JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-06-05
Udenlandsk. Frankrig. Admiral Villaret, som formodentlig nu er i Paris, angiver som Aarsag hvorfor han erkommen tilbage med de 8 Krigskibe, at Øen St. Doming ikke behøvede saa stor en Søemagt. Af samme Aarsag har han sendt de spanske Linieskibe til Nordamerica, som og var efter den spanske Admiral Gravinas Ønske. To andre franske Linieskibe skibe, forventes endnu med første ligeledes fra St. Domingo til Brest. Admiral Latouches Division ligger endnu ved Fort Republicain. Hans Flagskib Foudroyant, var ved Lotsernes Uforsigtighed i Fare for at blive sadt til, men blev dog lykkelig reddet. Angaaende Armeens Forfatning skriver Villaret at fra den 23de Martii til den 7de April er Divisionerne fra Havre og Vliessingen lykkelig indtruffen til Cap Franceis, og sadt 5500 Mand i Land, hvorved samme har erholdet en mere end tilstrækkelig Styrke, og General Leclere sadt i Stand til at henlægge Cantonements paa de betydeligste Puncter, hvorved han nu kan vedligeholde Orden og Rolighed paa Øen samt efter sin anlagte Plan, forfølge Fienden til det yderste. Den spanske Regiering i Havannah, giør Franskmændene al muelig Bistand. Den har paa Forlangende leveret dem 5000,000 Piaster, foruden Munderingstøi.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-06-05
Moniteuren af 30te Maji leverer endnu 2 Breve, fra General Leclere af 11te April, hvori han skriver: Toussaint har den 8de April tilbagesendt mig Adjutant Sabe, som han til den Tid har holdt fangen hos sig, med Breve. Det synes som han i sin slibrige Forfatning endnu haaber at redde sig ved et Bedragerie. Jeg har taget alle Forholdsregler, for at fortsætte Underhandlingerne, omendskiøndt der er kun lidet at haabe af et saa ondskabsfuldt Menneske Regntiden nærmer sig nu Jeg vil pleie Armeen saaledes, at den ikke skal lide for meget af det slette Veierligt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-06-05
Kaperen Vaillant, som kommer fra Rio de la Plata er indløben til Bordeaux. Den har gjort en særdeles god Reise, medbringer en Ladning af Læder og Kobber, tilligemed 5000,000 haarde Piastre til Udrederne, og for Skibsmandskabet 250,000 Franker, i Priispenge.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-06-05
D. Brødet er i Paris med et steget i Prisen, har Generalcommandant Junot den 21de Maji ladet bekiendtgiøre ved Parolen for Nationalgarderne, at de ikke, paa en Tid, da Nationen var opfordret til at stemme over saa vigtig en Gienstand til det offentges Vel og Rolighedens Besæstelse, skulle lade sig forføre af Sletsindedes Rænker, som søgte at indbilde Mængden, at en Hungersnød truede Landet, men forsikre deres Medborgere, at Regieringen havde truffen de virksomste Forholdsregler, til at Magasinerne kunde være saaledes forsynede, at Brødet hverken skulle blive dyrere eller sieldnere. Virkelig er der og fra Danzig allerede paa en kort Tid indkommen til Havre, Rouen o. s. v. 122000 Centner Kornvahre, og flere betydelige Transporter forventes, blandt andre fra Hamborg 2 Skibe med Korn, og 6 fra Amsterdam med 226 Læster.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-06-05
