JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-08-07
Engelske preussiske og østerrigske Soldater. J Reenlighed saavelsom holdning, naar de virkelig ere under Vaaben, staae de engelske Soldater ved Siden af hvilkesomhelst andre i Verden; men i det Øjeblik, de høre op at marschere, under deres Officerers Kommando, eller de staae som Skildvagt, eller gaae paa egen Haand omkring, ophøre de ogsaa at vise sig som de virkelig ere For en stor Deel af den Slendrian, der da synes at beherske dem er der vist nok en moralsk Grund. En Grenadeer paa Continenten vandrer omkring iblandt Borgerne med rank Holdning og faste Fodtrin, stolt af at være Soldat, og veed, at jo mere han gjør af sig selv ved at vise sin Person til dens Fordeel, og ved at lægge sin Disciplin for Dagen, desto mere vil han ogsaa blive beundret. Med de engelske Soldater forholder det sig ikke saaledes, det vide de alle, og med mindre der er en stor Gruppe af dem samlet, ere de saa bange for at gjøres Nar af, at de ikke tør gaae, som de vide at de kunde og burde; en meget smuk, forfængelig ung Mand, eller en hæslig, gammel, bruun Sergeant ere de eneste Undtagelser. Der er intet, som Almuen i England, ligetil smaa Børn, finder saa megen Lyst til, som at spotte og udlee al militær Bram hos en simpel Soldat. Jeg har ofte fra mit Vindue seet og smillet ad saadant. "Hovedet i Veiret, Soldat!" siger en lille paltet Unge, eller "Gud, hvad jeg er for en delig Fyr!" og dette vil sætte den arme Soldat i en Forlegenhed, som han beholder hele Gaden igjennem, hvorimod han ved en simpel slentrende Gang undgaaer alt dette. Det vilde være vanskeligt at forklare dette for en Fremmed, men der er ingen brittisk Soldat, fra Hertugen af Wellington til Tambour-Drengen, som jo føler det. Skjønt de preussiske Soldater have et prægtigt Udseende, formedelst deres Ungdom, deres smukke Figurer, deres klædende Uniform og deres stolte, ranke Holdning, maa jeg dog, forat tale som Soldat, sige, at de gamle, brune, vejrmærkede Østerrigere synes langt bedre skikkede til at udholde Krigens Strid og Møje. Østerrig kunde staae i Marken imorgen med en Force af Veteraner; Preussen vilde fremstille fyrigt Ungdomsblod, men Marschen, Leyren, knap Føde og Hospitalet ville snart gjøre større Ødelæggelse iblandt dem end selve Fjenden. Jeg har oftere seet paa Fastlandet Tropper af et martialt Udseende. Men jeg følte altid Sandheden af vor Gesandts Svar til Frederik (Wilhelm den 1ste: "Troer De, sagde Kongen, og pegede paa sin berømte Garde, at der kan findes et lige Antal af engelske Soldater, som kan slaae disse Folk," – "Sire! jeg kan ikke besvare dette, men jeg er vis paa, at et halv saa stort Antal vilde prøve det. (Af Notes and Reflections of an Englishman during a ramble in Germany.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-08-07
En Russer og en Englænder befandt sig ombord paa et Skib som Passagerer, og geraadede, uden iøvrigt at blive hidsige derved, i Strid om, hvilke Nationer der kjendte den virksomste Methode at slaaes paa i Nævekamp. De kunde ikke med Ord overbevise hinanden, og bleve derfor meget klogeligen enige om, at de til Prøve skulde give hinanden det kraftigste Nationalslag, de formaaede, hvorved alene en fornuftig Dom vilde være mulig. Omgivne af det hele Skibsmandskab som Tilskuere, stillede de sig ligeoverfor hinanden, og Russeren, som var sig sin smertetrodsende Natur bevidst, overlod Englænderen det første Slag. Denne satte sig i Boxepositur, dreiede Hænderne i hurtig Hvirvel nogle Gange