JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1799-01-25
En Fordanskning af dette interessante Verk, udkommer med det første paa K. H. Seidelins Forlag, ved Undertegnede. Dog, for at ingen skal vente mere end han finder, Jeg har ikke i Sinde siger Forfatterinden, at skildre vil jeg anføre Begyndelsen af Fortalen til Originalen; sieldne fremstikkende Karakteerer, heller ikke vil jeg giøre Paastand paa at opvække Beundring ved nye Situationer, jeg har kun ønsket at male det, som man ikke lægger Mærke til i Livet, at beskrive Hiertets simple almindelige Følelser, hvis Følger vise sig for os Dag for Dag. Dersom den lykkes mig at giøre mine Læsere kun et Øieblik opmerksomme paa dem selv, og dersom de midt i deres Betragtninger udbryde, der er intet nyt i denne Bog, skulde intet smigre mig mere. Den danske Adele udgives i to smaae Bind, og i lille Octav og med samme Skrivt, som Planen. Subskription modtages hos alle Boghandlere. Subskribentere erholde Bogen 16 Procent lettere end andre Kiøbere. Hvis Subskribenternes Antal tillade det har Forlæggeren i Sinde, ved en eller to Vianetter, end videre at forge for den udvortes Prydelse. J Aalborg modtages Subskriptionen, hos Bogtrykker Wandall. L. Kruse.
Jyske Efterretninger, 1799-01-25
Siden sidste Bekjendtgiørelse i disse Tidender, angaaende nindleste Bove, er af de til Aalborg Hostentor udkomne Breve, endnu følgende uindløste, nemlig: 1) Mad. Magen a Aalborg. 2) Friderich Johansen a Svenstrup. 3) Friderich Scheftel a Aalborg. 4) Olof Christian Johannes a dito 5) Hans Christensen i Kierregaard6) Jens Jensen i Magesmoese i Hammen Sogn 7) Jens Schibbye af Aalborg, 8) P. Møller i Bradschows Mølle, 9) Svend Møller, Giertuer paa Sæberkloster, 10) Niels Overwaad a Aalborg. 11) Jens Østerrild at dito 12) Ole Jacobsen i Toftgaard i Esmak Sogn 13) Lauriz Winde a Aalborg 14) Dito a dito 15) Estgelbrecht Brink a dito 16) Jens Schibbye an dito 17) Justitsraad Riberg a dito 18) Andr. Østrild a dito 19) Birkedommer Krog a Ølands Mølle, 20, Lieutenant Oxkolm at Aalborg. 21) Bendt Hansen a dito 22) N. P. Hillerupaa Aalborg. 23) Gaardmand Peder Sørensen i Fræer, 24) Mad. sal. Rømers fød Wadum a Langholdtslund. 25) Niels F. Hillerup a Aalborg. 26) Lieutenant v. Lange an dito 27) Mademoiselle Courtonne a Høegholm. 28) Lars Sørensen Aagaard i Sereslev Sogn. 29) Hr. Anders Turck Sognepræst til Wust Menighed, 30) Eng. Brink a Aalborg. 31) Maren Jenses i Raunkiel Sogn i Forgel Bye 32) Hans Jørgensen a Orbye, 33) Christian Ruberg a Aalborg. 34) Hr. Nors, Sognepræst for Vægerbye og Bisleff Menigheder. Aalborg Postcontoir d. 22 Jan. 1799. Frisch.
Jyske Efterretninger, 1799-01-25
Fra Directøren for denne Byes Concerter, Assembleer og Baller S. T. Hr. Kammerraad Oldenburg, er os tilsendt 60 Rd. til Uddeeling imellem fattige Huusarme, disse bliver den 28 hujus om Eftermiddagen Kl. 2 Slet i Arbeidsanuddeelte paa vores allernaadigste Kronprindses Fødselsdag, som dets Directeur forbindtligst, og ønsker at flere Seldastalten. Paa de Fattiges Vegne takker vi saavel Selskabet ber ville ligesaa tænke paa den Fattiges Trang. Samme og Ulden Spind. Directionen for Arbeidsanstalten den Tiid og Sted bliver uddeent Premier for Flittighed i Linnet, 13 Januarii 1799. Rd., som deels ere indkomne og ellers ventes at indkomme Fremdeles er os indsendt fra Hr. Viinhandler Holst 30 ved de Baller han er Entrepreneur for, hvilke ligeledes ud og for denne, den Fattiges Understøttelse vi bevidner saa deeles i Arbeidsanstalten til fattige Huusarme de 28 hujus, vel Selskabet som Entrepreneuren vores forbindtligste Tak. arii 1799.
