JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-04
Ved Opførelsen af Divertissementet: "Gratiernes Hylding." kunde vi ikke noksom forundre os over, at see Blomstergudinden Flora nedlade sig til at føre en levende og vistnok underholdende Conversation med en Cavalleer i en af de nærmeste Loger. Vi tvivle naturligviis intet Øieblik om, at Jndholdet af denne Samtale mellem Gudinden og en af hendes Dyrkere, sagtens var af den Beskaffenhed, at det gjerne kunde være et heelt Publikums Opmærksomhed værdigt; men vi kunne ikke nægte, at vi troe, det vilde være mere overeensstemmende med Gudindens Værdighed, om hun valgte et andet, mindre profant Sted til saadanne Meddelelser, der dog neppe ere bestemte for uindviede Øren. (Khop. 27 Sept.) Ogsaa dadles i en af Khonspostens Theaterrecensioner Fru Heiberg fordi hun har spillet den næsten voxne Pige Caroline i Vaudevillen de Uadskillige, i en kort Kjole og Beenklæder. "Os forekommer dette - tilføier Jversens Avis herom - at være en Smule "Mygfrasien, hvis der forresten Jntet var at udsætte paa Fruen."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-04
Samme Blad, nemlig Jversens Avis, siger i Anledning af nogle bemærkninger fra Khvn, om den nylig skeete Forandring med den skriftlige Deel af Examen artium, hvori der blandt A. taltes meget om at lette Opsynet, at kontrollere Examinanderne o. s. v. at det er besynderligt, man altid ved alle slige Leiligheder taler om at bygge Dæmninger, men sjelden eller aldrig om at stoppe Kilderne. "Var det ikke bedre – tilføier den: at man ved hensigtsret human Behandling fra Barndommen af skjærpede de Unges Følelse for det Re te og Anstændige saaledes: at de holdt sig for gode til at fuske?" Næsten i hele Holsteen men især i Ditmarsken, er man i Aar stærkt plaget med Markmuus, som have forvoldt megen Skade. J Amtet Steinburg har man fundet paa at ødelægge dem ved med 4 Fods lange og 4 T. brede Bore at gjøre Huller i Jorden, og disse i 4 a 6 Fods Afstand fra hverandre. J disse Huller forsam sig Musene meget talrige, hvorudaf de ikke, formedelst den glatte og slibrige Bund, kunne slippe op igjen, og saaledes blive dræbte. Johan Hahn i Grevenkop har saaledes fanget over 8000. Dog maa bemærkes, at der i det mindste hveranden Dag maa bores nye Huller, det vil sige: der maa bores paa et andet Stykke Land, da Musene ikke gaae i de Huller hvori alt andre have fundet deres Død.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-04
Fra Frederiksstadt i Holsteen klages over den største Næringsløshed. Et stort nyt Brændeviinsbrænderie blev nylig ved offentlig Auction solgt for 675 Mk. For et andet stort Huus blev budet 60 Mark. Mange Huse staae gandske ledige. Fattigskatten stiger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-04
Den 25de Septbr. indstrandede, uden levende Folks Medfølge, omtrent 1/4 Miil sønden for Løkken, en Brig, høis Navn er "Henriette Caroline von Stralsund, med en Ladning Hør, Hamp, Pibestave, Splitholter, Planker og pommerske Bjelker; Skibet er total forliist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-04
Paa Toftemarkedet i Viborg kostede Rugen 5 Rbd. 2 Mk. a 5 Rbd. 4 Mk.; Byg 3 Rbd.; Havre 9 Mk. 8 s.a 10 Mk.; Kartofler 8 Mk. pr. Td. Et Par Stude betaltes med 64 a 72 Rbd.; en Ko eller gl. Hest med 12 a 20 Rbd.; Gjæs med 3 Mk. 8 s. a 4 Mk. Stk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-04