Engeland. Den 20de Mai indtraf det høist uhældige Tilfælde, at det Kongelige Artilleriedepot i Wol wich afbrændte. Ulykken havde endnu bleven langt skræ keligere, hvis man ikke ved de beste og eftertrykkeligste Foranstaltninger havde faaet reddet Artillerie Laboratoriummet. Kl. 4 og Morgenen opdagede Skildvagten, først Jlden i Depothygningen, som paa engang udbrød, paa 4 Stæder, og Kl. 5 stod alt hele Bygningen i Luc Lykkeligviis blæste Vinden ikke stærk. Man var derhos saa lykkelig at faae reddet mange fyldte Bomber og 6000 Kanoncarduser af en nær derved liggende Bygning. Havde der kommet Jld i denne og Laboratoriummet, saa var hele Byen bleven ødelagt og Skaden ubodelig. Jmidlertid er den dog stor nok, da man vurderer den paa 150,000 Pund Sterling. Modell- og Konstkammeret, hvoriblant andre var en Model af Festningen Gibralter, og Modeller af alle Arter Krigsarmaturer med flere Kunstværker bleve et Rov for Luerne. Dog er Modellen af Gibraltar for saavidt reddet, at den kan istandsættes ved nogen Reparation. Der er paa en Jrlænders Angivelse, bleven arresteret 2 Fremmede, og en tredie er undvigt som skal have anlagt Jld paa 6 Steder, men som kun har fænget paa de 3 Steder. Disse har allerede været i Forhør 2 Gange.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-06-05
Den strænge Opsigt som under Krigen havde Sted, med alle Udlændere, er nu ved en Bill bleven formildet saaledes, at Toldbetienterne alene holder et Register over alle ankommende Fremmede, og indsende det til Statssecretairen. Toldbetienterne tilstiller de Fremmede et Certificat, som de skal forevise Øvrighederne paa de Steder hvor de agte at opholde sig. Øvrighederne har og Rettighed til at arrestere og udsende af Landet enhver Fremmed som vil stifte Uroelighed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-06-05
General Grienfield er udnævnt til den meget vigtige og indbringende Post, af Commandeur en Chri Vestindien, hvor der nu skal henlægges større Garnisoner end forhen i Fredstider.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-06-05
Prindsen af Bouillon, som i de sidste Krigsaar har tient paa den Kongelige Flaade som var statioheret ved Øen Jersey, er kommen til London.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-06-05
Helvetisk Republik. Den franske Gesandt Vernige og General Montrichard har nu vedderes retskafne Opførsel, fralagt sig den Mistanke man havde, som om de hemmelig havde, ophidset til Oprøret i Canton Leman. Montrichard, har tilraadet at Raadet skulle forlange flere franske Tropper, da de under hans Command der værende ei vare tilstrækkelige, hvilket det og har gjort, og overladt til ham selv, at indkalde saa mange som han troede nødvendige til Ordens og Roligheds Vedligeholdelse. J de smaae Cantons er Gierringen endnu stor, men ikke kommen til Udbrud, som nu vel og vil blive derved, da de seer at den større Jnsurrection, har adskildt sig. Denne har vel ikke kostet meget Blod, men Staten, enkelte Personer og Arkiverne hvori Tiende, og Grundskats Documenterne vare opbevarede, have tabt desmere derved, da en Mængde af de betydeligste Documenter ere opgaaede i Røg. J Canton Freyburg har ellers Bønderne angre den Præstens Huus i Morlens, hvor Tiende= og Skatte Registerne vare opbevarede, men Præsten forsvarede sit Huus ridderlig, og efter et frugtesløs Angreb, trak Bønderne deres Vei.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-06-05
Adskilligt. Efter Breve fra Regensburg, venter man den Keiserlige Befuldmægtigede Grev Metternich dertil i Begyndelsen af Junii Maaned, da man med Vished venter at der bliver begyndt paa Gotgiørelsesarbeidet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-06-05
Den engelske Prinds Adolph. Hertug af Cambringe, er den 30te Maii indtruffen til Curhaven, hvorfra han videre fortsætte sin Reise til Hanover.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-06-05
Admiral de Winter er den 21de Maii afseilet fra Texelen med sin Eskadre af 3 Linieskibe til det middellandske Hav.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-06-05