Jyske Efterretninger, 1799-01-25
Directionen for Arbeidsanstalten i Aalborg, den 23 Janumeest trængende Fattige 2 Rd., som og til samme er bleJndleveret den 22de Januarii til Uddeeling iblandt det ven udbetalt, og hvorfore Giveren paa deres Vegne skyldigst takkes. Aalborg den 23 Januarii 1799. O. Schmidt. 13 a 1400 Rd. forlanges til Laans til førstkommende 13 Termin imod sikker Huuspant og lovlig Rente, anviisning giver Peder Rodschou i Aalborg.
Jyske Efterretninger, 1799-01-25
Ved Skiftets Slutning den 29 December sidst, efter afg. Jens Knudsen Smed i Wrinsted paa Børglumklosters Gods, er den Afdødes Arvinger samtlig tilfalden den Summa 85 Rd.; men da disse ikke under Skiftet tilbørlig anmeldte og legitimerede sig, uagtet de vare Dødsfaldet bekiendtgjorte, og alle opholder sig i Provindsen, saa bliver forbemeldte Arvinger, ligesom forhen skeet er i disse Tidender for 1798 under No. 57, 60 og 62, atter indkaldte at indfinde dennem her paa Skriverstuen med lovlig Beviislighed om deres Antall og Arverettighed til Boets dem tilfaldne Arv, som da imod lovlig Afkald skal blive de Myndige udbetalt, alt inden et halv Aar fra Dato; thi i Mangel af beharin Anmeldelse og Legitimation i bemeldte Tid, bliver Capitalen derefter deponeret i den Kongelige Kasse, i Følge Rescripter af 7 Februarii 1780. Børglumkloster den 17 Januarii H. Brantsen, Forvalter. Den 19 Jan. er fra sin Eier bortkommet et Sølv Lommeuhr i 3 Kasser, den yderste Kasse er betrukken med rødt Skeg, indvendig i Værket stod Johan Jore Ludrick Christian, feldt; hvo samme kan opdage, loves en resonabel Doceur, naar det afleveres i Bogtrykkeriet.
Jyske Efterretninger, 1799-01-25
Nogle Overværelser er at faae til Leie til Paaske Fløttetid, hos Ole Kløve, Skoemager.
Jyske Efterretninger, 1799-01-25
For dem, som udi Aalborg Stift ønsker at holde den af mig udgivne Fyens Stifts Kongelig allen tilladte Adresse-Avis og Avertissements Tidende, tiener til behagelig Efterretning, at de altid kunne faae samme, naar de bestille den paa det dem nærmest liggende Postkomtoir. Odense den 25 December 1798. S. Hempel.
Jyske Efterretninger, 1799-01-25
Westervig Closter beliggende i Thisted Amt under Aalborg. Stift, som bestaaer af frie Hovedgaards Taxt. 58 Td. 5 Skp. 1 Fk. Med Fiskerie anslaget til Hovedgaards Taxt Gaardhuus Mølleskyld . 6 7 Heltborg Mølleskylds Støb Westervig Sogns Kongetiende 113 Dito Sogns Kirketiende 113 Bøndergods i Westervig Sogn 373 1. 1 Alb. Tilsammen Hartkorn 695 Td. 5 Skp. 2 Fk. 1 Alb. Jtem Ager Sogn, som er umatriculeret, men haver sin egen Kirke, og beboes omtrent af 100 Familier, bliver med Kongelig allernaadigst Tilladelse, til den Høistbydende bortsolgt, paa billige og for Kiøberen favorable Conditioner, ved een eneste Auction som holdes hos Hr. ChirurgusNeve i Thisted Torsdagen den 4 April førstkommende om Formiddagen Kl. 10. Til Liebhabernes Efterretning berettes, at Eiendommen ere særdeles frugtbare og Bøndergodset nu i god Stand. At der hæves enkelt Tiende af 1100 Tønder Hartkorn, at der er mageløs Jagt og Fiskerie, og at Bygningerne ere store og rummelige for ethvert Herskab. Conditioner og Jordebog kan fra 1 Februarii 1799 erholdes hos Hr. General=Krigs=Commissair Fonsk paa Løvenholm ved Randers, hos Hr. Landsdommer Lau up i Wiborg, hos Hr. Casserer Eeg i Kiøbenhavn, hos Jacob v. Axen i Hamborg og hos Hr. Forvalter Svindt saa Westervig Closter, som tillige anviser Eiendommene for alle Lysthavende. Westergaard den 27 December Høyer, Auctionsdirecteur.
