JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-03-13
Reiseunderstøttelses Fondet for Metalarbeidere, som staaer under samme Overbestyrelse og Bestyrelse, som Jnstitutet, eier nu 400 Rbdlr. Sølv i Kongelige Obligationer og 38 Rbd. 30. s. i Repræsentativer, hvoraf Hans Majestæt allernaadigst har skjænket 200 Rbd. r. S. af Fondet ad usus publicos, og det Reiersenske Fond givet 100 Rbd. i Repræsentativer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-03-13
Den nyligen afdøde Boghandler C. Iversens skjønne Landeiendom Tolderlund, ligger tæt udenfor Odense, hvis Jndbyggere altid have havt fri Adgang til dens nydelige Lystskov og fortræffelige Anlæg, hvilke sidste ganske ere den Afdødes Værk. Eiendommen har fordum tilhørt den bekiendte Oluf Bager, der fik den foræret af Kong Frederik II. J eet af Værelserne i Bygningen sees det originale Gavebrev, som nu er over 250 Aar gammelt, i Glas og Ramme; Bagers Portræt og flere af dennes Mindesmærker. J Lystskoven er lige ved Canalen, hvor Skibene seile forbi, anlagt en liden konstig Fæstning med Træcanoner.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-03-13
Aarhuus, d. 7de Marts. Det herværende Skuespillerselskab, der vinder meget bifald, men kun liden Jndtægt, belaver sig nu til at reise herfra, saasnart Seiladsen aabnes igjen til Sjælland, hvorfra det saa ved Sommerens Begyndelse formodentligen tager til Norge, hvor Hr. Olsen, som bekjendt, har kongelig Privilegium til at opføre Skuespil. Det er den almindelige Dom, at dette vakkre lille Selskab udfører sine Forestillinger med megen Præcision, og fortjente en bedre Opmuntring end den, som det i pekuniær Henseende ydes her, men som vel foren Deel kan undskyldes ved den almindelige Pengetrang, og den senere Tids ubehagelige Veirligt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-03-13
Horsens. Den 15de Februari feiredes her med sand Deeltagelse den almindeligt høiagtede Oberst von Bibows halvhundredaarige Jubilæum.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-03-13
Ogsaa i Randers er der nu oprettet en Bombebøsse. Det dramatiske Selskab gav i Søndags en Forestilling (Joseph og hans Brødre i Ægypten, som Skuespil omarbeidet af Hr. Pastor Faber) for denne velgjørende Indretning til trængende Søefolks Understøttelse, hvorved der indkom 1000 Rbd. Hr. Pastor S. Blicher havde forfattet en Epilog dertil.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-03-13
Blandede Efterretninger. 2 (Meddeelte.) Jacque=Claude=Beugnet, født 1761, har i Frankrig spillet de meest forskjellige Roller, da han snart som Medlem af den lovgivende Forsamling anklagede Marat og 1793 kastedes i Fængsel, hvori han forblev indtil Marats Fald, snart under Consularregjeringen som Lucian Bonapartes Raadgiver, snart som Napoleons Statsraad, og endelig som Ludvig den Attendes Commissionair. Han havde en særdeles Smag for Epigrammer og Carricaturer, og havde selv forfærdiget mange. En Dag, da han gjorde en Employes Bebreidelser for hans Sendrægtighed, anførte den sidste til sin Undskyldning sin Vane, at anholde Carricaturer i Boutiquerne. "J Sand lid, da er det sært nok, at jeg aldrig har mødt Da Beugnot var Minister i Dem der. Vestphalen, ansøgte en fattig Diævel af Profesfor hos ham, om en Plads ved et Universitet. Ministeren spurgte, om han forstod Latin, og Professoren svarede naturligviis ja. Hvorledes vil De da oversætte: jeg tog mine Buxer paa? spurgte Beugnet. Den arme Lærde kunde ikke saae bedre Svar, end at Romerne ei bare Buxer. Beugnot blev, trods Carricaturer og Epigrammer, forvandlet fra Generaldirektør for Politiet til Søminister. Da de første Embedsmænd i hans Departement bleve ham forestillede, spurgte han dem, om de vare tilgavns bekjendte med deres Forretning, og da Alle sva tede ja, udraabte han: Det er meget heldigt, eftersom jeg forstaaer intet deraf.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-03-13