Efter erfarne Landmænds Udsigende, har den i Egnen af Frankfurt i Maii Maaned herskende Nattefrost, ikke gjort Kornet nogen Skade, men Viinstokkene har derimod lidt saa betydelig, at paa nogle Steder kun ventes at faae den 4de og paa andre Steder kun den 10de Deel af den sædvanlige Høst i Aar.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-06-05
Natten til den 16de Maii er i et ganske stille Veir falden en saa overordentlig Snee i de schlesiske Bierge, at den i de dybe Veie, laae over en Alen høi. Den har meget skadet Frugttræerne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-06-05
J den 710de Trækning i Altona er udtrukken følgende Nummere: 52. 33. 20.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-06-05
Bekiendtgiørelser. Ny Kiøbhske udkom. Skr. til Slutn. af Mai, og deriblant, de omspurgte Kotebnes mærkværd. Leveaar.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-06-05
NB. Den sidst udkom, hos Schubethe, ligesaa de sidste udkom. Aneld, om Keiserinde Catrine, Jonges ny Bogholderie af det engelske, hvorved de Handlende paa den nemmeste Maade kan føre og oversee i Hast sine Regnskabsbøger, Paparbeideren, hvorledes Pap kan bearbeidet, males, lakkeres og forgyldes paa, Campes Reiser, 1 D., Anviisn. til at faae meget og godt Brændeviin, Edike og Liker af Kartofler og Bygmeel, istedet for Hvede og Rug, med en stor Deel flere ny Skr., de Berlingske Aviser jevnlig anmelde, ere stedse at faae eller anskaffe i Aarhuus hos Schytte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-06-05
Engelsk Senep Loddet 2 s. Pundvus bedre Kiøb, saa og paa Glas 18 a 20 sk. Agurker saltet paa hollandsk Maade 2, 4 og 6 s. Stk. Hindbæredike, Hindbær, Bærberisse- og Ripssaft paa Bouteiller og mindre Deele. Faaes paa Løveapotheket paa det store Torv hos Reddelien.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-06-05
Alle som maatte have noget at fordre i Stervboet, efter her i Aarhuus afdøde Politie=Adjutant Christian Clausen, bliver efter den allernaadigste Placat af 26de Octbr. 1792, herved med 12 Ugers Varsel indkaldede til at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer for os som Skifteforvaltere. Aarhuus, den 2den Junii 1802. N. Hviid. C. A. Petersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-06-05
Alle som maatte have noget at fordre i Stervboet, efter her i Aarhuus afdøde Mette Kirstine Christensdatter, Enke efter Knapmager Christen Christensen, bliver efter den allernaadigste Placat af 26de Octbr. 1792, herved med 12 Ugers Varsel indkaldede til at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer for os som Skifteforvaltere. Aarhuus, den 2den Junii 1802. N. Hviid. C. A. Petersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-06-05
Til Leie er i den saakaldede Paradisgaard, 2den Etagie med rummelig Kiøkken, Spisekammer og Kielder m.v., for en Familie at erholde til førstkommende Mikkelsdag.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-06-05
Undertegnede som nyelig er kommen her til Byen, ønsker at give unge Mennesker Jnformation i Tegning imod billig Betaling. Tillige recommanderer han sig det respective Publicum, i at male Værelser efter nyeste Maade, med alle Slags Farver. Karlos, logerende hos Hr. Jordan. Saa hastig som det under 20de d. var af FæsteHuusmand Rasmus Christensen i Hyllested anmeldt: at hans i nogle Aar hos ham sig opholdende Søster, Dorthe Sophie Rasmusdatter, ved Døden var afgaaet blev hendes Boe af mig taget under lovlig Skiftebehandlig. Foruden det at det blev anmeldt ved Skiftesamlingen at den Afdøde havde været i Ægteskab med Rasmus Petersen, en