JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1834-05-10
Auctionsplacat. Onsdagen den 2de i næste Maaned, Kl. 9 Formiddag, og efterfølgende Dage, lader Herr Agent og Kjøbmand Kold, i den ham tilhørende, men nu fraflyttede, Gaard, paa Nibe Kildegade, ved Auction bortsælge, nogle Sildebundgarns Fiskestader i Nørlaae, 2de Fiskekaage, en Deel Sildebundgarn og Rader, nogle Tylter 12 og 15 Alens Steeg, nogle Læster svenske og danske Silde=Foustager, flere Hundrede Bundter hollandske Tøndebaand og nogle Tusinde Bøge=Tøndestave; 2 Plouge, 2 jernbeslaaede Slæder og i Kane med Bjørneskindstæppe, 1 Kobberkjedel paa 3 3 Tdr., 1 stort Kar paa 25 Tdr., og nogle mindre Kar; en Deel Sølv-, Kobber=, Tin, Messing= og Malmtøi; en Deel Gangklæder, Dækketøi og andet Linned ; en god Klæ Jndtægt. Kassens Tilstand den 31te Decbr. 18. a) Blandt Stiftets offentlige Midler udestaaer, 1) J Aalborg Bispe-Embede 1000 Rbd. hvilken Sum Stiftsøvrigheden i d. A. har, med en Panteobligation, i Stedet Nr. Gravensgade............................ og Contant 200 Rbd Sølv, til Kvart. Cours. 2) Hos Torslev Skoledistrict 1200 Rbd. Ren foruden resterende Renter fra 1819, 672 R. hvilket samlede Beløb Stiftsøvrigheden ligeled d. A. har afgjort, efter Reduction, med en af Co missionen for Torslev Skolevæsen udstædt Par forskrivning, med 1ste Prioritets Panteret i Skolevæsens halve Kongetiende af Sognet, stor Rbd. Sølv, af hvilken Sum til 11te Juni blev betalt i Afdrag 30 Rbd. Sølv, med. Jgjen udestaaende. terretterte b) I Pastor Medens Dødsbo 1300 Rbd. Repreresterende Renter for 2 Aar 101 Rbd. Til 1104 Rbd. Efter en Skrivelse fra Falste Skifteret, udkom ved Skifterepartitionen i til Udbetaling for anførte Sum.....
Aalborg Stiftstidende, 1834-05-10
Hos Commissionen for Fattigvæsenet i Aalb. d) Paa 1ste Prioritet i Stedet Nr. 178 i sundsgaden.......................J Sparekassen.......................J Contant Beholdning. Jndkomne Renter: 1) Af 1000 Rbd. Sølv i Bispe-Embeder til 11te Juni 1833, 40 Rbd. Sølv. 1) Af 40 Rbd. Sølv hos Commission lev Skolevæsen, for 1 Aar til 11te Ju 38 Rbd. 38 s. Sølv, indbetalt med. c) Af 2400 Rbd. Repræs. hos Commissionen for tiqvæsenet i Aalborg, for 1 Aar til 11te Juni 4) Af 600 Rbd. Repræs. i Stedet Nr. 178 i Kasundsgaden for 1 Aar til 11te Juni 1833. e) Af den i Sparekassen staaende Sum for 1 A. til 11te December 1833................... Summa JndtæAnm. Dom Velynder af Søndagsskolerne har stituts Locale. Aalborg i Directionen for Sønda Schmidt. Strandgaard. betalt med. skrive= og Regnelærer Peter, r. Underviisning i 1 Aar fra eptbr. 1832 til 1ste Septbr. 5 Rbd. Sølv, udbetalt med. rviisnings=Apparater, m.i Lys, Brændsel og Blæk i Sk. sk............................ sortegninger af Hetsch, 3 Hefter. for Bekjendtgjørelsen af forrige Aar. egnskab i Avisen.................. en til Skolens Bud for Aaret 1833 3 8. revporto for Correspondence med kifteretten i Pastor Medens Hos Commissionen for Fattigvæsenet i Aalborg. Paa 1ste Prioritet 1 Stedet Nr. 178 i Katesundsgaden............ Paa 1ste Prioritet i Stedet Nr. 125 i Gr. vensgade......... paa 1ste Prioritet Stedet Nr. 288 i Maenturisgade.kkerterretterretterner, 8000 Rbd. - s. Sparekassen............. 391 Rbd. 81 s. contant Beholdning.......... 30 Rbd. 30 s. Ballance 1 at tillade Tegneskolen fremdeles at maatte hos
Aalborg Stiftstidende, 1834-05-12
Frankrig.