Mozarts Figaro blev første Gang opført paa det italienske Theater i Wien. Han erholdt den tredie Aftens Jndtægt, men den maa have været ringe. Krænket ved denne slette Opmuntring besluttede han, intet at componere mere for Wien, og sluttede Accord med Guardason, Entrepreneuren for et vel lidet, men fortræffeligt italiensk Operaselskab, der afvexlende spillede i Prag, Warschau og Leipzig, efter hvilken han skulde have 100 Ducater for hver Composition. For denne Betaling componerede han Cosi fan tutti, Don Juan, og Titus. Schikaneder, Directeur, Digter og første Comiker i Forstadtheatret i Wien, fik ham til at componere Tryllefløiten, hvorved Directeuren vandt mange Tusinde, bygte det nuværende Theater, et af de største og skjønneste i Europa, og levede – saalænge det varede som en Fyrste. Men Mozart fik ikke mere end de sædvanlige 100 Ducater - med Tilladelse af Schikaneder at sælge Afskrifter til andre Skuepladse. Men Jndtægten af denne Tilladelse var kun ubetydelig. Hans sidste Løn var 800 Gylden aarligen, men hvoraf han allene brugte til Huusleie 600 – indtil Keiseren gjorde ham til Capelmester ved St. Stephan, – men dette skete faa Maaneder før hans Død.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-03-13
Smaa Nyheder fra Paris.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-03-13
(Af Modezeitung.) Da man i Skuespilhuset, formedelst de store moderne Hatte, hvorpaa der findes en Skov af Fjere, intet vilde kunne see, saa vare Damerne ved den første Forestilling af den ny komiske Opera Fiorella saa galante, at de næsten alle havde smaa Bonnets af Blonde, eller Haarpynt paa. (Gid man her kunde sige ligesom hos os!
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-03-13
Da man i Selskaber nu mere end nogensinde før er opmærksom paa Meningerne, saa vogter man sig vel for at tale, for ei at støde. Over Bordet gjør man intet andet end spiser, derpaa spiller, dandser eller synger man, men underholder sig ikke mere med Samtaler. - Man sælger nu Bonbons, paa hvis Omslag sees Prospecter af Montrouge (Jesuiter=Anstalten) og Tartuffes Billede. - Paa den ene Side af Underholdningspapillotterne findes otte til ti Linier i Vers eller Prosa, de sælges i smaae Pakker til 100, som ligge i en zirlig Æske, der indbefatter 400. En Æske koster 6 Franker. - Et nyt Spil, de tusinde Valtsespil kaldet, bestaaer af 2 Kort; paa hver af samme er der stukken nogle Musiknoder. Naar man lægger Kongen, Dame, Knægt, Esset, Tien, Nien, Otten og Sy ven sammen, uden at tage Hensyn til Farven, saa componerer man Valtse i det Uendelige.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-03-13
