JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1795-07-10
At det haver behaget Forsynet, efter en kort Svaghed, ved Døden at bortkalde Frue Etatsraadinde Schmit, fød Høgelund bekiendtgiøres herved til Efterretning for alle fra værende Slegt og Venner, frabedende mig al videre Condolation. Sohleswich, den 18de Junii 1795. Auguste Lange.
Berlingske Tidende, 1795-07-10
Ved Comunication fra Porsgrund er det ub hagelige mig meldt: at det Steds Sognepræst, min elskelige kiere Broder Jeremias Hagerup har sidstleden den 25de for ladt dette Jordiske, hvilket skyldigst bekiendtgiøres for Slegt og Venner i begge Rigerne af Hagerup, Øyre pr. Mess. den 27 Junii 1795. Major Herved bekiendtgiøres vores Slegt og Vinner saavelsom vor e res fraværende Broder L. C. Holm, at det har behaget den almægtige Gud ved en stille og salig Død at bortkalde vores saa høit elskede kjære Fader Johann Holm, Garvermester Frederichsborg, den 28de Junii, i sit Alders 64 Aar, til stor Sorg og Bedrøvelse for os 5 efterladte Børn, frabedes al Condolence. Paa egne og Sødskendes Vegne, Frederichsborg, d. 2 Julii 1795. Christian B. Holm.
Berlingske Tidende, 1795-07-10
Da Borger og Vertshuusholder Christian Engelbretsen, her i Aalborg er ved Døden afgaaet, saa bliver enhver, der efter hannem noget kunde have at fordre, herved indkaldet, saadant for os undertegnede Skifteforvaltere at anmelde med behørige Beviser inden den udi Loven fastsatte Tids Forløb, ligesom og de der til Boet befindes at være noget skyldige, herved advares om saadan deres Gield uden Ophold at afbetale. Og da den Afdøde skal, foruden den sig her opholdende Søn, have efterladt sig en Datter ved Navn Anne Marie, som skal leve udi Egteskab med afskediget Underofficeer Fagenes og opholde sig i Norge, omtrent 20 Mile fra Christiania, saa bliver hun med Mand tillige herved indkaldet, for deres Ret under Skiftet at bropagte. Aalborg, den 1ste Junii 1795. Top. Bøggild.
Berlingske Tidende, 1795-07-13
Genua, den 20de Junii. Østerrigerne fortsætte deres March paa vort Gebet. Een trummet af deres Armee er rykket frem over Carcare og Mal lare, den høire Fløi over Laragnole, og den venstre mod Savona, hvorfra den allerede den 17de var kun 1/4 Miil borte. Vor Regiæring har sendt til den der værende Garnisons Forstærkning 250 Mand, og endnu flere andre Tropper maae holde sig marchfærdige. Her i Genua bliver nu Vagterne for det meste besørgede af Borgerne. - Den franske General Kellerman har sit Hovedqvarteer i Finale. - Paaden Efterretning, at den østerrigske Armee trængte frem, have de Franske Folkerepræsentantere strax sendte Courerer, til Toulon, Avignon &c., for at beordre de der værende Tropper til den italienske Armee. Ved samme er og allerede ankommen en Forstærkning af 15000 Mand. - Ogsaa General Colli er rykket frem med den piemontesiske Armee, og dens Centrum er i Mondovi.
