JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Almuevennen, 1844-08-07
Politiske Nyheder og Efterretninger. Hs. Majestæt Kongen har i sin Kundgjørelse til de slesvigske Stænder, tilkjendegivet dem sit allerhøieste Mishag med den Aand og Tone der forrige Gang gjorde sig gjældende i deres Forhandlinger. J den Anledning har Forsamlingen enstemmigen afgivet følgende Erklæring: "at Forsamlingen vel havde følt sig smerteligt berørt ved det mod den yttrede allerhøieste Mishag, endskjøndt den dog, efter dens Væsen og ifølge 8 59 af Forordn. 15de Mai 1834, kun havde ladet sig lede af Hensyn til det, der efter dens samvittighedsfulde Overbeviisning kunde bidrage til Almeenvellets Fremme, og da den var sig bevidst, ikke at have afveget fra sin Rets og Pligtens Vei og at den altid havde fulgt sin samvittighedsfulde Overbeviisning, og maatte derfor søge sin Beroligelse i Bevidstheden derom. Medlemmerne af Stænderforsamlingen kunde efter den modneste Overveielse ikke indsee, at der fra Forsamlingen var udgaaet Yttringer og Andragender, som overskrede de Forsamlingen i den almindelige Forord. af 28de Mai 1831 anviste Grændser, og det saameget mindre, som der i den allerhøieste Bekjendtgjørelse ikke var nærmere betegnet saadanne Yttringer og Andragender. Stænderforsamlingen havde den Bevidsthed, at den bestandig tog Hensyn til det elskede Fædrelands Vel og Ære, havde altid pligtmæssigt helliget de dem forelagde Lovudkast sin Virksomhed efter deres Kræfter.
Almuevennen, 1844-08-07
– Den 17de Juli overbragte Raadmand Hansen, Grosserer Meinert og Prof. Schouw den bekjendte Petition om "det danske Sprogs lige Berettigelse med det tydske i det dansk tydske Hertugdømmes Stænderforsamling." Den var undertegnet af 20,069 af Kongerigets Jndvaanere. Professor Schouw udtalte ved denne Leilighed kort og bestemt Folkets Betragtning af Sagen. Herpaa behagede det Hs. Majestæt at svare: "Jeg erkjender gjerne det patriotiske Sindelag, som har fremkaldt denne Adresse, og som jeg deeler med Dem; de offentlige Foranstaltninger, der ere trufne for det danske Sprogs Opretholdelse i det nordlige Slesvig, vidne noksom derom. Angaaende det Anliggende, De har udviklet for mig, kan jeg nu ikke give Dem Svar, da det behandles ved den slesvigske Stænderforsamling. Ved denne Leilighed vil jeg iøvrigt yttre for Dem, at fædrelandsksindede Mænd hellere maa optræde forsonende imellem de stridende Parter end eensidigen, og at det er lettere at forurolige Gemytterne, end at berolige dem; det Første skeer ved at indsamle Underskrifter paa Adresser rundt om i Landet; det Andet overlade De til Kongen; dog jeg vil haabe, at Kraften ikke skal mangle mig, for at dette maa lykkes.
Almuevennen, 1844-08-07
Ved allerhøieste Resolution af 3die Juli er den slesvigske Forenings Virksomhed standset. Herredsfogden har bemægtiget sig Foreningens Protocol. En Commission er nedsat for at undersøge adskillige af Foreningens Foretagender, og navnlig hvem der er Forfatter til den bekjendte Extract af Foreningens Protocol. Hans Nissen og Laurids Skau, P. H. Lorenzen og Pastor Hertel m. Fl. have været i Forhør og det er af Politimesteren forbudt Gjæstgiver Schröter i Haders lev at modtage de Tiltalte i sit Huus.
Almuevennen, 1844-08-07
Det Rummer af "Fædrelandet, som meddeelte denne Nyhed slag lykkelig igjennem Justitsraad Neiersens Hænder, men Dagen efter beordrede det høikongelige danske Cancelli Sag mod Redacteuren, rimeligviis paa Grund af de bemærkninger der ledsagede Beretningen. Da "Kjøbenhavnsposten" samme Dag ogsaa vovede at fremsætte nogle bemærkninger og Sagen, beslog Justitsraaden den naturligviis strax, men heri tog han ogsaa feil, thi Cancelliet beordrede ham atter at frigive den.