J October f. A. var, som bekjendt, Walter Scott i Paris, i Anledning af Napoleons Historie, som han agter at udgive i 8 Bind. Kun faa Parisere fik ham at see, thi han opholdt sig der kun i 8te Dage, og var kun en eneste Gang i Selskab hos den engelske Gesandt. Kongen af Frankrig saae ham i Galerie vitree - en lang Gang i Thulerierne, af hvilken den Kongelige Familie gaaer til Capellet og hvortil der uddeles Adgangsbilletter. Monarken talte nogle forbindtlige Ord til ham, hvilke han meget artigen besvarede. Pariserne beklage meget at han har mistet sin Formue - Frugten af mange Aars anstrængt Arbeide - ved sin Forlæggers Fallit. - Det er bekjendt, at Overmedicinalraad Blumenbach i Göttingen ejer en Samling af de meest forskjellige Folkeslags Hjerneskaller og at han over i fyrgetyve Aar utrætteligen har anstillet Sammenligninger mellem disse. Men hidtil havde han ikke været saa heldig at faae Hjerneskaller af de gamle Germaner eller et dem med beslægtet Folk fordi sammes Urner kun indeholde ufuldstændige Brudstykker af Benene, især Hjerneskallerne i de germaniske Gravhøie, der fordet meste ere skjøre og sønderbrudte. Jmidlertid har han bestandigen opbevaret de talrige Brudstykker, Tænder, han fik, indtil han endeligen erholdt to fuldstændige, den ene fra Geh. R. Göthe, fundet i Gravhøjene ved Stor-Rom stedt og den anden fra Biskop Münter, fundet i en cimbrisk (?) Høi. Blandt de mangehaande meer eller mindre, godt vedligeholdte Been og Brudstykker af Voxne viser der sig, efter anthropometisk Prøvelse, mangen Forskjellighed i Naturen, men end ikke et eneste, hvoraf der lod sig slutte til en paafaldende høi Menneskestørrelse, men netop til saadanne, som findes nu. Jkke som om der blandt de gamle Germanere ligesaavel gaves Jndivider af paafaldende stor Væxt, som end i vore Dage blandt de meest forskjellige Folkeslægter, men det er Anomalier ceptio confirmat regulam. engelske Aviser om en der oprettet Handel med følgende: Heste, Vogne, Sadelmagerarbeide, Meubler, Speile, Malerier, Sølvtøi, Porcelain og Glas, Uhre, Juveel=Arbeide, Diamanter, Jsenkræmmervare, Dreierarbeide, Parfumerie, Legetøi, Mode Vahre, Marschandiser sager, Bundtmagerarbeide, Hosekram, Klæde, Støvler og Skoe, Thee, Kaffe og Sukker.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-03-13
en Reise i Corsica, beretter, at det Huus i Ajaccio, hvori Napoleon er født, hører til de bedste Bygninger i Staden, og har paa den ene Side en temmelig liden Gaard. Det beboes nu Robert Benson, der i Aaret 1823 har gjort Lærred, Kniplinger, Silkevare, Noder, Hatte, I Kingstreet, Portman Square, anføres i de til Stadfæstelsen af den gamle Sætning: Ex 4 pC. Kgl. Oblig. (u. R.) pr. Rdlr. Rigsgjeld. Svenske Sedler. pr. 100 Specier, Bank-Disconto 5 pCt. Species 228.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-03-13
Hamburg 2 M. Aaret 1826 derimod 165. ger blevne anmeldte som færdige, og deriblandt gede med i sin Barndom. af Hr. Ramuolino, en af Corsicas Deputerede Blandt dets Mærkværdigheder regnes en liden Kanon af 30 Punds Vægt, som Napoleon le J Messekataloget for 1826 ere 2228 Bø 38 danske, men kun tre svenske. Uagtet hiin Antal synes betydelig nok, saa er det dog 144 ringere end i Aaret 1825. Tidsskrifternes Tal er imidlertid steget; thi 1825 var det 45, i Aaret 1826 derimod 162. Romanfabrikerne ere ogsaa god Drivt. Aaret 1825 leverede 113,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-03-13
Kjøbenhavns Børs, den 13 Marts 1827. a vista 228.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-03-13
Specier solgtes til 13 Rbmk. 11 s. Norske Speciessedler. 170 - Rbd. Sedl. 51 61 1/2 Rbs. Tegn. 83 83 1/2 Rbd. Sedl. (af Laanet 4 Febr. 1820. Dito Dito. . . . . . . . 73 75 3/4 i Banco.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-03-13
Nationalbank Obligationer. 101 101 1/2 Rbd. r. S. Dito Dito. . . . . . . . 116 3/4 116 Sedler 4 pC. uopsigel. Rigsbkobl.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-03-13
