Berlingske Tidende, 1833-10-22
Mangelen paa virkelig interessante politiske Efterretninger føles aglig dybere af vore Avisskrivere. - Fra Portugal komme gen Efterretninger, og da det synes, at ingen anden Europæisk Etat agter at blande sig i Striden mellem Don Pedro og Dontiguel, saa kunde dette Anliggende lettelig gaae i Langdrag. sin Lykke for Avisskriverne var hidtil Kongen af Spaniens vigt. Denne forskaffede dem den velkomne Afvexling, at lade set vorde snart bedre snart slettere med ham; nu aabner hans Død dem en rig Mark for hypothetiske Artikler om Spaniens tilkommende Fremtid. - J Schweiz synes Gjæringen efterhaanden at ophøre; derfra kunde altsaa for Øjeblikket ikke mange Nyheder ventes, især da Preussen har erklæret sig imod Canton Neufschatels Adskillelse fra Schweizernes eedsforbundne Samfund. - Schweiz er ogsaa virkelig i en ganske anden Stilling end Belgien, der ved en Revolution blev revet fra Kongeriget Nederindene; Schweiz var fra Arilds Tid selvstændigt og en indvortes vist kan i et saa lidet, saavel i politisk som i religiøs Henseende adsplittet, Land ikke frembringe nogen udvortes Virkning, tersom ikke Fransk Diplomatik med beraad Hunktemvirker denne. J Øvrigt har Frankrige ikke glemt hvor troeløst Schweizerne i Aaret 1814 handlede mod dets Jnteresse, da de tilstedede de Allierede fri Gjennemmarsch, endskjøndt de ved Tractater vare forlundne med Frankrige. - J Jtalien ulmer Jlden endnu under Asken; det synes at man hverken hos Folket eller hos Regjeringerne sporer Tilbøielighed til en Middelvei, der kan afværge almindelig Agitation. J Øvrigt ere de Parisiske Blade høist forsigtige med alle Nyheder, som de meddele om dette Land; vis et det, at Propaagandaen i Jtalien er særdeles virksom. - Uagtet de mange Meddelelser, som Bladene le Temps og le National fae deels umiddelbart fra Tydskland, deels af udvandrede Lydskere, levere disse Blade dog næsten aldeles intet Paalideligt sta dette Land; Congressen i Münchengra; har varet saa kort tid, at Franskmændene ikke kunne forestille sig, hvorledes man lette Dage kunde tage omfattende Beslutninger om den største deel af det Europæiske Continents Jnteresser; - som om otte timmer ikke dertil vare tilstrækkelige for dem, der med Bestemthed, øde, hvad de vilde? – J England er den udenlandske Po fik for Øjeblikket næsten aldeles tilsidesat; Lord Greys Ministe. tium kan nu hverken regne paa Torverne, til hvilke det i Begyndelsen stod i et fjendtligt Forhold, eller paa de Radicale, fra hvilke det dog paa en vis Maade er udgaaet. Det er altsaa i den samme Stilling, som alle Ministerier i Frankrige, siden Julirevolutionen, der ligeledes stedse havde deres Oprindelse i Opposttionen, men strax efter deres Jndsættelse bleve nødte til at bryde med deres hidtil værende Allierede. - Om Polen kan nu ikke siges Meget; de heeltemodige omstreifende Bander, som Franske Blade bebudede Verden, have enten ikkun existeret i Redacteurer nes Hjerner, eller ere allerede nu gjorte til Fanger. Da Polen nu ikke meere kan tjene til en Deus ex machina, saa er ogsaa de herværende Polakers Credit og Jnteressen for dem meget sunken, især da mange af disses Opførsel aldeles ikke har svaret til den høie Jdee, som det Franske Folk havde gjort sig om dem. - Vore Avisskrivere sætte nu alt deres Haab til den store Jldebrand i Constantinopel og dennes formodede Følger. Under disse Omstændigheder ere Redacteurerne nødte til, atter at svinge sig op paa deres gamle Stridshest og skrive imod eller om de nu saa saare lidet farlige Bourboner; men da man her i Almindelighed ikke saa snart venter deres Tilbagekomst, endskjøndt de legitimistiske Blade hver Morgen bebude den, saa bliver nu virkelig intet andet tilovers for Oppositionen end Bulletinerne fra den store Armee ved Algier, der i Anledning af den mindste Skærmydsel med de Arabiske Horder fylde hele Columner i de Parisiske Dagblade.