JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Kiøbenhavns Extraordinaire Relation, 1736-08-10
Med andre Pariser Breve forsikkres, efter troværdige Breves Medbringende fra Barcelona, at mand sammesteds holdte 90 Transport-Skibe i Bered stad, for at seigle til Corsica med Trouper, Canoner, og Krigs-Ammunition, og som mand forsikkrer, for at giøre sig til Mester af samme Øe, eftersom Deres Catholske Majest. har haft allerhøyeste Mishag derudi, at Republiquen Genua har ladet det Fanesiske Huuses Canoner som stode paa dens Gebeet, ved de Tydske bortføre, uden derimod at protestere. Ellers confirmeres med Breve fra Livorno, at 6 Batailloner Tydske og 200 Mænd Hussarer vare marscherede til Luca, hvilken Staat havde maattet give de samme, som de ikke selv havde nogen Provision, 500 Sække Meel og 1000de Sække Korn, og at de Tydske endnu herforuden fordrede en Contribution af 20000 Ecus, men af Massa og Carrara 10000.
Kiøbenhavns Extraordinaire Relation, 1736-08-10
Fra den Haag mældes, at mand vel havde tænkt at Misforstaaelsen imellem de Wienske, Bæyerske Pfaltziske og Cølniske Hoffer var ophævet, men mand mærker nu, at det ikke har sig saa, og at det sidst benævnte Hof i Besynderlighed er større Uenighed med det Wienske Hof, end det nogen Tiid tilforn har været; thi der Marquisen af Sacrimosa ankom til Wien for at lykønske Hertugen af Lotthingen med sit Giftermaal, nægtede Keiseren ham den begjærte Audience, saa torde ey heller de sig ved det Keyserlige Hof befindende 2de Ministrer fra Høyt bemeldte Chur-Førstes hof, lade sig der see ved Hove. Med andre Breve fra den Haag forlyder Berætningerne ikke synderlig fordeelagtige for Freden, thi mand vil vide, efter Franske Breves Formæld, at Hertugen af Montemar havde reent ud og uden Omsvøb sagt til en fra Græven af Khevenhuller til ham afskikket Officier, at hand ikke vilde forlade Toscanien, med mindre hand derom fik udtrykkelige Ordres fra sit Hof, uden at ville forklare sig, om hand meente, at samme Ordres snart skulde komme eller ey. Ellers veed mand og, at Cardinal Fleur paastaaer, at Keyseren skal give Hertugen af Lotthringen et Eqvivalent, og ikke holder for got, at mand tager Lotthringen i Besiddelse, som mand siden kunde giøre Frankerige disputeerlig, dersom Hertugen fra denne Tiid af ey bekom en Staat som hand og hans Arvinger kunde være visse og forsikrede om. Mand er og underrættet om, at Frankerige har lovet Spanien, at staae det bie i sin Paastand om Store-Hertugens af Toscanien Allodial og Mobiliaire Gods, og fremdeles, at det er sindet for at savorisere Tyrkerne, og forhale Affairernes Fremgang, paa det de sidstbemeldte ikke slet skal undertrykkes, i fald Keiseren skulde føye sig til det Russiske Parthie. Fra London er denne særdeles Tidende indløben, at da Rætten sad for nogen Tiid udi Westmynster-Hall, sandt mand paa Trappen imellem Cancelliet og den Kongl. Rættergangs-Sal en stor Bundt graat Papiir, hvorudi var ungefær et halv Pa Krud, tilligemed en brændende Lunte, hvilket, efter at Dørvogteren havde stødt det af Veyen med Foden, sprang op i Luften med et heftig Bulder, hvorved alting blev bragt i Allarm, og tænkte enhver paa Flugten. J det øvrige fandt mand i Hallen adskillige trykte Sedler, hvorpaa stod skrevet, at mand paa samme Dag skulde opbrænde i Hallen paa Børsen, paa St. MargaretæTorv i For-Staden Southwarck de 4 efterfølgende Parlaments=Acter, som mand ellers tillagde heslige Tituler, nemlig: Den Act imod Korn-Brændeviin, den imod contrabande Wahre, den imod Arve-Rættighed, hvor intet Testamente er for haanden, og endelig den, om at give Kongen Frihed, til at optage 600000 Pd. Sterling. Over dette Tilfælde har mand siden holdet Raad til Kensinaton.