6 pC. norsk Laan, Renter pr. 6 Januar 92,00 Rbd. r. S. ved Hambro & Søn. 103 1/2 104 i Banco 4 pC. Dito nye . . . . . i Banco. Asiatiske Actier . . . . . . i Sedler 3 pC. nye danske Oblig. 58 58 1/2 L. Sterl. for Bestemmelsen af Oplagets Størrelse. neskeglæder", ombedes, efter den paa dem Jndbydelsesplanerne paa Bogen: "Men givne Anviisning, tilbagesendte saasnart mulig
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-03-17
Nyeste Skilderie af K. Fireogtyvende Aargang. No. 22. Udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 17 Marts 1827.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-03-17
jøbenhavn. Erindringer af Greve Rumpfords Skrifter. Der kan næppe tænkes en ædlere jordisk Bestræbelse, end den, som dog kun faa Mennesker med Held have virket for, at samle de Straaler som Videnskaberne udbrede, til derved at forMenneske slægten.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-03-17
Fremfor Riis og Hvede og alle andre Materialier, fandt han, at Bygget besad denne Egenskab i en langt større Grad, og anbefalede derfor saa meget en Suppe, hvis Hovedbestanddele ere Vand og Bygmeel. J Begyndelsen, brugte han stedse store Byggryn (Bankebyg), men siden fandt han, at Melet usigtet, saaledes som det kommer fra Mølleren, indeholdt ligesaamegen nærende Kraft, og kostede mindre Brænde, da det hurtigere jevnede Vandet, og tillægger Grynene kun det Fortrin, at de, da de nøde den Spisende til at tygge, bidrage til at forlænge den Fornøielse man har af at spise, hvilket han søgte at erstatte ved andre Tilsætninger; thi han ansaae det for meget vigtigt, og skrev et særskildt Kapitel over de Midler, hvorved den Fornøielse, som man har af at spise, kan forlænges Da Madens Indflydelse paa Helbredet, beroer saa meget paa i hvilken Sindstemning den nydes, saa synes Rumpfords Mening: at det er saare vigtigt, at den Fornøielse man nyder derved ei varer alt for kort, at have en god Grund, og Hovedmidlet, som han anvendte, for at forlænge denne Fornøielse, var, at han i Suppen blandede smaae faste Dele, som havde en behagelig Smag, og ei kunde nydes uden at blive tyggede, hvorpaa han lagde megen Vægt, uagtet disse faste Dele, efter hans Mening, bidrog meget lidt til at ernære Mennesket, hvilket især skete ved det i Vand opløste Bygmeel. Da en stor Mængde Fattige i München i 15 Aar bleve bespiste efter hans Grundsætninger, saa kan en saadan Prøve ei let forkastes, imidlertid prøvede Rumpford ogsaa hos sig selv den nærende Kraft, som de forskjellige Slags Mad havde, som han anbefalede, og sultede til denne Hensigt fra den Tid om Morgenen, da han nød sin sædvanlige Frokost, indtil henimod Aftenen, hvor han allene nød den Slags Mad, som han vilde prøve, indtil han var mæt, og følte aldrig Aftagelse i Kræfterne af de af ham anbefalede Næringsmidler. Jmidlertid havde han vist nok en stor Vanskelighed at overvinde, som Enhver der vil virke for Almuens Vel maae erfare, nemlig Fordommen. Men Rumpford, som kjendte dens Kraft hos hans Landsmænd, Englænderne, yttrede dog det faste Haab, at enhver Fordom kunde overvindes, naar man kun begyndte det paa den rette Maade.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-03-17
Den kjærlige Omgangsmaade med de Fattige, det nøiagtige Opsyn som han førte, og den Kontrol som vaagede over de Betjente, som vare ansatte ved Arbeidsanstalterne og ved Bespisningsanstalterne og den Publicitet han gav Regnskabsvæsenet bidrog vist ei lidet dertil, at han var saa heldig at overvinde de Fattiges Fordom imod hans Madlavning, som dog i Begyndelsen, var saa stor, at da Kartoflerne først skulde afbenyttes, disse maatte blive tilberedte paa et skjult Sted i Kjøkkenet, og forarbeides saaledes, at Jngen kunde see, at Kartoflerne dertil vare anvendte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-03-17
