JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1813-09-03
Keiseren af Rusland er igaar Aftes Kl. 8 her ankommen. Paa den første Efterretning om denne Fyrstes Nærmelse kiørte Keiseren ham imøde. Begge Monarker mødtes under Stadens Port, stege udaf deres Vogne og omfavnede hinanden under en Folkemængdes Jubelskrig. De Gader, hvorigiennem Deres Majestæter kiørte til Paladset paa Hradschin, vare illuminerede af Jndvaanerne. Keiseren af Østerrige ledsagede Keiser Alexander i de for Denne tilbereddede Gemakker, hvor Deres Majestæter bleve en halv Time sammen. Kort derpaa aflagde Keiser Alexander Keiser Franz et Besøg, hvorpaa Deres Majestæter med Storfyrstinderne spiste til Aften i Keiseren af Østerriges Gemakker.
Berlingske Tidende, 1813-09-03
- Begge Monarker ere i Morges afreiste for at mynstre Tropperne her i Egnen. Man venter i Dag Hs. Majestæt Kongen af Preussen. Greven af Narbonne er i Forgaars mod Middag afreist herfra.
Berlingske Tidende, 1813-09-03
Braunau, den 15de August. Overfeltherren Grev Wrede, som nu har sit Hovedqvarteer her, har i Dag udstedet en Kundgiørelse sigtende til at beroelige Jndvaanerne af Salzachs Kredsen i Anledning af at dennes Hovedstad Sal, burg er bleven erklæret i Beleiringstilstand.
Berlingske Tidende, 1813-09-03
Berlin, den 5te August. Kongen har overdraget Generallieutenant Grev von TauenzienOverbefalingen over det fierde Armeekorps og udnævnt Generallieutenant Stuttenheim til hans Efterfølger i Militærbestyrelsen af de imellem Oder og Weichsel liggende Lande. Hr. v. Touenzien vedbliver imidlertid indtil Stuttenheims Ankomst at forestaae denne.
Berlingske Tidende, 1813-09-03
Magdeburg, den 23de August. Efter Vaabenstilstandens Udlod brød General Girards Korps op herfra for at trænge ind i de preussiske Stater. Efterat være gaaet igjennem Landsbyen Prester fandt det bagved denne en med Vand opfyldt Grav, der hindrede Artilleriets og Kavalleriets Fremkomst Det tog derfor Veien af venstre og naaede en Skandse ved Indgangen til Skoven. Denne Stilling er stærk og behersker den hele Slette. Fienden havde forladt den, saavelsom en anden Skandse en Fierdingsvei ind i Skoven. Ved Fremrykningen herfra bemærkede man fiendlige Tiraillører, hvilke da bleve forfulgte indtil Kønigsborn. Fienden sendte dem Forstærkninger, Fægtningen begyndte og Fienden traf sig tilbage til Wølfersdorf, hvor Armeen om Middagen tog Stilling. Fienden flyer i Uorden.
Berlingske Tidende, 1813-09-03
Den 25de August. Fiendtlighederne skulde begyndt igien den 17de; men Russerne og Preusserne angrebe allerede den 16de. De troede at overraske den franske Armee, men de bleve allevegne drevne tilbage.
Berlingske Tidende, 1813-09-03
Den 16de har Brigadegeneral Zuchi med tre italienske Regimenter indlagt sig megen Ære i en Fægtning ved Lahn. De italienske Tropper angrebe med det meest uforfærdede Mod Russerne. Den 19de gik de Allierede ved Zoben over Bober og angrebe General Lauristons Tropper i Siebenrichen. De Franske vare der kun tre og Kompagnier stærke og trak sig tilbage til Goldberg. Men Generalen 5 ilede imod Fienden. En hæftig Fægtning begyndte. De to Trediedele af Langerons Korps, hvilket bestod blot af Russere, toge Deel i Kampen. Tre franske Brigader, iblandt hvilke man bemærkede den af Divisionen Rochambeau, som General Lasitte har befaling over, angrebe med Bajonetten. - Samme Dag blev Divisionen Albert af Fyrsten af Moskowas Korps angreben af General Saken, men drer ham tilbage. Den 21de kom Keiseren til Armeen og lod rykke ind paa Fienden. Fyrsten af Moskowa angreb General Sacken ved Worms og slog ham paa Flugt. General Sebastiani gjorde et særdeles skiønt Kavallerie Angreb. General Laurision gik over Bøber. Divisionen Maison fordrev Fienderne af deres Stilling og forfulgte dem til paa hin Side Goldberg. De fiendtlige Tropper flygtede allevegne.