Berlingske Tidende, 1795-07-13
Jtalien den 20de Junii. Capitainen paa et svensk Skib, som den 14de var ankom men til Livorno, har berettet: at han den 10de havde mødt den paa nye fra Toulon udløbne franske Flaade, som bestaaer af 17 Linieskibe og endeel Fregatter, tilsammen næsten af 30 Skibe. Denne Flaade styrede sin Cours til de baleariske Øer for at opsøge den engelske Flaade, som befandt sig i Vandene af Mahon. Efter sildigere Beretninger skal den franske Flaade, af Modvind, være bleven nødt til at seile tilbage til de franske Kyster. Den er sidst bleven set i Havbugten ved St. Chouan. Den engelske Eskadre under Admiral Mann, 8 Linieskibe stærk, er allerede passeret Strædet ved Gibraltar og man troer: at den allerede har forenet sig med Admiral Ho thams Flaade. - De spanske Paketbaade, som førend Fredsbrudet mellem Frankrige og Spanien, gik fra Barcellona til Livorno, gaae nu igien som forhen fra Barcellona dirette til Genun. Man slutter ogsaa heraf til en hastig Fred imellem Spanien og Frankrige. - Den spanske Flaade under Admiral Langara, som hidindtil har opholdt sig ved Mahon, skal, som der siges, vende tilbage deels til Cadix, deels til Cartagena.
Berlingske Tidende, 1795-07-13
Aachen, den 25de Junii. Efter en given Meddelelse fra en officiel Haand holde vi os nu authoriserte til, at kunne give den positive og formelige Forsikring, at de her værende Landes Skjebne er fra fransk Side afgjort. Den uforanderlige Grundvold til en Fred med Tydskland, fra hvilken den franske Republik ikke vil afvige, er Foreningen af de samtlige Lande indtil Rhinen.
Berlingske Tidende, 1795-07-13
Freyburg, den 26de Junii. Den 23de vovede de Franske et Overfald ved Wiel over Rhinen, men bleve efterrykkelig drevne tilbage. Deserteurerne havde berettet, at Fienden i 6 Colonner vilde foretage en Overgang, og derfor bleve vore Tropper 2 Dage og 2 Nætter staaende under Gevær. - Vi ere her forresten ganske uden Frygt for Fienden; thi alle Landsbyer ere fulde af Soldater, og fra Basel indtil Endingen ere 6 Leire. Den hele Armee, som staaer i vor Egn for at bevogte Rhinen, er 80000 Mand stærk, uden at reane de Frivillige i Landet, som man kan angive for 75000. J Schwaben kommer endnu en Armee af 60000 Mand til at staae. Paa Fred bliver her ikke tænkt.
Berlingske Tidende, 1795-07-13
Bran, den 27de Junii. Vor Tidende for i Dag melder, at den vigtige tyrkiske Grændsefæstning Belgrad, er den 14de Junii bleven angrebet af de siden 1791 derfra forviste tyrkiske Jndbyggere og andre Rebellere, 10000 i Tallet; at de den 15de har bemægtiget sig Staden og den Nedre Fæstning, nedhugget over 300 Jndvaanere og stukket endeel af Raitzerstaden i Brand. Pachaen af Belgrad, som har kastet sig ind i den Ovre Fæstning, have de tilbudet Capitulation. De føre med sig til Vands Artillerie, som de har faaet af Pachaen af Orsova. En anden rebelsk Pacha skal have slaaet sig til dem. Paa Efterretningen om deres Anmarch have Pachaen og Kiøbmændene i Belgrad sendt alle Vare, Penge og Kostbarheder til den østerrigske Commandant i Semlin, hvilken har givet Skibe dertil, imodtaget mange flygtende ty kiske og jødiske Familier og den 14de Junii ladet besætte den hele østerrigske Strandbred med Cavallerie.