Efter at have angivet de Næringsmidler, som lettest kunde føde et Menneske, gik han over til at vise, hvorledes de bedst kunde laves, hvilke Indretninger ere de meest brændebesparende, hvilke Kjøkken-Redskaber til enhver Operation ere de hensigtsmæssigste, hvilken Form Jldstedet, Askehullet, Gryderne, Panderne og Kjedlerne skulde have, hvorledes de skulle indmures og tildækkes, og gjorde til denne Hensigt, saa mange sammenlignende Forsøg, at man ved at læse samme, ingenlunde kan tvivle om Resultaternes Rigtighed, og inderligen maae ønske, at disse bleve meere bekjendte og afbenyttede, end de hidtil ere. Jmidlertid vilde disse Veiledninger til Brændebesparelsen kræve en udførligere Behandling, end her kunde forundes dem, og det synes at være ret en værdig Gjenstand for det ærede Selskab for naturhistoriske Kundskabers Udbredelse i Danmark, at lade trykke og uddele, med Afbenyttelse af de siden Rumpfords Tid gjorte senere Opdagelser, baade en Anviisning til Brændebesparelserne i Huusholdningerne og i de meest udbredte Erhvervsgrene, og en Anviisning til at lave nærende velsmagende Føde af de mindst bekostelige Produkter. Til en Prøve leveres her allene nogle faa Recepter, til at berede de af Rumpford anbefalede Godtkjøbs Næringsmidler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-03-17
Af den saakaldte Rumpfordske Suppe er en Portion, som veier 1 1/4 Pd., fuldkommen tilstrækkelig til et Menneske. Dens Hovedbestanddele, ere 2 1/4 Lod Bygmeel og 1 1/4 Pot Vand, kogt til en jevn Gallert. Alle andre Tilsætninger tjene kun til at gjøre den velsmagende, og til at forlænge den Fornøielse man har af at spise, tvende ligeledes vigtige Formaal, som dog kan opnaaes uden store Bekostninger. Lidt Salt, Peber, Viinædike, nogle Suppeurter og et lille Stykke fiinskrabet eller stødt Sild tjener dertil. Naar Suppen er færdig hældes den kogende i de Fade, hvoraf den skal nydes, og hvori der ligger Terninger af gammelt ristet Brød. Dette kan være gammelt Hvedebrød eller Rugbrød eller Tærninger af kogt, røget eller saltet Kjød eller Flesk, men maae stedse være skaaret i meget smaae Stykker, næsten af et Bygkorns Størrelse. Til Suppens Forbedring kan især anvendes Ærter, Kartofler, Gulerødder, saavelsom andre Roer, Pastinakker, Sillerier, Hvidkaal, Grønkaal eller Suurkaal. Gavnligen er det, at Bygmelet med Vandet koges om Aftenen, hvorefter Jlden slukkes og Gryden tildækkes med Laag, hvorpaa lægges varme Tæpper, som holder Varmen i Gryden, hvorved Suppen bliver bedre jevnet. Næste Formiddag koges Suppen, op, med saa lidt Jld som behøves, for at holde den netop paa Kogepunctet, og naar den koger tilføies Ærterne, eller de særskildte i koldt Vand kogte Kartofler, og hvad man ellers vil tilføie, især Saltet og Viinædiken. Til 1200 Mennesker bleve brugte: 70 Pund 18 Lod Bankebyg eller Bygmeel 65 20 - Ærter 230 Pund 8 Lod Kartofler 20 – Brød 19 - 26 – Salt. 46 26 – Viinædike 982 - 30 – Vand Jalt 1485 Pund 20 Lod. Naar man trækker Vandets Vægt herfra, og deler Resten imellem de 1200 Mennesker, saa var til hver Mand anvendt 13 1/2 Lod Fødemidler. Til en Suppe, som meget hurtigt kan tilberedes af Skovarbeiderne, lyder Recepten saaledes: Man smelter et lille Stykke Smør i en Jernpande, som sættes over Jlden, tilføier nogle Skeer af Hvedemeel eller Rugmeel, og