J Fredericia er Rugen i denne Tid solgt for 13 Lbs. Skjeppen, som er (a 12 Mk. 10 ½ s. pr. Spec.) imellem 43 og 44 s. Tegn. Efterretning for Søfarende. Da det er vigtigt for Skipperne, der og Vinteren eller tidligt om Foraaret komme fra Nordsøen til Kattegattet, at blive underrettet om der er Driviis i Kattegattet, har det kgl. S. T. K. og Comm. Collegium føiet den Foranstaltning, at et hvidt Flag med blaa lodret Stribe i Midten heises paa Skagens Fyrtaarn, og forbliver vajende om Dagen, saa ofte og saa længe man fra Taarnet seer Jis i Kattegattet af saadan Udstrækning eller Mængde, at den kan formodes at være til Hinder for Seiladsen i dette Farvand. Bödsfald. Coffardiekapt. Bøyesen, Ridder af Dannebrogen, Musiklærer Bagger, Heymann Lewin, Mad Liunge, Lorenze Beha, Jfr. Jamine Large, Jette Breslau født Jonas, Jncassator Dreyer, Sophie Waldt født Ungermann, Henry Francis Lund, Christian Kempe, Jfr. A. Wilhelmsen, Frue Bramstrup, Enkefrue Oberstinde Heusner født Stoud, Cancellieraad og Fuldm. i Hof- og Stadsrettens Skiftekontoir P. Jversen, Snedkermester Schaltz, Handskemager bille, Alle i Khvn. Enkefrue Krigsraadinde Sørensen i Nakskou. Krigsraad Scheel, practiserende Læge i Marstall. Kjøbmand og Gjæstgiver Christensen i Faaborg. Thora Høst i Kjerteminde. Jfr. Lunøe i Løgstøer. Komd. Sødring i Aalborg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-04
Jndsendt. Ligesaavist, som det ikke er min Hensigt, ligesaalidet er det mit Ønske, herved at ville give Anledning til Pennekrig eller Avisfeide; men, da jeg, som dansk Mand og Landbruger, har havt Leilighed til at erfare: hvilken udmærket, vedholdende Kraft den ægte gamle danske Hesterace har, saa nærer jeg det Haab, at det kan undskyldes, jeg herved tillader mig at meddele, Almuesmanden i Særdeleshed, Kundskab om det Princip som jeg agter at følge, og som jeg, efter min Overbeviisning anseer for at være det rigtigste, nemlig: "jeg søger, efter min Evne og Leilighed, først og fornemmelig at conservere vor gode ægte danske Hesterace – da vi veed hvad vi har!" Og dersom Hr. Fischer paa Augustenborg, der, som det synes, er en ivrig Forsvarer af fremmed Hesterace, finder Betænkelighed i at afbenytte de mange gode Leiligheder der gives for ham til at vise os Fuldblods eller HalvblodsHestens fortrinlig vedholdende Kraft, fremfor den ægte danske Hosterace, deels ved Ridning deels ved Pløining, ifølge dHrr. Proprietairer Conradsens og Major Jnqversens Propositioner - fr. Randers Amtsavis No. 143 (da det kunde vel være mueligt at jeg kan paavise en Mand som vil lade en Hest spænde for Ploven med Hr. Fischers Mirza, om det endog skulde være en 16 Aars gammel Vallak af ægte dansk Race, som jeg selv har, efter en nærmere bestemmende, fra min Side meget billig Aftale) deels ved Kjørsel, uden svært Læs med Sognefogden i Grested under Kronborg District vide bemelte Avis No. 144, og endelig, deels ved Kjørsel med et ordentligt Læs, ifølge dHrr. Proprietair Lemmings og Hansens Proposition i den Hempelske Avis No. 155. Hvad bør vi da at troe, naar vi ønske at see en for Fædrenelandet saa almindelig vigtig Sag i sit rette Lys, Hr. Kammerraad C. Dalgas's Stemme i Aarhuus Stiftstidende No. 144, og den fra "Flere practiske Heste kjendere og Landmænd i Nørrejylland, i samme Avis No. 149, meddeelte Anskuelse fortjener efter min Formening megen Opmærksomhed i denne Henseende. Jngenlunde er det min Hensigt, at opvække nogensomhelst Fordom imod Fuld- eller Halv=Blods=Hesten, da jeg gjerne indrømmer at den i visse Henseender kan have sine gode Egenskaber, men jeg antager, at enkelte Gentlemens Lyst til Vædderids paa tilredne Heste i een Time eller kortere Tid, og som oftest i Haab om at vinde en langt større Priis end den, Hesten almindeligviis kan beregnes til, ingenlunde kan lede til noget afgjørende Resultat, da der formeentlig, ikke mindste Henseende bør tages Hensyn til privat Jnteresse, naar man ellers har Villie og Evne forenet til at skaffrigtig Beviis for hvad der er meest gavnligt for det Almindelige. Christianslund ved Randers i September 1832. L. Ostenfeld.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-04
