JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1831-11-22
Ja Kiøbmand Jørgen Larsen Bolt heri Byen har, i Følge det imellem ham og hans nu ved Døden afgangne Hustrue Dorothea Cathrine, født Just, oprettede og Kongelig allernaadigst confirmerede Teste mente, indbetalt til undertegnede Skifteret den Sum 450 Rbd. Sølv, som i det Tilfælde, at han indlader sig i nyt Egteskab, skal tilfalde bemeldte hans Hustrues Arvinger; saa blive disse, forsaavidt de ikke ere bosatte her Byen, herved indkaldte med Aar og Dags Varsel, til for Skifteretten i beviisliggjøre deres Arveret. Efter Opgivende af Enkemanden skal den Afdøde iblandt de fraværende Arvinger have efterladt sig 2de Halvbrødre, at hvilke den ene, Frantz Peter Reisner, skal opholde sig i Odense, der anden, Johan Reisner, i Kiøbenhavn, samt en Halvsøster, hvis Nartei vides, i Siælland, Nakskovs Skifteret, den 13de November 1831. Pontoppidan. Hammerich, Alle De, som formene sig at have Noget at for 1672. - 1830 a 31. dre i afg. Jomfrue Kirstine Fæsters Sterboe, indkaldes herved med tolv Ugers Varsel, til i den Kongelige Landsoverrets samt Hof= og Stadsrets Skifte=Commission i Kiøbenhavn, at anmelde og beviisliggiøre saadant deres havende Krav. Ligesaa indkaldes med lovligt Varsel den Afdødes Arvinger for at legitimere deres Arveret og agttage deres Tarv under Boets Behandling. ved Proclama, som foranstaltes læst inden vedkommende Retter, ere 2 Alle og Enhver, som maatte have noget at fordre i Stervboet efter afgangne Gartner Jacob Bruusgaard, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til at anmelde og beviisliggiøre deres Krav for undertegnede Skifteforvaltere, rigeledes ere fornævnte Afdødes Arvinger indkaldte med lovligt Varsel, for at legitimere deres Arveret og iagttage deres Tarv under Boets Behandling; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres, Skifteretten i Aalborg, den 12te Novbr. 1831 Schmidt. Wølfferdt. Delle og Enhver, som maatte have Noget at fordre i Stervboerne efter for A gende afdøde Beboere under det Kongelige Odsherredske Gods, nemlig 1) Arvefæstehuusmand Peder Pedersen og Hustrue LisbetiMadsdatter paa Ellingelynd i Høybye Sogn, og 2) Huusmand Jens Pedersens Hustrue Antoinette Olav Frederikke Nielsdatter i Svinninge Bye, Asmindrup Sogn, indkaldes herved, overeensstemmerde med 3 caten af 26de October 1792. med 12 Ugers Varsel, til anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer for undertegnede Skifteforvalter. Nyekiøbing i Sielland, den 17de Novbr. 1831. Petersen.
Berlingske Tidende, 1831-11-22
Ved Proclama, som er læst inden Art og Skippinge Herreders Ret, og Æ som tillige vil blive læst ved den Kongelige Lands Over= samt Hof= og Stadsret i Kiøbenhavn, ere Alle og Enhver, som formene at have noget at fordre udi Stervboet efter afgangne Ane Helene Hendriksdatter, og forhen afdøde Mand, Huusmand Anders Martensen af SnudernMark, i Biergsted Sogn, under Grevskabet Lerchenborg Skifte=Jurist ction indkaldte med 12 Ugers Varsel, til at anmelde og beviisliggiøre deres havende Krav for undertegnede Skifteforvalter i Boet; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Grevskabet Lerchenborg Skriverstue paa Birchendegaard pr. Holbeck, den 10de Novbr. 1831. Frimodt.
Berlingske Tidende, 1831-11-22
Creditorerne i Dødsboet efter Maren Jensdatter, Sognefoged Pede N. Schmidts Enke i Mammen, indkaldes med 12 Ugers Varsel til at anmelde og bevise deres Fordringer. Middelsom og Sønderlyng Herredsfogderie, Viborg, den 5te Novbr. 1832. Rod.
Berlingske Tidende, 1831-11-22
Trykfeil i No. 196, anden Spalte, anden Lin. f. End Jordkloder læs. Jordkloden. 3die Sp., 2de Lin, fr. End. at foran kjøbe udslettes.