rører det hurtigt med en bred Træskee, indtil Smørret er forsvunden, og Melet har antaget en brun Couleur, under hvilken Operation det idelige Røren med Skeen maa forebygge, at Melet ikke svies. Et Lod af dette ristede Meel, kogt med 1 1/2 Pot Vand, giver en Portion Suppe, som baade er sund og velsmagende, naar man tilføier det fornødne af Salt, Peber og Viinædike, og hælder den kogende paa Tærninger af ristet Brød. En bagt Kartoffelpudding tillaves saaledes: 24 Lod kogte, skrællede og vel knusede eller revne Kartofler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-03-17
2 Tælle. 2 - fed Ost 2 - Melk Jalt 30 Lod, koges med den fornødne Mængde Vand, indtil Massen er jævn og tyk nok, hvorpaa den bages i en Pande af Pottemagertøi.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-03-17
Man kan ogsaa istedetfor Ost og Melk tage 2 Lod fint reven Sild, eller ogsaa 2 Lod reven og tørt Oxekjød. *) Rumpford angiver endnu flere Recepter, og anbefaler isærdeleshed adskillige Retter, som laves af den tyrkiske Hvede eller saakaldte Mai, som særdeles passende for England, men da slige Anbefalinger bør rette sig efter ethvert Lands lokale Forhold, saa overlades det Sagkyndigere, især Selskabet for naturhistoriske Kundskabers Udbredelse, at gjøre flere og for Danmarks Production, Beliggenhed og Klima passende Forslag til at berede velsmagende Næringsmidler paa den letteste Maade, og henstilles alene, om Kartoffelmelet, som dog har megen Lighed med Salep, ikke burde anbefales dertil, om ei som Hovedingrediens, saa dog til Klumper i Suppen, eller til deraf at bage Puddinger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-03-17
(Meddeelt.)*) J Mouriers Skrivt om Brød og Brødbagning findes Side 191 ligeledes en Anvisning til et meget simpelt Surrogat for Brødet af Kartofler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-03-17
Claveerspilclasse, Harmonilære for Børn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-03-17
Af Dr. Hammels Værk: "Der gegenseitige Unterricht" 1818. S. 243, ligesom af det Mønster Abrahamsonsske Værk om indbyrdes Undervisnings Væsen og Værd, 1ste D. S. 600 foruden af musicalske Aviser og Maanedsskrivter, vidste man, at Hr. Logier allerede i 1812 havde i Dublin oprettet en Classe paa 20 Elever, der samtidigen undervistes i Claverspil paa mange ligestemte Fortepianoer i en stor Sal. Der nævnes ogsaa et Maschineri (Chiroplast) som sættes over Claviaturen, hvorved Hænderne strax. vænnes til den rette holdning, og Fingrene ikke alene faae mere Kraft, saa at hverken Haand eller Arm skal slaae Tangenterne; men man behøver fra Begyndelsen af ikke at see efter Fingrene, ei heller kan i Øvelsestimen bruges urigtig Fingersætning, der atter i Læretimen maaafvænnes, saa at man herved forebygger Feil, og kunne da spare den Fortræd at rette dem, og meget snarere komme til at spille rigtigt og smukt, saa Lærere og Forældre kunne have fornøielse deraf.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-03-17
Endnu anførtes: at Logier meget tidligen gjorde sine Elever bekiendte med Generalbassen, saa at de forstode deres Componist, kunde selv sætte Stemmer, ja endog spille rigtigt efter Trykseil, saaledes som man med Eftertanke kan læse rigtigt i en Bog, hvor et Bogstav staaer paa Hovedet, er udeladt eller forbyttet i et bekjendt Ord. Om Chiroplasten kunde man ingen Forestilling giøre sig efter Beskrivelsen, da ingen Tegning medfulgte, og det syntes endnu vanskeligere: at Harmonilæren kunde saaledes simplificeres, at Børn kunde fatte og anvende den Jmidlertid meddeltes i musikalske og selv i politiske Tidender Vidnesbyrd om offentlige Ex miners Udfald, hvorved fremmede Musici havde opgivet Børnene en i Øieblikket componere Melodi, og de havde sat flere Stemmer dertil.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-03-17