Afreiste fra Aarhuus til Callundborg. i Morges Kl. 8.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-04
Kjøbmand og eligeret Borger R. Schandorff med Brodersøn N. P. Schandorff, Ancher Jørgen Secher, Høker, N. Petersen, Blikkenslager Kragerup, Kbmd. P. Gylding.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-04
Bekjendtgjørelser. Onsdagen den 10de d. M. Kl. 10 Formiddag af holdes paa Raadhuset heri Byen, Randers Amtshuus. holdnings-Selskabs ordinaire Qvartalsmøde, ved hvilken Leilighed de indkomne Begjeringer og Præmier for Træeplantning og Hampeavl, ville blive tagne under Overveielse. Randers Amthuus, den 1ste October 1832. W. Lorenz.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-04
Da jeg nu haaber at være istand til selv at overtage nogle af mine Embedsforretninger, saa beder jeg at de Forældre, som ønske at lade deres Börn undervise af mig i Vinter, for siden at vorde confirmerede til næste Paaske, ville behage at lade dem møde hos mig dagligen i Löbet af de første 14 Dage for at vorde antegnede. Aarhuus, den 3die October 1832. Lindhard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-04
Efteraarsexamen i Byens offentlige Skoler tager sin Begyndelse førstkommende Mandag, og fortsættes i følgende Orden. Mandagen den 8de og Tirsdagen den 9de Octbr. i Frue Sogns; Mandagen den 15de og Tirsdagen den 16de October i Domsognets Borgerskole; Mandagen den 22de og Tirsdagen den 23de October i Friskolen. Examen i Haandgierningsskolerne vil nærmere vorde bekjendtgjort. Børnenes Forældre eller Værger saavelsom Enhver der interesserer sig for Skolerne, indbydes herved til at beære Examen med deres Nærværelse. Aarhuus, den 2den October 1832. Skolecommissionen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-04
Torsdagen den 11te October førstkommende, Eftermiddag Kl. 2, foretages Auction i Boet efter Joseph Gersons Enke, Ester Lewi Marcussen, over endeel Løsøre, bestaaende af Borde, Stole, Sengeklæder, Gangklæder, Kjøkkentøi, m. m. hvilket herved bekjendtgjøres. Aarhuus, den 2den October 1832. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-04
Efter vedkommende Udlægshavers Begiæring over ifølge passeret Forlig og Udlæg, den Niels Laursen Eeg og Medeier i Thorup Bye, Hedensted Sogn, tilhørende Gaard, der staaer for Hartkorn Ager og Eng 3 Tdr. 3 Fkr. 3 3/4 Alb. tilligemed Kirke- Korn- og Qvægtienden, samt Konge-Korntienden af dette Hartkorn, stillet til 3de Auctioner, der afholdes: Mandagen den 15de October førstk.) paa Thingstedet, dito den 29de dito i Bjerre. og Tirsdagen den 13de November, i Gaarden selv, hver Dags Middag Kl. 12 slet. J Eiendommen kan paa første Prioritet blive indestaaende endeel af Kjøbesummen, der skyldes til den almindelige Enkekasse. De nærmere Conditioner erfares forinden Auctionen hos Procurator Borch paa Elisedahl. Lysthavende indbydes. Bjerre-Hatting Herreders Contoir, den 24de September 1832. With.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-04