Almuevennen, 1844-08-07
- Under 29de Januar d. A. beordrede Cancelliet en Pressesag anlagt mod "Corfarens" Redacteur Hr. L. Touscher i Anledning af følgende i Nr. 176 af bemeldte Blad indeholdte Artikler "Corsarens Almanak for 1844, "Roes over Rusland, Grækenland i Tydskland samt endelig nogle Vers med Overskrift "Glæde over Fremtiden." J ingen af disse Artikler har Hof= og Stadsretten, hvor Sagen paakiendtes den 27de Juli, fundet noget Ulovligt og har derfor frifundet den Tiltalte og paalagt det Offentlige Actionens Omkostninger.
Almuevennen, 1844-08-07
- Mandagen den 29de Juli beslaglagdes baade Fædrelandet og "Kjøbenhavnsposten." Det første frigaves af Cancelliet og Sag beordredes mod Redacteuren af det sidstnævnte. Fredagen den 2den August beslaglagdes Fædrelandet."
Almuevennen, 1844-08-07
Mandagen den 5te August beslaglagdes Fædrelandet."– Fra Aalborg skal være afgaaet en Takadresse til de Deputerede i Viborg, der have stemt for den til Kongen indgivne Adresse. Af dette Blad udgaaer 19 a 20 Nummere i Qvartalet, og som Følgeblad dertil udgaaer Kjøbenhavns Amts Landcommunal-Tidende", med omtrent 6 Nummere. Prisen er 4 Mark hvert Qvartal. Man tegner sig for Bladet paa Postcontoiret i Kjøge, hos Dhrr. Boghandlere Meulengracht i Næstved, Bertelsen i Holbek, Vosbein i Hillerød, Wagner i Helsingør Milo i Odense, Jessen i Svendborg, Thjerry i Nakskov, Gjegengack i Maribo, Berggreen i Nykjøbing paa Falster, den Jessenske Boghandling i Aarhuus, Holm i Horsens, Smith i Randers, Termansen i Ribe, Dhrr. Bogbindere Mehl i Roeskilde, Hansen i Slagelse, Møller i Skielskor og Thune i Veile, Hr. Skolelærer Jensen i Ringsted, Dhrr. Komd. Gjørup i Storeheddinge, Hald i Frederikssund, Præst og Vordingborg Omegn hos Huusmand Peder Hansen, kundby pr. Præste, Gaardeier N. Ottesen i Fredericia og Skomagermester N. Hansen i Rudkjøbing. J Kjøbenhavn hos Redacteuren, Gammelmønt Nr. 148, og hos Udgiveren, Klædeboderne Nr. 101, 2den Sal i Sidehuset, hvor Bidrag til Bladet ogsaa indsendes. Trykt i det Brünnichske Bogtrykkeri ved J. C. Lund.
Almuevennen, 1844-08-07
Nogle Ord baade til Venner og til Modstandere. "Jeg elsker Sandheden, og taler den frit, saavel der hvor man gjerne hører den, som ogsaa der, hvor den ikke gjerne maa høres.
Almuevennen, 1844-08-07
J troe vel mine Venner af Bondestanden, at jeg enten er død, eller underkjøbt, eller forkuet af Godseierne, eller ogsaa arresteret, da J ikke nu har hørt noget fra mig siden i dette Blad Nr. 19 for Onsdagen den 8de Mai d. A.; men der er, Gud skee Lov og Tak, ingen af Delene vederfaret mig. – Det Rygte, at jeg var arresteret baade i Roeskilde, Ringsted, paa Møen og flere Steder, er og har været temmelig stærkt i Circulation, saa J kan desaarsag ikke saa lige vide hvad J skal troe eller mene derom. Endvidere har ogsaa Rygtet sagt mig, at der skal være de Godseiere, og Forpagtere, der i deres Glædesruus over min Arre station, skal have været nær ved at gjøre et Traktement for deres Hoveribønder og Ugedagsmænd, men som de just allerstærkest vare i Færd dermed, og deres Glæde var paa det allerhøieste, lod det Budskab ganske uventet: "Nu er Peder Hansen kommen hjem fra Møen!" og dermed faldt al deres Glæde.