om hinanden, og tilføiede Russeren et saa heftigt Slag paa Maven, at denne med opspærret Mund styrtede tilbage paa Jorden. og strakte Benene i Veiret. Man ilte med at komme ham til Hjælp, og da han ved indgydt Rum var saaledes styrket, at han igien kunde drage Aande og tale, tilnikkede han Englænderen, Bifald og stønnede, i det han gned sig paa Maven: Fanden tage mig, Godt, meget godt Tilskuerkredsen dannede sig paa ny, og begge Modstandere traadte igjen ligeoverfor hinanden. Russeren saae sin Modstander skarpt i Øjnene, og med Lynets Fart gav han ham med knyttet Næve et saa knusende Slag paa Næsen, at Englænderen med et God dam, tumlede tilbage og slog begge Hænder for Ansigtet, medens Blødet i Strømme løb ham ned over Mund og Klæder. Dog fattede han sig paa Øjeblikket igjen holdt den ene Haand paa den blødende Næse, rakte den anden ud mod Russen og sagde gan skee koldsindigt: "heller ikke ilde!" og gik ned i Kahytten, for at vaske sig og skifte Klæder. frembringe mere, end hvad det selv paa en fornuftig Maade tænker paa at opbruge," siger Simonde de Sismondi. "Det er ikke nok at forfærdige Hatte og Strømper, man maa ogsaa beregne, om man kan finde Hoveder til at sætte hine og Fødder til at trække disse paa. Det engelske Folk bliver derfor uagtet al sin Kunstflid fattigt, fordi det ikke kan finde Mennesker nok, der ville "Et Folk maa aldrig ved sin Kunstflid ville kjøbe dets Produkter. Det har allerede oversvømmet Jndien, Amerika, og Gud veed hvormange fremmede Lande med dem, og det er nu gaaet saa vidt, at den største Deel er Betlere, der med truende Gebærder fordre Brød af de Rige, fordi de ellers maae sulte ihiel! Englands Dampmaskiner, Hovedanledningen til hiin Fordærvelse, kvæle allerede Folkets Blomster; thi en stor Deel af disse Maskiner, hvormed een maa lagt." Berøvede enhver uskyldig Ungdoms Glæde seer man saadanne Skabninger i deres 20de Aar forvandlede til Oldinge. Hvilket Mennesketyranni klæder ikke ofte ved et Stykke Tøi, der paa saadan Vei har erholdt Tilnavnet bil(Meddeelt.) Species 225.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-08-07
Hamburg 2 M.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-08-07
Kjøbenhavns Børs, den 7 August 1827. a vista 22.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-08-07
Specier solgtes til 13 Rbmk. 8 s. Bank-Disconto 5 pCt. Norske Speciessedler. Svenske Sedler. pr. 100 Specier, Rbd. Sdl. pr. Rdlr. Rigsgjeld 48 1/5,48 3/4 Rbs. Tegn. 4 pC. Kgl. Oblig. (u. R.) 83 3/4 84 Rbd. Sedl. Dito Dito. . . . . . . . i Banco Nationalbank Obligationer. Dito Dito. . . . . . . . 114 3/4 - Sedler 4 pC. uopsigel. Rigsbkobl.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-08-07
6 pC. norsk Laan, Renter pr. 6 Januar 96 95 1/2 Rbd. r. S. ved Hambro & Søn. - i Banco. 4 pC. Dito nye . . . . . 9696 1/2 i Banco. Asiatiske Comp. Actier i Sedler 3 pC. nye danske Oblig. 60 3/4 - L. Sterl. (af Laanet 4 Febr. 1820) 101 3 102 Rbd. r. S. skee gjør 20 Menneskeer unyttige, kan ledes af en eneste Dreng i en ung Alder, der for en Spotpriis maa 12 til 14 Timer om Dagen næsten lade sig pine til Døden i dette Qvasifængsel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-08-11
Mayeste kilderie af Kjøbenhavn. Fireogtyvende Aargang. No. 64. Redigeret i Statsraad Fr. Thaarups Fraværelse af Chr. Thaarup. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 11 August 1827. Warton eller Helligaands Hospitalet i
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-08-11
