Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-10-27
Holland. J Bestyrtelsens første Øieblik er det umueligt at udforske, om et Tilfælde eller Forræderie har meest Deel i det ulykkelige Søeslag den 11te d. Sandsynligt sammentraf begge, for at gjøre Nederlaget saa totalt. De fornuftigere hollandske Patrioter ventede aldrig et fordeelagtigt Udfald af nogen Expedition, som deres Flaade maatte udføre uden Understøttelse af den franske. De holdt den bestemt til Brest for at forenes med Flaaden der og spaaede sig alt forud den ulykkeligste Følge af en Tres ning, dersom Flaaden for skulde blive angrebet af Engellænderne. Admiral Luccas's ulykkelige Expedition imod Gothaabs Forbierg havde fuldkommen bekræftet. deres Mistanke, havde lært hver Tvivler, at den forrige General=Admirals (Ex=Arvestatholderens) Jnflydelse var, uagtet hans Fraværelse, endnu ligesaa stor og vægtig som under den amerikanske Krig. Saa meget er imidlertid sikkert, at Duncan virkelig blev tvungen til at seile tilbage til Engelland, ved den slette Tilstand, hvori nogle af hans Skibe befandt sig; at man der ikke ventede den hollandske Flaades Udløb, og at de, som i Holland staaer i Spidsen af den udovende Magt, fandt i benyttelsen, af den gunstige Vind og det nærmeste Øieblik det sikkerste Middel, til at undgaae et Slag med Engellænderne og at udvirke Foreningen med den franske Flaade. Men Vinden forandrede sig den anden Dag, og tvang Flaaden til at blive ved Kysterne; derimod var den gunstig til at løbe ud for den engelske Admiral Duncan, som ved en hastigt seilende Paketbaad fik Efterretning om den hollandske Flaades Afseiling. Duncan havde efterladt sig Kapitain Trollappe med nogle Fregatter og Kuttere ved de hollandske Kyster, for at lagttage hver Bevægelse af Flaaden; denne fulgte den saa nær, da den forlod Texelen, at flere af hans Skibe kunde have været taget, dog gjorte Hollænderne intet Forsøg herpaa. Men herved stadfæstes just Mistanken til nogle kommanderende Officerer. Destomere uventet maatte Staten General, Bruus's, Cerberus's og nogle andre Skibes tapre Forsvar være Engellænderne. Duncan lærte snart, at det var forgiæves, at gjøre Jagt paa disse, derfor besluttede han at bringe sine til Bytte gjorte Skibe i Sikkerhed, og gav Signal til at ophæve Fægtningen. Efter en troeværdig Beretning skal Linieskibet Staten=General, saaledes have tilredi det engelske Admiralskib, at det maatte slæbes ud af Træfningen af 2 Fregatter. Skibet Leyden har boret et engelsk 80 Kanonskib i Sænk. Atalante, en Brigantine paa 16 Kanoner, gav en engelsk Tredækker det fulde Lag og affyrede overhovedet meer end 100 Skud paa den. Brutus blev angrebet af 5 af de største engelske Skibe, men forsvarede sig meget tappert og blev den sidste i Fægtningen. Endelig da han kastede Anker paa Høiden af Hinder, kom nok en Fregat, paa 40 Kanoner, løs paa ham og gav ham 3 Gange det fulde Lag, men som hver Gang blev saa got besvaret, at Engellænderne maatte trække sig ilde tilredt tilbage. - Engellænderne vendte deres Skyts fortrinlig imod Tougværket og Seglene; derfor er de Dødes Antal paa de hollandske Skibe forholdsmæssig ikke meget stort. - Af det Skib paa 56 og en Fregatte paa 44 Kanoner, som efter de sidste tydske Aviser bleve savnede, er, efter de nyeste og tilforladelige Efterretninger, det første ligeledes taget af Engellænderne, men det sidste strandet paa Kysterne af Jeeland ved Vest=Cappel. 123 Mand næst en engelsk Prisemester og en Kadet var alt hvad man kunde redde af Eqvipagen. Under Fægtningen tabte denne Fregat 500 Døde og 40 Saarede. -