Kiøbenhavns Extraordinaire Relation, 1736-08-13
Fiøbenhavns ExtraordinATIS Af 13 Augusti. 40 Aar. Kl. 4 Rd. 2de d. 20 Aar. Min Herre! Spanske Breng confirmeres, at mand ey alleene udi Catalonien. men endog udi Havnene af Valencia havde sammenbragt mange Krigs-Folk og OverførselsSkibe tilligemed et Antall over meere end 82 Canoner og mange andre Krigs-Redskaber; men det Spanske Hoffes Forehavende blev i det øvrige holdt saa forborgen, at mand ikke kunde erfare, hvorpaa alt dette var hensigtet. Fra Paris vil mand forvist debitere, at Græven af Saxen, som er afreyst til Kong Augustus i Dresden iblant andre og har den Commission, som mand for nogle Maaneder mældede om, nemlig: at negotiere om Mariagen imellem den ældste Princesse af Frankerige og den Chur-Fyrstelige Ellers anhører mand her Prinz af Saxen. ikke med stor Fornøyelse de Tidender, som om de Spanskes Angreeb imod Portugieserne i America ere indløbne, som mand frygter for, at de samme kunde trække fortrædelige Følger efter sig, og at Engelland, som er misfornøyet med den i Barcellona foretagende Krigs-Rustning, skulde aabenbare erklære sig paa Portugals Side, og tilligemed føre gandske Europa udi en nye Krig, og det saa meget meere, dersom Keiseren ved nærværende Conjuncturer, saae nogen Leylighed til, ved sine Vaabens Magt igien at erlange det forlorne; thi aller høystbemeldte Deres Keiserlige Majestæt kunde af det Frantzøsiske Hoffes Forhaling, i at opfylde det belovede, tage Prætext, til at vende sig til bemældte Puissancers Parthie. Med andre Breve fra Paris forlyder, at Rygtet gaaer meget stærkt om, at Kongen af Spanien ikke skulde være sindet for, at staae af fra Kongens af Neapolis og Sicilien Fordring paa Store Hertugdommet Florentz, men heller vilde lade fare Kongerigerne NeaNeapolis og Sicilien, naar Jnfanten Don Carlos med den Kongelige Tituls Forbehold ning, igien i Hertugdommenes Parma og Plapaa centzig deres Besiddelse, og i sine Rætte Store Hertugdommet Florentz maatte indsættes. Fra London forsikres, at, da den store Tilrustning, som Cronen Spanien til Barcelona lader giøre, tiener endeel Personer til Prætext, at udbreede allehaande u-fordeelagtige Berætninger under Nationen, Dronningen havde paa Børsen ladet bekiendt giøre, det mand ikke skulde bekymre sig over saadanne falske Rygter, og at Hof set nok skal tage saadanne Midler til Hielp, at Rigernes handling skal forsikkres paa en Maade, som kand være Nationens Ære anstændig.