Aalborg Stiftstidende, 1834-05-12
Det Spørgsmaal, hvad der skal gjøres med Algier, hvis vedvarende Occupation koster store Summer, har nylig beskjeftiget de Deputeredes Kammer. Om denne Gienstand gives 3 forskjellige Meninger, som alle fandt deres Forsvarere, i Kammeret. Nogle ville nemlig, at Algier ganske skal opgives; Andre ønske, at et fuldstændigt Colonisations-System skal indføres, og det occuperede Terrains Grændser til den Ende udvides; Andre endelig, som frygte for de med den sidste Plan forbundne Bekostninger, forlange, at Occupationen skal indskrænkes til Staden Algier, og nogle faa andre faste Punkter, og at samme ikke skal betragtes som en Coloni, men kun som en i militair Henseende vigtig Plads. Den første af disse Meninger forfægtedes især af Hr. Sade, som for samme anførte deels de store med Occupationen forbundne Bekostninger, (hidtil ere allerede 100 Millioner Fr. anvendte, og Krigsministeren har for næste Aar forlangt 30 Millioner, deels de for en Coloni ugunstige locale Omstændigheder, da de Algier omgivende Sletter ere af sumpig og for Sundheden farlig Natur, deels de omkringboende eller flakkende Arabers fjendtlige Stemning, som i Forbindelse med deres betydelige Stridskræfter gjør en talrig Besætning uundgaaelig nødvendig. Ham modsagde imidlertid alle de tilstædeværende Medlemmer af den i sin Tid til Africa af sendte Commission, der kun afvege fra hverandre i Henseende til Grændserne for Coloniens Udvidelse. Jsær gjorde Ma schal Clauzel sig Umage med at gjendrive de af Hr. Sad. fremforte Indvendinger. Naar først Algiers befæstning fuldkommen var tilendebragt, meente han, at de 30000 Mand som paa denne Plads ere nødvendige, kunde holdes for 2 Millioner; i Frankrig selv koster det samme Antal 18 Milioner, og Udgiftens Forøgelse er da kun 4 Millioner; lægges hertil 3 Millioner for Marinen, saa beløber den hel Bekostning, som Algier foraarsager Frankrig, sig kun til ) Millioner aarlig. Rygtet om de arabiske Stammers Stridskræfter erklærede han for meget overdrevet; han var overtydet om, at der paa det hele Territorium, der forhen adløde Deyen, ikke fandtes 50000 Flinter, og de omkringliggende Sletter erklærede han for udmærket skikkede til Colonialpro ducter, men coloniseres maatte Landet og det med Iver, hvis Frankrig i Tiden skulde have Fordeel deraf. Iøvrigt paa stod han saavelsom de øvrige Talere, at der havde funden i megen Underslæb og store Misbrug Sted i Henseende til Administrationen af Algier, og dette nægtedes ikke heller af Marschal Soult, som senere besteeg Talerstolen, men tillige tilføiede, at disse ikke vare blevne ustraffede. Af Marschal lens Tale sees forresten ingenlunde Regjeringens egenlige Plan med Algier, og maaskee er samme ei heller endnu fuldstændig lagt, kun saameget yttrede han bestemt, at Regjeringen ikke har i Sinde at opgive Algier.
Aalborg Stiftstidende, 1834-05-12
England.
Aalborg Stiftstidende, 1834-05-12
Den OConnelske Motion, om Ophævelsen af Unionen mellem Storbritanien og Jrland, har efter 6 Dages Debatter faaet det Udfald, som man kunde vente. Den forkastedes, idet Hr. Spring=Rices aldeles modsatte Forslag om en Adresse til Kongen imod Unionens Ophævelse antoges med 1523 Stemmer mod 38. Imellem Haandværksmestrene og Svendene - forsaavidt, samme ere Medlemmer af Unionerne - er Krigen udbrudt, lidet de sidste have villet foreskrive hine nogle Betingelser, baade i Henseende til Arbeids-Tiden og Betalingen, uden hvilke de ikke vilde arbeide. Disse betingelser bleve imidlertid aldeles forkastede af Skrædermestrene (thi det er fornemmelig hos Svendene af denne Corporation at hiin revoolutionaire Aand yttrer sig) i en Forsamling, som den 28de April holdtes i London. For Øieblikket er det altsaa vanskeligt at faae en Kjole syet i London, men det hedder, at hiin Enighed hos Mestrene allerede har fremkaldt et Schisma blandt Svendene, af hvilket man venter sig gode Følger. Man seer ogsaa, at dette Forhold har foranlediget Underhandlinger mellem Mestrene og deres Kunder, thi i Parlamentet fortalte den forrige Krigssecretair Sir Hardinge, at han, da hans Skrædder havde beklaget, at han nu i nogen Tid maatte vente paa sin Kjole, svarede, at han hellere vilde gaae ud i Skjorteærmer end give de brave Mestere til Priis for deres Svendes vilkaarlige Behandling. Noget lignende meldes fra Bristol.