Almuevennen, 1844-08-07
J Præstøe Amt paa Sielland, og Møen, og de 3 Sogne i Sorø Amt, vare der paa hvert af de 2 Andragender: "om Fæste og Leiegodsets Overgang til Selveiendom eller Arvefæste" og "om det privilegerede Hartkorns lige Beskattelse med det uprivilegerede, 1000 Underskrivter, paa det 3die Andragende: "om Forandringer i Tiendeafgiftens Adelse, var der 945 Underskrifter, paa det Andragende "om almindelig Værnepligt 946 Underskrivter. Der medfulgte tillige til Underskrivt et Andragende til Hans Majestæt Kongen, i Anledning af den Rentekammer=Resolution af 17de Febr. d. A. som jeg i dette Blad Nr. 18 meddeelte, men det skal siden komme til offentlig Kundskab. 2. Paa Andragendet: "om Fæste og Leiegodsets Overgang til Selveiendom eller Arvefæste, var der fra Beboerne paa Falster 828 Underskrivter, paa Andragendet: "om det privilegerede Hartkorns lige Beskattelse med det uprivilegerede, var der 809 Underskrivter, paa Andragendet: "om Forandring i Tiendeafgiftens Ydelse",- var der 826 Underskrivter, og paa Andragendet: om almindelig Værnepligt, var der 884 Underskrivter. Alle disse forbenævnte Andragender tilligemed Underskrivterne ere af mig afskrevne, og Afskrivterne afsendte til Stænderforsamlingen i Viborg; hvilket ogsaa vil blive Tilfældet til den Roeskildske Stænderforsamling. Nu spørger jeg Eder af Bondestanden, der saa kraftig modvirker den gode Sag, baade for Eder selv, Eders Medborgere og Eders Efterkommere, og bestandig raaber: "Hvad kan det hjelpe, Det hjelper aldrig! med mange flere Udtryk, som J bruger, om J nu virkelig troe, at der imellem alle disse Mænd der har underskrevet paa fornævnte Andragender, ikke skulle findes nogen der ere ligesaa fornuftige som J ere, thi staae J i den Formening, da troer jeg virkelig J har en lidt for stor Jndbildning om Eder selv. Jeg skal i Eftertiden ikke forglemme, offentlig at udpege og nævne de vigtigste Godseierforsvarere jeg paa mine Reiser har truffet paa, ligesom ogsaa adskillige Godseieres Fremgangsmaade imod Bondestanden skal efterhaanden komme frem til offentlig Kundskab. Og ligesom Dhrr. ikke behøve at frygte for, at jeg skal fremkomme med Usandheder imod dem, saa kan de ogsaa være forsikkret paa, at jeg heller ikke skal lægge det mindste Skjul paa Sandheden. Lundby pr. Præstøden 6te Aug. 1844. Peder Hansen, Fæstehuusmand. Offentlig Skrivelse fra den mishandlede Huusmand paa Falster. S. T. Redactionen af Kjøbenhavnsposten.
Almuevennen, 1844-08-07
Med Hensyn til Et Par Ord til videre Oplysning i Anledning af Mishandlingen af den bevidste Huusmand paa Valdnæs", som findes i Kjøbenhavnsposten, for 24de dennes, har Lollands-Falsters Stiftsavis Nr. 89 for indeværende Aar fortalt Publikum, at Stifts amtet, saasnart Pryglehistorien blev almindelig bekjendt og omtalt, strax beordrede Politimesteren til at undersøge Sagen. Hvorfra Redactionen for bemeldte Blad har sin Kundskab i denne Henseende veed jeg ikke, og ligesaalidet kan jeg vide om Stiftsamtet virkelig har beordret nogen Undersøgelse. Herom maa det dog tillades mig at tvivle; thi deels kunde en Undersøgelse i retlig Forstand ikke foregaae, uden at jeg, som den Paagieldende, var indkaldt til Forklarings Afgivelse, hvilket ingenlunde har været Tilfældet, imedens det dog maa forudsættes, at den Øvrighed, som havde udfærdiget slig Ordre, ogsaa vilde have draget Omsorg for dens Efterlevelse, og deels har det kgl. danske Cancelli, til hvilket høie Collegium vedkommende