Placat. Efter vedkommende Udlægshavers Reqvisition blive efternævnte Eiendomme, der have tilhørt Niels Sørensen og nu besiddes af Jens Nielsen. Møller, nemlig: a) Holmshuuset paa Grundfør Mark, med dets tillige gende Jorder, af Hartkorn 2 Skpr., og dette Hartkorns Konge- og Kirke-Korn- og Qvægtiende, og b) en Parcel paa Zeuthen Mark, af Hartkorn 1 Td. 2 Skpr. 2 Fkr., stillede til 3de offentlige Auctioner, der afholdes: Tirsdagen den 30te October 1832. dito den 13de Novbr. f. A. dito den 27de f. M. hver Dags Formiddag Kl. 10, de 2de første i Aarhuus. Raadhuus, og den 3die i det ovennævnte Huus. Lysthavende indbydes. Hasle &c. Herredscontoir, den 19de September. Seidelin.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-04
Formedelst Fraflyttelse lader Mad. Secher paa Trudsholm, Tirsdagen den 23de October førstkommende og følgende Dage, ved offentlig Auction bortsælge en betydelig Deel Ind- og Udboe, bestaaende af Sophaer, Borde, Stole, Skabe, Speile, Sengesteder, et sieldent smukt og godt Spilleuhr, en stor Deel fine og grove Sengeklæder, noget Linned og Dækketøi, Kjøkken, Bryggers- og Avlsredskaber, en let Offenbakker og andre Reisevogne, et pletteret Bringtøi med andet Kjøre- og Ridetøi, nogle unge Heste, Fæekreaturer og Faar kreaturer, samt endeel tørt Gavningstræe med mere. Auctionen begynder hver Dags Formiddag Kl. 10. Mariager, den 29de Septbr. 1832. Claudi.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-04
Efter Begjæring af Landvæsens-Commissair, Hospitalsforstander Andersen, grundet paa passerer Udlæg og i Continuation af den, den 22de Juli f. A., afholdte 4de Auction over Hovedgaarden Ryomgaard, bliver denne Eiendom, saaledes som samme er beskreven i den danske Statstidende No. 153, 154, 155, i Aarhuus Stiftstidende No. 152, 156, 158, og i RanderAmtstidende No. 148, 150, 152 for 1830, stillet til en 5te Auction, som afholdes paa Gaarden, Onsdagen den 31te n. M., om Formiddagen Kl. 11 slet; ved hvilken Eiendommen agtes absolut bortsolgt, om nogenlunde antageligt Bud bliver gjort. - Conditionerne kunne forinden erfares hos Landvæsens-Commissair Andersen heri Byen. Rougsøe, Sønderhald og Østerliisberg HerredsContoir i Randers, den 28de September 1832. A. L. Reiersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-04
Bogense. Jfølge Bestemmelse paa Skiftet efter afdøde Kjøbmand J. P. Fahnøe heri Byen, bliver den Boet tilhørende Stervboegaard Nr. 10 & 11. da intet af de ved de foregaaende Auctioner skeete Bu ere approberede, paa nye stillet til absolut Bortsalg ved een Auction der afholdes i Gaarden Onsdagen den 10de October førstkommende om Formiddagen Kl. 11. Denne Gaard, hvoraf Stuehuset til Gaden bestaaer af en 2 Etager høi grundmuret Bygning paa 24 Fag med Kjælder under, har i en lang Række af Aar været Handels gaard, hvortil den og saavel ved sin gode Beliggenhed som Størrelse er fortrinlig skikket. Den har betydelig Udhuse, med Leilighed indrettet til at drive Brænderi det Store, en rummelig Gaardsplads og en smu Hauge. Med Gaarden følger desuden en tilstødende Tofte af circa 4 Tdr. Lands Størrelse. Conditionerne, der ere meget favorable for Kjøberen, ere til Eftersyn paa mit Contoir. Hvilket herved til Lysthavendes Efterretning bekjendtgjøres. Bogense Byefogedcontoir, den 19de Septbr. Baadsgaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-04
