Jyske Efterretninger, 1768-10-21
Denne Dansk Norske lærde Ordbog, som der i dette Indbydelses Skrift gives en foreløbende Anmældelse om, har Forfatteren for sin egen Fornøyelse allerede arbeydes paa i 28 Aar, og imidlertid betient sig af de dertil tienlig Hielpe Midler, saasom de fleeste inden og udenlandske Skribentere, hvoraf end og det allermindste, til dette Værk tienligt, kunde hentes, Jndbydelses Skrifter, Haandskrifter, lærde Tidender, de meest udsøgte Bog=Registere, flittig BrevVexling med de kyndigste og i dette Slags Videnskab medsdrevne Mænd. Blant disse nævnes i sær Sal. Pro=Cantzler, og Biskop Pontoppidan, som og S. T. Hr. Biskop og De Bloch. Denne sidste har endog meddeelt Forfatteren mang. foldigt af sit meget rige Forraad. Til den første havde Forfatteren oversendt en Prøve af denne lærde Ordbog, og fik derpaa i Skrivelse fra ham kort for hans Død en meget fordeelagtig Betænkning over dette sit Arbeyde med Opmuntring til, med det allerførste at gjøre det bekiendt ved Trykken. Siden har Forfatteren faret fort med dette sit Arbeyde, og tæller nu allerede over 20000 af vore Landsmænd, som ere blevne bekiendte ved de res Skrifter. Dog er det saa langt fra, at han derfor vil udgive dette sit Arbeyde for aldeles fuldstændigt, at han snarere selv savner der meget til dets Fuldfærdigelse og Fuldkommenhed. Han beder derfor alle og enhver Fædernelandets lærde Histories Velyndere, Elskere og Dyrkere ydmygst og hofligst. at de gunstigen og velvilligen ville være ham behielpelige i disse hans Bestræbelser. Dem, som have udgivet, i hvad for smaa Skrifter det end maatte være, og som endnu enten ere ganske ubekiendte (fordi de ey, som Forfattere, have angivet deres Navne) eller ikke endnu noksom bekiendte af lærde Tidender, Jndbydelses= og andre trykte Skrifter, vil han i sær have ombedede, at de ville meddeele ham deres korteligen forfattede Levnets Løb tillige med en Fortegnelse. paa deres udgivne Skrifter. Han forsikrer at ville offentligen og tilbørligen erkiende alt, hvad han ved enhvers Tienstvillighed i sær maatte vinde til at fuldføre og berige dette sit Værk. Men, for nu at Vedkommende kunde vide, hvad han i sær forlanger, og hvor vidt han udbeder sig deres Bistand, saa fremsætter han kortelig dets heele Jndretning, og det omtrent paa følgende Maade: Han agter, nemlig at levere en kort Fortegnelse paa alle Danske, Norske og Islandske, Skribentere, som have levet fra Christendommens Begyndelse indtil vore Tider, og som endnu leve. - Her anføres da ikke alleneste Lærde af første, men end og mange af ringere, Rang, ja og undertiden dem, som have været næsten ulærde, naar de ikkuns have ladet noget trykke. Mange Grundlærde forbigaaes ganske, de nemlig, som slet ingen Skrifter have udgivet. - End og de allermindste Skrifter anføres, saasom Liig=Prædikener, Bønne=Bøger, Oversættelser, og andet Sligt. - Dog anfores her ikke Studenteres Academiske Disputatzer, med mindre de siden ere blevne berømte ved andre Skrifter, eller ved anseelige Embeder. Skiønt Forfatteren ikke vil nægte at slige Prøve=Skrifter undertiden meget vel fortiene at bli Uu 2. ve almindeligen kundbare. Her tales intet om Haandskrifter, saasom man allene bekymrer sig om det, der er udkommet ved Trykken. - Skribenteres i deres Tider brugelige Latinske, som de, der end og nu omstunder ere meere bekiendte, end deres egentlige Danske, Navne blive alle Til der brugte, saasom i