Kiøbenhavns Extraordinaire Relation, 1736-08-13
Fra Wien, fornemmes, at mand der daglig holdte Geheim Conseil over den delicate Affairernes Tilstand, hvorudi det Ottomanniske Rige befandt sig, hvortil og kom dette, at Fæstningen As soph, som var en af de beste Formuure for Tyrkiet, paa Discretion var opgivet, J samme Conseil blev fornemmelig derover raadslaget, om det Keiserlige Hof, i fald den tilbudne Mediation af Sultanen ikke skulde vorde antaget, skulde i dette Aar agere off- eller defensive, Og som Membra Consilii over disse saa betydelige Puncter ikke endnu i deres Raad kun kunde blive eenige, saa var Deliberationen indtil videre vorden udsat. Fra Cammer. notificeres, at 2de udenlandske Personer den 10 Julii did var ankommen, og under en af den Tyrkiske Aga medgivne Escorte over Kiow til Petersborg afseiglede, Disse 2de Personer formoder mand, skulde være de i Constantinopel, værende Engel- og Hollandske Ministrers Secretairer, som med Jnstructioner om et imellem Rusland og det Ottomanniske Hof stiftende Forliig vare forsynede. Fra Dantzig, berættes, i følge af Breve fra de Tyrkiske Grændser, at de Trouper, som den Tyrkiske Bassa i Chozim ved samme Stad havde samlet, allerede vare afmarcherede til Vender, hvor den Ottomanniske Krigs-Hær almindelige Sam ings-Plads skulde være, som efter forlydende bestood næsten af 100000 Mænd reglerede Trouper foruden Tartarer, Cosa qver &c. Fremdeles mældes, at mand paa det Tyrkiske Hoffes Ordre fra Vallachiet og Møl dan en stor Mængde Levnets Midler og KrigsForraad did lod overføre. Fra Riga forlyder, at de udi Liefland, Smolensko, Kiow- og andre Stæder indqvarterede Russiske Trou per havde bekommet Ordre, at holde sig march færdige, og skulde et stort Antal af de samme trække hen imod de Tyrkiske Grændser. Fre Fra Hamborg mældes, at mand der seer nogle Hoved-Propositioner fra den for Kongen af Pohlen lykkeligen fuldbragte Rigs-Dag, hvilke unanimiter skal være biefaldne: (1) Skal alle fremmede Trou per saavel Russer som Saxer, fra den 9 Julii af at regne, inden 40 Dage forlade Kongeriget. (2) At Kongen af alle Land-Buder udi samme Qvalite eenstemmig skal erkiendes. (3) At Kongen straxen en universal Amnestie offentlig skal lade bekiendt giøre. (4) At, hvad Hertugdommet Curland anbelanger, da skal det samme efter Hertug Ferdinands Død med Kongeriget ingenlunde indlemmes, mens paa den gamle Maade regiæres ved een af de fornemste Land-Stænder, hvilken de efter sin egen Skik maa udvælge. De øvrige Puncter sees offentlig i Trykken. Ellers fornemmer mand, at den sig her befindende Russiske Ministre Hr. Hoppe havde erholdet, ved en fra Petersborg affærdiget og her igiennem Staden videre til Kiøbenhavn afgangne Courier, Ordre fra sit Hof, at publicere paa behørige Stæder den lykkelige paafuldte Assophs Erobring.
Kiøbenhavns Extraordinaire Relation, 1736-08-13
Fra det Holsteenske er denne bedrøvelige Tidende indløben, at den 6 Augustii, om Eftermiddagen imod 3 Slet, opkom udi en Flekke, Weslingbuhren kaldet, udi Norder-Ditmarsken, en pludselig Jldebrand, hvorved udi nogle faa Timer 108 til 113 Huuse. se tilligemed Kirken og Skolens Bygning bleve lagte i Aske, og har de Folk, som Ulykken er overgangen, lidet eller intet af deres Gods kundet bærge. Fra Kiøbenhavn berættes, at den 9 Julii er Cancellist Henrich Willemsen allernaadigst beskikket til at være tilligemed Secreterer i det Danske Cancellie. Den 3 Augusti er udstæd Hans Kongel. Majestæts allernaadigste Patent for Biskoppen over Siellands Stift Hr. Christen Worm at være Doctor Theologi Jens Hvas er allernaadigst confirmeret at være Capellan pro persona til Fladstrand, Fladde og Gierum Sogner i Aalborg Stift. Holger Arsenius ligesaa at være Capellan til Endelave Meenighed i Aarhuus Stift, og den der værende Sognepræst at succedere. Andreas Hanssen Klein ligesaa at være Capellan pro persona til Saxkiøbings Meenighed i Lolland. Den 7 Aug. haver Hans Kongl. Majest. allernaadigst bestilt Hans Brandt til at være Skovrider i Sønder-Herret paa Falster. Den 10 Aug. haver Søren Schanche erholdet allernaadigst Confirmation at være Capellan pro persona til Lund Præstegield i Christiansands Stift. Henrich Henrichsen Smidt ligesaa til Verdals Menighed i Aggershuus Stift. Jacob Graae ligesaa til Sortebrødre Meenighed i Wiborg. Jens Hørbye, ligesaa til Rakkestads Præstegield, i Ager Aggershuus Stift. Jeremias Pedersen Møller, ligesaa at være Sognepræst til Hinge og Vindersle Meenigheder i Aarhuus Stift. Dinis Hiersing ligesaa til Sunds Meenighed i Riber Stift.