Berlingske Tidende, 1795-07-13
Wien, den 27de Junii. Adskillige af vore Politikere kunne ikke saae ud af Hovedet, at der jom det første skulde paafølge krigersk Opirer i Pohlen. De udsprede til den Ende adskillige Efterretninger det fra Egnene, som ere deels overdrevne, deels gandske ugrundede. Saaet lade de en Armee af 140000 Russer formere sig ved Warschan, og snart skulle Preusserne have formeeret Garnisonen i Cracau med 6 Regimenter og derfra stærk forstærket sig med Egnene af Sendomir. Ogsaa for Bøhmen, synes de at være i Bekymring, i det de forsike, at vor hele Garnison skal marchere derhen, og at desuden 14000 Jnvalider skulde blive forlagte i de der værende Fæstninger. Jøvrigt siges her for vist: at vor Armee ved Rhinen skal for det første endnu gaae blot defensive tilværk, men den i Jtalier, trænge frem med Eftertryk - Den tapre Feldtmarskal von Binder er til Belønning for hans kortienester bleven udnævntil General=Commandant over Tropperne i Bøhmen; en Post, som so hen Feldttøimester, Prindsen af Hohenlohe Kirchbra, beklædde - Adskillige fangne franske Officerer ere afreiste fra Ungarn for at blive udvexlede. - Garnisonen, som har været i Luremburg, gaaer til Bøhmen. - Efter HofTidenden for i Dag har en Deel af vor italienske Armee trukket i Leir ved Carcara, og General de Wint har føiet saadan Anstalt, at alle i det Piemontesikke værende Tropper skulle om saa Dage være samlede, og have nærmet sig Fienden en Afstand af 1 1/2 Mill.
Berlingske Tidende, 1795-07-13
Paris, den 29de Junii. Velfærdscommissionen har mod Chouans og Vendeerne beordret mange Tropper, blandt andre ogsaa en Deel af Corpset, som forhen beleirede Luxemburg; thi man er i Henseende til disse i stor Bekymring. Deres Hensigt synes at være at trække deres Magt tilsammen i Bretagne og Nedre-Rorman, det. Ved Grand=Champ have de imidlertid igien liidt et Nederlag. I deres Leir har man gjort til Bytte deres hele Correspondence, meget Sølvtøi, Levnetsmidler &c. J Følge deres opfangne Correspondence ere mange Jndbyggere i Vannes og paa andre Steder blevne arresterte, om hvilke det er bliven opdaget, at de have holdt med Chouans. Disse sidste ere ogsaa ved Josselin blevne fordrevne fra deres Leie. Deres berømte Anfører Bois=Hard er saaret. J Gaar sagde man, at han var bleven fanget og hans Hoved baaret omkring paa en Pike i Staden Lamballe. - Folkerepræsentanten Drøy ved den italienske Armee har sendt Ordre til Avignon, Vienne og de der værende Egne, at alle der værende Tropper skulde ufortøvet brække op til den i alienske Armee, saasom Østerrigerne marederede med en stærk Magt imod samme. -
Berlingske Tidende, 1795-07-13
Vor Øllige Pyrenæerarmee har paa nye vundet en Seier over Spanierne. 12000 Republikanere bleve den 14de angrebne af 18000 Spanier; men de sidste bleve, med et Forliis af 1200 Mand, slagne tilbage. Af vore Tropper ere kun 85 Mand dræbte og 97 saarede.