Berlingske Tidende, 1813-09-03
J Fægtningerne ved Lahn, Siebeneichen og Wolfshavn mistede de Allierede 15 til 18 tusende Mand i Døde, Saarede eller Fanger. Man fratog dem sex Kanoner og over 2000 Fanger.
Berlingske Tidende, 1813-09-03
Den 21de slog Divisionen Dombrowsky et Korps Partigængere to Mile foran Wittenberg, dræbte mange Fiender og vandt megen Ære. Denne Division bestaaer af polske Veteranere og har et fortræffelige Kavallerie.
Berlingske Tidende, 1813-09-03
Sachsisk Grændse, den 9de August. Dresdens befæstning er nu næsten fuldført. Med Torgau, Wittenberg og Fæstningen Kønigstein udgjør denne Stad nu en ypperlig Linie ved Overelben.
Berlingske Tidende, 1813-09-03
Dresden har vundet meget ved det lange Ophold der af det franske Hoveddvarteer og af en anseelig Mængde Officerer. Dette har sat mange Penge i Omløb, af hvilke Endeel ere spredte videre ud i Sachsen.
Berlingske Tidende, 1813-09-03
Bøhmisk Grændse, den 18de August. Det keiserlige Hovedqvarteer er i Dag blevet forlagt til Görlitz. Hertugen af Tarent har aabnet Felttoget og slaaet den russiske Genetal Kossaroff, som havde angrebet ham. De franske Forposter ere de trængte over Friedland og Rumburg ind i Bøhmen.
Berlingske Tidende, 1813-09-03
Dresden, den 10de August. Alle kyndige Militære brundre den opperlige Stilling af Leiren ved Pirna og Vigtigheden af de udstrakte Værker imellem denne Pun- og de bohmiske Grændser, paa begge Bredder af Elben, ved Knigste, og ved Lilienstein Forskandsningerne ere tildeels anlagte i selve Klipperne Den 13de August. Rekruteringen i Sachsen drives med største Strænghed; end ikke de der arbeide ved Pirnas Steenbrud, saavesom ved Gross Schönaus Damastfabrikker og Meissens Postellinfabrik have kunne erholde Fritagelse. Store Magasiner fyldes allevegne. Görlitz=Kredsen alene levere til Magasinet i Görliz 10,000 Centner Korn og 20,000 CentraHalm.
Berlingske Tidende, 1813-09-03
Alle Fremmede ved Bøhmens forskjellige Bade have faaet Befaliat begive sig bort, over Udførelsen heraf holder man især i Topistrængt.
Berlingske Tidende, 1813-09-03
Den 30te August skal Deputationsdagen for alle sachsiske Lande her aabnes; til Præsident i denne Forsamling har Kongen udnævnt Geheimesinantsraad v. Carlowitz.
Berlingske Tidende, 1813-09-03
Den 16de August. Det 3die westphalske Regiment er rykket herind saavelsom den første Batallion let Jnfanterie hvilken kom mer fra Torgau. General Grev Vandamme er ligeledes i Dag indtruffen og uophørlig gaae Tropper herigiennem, hvilke tage Veien af Pirna. Kongen af Neapel et i Dag afreist herfra. En af GreBubnas Adjutanter er hidkommen, for, som man siger, at afhentdenne Generals Gemalinde, som laver sig til Afreise. Hertugen af Bassand er her endnu og synes ingen Anstalt at føie til at drage bort- Endnu syntes ikke Haabet og mindelig Overeenskomst med vore nærmeste Naboer i Østen ganske forsvundet. General Bubna var som man sagde, afreist med Ultimatet og havde i atten Timer lag Veien fra Dresden til Prag tilbage. Men pludselig kom i Gaar Eftermiddag Kl. 2 Grev Narbonne hid, og tre Timer derpaa havde Keiser Napoleon forladt Dresden, hvorhos tillige Fyrsten af Neuschatte- og det hele Hovedqvarteer, saavelsom de endnu herværende Garden afgik. - Kongen af Neapel befinder sig endnu her i Staden. - Keiser Napoleon har givet vor Konge saa beroligende Forsikringer, at Denne har besluttet ikke at forlade sin ved saa mange Bolværker sikrede Residents.