Berlingske Tidende, 1831-11-23
Udenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1831-11-23
Paris, den 9de November. Det franske Underviisningsvæsen skal, efter den berømte, fra sin pædagogiske Reise hiemkomne, Prof. Cousins Raad nu forandres efter jydsk Mønster. Kampen, der er opstaaet imellem det Franske Ministerium og Gazette de France er saare mærkværdig. Hvilken af dem skal seire, hvilken skal tabe? Den snilde Gazette har taget en Stilling, der giver den Haab om Seir. Et Beviis paa, at Ministeriet frygter den, ere de mange Processer, som det paafører den Af det samme Middel betjente ogsaa det Polignaske Ministerium sig, for at imponere Aviserne, og det vilde sikkert være lykket, dersom Seinedepartementets Appellationsret havde understyttet det, men desværre casserede dette Tribunal Dommene fra første Jnstants og de liberale Blade kunde tale med fuldkommen Frihed. Nu er Trykkefriheds=Lovgivningen forandret; Jurien deciderer, og det er meget piquant at see, om den liberale Jnstitution, Jurien, vil, for at undertrykke Avisliteraturen, gjøre det, som hine Restaurationens Kongelige Domstole nægtede at gjøre. Dette Spørgsmaal vil snart vorde afgjort. Gazettes Sag er i juridisk Henseende bedre, end de liberale Blades under Carl X; disse prædikede Ulydighed mod Kongen, ved deres Opfordringer til ikke at betale Skatter. Det gjør Gazetten derimod ikke, den anbefaler tvertimod Lydighed mod Regjeringen, men siger tillige til Franskmændene : "Vi ere i den ubeldigste Stilling: vor Nationalhæder, er udsat for Fare, vore Afgifter ere forhøiede, vor Velstand er tilintetgjort, vore Friheder ere formindskede. Ministernes Hensigter, kunne være gode, men de Midler, de anvender, ere slette; de ødelægge os. Lader os ikke glemme, at vi ere en gammel Nation, som længe levede i Velstand, hvis Friheden fordum vare større, end de ere, som vi fordre, lader os i vore Archiver søge Midler mod Onder, som ved deres Langvarighed vorde utaalelige. Det første Middel til at lette disse Byrder, det kraftigste, det samme der saa ofte har reddet vort Fæderneland, er Generalstaternes Sammenkaldelse; ikke hine partielle Forsamlinger, som dannes i de nyere Statsystemmer, men derimod en fuldstændig Nationalforsamling, hvori enhver gild Franskmand, der ejer noget, har Stemme, eller med andre Ord, hvori sex Millioner Jndividuer kunne tage Deel, i Stedet for at nu kun 100,000 raade for vor Skjebne. Lader os forsamle os i vore Communer, lader os blive enige om vort Tarv, og lader os vælge Deputerede, som uden Larm kunne tilfredsstille dette, Lader os ved deres Samvirken stræbe efter at fremvirke, at Bestyrelsen, af vore Communalanliggender overlades til os selv, saaledes, som det er Tilfældet i hele Tydskland, Spanien, Preussen og Rusland; at vore Provindser, ligesom i Østerrige, regjere sig selv, under Ministeriets Control, saaledes som for Aarhundreder siden i Frankrige selv. Med eet Ord: lader os ophøre, at have en tilsyneladende Frihed; lader os bestræbe os for at erhverve en virkelig, ikke ved Oprør, men blot ved at vende tilbage til vore gamle Jnstitutioner!" - Dette er Gazettens System.
Berlingske Tidende, 1831-11-23
Den anmeldte Forandring i vort udenlandske Departement har endnu ikke positivt fundet Sted; det synes, at General Goblet, hvis Bestyrelse af Krigsministeriet kort før den Hollandske Invasion endnu staaer i et meget slet Rygte, af Frygt for de offentlige Blade, vægrer sig ved, at modtage den ham tilbudne Portefeuille. Da imidlertid Hr. van Meulengere længes efter sit fadenløse Gouvernement i Vest=Flandern, maa nødvendig udnævnes en anden i hans Sted, og blandt de ikke talrige Candidater betegnet Hr. Lehon, vor Gesandt i Paris, som den, hvem Loddet sandsynligviis vil falde paa. Men tillige hører man, at vor proviforiske Finantsminister, Hr. Coghen, ikke heller vil beholde sit Embede, dersom hans Ven Meulengere ikke vedbliver at fungere Formedelst de Vanskeligheder, som nu opdynge sig, og fornemmelig i hans Departements Administration, kan man ikke fortænke, Hr. Coghen, der allerede engang er strandet paa Landets Finantser, at han benytter en gunstig Leilighed til at blive sine ubehagelige Forretninger quit.