Kjøbenhavn. Dette Hospital, som ligger paa Hjørne af Farvegaden og Vestervold-Gaden og strækker sig med en Fløi, hvori Kirken er, hen i Løngangsstrædet, er bestemt til Optagelse af Trængende, som her have Værelse, Seng, Varme og Ugepenge, samt naar Sygdom indfalder, fri*) Om dette Hospital see Hoffmanns Fundatssamling X. 2197. - Thurahs Havn, hod. 310-313.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-08-11
- Jonges Kjøbenhavns Beskrivelse S. 6877 Pontoppidans Magazin II D. Wartous Hospitals Historie indtil dets Opbygning i Farvegaden Aar 1666. Uddraget af Vartou 7de Aargang Nr. 19, 11, 1 En Beskrivelse over Hospitalet og dets økonomiske Tilstand, dateret 20de August 1816; forfattet af Bogholder, Cancellieraad Henning August, er med Bilager og Tillæg af 20de Juni 1817 trykt i Penia for 1816 S. 1126. Nogle særskilte Af Hospitals Fundatsbog No. 1. Meddeelt i Skilderiet Nyerups Kjøbh. Beskr. - Callisen II Deel. Lægehjelp og Medicin. Af Værelser ere fem Sale og 7 Qvistværelser for Fruentimmer, 1 Sal og 2 Qvistværelser for Mandfolk. Det største Antal af Lemmer paa et Værelse er 131.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-08-11
Om Sygestuer henvises til hvad deromskjellige Aargange. S. 10069. - 1818 No. 30 S. 4335. stue for Mandfolkene. og 14 i en Note. er sagt af Cancellieraad August i Penia S. 13 Som Arbeidsstuer, der om Vinteren, opvarmes for Lemmerne, ere indrettede: 1 stor Spindestue for Fruentimmerne, og en Borge tryk tagne. - Fortsatte Efterretninger om Hospitalet i Penia 1818 S. 4652 med 2 Tabeller. Dermed maae sammenholdes Coll. Tid. 1817 No. 30 S. 433443 og No. 63, S. V., samt No. 68, See fremdeles flere Aargange af Collegialtidenden hvortil Registerne henvise, samt Penias for J et lidet Skrift: "Noget om Vartou, WaisenSkilderiet d. A. No. 29. huset &c. Kbhvn. 1792, 36 S. 8." læses Noget omdenne Stiftelse. Optaget under Overskrift: "Hvorledes det saae ud i Vartou for 35 Aar siden, Af Kjøkkener ere: 1 stort Kjøkken for Fruentimmerne og Spisemesteren. I andet for Mandfolkene. Desuden er Kjøkkenleilighed ved nogle af Qvistværelserne. Sengene ere alle enkelte. Hvert Lem maae selv medbringe sine Sengeklæder, saavelsom Gangklæder og Gjemmemøbler. Ugepenge. J ældre Tider fandt Naturalforpleining Sted; men samme ophørte omtrent med Aar 1658. Fra den Tid indtil Pengevæsens Forandringen ifølge Forordningen af 5te Januar 1813 vare Ugepengene bestemte til 48 Skill. dansk Courant. - Siden i nogle faa Aar 40 Skill. Navneværdie, men fra September 1817, 48 Skill. Sølv. Adgang til Optagelse i Hospitalet er ikke blot for Kjøbenhavns Indbyggere; men ogsaa for andre Stæders og Egnes, især paa de saakaldte private eller Familie=Senge. Sengene og Stuerne for Mandfolk ere, som herefter sees, færre end for Fruentimmer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-08-11
Hospitalets første Stiftelse regner man fra 1475, da Stamfaderen for den Oldenburg ske Kongestamme, Kong Christian den første, hjemkommen fra sin Reise til Rom, stiftede et Hospital og lod dertil bygge et Huus for 20 Fattige. Hans Dronning Dorothea formerede, ved Gaver af Jordegods, Lemmernes Antal med tolv. Ved Gaver og Benaadninger af efterfølgende Konger og Dronninger, og ved mange private Legater er det efterhaanden voxet. Mindre Hospitaler, som forhen vare i Kallundborg, Nestved, Ringsted og paa Møen, bleve 1631 indlemmede i dette Kjøbenhavnske, paa den Maade, at Fattige fra bemeldte Stæde, have Adgang til der at indlægges. Localet har været forskjellige Steder, indtil i Aaret 1666 den Grund erholdtes, hvor det nu staaer, men Bygningerne ere siden af nyopførte. Saaledes blev i Aarene 1726-1728 en Deel af den Bygning opført, som nu haves, nemlig den Længde mod Volden, og et Stykke mod Løngangsstrædet, hvor paa den Tid Hoved facaden var, og over hvis Indgang, som nu er spærret, blev sat følgende Jndskrift: Hospitium sublevandis pauperibus destinatum. U pietatis publicæ exemplum exstruxit officium curatorum Anno MDCCV. 