Et hydrographisk Kaart over Europa, hvis Stikning i Kobber er begyndt, vil blive udgiver af Undertegnede. Foruden at Floderne inddeles ved colorerede Grændse-Linier, efter de forskjellige Have hvori de falde ud, og at Stæderne, som ligge ved eller i Nærheden af dem, afsættes, blive Hovedfloderne kjendeligt udmærkede; Have, Bugter, Stræder, Søer, Forbjerge og Hovedstæder angives, samt de vigtigste Canaler, hvilke anlægges med Farve. Alt er fremstillet med mueligste Tydelighed og Nøiagtighed; Kaartets Størrelse bliver som et almindeligt Skolekaart; Prisen 1 Rbd. Seddel. Det bifald og den Bistand, som kundskabsrige Mænd have værdiget Arbeidets Udførelse, tillader Udgiveren at anbefale dette Kaart som særdeles nyttigt, fornemmeligt til Skolebrug Subskriptions-Planer faaes i den Brümmerske, Gyldendahlske, Reitzelske og Schubotheske Boghandling, samt hos dHrr. Kaart- og Kunst=Handlere Bing og Lose, ligesom ogsaa hos Udgiveren i Nyboder, paa Hjørnet af Crocodilgaden og Grønlandsgaden No. 22. Subskribenterne indbydes til at tegne sig jo før jo hellere.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-04
Kjøbenhavn, N. H. Tuxen, den 1ste Septbr. 1832. Capitain i Søe-Etaten.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-04
En uforudseet tilbagesat Kone ønsker sig antaget i et honnet Huus enten i en af Jyllands Kjøbstæder eller paa Landet for at gaae Familien tilhaande i alle muelige indvendige Huusgierninger, som hun godt er kjendt med. Paa Lønnen ansees ikke saameget som paa en god Omgang. Adressekontoiret anviser den Søgende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-04
Friske Citroner faaes billig hos P. Agerup, ved Mindet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-04
Kjøbenhavnske Kakkelovne i alle Facon, nylig hjemkomne, sælges til Fabrikprisen af Jens Peter Schmidt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-04
Hesk Dækkener, couleurte, af god Bonitet, faaes billig hos Jens Peter Schmidt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-04
Extra gode flamske Sild, faaes i Ottinger og mindre Deele hos Jens Peter Schmidt, Udmærket god Peberrod faaes hos H. C. Bursche.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-04
Skipper L. Petersen affeller saa hastig mueligt til Kjøbenhavn, og medtager Fragtgods og Passagerer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-04
En Rulle ønskes tilkjøbs. Adressekontoiret anviser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-04
En stor og aldeles ubeskadiget 2 Etage Jern-Kakkelovn med tilhørende Træefod, tjenlig til Brug i en Skolestue, Spindehuus eller andet stort Locale, er at faae tilkjøbs. Adressekontoiret anviser Sælgeren, og opgiver Ovnens Størrelse i Tommemaal, samt den bestemte Priis, hvortil den sælges.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-04
Hermed et Følgeblad.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-04
Redigeres, trykkes og udgives 4 Gange ugentlig af A. F. Elmquist. Følge-Blad, til Stiftstidende. Harhuus No. October 1832. Torsdagen den Om de foreslaaede Væddemaal.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-04
Vore Blade ere nu atter fyldte med en Deel Artikler, for det Meste polemiske, om Hestevæsenet, og Propositioner til Væddemaal myldre frem. Langt fra med Mange at antage denne Strid for unyttig, troer jeg tvertimod det Modsatte, da Erfaringen viser, at en saadan altid er gaaet forud enhver gjennemgribende Forandring i vor Stats, eller Landoeconomie. Den Eftertanke, derved vækkes, og den Jnteresse, derved skabes for Sagen, er uvurdeerlig, især her, hvor den afløser en langvarig Lethargie. Kun maa man ønske, at den altid maatte holde sig indenfor Besindighedens Grændser. Man har nu forsøgt at lade Stridens Gienstand, Hestene, endelig afgjøre Tvisten, og har unægtelig valgt de bedste Voldgiftsmænd, men desværre synes Parterne heller ikke at kunne blive enige om denne Punkt. Et Par Ord i den Anledning ere i dette Øieblik neppe overflødige. Alle ere udentvivl enige i, at vor nærværende Hestegol intet kaster af sig for Proprietairerne, og kun