Viborger Samler, 1835-10-29
2. Det udenlandske Departement. Vi regne, at det koster omtrent 380,000 Rbd. En Stat, som Danmark, der efter sine Hjelpekilder aldrig kan spille nogen betydelig Rolle, kunde efter vor Formening meget ved hjelpe sig med at holde Charges d'Affaires overalt, istedet for Ministre. Det er i Sandhed en urigtig Undseelse at ville skamme sig for at formindske slige Udgifter; det maa tvertimod regnes en Stat til Berømmelse, at den indskrænker sig, for at opfylde sine Forpligtelser. Vel anfører man til Forsvar for denne betydelige Udgift, at kun Ministre have Adgang til de Kredse, hvor vigtige politiske Efterretninger kunne erholdes, og at det derfor er nødvendigt selv for en lille Stat at finde sig i store Udgifter til denne Bestyrelsesgreen, da en Besparelse af et Par 100,000 let kunde lede til langt større Tab, men vi tilstaae gjerne, at vi aldrig have kunnet overbevise os om, at vore Diplomater have udrettet mere, end de Staters, der paa de fleste Steder holde Charge d'Affaires. Hiin Betragtning har rimeligviis ligesaa megen Grund, som saa mange andre, hvormed man vil forsvare hvad der skeer af Forfængelighed, Svaghed, eller utidigt Hensyn til Folks Domme. 3. Armeen og Flaaden. Vel er Udgiften hertil forholdsviis ikke større, end i de fleste Stater, ikke saa stor, som i nogle enkelte, men den er for stor for vore Jndtægter. Det kan ei hielpe, at man siger os, at alle europæiske Staters store Krigsmagt nøder de mindre Stater til at følge Exemplet, om de end føle det Odelæggende i Systemet; vi paastaae, at det aldrig kan være i en Stats Jnteresse at gjøre større Udgifter, end den har Kræfter til. Her maa ikke spørges, hvor meget Militair skulle vi holde for at ligne vore Naboer? Der maa spørges, hvor meget kunne vi holde uden at ødelægge os, Der er to Grunde, der her faae en afgjørende Vægt; den ene er denne Paa vor sydlige Grændse sikkres vi ved Forbindelsen med det tydske Forbund mod ikketydske Fjender, og formedelst vor hele geographiske Beliggenhed sikkres vi ved de store Magters Jalousie. Den anden er den: at et Folk, der trykkes haardt ved Paalæg, aldrig har den Jnteresse for eller den Kraft til Fædrelandets Forsvar, som det, der er tilfreds med sin Tilstand. Dette er især nu vigtigt, da alle de nyere Krige ere eller dog synes at ville blive egentlige Nationalkrige, d. et saadanne, hvor Folket fægter, ikke fordi Fyrsten falder paa at erklære Krig, men fordi det selv interesserer sig for den Sag, der strides for Jo mere derfor hele Nationen maa militairiseres, desto mindre behøver den faste Kjerne, hvortil den skal slutte sig, at være, desto mindre altsaa ogsaa Statens Udgifter i denne Henseende. 4. Pensioner og Gageringer. At Embedsmændenes Antal ved en mindre sammensat Administration kunde formindskes, derom kan vist ingen Tvivl være; men da de fleste Gager, især ved Landmilitairetaten, ere for knappe, saa troe vi ikke, at Besparelsen ved en Formindskelse af Antallet vilde blive meget stor. Men naar Gagerne saaledes bleve høiere, kunde Pensionerne ganske eller dog for endeel bortfalde, og saaledes efterhaanden Adskilligt blive sparet. Naar man sammenregner de forskjellige Poster, der som Pensioner, Gaver, Gratialer, kort som et Slags Udfylding af Gagerne, anføres paa Budgettet, og dertil lægger hvad der af Post kassen udredes, saa faae vi sikkert en Million eller mere, der i Forhold til Statens Størrelse er en uhyre Sum. 5. Kolonierne. Herfor er anført 140,000 Rbd. For Vestindien er anført en Jndtægt af 50,000 Rbd. De 80,000 som medgaae til Guinea og Ostindien synes ikke at være til virkeligt Gavn for Staten. Den Tid er forbi, da Handelen i de fremmede Verdensdele gjorde Kolonier næsten nødvendige. Vi troe derfor det var bedst, jo før jo hellere at sælge de ostindiske og africanske og mueligt ogsaa de vestindiske Kolonier. Fik vi end ikke meget for dem, saa blev Staten dog befriet for en Byrde. Jdet mindste maae vi ansee dem for en saadan, da der i Budgettet ingen Jndtægter opføres for de ostindiske og africanske, og de inddirecte Fordeele Staten, høster deraf, neppe ere betydelige.