Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-05-06
Med Kongelig allernaadigst Tilladelse, at forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugde Den berømte Spanske General Minas Biographie. (Skrevet af ham selv og udgivet paa Spansk i London.) Skriftet er kort; men han lover at ville i Fremtiden udgive en omstændeligere Beskrivelse af sin Skjebne. Først fortæller han sin Herkomst og sine Feldtog i Uafhængigheds Krigen. Jeg er, siger han, født i Ydotzin, en Landsbye i Navarra; mine Forældre vare ærlige Landsbyefolk. Efterat jeg havde lært at læse og og at skrive anvendte jeg al min Tib paa Landvæsnet, saaledes opnaaede jeg mit 26de Aar. Napoleons troeløse Jndfald i Spanien i 1808 antændte min heele Patriotisme; Jeg forlod mit Arnested og traadte ind som Frievillig i Bataillonen Døyle; kort efter foreenede jeg mig med min Fætter Favier Minas GuerilleHer tiente jeg til Marts 1810 som gemeen Soldat, da min Fætter blev taget til Fange og hans Guerille opløst, 7 Soldater erkiendte mig for deres Anfører, og med dem begyndte jeg min Commando. Saasnart jeg var bleven udnævnet til at føre Overcommanden over Guerillerne i Navarra, saa afvæbnede jeg alle deres forrige Anførere og især den berygtede Echeverria, som med 700 Fodfolk og 200 Ryttere udbredte Skræk i Landsbyerne, som han brandskattede og udsugede. Jeg arresterede ham selv i det Huus hvori han dengang opholdt sig, og lod ham, uagtet min Magt var langt svagere end hans, endnu den samme Dag skyde med tre af hans Medskyldige. Hans Soldater forenede sig med mine, hvis Antal dengang ikke var høiere end 400 Mand af alle Slags Vaaben. J dette Feldtog leverede jeg og modrog 143 Træfninger uden engang at regne de mindre med. J Træfningen ved Rochefort og Sanguesa, slog jeg, med ikke fulde 3000 Mand, 5000 paa Flugten; jeg tog deres heele Artillerie og de mistede henimod 2000 Mand. J Træfningen imellem Sarlings og Arlaban bragte jeg Fienden fuldkommen i Uorden; han mistede 700 Mand; jeg bemægtigede mig alle hans Bagagevogne og befriede 6 til 700 fangne Spanier. Jeg ødelagte ganske den omtrent 5000 Mand stærke Division Abbe, tog dens heele Artillerie, lod den største Deel af Kavalleriet springe over Klingen og forfulgte de øvrige heele Natten igiennem indtil Portene af Pampelona. J Navarra holdt jeg 26000 Md., 53 Dage igiennem Schak, som ellers vilde have taget Deel i Slaget ved Salamanca; ogsaa opholdt jeg ved Ødelæggelsen af Broer og Veie Transporten af 80 Kanoner, som nu ikke kunde medvirke ved denne Leilighed. Til det lykkelige Udfald af Slaget ved Vittoria, bidrog jeg derved, at jeg forhindrede Divisionerne Clausel og Foy, som udgjorde 27 til 28,000 Mand, fra at forene sig med de Franske, og opfangede deres Brevvexling. Ade fiendtlige Corps, som bleve igiennembrudte i denne Krig, bleve tre det ved mig; nemlig: i Træfningen ved Placentin, hvor jeg giorde 1200 Mand Fodfolk til Fange, og tilintetgjorde det heele fiendtlige Kavallerie; ved Sanquesa, hvor jeg angreb den saakaldte Helvedeskolonne, gjorde 900 Mand af den til Fange og forfulgte de øvrige til Sos, endelig i Træfningen ved Lirin og paa Sletterne ved Lodosa, hvor jeg i Spidsen for mit Kavallerie og endskiøndt General Barbot befandt sig med 3000 Md. i et Bøsseskuds Afstand fra Valpladsen, fleere Gange giennembrød det fiendtlige Jnfanteries Fiirkant, og adsplittede og tog til Fange en Kolonne, paa 1100 Mand hvoraf blot Kommandanten og to Mand kunde redde sig. De Franske begyndte nu en skaansesløs Krig imod mig, hver Soldat eller Officeer, som faldt i deres Hænder, blev ophængt eller skudt. Jeg udstædte derpaa en høitidelig Bekiendtgiørelse i 23 Artikler, hvoraf den første lød saaledes: "J Navarra Krigerklæring paa Død uden Pardon, uden Forskiel paa Anførerne og Soldaterne, Keiseren over de Franske medregnet."¬