K. Majestæter have igaar forladt Hoved= og Residentsstaden, for at tiltræde Reisen over Salburg til Verona. Hs. Majestæt Keiseren af Rusland vil i Dag afreise herfra, og begive sig paa samme Vei til Verona.
Berlingske Tidende, 1822-10-14
Fra den Moldaniske Grendse, den 18de September. Osman Pascha er allerede den 23de August afmarscheret med 600 Janitscharer til Silistrin, og Kutschuck Achmet=Pascha er bleven tilbage i Jasse med 3000 Tyrker, størstedelen Tilemænd. Denne Besætning skal, saasnart den nye Fyrst Dionysins Stourdza, en Mand paa tredsindstyve Aar, er ankommen til Jnssi, ligeledes drage bort; men Fyrst Stourdza medbringer 3000 Tyrker, størstedelen Bulgaa er og Landeværn fra Egnen ved Jdrail, som skulle forblive i Moldau, saa at det hele er at ansee kuns som en Qvarteer Forandring. Fyrst Stourdza er den 29de August ankommen til Silistria.
Berlingske Tidende, 1822-10-14
Semlin, den 19de September. Posten fra Bitolia medbringer Breve indtil den 6te dennes. Det bedder der: "Chorschid=Pascha ligger endnu bestandig syg i Larissa Fra Morea ere hidtil kuns faa Tyrker komne tilbage." Men des uagtet trues Grækerne bestandig af større Fare. Fra Widdin meldes, at Porten, efterat den er vis paa den udvendige Freds Vedligeholdelse, har beordret den største Deel af de ved Donau cantoner rende Tropper til Thessalien. J Moldau og Wallachiet blive blot saa mange Tropper, som behøves for at holde disse Provindser Tømme, og udsuge dem.
Berlingske Tidende, 1822-10-14
Triest, den 24de September. Vi have over Kalamata Beretninger fra Hydra af 3die September, som melde, at trende Tyrkiske Skibe ere borttagne fra Scalanuovar af Hydriotiske Fartøier. Ombord paa dem vare betydelige Summe Penge, der skulde være anvendte til paa Morea at indkiøbe christne Slaver, for at sende dem til Asien. Saasnart Tyrkerne i Natolien havde erfaret, at en Deel af den Tyrkiske Armee var rykket ind i Morea, besluttede mange Kystbeboere, strax at seile derhen, for, ligesom paa Chios, at gjøre Bytte. Jmellem den Tyrkiske Capitains Papirer vare flere Hartischeriffer og Anbefalingsbreve til Seraskieren, 2 for at han paa alle Maader skulde understøtte Kjøberne af de christne Slaver i deres Foretagende. Disse Documenter ere tildeels undertegnede af Paschaen af Smyrna, men ogsaa tildeels af KiajaBei i Constantinopel, og affettede i Sultanens Navn. Man seer altsaa hvad der forestaaer Morcoterne, og at de ikke kunne vente anden Mildhed af Tyrkerne, end den, der blev beviist Chios Efterretninger fra Corfu forsikre, at Pesten nu har angreben selve det Tyrkiske Admiralskib, og at hele den Tyrkiske Flaade er i den sørgelige Tilstand.
Berlingske Tidende, 1822-10-14
Vi have ogsaa Efterretninger fra Calamata af 6te dennes. Dram Ali=Pascha af Janina var bragt fangen til Hydra. Middelpunctet for al Grækernes Daad i denne Tid er Kolokothron. Napoli di Romania er endelig faldet i Grækernes Magt, og Hydrioterne saavelsom Spezzioterne transportere deres Familier dertil, for at sikre i dem for ethvert Overfald.
Berlingske Tidende, 1822-10-14
Fra Tripolitza ere flere Breve ankomne hertil ved et den 10de dennes fra Hydra under Russisk Flag afseilet Skib. Man seer der af, at Tyrkerne ved deres sidste Jndfald i Morea aldeles ikke ere i komne til denne Hovedstad. Alle desangaaende udspredte Rygter vare ugrundede. Brevskriverne melde blot, at man der var i megen Stræk, men at denne Tyrkernes fjerde Jnvasion var falden lige saa slet ud for dem, som alle de øvrige, og at Morca igjen er befriet. I Kormth alene holde Tyrkerne dem endnu, men man har afskaaret dem al Communication med Chorschid=Pascha i Larissa, da Odyssens staaer ved Thermopylerne og allerede 2 Gange har slaaet Tyrkerne. Disse ere i Thessalien indskrænkede til at gaae defensivt til verks. Den 26de September. Overeensstemmende Efterretninger fra Patrasso og andre Steder melde, at den nye Capudan=Pascha den 7de dennes ombord paa sit Admiralskib er død af Pesten. Flaaden lettede derpaa Anker, og drog langs med Kysten af Morea, hen mod Dardanellerne, hvorhen Grækerne forfulgte den med Brandere.