Berlingske Tidende, 1813-09-03
Zerbst, den 20de August. Fiendlighederne have i vor Egn taget deres Begyndelse den 17de, Vi havde her 600 Kosakker, som fra den 16de af sendte deres Patroller langs med Elben lige til Roslau og Coswig.
Berlingske Tidende, 1813-09-03
Den 18de om Morgenen lod General Dombrowsky de russiske Forposter angribe og trængte dem tilbage bag Jnterbock, Belzig og Zerbst, hvilke Steder de Franske bemestrede sig. Et Korps paa adskillige tusende Mand Jnfanterie og Kavallerie med 16 Kanoner under General Winzingerode og Generalerne Urock og Benkendorf, trak sig tilbage over Luckenwalde og Brück. Den 18de var der i denne sidste Stad kun 800 Kosakker, hvilke bleve uddrevne derfra af de franske Tropper.
Berlingske Tidende, 1813-09-03
Frankfurt, den 19de August. De wienske Aviser ere i Dag førstegang og de pragske andengang udeblevne; det synes altsaa, som Samfærselen med Østerrige er standset.
Berlingske Tidende, 1813-09-03
Den 25de August. Den wienske Hoftidende af 19de dennes indeholder Østerriges Manifest.
Berlingske Tidende, 1813-09-03
Vi erfare i dette Øieblik, at Hs. M. Keiser Napoleon har begiver sig til Løwenberg. Han angreb Fienden paa Bobers høire Bredde og slog ham ud af alle hans Stillinger. Prindsen af Moskowa, Hertugen af Ragusa og Hertugen af Tarent have gjort samme Bevægelse og drevet Fienden tilbage over nysnævnte Flod. - Den 19de har Keiseren jaget Fienden udaf Gabet og den 21de har han slaaet ham ved Bøber. - Hs. Majestæt befinder sig paa det Bedste.
Berlingske Tidende, 1813-09-03
Kiøbenhavn, den 3die September.
Berlingske Tidende, 1813-09-03
Deklaration. Fra den Tid, Freden mellem Danmark og Sverrig var sluttet i Jønkøbing, har Hs. Majestæt oprigtig og uafladelig bestræbt Sig for at vedligeholde Venskab og god Forstaaelse med dette Naboerige; men har tillige ikke kunnet dølge for Sig Selv, at den svenske Regiering, langt fra at besieles af samme Aand, kun alt for ofte har givet Beviser paa et modsat Sindelav. Ved hiin Fred havde Sverrig forbunden sig til, at bortfierne Dannemarks Fienders Krigskibe og Krydsere fra fine Kyster. De vedbleve imidlertid, ei alene at anholde danske Skibe tet under den svenske Kyst men toge dem endog i svenske Havne. Den danske Regierings gientagne Besværinger over det Tab, som derved tilføiedes Danmarks og Norges Handel, bleve sielden besvarede, aldrig afhiulpe. Den svenske Kyst i Kattegattet forblev saaledes efter Freden i den samme fiendtlige Stilling til Dannemarks Skibsfart, hvori den havde været under Krigen. Krigserklæringen, som den svenske Regiering lod sig formaae til at udstæde mod England, frembragte i den Henseende aldeles ingen Forandring; og, efterat Freden igien var sluttet med Storbritannien, udbredte Faren for den danske Skibsfart sig over hele den svenske Kyst. Den danske Søemand kunde haabe, under et venskabeligt Naboelands Kyster, at være betrygget mod Overfald og Opbringelse. Han maatte troe, at en Regiering, der ikke sielden brammer med Frihed og Selvstændighed, vilde, for sin egen Værdigheds Skyld, hævde sine Territorial-Rettigheder mod enhver Fornærmelse. Men han fandt sig skuffet i sin Forventning, naar han i Faxens Øieblik søgte Beskyttelse og Redning paa svensk Grund, hvor Fiendens bevæbnede Fartøier ubehindrede ventede paa deres Bytte. Berøvet fir Eiendom og ofte forfulgt af Fienden, endog op i Landet, kunde han blot beklage sit Tab, men maatte tillige føle en billig Harme over Naboelandets Uvirksomhed i at beskytte sine Kyster.