Berlingske Tidende, 1795-07-13
Allerede for nogle Dage siden har Velfærdscommissionen, efter de offentlige Blades Sigende, faaet Efterretning fra Rennes om en Plan, efter hvilken Engelænderne og de franske Emigrantere ville giøre en Landgang paa Kysterne af Frankrige paa 3 forskiellige Steder. Angrebet paa de 2 Steder skal blot skee for et Syns Skyld, for at tvinge Republikanerne til at deele deres Magt, men paa det 3die Sted har Fienden i Sinde at bruge sin hele Magt imod os. Royalisterne have sendt en Adelsmand fra Bretagne til London med de videre Omstændigheder af denne Plan og de forskiellige Signaler, sen Royalisterne ville betjene sig af ved Engelændernes Nærmelse. Mange Districter i Bretagne og Normandiet ere i Forstaaelse med Engelænderne, og skulle, naar disse lade sig see paa Kysterne, foranstalte et Oprør i det Jndre af Landet, for at bringe Republikanerne imellen en dobbelt Jld. Royalisterne i Vender og Chouans have faaet mange Geværer, Krigsmunition og Kanoner fra Jersey og Guernsen. Velfærdscommissionen føier bestandig flere Anstalter for at giøre dette Foretagende til intet; thi den holder selv denne indvortes Krig for meget farlig. En af dens Medlemmer afreiser til Kysterne for at tage disse i Øiesyn, og formere Forsvaremidlerne. Jngen Rebel, som traffes under Gevær, skal gives Pardon. Royalisternes Plan skal staae i Forbindelse med de colicerte Magters. Man forsikrer her, at Prindsen af Condels Armer skal søge at uænge ind i Frankrige, og at den staaer i Forstaaelse med det Jndre af Landet. J Spidsen af denne Armee skal Monsteur stille sig som Konge og Prinds Conde som Generallissimus. - Til General Pichegru er afsende en Coureer med nye Forholdsordrer. Man forsikrer, at et engelsk Skib fra Øen Guernsen, som nærmede sig vore Kyster, er bleven taget og at der paa samme er bleven fundet Papirer af Første Vigtighed, hvilke Officeren, som erobrede Skibet, har bragt hertil. - Vor Toulonner, Flaade har af Velfærdscommissionen faaet udtrykkelig Befaling at angribe den engelske Flaade i Middelhavet, hvor den endog træffer samme, om det saa var i Vandene ved Livorno.
Berlingske Tidende, 1795-07-13
Russel, den 29de Junii. Repræsentanten Meelin af Bougy er ankommen hertil, for, som man siger, at foren Belgien og Lüttikerlandet med Frankrige. - Endnu daglig marchere franske Tropper, som komme fra Holland, igiennem ver Stad, deels ti Frankrige, deels til Rhinen. - Det franske Lufthallonskipper-Selskab befinder sig nu ved Rhinen. Ved Maynz Cassel Col a lade de adskillige Bakioner opstige, og i enhver befinder sig en Jngenieur, som recognoscere de fiindtlige forstandsninger, og meddeler General Picheg i sine Anmærkninger. Man vil ogsaa derved udfinde det beste Sted til at gaae over Rhinen, hvortil 160 Panions holdes færdige. - Paa Høiden af Dunkichen er en liden Eskadre af franske Fregatter, Corvetter a. ankommen til Handelens Beskyttelse. C. Sk. J dette Øieblik kom her 15000 Mand franske Tropper, som marche re til Vendte, hvor den borgerlige Krig paa nye er udbrudt.
Berlingske Tidende, 1795-07-13
Basel, den 30te Junii. Prindsen af Tonds Armee bliver forstærket med 6 Regi men er Jnfanterie og 4 Regimenter Cavallerie. Dette nye Corpet kommer i engelsk Sold, og det forrige, som bestod af 6 27000 Mand bliver indtil videre Ordre, i Kuserlig Sold. - De franske Emigrancere fornøie sig meget over, at deres ny Konge ikke befinder sig i Frankrig, og altsaa uden for Conventens Magt. Da Conventen aldeles ikke, ved det republicanske System vil have et Overhoved af Huset Bourbon, og der dog ere mange con Litutionelle Royalister, Frankrige, saa smigre de Emigrerte sig med, at naar deres Armee kun engang var over Frankrigs Grændser, skulde den snart blive forstørret af disse Royalister. - Man taler og omen Plan, som de Emigrette skal have udkastet. J Følge samme skulle alle Emigrerte blive indbudne til at forene sig med den Condelske Armee. Et eget nedsat Raad af Em grette skal, under Prindsen af Condes Direction lede Foretagenderne. Denne Prinds skal giøre et Forsøg paa at trænge ind, om muligt, med sin A mee i Frankrige, sætte sig for det første fast i Hiertet af Franch=Comte og strax ved sin Jndmarch i Frankrige proclammere Constitutionen af 1791 i den nye Konges Navn, som skal stille sig i Spidsen af Armeen. Royalisterne i Vende skulle paa samme Tid understøtte Emigranternes Foretagender og den Kriserl. Armee, søge at befordre Emigrantarmeens Indtrængelse i Frankrig, og holde den franske Armes tilbage. Vel er alt dette kun hid til et blot Project, men de Franske seir dog fra deres Side ikke allene store Forsvarsanstalter i Egnene af Hünningen og langt Rhinen, men true endog at gaae over denne Flod paa flere Steder. - J dette Øieblik have vi faaet den visse Efterretning, at den kongl. preussiske Statsminister Baron von Hardenberg skal med det første ankomme hertil.
Berlingske Tidende, 1795-07-13
Frankfurt, den 30te Junii. Den Keiserlige Cordon ved Coblenz skal blive formeret indtil 30000 Mand. De Franske have den 28de ved Andernac gjort et Forsøg paa at gaae over Rhinen; men ere af Østerrigernes Jld blevne hindrede det fra.
Berlingske Tidende, 1795-07-13
London, den 30te Junii. skoruden Brevet fra Lord Bridport indeholder Hoftidenden, den Efterretning fra Viceadmiral Cornvallis, at han den 6te stødte paa en fransk Eskadre af 3 Linieskibe, 6 Fregatter, 1 Brigantine, 1 Sluppe og 1 Kutter paa Høiden af Belleiele, hvilken geleidede en Convoy. Af denne Convoy tog ViceAdmiralen 8 Skibe, men Krigskibene kunde han ikke angribe, saasom de vare alt for nær Strandbredden. J en Skrivelse af den 19de til Admiralitetet melder benævnte Admiral, at han den 16de tæt ved Belleisle har seet en fiendtlig Flaade af 13 Linieskibe og 14 Fregatter, 2 Brigantiner og 1 Kutter. Han havde da kun hos sig Skibene: Mars, Triumph Brunswick, Bellerophen, Phaeron og Pallas. De fiendtlige Stibe skiøde efterhaanden, hvilket var de den hele Dag Mod Aften søgte de alvorlig at angribe Skibet Mars; men Admiralen ilede det til Hielp, og dette var det sidste fiendtlige Forsøg. Der skeete nogle Skud, men endnu før Solens Nedgang begav den hele fiendtlige Flaade sig bort fra os Admiralen giver sit Mandskab den største Berømmelse, da hans lille Eskadre har maattet maale sig med en fiindtlig af 30 Skibe; og havde, føler han til, Klogskab tilladt, at han kund have givet sine brave folks Topperhed frit Løb, havde saadanne Mænd maaskee slaget den hele fiendtlige Flaade. - J benævnte Hoftidende staaer desuden 2 Breve fra GeneralVaughan til Statssecretair Dundas, dateret Martinique den 16de og 25de April. J det første giver han Efterretning om Opstanden paa Grenada, ved hvilken Leilighed Lieutenanten, Gouverneur Home og adskillige andre Genelmænd ere blevne overraskede og fangne. J adskillige Fegtninger sammesteds ere ogsaa Brigadeer General Lindsen 2 Capitain ner. 1 Fendrik og 20 Gemene blevne dræbte og 60 saarede. -J samme Brev giver han desuden Efterretning om den Opstand, som Cariberne have gjort paa St. Vincenz, i hvilken de have begaaet mange Grumheder, aflivet adskillige Mænd, Qvinder og Børn og opbrændt Plantagerne. Gene al Seton og Søecapitain Skinner have vel fordrevet Fienden igien af deres Positioner, men Colonien er dog sat i en meget slet Forfatning formedelst Fiendernes Ødeleggelser. -J det andet Brev melder General Vanghan, at han fra St. Lucia har faaet den Efterretning, at Brigadeer=General Ste vart vel har gjort adskillige Forsøg mod de der værende Oprørere men at han, desværre, endnu ikke har kunnet opnaae sit Øieme d. Paa begge Sider ere mange Folk blevne. Forliset paa engelsk Side beløber sig til over 200 baade Døde og Saarede, hvoriblandt ogsaa adskillige Officerer.
Berlingske Tidende, 1795-07-13
Den Madritske Hoftidende af 29de Maji melder, at hvor meget de Franske end have gjort sig Umage for at rykkefrem i Navarra og Catalonien, have de dog ikke været i Stand til at trænge videre ind i Spanien. Det spanske Hof vedbliver at føie stærke Anstalter til Krigens Fortsættelse, og i bemeldte Hoftidende tales ikke det ringeste om Fredsunderhandlinger imellem Spanien og Frankrige. - Den hollandske Øe St. Eustach har ikke overgivet sig til Engelanderne, men til de Franske. - Efter de nyeste Beretninger krydsede Lord Bridport 50 Sørmile fra Quessan, A miral Cornmallis er kommet tilbage med sin Eskadre til Pyrmouth for at reparere den. - Fra Lissabon har man den Efterretning, at 2 af vore Linieskibe, the Victory paa 100 Kanoner og theZiolous paa 74, ere indløbne sammestede formedelst Storm 3 olous har mistet sin Hovedmast, der i Faldet har kunset 40 Matroser.
Berlingske Tidende, 1795-07-13
Warskau, den 1ste Julii. Vore Tidender indeholde nu den Ukase, som Keiserinden af Rusland har udstædt, angaaende Hertugdømmerne Curland og Semgallen samt Districtet Pitten. Af samme ster man, at disse Provindser til evige Tider ere blevne forenede med det russiske Rige, og at Hertugen af Curland ha for sig og sine Efterkommere frasagt a Rettighed og Fordring, paa begge Hertugdømmerne.
Berlingske Tidende, 1795-07-13
Wien, den 1ste Julii. Dei Rygte, at der i Egnen af Troppau bliver trukket en Armee sammen af 80000 Mand østerrigske Tropper, fortiener ikke at troes. - Besætningen i Fæstningen Ollmütz skal blive formeerte, formodentlig komme nogle af de fra Luxemburg tilbagekomne Tropper til at ligge der. - Til Bøhmen, bliver der bragt endnu mere Skyds og fra Ungern ventes med det første nogle Regimenter hertil, hvis Bestemmelse er ubekiendt. - Ved Hoffet er bleven anlagt Sorg for LudvigRyldes Søn, Ludvig Carl, som bæres i 14 Dage.
Berlingske Tidende, 1795-07-13
Amsterdam, den 4de Julii. Jmellem de orcadiske Øer krydse en engelsk Flaade, som vil giøre Jagt paa de Skibe, som komme fra det hollandske Vestindien. Den har allerede taget 1 Skib, som kom fra Curacao. Vore Officerer, som ere komne tilbage fra det franske Krigsfangenskab, maae melde sig inden den 15de, om de ville blive i Tienesten, eller ikke. Melde de sig ikke, ere de dimiterte. - Fra Petersborg have vi af 1ste Junii den tilforladelige Efterretning: at der i alle russiske Havne er lag Beslag paa alle der værende hollandske Skibe, og at de som allerede havde ladt, maatte losse igien.
Berlingske Tidende, 1795-07-13
Haag, den 4de Julii. Da Engelænderne nu ikke have nogen Flaade af Linieskibe i Nordsøen saa vil foreningen af vore Krigskibe, som fra Texel Maas og Zieland skulde støde tilsammen for at formere den alligner mæssige Flaade af 12 Linieskibe og 18 Fregatter, ingen Vanskelighed finde. Vore Kyster holdes vel blequer te men kun af Fregatter og endnu mindre engelske Krigskibe. Gen ralstaterne have og allerede udnævnt Officererne for vore 12 Linieskibe og desuden beskikket 6 Viceadmiraler, (de Vinter Reynties, Braak, Mulder, Raders og Sels) hver med 2400 Gyldens Grhalt, og 3 Contreadmiraler, (Story, Treslong og Meurer) hver med 1250 Gylden Gage. Hoved anskeligheden ved Flaaden er Matroserne, paa hvilke der er Mangel, og Landsoldaterne lade sig kun ved Magt tvinge til Søetienesten. - Der marchere nu mange franske Tropper fra vor Republik til det Jndre af Frankrige. Repræsentanterne af Holland drive nu af alle Kræfter paa at have 25000 Mand Tropper ihollandsk Sold.