1743 opbygge des den Længde mod Farvegaden. 1754 blev Kirken bygt og 11te Juni 1755 indviet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-08-11
Hospitalets Jndtægtskilder ere: 1) Nogle til det skienkede Tienders, meest Kongetienders Indbringende; efter staaende Tiendeforeninger eller Bestemmelser. 2) Renter af Stiftelsens Kapitaler. En stor Deel af disse Kapitaler ere tilvejebragte ved Salg af Jordegods, som har været Stiftelsen skienket. Saaledes blev i Aaret 1732 solgt endeel Jordegods for den Summa 24300 Rdl.; og i Aaret 1784 blev 494 Tønder Hartkorn solgt for 49937 Rdl. til Kongen. (Set Pontoppidans Magazin II 334 – f. August i Penia 1816 S. 68.) 3. Jordskyld af mange Grunde baade i Kjøbenhavn og andensteds; - samt noget Landgilde. 4. En bestemt Sum af Kjøbenhavns almindelige Fattigvæsen, nemlig 4400 Rbd. Sølv aarligen, eller saameget deraf som Stiftelsen, aarligen behøver. (Dette grundes paa Reser. 17 Marts 1784 §. 14, og Cancellieskrivelse. Sept. 1817. Nærmere Oplysning herom i Coll. Tid. 1817 S. 10069. - 1818 S. 433.) 5. En Erstatning af den kongelige Kassistedetfor to Læster Salt, som Kong Christian 3die i Aaret 1542 henlagde til Stiftelsen fra Øresunds Toldkammer. Denne Erstatning er bestemt til 85 Rbd. Sølv aarligt. (August. l. c. 6. Blokke, Bøsse- og Tavlepenge.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-08-11
- Fattiges Efterladenskaber - o. M.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-08-11
Det almindelige Fattigvæsen har Forsamlings og Kontoir-Lokale i Stiftelsens Bygning, og betaler Leie deraf. Pladserne eller Sengene i Hospitalet henføres til tre Klasser: I. De Kjøbenhavnske eller saakaldte Stadssenge, hvis Antal er . . . . . . . 2. hine mindre ophørte Hospitalers, ialt 3 private, eller Familie=Senge, hvis Antal ved 1826 Aars Udgang var. 210. I alt 416. Desuden 1 Seng for en Gangkone for Helts og Pelts Senge.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-08-11
Af bemeldte 416 Senge ere de 58 for Mandfolk, og 358 for Fruentimre.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-08-11
Vi give, som et Bilag hertil, en udførlig Liste med Anførelse af hvem Belæggelses Rettigheden tilhører. For endeel af de private Senge er den falden til Bestyrelsen selv. For at oprette en privat Seng blev i ældre Tider betalt 500 Rdlr. Species, hvilken Kapital efter Aaret 1690 forandredes til 600; senere til 630 Rdl. i Kroner; men siden da Priserne stege, og Rentefoden nedsattes, forhøiedes Prisen, efter 1755, til 700 Rd., som var gangbar Priis indtil 1773, fra hvilken Tid indtil 1784 blev betalt 800 Rdl., og fra 1785 indtil 1805, 900 Rd.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-08-11
J Krigsaarene var Prisen foranderlig, og efter den i Aaret 1813 foregaaede Pengevæsens Forandring har været erlagt 1100 Rbd. Sølv for Erhværvelsen af Rettighed til en Sengs Oprettelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-08-11