Berlingske Tidende, 1831-11-23
Det tvungne Laan har kun ringe Fremgang, og ProvindsialSkattekræverne have faaet positiv Ordre, efter Udløbet af den bestemte Termin, at gaae tilværks med ubøjelig Strænghed; men hertil have Oppebørselsbetjentene saa liden Lyst, at de hellere tage deres Afskeed, end udsætte sig for at vorde de første Offere for et Almueoprør. Saa overdrevne slige Bekymringer end kunne være, er dog Tilstanden virkelig meget betænkelig i nogle Provindser. Til den allerede i Landet herskende Nød kommer endnu Vinteren og Frygten for Cholera, som just ikke frembyder de glædeligste Udsigter. Den Efterretning i franske Aviser om Opdagelsen af et Complot til Fordeel for det Oraniske Kongehuus er imidlertid ligesaa ugrundet, som den om et andet Complot, som de herværende Franskmænd, Elever af den Pariser Fortning : "Amis dupeubler, skulle have stiftet, for at omstyrte den Belgiske Regjering efter deres Hoved. Anledningen til den sidste Efterretning er vel, at i forrige Uge en ung Mand (Sønnen af en afdø Fransk Marskalk, der allerede i Paris havde gjort sig skyldig mange Bedragerier og siden er traadt ind i den Franske Armee, som gemeen Soldat, arresteredes her og sendtes til sit Regiment, fordi han havde opholdt sig her, efterat hans Permission var udløben. Af lignende Grunde og paa samme Maade ere adskillige andre Franskmænd transporterede til deres Hjem; derved er hiint Rygte rimeligviis udspredt. At vore Repræsentanter dog vare saa kloge, ved en ikke talrig, Stemmeflerhed, qvast godvilligen, at antage mod deres Villie hvad man ellers vilde have tvunget dem til, det er bekjendt nok af de Brusselske Aviser. Men hvad man ikke finder i disse endskjøndt de fortælle Alt hvad de vide, hvor meget det end maatte være til Skjændsel eller Skade for deres Fæderneland, er : at de samme Repræsentanter i den samme Session gebærdede sig som Gadedrenge og som den gemeeneste Pøbel. Der fattedes ikkun meget lidet i, at disse værdige patres conscripti havde faaet hverandre i Haarene eller indbyrdes uddeelt Øresigen; i det mindste saae man mangen knyttet Næve og mangen Haand opløftet til at underflytte de Argumenter, der fandtes at være alt for svage. Oprørende var det i en lovgivende Forsamling, i fremmede Diplomaters og andre anseete Mænds Nærværelse, at see en Statsmand trumse i Border, den ene Gang efter den anden; yttre Truksler mod Præsidenten a. Og alligevel blues et offentligt Blad som le Courier ikke ved at lovprise slig gemeen Færd, og bifalde Oppositionens Opførsel, hvis svage Organer saaledes traadte al Anstændighed under Fødder. En Udlænding af høi Anseelse, som var nærværende, sagde derfor med fuld Føje: Lintetsteds har jeg seet Pøbelen saa værdigen repræsenteret som i Belgien!"
Berlingske Tidende, 1831-11-23
Her forsikkres nu som vist (. Artiklen Brüssel i Gaars No. af St. T.), at en Coureer fra London har medbragt en ny Protokol, hvorved de til Conferentsen der forenede Magters Befuldmægtiget erkjende Prinds Leopold som Konge i Belgien ligesom og at Kong Leopold har tilkjendegivet Conferentsen, at han har antaget Fredstractaten. - Officielt er herom Jntebekjendt.