Mand som man ei veed om endnu existerer, eller hvor er, saa fandtes der og i den Afdødes Gjemmer et Document oprettet mellem ham og hende i Marie Magdalena den 6te Julii 1790, dette viser at de havde adskilt sig fra hverandre og at bemeldte Rasmus Petersen skulle give sin Kone til aarlig Underholdning 12 Rdr., men som saadant ikke skal være skeet og man derfor et heller i Boet har kundet finde nogen Qvittering herfor, ligesom dette Document ei heller har de til en lovlig Separation udfordrende Egenskaber, saa indkaldes herved forbemeldte Rasmus Petersen, i Overeensstemmelse med Placaten af 26de Octbr. 1792, til at møde eller møde lade ved Skiftesamlingerne, som til lovbefalet Tid foretages i Stervboestedet i Hyllested. Ruugaard, den 23de Mai 1802. Paa Skifteforvalteren Hr. Oberkrigskommissair Jngerslevs Vegne. Møller.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-06-05
Saasnart det var anmeldt, at Johanne Hansdatter som opholdte sig hos Huusfæster Anders Nielsen i Tilst, under Friherskabet Marselisborg, i ugivt Stand ved Døden var afgangen, blev hendes Efterladenskab strax taget under Registering og Forsegling. J Anledning heraf, indkaldes hendes Arvinger som er opgivet at være: en Halvbroder Søren Andersen Huusmand i Jller paa Allinggaards Gods, og en Halvsøster Ane Marie Andersdatter i Faarup, at møde ved Aabningen i Tiilst 30te Dagen den 22de Junii førstkommende om Formiddagen Kl. 10 slet for at betalede efter den Afdøde indkomne Fordringer og hendes Jordefærds Bekostning, da de registerede ubetydelige Effecter derimod kan vorde dem overdraget. J manglende Fald fortfares videre dermed paa lovlig Maade. Marselisborg, den 28de Mai 1802. Saabye, Forvalter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-06-05
Formedelst indløbende Omstændigheder og agtende Forandring af Boepæl, agter Eieren af Wedschougaard i Schandrup Sogn, Giern Herred, Aarhuus Amt, som for faa Aar siden, formedelst Udskiftnig af Fælledskabet, af nye tildeels opbygt og indrettet til Beboelse for en honet Familie, med Fiælgulve og Murevægge, fast i hele Gaardens Bygninger, staaende for Hartkorn Agger og Eng med Skovskyld circa 4 Tdr. underhaanden at bortsælge; til hvilken Gaard kan forres og græsses 10 Køer og 30 Faar med sin Yngel, samt drives med 4 Bester, haver overflødig Engs Biergning, da der for nærværende Tid avles henved 30 Læs Høe, som meget mere kan udvides ved Oprydning, og en god KornMark, hvorudi aarlig kan saaes 7 til 3 Tdr. Rug, 2 Tdr. Boghvede, 22 til 24 Tdr. Havre, 3 Tdr. Byg foruden Erter, og haver desuden en fortrinlig Græsning med Lye og Læe, saavel For, som Efteraar for Kreaturene. Skulde nogen være findet at entrere i denne Handel, kan de ikke alene vente billige Conditioner, men endog erholde Boepæl enten strax eller til Michelsdag baade med eller uden Besætning, saavel inden som uden Dørre, og tilmed at faae endeel af Kiøbesummen indestaaende i Gaarden paa første Prioritet, naar de henvender sig til Eieren. siels Mun
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-06-09
Indenlandsk. Da Hans Majestæt Kongen har befalet, at til Veiledning for de Søefarende i Østersøen skal antændes et Blusfyr paa den sydlige Huk af Falster, Giedser Odde kaldet, saa bekiendtgiøres herved efter i Forveien indhentet Underretning fra Hr. GeneralAdjutant og Oberlods Løvenørn: At paa bemeldte Giedser Odde omtrent en otten deel Miil inden for den yderste Landhuk er der bygt et Fyrtaarn og, uagtet at det er et Steenkuls eller Blusfyr, er der om samme opført, efter nyere Jndretninger, en Ombygning eller Lanterne af Vinduer 14 Fod i Diameter, saa