Berlingske Tidende, 1795-07-13
Nestved, den 7de Julii. Det Nestvedske Patriotiske Selskabs Sommer Forsamling foretages hos Forstanderen S. T. Hr. Kammerherre og Amtmand Bielkes iboende Gaard her i Byen, Tirsdagen den 28de indeværende Maaned, om Eftermiddagen ved 2 Slet; hvilket Selskabets høie og respective Lemmer herved tilkiendegives, med Anmodning derved behagentlig at indfinde dem. E. Wulf, Selskabets Secretair.
Berlingske Tidende, 1795-07-13
Helsingøer, den 13de Julii. Fra den 10de hujus til i Dag ere 119 Skibe passerede Sundet. Den 11te seilede sidstmeldte engelske Skibe til Nordsøen.
Berlingske Tidende, 1795-07-13
Kiøbenhavn, den 13de Julii. Den 11te hujus kom den russiske Flaade fra Kiøge Bugt her paa Reden.
Berlingske Tidende, 1795-07-13
J Dag gik den danske Freaat Havsenen og den svenske Fregat Gallathe under Stil til Nordsøen
Berlingske Tidende, 1795-07-13
Capitain J. H. Holm er kommen fra St. Croix i Vestindien med Sukker.
Berlingske Tidende, 1795-07-13
Barom. Therm. Vinden. 6 Julii. 28. 3. 6. 19 1/4 Varme. N.N. O. Uvis. 10. N. O. N. O.S. V. 12 - - 28 a 9 118 - - S. V.
Berlingske Tidende, 1795-07-13
AVERTISSEMENTS. Tra den 6te til 11te Julii 1795 have Asseurance=Prei mierne for al Fare paa Vanske, Norske og Holsteenske Skibe og sammes Ladninger, ved det Kongelige octroyerede Søe=Asseurance-Compagnie i Kiøbenhavn været saaledes som følger, naar ellers særdeles Omstændigheder ikke have foraarsaget andre Bestemmelser: paa Paa Casque. Ladning. Fra Kiøbenhavn til Randers = = Procent. Procent. - dito til Christiania = = = 1 - dito til Bergen = = = = 1. - dito til Tronhiem = = = 1 3/4 - dito til Amsterdam = =- dito til Danzig, Pillau og St. Petersborg - dito til Wiborg i Finland og Ostende - Øster paa Norge til Kiøbenhavn - St. Croix til dito . .- Dammen til Nieuendig = = 2 - Christiansund til Amsterdam = =- Bergen til Venedig = =¬
Berlingske Tidende, 1795-07-13
- Hamborg til Rotterdam = = 2 1/2 - dito til Cadix. .¬
Berlingske Tidende, 1795-07-13
- Bremen til Cadix og Mallaga =- Sette til Hamborg = = = 6 - Nantes til Ostende = = =¬
Berlingske Tidende, 1795-07-13
Af Kiøbenhavns Universitetsjournal, udgiven ved Pro El fessor Baden, er udkommen 3die Aargangs 2det Hefte, som overlades Subskridenterne for den sædvanlige Priis a 2 Mk. Ex. Skrivp. og 1 Mk. 10 s. Trykp. De Subskribenter, som i Anledning af Jldebranden have forandret Boepæl, vilde behage at lade deres Exemplarer afhente hos Udgiveren i Professorgaarden paa Hiørnet af Lille Fiol= og Store Kanikestræde No. 250.