Berlingske Tidende, 1831-11-23
Vien, den 10de Novbr. Vor Kelser har talet til sine troe Østerrigere i en Proclamation. Keiseren siger : Gjører som jeg Værer ved godt Mod, stoler paa Gud, fører et ordentligt Liv, arbeider, skyer Udsvævelser og Fraadserle, værer reenlige, aabner eders Vindue, et par Gange mellem Kl. 10 og 4, gaaer ikke ud, uden at være varmt paaklædte; befinde I eder ikke vel, saa henvendes eder strax til en Læge. Hvo, som fører et borgerligt, ordentlige Liv, gjøre ingen Forandring deri, For at undgaae Cholera, behøves ingen Lægemidler, forlader eder paa eders Constitution, under Jagttagelsen af de diætetiske Regler, Cholera maa behandles ligesom enhver anden Epidemie. Dette er, kun noget forkortet, den ædle Keisers Underretning til sit Folk, - den skjønneste Avis an peuple!
Berlingske Tidende, 1831-11-23
Grækenland. Offentlige Blade indeholde en Skrivelse fra Grækenland om det paa Capodistrias begangne Snigmord, der ender med disse Ord"Saaledes faldt i sit 55de Aar den Mand, der bør kaldes Grækenlands Skytsengel, og vist var een af Samtidens største Mænd, Han faldt paa indviet Grund, ved Porten til den Kirke hvor han traadte ind den 20de Januar 1828, strax efter sin Ankomst til Grækenland. Dengang modtoges han med grønne Olie= og Laurbær-Krandse. Folkets inderligste Kjerlighed, Tilli- og Taknemmelighed kunde ikke beskytte ham imod de Privilegeredes, Capitaniernes og Klephiernes Raserie. Deres Hevn, som en giftigt Dyrs naaede ham. Mange havde dadlet Capodistrias's Regjering, men endnu har Jngen kunnet sætte en Plet paa hans personlige Charakteer, thi han var reen, ædel, uegennyttig og fuld af ungdommelig Begeistring for sit Lands Befrielse og Lykke Dette offrede han hele sit Liv, sin Sundhed og Rolighed og hele sin Formue. Eftet Aaret 1821 tænkte han paa Intet uden Grækenlands Frelse. Denne var baade Nat og Dag hans Jld hans Haab. Allerede tidligere havde han nedlagt sin glimrende Post i Rusland, fordi denne ikke stemmede med hans Bestræbelser, for Grækenland, derpaa opgav han med et svageligt Helbred sig roelige Liv i Gen. Jntet kunde holde ham tilbage fra Hjemmet; for dets Skyld ilede han fra den ene af Europas Hovedstæder til den anden. Da han var kommen til Grækenland, skyede han hverken Besværlighed, eller Nattevaagen, eller Uvenskab ingen af Livets Plager, thi han havde den Overbeviisning, at kun han, formedelst hans diplomatiske Forhold til de store Europæiske Hoffer og hans Herkomst som Græker, var i Stand til at begynde Grækenlands politiske Gjenfødelse og betrygge den Hans Øjemeed var, at bringe Landet til Orden og vedligeholdt denne, indtil de store Magter engang afgjorde dets Skjebne. Herligen arbeidede han paa Opløsningen af denne Opgave og med næsten overmenneskelig Kraft seirede han over Klephiernes, og de udenlandske Lykkefristeres og Emissariers fjendtlige Anstrængelser, da Snigmorderne ramle ham, som de ikke turde angribe aabenlyst. Man kan ikke nægte, at Grækenland ved hans Død let kan falde tilbage til et afskyeligt Anarchie og den fordumt barbariske Raahed; Faction vil kjæmpe mod Faction; det stakkels brave, nu forladte Folk forgiæves stride mod Klephierne og Høvdingerne. Det føler meget godt, hvad det tabte i Capodistrias. Derfor er Sorgen over hans Død og den nysende Harme mod hans Mardere ogsaa grændseløs. Aldrig har Forbitttelsen naar en saadan Grad i Grækenland. Alle ere under Vaaben. Neppe ville blodige Scener, Familieforfølgelser, Plyndring og Borgerkrig, udeblive; vel er en provisorisk Regjering udnævnt, med denne Regjering mangler Aand, Anseelse og en jernfast Arm.
Berlingske Tidende, 1831-11-23
Udenlandske Efterretninger. I Kieler Correspondensblatt, No. 92, den 16de Novbr., læses: "Cancellieraad Lornsen er, efter Ansøgning, bragt fra Fæstningen Friedrichsort til Fæstningen Rendsburg.