Kiøbenhavns Extraordinaire Relation, 1736-08-13
Avertissements. Hermed tilkiende gives, at den i Callundborg til Kiøbmands-Handel og Brug best beleiligste Gaard, som Sr. Bernt Stub forhen har været tilhørende, er berammet at skal selges ved offentlig Auction udi Hr. Raadmand Knuts Gaard i Callundborg, Tirsdagen den 21 Augusti førstkommende; Thi ville Liebhaberne til samme Tiid og Sted sig indfinde. Skulde ved første Auction ey skee fornøyelig Bud, er Auctionen videre berammet at skal holdes Anden Gang den 28 Augustii, og Tredie Auction den 4 Septembr. nest efter. Ellers er bemeldte Gaard imidlertid og, under Haanden at faae til kiøbs; hvorom de Lysthavende ville behage at addressere sig til Sr. Carsten Kruuse i Callundborg, og Høyeste Ræts Advocat Sr. Lowsons Fuldmægtig Morten Gertson i Kiøbenhavn.
Kiøbenhavns Extraordinaire Relation, 1736-08-20
Kiøbenhavns Extraordin, RATIS Af 20 Augusti af 18394, Adres Min Herre, Fr.
Kiøbenhavns Extraordinaire Relation, 1736-08-20
Fra Petersborg fornemmes, at Printzen af Hessen-Homburg havde ved en Courier ladet Hendes Russ. Keis. Majest. vide, at hand af de til Recognoscering, udsendte Cosaqver havde faaet at vide, hvorledes de af Feld-Marschallen af Münnich ved Precop totaliter afslagne Tartarer paa nye igien havde samlet sig i smaae Horder, og taget en længere Omvey, for siden at føye sig tilden sig annærmende Tørkiske Armee. N. N. Avertissements.
Kiøbenhavns Extraordinaire Relation, 1736-08-20
Den Adelige Herlufsholms Skole til Veste oprettede og den 10 hujus udtrokne Kiøbenhavnske Lotteriets Tredie og sidste Classes Gevinster, bliver efter Planens Tilhold hos hver Steds bestilte Collecteur førstkommende Man Fore dag den 27 Augusti og efterfølgende Søgne Dage mid middag fra Kl. 10 til 12, og Eftermiddag fra Kl. 2 til 4. slet udbetalt; hvorefter de Jnteresserende sig vilde behage at rette Efftersom Trækningen af det andet og sidste med Kongel. allernaadigste Bevilgning oprættede Lotterie til en nye Kirkes og Taarns Opbyggelse udi Ottensen ved Altona, af vigtige Aarsager hidindtil har været opsat, og mand befrygter, at de allerede værende Jnteressenter maatte i Contraires Danker her om være geraadet, saa har mand ikke vildet forbigaae hermed at giøre bekiendt, det forbemeldte Lotterie bliver som Gud vil ufeylbarlig i førstkommende Octobr. Maaned trukket, og anmodes alle de, som ere sindede endnu at tage Deel derudi, paa det tienligste, at de hver paa sit Sted, det snareste mueligt er, vilde lade indtegne deres Lodder hos Hr. Pastor Hallman udi Ottensen tæt ved Altona, og i Kiøbenhavn hos Hr. Henrich Christian Esmarch udi Hummer-Gaden. Hvor de Udenlandske ved franqverede Breve sig kand anmælde, og med Lodder imod 5 Mark Lybskes Jndskud for Lodden til den første Classe kand blive forsynede; men Lotterie Planen skal de gratis bekomme.
Kiøbenhavns Extraordinaire Relation, 1736-08-20
Plan over Lotteriet. Første Classe a 5 Mk. Casse a 78. Anden. Gev. af M. - 3000 Gev. af M. - 4500 Gev. af M. - 2000 Gev. af Mk. 1 Gev. af Mk. - 1500 1000 Frie Lpd. 27 - 7000 1000 Frie; Lpd. 38, 8000 10000. og Frie-L., 2200 2000 S. og Fris L. M. 58000 Tredie Classe a 8 Mk. 1 Gev. af Mk. Mk. 1 Gev. af Mk. 119000. 2000 Gev. Lotteriets Ballance.