Ligesom der i Penia for 1817 og 1818 er S. 49 hensat nogle Data til Stiftelsens Historie for 1817 og 188, saa meddeles her, for de siden forløbne Aar, som følger: I. Endnu en oprettet Seng: Den skotske Frimurerloge Carl til Løven fik i Aaret 1824 en Seng oprettet, og betalte derfor 1100 Rbd. Sølv i kongelige Obligationer. 2. Legater: Traadfabrikør Qvists Enke skienkede i Aaret 1821 til Vedligeholdelse af Mindesange om Dr. Morten Luther 50 Rbd. Sedler, for hvilke blev kjøbt kongelige Oblig. til Beløb 68 Rbd. 72 s. Sølv; derefter gav hun i Aaret 1822, som et Legat til Præsten ved Stiftelsen 200 Rbd. Sedler, for hvilke blev indkjøbt kongelige Obligationer til Beløb 253 Rbd. Sølv. (Coll. T. 1823.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-08-11
Ved et under 10 Juli 1821 kongl. confirm. Testament af Johanne Magdalene Top, Datter af afdøde Cancellieraad og Lands OverRets samt Hof= og Stadsrets Prokurator Top, blev bestemt, at Renterne af en Kapital af 30000 Rbd. i kongl. Obligationer skulde anvendes til tolv fattige Børns Underholdning og Opdragelse, indtil de bleve konfirmerede, samt at Renterne af Testatricis øvrige Formue, saavelsom Renterne af bemældte 30000 Rbd., efterhaanden, som hine Børn ved Konfirmation afgik, skulde komme Lemmerne i Vartou tilgode ved Tillæg i deres Uge penge. Ifølge deraf har Vartou Hospitalet. faaet 103,943 Rbd. 6 1/2 s., derunder iberegnet de forommeldte 30,000 Rbd., og fra 1822 Aars Begyndelse har Lemmerne af dette Legat havt hver et ugentligt Tillæg fra 12 til 16 s. Tegn. See Coll. Tid. 1821 Nr. 35, S. 4968, og Dagen 1822 Nr. 27, samt 1825. No. 16. Marie Magrethe Petersen, Skibscapt. Lorenz Petersen Walls Enke, har ved Test. af 18 Marts 1825, conf. den 5 Apr. f. A., skjenket til Vartou. Hospital 2000 Rbd. Sedler, som bleve udbetalte i Dec. Maaned 1825. Renten skal 4 Gange aarlig uddeles til 4 Lemmer i Vartou, som ere Borgerdøttre, og enten ere syge og sengeliggende eller berøvede Synet. 3. Afvexlingerne i Embederne ved Hospitalet. Forstanderen, Oberstlieutenant. H. Jacobsen, døde 1822 i Maj. J hans Sted blev den 31 Juli 1822 Kassereren ved Kjøbenhavns Fattigvæsen Hr. Rasmus Platou beskikket til tillige at være Forstander ved dette Hospital.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-08-11
J Jonges Kjøbenhavns Beskrivelse nævnes, de, der have været Præster ved Vartou Kirke. Den sidst nævnte var Poul Egede. Han døde De følgende Præster have været: Hr. Dresing, beskikket 1789, død 17 October. Hr. Hans Christian Mølsted, kaldet 3 Juni 1808, og død i Juli 1818. Waldemar Hendrik Rothe, beskikket den 11 Decbr. 1818, fratraadt 1 Nov. Niels Gissing Wolf, kaldet den 19de Febr. 1823. (Bilaget følger.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-08-11
Jndenlandske Efterretninger. Den Vestsjællandske Avis har nu en Rubrik: "Fortegnelse paa de indkomne Gaver til de græske Enkers og Faderløses Understøttelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-08-11
No. 63 indeholder eet Bidrag, nemlig fra Højvelbaarne Hr. Kammerherre Amtmand v. Stemann i Sorøe 5 Rbd. Sølv.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-08-11
J Hempels Avis anmældes Hr. Pastor Bastholm Opfordring paa følgende Maade: "Redaktøren af den Vest-Siellandske Avis, Hr. Pastor og Ridder Bastholm, tilbyder nu at ville modtage Gaver til de ulykkelige Græker Som Udgiveren for længe siden har yttret, vilde han, skjøndt det vel er noget sildigt, med Glæde medvirke til samme ædle Hensigt, saasnart han erfarer, at Regjeringens Viisdom har fundet det passende, igjen at hæve det for nogle Aar siden kundgjorte Forbud imod dette Slags Jndsamlinger."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-08-11