Berlingske Tidende, 1831-11-23
Kjøbenhavn, den 28de November.
Berlingske Tidende, 1831-11-23
Befordringer og Afgang. Under det Slesvig=Holsteen=Lauenborgske Cancellie: Den 1ste November er Auskultant ved den Slesvigske Overret, C. D. W. B. Schmidt meddeelt Bestalling, som Over= og Landrets-Advocat i Hertugdømmene Slesvig og Holsteen. E. D. er hidtilværende Sognepræst for Niebull Menigheder C. Feddersen, beskikket til Sognepræst for Norderhackstedt Menighed, i Flensborgs Provstie; Cand. Theol. J. F. Carstens til Hospitalspræst og Catechet i Elmshorn; Cand. Theol. H. Ahlmann, til Diaconus i Sattrup; Deputeret Borger i Pløen H. F. Kliver, confirmeret som valgt tredie Raadmand sammesteds: Jubellæreren, Rector ved den lærde Skole i Pløen, Professor N. G. Bremmer, Ridder af Dannebroge og Dannebrogsmand, efter Ansøgning i Naade entlediget fra sit Embede, fra 1ste Januar 1832 at regne. Den 8de November er Dr. jur. E. Gørtsche, fra Dünt paa Sundewitt, forundt Bestalling, som Overrets=Advocat i Hertugdommene Slesvig og Holsteen; Universitets=Syndicus i Kiel, E. F. Christensen, confirmeret som beskikket Justitiarius ved Godserne Sophienhof, Danisch Nienhof og Hohenhavn. Den 15de Novbr. Cand. Theol. C. C. Barlach, beskikket til Diaconus i Beiensleth, i Münsterdorfs Provstie.
Berlingske Tidende, 1831-11-23
Ledige Embeder. Under det Danske Cancellie: A. Balslev og Elbye Sognekald i Fyen, efter den gamle Angivelse anslaaet til 335 Rdlr., efter den nyere: a) Præstetienden svares med 40 Tdr. Rug, 110 Tdr. Byg, og 70 Tdr. Havre. b) Resusion 2 1/2 Td. Rug, 3 Tdr. Byg. c) Af en Annergaard 15 Tdr. 1 Skp. Byg, 6 Rbdlr. i Hovningspenge, samt 2 Ægter (Kornet, efter Capitelstaxten, af Værdie tilsammen omtrent 760 Rbdlr. Sølv). d) Offer og Accidentser, Qvægtiende a., omtrent 150 Rbdlr. e) Præstegaardens Hartkorn er 6 Tdr. 2 Skpr. 2 Fdkr. 1 Alb., med et Areal af 53 1/2 Tdr. Land. - Dragonhest, holdes. - Enkepension svares. Paa Embedet hviler en Gjeld af 1550 Rbdlr., som afbetales med 100 Rbdlr. aarlig foruden Renter. - Besidderen af Grevskabet Wedelsborg har Jus proponendi til dette Embede,
Berlingske Tidende, 1831-11-23
B. Marvede og Hyllinge Sognekald i Sielland, efter gammel Angivelse anslaaet til 354 Rdlr., efter den nyere: a) Præstetienden ydes med 26 Tdr. Rug, 371 Tdr. 2 Skpr. Byg, 62 Tdr. 6 Skpr. Havre. b) Resusion a. 28 Tdr. Byg (Kornet, efter Capitelstaxten omtrent 1440 Rbdlr. Sølv.) c) Offer og Accidenser omtrent 340 Rbdlr. d) For at holde Brød og Viin til Hyllinge Kirke 40 Rbdlr. e) Fra Saltøe i Brændeudviisning 6 Favne. 1) Præstegaardens Jordlods Areal er 60 Tdr. Til Præstegaarden er en stor og skjøn, særdeles vel dyrket, Hauge. (afr. Niergaards statistisk-occonomiske Beskrivelse over Østerslakkebierg Herred Pag. 113) - Enkepensior, svares. Artilleriehest holdes. Besidderne af Grevskabet Holsteinborg og af Stamhuset Saltøe have alternativ Jus proponende til dette Embede.
Berlingske Tidende, 1831-11-23
Veltpassage. Fra den 14de til den 17de November ere udreiste Til Fyen; Kmbd, Heine; Enkefrue Krag; Stud. Jespersen; Komd. Mestern; Ritm. Schow Lieut. Moritzen; Kammerjunker, Herredsfoged Moltke med Familie. - Til Sielland, Birkedommer Friis; Cand. Chirurg. Feilberg; Klædehandler Simmonsen; Cand. jur. Feddersen; Cancell. Feddersen; Cand. juris Grothusen; Kbmd. Claver; Mad. Claver; Søe=Lieutenant Meinertz; Lieutenant Harboe ved Fyenske Jnfanterie=Regiment; Komd. Wilnan; Handelsfuldmægtig Seligmann.
Berlingske Tidende, 1831-11-23
Kiøbenhavns Børs-Cours, den 22de Novbr. 1831. Hamborg 3 Mk. - a vista 813. - Species 113. Disconto 6 Procent. - Species solgtes til 12 Mk. 12 1/2 s. Kongelige Obligationer uden Renter i Bemk. 841. Dito uden Renter i Sedler 90. Nationalbank=Obligationer (af Laanet den 2den Februar 1820) uden Renter i rede Sølv 102 a 102 1/2 Rbd. Dito i Sedler 108 ½ a 100 Rbdlr. Norske Speciessedler 162. Rbd. Svenske Sedler 25 1 a 45 1/2 s. pr. 1 Rdlr. Rigsgjeld. 3 pCt.
Berlingske Tidende, 1831-11-23
Engelske Laan ved Wilson et Comp. 63 a 63. Norske Laar til 6 pCt. Bemk. 103 ½ a 104. Dito til 4 pdt. 93 ½ a 99. Nye dito dito i rede Sølv til 4 pCt. 30 a 100. 4 pCt. uopsigelige Norske Stats=Obligationer lydende paa Norske Species, 60. 4 pCt. Rigsbanks=Obligationer, Renten pr. 6te Jan. 100 i 101 Rbd. rede Sølv.
Berlingske Tidende, 1831-11-23
At min klære Mand, min Ungdoms trofaste og ædelmodige Ven og ForB sørger, Børge Olsen, Sognepræst for Harboere og Engberg Menigheder i Ribe Stift, blev mig ved Døden berøvet den 10de dennes, i hans 48de Aar, maa jeg med veemodigt Hierte herved bekiendtgiøre. Kun den Trøst, at jeg, ved moderlig Omhue for hans Søn af første Ægteskab, endnu kan yttre min hengivne Følelse for den dyrebare Afdøde, og den Deeltagelse, hans Sognefolk og mange Venner redebon visse mig, give mig et Glim af Lys i det Mørke, som Sørgen over min redelige og elskelige Ægtefælles Tab nu spreder omkring mig, Harboere Præstegaard, den 15de November 1831. Hanne R. Olsen, fød Lund. avurisgrunaafremt den Person, som fra Kiøbenhavn den 12te November har til strevet Frederichsborg Amt og underskrevet sig H. Andersen, enten nærmere vil opgive hvem han er, og hvor han er at finde, eller vil uleilige sig med personlig at indfinde sig ved Amtet, skal han erholde tilfredsstillende Svar og Oplysning angaaende hans ovennævnte Skrivelse, af hvilken Man i Mangel deraf ingen Nolice kan tage, Frederichsborg Amthuus, den 21de November 1831. Treschow.
Berlingske Tidende, 1831-11-23
Fattigvæsenet angaaende. Ved Dødsfald er den af afgangne Tømmerhandler Jens Larsen i Var ton Hospital oprettede Seng No. 3, for et Fruentimmer, bleven ledig Ved Fundats af 3de September 1769 er det bestemt, at Jens Larsen, 4 Senge i Vartou skulle belægges at hans Søstersen Lars Larsen og den nes Hustrue Charlotte Frederica Larsen, fød Drewsen, og efter disses Død af deres Descenderere; og naar ingen af disse ere til, da af Jens Larsens nærmeste Paarørende af Brødre eller Søstre=Børn og dito ses Descendentere; hvornæs Rettigheden, naar ei heller nogen af disse er til, tilkommer Lars Larsens og dernæst hans Hustrues Paarørende, hvorved er at lagttage, at altid den ældste Broder eller Søster og deres Descen, dentere have Fortrin for de yngre Brødre eller Søstre og disses Descenden, tere, og at, dersom nogen af Jens Larsens eller Lars Larsens Paa rørende skulde befindes som vilde indlægges, disse da fremfor nogen anden dertil er berettiget. Thi bliver herved, i Overeensstemmelse med Fundatsen, og allerhøieste Resolution af 2den December 1818, den eller de, som formene sig at have berettiget Adgang til, enten at belægge eller indlægges paa bemeldte ledigværende Seng, indkaldte med 12 Ugers Varsel, at melde sig skriftlig til denne Direction med Beviis for deres Rettighed, Den Kongelige administrerende Direction for Fattigvæsenet i Kiøbenhavn, den 22de Novbr. 1831.