ubetydeligt for Bønderne. En af Landets første Mænds lyse Aand lærte ham at indsee, hvori Aarsagen dertil laae, og hans Stilling satte ham istand til, ved i det Store at forsøge en anden Fremgangsmaade, først practisk at overbevise sig selv og derefter Andre, om hvorledes denne Landets Jndtægtskilde skulde blive rigere. At han havde at kæmpe med utrolig Modstand er ikke at undre over; thi han skulde først lære sine Medborgere, at den Fremgangsmaade, de og deres Fædre hidtil vise dem, at noget for dem aldeles Nyt, der uden nøiere Eftertanke maatte synes dem besynderligt, og som ikke kunde bestaae ved den gamle Slendrian, men tvertimod fordrer Paapassenhed og Tænksomhed, var bedre. Dog til Lykke faldt Sagen i gode Hænder; det af ham anbefalede System er indført, ikke alene mange Steder i Hertugdømmene, men gaaer ogsaa frem med Kjæmpeskridt i det egentlige Danmark, ja finder selv bifald hos Bønder, saaledes koppes Bønderne paa Als nu om at faae deres Hopper bedækkede af Fuldblodshingster, dem de først kastede Vrag paa, og foretrak Halvblodshingster, thi nu har Erfaringen overbeviist dem om Fortrin ligheden af Krydsningen med hine.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-04
Hvad der nok især bidrog til denne Sags mageløse Fremgang var den Erfaring, som kun den, der aldeles intet kjender til Englands Hesteavl, kan betvivle, at man intetsteds finder saa ypperlige Ride-, Kjøre, Cavalleri= og Arbeidsheste, som der. Hvorledes der rides paa Jagterne og kjøres med Posterne, maa den finde utroligt, som kun kjender vor Sneglegang, og dog er det bekjendt nok. At intet Cavallerie er bedre remonteret, end det engelske, veed enhver Sagkyndig; men ligesaa vist er det, at alle disse Heste skylde Fuldblodet og Væddeløbene deres Tilværelse. Ja Enhver kan ved at besøge Bønder paa Als overbevise sig om, at dette Blods Jndblanding skaffer bedre Heste endog til Pløining, end vi nu have. Det er endelig vist, at ingen Nation faaer sine Heste saaledes betalte, og det næsten over hele Verden, som den engelske. (Selv paa Als er det nu beviist, at den forædlede Hesteavl hos Bønderne er meer indbringende, end den Dog, det er desværre ikke første Gang, vi bemærke, at Mange af vore Landmænd kun ville troe, hvad de selv see. Af forædlede Heste have vi hidtil kun seet faa, og det af de mindre gode, saa at kun de færreste her endnu af egen Erfaring kun kjende deres Fortræffelighed. At man derfor er forsigtig med at indføre dette gandske Nye, og at man nødig forlader, og gjerne forsvarer en gammel Ven, man fra Fødselen er fortrolig med - vore nationale Racer, Præmier a. – er naturligt, men paa den anden Side burde man ogsaa vente, at man ikke bedømmer det Nye, før man kjender det. For at give os Syn for Sagen, der hielper mere end det bedste Raisonnement, foresloges to Væddemaal, om hvis Hensigtsmæssighed ingen kan tvivle, da de kunne afgive tilstrækkelige Prøver til Sammenligning mellem de to omtvistede Racer hvad deres Fortrin baade til Kjøre, Ride- og Arbeidsbrug og deres Udholdenhed angaaer. Man maa derfor haabe, at den høitagtede Mand, hvem de ere foreslaaede, vil gjøre Alt for at see dem iværksatte, som let kan skee, da den gamle HesteavlsForsvarere vist med Glæde ville gribe denne Leilighed til at bevise Rigtigheden af deres Paastande, idet de ved Supskription bringe de fornødne Summer tilveie; 100 Species var jo allerede offentligen tilbudt til dette Øiemed. Man vil sikkert ikke nægte Udlaanet af 4 Stutterieheste til det ene Væddemaals Afgjørelse, for at give Vedkommende Leilighed til praktisk at bevise, hvor ugrundede Klagerne over disse Heste ere, og for at komme til Kundskab om de Summer, Stutteriet koster, ere spildte, eller ei.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-04