Viborg. Det er ganske forunderligt, at der gjøres saadant Væsen af, at en Fayancefabrik, snart kan ventes anlagt i Sjælland. Hvorfor vedblev ikke den Kastrupske paa Amager; den leverede godt Gods, hvorfor ikke den paa Lund paa Morsøe, der for henimod 60 Aar siden leverede Gods, hvorpaa intet andet var at udsætte, end at det var Jndenlandsk hvorfor nyttes ikke rundt om Liimfjorden de mange kostelige Leerarter, der chemisk undersøgte og med duelige og understøttede Arbeidere (ikke af Regjeringen, men af private Actiehavere) kunde giøre Indførsel af fremmed Gods mindre nødvendig? - Oxholms Potter og smukke Leerkar, malede med lyseblaa Farve, hvorfor udvides den ikke, hvorfor skulle vi fra Bremen og Holland bedrages med Kar, der ikke vare mod vore egne, hvorfor anvendes ikke, paa Bornholm, den Mangfoldighed af sjeldne Jordarter til Fayance o. s. v., hvorfor raffineres ikke vore sorte Pottefabrikker af den fortræfseligste Sort Leerart i Gammelstrup Sogn, her i Fiends Herred, Vorup ved Randers o.fl. Steder, der kunde frembringe, ved Konstarbeidere, Kar ligesaa gode som de Weymouthske? Bønderne i Gammelstrup Sogn vilde, om de havde gode Former og nogen fabrikmæssig. Underviisning, levere Kar, som kunde holde meget fremmed Gods ude. Ved Heilskov-Liimfjordsbanker ere og ypperlige Leerarter, hvoraf 1773. brændtes af Fabrikmesteren paa Lund paa Morsøe, ligesaagodt Gods, som Lunds. De Gudumlund ske Fabrikker, der ved Hs. Excell. Greve Schimmelmanns Opoffrelser dreves i mange Aar, viste, uagtet man brændte ved uæltede og temmelig løse Skudtørv, at saadant Fayancegods her Dannemark uden Hexer, kan frembringes. Men Hr. Greven tabde store Summer, og lønnede Mesteren og Arbeiderne, istedet for at for(Vib. Saml. 92.) pagte det bort.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-08-11
J Viborg Samler No. 93 læses, Man læser nu atter det for nogle Aar siden mod Spurve, i Kirsebærtræer anførte Raad: "At ophænge overskaarne Hvideløg, der skal forjage dem; men det er et aldeles tilforladeligt Middel, (som Udgiveren har prøvet); bedre var Dyyvelsdræk, men det allerbedste er Folie= eller Knisterguld, der, naar det er tykt, og, med Klædelapper paaklistrede for Oven, bindes paa de tynde Grene med stærkt Seglgarn, i Strimler, paa to Fingers Bredde og halvandet Qvarteers Længde, saaledes at det kan let beværes af Vinden, da hielper det bedst, eller og, at omvinde Spalietræerne, og andre, med Fiær bundne med mørkblaa eller sort Traad, i en halv eller en heel Alens Afstand.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-08-11
Blandede Efterretninger. Som en Prøve paa den Tone, hvori Englænderne forfatte deres Avertissementer, maa følgende tjene: Easterby. & Comp. (High Holborn No. 112 1/2) inderligst overtydede om de vigtige, undertiden af en forstandig Blanding og Forening af ulige artede, og endog ganske modstridende Qvaliteter, udledede Fortrin og Fordele (hvilket jo ogsaa fornylig og saa indlysende er blevet fremsat af den store politiske Alchymist) - tage sig herved den Frihed, at tilkjendegive deres talrige Venner og Publikum, at det, i ydmyg Efterlignelse af denne store Mand, efter talrige Anstrængelser, usigelige og ulignelige Bestræbelser, hele tre Uger igjennem, endeligen er lykkedes dem, at danne en almindelig Forening af Snustobakker af de mest heterogene Qvaliteter, hvilke, for saavidt vegetabile Substantser kunne sammenlignes med animalske, og smaa Ting med saa store, frembyde et fuldkomment Billede paa den nærværende Administration (det