Stedet for Niels Hvid, Niels Nord bagge, o. a. f. findes Nicolaus Albinus, Nicolaus Ar stander, &c. Derimod anføres Bøgernes Tiller hver i sin egen, Latinske, Franske, Tydske, eller Danske, Dragt, uden at blive opsminkede med nogen fremmed Farve. Hvor stor Forvirrelse herved undgaaes, oplyses med et sært tydeligt Exempel. - Udgaverne af meget rare, og andre vigtige, Skrifter anmærkes paa det nøyeste; Da Formaten, tillige med Aaret, naar, og Stedet, hvor, de ere trykte, ingensteds, end ogsaa ved de allermindste Skrifter, udelades. Alle Skribentere, ikke alleneste indfødte, men end og naturaliserede, blive anførte. For at undgaae Vidtløftighed, blive Levnets Beskrivelserne ikke udførte med alle deri forekommende smaa Omstændigheder, man bekymrer sig alleneste om enhvers Fødsels Sted, Forældre, særdeles Videnskaber, Academiske Værdigheder, Embeder, Æres Titler, lærde Tvistigheder, Giftermaale, Død Aar og Dag, og endeligen deres Skrifter. Alt dette anføres dog kuns i Korthed, men ved hver Post sættes, saa vidt skee kan, den rigtige Tid, eller og de behørige Aar. - Forfatteren vil ikke uden gyldige Aarsager gjøre mindste Forandring i det, som andre for ham have skrevet og samme Materie; Dog har han, i Henseende til Tids, Navnes, Skrifters og andre Omstændigheders, Anmærkning, seet sig nødt til, undertiden at vige fra sine Formænds Fodspor. - Man vil afholde sig fra vidtløftige Citationer, men engang for alle i Forveien tilkiendegive de Kilder, man paa en sømmelig og tilladelig Maade har øset af. Forfatteren har anseet det for beqvemmest at skrive paa Dansk om Danske Mænd, i sær da de fleste Bøgers Titler af vigtige Aarsager, skulle anføres paa Moders Maalet. - Skrifter som ere ud udkomne, enten uden nogen Forfatters Navn, eller og med opdigtede og urette Navne, henhiemles til deres virkelige Forfattere. Ovenmeldte Skrift skal allene bære Navn af et Forsøg, og Forfatteren vil efter sin saa store, som elstværdige, Beskedenhed, være vel fornøyet, om det nogenledes kan svare til denne Titel. - Uagtet alle de Vanskeligheder og Hindringer i at bringe et stikkeligt og betydeligt Skrift tilveye, som Forfatteren, tillige med andre, hist og her i Provincerne boende, og derhos ikke bemidlede, Mænd, have at drages med, og i sær Manglen af Bøger og Haandskrifter, som der i Hoved=Staden er god Forraad paa, og altid god Leylighed til at bekomme, saa erklærer han dog, at han ikke desto mindre, (saa fremt han mærker, at disse hans Bestrædelser ikke ere Publico mishagelige, i sær, saa fremt Patroner og Velyndere ville heri være ham behielpelige) vil paa det hurtigste fare sort med sit Arbeyde, saa at det om en kort Tid, saafremt Gud forunder ham Liv og Kræfter, skal komme for Lyset. Han haaber da, at det skal blive et nyttige Tillæg til de i den Dansk Norske lærde Historie hidindtil udgivne Skrifter. Dette vort Udtog haabe vi ikke vil blive ubehageligt for dem, som deels betænke det anmældte Skrifts Vigtighed og Behagelighed, deels og allerede vide det, som mange uden Tvivl vide, nemlig, at man af Hr. Profess. Worms Arbendsomhed, Lærdom og Skiønsomhed kan vente sig det allerbeste. Os var det i det ringeste en stor Fornøyelse, at vi saa snart fik Leylighed til at bekiendtgiøre Indholdet af et saa lastværdigt Programma, da dog vores Løfte i disse Efterretningers Nr. 40, ikke forbandt os til at bekiendtgiøre. andre Skole=Programmata, end de, som her maatte blive trykte.