Berlingske Tidende, 1822-10-14
Paa Morea er, med Undtagelse af en liden Besætning i Corinth lagen flere Tyrker. Colocotroni har sendt flere hundrede fangne Tyrkiske Officerer til Hydra, hvor de blive forvarede, indtil man erholder gode Løsepenge. De Græske Forrædere, 24 i Tallet, blive med e Guldpapiirs Huer paa Hovedet slæbte gjennem Gaderne i Hydra, og derefter henrettede.
Berlingske Tidende, 1822-10-14
Constantinopel, den 10de September. Alle Portens Forholdsregler antyde Udtømmelsen af det Storherrelige Skatkammer. I dette Øieblik publiceres et Firman, deer stillet imod Luxus, og som befaler Muselmændene at aflevere alle deres rede Penge og alt Sølvtøi til Mini, Rigets Skatmester ; til Vederlag faaer man udstædte Beviser, der torde være Begyndelsen, til Tyrkiske Papiirspenges Jndførelse. Sultanen er saal det allerede sat i den Nødvendighed, at indføre nye Europæiske Jndretninger, der udentvivl ville sætte ham i en meget vanskelig Stilling, dersom man vilde gjøre Betalinger til Muselmændene i PapiirspengeNogle ansee denne Statskassens slette Forfatning for en Følge af de rige Grækeres Udryddelse.
Berlingske Tidende, 1822-10-14
Bahia, den 26de Juli. Expeditionen fra Lissabon den første, som afgik i Juni, er endnu ikke ankommen, lige saa lidet som den fra Rio. Træffe de sammen kunde der opstaae den Besynderlighed, at tvende Escadrer under samme Flag holdt en Bataille. General Madeira har udsendt se Krigskibe, for at krydse udenfor vor Bai, og understøtte den Lissabonske Expeditions Jndløb. Han forstærker dog sin Position, for at beskytte sig mod Jndvaanernes Overfald. Gud give, at disse ikke skulde faae i Sinde, at bevæbne deres Negere. Al Forbindelse med det Indre er afskaaren, og Handelen ligger gandske stille.
Berlingske Tidende, 1822-10-14
Kio Janeiro, den 31te Juli. Statstidenden er opfyldt med Adresser fra Provindserne, som bevidne deres Tiltrædelse til de af Prindsen forkyndte Forholdsregler, Ogsaa Provindsen Paraiba er imellem disse, men dens Jndvaaner forbeholde dem dog, at vedblive at være Undersaatter af den constitutionelle Konge over de forenede Kongeriger, Portugal, Brasilien og Algarve, hvis Stormodighed Brasilien har at takke for sin Emancipation og sin Rang som Kongerige. Jøvrigt smigrer Provindsen, sig med, at Kongressen i Lissabon ikke vil være saa blind og forstokket, at foretrække en Borgerkrigs Skrækkeligheder for en paa Liighed og gjensidige Fordeele og Forrettigheder grundet Forening. Vi leve her i den største Rolighed, og nære end ei den mindste Frygt for, at der skulde forestaae os en Forandring deri, da Al synes at blive til vort Bedste.
Berlingske Tidende, 1822-10-14
Indenlandske Efterretninger
Berlingske Tidende, 1822-10-14
Kiøbenhavn, den 14de October.
Berlingske Tidende, 1822-10-14
Ledigt Embede. Under det Danske Cancellie: Birkedommer= og Skriver-Embedet paa Fanøe under Ribe Stift.
Berlingske Tidende, 1822-10-14
Befordringer og Afgang. Under det Danske Cancellie: Den 2den October er Sognepræst for Aale og Tørring Menigheder i Aarhuus Stift, H. R. Winding, beskikket til Sognepræst for Møgeltønder Menighed i Rid. Stif Sognepræst for Ørum Menighed i Aalborg Stift, O. F. Vinding, til Sognepræst for Tvede og Linde Menigheder i Aarhuus StilAdjunet ved Herlufsholms Skole, Cand. Theol. G. H. Waage, til Sognepræst for Vettersløv og Homb Menigheder i Sielland, første Lærer ved Borgerskolen i Randers, Cand. Theol. J. E. Find, til Sognepræst for Hald og Kiærbye Menigheder i Aarhuus Stift; Lærer ved Landendercorpser, Consistorialassessor H. J. Fich til Sognepræst i Bogense og for Skovbye Meninghed i Fyen; CanoTheol. A. C. Bramer, til Sognepræst i Frederikshavn og forHirtzholmens Menighed i Aalborg Stift.