Berlingske Tidende, 1813-09-03
Den Bestemmelse i Fredstraktaten, at al Eiendom, tilhørende og begge Staters giensidige Undersaatter, der ved Krigens Udbrud var i lagt under Beslag, skulde friegives, blev fra Danmark Side iværks 1 sat uden Ophold og med den strængeste Nøiagtighed. Derimod til til bageholdes endnu fra den Tid flere danske Undersaatters Eiendomme i Sverrig. De ofte fornyede Reclamationer og sammes Udlevering. eller Erstatning for Værdien, have kun tilveiebragt intetsigende Udflugter eller Løvter og Godtgiørelse, som man hidtil forgiæves har 2, haabet at see opfyldte. Men Sverrig lod det ikke forblive ved disse Beviser alene paa sit i uvenskabelige Sindelav med Dannemark.
Berlingske Tidende, 1813-09-03
J Begyndelsen af forrige Aar sluttedes mellem det svenske og russiske Hof et Forbund, der siden blev stadfæstet i Ado, og hvorved Sverrig erholdt Forsikring om Ruslands Bistand til at udføre den allerede lagte Plan, at bemægtige sig Kongeriget Norge. Til samme i Hensigt blev et lignende Forbund senere hen sluttet mellem Sverrig og 1 Storbritannien. Førend man imidlertid skred til aabenbare Fiendtligheder, vilde man ikke lade lempeligere Midler uforsøgte.
Berlingske Tidende, 1813-09-03
Ved listige og troløse Bekiendtgjørelser, som fra Sverrig bleve Tid i efter anden indsendte til Norge, søgte man at friste dette Riges Jndbyggere til at unddrage sig fra deres retmæssige Arvekonges i Herredømme. Paa samme Tid blev et stort Antal Skibe, som for den danske Regierings og adskillige Privates Regning efterhaanden afgik med Kornladninger til Norge, tilbageholdt i svenske Havne, hvor de havde søgt Tilflugt, deels formedelst Storm og Søeskade, deels for at undgaae fiendtlige Krydsere. Alle Forestillinger, som blive gjorte mod denne voldsomme og for Norges Jndbyggere grusomme Foranstaltning, vare aldeles frugtesløse. Den ligesaa haanende, som paa disse Kornladninger uanvendelige Forevending, at Kornudførselen fra Sverrig var forbudt, var det eneste Svar, som fra Sverriges Side blev givet. Hensigten med at hindre Korntilførsel til Norge var umiskiendelig. Nordmanden skulde ved Hungeren tvinges til at underkaste sig Sverrigs Herredømme. Stolende paa sine mægtige Allierede bluedes den svenske Regiering i end ikke ved at giøre Hs. Majestæt det Forslag, at afstaae Norge, imod at erholde andre Lande, hvoraf Sverrig ikke er i Besiddelse, og hvorover det ingen frie Raadighed har eller kan vente. .
Berlingske Tidende, 1813-09-03
Da nu den svenske Regiering hverken ved bedragelige Forslag, der ofte vare forbundne med Trudsler, eller ved sine gientagne Forsøg paa at friste Nordmændene til Utroskab og Frafald, kunde naae sit Maal, lagde den sin Misfornøielse for Dagen, ved at ophæve de ministerielle i og Handelsforbindelser mellem begge Stater. Man paalagde Hs. Majestæts charge d'Affaires i Stokholm at begive sig bort, og den herværende svenske Mission blev tilbagekaldt. Den danske Generalconsul blev ligeledes bortviist fra Gothenborg. Kort Tid derefter afbrød den svenske Regiering al Samfærsel mellem begge Stater.
Berlingske Tidende, 1813-09-03
Sverrig havde saaledes allerede tilintetgjort enhver venskabelig Forbindelse med Danmark. Adgangen til de svenske Stater var spærret for enhver dansk Undersaat.
