Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-02-26
Jkke uden Forundring har jeg læst Hr. Prof. Dr. Fogtmanns besynderlige "Jndrykkelse i dette Blads Nr. 13. Han underretter Publicum om et Venskabsforhold, som skal have havt Sted mellem ham og afdøde Prof. Howitz, men som vel kun faa maa have kjendt, og som efter Begges høist forskjellige Anskuelser og Aandsretning just ikke synes meget sandsynligt. Jmidlertid skal denne Forbindelse tjene til at forvisse os om, at Hr. Prof. F. aldrig har havt ufordeelagtige Tanker om Prof. Howitz. Vi vide jo dog alle, og Hr. F. selv indrømmer det, at han var Determinismens fortrinligste Talsmand hos os, ja han var indtil sin Død overbeviist omdens Sandhed, og vedblev at være dens ivrige Forfægter, uagtet Hr. F. beskylder ham for den urimelige Fremfærd, at han fraveeg sine Meninger, og dog vedblev at kalde sit System som føren Anke, som jeg haaber at have tilstrækkeligen gjendrevet. Naar nu Hr. F. fremstaaer, og paa hver anden Side i sin Fortale laster og fordømmer netop den Lære, som Howitz af ganske Hjerte hyldede til sin sidste Stund, naar han bryder Staven over Meninger, som fra Oldtiden indtil vore Dage have været antagne af de ædleste Mennesker og mest udmærkede Hoveder, naar han erklærer disse Meninger saagodtsom eenstydige med Materialisme, Fatalisme og hvad de andre forhadte Systemer hedde, har man da ikke fuld Føie til at sige, at han høilig misbilliger Howitz's Lære, og anseer ham for Materialist, Næppe vil Nogen, som ikke strider blot om Ord, kunne udfinde anden Mening af slig Tale, ei heller har jeg hørt Nogen, som har læst Hr. F. Program, yttre anden Anskuelse af Sagen. Hertil kommer endnu, at Hr. F. ikke blot dadler hine Meninger som Theorie, men ogsaa tillægger dem en practisk Skadelighed, en ufordeelagtig Indflydelse paa Menneskets moralske Forhold og statsborgerlige Vandel, hvilket jo i høi Grad maa forstørre den Mands Brøde, som udbreder slige Sætninger. Bedre havde det vistnok været, om Hr. Prof. F., istedetfor at ville forsvare hvad vel aldrig kan forsvares, havde indladt sig i at gjendrive, om end kun et Par af alle de Misforstaaelser, og Urigtigheder," som jeg i min "Jndrykkelse" skal have gjort mig skyldig i her havde jo var ret en god Leilighed for Herr F. til at vinde en let Seir og mange Laurbær. Det vild bragt ham større Ære, end de tomme Declamationer og inhumane Ukvemsord, hvormed ha har besvaret mine udførlige, af Grunde ledsagede, og, jeg tør vel sige, kort fremsatte Anskuelser; i det Mindste have Mænd af Aand og Jndsigter fundet dem saa, og kun yttret, at de hist og her vare alt for høflige. Dog, jeg skal endnu give Hr. F. Leilighed til at høste nogle af de Laurbær, han hidtil har forsømt: jeg opfordrer ham herved til at paapege nogle - blot nogle af de vigtigste, blandt de foregivne mange Misforstaaelser og Urigtigheder, hvilke han jo paastaaer at være endnu større end den, at jeg har sagt ham at have beskyldt Hovitz for Materialisme m. M., eller (hvilket her er det Samme, hans Lære for at være material stisk. Men jeg udbeder mig Svaret i en noget mere human Tone end det Sidste, og ledsaget af noget bedre Argumenter. J. C. Lange. Rationalisternes Daad Anti-Rationalisternes Tro. (Af Röhrs Predigerbibliothek VIII Band 6stes Heft.)