JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-05-30
Et Ord i Tide til christelige Medlærere, talet ved 4 Præste Vielser i Frue Kirke i Aaret 1795, af Dr. Nicolai Edinger Balle, faaes hos Hofbogtrykker Schulz hæftet for 24 Sk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-05-30
Den Kongelige Hof= og Stats-Calender for Aaret 1796 kan nu tilkiøbs bekommes i det Kongelige Bogtrykkerie, uindbunden for 4 Mk. 4 Sk., og hæftet 4 Mk. 8 Sk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-06-03
Kiøbenhavns No. Aar Manu Huus, nau. Jamme. Post-Tidender. Andanne. mun Fredagen, den 3 Junii. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved J. F. Schulz.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-06-03
Carlscrone, den 22 May (et privat Brev Fremdeles kan jeg nu melde, at vi, af Official=Beretning vide, iv med Vished ingen Kriig faae med Russen; at vore 8 Skibe nu ere færdige, og snart ude paa Rheden, at mynstre den første Junii, for siden med første Vind at seile herfra til Kiøbenhavn, tillige med 3 Fregatter; den fierde, nemlig Ulla Fersen, vente vi daglig fra Stokholm. Eskadren bestaaer af Skibene: Gustaf den tredie, commanderet af Baron Cederstrøm, Kong Adolph Fredrik, ført af Oberstlieutenant Jægerfeldt; Gotha Leyon, Chef, Oberst Nanickhoff, Manligheden, Chef, OberstLieutenant Grubbe; Fæderneslandet, Chef, Oberstlieutenant Kock, Æran, Chef, Oberstlieutenant Treutiger; Dristigheden, Chef, Oberstlieutenant Pettersen; Prinds Fredrik Adolph. Chef, Oberstlieutenant von Platen; Fregatterne: Bellona, Major Cederstrøm; Freya, Major Jægerhylt, og Jærnmas, Major Nordenanker, samt Cut teren Hør, og Skonerten Disa.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-06-03
London, den 13de Mai. Følgende ere nogle nærmere Omstændigheder om den merkværdige Debat, der i sidste Tidende blev nævnet. Grev Guilford aabnede i Overhuset Debatten om Nationens Tilstand. Han forkastede Ministrenes heele nærværende Statsystem, sagde dem, det første Skridt til Viisdom var, at holde op at handle daarligt; havde de efter Fores Forslag strax i Begyndelsen sendt en Minister til Paris, havde de sparet 50,000 Mennesker, og i det mindste 50 Millioner i Penge. De erklærede Kriig for at redde den brittiske Constitution, og denne havde ikke desmindre liidt meere, og var i Grunden suspendert. De vilde redde Holland, det tabtes; de havde paastaaet, det var det engelske Monarkie til Skade, naar en Republik blev grundfæstet i Frankerig; og denne Republik var grundfæstet. Heraf var fulgt: den militaire Magts Forstærkning i Engeland, en Magt, der gik udenfor Loven; Tabet, eller rettere, Tillægget af 40 Millioner ny Giæld, og Handelens Forfald. Ministrene aabnede en Negotiation ved Hr. Wickham i Basel, og forbød ham ikke desmindre at negotiere med Hr. Barthelen; de tragtede efter det barnagtige Legetøi, Corsicas Krone; men neppe vilde Morianshovedet nogensinde komme til at staae paa brittisk Mynt; og det var alt i Fare for at tabes igien. Han besvoer Parlamentet at redde sig og Folket, og foreslog en lang Adresse, hvori alle Puncter af hans Tale vare gientagne, og hvis Hovedhensigt var, at bede Hs. Majestæt, at enten de nærværende Ministre maatte blive afskaffede, som uduelige, eller at dem maatte befales, at forandre deres vildfarende og fordærvelige System. Hertugerne af Bedford og Grafton, Marqvis Landsdown, og Grev Lauderdale talte meget stærkt for dette Forslag, som tilsidst forkastedes med 110 Stemmer mod 10; Grev Fitzwilliam erklærte sig i denne Debat hverken for eller mod Ministrene; men erklærede dog enhver Fred med Frankerig i nærværende Øieblik for farlig, og sagde sig at være for en hellum internecium, og saa længe de fortsatte den, skulde Ministrene have hans Stemme. Men Statssecretairen Grenville svarte ham: han havde aldrig været, og blev aldrig for bellum internecium.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-06-03