De senere foreslaaede Væddemaal kunne derimod neppe billiges. Hvad Hr. Fischer vil bevise, er allerede beviist paa alle Landets Rendebaner, nemlig at ingen Hest af Landets Racer kan maale sig med de forædlede i hurtigt Løb paa en kort Distance, og dertil maa udentvivl de foreslaaede to Miil regnes. Man maa ogsaa beklage, at han har fremsat Væddemaalet i Udtryk, der have fremkaldt endnu varmere, og tildeels mere upassende, i hvilken Henseende især Hr. Major Jngversens Proposition udmærke sig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-04
De af det modsatte Partie proponerede Væddemaal give Hr. Fischer desværre for megen Anledning til sin Erklæring: kun at ville indlade sig paa Forslag, der ikke stride mod Fornuften. Hr. Conradsen proponerer et Vædderidt fra Hamborg til Aalborg; det lyder stort, men betyder intet, da al Control her er umulig, eftersom man ikke kan opstille Paapassere paa denne lange Vei for at skaffe fuldkommen Sikkerhed for, at ingen af Rytterne befrier sin Hest fra Vægten og lader den løbe bag en Vogn, som især om Natten kunde skee ubemærket. Med al Agtelse for Parterne er en saadan Control absolut nødvendig for Sagens Skyld, som ikke alene angaaer dem, men hele Landet. Den samme Distance kunde jo gjennemløbes f. Ex. mellem Aarhuus og Randers, ved at løbe flere Gange frem og tilbage. De to fyenske Landmænd synes ikke at betænke, hvor umuligt det Forlangende er, at man skulde vove et Par udmærkede og kostbare Heste paa en Prøve af den Natur, at de derved muligviis, om de ogsaa seirede, kunde fordærves, uden at have Haab om at faae deres Værdie og andre Omkostninger erstattede. Det er derfor ikke for at vinde, at der maa væddes om en betydelig Sum, ja det maa endog være enhver Fornuftig indlysende, at saalænge der er Tvivl om denne Races Fortrin frem for den anden (og denne Tvivl om Fuldblodets Fortrin nære netop de 2 fyenske Landmænd) tilbyde de et for Modparten langt fordeelagtigere Væddemaal, som stille et Par ædle Heste, der koste ligesaamange Tusinder, som de Danske, de stilles imod, koste Hundrede; thi Resico og Tab for Eieren af de sidste, hvis de spoleres, er saameget mindre, som Forskjellen mellem de ædle og de danske Hestes Værdie beløber sig til. Hr. Jngversens Hensigt kan det neppe have været at foreslaae en Prøve, som kunde ventes antaget, men kun at give sin Harme over Væddeløbene Luft; thi ligesaa lidt man kan forlange af en Major, at han skal staae Skildvagt og spise Commisbrød omkaps med en Musqueteer, ligesaa lidt kan man fordre af Hr. Fischer, at han skal byde en for Banen opdraget og til Traineringsfoder tilvendt Hest Plovarbeide og Plovhestekost, og det uden Erstatning for det Tab, han lider ved at trække en saadan Hest fra Banen, hvor den gjør sig saa godt betalt. Det var derfor ønskeligt, at de Landmænd, der ikke deele Hs. Durchl.s Anskuelser, vilde forene dem for at modtage de af ham og hans durchl. Broder foreslaaede Væddemaal, og at de, som ville foreslaae nogle nye, vilde komme frem med saadanne, hvorom der ikke engang med noget Skin af Rimelighed kunde siges, at de forsætligen ere indrettede saaledes, at ingen fornuftig Mand kunde modtage dem, og det i den Hensigt, at det skulde lade, som man ikke var bange for Kampen med de forædlede Heste, skjøndt man ikke turde indlade sig paa den. Det nytter ikke at foreslaae Prøver, der see ud som de vare noget Stort, naar de ikke ere udførlige.