Berlingske Tidende, 1831-11-23
Enhver, som har Noget at fordre hos mig, anmodes inden 14 Dage des 2 angaaende at melde sig hos Hr. Procurator Klein, boende paa Ulfeldsplads Nr. 33. Nyegaard ved Kiøbenhavn, den 19de Novbr. 1831. Georg Fred. Petersen, Torsdagen den 24de November begynder Undertegnede sin Urtekramhandel i Hr. Cancellieraad Gorms Gaard, Nørregade No. 45. Ved gode Vare til billige Priser og en reel Behandling, haaber jeg at erhverve mig enhver Kiøbers Tilfredshed, Kiøbenhavn, den 19de November 1831. Chr. Lund.
Berlingske Tidende, 1831-11-23
Auctioner. (Torsdagen den 24de November førstkommende, om Eftermiddagen imellem Kl. 2 og 4, bliver ved Auction fierde Gang opraabt for til den Høistbydende absolut og uden flere Auctioners Holdelse at bortsælges: 3 i Gaarden og Vænget Nr. 54, Litr. A., paa Vesterbroe, tilhørende Handelshuset M. D. A. Meyer & Triers til Skiftebehandling opgivne Boe. For den sælgende Andeel i Eiendommen, der i det hele er vurderet til 8000 Rbd. Sølv, er ved tredie Auction buden 4000 Rbd. r. S. Conditionerne, Vurderingsforretningen, samt de øvrige Eiendommen vedkommende Documenter, ere forinden Auctionen til Eftersyn hos Boets Curator, Procurator Delbanco, boende Kronprindsessegade No. 391. Auctionen afholdes paa Eiendommen, Fredagen den 25de November førstkommende, om Formiddagen 2) Kl. 10, bliver afholdt offentlig Auction i Tisvilde, over det der indstrandede Galease=Skib die Elbe, drægtig 26 CommerceLæster, med dets Jnventarium, Ankere og Touge, Seil, staaende og løbende Redskaber, m.m. Auctionen afholdes deels ved Stranddingsstedet og deels hos Strandfoged O. Nielsen, hvor Conditionerne blive bekiendtgjorte.
Berlingske Tidende, 1831-11-23
Onsdagen den 30te November førstkommende, om Eftermiddagen Kl. imellem 2 og 4, bliver, ifølge Forlig og derefter passeret Execution ved offentlig Auction 3die og sidste Gang opraabt til Bortsalg : Gaarden No. 78 i store Kongensgade paa Christianshavn, bestaaende af et grundmuret Forhuus, 2 Etager høit og 10 Fag bredt, med Qvist, et grundmuret, 2 Etager høit Baghuus med deri værende Indretninger til Sæbesyderie, samt et grundmuret, 2 Etager høit Pakhuus med Vindeloft og en i Jorden nedgravet Bakke til omtrent 20 Piber Olie. Eiendommen er assureret for 19600 Rbd. Sølv. Auctions-Conditionerne, Vurderingsforretningen og de Eiendommen vedkommende Documenter, ere til Eftersyn hos Procurator Haagen, boende i Klædeboderne Nr. 102.
Berlingske Tidende, 1831-11-23
Løverdagen den 3die December førstkommende, om Eftermiddagen Timellem Kl. 3 og 5, bliver ifølge Forlig og Execution, 4de og sidste Gang absolut og uden flere Auctioners Afholdelse til Salg opbuden.
Berlingske Tidende, 1831-11-23
Gaarden No. 47 paa Høibroplads.