Sogneforstanderskab, efter Foranledning af mig, henvendte sig med Fremstilling af Factum og med Bøn om, at Sagen maatte vorde Gjenstand for offenlig Undersøgelse og Paatale, under 16de dennes, paa Grund af de locale Øvrigheders Erklæring, givet afslaaende Resolution, der endog i Særdeleshed er motiveret ved den af fornævnte Øvrigheder, som det hedder oplyste Omstændighed, at jeg af Proprietær Hansen var sagsøgt for utilbørlig Opførsel og altsaa vilde faae Leilighed til, under denne Sag ved Contrasøgsmaal at gjøre min Anke gjeldende, imedens det dog er notorisk, at jeg til Dato ikke er sagsøgt af Hansen, thi da maatte jeg dog i det mindste være stævnet. Det er altsaa saa langt fra, at nogen offenlig Understøttelse i den Retning er bleven mig til Deel, at jeg tvertimod som arm og ukyndig Almuesmand, uden egen juridisk Veiledning naar jeg mest behøvede den, staaer i en privat Politisag ligeover for min sagkyndige, med Forsvatsmidler tilstrækkeng udrustede Vederpart og hans tvende Medhielpere. Jøvrigt er den Behandling, jeg ved den omhandlede Leilighed har været underkastet, saa umenneskelig og tilhører en saa barbarisk Tidsalder, at jeg ikke fortiden kan overlevere min retslige Klage, der fortæller det simple og sandfærdige Factum, til Offentligheden, af Frygt for at vække Mistillid til dens Nøiagtighed og Paalidelighed; men jeg skal ikke forsømme, naar fornævnte Herremand og hans Medhielpere ere ramte af Loven, udførligen at gjøre deres Voldsdaad til Gjenstand ogsaa for Publikums Omdømme. Disse Linier beder jeg den ærede Redaction foreløbigen at offentliggjøre igjennem dens Blad. Vesterkippinge paa Falster, den 29de Juli 1844. Ærbødigst Peder Rasmussen Lollænder. Huusmand.
Almuevennen, 1844-08-07
J Ove Thomsens Avis Nr. 11 pr. 1844 er meddeelt et Udtog af nogle Yttringer om Huusmændenes Stilling, af Hr. Theodor Hasle, i hans Skrift Holbeks Amt, hvilke Yttringer nærmest har foranlediget Meddelelsen af følgende bemærkninger: Den Paastand, at Huusmændenes Fattigdom fornemmelig har sin Grund i deres Ukyndighed i at behandle deres Jordlod, og i Mangel paa Huusflid, kan vel gjelde for nogle enkelte, men ingenlunde for Pluraliteten. Hr. Hasle seer ligesaa mange Huusmænd, der ikke lide Mangel, som han seer fattige og fortrykte Jeg, som nu er en gammel Aftægtsbonde, kjender og saa en stor Deel Huusmænd; men jeg har ikkun fundet nogle faa, hvis Formuestilstand var nogenledes taalelig; og jeg forstaaer og begriber ikke, hvorledes en Huusmand skal kunne erhverve det Nødvendige til en Families tarvelige Underholdning, saalænge den Jndretning bestaaer, at Huuseieren har Magt og Villie til, at opskrue Fæstesummen og den aarlige Afgivt. Jeg vil langtfra ikke ønske, at Hr. Hasle, eller nogen anden Mand udenfor Huusmandstanden, skulde leve af saadan Føde, eller klæde sig i saadanne Klæder, som Huusmændene maae tage tiltakke med, og ei heller, at han nogensinde skulde vorde forpligtet til at udføre de Arbeider, Huusmændene forrette, og endnu mindre, at han nogensinde skulde pines af de Bekymringer for Livets Nødtørftigheder og for at kunne betale Skatter og Afgivter, som de fleste Huusmænd plages af. Men betænk dog, Hr. Hasle, at Deres Børn, eller Afkom i fjernere Leed, muligen kunde komme i saadan Stilling, som vore nuværende Huusmænds. Hvad angaaer Beregningen af Fordelen ved Jordbrug, da tør jeg vel, som erfaren Landmand, bemærke, at der er stor Forskiel paa frugtbare og ufrugtbare Aar.