Jyske Efterretninger, 1799-01-25
Udi Stervboet efter afdøde Gaardmand Christen Stev gaard i Aabye, under Stamhuuset Birkelse, foretages Skiftesamlinger 6 og 12 Ugesdagen den 9 Februarii og 23 Martii 1799. Creditorerne gives 3 Gange Varsel allene i disse Tidender, i Medhold af Placaten 26 October 1792, til at møde benævnte Dage for at angive og lovlig legitimere deres Fordringer, da Skiftet og muelig sidste Dag sluttes. Birkelse den 29 December 1798. N. W. Møller, Forvalter. W. L. Til næste Foraar bliver af Westerladegaards Hovedgaards Mark, bortleiet paa visse Aar, i store og smaae Lodder, en 60 Tønder Bygsæd Land, tilligemed en betydelig Eng, Pai Engen kaldet, beliggende ved Kiærs Mølle. Hvilket herved forløbigen bekiendtgiøres, da Tiden nærmere i disse Aviser skal blive bestemt, tilligemed udførlig Oplysning herom til de forventende Liebhaveres behagelige Efterretning. Westerladegaard den 9 Januarii 1799. Landmaaling! Et honet ungt Menneske der godt kan regne og skrive, og har Lyst til at applicere sig til Landmaaling og Regnskabs Sager, anvises, her paa Bogtrykkeriet Condition.
Jyske Efterretninger, 1799-01-25
Har nogen Lyst at kiøbe et Huus i Skolegaden i Aalborg, 16 Fag, 2 Etager høi til Gaden, med et nyt 7 Fag, Huus, Gaardsrum og Hauge, som gaaer til Aaen og har endeel gode Frugttræer, saa behager man derom jo før jo bedre at melde sig hos Prokurator Ravnkilde. F. N. B. Et beqvemmelig indrettet, og med 2 Etagier af Ege Tømmer vel bebygt Sted, beliggende paa een af denne Byes reele Gader, tæt ved Aaen, er straxsen underhaanden at faae til Kiøbs; nærmere Anviisning gives herfra Bogtrykkeriet.
Jyske Efterretninger, 1799-01-25
Ved Oliemøllen her i Aalborg kjøbes Hørfrøe, Hampefrøe og Bygfrøe; og betales i Henhold til deres Bonte og Rrenhed.
Jyske Efterretninger, 1799-01-25
Hos Bogtrykker Wandall boendes paa Allgaden Nr. 2, ere følgende Kobberstykker at faae, for vedsatte Priser: 1) Hs. K. H. Kronprindsen med Svite til Hest, hvor kan maneuvrerer den Kongelige Livgarde til Hest, 3 Rd. (Malleriet hvorefter dette er blevet stukket i Kobber, er brendt ved Slotsbranden.) 2) Frederik den 4de ved Tonningens Beleiring, hvor Steenboch overleverer sig som Krigsfange, 2 Rd. 3) Pendant til sidstmeldte Stykke, Christian den 5te ved Wismars Belerring, 2 Rd. 4) Professor Winstows Portrait, 1 Rd. 5) Luxdorphs Portrait, 3 Mk. 6) Svinesund, 3 Rd. 7) Drammen, 3 Rd. 8) Frederichshald, 3 Rd. 9) Stoer Leer=Foss, 3 Rd. 10) Liden Leye=Foss, 3 Rd. 11) Houg-Fossen, 3 Rd. 12) Den svenske Kong Karl Gustavs Flugt fra Amager, da de Danske i Overværelse af deres Konge Fredrik den 3die, og under Generalerne Gyldenløves og Ahlefeldts Anførsel, aldeles seirede over de Svenske, og fordrev dem den 10 October 1658, 2 Rd.