J Underhuset førte For et endnu haardere Sprog, og varede hans Anklage fire Timer, hvorimod Ministeren forsvarte sig i tre, og blev Mødet ikke hævet før Midnat. For begyndte sin Skildring fra Aaret 1792, da Pitt, ved at aabne sin Budget, havde og den Gang ikke uden Grund skildret Engellands Tilstand som overordentlig blomstrende. Den 10de August samme Aar var Frankerigs Trone bleven omstyrtet, og denne Omstændighed havde voldt den engelske Gesandt Gowers Hiem kaldelse fra Paris, og den franske Chauvelins Hiemviisning fra London. Han klagede nu især over Engellands ubestemte og modsigende Erklæringer, at de havde taget Valenciennes i Keiserens, og Toulon i Ludvig den 17des Navn, og derimod opfordret Dunkerken i Georg den 3dies, hvorved selve Rojalisterne vare blevne æggede til at forlade dem. Ligeledes havde de i Toulon erklæret sig for Constitutionen fra 1791, og dog handlet fiendsk mod alle denne Constitutions Venner. Han skildrede nu tillige Fayettes Skjebne med en Kraft, som henrev Ministerialbænken selv, fortalte, hvorledes Fayettes Hustrue, efter at være undsluppet Robespierres Dolk, og saa mange Farer i Frankerig, og i Wien faaet Tilladelse af Keiseren, at see hendes Mand i Olmütz, ved hendes Ankomst did havde faaet den Erklæring af den vagthavende Officeer, at hvis hun vilde gaae i Fængsler til hendes Mand, maatte hun ogsaa blive der; her yttrede Underhusets Forbittrelse sig saare lydelig. Han berørte nu og Alexander Lameths Forviisning, bebreidede Ministeren, hans evige Skildringer af Frankerigs usle Forfatning, og hans uredelige Underhandlingsforsøg, anførte Chatams Ord, at intet kunde skaffe Fred, uden man forandrede sine Raadslag, Raadgivere og Systemer. Herover loe man. Af den Latter, jeg har mærket – blev han ved – har man vist vildet give tilkiende, at jeg af Privathensigter ønskede en Ministerforandring. Jeg naae derfor sige, at saa ønskelig Magt er, for at anvende en til Menneskers Vel, kan det dog ikke her komme i Betragtning. De Grundsætninger, man ved denne Kriig, her fulgt, giøre mig, og jeg tør sige, ogsaa mine Venne det umueligt, at paatage sig Ansvaret. Disse maae aldeles tilintetgiøres; begge de seeneste Parlamentsacter, der have gjort saa megen Opsigt, maae hæves, og Kongen, saavelsom Publicum, først overtydes fuldkommen derom, før Mænd, der virkelig elske deres Fædreland, kunne tænke paa en offentlig Post. Da vi altsaa ikke kunne forandre Raadgiverne, maae vi forandre Raadene. Han foreslog da en Adresse, hvori man skulde forestille Kongen Engellands blomstrende Tilstand før Krigen, den ynkelige Forfatning det nu ved uduelige Ministres slette Raad var kommet i, og bede ham, at anbefale Ministrene en anden Fremgangsmaade, og deres forrige Vildfarelsers Gienkaldelse. Skiøndt nu Pitt vandt dette Slag med 216 Stemmer mod 42, har han dog siden opgivet sin Bill om Afgift af Arveparter, da derimod viiste sig for stor Modstand. Ogsaa hedder det, at Kongen den 29de vil slutte Parlamentet, og at det ny skal komme sammen i Slutningen af Junii, men kun paa kort Tiid.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-06-03
J Gaar lod Banken anmelde, at den ikke vilde paatage sig næste Udbetaling paa Laanet, og at den endnu ikke havde betænkt, om den vilde paatage sig Udbetalinger for Fremtiden.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-06-03
