Berlingske Tidende, 1831-02-26
Moniteuren skildrer Opløbet som en Virkning af Carlisternes Dumstristighed. Quotidienne, der den 10de Februar havde en sort Rand, bebude allerede denne Sørgehøitidelighed. Regjeringen havde ladet Erkebispen advare; Præsten ved St. R. Brug. Deste uforsigtigere var Sognepræsten ved Kirken er vægrede sig derfor klogeligen ved at overlade sin Kirke til den Germain i Auxerrois. Han havde sendt to Personer, der sto stimlede derhen, til hans Kirke. Der var en Katatalk opreist, og ved Kirken St. Rochs tillukte Døre, og henviiste alle dem, som Ende, fremtraadte et ungt Menneske og nedlagde Hertugen af Præsten forrettede den høje Messe. Da Gudstjenesten var u omgav, ved Foden af Katafalken. Damerne reves om KrandseBordeauxs kobberstukne Billede, som en Krands af Immorteller og Herrerne nedlagde deres Ordener ved Siden af Kobberstykker, huus. Da Nationalgaden rykkede ind, har Mad. Valerius, gif Forsamlingen viiste den største Hengivenhed for det faldne Konge med en chirurgisk Bandagist, Hertugen af Bordeaux Buste i Tilumph omkring i Kirken, og proclammerede ham som Kong Henrich V. Hun opfordrede Forsamlingen til at stride, seire eller døe men hendes martialske Forslag fandt intet bifald. - Kirken, blev plyndret; Malerierne og enkelte kostbarheder ere frelste fra Ødelæggelsen og sendte til Louvre. Ligeledes bleve alle Vasa Ærbødighed. - For at beroelige den, maatte Præfecten besaara reddede, for hvilke den rasende Hob viiste en besynderlig qvemme sig til at lade det store, forgyldte og med Lillier smykkede Kors paa Kirkens Portal nedtage. Nationalgardister og Haandværkere begyndte derpaa, og Kl. 7 om Aftenen styrtede den ned med et strækkeligt Brag. - Allerede fra Kl. 3 til 8 ble Generalmarschen slaaet i hele Paris. Derefter blev Erkebispen Pallads stormet; ham betragtede man som Ophavsmanden til hiin Scene i Kirken St. Germain, Møbler, Bøger, alle Slags Kostbarheder, bleve plyndrede under det skrækkelige Hviin, à bas le Jasuites, Mange Baade satte ud for at opfiske hvad der flød med Strømmen og solgte det paa den venstre Seinebred. Erkebispen vare fraværende. Derefter begav Pøbelen sig til hans Landsæde i Conflans, ødelagde det, og den prægtige Hauge i Bund og Grund rykkede Blomster og Træer op med Rode o. s. v. - Adskillig Kirker skulde ødelægges, men Nationalgardens tidlige Nærværelse forebyggede Angrebet. Til Kirken St. Roch kom Pøbelen for Nationalgadene, men da de blev vaer, at Præsten just fungerede i Kirken ved en Liigbegængelse, raabte Anføreren: "Lad os gaae bort; Agtelse for de Døde. Denne Opfordring blev adlydet, og da Pøbelen kom igjen, dreve Nationalgaden den bort. - En vild Hob samlede sig udenfor den Deputeredes, den berømte Dupins, Boelig og skreg: "Ned med Dupin, han skal hænges paa Lygtepælen!" Hoben var allerede trængt ind i Forsalen, da Nationalgaden kom og hentede den. - Hele Natten var 12 Batailloner Nationalgaden paa Benene. Man har bragt i Erfaring, at Carlisterne allerede i Gaar Aftes har afsendt Courerer til adskillige af Frankriges Provindser, for at melde, at Henrich V var i Paris proclammeret til Konge og at man sloget paa Gaderne. Desværre ere uden Tvivl skrækkelige Optrin, samt tidigen med hine, forefaldne i Departementerne. Mange Jndividuer ere, i Anledning af dette Scandal, blevne arresterede. Blandt disse : Baron de Vitrolles, forhen Pair af Frankrige, Grev de Conny, forhen Deputeret, Hr. de Hinaut, forhen Chef for Contralpolitiet i Paris o. fl. Arrestbefalinger er udtagne mod Grev Ferdinand Berthier og andre Personer af høi Stand, ja imod den fraværende Erkebisp selv. - I Grev Con nys Boelig fandt man en Plan til en Carlistisk Assotiation imellem det sydlige Frankrige og Vendeen. Trykte Pamphleter og Correspondence fandtes hos andre af de Fængslede.