Jyske Efterretninger, 1799-01-28
Paris, den 10 Januarii. Man har da nu antehntisk-Efterretninger og Opstanden i Caito mod Franskmændene. Denne Opstand tog sin Begyndelse den 21de October og varede i to Dage. Allerede havde man nogle Dage tilforn forudseet den. J Begyndelsen af Allarmen vilde General Dupnis med nogle Husarer byde Oprørerne Spidsen, men han selv og endeel af hans brave Kammerater bleve derover saarede. Man bragte ham til Damer, hvor han strax der efter døde. Armeen hævnede paa en skrekkelig Maade de Franskmænds Død omtrent 100 som mistede Livet i denne Opstand. Over 6000 Tyrker maatte bøde med Livet for deres Formastelse, hvortil Jmanerne og de tyrkiske Geistlige havde ophidset dem. Krenket Herskesyge og foregiven fornermelse mod Gudstienesten var Paaskudet for Opstanden. Den krævede Contribution satte Tyrkerne sig ikke egentlig imod. De vilde ligne den paa Landet, kun velde de intet betale selv. Hos de fornemste Tyrker, hos Jmanerne og Præsterne, som kom Oprøret afsted, fandt man skiulte Mamelukker. Buonapartes Forsigtighed lignede ved denne Leilighed sin Armees Mod. Da Skibet som bragde disse Efterretninger til Jtalien, forlod Egypten, befandt han sig ved fuldkomment Helbred. Buonaparte havde allerede nogle Uger forhen ladet alle i Cairo etablerte Europæere og alle franske Civilbetjente bevæbnde som en Nationalgade, Opstenden brød løs den 21 i den store Meschee, ved hvilken General Dupny strax begyndelsen blev haaret. Strax derpaa forskinsede de med Sabler og Klinter bevebnede Oprørere sig i den store Maschee ituseudetal, og det samme skede i alle smaa Mestheer dem man omdannedes til Fæstninger. Ved at høre Generalmarschen slaaes, kom de franske Tropper snart paa Benene, og alle i Cairo værende Franskmænd stimlede bevæbnet til Dem. Buonaparte bandall, lod en Battallion marschere mod den store Moschee, og i samme ei vilde overgive sig, blev der fra Citadellet skiødt paa den, og nogle Bomber indkastede. Adskillige andre Batailoner gik løs paa de øvrige Moscheer, sprengede Portene paa samme ind og andrettede et stort Blodbad. Den følgende Dag gik det end mere morderiskt til. Alt hvad der blot viisde sig bevæbnet meden Sabel, blev nedstødt. De rebelske Tyrker myr vede derimod alle de Franskmænd som de enkelt viis traf paa Gaderne og i Husene. J General Cafarellis Qvarteer myrdede de Vagten, Betienterne, og plyndrede det reent ud, Man angiver Antallet af de ved denne Opstand dræbte Franskmænd til 100de, foruden de Saarede, hvilke især bleve det derved at de rebelske Jndvaanere kastede store Stene ned fra deres Tage. De i Cairo boende Grekere viisde sig meget modige i at forsvare Franskmændene. En af dem, navnlig Barthelemye, blev belønnet af Buonaparte. Nogle Complotter Oprørerne forlade Staden bevæbnede, for at redde sig ved Flugten, men bleve eftersatte af GeneralAntur med Cavalleriet, og udplyndrede af Araberne fra Ørknen.
Jyske Efterretninger, 1799-01-28
Wien, den 12 Januar. Over Triest have vi idag faaet Seiersefterretninger om Neapolitanerne. En Stafette overbragde dem igaar. Det heder, Neapolitanernerne vare rykte frem paa nyt. General Maa havde med sin Colonne slaget Franskmændene ved Aquila, var derpaa trænget frem mod Viterbo, og der bibragt de Franske et endnu føleligere Stød. Man maa nu oppebie Bekræftelsen herpaa, helst de Efterretninger man hidtil har faaet, have været saa yderst ufordeelagtige for Neapolitanerne, at saagar et Korps af 11000 af disse Tropper løde sig slaae paa Flugten af 1500 Franske, ladende 6000 Fangne i Strikken.