Kiøbenhavns Extraordinaire Relation, 1736-08-20
Jndtægt. 3 Casto 12000 Lpd. 25 Mk. 60000 M. 2 Classe 11000 Lod. a 7 Ml. 77000 Mk. 3 Casse 10000 Lod. A. S. M. 80000 Mk. 117000 Mk.
Kiøbenhavns Extraordinaire Relation, 1736-08-20
Udgift. i Casse 2000 Gen. 2. Classe 2000 Gen. 3 Classe 2000 Gen. Ml. 217000 6000 blev. udskuddet til 1ste Classe er 5 Mark Lybsk, til den 2den Classe 7 Mark Lybsk, og til 3die og sidste Classe 8 Mark Lybsk i Dansk grov Courant. Trækningen for retages udi Altona paa Raad-Huuset udi de Herrer Committeredes og øvrige Jnteressenters Nærværelse, De 2de sidste Classer bliver 6 Uger efter hinanden trokne, og af Lodderne i Almindelighed ikkun 10 pro Cento. men af Frie-Lodderne intet decourteret,
Kiøbenhavns Extraordinaire Relation, 1736-08-24
Kiøbenhavns Extraordin, RELATIO. Af 24 Augusti. 20 Kr. 2 Kr. d. 18 Aar 1834212. Min Herre! Fra Constantinopel indberettes, at mand er betænkt at see derhen for alle Ting at treffe en Fred med Persien, og til den Ende haver mand allerrede til den ved den Tyrkiske Armee commanderende Seraskier afskikket nye og fuldkommen Fuldmagt. Fra Grændserne ved Assoph derimod indberættes, at Jndvaanerne der omkring flygtede alle af Frygt for for Russerne, ned til Søe-Kanten, for at salve re sig over til de Asiatiske Custer. Saa confirmeres det og, at den Russiske General Grev Münnich havde bemægtiget sig Hoved-Staden, i Crim Bacinsaræy kaldet, Chanens ordentlige Residence-Stad, tillige med Staden Sultaseray, hvor Printzen Calga Sultan pleyede at holde Hof, saa at det gandske Crim er nu i Russernes Seierrige Hænder.
Kiøbenhavns Extraordinaire Relation, 1736-08-24
Madrid. adviseres, at den til Lissabon afskikkede Courier med det af de 3de mæglende Pulssancer og Dan Joseph Patinho optegnede Forliigs-Project, ikke endnu til Jldesonse var tilbagekommet. Mand befrygter, at Kongen af Portugal maatte vegre sig ved det samme at antage, efterdi der i Lassabon var udbragt dette Rygte, at de Spanske Trouper øvede virkeligen Fiendtligheder imod Portugiserne i America, hvilket mandog ikke her vil tilstaae.
Kiøbenhavns Extraordinaire Relation, 1736-08-24
Fra Jtalien. haves, at endskiønt mand endnu stedse forsikkrer, at Kongen af Sardinien er vel fornøyet med det, som i henseende til de Provincer, Tortona og Na vara, til hans Veste har været reguleret, saa foraarsager det alligevel ikke en liden Eftertanke, at de Piemontesiske Trouper saa hastigen skulde completeres. Hertil giør ogsaa dette ikke lidet at mand ligeledes for gandske vist siger, det Høystbemeldte Konge med et vist Hofver udvortes tes lever i en slet, men dog hemmelig i en saa god Forstaaelse, at mand straxen efter Fredens Publication vil faae noget Nyt igien at høre. Med andre Breve fra Jtalien fornemmes, at Theodorus paa Corsica endnu stedse i Closteret holdes indsperret, og er med meere end 200 Mænd Genuesiske Soldater omringet, og vil eendeel, som nærmest kiender hans Gemytte, formeene, at hand, dersom intet Middel er øvrigt til at undkomme, vil selv udfrie sig med Forgift, hvilket hand altid har været vandt til at omføre med sig, paa det hand ikke skal geraade i de imod ham billigen forbittrede Genuesers Hænder. Fra Barcelona relateres, at der idelig i samme Egn ankom nye Trouper, som inden kort Tiid vilde udgiøre en Armee paa 20000 Mænd, Her staar og 90 Overførsels-Skibe færdige, som venter paa dem, og hvorpaa stedse indladdes Krigs- og Mund-Provision.