Almuevennen, 1844-08-07
De Herrer Landmænd, der af 3 a 4 Tdr. Land, pløiede med Køer, ville vide at udbringe saa stor en Jndtægt, at en Familie, bestaaende af Mand og Kone, og 5 a 6 Børn, deraf kan have sit rundelige Udkomme, ansøges ærbødigst, at ville i Almuevennen, behageligen meddele en Beregning af en saadan Families aarlige Jndtægt og Udgivt. J Særdeleshed ønskes en saadan Beregning for en Familie, som beboer et Huus med simpel Bygning og Jordlod, og som ikke har medbragt til Stedet noget Arvegods, eller har gode og velhavende Frender eller Venner, hos hvem den nyder Understøttelse og Hjelp. Alle Huusmændsvenner ere vist deri enige med Hr. Hasle, at Huusmændene bør fortjene Penge til Skatter og Afgifter ved Arbeide; men dersom Hr. Hasle mener Pligtarbeide eller Hovdage, kan jeg ikke noksom protestere; thi efter Naturens og Religionens Lov er ingen Huuseier berettiget til, at benytte den fattige Almues Naturdrivt til at indgaae Ægteskab, og dens deraf følgende Trang til Huusly, saaledes, at den tvinges til at betale Huusleien med personligt Arbeide, enten i visse bestemte Dage, eller efter en anden fastsat Regel. Nei, lad Afgivten af Huus og Jord- og lad saa Huus være accorderet i rede Penge, manden selv sørge for at faae Arbeide, hvor han kan have den bedste Løn Saadan Accord om Huusleie gjelder jo dog i Kjøbstæderne; hvorfor skal den da ikke og saa gielde paa Landet. Alle Handeler indgaaes jo dog ogsaa med Forpligtelse, at betale med de i Landet gjeldende Penge, og hvad er vel Penge til, naar man ikke kan betale Huusleie med dem, men derimod skal betale den med Kroppen, Hr. Hasle yttrer, at Huusmanden ikke forstaaer at holde Huus med Penge, og at han derfor er bedste tjent med, at afbetale Huusleien og Jordafgivten med Arbeide hos Huuseieren. Men heri er jeg ikke enig med Hr. Hasle; thi min lange Erfaring har lært mig, at Huusmændene, frem for nogen anden Stand, forstaae at holde Huus med Lidet. Ville Huuseierne forholdsviis være saa tarvelige og huusholderiske, som Huusfæstere og Huusleiere ere, saa behøve de ikke at opskrue Huusmændenes Afgifter saa høit, og ei heller at være saa knappe og karrige naar de give dem Betaling for udført Arbeide. Ere Huuseierne saa skikkelige og billige, som Hr. Hasle siger, at de eftergive Huusmændene de Dage, disse, formedelst Sygdom, have forsømt, saa kunne de jo ogsaa være saa billige, at eftergive dem noget i Afgiften, naar de formedelst langvarig Sygdom eller Alderdoms Svaghed, blive saa fattige, at de ikke kunne præstere den fulde Afgift. – Til Slutning vil jeg bede alle Gods- og Huuseiere at betænke, om det ikke er den arbeidende Classe og især Huusmændene, samt disses confirmerede Børn, de fornemmeligen have at takke for Udførelsen af de Arbeider, ved hvilke deres Herregaarde og Bøndergods har erholdt de Forbedringer, der ere opnaaede, og som nu give disse deres Eiendomme en saa betydelig høiere Værdi, end den, de tilforn havde Rullepile paa Langeland den 27de Mai 1844. M. Hansen.
Almuevennen, 1844-08-07
Bekjendtgjørelse. Under Forudsætning af at den fornødne Deeltagelse ikke vil komme til at mangle, har Landboforeningen i Øster og Vester-Flakkeberg Herred besluttet at afholde Af dette Blad udgaaer 19 a 20 Nummere i Qvartalet, og som Følgeblad dertil udgaaer Kjøbenhavns Amts Landcommunal-Tidende", med omtrent 6 Nummere. Prisen er 4 Mark hvert Qvartal. Man tegner sig for Bladet paa Postcontoiret i Kjøge, hos Dhrr. Boghandlere Meulengracht i Næstved, Bertelsen i Holbek, Vosbein i Hillerød, Wagner i HelsingørMila i Odense, Jessen i Svendborg, Thierry i Nakskov, Gjegengack i Maribo, Berggreen i Nykjøbing paa Falster, den Jessenske Boghandling i Aarhuus, Holm i Horsens, Smith i Randers, Termansen i Ribe, Dhrr. Bogbindere Mehl i Roeskilde, Hansen i Slagelse, Møller i Skielskør og Thune i Veile, Hr. Skolelærer Jensen i Ringsted, Dhrr. Komp. Gjørup i Storeheddinge, Hald i Frederikssund, Præst og Vordingborg Omegn hos Huusmand Peder Hansen, Lundby pr. Præst, Gaardeler R. Ottesen i Fredericia og Skomagermester N. Hansen i Rudkjøbing. J Kjøbenhavn hos Redacteuren, Gammelmønt Nr. 148, og hos Udgiveren, Klædeboderne Nr. 101, 2den Sal i Sidehuset, hvor Bidrag til Bladet ogsaa indsendes. Trykt i det Brünnichske Bogtrykkeri ved J. C. Lund. en Auction Tirsdagen den 3die Septbr. d. A. om Middagen Kl. 12 hos Gaardmand Jens Johansen i Olstrup ved Holsteinborg over fortrinlige Landbogjenstande, navnlig udmærket Saased (Rug og Hvede), Creaturer, Avlsredskaber, Maskiner etc. Til at understøtte dette landoeconomiske Foretagende indbydes herved saavel Mænd udenfor som i Foreningen til at stille til Bortsalg ved denne Auction, hvad de maatte ønske at afhænde af fortrinlige Vare, naar de inden den 20de d. M. gjøre den fornødne Anmeldelse derom til Undertegnede.
Almuevennen, 1844-08-07
For at Deeltagelsen af Sælgere og Kjøbere kan blive saa stor som muligt bærer Foreningen de af Auctionen flydende Udgifter, saa at baade Sælgere og Kjøbere ere fritagne for Auctions-Salair. Flakkeberg pr. Slagelse, den 5te Aug. 1844. Møller.
Almuevennen, 1844-08-07
Anmodning.
Almuevennen, 1844-08-07
De ærede Abonnenter der erholder Almuevennen fra mig undertegnede, og som endnu staaer til Rest med Betalinger til April Qvartals Udgang d. A. ville snarest mulig behage at indbetale samme til mig. Lundbye pr. Præstøden 6te August 1844. Peder Hansen.
Almuevennen, 1844-08-07
Kjøbenhavns Torvepriser. Løverdagen den 10de August. Hvede, pr. Td. 4 Rbd. 2 Mk. - s. a 6 Rbd. 1 Mk. 8 s. Rug, . . . . . . . 3 – 2 Byg, 2radet, . . . . 3 - 3 8 – - 3 – 5-12 Fradet, . . . . 3 – 1 – - 3 - 4 - 4 - Havre. . . . . . . 2 - 4 - 8 - 3 – 12. Ærter, gule 4 - 1 – - 4 - 4 - - - graae – – - - - - - - - - Kartofler, . . . . . 1 - 1 – – 1 - 4 - 8 - Smør . . . . Fag. 12 - 3 – - 3 - 3 - : -. . . . pr. Pd. - - 1 – 5 - - 1 - 8 - Flesk, røget, pr. Pd. 2 - 1 – 82 – 2 - 8. grønsaltet. Æg, pr. Snees - - 1 – 5 - - 1 – 7 Bøgebrænde, et Bondelæs 3 - 3 – - 4 - 3 - 4 - Tørv. . . . . . ditto 3 – 3 – - 4 - - - 5 - Talg, . . . . pr. Lpd. - – – – – – – - - - -
Almuevennen, 1844-08-14
3die Aarg. Nr. 35,36. Almuevennen. Udgiver: J. A. Hansen. Ansvarlig Redacteur: O. Wedfall, forhen Medhielper ved Opdragelsesanstalten paa Flakkeberg Jnstitut.
Almuevennen, 1844-08-14
Af private Andragender ere blandt andre, endvidere følgende undergivne Comiteebehandling: Justitsraad With, at Præmisser til Høiesteretsdomme i de Sager, hvor Underinstantsernes Domme ei in terminis ere stadfæstede, maae blive offentlig bekjendtgjorte. Comitee, Jespersen, With, Larsen. Gaardeler Lydersen, om Fritagelse for Skolelærerne for at besørge Embedsbreve mellem Præsterne. Comitee, besluttet med 34 Stemmer mod 7. Provst Møller, Nyholm, Lydersen. Procurator Jespersen: at Brevportoen snarest muligt nedsættes idetmindste til det Halve af dens nuværende Størrelse. Comitee, besluttet med 36 Stemmer, mod 5. Jespersen, Qvist, Nielsen.
Almuevennen, 1844-08-14
Oliemøller Schytte, at hensigtsmæssige Arbeids anstalter indrettes overalt i Landet. Comitee, besluttet med 32 Stemmer mod 11, Schytte, Wulff, Tage Müller.
Almuevennen, 1844-08-14
Forpagter Bøggild: at Straffen for Forbrydelser, begaaede i Privates Skove, skærpes. Comitee, eenstemmig besluttet, Bøggild, Holst, Friis.
Almuevennen, 1844-08-14
Procurator Jespersen: Andragende fra Trykkefrihedsselskabet betreffende Ophævelsen af flere, Trykkefriheden indskrænkende, Placater og Lovsteder. Comitee, besluttet med 34 Stemmer mod 13, de samme Medlemmer som udgjøre Comiteen over det kgl. Trykkelovs=Udkast. Professor Larsen: Andragende om en Erklæring af Kongen betræffende den danske Stats eenhed. Comitee, besluttet med 29 Stemmer mod 16, Larsen, Brock, Jespersen. Af Andragender der ere forkastede, udhæve vi følgende: Fabrikant Dalgas, om nogle Forandringer i Landcommunal=Anordningen af 13de August 1841, forkastet med 49 Stemmer mod 1 Gaardeler Lydersen: at Amtsraaderne tilstaaes Diætpenge, og at en større Offentlighed ved Stemmegivningen af Amtsraadets Medlemmer finder Sted, forkastet med 42 Stemmer mod 6. Gaardeler Lydersen, om Remontecommissionens Ophævelse, forkastet med 39 Stemmer mod 4. Gaardeler Lydersen, om Ophævelse af Skoletvang og Mulcter for Skoleforsømmelser; forkastet med 28 Stemmer mod 14.
Almuevennen, 1844-08-14
Om lige Beskatning for det privilegerede og uprivilegerede Hartkorn er indkommet Andragender 1) fra 50 Sogneforstandere 230 Gaardbrugere m. fl. i de mindre Landeiendommes 11te Valgdistrict; 2) fra en Deel Beboere i sammes 9de District; 3) fra flere Sogne i Ribe Amt; 4) fra flere Beboere i samme Klasses 2te Valgdistrict; 5) fra Eistrup og Vrads Sogne; 6) fra 240 Beboere i 3die District; ") 2 Andragender. fra endeel Beboere i Fleskum og Hellum Herreder; 8) fra Rim= og Underup Sogns Hartkornsbrugere; 9) fra 1100 Beboere paa Langeland; 10) fra Sognepræst van Haven i Thisted Amt; 11) fra Lars Pind og S. Hansen paa egne og mange af Omegnens Bønders Vegne, 2) fra 1050 Beboere i Holbeks Amt. Om Fæstes Overgang til Arvefæste eller Eiendom vare indkomne Andragender 1) fra endeeel Beboere i de mindre Landeiendommes 12te Valgdistrict; 2) fra endeel Beboere i det 18de District; 3) fra 240 Beboere i det 3die District; 4) 40 Sogneforstandere og 230 Gaardbrugere m. fl. i det 11te District; 5) fra Eistrup og Vrads Sogne; 6) fra endeel Beboere i Fleskum og Hellum Herreder; 7) fra endeel Beboere i 9de District. Om Tiendevæsenet ere følgende Andragender indkomne: 1) fra flere Beboere i Nanders Amt; 2) fra Eistrup og Vrads Sogne; 3) fra flere Beboere i Ribe Amt; 4) 2 Andragender fra Beboerne i Fleskum og Hellum Herreder; 5) fra Gaardeier Ostenfeldt. 6) fra 1066 Beboere paa Langeland; 7) fra 1050 Beboere i Holbels Amt.
Almuevennen, 1844-08-14
Om Værnepligtssagen følgende Andragender. 1) fra 85 Borgere i Aarhuus; 2) fra Beboerne i de mindre Landeiendommes 12te District; 3) fra flere Beboere i Ribe Amt; 4) fra endeel Beboere i Viborg Amt; 5) fra 40 Sogneforstandere og 230 Gaardbrugere m. fl. i 11te District; 6) fra Eistrup og Vrads Sogne; 7) fra Fredericia og Veile Kjøbstæder; 8) fra 240 Beboere i det 3die Valgdistrict; 9) fra 52 Borgere i Nykjøbing paa Morsø. 10) fra Overkrigscommissair Holst, 11) fra Christrup og Hornbech Sognes Forstanderskab; 12) fra 1073 Beboere paa Langeland; 13) fra 1050 Beboere i Holbeks Amt. 7. Om Udkastet til en ny Trykke-Lov.
Almuevennen, 1844-08-21
3die Aarg. Nr. 57. Almuevennen. Udgiver: J. A. Hansen. Ansvarlig Redacteur: O. Wedfall, forhen Medhielper ved Opdragelsesanstalten paa Flakkeberg Jnstitut.