Statsprocessen mod Thomas Crossield, der beskyldes for at have gjort Modell til et Vaaben at myrde Kongen med, har nu faaet det Udfald, at han er erklæret uskyldig, og man troer, de to andre Anklagede vil blive friekiendte uden Forhør.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-06-03
Fra den italienske Grændse, den 19de May. Franskmændene ere virkelig i Bologna, som næst Rom er den største Stad i Kirkestaten. Deres Forposter streife allerede lige til Urbino, hvorhen Paven har sendt Deputerte, for at tilkiendegive sin Tilbøielighed til Fred. Jmidlertid troer man, at Marschen alligevel gaaer til Rom. Rygtet vil, at Fæstningen Mantua allerede har overgivet sig, at det Maylandske Citadelle bombarderes, og at General Buonaparte har opfordret Jndvaanerne i det May landske til, under fransk Beskyttelse, at danne sig til er Republik, og forene sig med Venedig og Genua. Franskmændenes første Fordring i Mayland var en Brandskat af 3 1/2 Million Lire.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-06-03
J Loretto er man i Færd med at indpakke alle kostbare Sager. Ved Folkets pludselige Flugt fra Egnen omkring Mantua lider især Silkeavlen noget betydeligt, da det just nu var Tiden at samle Coccons.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-06-03
Wesel, den 26de Mai. Saasnart Vaabenstilstanden af Østerrigerne var bleven opsagt, holdt Generalerne Jourdan og Kleber en Conference i Cøln. Man vil vide, at Kleber skal commandere den franske Armees venstre Fløi, og at de blodigste Optrin, efter Troppernes Bevægelser at dømme, kunne ventes at forefalde paa den saa kaldte Hundsrück, London, den 1724de Mai. J sin Parade vogn, som, efter Altonaer Mercur, i Stedet for Glasvinduer var til denne Færd bleven forsynet med ziirligen bemalte og lakeerte Kobberplader, der kunde holde ethvert Skud ude, kiørte Hs. Storbrittanniske Majestæt den 19de med sædvanlig Pomp og øvrige Ceremoniel til Overhuset, for at dissolvere Parlamentet. At Storcanzleren, efter Kongens Taler til begge Huusene, prorogerede det til den 5te Julii, maae have været en blot Formalitet, siden det allerede i det desangaaende holdte Cabinetsraad var besluttet at ophæve det gamle Parlament og sammenkalde et nyt.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-06-03
En vis Nettmann er i et vigtigt Ærinde sendt af Ministeren til Paris. Tolv Timer førend han afgik, sendte Hertugen af Portland en Coureer til Dower med den Ordre, at man saa hastig mueligt havde at befordre ham til Calais, hvilket ogsaa er skeet. Vort Publicum, længes nu meget efter hans Tilbagekomst. Dog troe mange, at han blot har i Commission at udløse Sidney Smith.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-06-03
Altona, den 31te Mai. De i Middags indløbne nyeste Pariser Breve have ikke medbragt noget af synderlig Betydenhed. Alle de for Sammenrottelsen i Abbediefængselet hensatte Arrestante ere transporterte til Templetaarnet. Femhundredes=Raadet var endnu stedse beskiæftiget med den hæftede Drouets Sag. J samme Raad er Defermont, og i Oldingsraadet Lebrun valgte til Præsidente. – Efter en, just ikke officiel, Beretning skal General Beaulien atter være slaget, og oven i Kiøbet indsluttet i Marosco paa venetiansk Grund.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-06-03
Kiøbenhavn, den 3 Junii. Af Dato Kiøbenhavn den 13de Mai d. A. er udkommet en Anordning, betræffende særdeles Bestemmelser for Lotseriet paa Svenne, der ligger omtrent een Miil O. S. O. for Frederichsværn i Norge, faaes for 4 Sk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-06-03
Under samme Dato er fra det kongel. danske Cancellie udkommet en Placat, hvorved de ældre Anordninger, som have indskrænket Tilladelse til at indgaae Ægteskaber i Finmarken, ophæves, faaes for 2 Sk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-06-03
Den 5te Febr. d. A. er personel Kapellan Hr. Andr. Mørch beskikket til residerende Kapellan for Ringsager Præstegield i Aggershuus Stift. Den 4de Martii er Michael Skielderup antaget som Reserve Chirurg ved det chirurgiske Akademie. Den 11te Martii Examinatus juris Esaias Monefeldt forundt Bevilling at være Procurator ved alle Over- og Underretter paa de amerikanske Eilande. Den 1ste April Sognepræst Hr. Gerhard Gunnerus Bergh beskikket til Sognepræst ved Frue og St. Laurentii Kirker i Tønsberg; residerende Kapellan Hr. Ludvig Carl Nielsen ligesaa til Sognepræst for Rodenes Præstegield i Aggershuus Stift; Sognepræst Hr. Claus Vilhelm Koren Bull ligeledes til Sognepræst for Skibtved Præstegield i Aggershuus Stift; Student Stephen Hansen confirmeret som personel Kapellan for Grundfør og Spørring Meenigheder i Aarhuus Stift.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-06-03
Den 8de Procurator Erich Christian Møller confirmeret som Birkedommer og Birkeskriver ved Ørsløv Klosters Birk i Wiborg Stift; Doctor Theologi Hr. Jens Bloch beskikket til øverste Kapellan ved Bremerholms Kirke i Kiøbenhavn; residerende Kapellan Hr. Victor Christian Hjort ligesaa til nederste Kapellan ved benævnte Kirke; Missionær Hr. Bøye Lobes Junghans ligeledes til residerende Kapellan til Hammeren i Trondhiems Stift.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-06-03
Den 15de Doctor Theologi og Provst Hr. Frederich Plum beskikket til Sognepræst ved St. Michels Kirke i Slagelse; Provst og Sognepræst Hr. Fredrik Carl Gutfeldt ligesaa til Sognepræst i Corsøer og til Annexet Taarnborg; Sognepræst Hr. Hans Munch ligeledes til Sognepræst for Hygum Meenighed i Ribe Stift; Examinatus juris Claus Langhaar Smidt ligesaa til Birkefoged paa Vesterlands Føhr og Amrum under Ribe Stift.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-06-03
Den 20de er hidtil værende overordentlig Professor i Philosophien, samt Provst ved Kommunitetet og Regentsen i Kiøbenhavn, Andreas Gamborg, beskikket til at være herefter Professor ordinarius i Philosophien, samt Assessor og Secretær i Konsistoriet ved Kiøbenhavns Universitet. Den 29de Student Hans Reesen Steenstrup beskikket til Sognepræst for Uldum og Langschou Meenigheder i Ribe Stift; Student Jens Henrich Fischer ligesaa til Sognepræst for Weggerslev og Willesøe Meenigheder i Aarhuus Stift, Kateketen ved Trinitatis Kirke i Kiøbenhavn Jacob Hersleb Holst, confirmeret at være tillige personel Kapellan hos Sognepræsten ved bemeldte Kirke. Den 6te May Provst og Sognepræst Hr. Caspar Müller confirmeret som Sognepræst for Eibye og Dalbye, Meenigheder i Sielland; Hører Peter Jacob Hubertz ligesaa som Sognepræst for Skivum og Giver Meenigheder i Wiborg Stift; Sognepræst Hr. Carl Christian Bech ligeledes som Sognepræst for Haslum og Ølsted Meenigheder i Aarhuus Stift; Sognepræst Hr. Peder Mohr ligesaa som Sognepræst for Ødum Meenighed i samme Stift; Candidatus juris Valentin Nicolai Man got beskikket til Fuldmægtig i Justitscontoiret og ved det criminelle Kammer i Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret; Candidatus juris Abraham Thulstrup ligesaa til Copiist i Hof= og Stadsrettens Skifte og Brevskriver-Contoir.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-06-03
Den 13de personel Kapellan Hr. Otto Rafn confirmeret som Sognepræst for Harritzlev, Seilstrup og Rakkebye Meenigheder i Aalborg Stift, Kiøbmand og Tobaksfabrikør Lauriz Ørnstrup ligesaa som Brand=, Vand- og Vægter=Jnspecteur i Odense; Sekretæren ved det udenlandske Departement, Generalauditeur Frederich Avemann beskikket til Legationsraad med Etatsraads Rang. Den 20de Student Jens Hvistendahl confirmeret som Sognepræst for Wollersløv og Giørslev Meenigheder i Sielland; Hører Rasmus Høyberg ligesaa som Sognepræst for Frørup Meenighed i Fyen; Sognepræst Hr. Peder Friis ligeledes som Sognepræst for Hygom Meenighed i Ribe Stift; Hører Jacob Giellerup beskikket til residerende Kapellan i Kiøge; Decanus Johannes Lund ligesaa til residerende Kapellan for Taarnbye Meenighed paa Amager, Provst og Sognepræst Hr. Peder Brøchner ligeledes til Sognepræst for Raarup Meenighed i Aarhuus Stift; Hof- og Stadsrets Assessor Ole Thestrup ligesaa til Assessor i Høieste Ret; Bye- og Herredsfoged Snebiørn Asgeyrson Stadfeldt i Randers ligeledes at være tillige Raadmand sammesteds.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-06-03
Den 6te April er anden Hegerider i Amtet Rendsborg Westphalen beskikket til Hegerider i Reinfeld, og Skovfoged Sehnsen i Amtet Kiel igien til 2den Hegerider i Rendsborg Amt. Den 12te Skovfoged Asmussen i Lühnstad til Skovfoged i Morel i Amtet Rendsborg; Skovfoged Sommer til Skovfoged i Reinbek; Feldtjæger Grotrian til Skovfoged i Bønbüttel; Feldtjæger Jahn til Skovfoged i Lühnstadt i Amtet Rendsborg; Feldtjæger Usinger til Skovfoged i Amterne Kiel og Kroenhagen; Jæger C. C. Schafer til Skovfoged i Stokse i Amtet Pløen. Den 27de J. A. Thaissen til Lehnsfoged i Rode næs og Clausbul i Tønder Amt. Den 6 Mai er Raadmand Christian Jürgen Andreas Seip i Rendsborg confirmeret som 3die Borgemester sammesteds. Den 19de Justitsraad og første Borgemester i Glückstadt, Johan Moriz Brünning, beskikket til Stadspræsident; Cancellieraad og 2den Borgemester, Nic. Henrich Megn, til første Borgmester; Raadmand Paasche Fredr. Romundt til 2den Borgemester; og Peter Raben til Stadsecretair og supernumerair Raadmand sammesteds. Under samme Dato er Lieutenant Anton Diderich Kobbe udnævnt til Landfoged paa Østerlandsføhr.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-06-03
J Tallotteriets 558 Trækning i Wandsbeck, den 31te Mai, udkom følgende Nummere:
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-06-06
Kjøbenhavns No. Aar. Huus. nant. smuk, Post-Tidender. nihuus. land. Militsen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-06-06
Mandagen, den 6 Junii. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved J. J. Schulz.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-06-06
Paris, den 20de Mai. Den med Kongen af Sardinien sluttede Fredstractat blev den 17de, efter Directoriets Jndbydelse, af Femhundredesraadet, i Følge Constitutionens 343de Artikel, taget i nøiere Overveielse af en Commission, der bestod af 5 Lemmer, nemlig: Sieyes, Boissy d'Anglas, Lemere, Jean de Brie, og Eschasseriaux, hvilke havde at indkomme med deres Betænkning om bemeldte Tractat. Dette skeede strax den 18de ved Sieyes, som tilkiendegav sin Tilfredshed med den sardiniske Tractat; læggende til, at den, ligesom Alliancetractaten med Holland, var passende med Nationens Jnteresse og Værdighed. En Dom, som han just ikke saa lige vilde lade gielde om de øvrige i Forveyen sluttede Fredstractater. Jmidlertid var han af den Meening, at Sardinien ey endnu var haardt nok behandlet, og lod sig endog forstaae med, at man burde tvunget Kongen af Sardinien til at søge Freden for det lovgivende Corpses Skranker. Men Raadet besluttede, at denne Sieyes's Yttring skulde ved Trykningen udelades af Rapporten. Paa hans Forslag blev derpaa Fredstractaten antaget og ratificeret af Femhundredesraadet, og strax tilstillet Oldingsraadet, af hvilket den ligeledes blev ratificeret. Begge de sardiniske Gesandte, Greverne Revel og Toneso, som havde underhandlet med Ministeren Lacroix, er allerede høytideligen blevne Directoriet forestillede. Denne mærkværdige og for Sardinien vist nok meget ubehagelige Tractat bestaaer af følgende Puncter, Kongen af Sardinien frafalder Coalitionen og enhver anden Alliance imod den franske Republik, han giver Slip paa Hertugdømmet Savoyen, Grevskaberne Nizza og Tenda; de piemontske Grændser skulle bestemmes paa den for Frankerig fordeelagtigste Maade; Kongen af Sardinien maa ikke beholde Emigranterne i sine Stater, de Montblaaneske allene undtagne; han renoncerer paa al Paastand paa Godtgiørelse af Frankerig; imellem begge Magter skal indgaaes et Handelsforliig; Kongen skal bevilge alle for revolutionaire Handlinger og Meeninger landflygtig blevne Sardiniere Amnestie, og give dem deres Godser og Eiendomme tilbage; han skal erstatte enhver privat Person, hvad der maatte være ham frataget; Fangerne skulle udvexles; Coni, Tortona, Chateau-Dauphin, og Valenza, skulle forblive i de Franskes Hænder, indtil Freden og Handelstractaten er bragt i fuld Stand; de af Frankerig erobrede Lande skulle staae under Hs. Sardiniske Majestæts civile Administration, men desuagtet levere Mandskabet til den franske Armee; Susa og de øvrige Fæstninger skulle paa Kongens Bekostning sløises, Kongen maa ikke lade ud gen Grændsefæstning reparere; den i de erobrede Lande forefundne Munition tilhører Republiken, Kongen tilstaaer de republikanske Tropper frie March igiennem hans Lande; efter den Haager Tractat er den bataviske Republik indlemmet med i denne Tractat; Kongen skal give Satisfaction for sit Forhold imod den franske Gesandt Sem ville.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-06-06
Vore Troppers store Fremgang i Jtalien, da de, efterat have taget Staden Mayland i Besiddelse, allerede den 11te vare 4 Mile paa den anden Side af samme, har, som man vil forsikkre, havt den Virkning, at der fra Kongen af Neapolis skal være hidkommet en befuldmægtiget, for at arbeide paa Freden, som de øvrige italienske Stater nu nødes til at søge; ligesom ogsaa Paven, efter Parmas Exempel, allerede skal have anholdet om en Neutralitetstractat. Hvorvidt det Rygte er sandt, at den for Sardinien saa haarde Fredstractat er formildet ved nogle Separat-Artikler, som love Kongen een og anden Erstatning i det Maylandske, vil Tiden lære. General Buonaparte, hvis Kone man her almindeligen kalder notre dame des victoires, har atter hos Directoriet anholdet om Kunstnere, der skulle beskieftige sig med at vælge og indpakke de kostbareste Kunststykker, og Malerier, af hvilke der er Overflødighed i de erobrede Lande. Skiemtviis skriver han iblandt andet saaledes: "Saasnart mueligt sender jeg Dem Correggis skiønneste Malerier, og deriblandt en hellig Hieronymus, som skal være et Mesterstykke. Rigtig nok kommer denne hellige Mand ikke paa den for ham behageligste Tid til Paris; men jeg haaber, De alligevel giøre ham den Ære at give ham Plads i Deres Museum. Officialbladet taler med megen Berømmelse om den nye Seier i Jtalien. Man seer, hedder det i bemeldte Blad, at Slaget ved Lodi, formedelst den haardnakkede Modstand, den fortvivlede Fiende der gjorde vore Tropper, har været eet af de mærkværdigste. Det aabnede os det Maylandske, gjorde ved Fiendens overilede Flugt de smaae Stater fuldkommen modløse, og forskaffede os en stor og betydelig Landstrækning. Man seer, at Østerrigerne nu, da de saavel paa frie Mark som i Biergegnene ere blevne slagne, maae tilstaae os Overmagten i alle Slags Fægtninger; thi vore Tropper have i et 3 Ugers Feldttog, uagtet de neppe udgjorde 60000 Mand, dræbt meer end 35000 tiender, foruden Saarede og Fang en selv har vor Armee ikke mistet Tyvendedelen. J dens Mod har den erobret flere Pladser, end dette mærkværdige Feldttogs Historie tæller Dage. Den har talrige Magaziner, som den har frarevet Fienden. Dens sidste Seier har forskaffet den et stort Forraad af Meel, Fourage, Leiranstalter, og Munderinger, samt et Hospitals-Tilbehør for 150 Syge. Soldaten, som i sidste Maaned leed Hungersnød, faaer nu til Belønning ypperligt Brød, godt Kiød, og tilstrækkelig god Viin. Frugten af denne Seier er ved den gode Disciplin, som forhen savnedes i Jtalien, saameget des vissere. Armeen er bestemt til endnu større Tings Udførelse, der er nemlig udkastet en dens Mod værdig Plan, og de Forstærkninger, General Kellermann ufortøvet skal sende den, maa, ligesom de østerrigske Troppers og de smaae Staters Bestyrtelse, naturligviis bidrage til, at Maalet des snarere opnaaes. Dette Feldt togs Skjebne er saa godt som afgjort, og der er intet, der kan lægge nogen synderlig hindring i Veien for Regieringens Planer.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-06-06
Officielle Breve fra General Hoches Armee forkynde, at Chouannernes talrige Partie, hvis Anfører Seepeaux var, har leveret Vaabnene fra sig, og med Eed forbundet sig til at adlyde Republikens Love. Adskillige af Cheferne, hvoriblandt Savin, ere gjorte til Fanger, og vente deres Skjebne.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-06-06
Stockholm, den 24de Mai. Rygtet vil, at der i Finland skal formeres en Leir af adskillige Regimenter, og at Kongen der paa Grændsen vil holde en Sammenkomst med den russiske Keiserinde eller nogle af den russiskkeiserlige Familie.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-06-06
Som en Følge af Fredens Vedligeholdelse see vi med Glæde, hvorledes vor Handel og Skibsfart har det samme Liv, som den sædvanligen paa denne Aarets Tid pleier at have.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-06-06
Over Engeland har vort ostindiske Compagnie den behagelige Efterretning, at begge dets Skibe, som den 15de October f. A. vare ankomne til Canton, havde allerede sidst i December indtaget deres Retourladninger og laae seilfærdige, saa at de i næste Maaned kunne ventes til Gothenborg.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-06-06
London, den 27de Mai. Paa vor Børs har der i disse Dage været stor Tummel og Angest imellem Actiehandlerne. Det ostindiske Compagnies Actier faldt i Tirsdags paa eengang 7, og strax derpaa 4 til 5, følgelig henimod 12 Procent. Det hedde, at der var indløbet ubehagelige Tidender fra Jndien om et Slags Opstand blandt Tropperne der. Men Vedkommende forsikkrede, at dette Rygte var salskt, og at blot Mangel paa blingende Mynt maatte have givet Anledning dertil.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-06-06
Det nye Parlamentsvalg er nu i fuld Bevægelse, og paa mange smaae Steder er man allerede færdig dermed. For Lord Carl Townshend blev dette Valg i Morges en Vey til det andet Liv. Han kom Kl. 5 om Morgenen tilbage fra Yarmouth, hvor han var bleven valgt, og saad med en Broder eller en anden nær Beslægtet i en Kareet. Denne Person brændte, af hidtil ubekiendte Aarsager, en Pistol af paa Lorden, og dræbte ham paa Stedet. Drabet skede paa Landeveien i Nærheden af London; og Morderen, som vilde flygte, er arresteret. Man vil formodentligen altsaa nærmere blive underrettet om Sammenhængen.