Berlingske Tidende, 1774-11-21
Den 23de Oct. Den 15de huj fik vort Hof Depeche fra sin Minister i Constantinopel Hr. Murray. Saavidt ma hører, har Folket i bemeldte Hovedstad ey været mindre en fornøyet med den sluttede Fred, men man har ladet samme for restille, at de Ottomanniske Staters Nytte og Vel har udkravet denne Fred. Man er nu ved Porten betænkt paa, igien at opreise den under Krigen ganske forsaldne Handel. Pa Engellands Side har man og Aarsag at tænke paa, at bring den Levantiske Handel igien i Veyrret, og man taler om et Plan til at aabne Communicationen med Rusland giennen Canalen ved Constantinopel, og over det sorte Hav. Det heder og at Hr. Murray skal faae Jnstructioner, i Henseende til den Sag, at treffe visse Jndretninger med det Ottomannisk Ministerio. Men i disse Omstændigheder synes Algiererne sluttede Forhold at giøre en stor Hindring, De have stærk for meret deres Søemagt. De have Krigskibe, som føre herimod 80 Kanoner, og denne deres Magt giør dem stolte. De ville være alt for bekosteligt for os, for deres Skyld at holde er Flode i Søen, eller sende den for deres Hovedstad, som nu er meget befæstet, og derfor vil man, som der forsikres, ført bruge Portens Autoritet, for at bringe Deyen til en beskedent ligere Opførsel. Ven 1ste Novbr. Den 28de Octbr. indløb nye Breve, fra Boston, hvis Jndhold er vigtig, Jndvaanerne i bemeldte Hovedstad, saavel som den heele Provinz, have grebet til Vaaben, øve sig daglig derudi, og iagttage den nøyeste Disciplin; altid færdige, i Fald Tropperne skulle begynde Fiendtligheder imod Staden. Paa det opkomne Rygte, at Boston af Tropperne blev beskudt, var Folket allevegne fra kommet sammen, og Landeveiene vrimlede af Folk, som i stor Mængde vel bevæbnede og forsynede med alle Nødvendigheder drog frem, men da de hørte, at rygtet var falsk, ere de igien roelige gaaet hiem. General Gage har ladet opføre 4, 24 pundige og 8, 9 pundige Kanoner paa de Bostonske Fæstningsværker, samt ladet 1 Jnfanterie-Regiment, som cantonerede i Salem, komme derfra, saa at alle hans Tropper ved Boston nu bestaae af 8 Regimenter. Stadens Deputerede have derpaa begivet sig til Generalen, og forlangt at vide af ham, hvorfor han havde ladet plante Artillerie ved Tilgangen til Staden, og aabne Løbegraverne rundt omkring? Hvorpaa Generalen har svaret: Han havde intet fiendtligt i Sinde, og søgte allene at sette sig i Forsvars=Stand mod et Angreb fra deres Side. Provincens Kongretz har overveyet de samtlige Stæders og Districters Beslutninger udi Colonien, tilligemed deres Addresse til Generalen, og derover eenstemmig taget denne Beslutning Forsamlingen føler paa een empfindtlig Maade deres Compatrioters Trængsel i Massachusets Bay under Virkningen af det Brittiske Parlements uretfærdige, grusomme og undertrykkende Acter. Den billiger fuldkommen den Viisdom og Standhaftighed, hvormed Oppositionen hidindtil er blevendirigeret med disse ministerialske Messyrer, og den recommenderer alvorlig sine Medbrødre at vedblive i samme modige og moderate Forhold, som ved Beslutningerne af 6te Septbr. er blevet bifaldet, i det Haab, at Virkningen af Americanernes forenede Bestræbelser til deres Beste skal saaledes overbevise den. Brittiske Nation om den nu værende Administrations uretfærdige og fordervelige Politik, at denne Overbeviisning kunde være i Stand til ufortøvet at indsette bedre Ministre, og indføre visere Messyrer." Paa samme Tid er eenstemmig besluttet, at vedblive saa længe Omstændighederne skulle udkræve det at sende Bostonerne Hielp. - General Gage havde sende Ordre til Nye=Pork at lade et Regiment afgaae derfra til Bo sion, men man har der ikke villet skaffe de fornødne Skibe til at transportere samme didover. Alle disse Skrit ere skeet, luden at man har oppebiet de første Beslutninger af General Congressen i Philladelphia. - Forommeldte Breve ere fra den 16de til 24de Septbr., og Hoffet veed formodentlig endnu mere, som og adskillige andre Nyeheder endnu fortælles iblant Publicum, hvilket alt synes at foraarsage Ministeriikke liden Uroe og Arbeyde. - Man venter nu hvert Øye, blit Efterretninger og General Congressens første Beslutninger i Philladelphia. Samme vil afgiøre meget, om ikke alt Man vil deraf saae at see, om denne Sag kan endnu i Mindelighed bilegges, eller ikke. Man troer i Almindelighed, at Kongressen skal først blive enig om, at Bostenerne skal betal den i Søen kastede Thee. Skeer dette, saa kan Ministerium, uden at fornærme Kronens og Parlementets Autoritet, endnu give noget efter, og satte et got Haab om Kongressens videre Beslutninger; men skeer det ikke, saa maae man rente, at enten Regieringen maae give efter i alt, og det nye Parlementtilbagekalde de Acter, som have foraarsaget Uroelighederne, eller at man maa søge med Magt at fuldføre dem alle. J sidste Fald var der en aabenbare Krig.