Jyske Efterretninger, 1799-01-28
Constantinopel, den 10 December. J det forte Hav, ved Mundingen af Donau, ere i Nov. Maaned 2 russiske Fregatter med deres Commadeur, Contreadmiral Afting, forulykkede. Af 700 Mand Besætning skulle kun 80 være blevne reddede. Af de Franske som Pachaen af Janino giorde til Fange, ankom her igaar en Transport af 152 Hoveder. (Nu kunde Buonaparte giøre tilstrækkelig Giengield, ved at sende Directoriummet i Paris en Ladning Tyrkehoveder fra Cairo, hvis de ellers ikke skulle blive opbragt af Engelændene, eller selv af den Tyrkiske Flode.) De heri nogen Tid lagte russiske Linieskibe, Hellig Mikkel og Simeon, afseilede forleden for at forene sig med den rassisktyrkiske Flaade ved Corfue, - som endnu ikke vil til at overgive sig.
Jyske Efterretninger, 1799-01-28
Fra Embden i Ostfrisland, den 12 Januar. Skiønt er det, hvor under klog moralsk Regiering, Handel og Borgerskab blomstre, hvor den lykkelige Jndvaaner ikke ved Tvang, men af frivillig Menneskekietlighed, skyndes til at give Almisse. Et tydeligt Exem derpaa giver Staden Embden, hvor den vise Magistrat, i Hensyn til den almindelige Dyrtid og haarde Vinter, den 7de dennes anordnede en overordentlig frivillig Collet; paa denne eneste Dag indsamledes over 3000 Gylden. Jbesynderlighed maae vi med Tak og Etkiendtlighed offentlig sige den herværende lille Jødemenighed det til Berømmelse, at den herved udmærkede sig meget goddædig, og tilføiede endnu den Erklæring, at den betakkede sig for al Brug og Nydelse deraf til dens egne Fattige, men at det skulle allene anvendes for christelige Trængende, idet Menigheden det foruden tilstrækkiligt forflegede og har Omsorg for sine Fattige, saaledes at de ikke behøvede videre.
Jyske Efterretninger, 1799-01-28
Jtalien, den 3 Januari. Endnu har man ingen paalidelige Efterretninger om de Franskes Fremtrængen i Kongeriger Neapel, man siger at 2 Colonner ere derindrager, og at der er forefoldt en blodig Fægtning ved Aquila. J Følge Rygterne skal de allerede være indrykke i Hovedstaden. General Championets Armee, er for 3 Uger siden bleven forstærket med mere end 20, 100 Mand, hvilke marscherer igiennen Bologna. Fra Rom melde nogle Blade om de nye Tildragelser samwesteds, følgende: Den 18 December bemærkede man i Rom blant den neapolitanske Besætning en overordentlig Bevægelse; den næstpaafølgende Dag uddrog de med deres nedsatte provisoriske Regiering. Nationalgaden sørgede for den offentlige Rolighed, man satte de fransksindede Jndvaanere, hvilke sad i Fængslerne i Frihed, og en Mængde Personer flygtede til det Neapolitanske. Den 14 inddrog et Corps Franske i Rom, den franske Arme selv, fremrykte mod de neapoliganske Grændser.
Jyske Efterretninger, 1799-01-28
General Championet ville den 22 December være i Neapel. Det neapolitanske Rytterie har holdt sig tappert i alle Fægtninger med de Franske, men ikke Jnfanterie. Man skal have opdaget Sammensværgelse imod Kongens Person, hvori mange Stabedificerer skal have taget Deel, og havde til Hensigt, at spille Kongen i de Franskes Hænder. Dette var ogsaa Aarsagen, hvorfor han den 9 December begav sig fra Rom til Albano. Jmidlertid er den neapolitanske Armee 65000 Mand stærk og den venter anseelig forstærkning fra Sicilien; der bleven anholdt om, at alt stridbart Mandskab i Kongeriget Neapel skulle opstaae in Mas saa. "Det romerske Folk, som viste saa stort et Mod imod de værgeløse Jøder, udplyndrede og myrdede mange af disse, viiste sig meget modløst og bange da det af Neapolitanerne blev opfordret til dets Fædrenelands Forsvar. Forinden Neapolitanerne marserede fra Rom, blev Jøderne affordret 1 1/2 Million Gylden. General Mak har, til sit Tilbagetogs Bedækning, ladet Fæstningerne Pescura, Garta og Capua stærk besætte, og anlægge stærke Forskandsninger paa de neapolitanske Bierge og i andre Egne. J Brestia seer det uroeligt ud, fordi at sammesteds skal udttages 900 Rekruter.
Jyske Efterretninger, 1799-01-28
Blandede Efterretninger. Udi et Brev, som den nylig afdøde lærde Professor Forster i Halle har skrevet i sit sidste Leveaar til en afsine Venner, læses følgende mærkværdige Sted: "der maae jeg i mit 69 Aar endnu arbeide ved Skriverpulten som paa en Roerbænt. Jeg føler mig selv ubetydelig, fordi jeg bliver tilsidesat. Med min erhvervede Reputation og mit indtil denne Dag virksomme Liv, giver Bagerne mig ikke Kredit paa et Brød. Vinen, især den gode, som bekommer den gamle Mave saa vel, kiender jeg slet ikke mere. Virtus, landatur etalget." (J. Man roser den fortiente Mand, uden at bekymre sig om hans Mangel.)J tydske Journaler føres en evig Strid om at afgiøre det Spørgsmaal, enten det nye Sekulum skal begynde med 1800 eller 1801. Forfægterne af den sidste Mening spørge Modstanderne iblandt andet: "om de kiende nogen Korporation, som har kaldt deres Stiftelses første Aar og Aaret, og altsaa ikke talt fra 1 til 100 men fra 2 til 99. Videre om 1799 ikke er det Aar hvori vi live, men det, som alt er lagt tilbage, &c.
Jyske Efterretninger, 1799-01-28
Nogle Frugttræer paa et Sted i Tydskland, som bleve meget forbrændte ved en Jldebrand i afvigte Høst, viiste det besynderlige Naturfænomen, at de allerede blomstrede i Oltøber Maaned igien. Grunden hertil maae have lagt i Safternes Forening i de ubeskadigede Dele af Træet, og den forandrede Omløb, som den store Hede har foraarsaget.
Jyske Efterretninger, 1799-01-28
Indenlandske Efterretninger. Befordringer. Under det danske Cancellie. Den 4de Januarii er Kand. Theol. P. S. Mourath, konfirmeret til resid. Kapellan for Vienderup og Ore Menigheder i Fyen. Under det tydske Cancellie: Den 11 Januar er Sognepræsten i Neustadt, J. H. Schulze, beskikket til Præst i Tønningen; M. Lange, Kapellan i Segeberg, ligeledes til Præst i Jarpen under Reinfeldt Amt; Hofjunker G. C. Brinken udnævnt til Anskultant ved Oerretten i Gottorf. Under Generalitetet: Den 11 gens Liv=Regiment, udnævnt til Stads=Kapitain ved Januar er karakteriseret Kapitain v. Venndt, af DronninGlückstad-Fæstning; Second-Lieutenant v. Lind til Premer=Lientenant og Fændrik v. Jantzen til Second-Lieutenant i det danske Liv-Regiment til Fods; den paa Vart Ansøgning, forundt Afskeed af Krigstienesten med Pension. penge staaende Oberst=Lieutenant v. Oberkampffer, efter ere Sergeant S. N. Aastrup og Underbetient ved Konsum Under General-Toldkammeret. Den 9 Januar tionen i Frederikssund J. Haagonsen udnævnte til Under Kiøbmand W. Walter til Kontrolør og Visitør i WevelsTold- og Konsumtions=Betiente i Kiøbenhavn, og forrige sleth. Under Oeconomie- og Commerce-Collegium. Den 16 Januar er H. P. Nissen udnævnt til anden Kopiist i det danske Brandforsikrings=Komtor ved General Land Økonomie= og Kommerce=Kollegium. Under Admiralitetet. Den 4 Januarii er Kopiisten i Holmens Tømmerforvalter=Komtor, C. F. Meintz, i Betragtning af hans høie Alder, i Naade entlediget med Pension, og F. Z. Block i hans Sted beskikket til Kopiist sammesteds.
Jyske Efterretninger, 1799-01-28
Vacancer. Under det danske Cancellie: Sognekaldet i Mariboe og til Annexet Hillested i Lolland, Rd.; Byeskriver-Embedet i Thisted, og Herredsskriver-Em 440 Rd.; Vandsøe Sognekald i Christiansands Stift, 400 bedet i Hillerslev og Hundborg Herreder i Aalborg Stift.
Jyske Efterretninger, 1799-01-28
Aalborg, den 28 Januarii. Efter nyelig erholdte Kundskab ere i den senere Deel af nestvigte Aar følgende Skibe indstrandede paa Kysterne omkring ved Skagen: 1) Den 24 Junii ved Høien, eller Gammelskagen, en Sluppe ved Navn Troiel af Kiøbenhavn, ført af Capitain Svend Holm, kommen fra Amsterdam, destineret hiem, med Ladning af Tagsteen, Tøndebaand og andet Stykgods. Skibet aldeles forliist endeel af Lasten skylledes op paa Stranden ved Skibets Sønderslagning. 2) Den 19 Julii, paa Revet, Capitain Jolisbur, af Baltimore i Nordamerica, med Caffebønner og Tobak, bestemt til Kiøbenhavn. af Ladningen kom i Land 801 Sække eller circa 231 Skippund Kaffebønner, men Skibet kom af Grunden og fortsatte Reisen. 3) Den 25 Octobet, ved Revet, Capitain Bononder med Galiase de trende Brødre af og fra Gothenborg, bestemt til Hamborg, med Ladning af The, Tobak, Tran, Jern og Bræder. Skibet aldeles forliist, men hele Ladningen bierget, skiønt for størst. Delen beskadiget af Søevand. 4) Den 3die December, norden Fyhren, Capitain Hermann Mickelis af Frisland, kommen fra Rouen i Frankerig, med Stykgods, hvoriblant et Qvantum Æbler, Viin, og andet. Skibets Navn de Valligheit, Ladningen heel bierget, men Skibet udsat og er beliggende i Fladstrand.
Jyske Efterretninger, 1799-01-28
Lotterie. J Tallotteriets 604 Trækning i Wandsbeck ere ølgende Nommere udkomne: Til den forestaaende 605 Trækning i Wandsbeck kan daglig faaes Sedler paa Aalborg Postcomtoir.
Jyske Efterretninger, 1799-01-28
Til den forestaaende 605 Trækning i Wandsbeck. kan daglig faaes Sedler hos Lederthoug.
Jyske Efterretninger, 1799-01-28
Avertissements. Mit elskede Moder, Anne Aagaard, sal. Thomsens, døde den 2 dennes, efter 3 Dages Sygdom; hvilket hermed, sørgeligst bekjendtgiøres fraværende Slægt og Venner. Hiørin den 25 Januarii 1799. M. Brandt. Løve dagen den 2 Februarii Kl. 10 Slet Formiddag bliver paa Aalborg Raadstue foretaget Skiftesamling udi Kiøbmand Lon af Holms Opbudsboe saavelsom i Stervboet efter af; Consumsionsbetient Bremers Enke, hvilket herved bekiendtgiøres til Vedkommendes Efterretning. Aalborg, den 2 Januarii 1799. Gleerup. Boggild.
Jyske Efterretninger, 1799-01-28
En Bogbinder der atter at boesætte sig her i Byen ønsker til Paade Fløttetid at erholde et Qvarteer af 1 a 2 Værelser med noget Loftrum til sine Materialiers Opbevaring; det nærme desangaaende erfares paa Bogtrykkeriet.
Jyske Efterretninger, 1799-01-28
Exatinatus Juris Hans Rosenkilde, som ved Døden afgik i Astrup Præstegaard, hans ubetydelige Efterladenskaber, er i Følge Faderen Hr. Provst Rosenkildes Forlangende, strax og til lovbefalede Tider taget under lovlig Behandling; thi indkaldes herved i Følge Placaten af 26 October 1792, enhver som efter bemeldte Afdøde kunde have noget at fordre, med 12 Ugers Varsel, saadant at anmelde og beviisliggjøre for undertegnede Skifteforvalter. Siegsgaard den 24 Januarii 1799. C. Nissen.
Jyske Efterretninger, 1799-01-28
Gaarden Torndahl skylder af Hartkorn Ager og Eng 4 Tdr. 1 Skp. 2 Fdkr. 1 Alb. heliggende i Hammer Sogn, Wraae Gods, er underhaanden at faae til Kiøbs, naar Libhaverne henvender sig til Forvalteren paa Wraae; Gaarden kan tiltrædes førstkommende 1 Maj. Wraae den 26. Januarii 1799.
Jyske Efterretninger, 1799-01-28
Formedelst min Kone Karen Christensdatter Engelands ødelæggende Forhold imod mig, advarer jeg enhver for at indlade sig i Handel eller Kiøb med hende, saafremt de vil undgaae Tiltale; Og imod dem, som allerede har handlet ulovlig med hende, forbeholder jeg min Ret. Aalborg, den 25 Januarii 1799. Jermias Giermansen.