Aalborg Stiftstidende, 1834-05-12
Den berømte Reisende Lander, hvem den fuldstændige Kundskab om Niger= eller Quorra-Flodens Løb skyldes, en død paa Øen Fernando del Po af et Saar, som blev ham bibragt en Tid i Forveien af en af de Jndfødte paa Fast Belgien. Resuttet af Dedaterne i Repræsentanternes Kamme. som foranledigedes ved de seneste Uroligheder, har været meget smigrende for Ministrene. Der var nemlig foreslaaet en Adresse til Kongen af det Jndhold, at Kammeret beklagede at Ministrene ikke havde taget de fornødne Forholdsregler til at forebygge og undertrykke Plyndringen, skjøndt de forud vare advarede ved den orangistiske Forenings Provocationer, og Udbredelsen af en oprørsk Pamlet." Dette Forslag blev forkastet med 51 Stemmer mod 27. Samme Skjebne havde Forslaget til en anden Adresse, i hvilken Kammeret søgte at vindiceere sig Ret til at deliberere om saadanne Tilfælde, naader var Spørgsmaal om en eller anden Fremmeds Landsforviisning.
Aalborg Stiftstidende, 1834-05-12
General Goblet var udnævnt til Gesandt i Berlin og allerede afgaaet til sit Bestemmelsested. Nu hedder det imidlertid, at der ved det preussiske Hof møde Vanskeligheder vedhans Modtagelse, fordi han tilforn stod i hollandsk Tjeneste, og har forladt denne uden Afsked. Hans Adjutant, Beau len, skal derfor interimistisk fungere som Charge de Affaires Schveiz.
Aalborg Stiftstidende, 1834-05-12
Præsidenten i Justitsdepartementet i Bern har nu efter Regjeringsraadets Ordre udstædt en alvorlig Opfordring til de polske Flygtninge om at benytte Frankrigs Tilbud, og ufortøvet forlade det schveizerske Gebeet. J modsat Tilfælde seer Regjeringen sig nødt til at tage strængere Forholdsregler. Af de Polakker, der toge Deel i Savoyertoget, skull iøvrigt kun faa opholde sig i Canton Bern, og disse hav henvendt sig til Cantonen med Begjering om at samme vi udvirke dem Tilladelse til at tage deres Ophold i Belgien, de de befrygte, ikke at kunne ernære sig i England.
Aalborg Stiftstidende, 1834-05-12
Den franske Gesandt har oversendt Cantonalregjeringen Freiburg Signalementet paa 6 Jndivider, som synes at have været indviklede i den lyonske Opstand, ledsaget af en Begjering om at anholde disse Personer, hvis de skulde opdages eller antræffes paa det freiburgske Territorium. Statsraadet har herpaa svaret, at før det kunde efterkomme denne Begjering, maatte samme udbede sig Underretning om de Forseelser, hvorfor hine ere actionerede, henhøre til dem, der opregnes i Tractaten mellem Frankrig og Schveiz af 18de Juli 1828 samt Forklaringen af 30te Septbr. 1830. J saa Fal vilde de fornødne Foranstaltninger træffes til deres Udlevering, Skulde Sagen derimod blot angaae politiske Forseelser, saa kunde Regjeringen i Freiburg paa Grund af Artikel 5 bemeldte Tractat ikke efterkomme Gesandtens Begjering om Udlevering.
Aalborg Stiftstidende, 1834-05-12
Blandede Efterretninger. Allg. Zeit. melder i en Skrivelse fra den polske Grændse, at der nylig havde funden Arrestationer Sted i Varschaul og sydligere i Polen. Man skal nemlig være kommen paa Spor efter et stort Complot, der styredes fra Frankrig af og hvis Tendents var at fremme Revolutionen ved Snigmord. Det hedder, at en ung Mand har angivet de Sammensvornes hele Plan og at man var betænkt paa at forTrekomme samme. Vist synes det, at man ventede Signalet fra Frankrig, for mod Slutningen af April eller i Begyndelsen af Mai at vove noget Stort. De forulykkede Opstande i Lyon og Paris have nu ogsaa kuldkastet hin Projecter og de Sammensvorne ville nu neppe forsøge paa noget Alvorligt, hverken i Polen eller Tydskland. - Et Forsøg, som Nogle af de Revolutionaire i Vesttyskland have gjort paa at befrie Dr. