JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1784-10-18
Ved Proclama, som er læst i Hof- og Stads-Retten den 4de October og i Siellands Landsting den 6 dito sidst, ere Creditorerne efter afg. Niels Bertelsen, der har faret for Matros med det Asiatiske Compagnies Skib Frederichsnagor, indkaldede med 12 Ugers Varsel, for at anmelde deres Fordringer i Hof= og StadsRettens Skifte=Commission; saa ere og Arvingerne indkaldede med lovlig Varsel, for at lagttage deres Arve=Ret under Skiftet, hvilket hermed til Efterretning bekiendtgiøres. Ved udstæd Proclama, som er læst i Hof- og Stads-Retten den 4de October og i Siellands Landting 6te October sidst, ere Creditorerne efter afg. Thomas Jrgens, der har fahret for Constabel med det Asiatiske Compagnies Skib Rigernes Ønske, indkaldede med 12 Ugers Varsel, for at anmelde deres Fordringer i Hof= og Stads=Rettens Skifte Commission; saa ere og Arvingerne indkaldede med lovlig Varsel, for at lagttage deres Arve Ret under Skiftet, hvilket hermed til Efterretning bekiendtgiøres.
Berlingske Tidende, 1784-10-18
Ved udstæd Proclama, som er læst i Hof- og Stads=Retter den 4de October og i Siellands Landsting den 6 dito sidst, ere Creditorerne efter afg. Johan Christian Mardevay, der har fahret for Matros med det Asiatiske Compagnies Skib Rigernes Ønske, indkaldede med 12 Ugers Varsel, for at anmelde deres Fordringer i Hof= og Stads=Rettens Skifte=Commission; saa ere og Arvingerne indkaldede med lovlig Varsel, for at lagttage deres Arve=Ret under Skiftet, hvilket hemed til Vedkommendes Efterretning bekiendtgiøres.
Berlingske Tidende, 1784-10-18
Ved Proclama, som er læst i Hof= og Stads=Retten den 4de October og i Siellands Landsting den 6te Dito sidst, ere Creditorerne efter afg. Jens Løve, der har fahret for Bødker med det octroyerede Canal=Compagnies Skib Fabriqvernes Opkomst, indkaldede med 12 Ugers Varsel, for at anmelde deres Fordringer i Hof= og Stads Rettens Skifte=Commission; saa ere og Arvingerne indkaldede med lovlig Varsel, for at lagttage deres Arveret under Skiftet, hvilket hermed til Vedkommendes Efterretning bekiendtgiøres.
Berlingske Tidende, 1784-10-18
Ved Proclama, som er læst i Hof= og Stats-Retten den 4de October og i Siellands Landsting den 6de Dito sidst, ere Creditorerne efter afg. Christen Samsøe, der har fahret for Skibs, Assistent med det Asiatiske Compagnies Skib Frederichsnagor, indkaldede med 12 Ugers Varsel, for at anmelde deres Fordringer i Hof= og Stads=Rettens Skifte=Commission; saa ere og Arvingerne indkaldede med lovlig Varsel, for at lagttage deres Arveret under Skiftet, hvilket hermed til Vedkommendes Efterretning bekiendtgiøres.
Berlingske Tidende, 1784-10-18
Ved Proclama, læst i Hof- og Stads-Retten den 4de Octobr. og ved Siellands Landsting den 6te Dito, ere afg. Etats=Raad og Told-Impecteur Friderich Christian Franckenaus Stervboes Creditorer indkaldede, at melde sig med deres Fordringer i Hof og Stads=Rettens Skifte=Commission inden 12 Uger, hvilket herved end videre bekiendtgiøres. En Person, som har været paa en Herregaard i 6 Aar, og nogle Aar som Fuldmægtig hos Kongel. Justitz- og Regnskabs=Betiente, samt har juridisk Exammen og er over i det Practiske og har paalidelige Attester og sin gode Opførsel, ønsker sig til 1ste Maji en Tieneste som Forvalter, og kan i fornøden Fald førend denne Tild tiltræde samme. Nærmere Anviisning gives af Secretair Bertelsen i Magstrædet Nr. 37. Et Barbeer=Amt i Helsingøer er under Haanden af N. V. E faae til Kiøbs; Conditionerne og nærmere Underretning desangaaende, anvises herfra Contoiret. Tor deres Skyld, som pleye at give mig et og andet i Commis 2) sion, især fra Norge og Jylland, bekiendtgiøres, at jeg et fløttet fra Fiolstræde til Farver Nitsche paa Gammel=Torv Nr. 6. M. sal. Garbock.
Berlingske Tidende, 1784-10-22
Livorno, den 1ste October. Følgende er deels en Bekræftelse, deels en nærmere Efterretning om de sidst ommeldte ubehagelige Optrin imellem de Venetianske Skibe og 2 Engelske Fregatter paa den Barbariske Kyst:
Berlingske Tidende, 1784-10-22
Af en tilforladelig Skrivelse fra Tunis, den 14de September.
Berlingske Tidende, 1784-10-22
Den Venetianske Eskadre under Ridder Emo kom, som allerede er meldt den 1ste hujus her for Bugten, og efterat den havde tøvet her i 5 Dage, uden at Hr. Emo kunde bilægge sin Republik Stridigheder med den her værende Regiering, eftersom Beyen standhaftig vedblev sin Beslutning, og ikke vilde tilstaae Venetianerne nogen anden Betingelse, end de han i Begyndelsen havde tilbudet dem, saa gik den igien under Seil, og det, som man vilde slutte af dens Cours, til at angribe Biserta. Dette skeede dog ikke, men Eskadren krydsede 6 til 7 Dage paa Høiden af Havnen, Farina, satte derpaa Coursen mod Vesten, formodentlig for at indtage paa Øen Sardinien frisk Vand, hvorpaa den skal have Mangel, men er saa meget mere overordentlig da det er kun kort Tiid siden at den afseilede fra Corfu, overhovedet forekomme Venetianernes Operationer os gandske ubegribelige, og man kan ikke giøre sig noget ret Begreb om deres Hensigt.
Berlingske Tidende, 1784-10-22
Admiral Emo lod da han den 6te seilede herfra, et Linieskib og en Skebekke blive ved Indgangen af Bugten, hvilke visiterte ethvert ankommende Skib, men ikke forhindre noget fra at løbe ind. Den 8de September om Aftenen ankom de Engelske Fregatter Thetis og Sphine; i det samme de vilde løbe ind, gav det Venetianske Linieskib 5 skarpe Skud paa dem. Engelænderne kastede strax Anker, og Capitain Blanchet, som commandeerte Thetis, skikkede en Officier til den Venetianske Commodore med det skriftlige Spørgsmaal: om Republiken havde Krig eller Fred med Engeland, hvorhos han i sidste Tilfælde forlangte Erstatning for den lidte Fornærmelse. Den Venetianske Commodore undskyldte sig med, at han ikke forstod Engelsk, og under dette Paaskud sendte han Capitain Blanchets engelske Billet med Skaluppen til Admiral Emo. Følgende Dag den 9de, da den til AdmiralEmo afsendte Skaluppe endnu ikke var kommen tilbage, gik det Venetianske Linieskib under Seil. De 2de Engelske Fregatter gjorde strax det samme, fulgte tet efter Venetianeren og gave ham hver 2de skarpe Skud, da de troede, at han vilde undflye. Strax herpaa kastede det Venetianske Linieskib igien Anker, tog alle Seilen ind, og gjorde sig fuldkommen færdig til Træfning, hvilket og Engelænderne gjorde. J samme Øieblik kom den til Admiral Emo sendte Skaluppe tilbage. Den Venetianske Commodore sendte strax en Officier til Capitain Blanchet, med det Ønske, at tale med ham mundtlig, hvorpaa Capitain Blanchet allene svarede, at det var for silde, og derpaa den 10de om Morgenen indløb hertil med de 2de Engelske Fregatter.
Berlingske Tidende, 1784-10-22
Det overordentlige ved denne Sager, at Capit. Blanchet selv havde truffet Ridder Emo paa Høiden af Havnen Faring, og spurgt ham: om Tunis var bloqveret, J hvilket Fald han vilde tage en anden Cours; hvorpaa Ridder Emo udtrykkelig skal have svaret Nei.
Berlingske Tidende, 1784-10-22
London, den 5te og 8de October. J Dag blev ved Hoffet holdt et stort Cabinetsraad, for at tage de Forslag i Overveielse, som et udenlandske Hof har ladet giøre ved sin her residerende Minister. Rygtet gaaer, at den Keiserlige Minister har i Hs. Majestæt Keiserens Navn foreslaaet vort Hof en Alliance. Jmidlertid holdes det ikke for rimeligt, at Engeland paa nærværende Tiid vil indlade sig i en Krig, som turde bryde ud paa de faste Lande.
Berlingske Tidende, 1784-10-22
Fra Jrland have vi den Efterretning, at Grev von Charlemont, Generallissimus for de samtlige bevæbnede Voluntairer, har nedlagt sin Post og tillige erklæret, at han var overbeviist om, at Uroelighederne i Jrland vare blevne yppede og anstiftede af Statens Fiender, og at de ingenlunde kunde tilskrives en Jver for det almindelige Vels Befordring.
Berlingske Tidende, 1784-10-22
Kongen af Frankrige har ved Grev von Vergennes ladet tilsende de Amerikanske Universiteter i Philladelphia og Williamsborg en ypperlig Samling af udvalgte Franske Bøger, hvilke allerede ere ankomne med Paketbaaden Courier d'Amerigne til Nyepork.
Berlingske Tidende, 1784-10-22
J Grevskabet Sonffolk beundrer man en Eeg, der allerede for 160 Aar siden var bekiendt for sin Størrelse, og blev kaldet efter Dronning Elisabeth, som da besaae samme, Dronning Elisabeths Eeg, hvilket Navn den endnu fører. Den har til en Høide af 6 Fod fra Jorden 33 Fod Omkreds.
Berlingske Tidende, 1784-10-22
Wien, den 8de October. Man taler her i nærværende Tiid næsten om intet andet, end om Hollænderne og om Schelde; Hs. Majestæts Keiserens sidste Erklæring herom til Generalstaterne er uforanderlig, nemlig, at Skibsfatten paa Schelde maatte være uden Betingelse. Jmidlertid heder det, at Keiserens Reise til Antverpen er opsat, man seer og ingen Tropper endnu at marchere. Jhenseende til det Franske Hof synes det, som samme vil vinde den fornødne Tiid, for at tage afgiørende Messurer i denne Sag.
Berlingske Tidende, 1784-10-22
De Deputerede fra Kiøbmændene i Prag, som have giort Forestillinger imod Toldtariffen, skal Keiseren have svaret, At han her betragtede sig som en Læge, der forttager sig at lage dygt indgroede Sygdomme, uden at lade sig forurdelige af de Smerter, som derved tilføres de Syge Jmidlertid vil den store Vending i Østerriges Handel er allene spares paa de fleste Handelspladser i Tydskland, men endeg næsten i hele Europa.
Berlingske Tidende, 1784-10-22
Paris, den 11te Octobr. De Hollandske Ambassidentet skulle have giort Hr. Gre von Verdennes den Erklæring, at Generalstaterne for kunde besigtet sig i hvad det skulde vare, end bevugt de mindste Lands-Afstaarse, ente Scheldes Aabning - Republiken arbeidet paa at betage deres Sømagt til 60 Emitskibt, vil forman deres Landmag, til 65000 Mand, og desuden tage i Sød 10000 Spechere, og 3000 af mmindet, tilligemed 6000 af en store tydsk Forsit. – Rygtendom, at var nyeAmaane med Hollan allerede skal være undertegnet, ere imod sinde. Til Brest, Toulon og Rechefet, ere afskade nye Ordrer til Skibsbygnings virksomme Befordring, og 700 Tømmerfort sage strat ing ansatte. – Den nye Forordning Hestende til Marinen holdes for et Mesterstyttraf Staministeren. Abdlra Sal i Fremtiden snart Farttig have ved dette Karps, og kun langearrog riksamme Folk, paa hvilke mansag 2de c. Kalle haldes Arved. – Gaastalten, tratroser, Hr. paa Calland forsret, at hans Planen a 12 Tald af 20 Aar udvike Statsgieldens Liggidation, 82 og befandt Samme til at bestidt den ved Throgen Udsalgende Pragt, wetilsviis.
Berlingske Tidende, 1784-10-22
Fra de Hollandske Grændser, den 12te October.
Berlingske Tidende, 1784-10-22
Foruden Brændeviins-Skiber Louis, som har foraarsaget det første alvorlige Optrin paa Schelde, laae endnu ved Antverpen et andet Østerrigsk Skib ladt med Brænde, som skulde have taget den samme Vey og strax fulgt efter Skibe Louis, dersom Farten ikke var bleven forhindret af de Hollandske Krigskibe. Uvisheden om Følgerne af dette vigtige Hollandske Skridt vil formodentlig vare saa længe, indtil Coureren, som bringer Keiseren Efterretning derom, kommer igien tilbage til Brüssel. At dette Skridt dog ikke strax er bleven antaget i Brüssel for en formelig Krigserklæring beviser Baron von Reischachs endnu vedvarende Ophold Haag, og dersom den allerede meldte Efterretning skulde være grundet, at Generalstaterne nemlig virkelig havde sendt Admiral Reynst Ordre til ikke at skyde, men blot at protestere, og at denne var kommen kun 2 Timer for silde, saa skulde denne betænkelige Tildragelse, formedelst Generalsteternes Eftergivenhed, desuagtet kunne faae et fredelig Udfald. Klagen over Grændsestædernes, Magazinernes og Arsenalernes slette Tilstand, er ved disse Omstændigheder meget stor i Holland, og Krigen bliver holdt af mange paa nærrerende Tiid for en besynderlig Ulykke. J dette Fald siger manvilde den foreslagne Forøgelse af 14000 Mand Landtropper ikke være tilstrækkelig, men der maatte endnu tages Tydske og Sveitzer Tropper i Sold. Jndtil Sagens nærmere Udpikling er imidlertid Artillerie-Chefen Dumoulin ivrig beskiæftiget med, at sætte Grændse-Forterne i Forsvarstand, inen Søe-Soldatte og Matroser faae Tilladelse at reise hiem eller Afskeed, og i Rotterdam skulle tvende Linieskibe blive satte i Commission. Det er for Resten et blot Rygte, at en hvis Sonverain ligeledes er imod Scheldes Aabning, og at der fra en anden Side let kunde blive gjorte endun større Fordringer paa Republiken. – Den nye Alliance-Tractat imellem Frankrig og Holland skal allerede vare bliven undertegnet, men skal ikke have nogen Kraft og Gyldighed førend Tvistigheden om Schelde er bragt til Ende. – Man er meget nysgiertig, om Auctionen over Ostindiske Vahre, som er berammet i Anverpen in den 15de November, men først maae blive bragt fra Ostende og igiennem Schelde til Amvitzen, virkelig vil komme til at gaar for sig.
Berlingske Tidende, 1784-10-22
Beusel, den 12te October. Vor hele Stader sat i Benagelse formedelst de Kanonskud, som er forefaldet paa Schalde. Alle Officierer ved de i de Keiserl. Nederlande staaende Regimenter, som havde Tilladelse at være korte, har man hastig kaldet tilbage, og samtlige Tropper have saan Ordet udat holde sig marchførtage. Paa det af Hellænderne skudte Skib var og den Krist. Jagmin- og Skibs-Capitom Le Røi. - Efter Udtrykket i den sidste Kristelige Memoire var Krigen ved danne Hollandske Skyden saa gode sem matet. Omkort Tud vil mantale herom medmant Vished.
Berlingske Tidende, 1784-10-22
Ostende, den 12te Octbr. Brigskibet, de Virmagting, Capit. Pillenhaven, som a 8de hujus gik herfra i Søen, for at begive sig op igien rim Schelde til Antverpen, er i Forgaars Formiddag Klokken 10 igien løbet ind her i Havnen. Dette Skib havde adskillige Personer af Stand om Bord, og skulde fare forbiDessingen og de Hollandske Skibe til Antverpen, men kunde til udføre sin Ordre. – Man giør her mange krigerske Anstrett. Mod Søesiden skulle 4 Batterier anlægges, og fra Mechen venter man 100 Artillerister og et Skib med Ka nytt.
Berlingske Tidende, 1784-10-22
Neder-Rhin, den 13de October. Alt Haab til en venskabelig Bilægning af Stridighederne af Schelde skal være forsvundet, og Krigen blive uundgaaelig: men da det et for langt ud, paa Aaret til at begynde et Feldt me, saa trot mange, at det Franske Hof i Vinter vil vide at usinde Midler til at forebygge Fredsbrudet, og forhindre, allit Stridigheder om Skibsfartens Aabning paa Schel ske udbrede, almindelig Krigslut over Europa.
Berlingske Tidende, 1784-10-22
Følgende er Generalstates sidste Erklæring til Gouvernuantat i Brussil: Staten havde allene Ret til at afgiøre, hves det man allet minder kunde bidragt til deres Vedligeholdust og Storhed. Deres Høimægtigheder haabede følge sig at manter tog demildtog, om de, forladende sig paa Forsædens Busdom og Grundsætninger, ligesom hine holdte Smaldes Tillaktuse for en Hoordgrundhold til Republikens Længighed og Stamhed; at de følgelig stedse maatte ved beng at være Hs. Kristelige Majestæt den forlangte frie Fart paa Schalde og til Jøder, og at de efter denne formelige Eiendog ved at have saalagt sig alle Bebreidelser for Angre og Fordelighed, i Fald der skulde opkomme saadanne Fortet, som de tier kunne su fornd, og hvortil de forsikrede de 13 in at have same nogen Anledning.
Berlingske Tidende, 1784-10-22
Halvadsk Brabande, den 12te October. Efter Generalstaternis Befaling blive alle de Hindringer hand af Beun, som kunne fordeelt Udtrygde Skandeveriers Opvartelse af Tarhanden og Gintroldenborg. Alle Hussiske Offitetet have faaet Orden til at forsyne sig med Guus Enraa 3 Baade hafver med 1502 Taltes Forser. Benzen og dom, den 15 Octier. ad Saden af Januar mærket trent et Østerigske Farve som Dørensen, da antagne for 2000 Mand Østne. Tanghorn, den 24de Sammet. Sammen han hvis Sansact dømt maget kold, man har hvor Dagen hos for Vand, Har Migen at tien for N. Tærning altsaa Di Piger, 4 Mk. Ti ba for hans fras saa Færen, at Font, somgaden saaret Four og de fleste Saaben, til Skade. Der suraf den Aar At trenge at for Lænder, har ansat Forraad haver af have og Byg, som Maanen erengen og Halst saaAalling, den 154 Omson. agter om bra 22 95, 21 Sept. sidst, lad strandede paa Læssøe Udgrunde, et Fløitskib Tellemaqve kaldet, ført af Capit. Peder Holm, hiemmehørende i Kiøbenhavn, kommen fra Memel, destineret til Lissabon, ladet med fyrre Stokke, Bræder og Pibestaver, Skibet er total forliist, men det meeste af Takelagien og lidet af Lasten er Lierget, og Resten venter man at faae bierget, skiønt det seer meget vanskeligt ud, siden det nu er under Vinteren, og Skibet staaer 2 1/2 Miil fra Landet. - Natten imellem den 28de og 29de September sidst, indstrandede paa Læssøe er Brig Skib, William kaldet, ført af Capit. William Miller junior, hiemmehørende i Skotland, kommen fra Petersborg, destineret til Dunbar i Skotland, ladet med Hør, Hamt, Jern og Bræder, af Takelagie og Ladning er det meste bleven bierget, men Skibet staaer ikke til Redning. –¬
Berlingske Tidende, 1784-10-22
J sidste haarde Veier af N. O., er i Seildybet imellem Strandbye og Holmen, 3/4 Miil fra sidst meldte Plads, an stødt et Engelsk Fregatskib ført af Capit. George Gibson fra Lynn, kommen fra Frederichshavn i Finland med en Ladning Bræder og nogle Bielker og Spilter, og til bemeldte Lynn destineret; af Ladningen er en Deelsteget til Holmen, og en Deel som ved Skibets Stranding blev kastet i Søen, er inddreven ved Fladstrand. Paa Skibet, som gik 17 Fod, anvender al muelig Fliid, for at faae det afGrunden.
Berlingske Tidende, 1784-10-22
Corsøer, den 21de October. Jndkomne: Den 15de hujus Regieringsraad Fescher 3dberth; den 16de hujus Magister Testrup, Lærredshandler Tidemand, Tømmermester Bonnier, Qvæghandlerne Hansen og Graversen; den 17de huj. Kammerjunkerne Schultzen, og Keye, Kongelig agende Post 10 Læs; den 19de hujus Pastorerne Dann og Wederkink, Studiosus Grønvold og Jfr. Søster; den 20de hujus Grev Reventlau med Comtesse, Søster.
Berlingske Tidende, 1784-10-22
Udgaaede: Den 15de hujus Jfr. Frydendahl, Skipper Bendixen, Tømmermester Bonnier; den 16de huj. SkibsCommandeurerne Rositz, Boye Bohn og Jan Jvers; den 17de hujus Kongelig agende Post 4 Læs, Agent Bryning, Consistorialraad Schelman, Post-Revisor Johnsen; den 18de hujne Qvæghandler Graversen; den 20de hamt Agent Thalbitzer, Skibscapitain Lorenzen, Kammerjunker Berner, Pastor Forslev, den 21de hujus Oberste von Brink, Kiøbenhavn, den 22de October.
Berlingske Tidende, 1784-10-22
Under 20de October d. A. er Justitsraad Æreboe allernaadigst beskikket til Amtsforvalter i Segeberg i Justitsraad von Essens Stub, som efter Kongel. Resolution bliver udi Rentekommoxer.
Berlingske Tidende, 1784-10-22
Næstkommende Mandag den 25de October bliver Apartemtstued Hoffet, som begynder Kl. 6 1/2 Slet, og herefter baar 14de Dag, nemlig hver anden Mandag, continuerer.
Berlingske Tidende, 1784-10-22
Ved Tal=Lotteriets 419 Trækning i Kiøbenhavn udkom: No. 21, 12, 32, 3. 5.
Berlingske Tidende, 1784-10-22
J disse Daarskom and videre i Clasinotteriets 58 Arak Kog følgende høie Gevinster: No. 10140, 100 Rdlr. udi Hr. Jnspecteur Baumgartens Colligher i Staden; No. 11129, 50 Rdlr. udi Hr. Bogholder Waldsøes Coll. ibid. No. 12305, 50 Rdlr. udi Hr. Stadsmægler Lies Coll. i Christiania; No. 14991, 50 Rdlr. udi Hr. Riissings Coll. i Odense; No. 19361, 50 Rdlr. udi Hr. Raadmand Weiners Coll. i Bergen; No. 1195, 50 Rdlr. udi sammes Coll: No. 6912, 50 Rdlr. udi Hr. Raadmand Nandrups Coll. i Frederichshald; No. 7941, 100 Rdlr. udi Hr. Baxens Coll. i Sønderborg; No. 837, Frilod, Præm. 100 Rdlr. udi Hr. Jnspecteur Baumgartens Coll. her i Staden; No. 6823, 3000 Rdlr. udi Hr. Cabotts Coll. ibidem; No. 3527, 12 Rdlr. og Pr. 100 Rdlr. udi Hr. Postmester Kurrelbaums Coll. i Odense; No. 8325, 50 Rdlr. udi Hr. Ch. stedts Coll i Slesvig; No. 8846, 100 Rdlr. udi Hr. Raadmand Rommundts Coll. i Glückstad; No. 17087, 300 Rdlr. udi Hr. Jnspecteur Baumgartens Coll. her i Staden; No. 12612, 50 Rdlr. udi sammes Coll.; No. 13477, 50 Rdlr. udi Hr. von Mehrens Coll. her i Staden; No. 1561, 50 Rdlr. udi Hr. Wissings Coll. i Colding; No. 19130, 100 Rdlr. udi Hr. Hofbogtrykker Møllers Coll her i Staden; No. 17519, 50 Rdlr. udi Hr. Møllers Coll. i Fridericia; No. 12590, 100 Rdlr. udi Hr. Furstes Coll. i Arendal; No. 10959, 12 Rdlr. og Pr. 50 Rdlr. udi Hr. Bogholder, Waldsøes Coll. her i Staden; No. 4496, 1000 Rdlr. udi Hr. Cancellieraad Hansens Coll. i Helsingøer; No. 13476, Frilod, Pr. 50 Rdlr. udi Hr. von Mehrens Coll. her i Staden; No. 17202, Frilod, Pr. 50 Rdlr. udi Hr. GeneralAuditeur Flindts Coll. i Rudkiøbing; No. 12650, 1000 Rdlr. udi Hr. Jnspecteur Baumgartens Coll. her i Staden; No. 9408, 12 Rdlr. og Pr. 50 Rdlr. udi Hr. Hornbecks Coll. ibidem; No. 10428, 100 Rdlr. udi Hr. Raadmand Baads Coll. ibidem; No. 18815, 200 Rdlr. udi Hr. Schmidts Coll. paa Christianshavn; No. 19454, 200 Rdlr. udi Hr. Raadmand Weiners Coll. i Bergen; No. 6445, 100 Rdlr. udi Hr. Stadsmægler Lies Coll. i Christiania; No. 13295, 50 Rdlr. udi Hr. Borups Coll. i Aalborg; No. 16771, 50 Rdlr. udi Hr. Hofbogtrykker Møllers Coll. her i Staden; No. 4358, 100 Rdlr. udi Hr. Cancellieraad Hansens Coll. i Helsingøer; No. 18304, 500 Rd. udi Hr. Postmester Langs Coll. i Tøndern; No. 14307, 50 Rdr. udi Hr. Hansens Coll. i Slangerup.
Berlingske Tidende, 1784-10-22
Den 19de hujus lagde det Asiatiske Compagnies Skib Castellet Dansborg, som føres af Capit. Jngersløv, ind igiennem Bommen, samme er kommen fra Ostindien med en Ladning Ostindiske Vahre; Capit. Paul A. Soelberg og Ol Chr. Mørck fra Vestindien med Sukker, Rom og Tobak Capit. Harder fra Bilbao med en Ladning Uld; Capit. Robbert Thomsen fra Nyecastel med Steenkul, og Hans Rasmussen fra Finmarken med Fisk. Den 20de huj. udgik Skibet St. Croix, som føres af Capit. Lorenz Gabriel Petresch, til St. Croix i Vestindien med Cargaison og Provisioner; Skibet Grævinde Wedel, som føres af Capit. Didr. Didrichsen, til Middelhavet med Hamp, Jern og Tømmer, og Capit. Didr. Boysen til Livorno med en Ladning Rug Den 21de hujus ankom Hukkerten Holmen, som SkippeBleiken fører, og Torsken, som føres af Skipper Pet. Petersen, begge fra Jsland med Fisk, Capit. Elsdan fra Engeland og Wilson fra Skotland, begge med Steenkul. Den 22de hujus udgik Capit. Niels Gudmandsen til Middelhavet med en Ladning Hvede.
Berlingske Tidende, 1784-10-22
AVERTISSEMENTS. Dannemacks Historie Anden Tome fra Aar 804 til 941, med tvende Kobbere, ved Kammerherre Sum, er til Kiøbs i Mummens Boglade paa Børsen for 14 Mk. paa Skrivp. og 11 Mk. paa Trykp., hvor og den første Tomme af Historien er at faae for samme Priis, og alle foregaaende 11 Tomer paa Trykp. ere at bekomme for 19 Rdlr. 5 Mk.
Berlingske Tidende, 1784-10-22
Da jeg ikke har kundet samle saa mange Prænumerantere til det af mig udarbeidede og adskillige Gange i Aviserne bekiendtgjorde Værk over den ypperlige ældgamle Elephant Orden, at jeg ved at trykke dette bekostelige Værk kunde see, mig skadess, saa bekiendtgiøres herved, at jeg vil afhænde Manuskriptet, som med en zirlig Haand er skrevet i 2de store Folio Bind, og ziiret med adskillige og mange vare Kobberstykker, til den Liebhaber, som derfor vilde betale en billig Priis, overeensstemmende med min Umage og Bekostninger. J en Maaned endnu kan dette Værk sees hos mig i Dronningens Bredgade No. 147. Efter den Tid bliver det maaskee bortsendt og er meere at faae. Frid. Carl Weber.