Kiøbenhavns Extraordinaire Relation, 1736-08-24
Fra Ferrara. rapporteres, at de Keyserlige Trouper, som i saa lang Tiid udi denne Province har været indquarterede, endelig deraf paa Keiserlig Ordre ere udgangne, og til Ungern henmarcherede.
Kiøbenhavns Extraordinaire Relation, 1736-08-24
Fra Venedig. forlyder, at mand der med største Fliid arbeydede paa en Flodes Udtakling, som maaskee imod imod Tyrkerne skal bruges. Med Constantinopolitanske Breve fornemmes, at Divan, efter at mand havde erholdet denne Berætning, at Thamas Kouli Chan som Konge af Persien, var udraabt, havde fattet den Slutning, at handle om Fred med hannem paa hvad Maade det endog skulde skee, og til den Ende en tilstrækkelig Fuldmagt til Seraskieren Achmet, afsendt. Fra Paris mældes, at Kongen af Sardinien har skrevet Deres Allerchristeligste Majestæt Kongen af Frankerige et Brev til, som i følgende Terminis var affattet: At nemlig det var bekandt, at det imellem Cronerne Frankerige, Spanien og Sardinien oprættede Forbund, ved særdeeles tilstødte Fataliteter, fast gandske var brudt og ophævet, hvorved Sardinien i saa stor en Giæld blev bragt, at det inden mange Aar fast ikke kunde komme til igien at udvikle sig deraf; Jmidlertid maatte mand nu erfare, at Kongen af Spanien, for gandske at undertrykke det paa Knæerne bragte Sardinien, havde fattet den Resolution, at lade sine Floder og Trouper imod den ved den solenne Tractat, tilstandne Jnsul Sardinien avancere, for den samme med begge Sicilierne at indlemme; dersom nu Deres Allerchristeligste Majestæt som Guarant af ovenbemeldte Sardiniske Tractat, skal ansees, kommer det og ham til at sætte sig imod mod alle de Messarer, som Kongerne af Spanien og begge Sicilierne derimod kunde tage; Mand siger og her under haanden, angaaende disse Affairer, at Kongen af Sardinien ved nærværende foranderlige Tiders Tilstand, vilde heller end gjerne sætte sig i god Forstaaelse med Keiseren, Republiquen Venedig og Paven, og just dette Accidens, vilde de i Sagerne dybere end andre indseende Personer, skulde blive Aarsage til, at den formeente Europa værende Roelighed vilde ikke længe vedvare.
Kiøbenhavns Extraordinaire Relation, 1736-08-24
Fra London, skrives, at en Expresser atter igien til Hannover blev afskikket for at lade Kongen den nærværende Nationens Tilstand vide, hvilken ikke skal være saaledes beskaffen, som den burde thi der gaaer neppe nogen Dag forbi at mand jo hører noget nyt om den sig sammenrottende Pøbel, hvilket mand tilskriver de ankomne Jrlænders store Antall, hvilke, i stæden for at de Engelske bekommer daglig 20 Pence, erbyder sig til at arbeyde for 10. Dronningen har, for at stille igien noget denne Allarm, beordret en gandske Guarde at patrouillere sær, som de sammenrottede Parthier ville slaae ihiel hvem de lystede. Ellers siger mand, at Hendes Majest. for at stille Pøbelen til freds, har besluttet ved et offentlig Proclama at giøre endeel Forandringer i Jenever-Acten. Men om om Deres Majest. Kongen, formedelst dette Tilfælde, skulde, førend til den dertil bestemte Tiid, komme hiem til denne Hoved-Stad, som endeel vilde debitere, derom kand mand med næste Post blive underrættet.