Berlingske Tidende, 1822-10-14
Under det Slesvig=Holsteen=Lauenborgske Cancellie: Den 14de September er overordentlig Professor i Lovkyndigheden ved Universitetet i Kiel, Doctor H. R. Brinkmann, beskikket til ordentlig Professor i Lovkyndigheden ved bemeldte Universitet. Den 17de, Professor i Lovkyndigheden, G. C. Burchardi i Bon til virkelig Professor i Lovkyndigheden ved Universiteret i Kiel. Den 2den October: Contoirschef ved Cancelliet, Justitsraad C. Berger, til Præsident, 1ste Borgmester, Politiemester og Auctionarius i Rendsborg. Alle de Obligationer, lydende paa Sedler og Tegn, som en udstædte deels af den forrige Rigsbank, deels af Nationalbanken, og som nu bære 5 Procent aarlig Rente, opsiges herved til Udbetaling til næste 11te December Termin, hvoraf følger at Renterne for bemeldte opsagte Obligationer ophøre fra næste 11te December Termin. Skulde imidlertid foranførte Obligationers Jhændehavere istedet for at modtage deres Kapitaler til bemeldte 11te December Termin, hellere ønske at lade samme fremdeles indestaae i Banken til 4 p. C. maae de inden Udgangen af næste October Maaned skrivtlig til Banken anmelde de Obligationers Nummere og paalydende, Sum, som fremdeles saaledes skulle forblive indestaaende i Banker til 4 p. C. Nationalbanken i Kiøbenhavn, den 16de August 1822.
Berlingske Tidende, 1822-10-14
Ved Kiøbenhavns Toldkammer ere den 9de October indkomme følgende Skippere: H. Jacobsen fra Carlskrone, J. Blomberg fra Wisbye, Møller fra Rostock, U. v. Rigen fra Oland, Petersen fra Drammen, med følgende Vare: Kalk, Bræder, Valkejord, Boutellier, Pederrod, Tømmer og Staver. - Udgaaede: Møller til Kønigsberg, Kulmann til Bergen, Hansen til Neapel, Severin til Stettin, Zielke til dito, Thuesen til Hamborg, Lund til Stettin, Sømme til Bergen, Wessel til Danzig, Petersen til Stockholm, med følgende Vare: Riis, Sirup, Sukker, Malt, Byg, Hvede, Lammeskind, Rum, Caffe, Peber og Rug. Ved Kiøbenhavns Toldkammer ere den 12te October indkomne følgende Skippere: J. C. Parrald fra Calmar, C. Jacobsen fra Lybeck, J. J. Moes fra Finmarken, med følgende Vare: Fliser, Tømmer, Staver, Tørfisk, Rensdyrshorn, Tiære og Stykgods- Udgaaede: Pallesen til Slavanger, Hammer til Østersøen, Rud mann til Stettin, Otto Arboe til dito, C. Brorson til Middelhavet, med følgende Vare: Salt, saltede Sild, Caffe, Riis, Platfisk, Arak, Sukker, Jndigo, Peber, Tran, Sirup og Klipfisk. Barom. Therm. Vinden. 6 October. 28, 9, 5,, 7, 5 Varme. S. O. 7 28, 9, 7, 7, 3 - S. S. O. 13 - 28, 9, 1, 8, 6 - S. S. V. ho - 27, 11, 9, 8, 4 -S. V. - 2, 1, A. 7, 8 - N. F. B. den 10de October befriedes ved Døden, fra fine mange I haarde Lidelser, min trofaste og inderlig elskede Mand. Christian Rafn, Conferentsraad og Assessor i Høiesteret, hans Alders 61de Aar. Dybt nedböiet af Sorg kundgjør jeg dette mit og mine 4 Börn store Tab for Paarørende og Venner, som hvis Deeltagelse jeg er forvisset. Christine Rafn, föd Hammond.
Berlingske Tidende, 1822-10-14
Efter flere Aars ublid Skjæbne maatte jeg den 29de f. M. ogsaa friste denne at miste min gode og retskafne Mand, Niels Christian Schrøder Nuurmester og Brandinspecteur i Wordingborg, i hans Alders 51de Aar og 3 Maaneder. Han efterlader mig 8 uforsørgede Børn, der endnu ikke alle føle Tabet af en om og kiærlig Fader. Alverren forberedede mig i 10 Uger, paa min tilkommende Skjæbne, og dog løb Ordet, han er ikke meere, som et ordenslag for mit Hierte. - Ol sørgelige Tanke, at en, endogsaa Ufødt, i tiden skal begræde Dit Savn. Marie Nr. Schrøder, fød Pagh.
Berlingske Tidende, 1822-10-14
At min gode Mand P. Hjort hensov ved en rolig Død den 2de dennes i sit Alders 55de Aar, bekiendtgiøres sørgeligst for fraværende Slægt og i Venner. Spiellerup Mølle, den 10de October 1822. Birgitte Hjort, fød Høyer.