Berlingske Tidende, 1813-09-03
Man gil nu videre: Den sædvanlige og ved Traktater sikkrede Post gang mellem Danmark og Norge giennem Sverrig blev standset. Man forbød svenske Skibe at betale Øresunds Told, hvortil Hs. Majestæt, ifølge de ældre Traktater med Sverrig, der paa nye ere stadfæstede ved Fredsslutningen i Jønksping, har den upaatvivleligste Ret. Dog - ikke nok, at svenske Skibe paa denne Maade fritages for den Forpligtelse at erlægge Tolden i Øresund; svenske bevæbnede Fartøier have endog med Magt hindret andre Nationers Skibe fra at klarere ved Øresunds Toldkammer i Helsingøer. Endelig har en svensk Sørofficeer skriftlig erklæret til den Kongel. Gouverneur paa Bornholm, at have Ordre til at opbringe alle Skibe under dansk Flag, og at hindre Samfærselen mellem Christiansøe og Bornholm. Ogsaa er en Kongelig Søcofficeer kort Tid derefter, paa sin Reise fra Bornholm til Kiøbenhavn, i aaben Søe bleven anholdt af en svensk Brig, og bragt til Østad, hvorfra han endnu ikke er kommen her tilbage.
Berlingske Tidende, 1813-09-03
Efterat den svenske Regiering paa saa mange Maader ei allene har tilsidesat enhver naboelig Pligt med Danmark, og ophævet alle de Forbindelser, der sædvanligviis finde Sted mellem Naboer og Stater, der leve i god Forstaaelse med hinanden; men endog aabenbarligen brudt Freden mellem begge Riger, deels ved at tilfore de Kongelige Undersaatter betydeligt Tab, og end mere ved at indgaae Forbindelsen, med Kongens Fiender, som sigte til at underkaste sig Kongeriget Norge, seer Hs. Majestæt sig, skiønt ugierne, tvungen at gribe til Vaaben, for med Magt at afværge alle videre Fornærmelser af en Regiering, der alt længe har udøvet Fiendtligheder mod de danske Stater og de Kongelige Undersaatter.
Berlingske Tidende, 1813-09-03
De udforderlige Befalinger i den Henseende ere allerede udstædte til Hs. Majestats Søe= og Landmagt. Aldrig var en Forsvarskrig retfærdigere. Aldrig har nogen Regiering med større Langmodighed og Overbærelse dvælet at anvende Vaa dens Magt, for at hævde Statens Sikkerhed og værne om Undersaatternes Eiendom. Kun Nødvendigheden har kunnet bevæge Hs. Majestæt til en Beslutning, der strider mod Hans Hiertes Følelser. Men disse maae vige for den høiere Pligt, at beskytte de Ham af Forsynet betroede Stater og Undersaatter mod ufremæskede og troløse Angreb fra en Regierings Side, hvis fiendtlige Planer mod Danmark ere hele Europa bekiendte.
Berlingske Tidende, 1813-09-03
Hs. Majestæt, der altid med Tryghed stoler paa Sit elskede Folks urokkelige Troskab og Hengivenhed, har ikke villet tilkiøbe Sig en haanlig og usikker Fred ved Offeret af Sine troe og tappre Nordmænd, men Han ønsker intet heller, end at den svenske Regiering, ved at erstatte det Tab, der er bleven Hs. Majestæts Undersaatter til følet, er ved at antage og følge fredelige Grundsætninger, vilde give Anledning til, at den gode Forstaaelse mellem begge Nationer, der tiener til deres gir sidige Fordeel, igien kunne vorde tilveiebragt. Kiøbenhavn, den 3die September 1813.
Berlingske Tidende, 1813-09-03
Som en følge af de nu mellem Danmark og Sverrig udbrudte Fiendtligheder, har Hs. Majestæt i Gaar (den 3die September) ved Parolen allernaadigst tilkiendegivet, at Krigen med Sverrig er udbrudt, ligesom Allerhøistsamme i Dag har befalet, at alle svenske Undersaatter, som maatte befindes paa opbragte eller opbringende Skibe, skulle behandles som Krigsfanger.
Berlingske Tidende, 1813-09-03
J Følge ankommen Beretning fra Chefen for den Glückstadske SøeEgurpage, Capitain og Ridder Kruse, har en Fægtning den 25de f. M. havt Sted paa Elden mellem 7 danske og II engelske Kanonbaade. omstændighederne derved ere som følger:
Berlingske Tidende, 1813-09-03
Samme Dags Morgen Kl. 4 afgik Lieutenant O. Lütken med 4 Kanonschalupper til Brunsbottel, for at reconnostere Fienden, der laae til Anters for Neufeldt, 1 Brig og 11 Kanonschalupper stærk. De fiendtlige Kanonschalupper lettede og stod med stiv Kuling af N. V. over Edden mod Brunsbattel. En halv Time efter Flødens Begyndelse lettede Lieutenant Lütken for at reteurere. Kl. 10 1/3 faaes Lieutenant Lütken fra Glückstadt med vaiende Sigaal for fiindtlig Forfølgelse.