eng. Ministerium, og derfor efter Hoved-Architekten for denne Vidundergjørende og Beundring opvækkende Corporation har faaet Navn af The Canning Misture. Her er det Søde parret med det Sure, det Sorte med det Brune, det Jndenlandske med det Fremmede, det Rene med det Blandede, det Grove med det Fine, det Milde med det Skarpe, det Hellige med det Vanhellige, og endelig den engelske Gentleman med den irske Blackguard. Den væsentlige og tilfældige Vellugt ved enhver enkelt Jngredients, er saaledes modificeret ved et mægtigt Menstruum, at ved denne Sammensætning et højst behageligt længselsopvækkende Heelt bliver frembragt. Faaes i Pakker paa 1 Pund, 1/2 og 1/4 Pund for 10 s., for 5 s. 6 P. og for 3 s. i Casterbyes & Comp. Snus= og Røgtobaks=Oplag, High. Holborn No. 112 1/2. (Lit. Bl. d. B. H. 208.) Hylding, bragt Beltonis Minde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-08-11
Man læser i den Majlandske Tidende følgende: "Den 4de Juli var en festlig Dag for Byen JoPadug; hvorledes kan der vel ogsaa gives en lykkeligere Dag end den, paa hvilken det taknemlige Fædreneland fejrer en Borgers Minde, der har erhvervet det selv Ære og Berømmelse? J de majestætiske Haller, som man betegner med Navnet Fornuftens Sal, har, i Nærværelse af Statsembedsmændene og en stor Mængde, Borgere, Jndvielse og Opstilling af en Medaillon, fundet Sted, der er bestemt til at bringe den berømte Giovanni Belzonis Ansigtstræk og Minde til Efterverdenen. Fra lav og dunkel Herkomst har han ved sine Anstrængelser og Tjenester stillet sig ved Siden af de 3 store Reisende, som Jtalien alt havde skienket Verden, Marco Polo, Columbus og Americus Vesputius. Der holdtes en Tale: Taleren berørte den paduensiske Reisendes eventyrlige Levnet, hvorledes Memons colossale Brystbillede ved ham var blevet bragt til England, Pammeticus's Gravsted opdaget, den anden Pyramide aabnet, Staden, Berenice gjenopdaget og udforsket; han roste Belzonis Egenskaber som Privatmand, og hans Kjærlighed for hans Fødestad, som af ham har erholdt et kostbart Alderdoms Monument; endelig erin rede han om hans smertelige Død i det Moment, da han syntes bestemt til at udføre en af de Planer, der mest interessere Civilisationen. (Lit. Bl. d. B. H. 208.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-08-11
Ifølge de i Løbet af forrige Aar foranstaltede Beregninger indeholder Staden London 80 offentlige Pladse (squares, 9000 Gader, 165,000 beboede Huse, 13,200 ubeboede og 3,200 under Arbeide. J Aaret 1821 beløb Folkemængden sig til en Million, 274,800 Sjæle, der udgjorde 325,599 Familier; af disse Familier sysselsatte 8,763 sig med Agerdyrkning og 199,912 med Handel, de øvrige 116,834 Husholdninger hørte ikke til nogen af hine tvende Stænder, og deriblandt vare 117,000 Jndivider Sognene til Byrde, 14000 Tiggere, 115,000 Gavtyve og Kjæltringer, 3000 Hælere og 30,000 Glædespiger. For nærværende Tid har Staden i det mindste en Million og 300,000 Jndvaanere, i de sidste 6 Aar vare de Fødte 29, 99 flere end de Døde. Denne Folkemasse har i Aaret 1826 fortæret henimod 466, 168 Sække Meel, 250,973 Qvarter Hvede 158,720 Ørne og Køer, 1 Million og 405,080 Beder, samt næsten 1 Million og 700,000 Tønder Øl. Efter Hr. Leighs Beregning (New picture. af London.) komme til denne Forbrug endnu 21,000 Kalve, 20,000 Sviin, 11,000 Tønder Smør, 13000 Tønder Ost, Have og Markfrugter for 645,000 Pund Sterling, Frugt for 400,000 Pund Sterling, Fjederkræ for 80,000 Lstrl., Mælk for 646,000 Lstrl. endvidere Brændeviin, Fiskov.