Kiøbenhavns Extraordinaire Relation, 1736-08-24
Fra Wien. haves, at mand taler der meget stærkt om, at Fredens Publication med første skulde gaae forsig. Den her udi Riget affærdigede Baron af Wütgenau skal, foruden den ham injungerede Fæstningernes Breysachs og Friburgs Besigtelse, ligeledes være anbefalet at begive sig til Philipsborg og Kehl, for at tage de sidste Stæders Fæstnings-Værker i Øyesiun, eftersom Franzoserne giøre saa meget Ord af, at Fortificationerne sammestæds befandt sig nu meget bedre Tilstand, end de forhen under Rigets Besiddelse vare. Ellers er her afgangen Ordre til Chefferne ved alle Regimenter, at indsende en rigtig Fortegnelse paa deres underhavende Mandskab, samt deres Alder og Stand, saaog i Besynderlighed paa dem, som til fremdeles forekommende Marsch og Tieniste kunde udøgtig eragtes, hvoraf mand har et klart Kiendetegn paa, at dette Hof ikke meget er forsikkret om Roelighed med Tørkerne, og endnu mindre med Christenheden. Commendanterne af Belgra og en anden Grændse-Fæstning ved Tørkiet har indberættet, i den over Donau allerede passerede TørkikAr de Armee sig havde i adskillige Corps fordeelet, og fortsatte Marchen lige hen til Ukrainen, saavelsom og, at de sig dertil føyende Crimmiske Tartarer allerede begyndte som aabenbare Fiender at røve og plyndre udi Vallachiet. Fra Ober-Schlesien. indløb denne Tidende, at siden Vandet noget igien var faldet, havde mand her og der fundet mange Menniskers Legemer, som deels halvparten, deels gandske af Fiskene vare fortærede. Fra det Pohlske Preussen høres og meget bedrøvelige Tidender, og vil mand regne paa et District af 50 Miil hen imod 500 Mennisker, som deres Liv i Vandet har maattet tilsætte. Fra Hamborg skrives, i følge af Spanske Breve, at mand af Spaniens Tilrustning i Barcelona ikke længere gjør nogen Hemmelighed, og at mand fra sikker Haand veed, at det ikke paa Corsicamen paa Jtalien er hensigtet for at forstærke Hertugen af Montemar, thi som Spanien paa den af Frankerige under haanden gjordte Jnsnuation, har trukket sine Trouper af Jtalien, og denne Crone nu staaer i saa god Forstaaelse med Keiseren, saa ruster mand sig til Barcelona saa stærkt, paa det mand i forefaldende Tilfælde kunde være i færdig Stand, og forhindre de maaskee imod Neapolis forehavende Hensigter. Fra Til Gottenborg er den 21 Julii sidst afvigt et Skib fra China hiemkommen, hvis Ladning, som den 24 Sept. førstkommende til Gottenborg skal sælges, bestaaer af 199535 Cattees Thee-Bohe, 16010 Pd. dito Congo, 2982 Pd. dito Peckoe, 8924 dito Soatchon, 1211 dito Singlo, 8392 dito Bing, 93 dito Heysan, foruden en temmelig Mængde Silke-Stoffer samt Porcellain,
Kiøbenhavns Extraordinaire Relation, 1736-08-24
Avertissements. Den Apelige Herlufsholms Skole til Veste oprettede og den 10 hujus udtrokne Kiøbenhavnske Lotteriets Tredie og sidste Classes Gevinster, bliver efter Planens Tilhold hos hver Steds bestilte Collecteur førstkommende Mandag den 27 Augusti og efterfølgende Søgne Dage Formiddag fra Kl. 10 til 12, og Eftermiddag fra Kl. 2 til 4. slet udbetalt; hvorefter de Jnteresserende sig vilde behage at retter
Kiøbenhavns Extraordinaire Relation, 1736-08-24
Sr. Poul Schnabel er sindet førstkommende 10de Septembr. at bortselge ved offentlig Auction hans tvende tilhørende Eiendoms Gaarde i Sorøe paa Real Gaden beliggende hvoraf den ene er indrettet til Kiøbmandskab, og den anden for en honet Familie at beboe, saa og bliver forauctionered og bortsoldt, som PonSchabel ligeledes tilhører, 10 Huuse og endeel Meubler samme Dag og efterfølgende Dage efter derom forfattede Catalogi videre Formelding. Gives tilkiende, at Ædle Hr. Taxedeur Walter har sinde under haanden at bortselge sin iboende Gaard beliggende paa Østergade. Samme Gaard bestaaer ud til Gaden af 7 Fag Grundmuur, 2 Loft høit, et Side Huus og et Bag-Huus. J Værelserne, som er panelet findes 5 Jern-Kakkelovne. J Gaarden staaer frisk Spring-Vand. Conditionerne skal blive meget favorable for Liebhaberne, naar de med hannem om Kiøbet vilde behage at accordere.