Berlingske Tidende, 1813-09-03
Lieutenant, Ridder Hedemann, der laae med 3 Kanonschalupper for Glückstadt, lettede og søgte at roe mod Fløden og den stive N. V. Vind. til Assistance. Kl. 11 1/2 dreiede Lieutenant Lütken til med de 4 Kanonschallupper under Batteriet ved Ibensleth, ankrede og nedlagde fine Master Omtrent paa samme Tid bleve de engelske Kanonschalupper beskudte fra Batteriet, som de besvarede, men trak sig Sod efter ud af Batteriets Skudvidde, og en hæftig Jld begyndte mellem de 4 danske og 11 engelske Baade. Kl. 12 1/2 kom Lieutenant Hedemann, efter overordentlig Anstrængelse, i Linie med de andre Kanonbaade, som han lod lætte, og søgte med Kraft at nærme sig Fienden, der holdt sig paa langt Kanonskuds Distance. Den aftagne Kuling saavelsom Stømnen satte 5 af de engelske Kanonbaade 1 1/2 Kanenskud nær under Barteriet, hvorfra den sammesteds nærværende Capitain Kruse lod give 3 Lag, da de, uden at besvare disse, øieblikkelig kastede Syd over igien. Kl. 1 1/2 kom en af Fiendens Kanonbaade paa Grund under Sydsiden, 2 andre lagde sig hos den til Assistance og de øvrige 8 formerede en uordentlig Linie imod vore, til Beskyttelse for den i Ulempe værende Kanenbaand. Vore Kanonschalupper vare under den bestandige Attaque drevne i Syd efter; for igjen at vinde Høide til et nyt Angreb, lod Lieutenant Hedemann roe op under Nordlandet. Da dette lykkeligen var udført, avancerede han igien ind mod Fienden og nødte ham til at forlade sin Stilling ved den paa Grund værende Schalluppe, hvorpaa de 10 fiendtlige Kanonschalupper igjen samlede sig og formerede en ordentlig Linie til Ankers paa 1/2 Skuds Distance Vest fra den paa i Grund værende. Da Krudtet til de forreste Kanoner næsten var bortskudt, Eidstrømmen tillige tiltag, lod Lieutenant Hedemann antre og bruge de agterste Kanoner; men da han saae, intet at kunne udrette med disse, gik han tilbage og ankrede mellem Støren og Glück skadt. Kl. 6 Eftermiddag ankom en engelsk Orlogsbrig og næste Dags Formiddag atter een, som tilligemed den første ankrede ved Kanonbaaden. De arbeidede hele Natten mellem den 25de og 26de paa den landsatte Baad, som de omsider fik flot og buxerede den til Briggerne. Vore Kanonbaade have aldeles intet lidt; derimod har Fienden efter egen Tilstaaelse til Blankeneser Fiskere endeel Døde og Saarede. Seilene paa deres Kanonbaade vare forskudte og den ene Baad maatte landsætte for et bekommet Grundskud. De havde kastet Kanonerne overbord, hvilke de dog igjen have opfisket. Den 31te Ananst leed Skuepladsen et bittert Tab, da En af denne talentrigeste Forskiønnerinder Jfr. A. Marie Busk efter en lang og smertefuld Sygdom døde, Dagen førend hun skulde have fyldt sit 24de Aar. At Bompengene ved Kiøbenhavns Stads 4re Porte, nemlig Bester, Nørre, Øster og Amager Porte, fra 1ste September næstkommende erlægges i Rigsbankpenge Navneværdie, Skilling for Skilling; det bliver til alle Vedkommendes Efterretning herved bekiendtgjort. Kiøbenhavns Raadstue, den 31te August 1813. Over=Præsident, Borgmestere og Raad.