Nogle af disse musikalske Stile bleve trykte Hele Verden saae de vare uden Feil mod gode Regler, skjønt nogle Critikere fandt dem altfor skolerette, uden Geniflugt og moderne Vildskab, hvilket tillykke ikke bør ventes af ulidenskabelige Børn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-03-17
Den sachsiske Hoforganist, Hr. Bartheel, der lod sig høre i Helliggjestes Kirke, gav den mundtlige Beretning: at 4 Hæfter vare udgivne; men det første Udlæg ved en Skoles Indretning beløb sig til et Par Tusinde Rigsdaler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-03-17
J allgemeine Schulzeitung 1826 recenseredes de udkomne Hæfter af Logier ligesaa meget fra det pædagogiske som det musicalske Synsmuct; tillige anførtes, at Dr. Stopel gav Tegning af Chiroplasten, Anvisning til en Skoles Indretning og Bestyrelse, samt, hvad endnu Logier ikke havde gjort, en Harmonilære. Af Spies er en ligesaa fordeelagtig Anmældelse af Dr. Stopels Hæfter i No. 17. J No. 27 og 38 læses en ubehagelig Strid mellem Logier og Stopel, men begges Discipler viste uhørte Fremskridt i kort Tid.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-03-17
J No. 62 er indrykket Afskedstak fra Logier, til Berlinerne for sit 4 Aars Ophold der. Hr. Bargiel fortsætter hans Skole indtil hans Tilbagekomst fra London. J No. 81 for 1825 har Sidpel først gjort opmærksom paa Logiers Methode fra den philosophiske og fra Kunstens Side og i den Anledning har Seminariilærer i Weissensels Hentschel i No. 8 og 9 for 1826 især gjort opmærksom paa de pædagogiske Fuldkommenheder ved at vise: at de sædvanlige Klager, ved Privatundervisningen i Musik falder bort og hæves ved Logiers Classeunderviisning, og Eleverne bringes endnu videre.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-03-17
Da jeg ved en nidkjær Skolevæsens Befordrer er kommet i Besiddelse af Logiers første 5 Hæfter og Dr. Stopels hidtil udkomne Skrivter, saa kan jeg tjene Enhver, der ønsker nøiere Kundskab derom, med at forevise og forklare samme, saavidt jeg selv kjender til dem, ligeledes har jeg ladet forfærdige en Chiroplast, i 2 adskildte Dele, som Haandledsfører og Finger fører. Bekvemmest og behageligst for mig vilde det være, om man beærede min Elementarsyngeskole med sin Nærværelse Søndag Eftermiddag Kl. 4-6. Da skal jeg fra Kl. 6-7 være til Enhvers Tjeneste med Forklaring af alle mine didactiske Apparater i samtlige Borgerskolernes Encyclopædi, hvortil mit Livs bedste Dage vare opoffrede, og hvoraf jeg har en betydelig Samling af Fremmedes og egne Opfindelser. J. V. Bruun, Store Kongensgade Nr. 53, 1ste Sal over Porten.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-03-17
Jndenlandske Efterretninger. J Randers Avis (No. 30) læses en Advarsel i Prosa imod en benævnt Slagter i Ebeltoft, og strax derefter samme Advarsel udtrykt saaledes: Hør Nyt, hvad som passeret er J Ebeltoft, en Slagter der, Han sidste Søndag frisk trakterede, Og flere Venner til sig bød, For Lammesteeg at spise: Hør til - her vankede en lækker Prise! Af Hundesteeg de bleve mæt Og det er dog en sjelden Ret, Naar at Man skal tracteres. Jeg derfor raade vil Enhver, Som Hundesteeg ei haver kjer, For denne Slagters Spiisqvarteer, Sig smukt at tage vare.