at Luen med alt Slags Veir vil brænde stadig og dens Skin forøges ved, at den Deel af Overbygningen eller Lanternen, som vender mod Landet, og saavidt som Fyret fra Søen ikke kan sees, er Muur, hvis indvendige Side er beklædt med en blankMessingplade. For ydermere at tiene de Søefarende til et bestemt Dagmærke i Henseende til den farlige GrundTrindelen, hvilken ligger 3fierdedeel Miil paa det nærmeste i S. O. en fierdedeel S. efter Compasset ud fra Giedser Landhuk, er der paa Brinken ved Søen eller den høie Landkant oprettet en Pæl med en sort malet Tønde paa, hvilken er stillet i Hensyn til Trindelen overeet med det hvidt i kalkede Fyrtaarn; altsaa naar man under Forbiseilingen seer den sorte Tønde overeet med det hvide Taarn, hvilket endog i temmelig disigt Veir kiendes tydelig fra Trindelen og et got Stykke, saasom en halv Miil meer eller mindre uden for denne Grund, alt efter Skibets eller Øiets Høide over Vandet, veed man, at man er ret i Linien med Trindelen, og maae til den Tid vide sig sikker at være en Miil, eller saa langt ud fra Landet, at man gaaer uden om meerbemeldte Grund, da man ikke kan lodde sig til den. Naar man kommer Vester fra og seiler Øster efter, da er man ganske frie af Grunden, naar man seer Tønden aaben eller frie af den vestlige Side af Taarnet, og omvendt det samme, naar man kommer Øster fra og seer den frie uden for den østlige Side af Taarnet. For maadelig dybgaaende Skibe er der Løb over Revet mellem Landet og Trindelen, men man maae være vel kiendt, eller have Lods, som kommer udfra Giedser Odde til dem, der med Signal er dem forlangende. Dette Fyr antændes første Gang den 1ste August 1802, og fra den Dag af forholdes dermed efter Forordningen af 21de Martii 1705 og Placaten af 1ste Februarii 1779, saa at det om Sommeren, eller fra Paaske til Mikkelsdag, lyser 1 Time efter Solens Nedgang til dens Opgang, og om Vinteren, eller fra Mikkelsdag til Paaske, Tønder Lund. Rosenstand Goiske. Oldenburg. Stoud. Kornerup, Fuldm.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-06-09
Man troer at H. K. H. Kronprindsens Reise maaske turde blive opsat noget længere end først var bestemt, i Fald Prindsen af Gloucester ikke indtreffer til Hovedstaden inden denne Tid.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-06-09
Den 2den Junii passerede de Badenske Herskaber i giennem Odense. Paa deres Reise igiennem Roeskilde besaae de Domkirken og de derværende Begravelser. Efter Sigende agte de ogsaa at opholde dem en Dags Tid paa Alsøe hos Hs. D. Hertugen af Augustenborg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-06-09
Under 23de April har Hs. Majestæt allernaadigst resolveret at Bombardeer Müller af 9 Art. Comp. og Overjæger Linke af Siell. Jægercorpses 1 Gr. Comp. for deres ved Bombardementet paa Cronborg Festning udvise Mod, hver erholder en sølv Hædersmedaille med Ø sken og Baand, som de i sidst ommeldte Avis, samt 15 Rdr. aarlig Pension.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-06-09
Efter Kongelig Ordre, er i Aarhuus udnævnt en Commission til at undersøge og paadømme endeel Tyvesager, begaaede i Fyen og Jylland af nogle i Veile og Aarhuus Amter anholdte Personer, der for det meste ere Jøder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-06-09
Man mener de mange fyenske Tyve staae med disse i Forbindelse. Commissarierne ere: Ober=Auditeur og Byefoged Petersen, Herredsfoged Kiær og Procurator Westergaard. Saaledes er og, da flere Herreder i Veile Amt i nogle Aar har været plaget af en talrig Tyvebande, hvis Hovedpersoner vare endog saa frygtede af Almuen, at den næsten ei turde vove at anmelde nogen af deres beviislige Forbrydelser, men Hovedpersonen desuagtet nu tilligemed 8 andre ere paagrebne, af Hs. Majest. under 7de ved Commissarium befalet Borgmester, Bye= og Herredsfoged Carøe samt Skriver Borch at sammentræde i en Commission for at paakiende denne Sag mod alle Vedkommende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-06-09
Mandagen den 31te Mai afbrændte atter et stort Bondested ved Faaborg, kaldet Tilebekhusene, hvori boede 4 Familier, som slet intet fik reddet, da Alt i et Øieblik var lagt i Aske.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-06-09
Fra den 1ste til den 5te Junii ere 121 Skibe expederede i Sundet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-06-09
Den 31te Mai og 1ste Junii ere 18 Skibe passerede den schlesvig holsteenske Kanal.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-06-09
Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-06-09
Smakkefarten imellem Aarhuus og Callundborg. Udpasserede. Fra den 3die til den 9de Junii, Mads Jensen Holmdrup, Frue Lieutnantinde Gleerup med 2de Døttre, Skolelærer Jens Høegh, Rasmus Jensen Aastrup, Niels Giedde, Anders Rasmussen Brøndum, Grosserer Thorsen, Kammerherre Greve Scheel, Niels Mouritzen, Søren Nielsen, Eschild Olsen, Erich Andersen Rugaard, Strømpehandler Christen Christensen, Bergaard, Kiøbmand Michael Peder Kirkegaard, Niels Schamelsen Møller, Anders Rasmussen og Karle Rasmus Rasmussen og Christen Christensen, Landværnslieutn. Christian de Molderup, Matros Christen Jensen, Hestehandlerne Christen Giedde, Niels Møller, Jens Dinesen, Jørgen Bodilsen og Karl Mogens Madsen. Med Skipper Thurøe blev afsendt Stude og Heste tilhørende Niels Mouritzen, med Skipper Jessen Heste tilhørende Christen Giede, med Skipper Jacobsen Heste tilhørende Jens Dinnesen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-06-09
Prædikanterne paa Fredag. Domkirken Hr. Stiftsprovst Jansen. Fruekirke Hr. Provst Bechmann.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-06-09
Prædikanterne paa Trinitatis. Søndag. Høimesse. Aftensang. Domkirken Hr. Stiftspr. Jansen. Hr. Hertel. Fruekirke Hr. Provst Bechmann. Hr. Jahnsen. Hospitalskirken Hr. Jahnsen. (Forlangt indrykket.)Er det ligegyldigt for Forældre eller Dem der ere i Forældres Sted, at deres Børn eller de hos dem Tienende, Drenge eller Piger, ere om deres Pligter uvidende, brantne, fortrædelige; eller om de ere villige, tienstagtige og bøielige til det Gode, Nei. - Naar Hine betænke for Alvor deres eget og Underhavendes sande Vel, maae de sandeligen med Bevidsthed føle, at rigtigen oplyste, velsindede og i Adfærd dydige Børn og Tienende forskaffe en himmelsk Glæde at være i Omgang med.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-06-09
Foruden hvad der forlængst fra behørigt Sted gientagne Gange er tilkiendegivet Fruekirkes Meenighed, bringes herved (paa en beskuende Maade) Foresatte for ovenmeldte Slags Ungdom atter i Erindring, at de ville paaskynde de Børns eller Tienendes Oplysning, hvilke ingen Skoleunderviisning nyde, eller som nylig ved Confirmationstiden ere udgangne derfra, ved godvilligen at unde disse een Time fra Kl. et til to om Søndagen til at besøge Katekisationen, i hvilken Tid deres Kundskab enten kunde berigtiges og formeres eller indpræges dybere Da Tvang er modbydelig, saa kunne Selvvillige der led bidrage til mange glade Timers Nydelse i deres og Hines Liv. Førstkommende Søndag den 13de Junii gyndes med Katekisationen i Fruekirke som sædvanlig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-06-09
Udenlandsk. Frankrig. Regieringen erholder daglig mere Fast led og er uophørlig beskieftiget med det almeene VelHonapartes Consuls Værdighed paa Livstid bidrager i Tærdeleshed det meste dertil. St. Cloud vil snart blive en Residence af samme Art, som Versailles var før Reolutionen. Der arbeider daglig 400 Mennesker paa Slottet der, som paa det prægtigste bliver gjort i Stand. En stor Deel af Parken bliver forenet med Slotshaven, og Orangeriehuset, hvori det 500des Raad holdt deres sidste mærkværdige Samling den 9de Novbr. 1799. og i hvilke Jacobinernes Dolke vare skierpede imod Bo aparte, bliver indrettet til en Spisesahl. J Mars=Sa nen bliver Bonapartes Billede, saaledes som han reed er Bernard Bierget, opstillet som et Kaminstykke. Et Detaschement af Livgarden er alt indqvarteret i St. Cloud lig 2 andre Batailloner af samme ligge indqvarterede, som for Revolutionen, i Courbevoye og Ruelles. Sidst i Maii laae Linieskibene Pelajo og Conquerantfærdige i Brest for med første gunstige Vind at seile til St. Domingo. General-Capitain Leclere har paa St. Domingo udgivet et Arrette, i Følge hvilket, alle franske Skibe som kommer dertil med franske Producter, kun skal betale halv Jndførselstold imod udenlandske Skibe, og alle Skibe som indføre tørre, Vahre, som ikke ere fabrikerede i Frankrig, skal betale 20 Procent Jndførselstold. Leclere er ellers selv den 9de April steist til Cap Francois, for at lede Arbeidet ved de afbrændte Huses Opbyggelse. Han har skreven til Frank tig om at sende Tømmermænd, Snedkerr og Muurfolk dertil, da de kan vente der god Fortieneste.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-06-09
General Murat er nu kommen tilbage fra Jtalien, og er reist lige til den første Consul paa Slottet Mal maison, som er denne store Mands Yndlingsopholdsted. Efter en Consularbeslutning i Anledning af de franske Jøder, maae ingen Rabiner tildeele nogen ægteskabelig Velsignelse, førend Vedkommende kan bevise at Ægteskabet, i behørig Form efter Anordningerne, er tilladt af den civile Øvrighed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-06-09
Den første Consul har tilstaaet den i en Duel med General Regnier skudte General Destaings Enke en aarlig Pension. Destaing har ellers udmærket sig i alle Feldtslage. Som Bataillons og Brigadechef erholdt han ærefulde Saar. Paa Valgpladsen, efter Slaget ved Pyramiderne, blev han for udviist Bravoure udnævnt kom til Frankrig som en Krybling. Hans Banemand General Regnier, som er forviist 30 Mile fra Paris, er en Fortroelig af General Moreau. Sidste holder sig nu ganske fra al Politik, kommer sielden til Parts og lever i al Stilhed paa hans skiønne Landgods Dorset.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-06-09
Jtalien. Præsidenten Melzi har nu overalt i Mayland ladet nedtage de gamle Vaabener, og derfor igien opsætte det nye, som forestiller en i et Baand hængende Vægtskaal, i hvis Midte staaer et Sværd og en Palmegreen over Kors, med Omskrivt Jtaliensk Republik.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-06-09
Den 16de Maji blev Vallakollegiummet af de saakaldede Possidenti, aabnet, hvilket Collegium erholdt Deputationer fra alle Tribunaler. Jordskielvet den 12te Maji har gjort stor Skade, især i Egnen af Orzinovi. Regieringen har desaarsag sendt Jndvaanerne der Understøttelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-06-09
J Brescia fornam man samme Dag Jordskielvet saastærk, at 3 Kirker og 12 Huse indstyrtede deraf. Den franske Brig Vantour paa 12 Kanoner og 65 Mand er den 6te Mai ankommen i Genuas Havn. Den tiener til Eskorte for de Skibe som transporterer de franske Tropper derfra.