Berlingske Tidende, 1813-09-03
Ved allerhøieste Resolution af Gaars Dato har det behaget Hs. Mai festæt Kongen at fastsætte Taxten paa Lammer og Oxekiød for indeverende September Maaned saaledes: For Pundet af det bedste og fedeste Lammekiød til . . 1 Mk. 6 Rigsbs. Navneværdie og for Pundet af det ringere Lamme. kiøb til . . 1 Mk. 5 Rigste. Navneværdie, for Pundet af det bedste Stykke af en Ore, nemlig : Bryststykket. Høiribbene, Rumpestykker, Tynd. stegen, Yderlaaret, Inderlaaret. Tykstegen, Mellemstegen og Bov stykket til . . 17 Rigsbs. Navneværdt, og for Pundet af ringeste Sort af en Oxe, nemlig : Halsen, Tyk kammen, Slaget og det nederste af Tværrækken til 16 Rigsbr. Navneværdie. Jar bekjendtgjøre dette til alle Vedkommendes Efterretning, samt at Slagterne ere pligtige til at sælge Lammekiødet efter Vægt, skulle vi gientage den i Placat herfra af 2den Juli 1811 ommeldte allerbøieste befaling, nemlig : at ikkuns de Slagtere, der i deres Udsalgsboder falholde enten Lamme= eller Oxekiød efter Taxten, maa tillige udsælge de andre Kiødsorter, for hvilke ingen Taxt er fastsat, ligesom vi og maa bringe i Erindring den i Placaten af 11te Juli 1808 bestemte Mulkt for Taxtens Overtrædelse af Slagterne. Kiøbenhavns Raadstue, den 1ste September 1813. Over=Præsident, Borgmestere og Raad.
Berlingske Tidende, 1813-09-03
Befordringer og Afgang. Under Rentekammeret. Ved allerhøieste Resolution af 14de August d. A. er Justitsraad og hidtilværende Toldforvalter Struve i Hadersleben udnævnt til Stempelpapirsforvalter i Hertugdømmes Schleswig i den efter Ansøgning i Naade afskedigede Oberst von Sukows Sted; ligeledes er Kammerherre og Oberstlieutenant v. Scheel i Itzehoe, tilligemed hans øvrige Forretninger, blevet overdraget Stempelpapirets Salg i den forrige storhertugelige Deel af Holsteen. Den 18de er Kammerjunker, Capitain og Chefs=Adjutant ved Hs. Majestæts Livcorps W. C. Lorenz, Landmaaler J. A. Graah, Cand. juris L. C. B. Seidelin, Kammerjunker J. W. v. Munthe af Morgenstierne og Cand. juris H. Koefoed forundt Pladser som Auscultantere i Rentekammeret.
Berlingske Tidende, 1813-09-03
Den 21de er M. Götsche, der er antagen som Forvalter ved Communitetets Gods, og derfor, efter Ansøgning, i Naade er entlediget fra hans hidtil havde Embeder som Registrator ved Matriculerings-Contoiret. og Secretair ved Matriculerings-Kommissionen udnævnt til virkelig Kammer=Assesser; Landinspecteur C. Lund til Registrator ved Matriculerings-Contoiret og Student W. F. Koren og Ex. juris N. Andersen til Copiister i Matriculerings=Contoiret; Stifts=Landinspecteur Stochfleth tilladt, efter sit Ønske, at udtræde af Tiende-Commissionen paa Falster og Hospitalsforstander Hvalsøe udnævnt til Medlem af bemeldte Commission.
Berlingske Tidende, 1813-09-03
Theatret. De til Opførelse i næste Uge bestemte Stykker ere: Mandag, den 6te Septbr. Kl. 7. Ubaldo, nyt Sørgespil i 5 Acter af Kotzebue, oversat af Hr. Fuldmægtig G. T. Bang.
Berlingske Tidende, 1813-09-03
Tirsdag, den 7de Dito. Fra Vertshuus til Vertshuus, Syngestykke i 3 Acter af Emanuel Dupaty, oversat til Antonio Tærchys Musik, ved Hr. N. T. Bruun; og Fisker=Entreen, comp. af Hr. Bournonville. Torsdag, den 9de Dito. Ringen No. 1, Comoedie i 5 Acter, oversat af det Tydske ved Ridder, Hr. Jnstructeur Schwartz, og Balletten: Den galante Gartner, comp. af Hr. Bournonville.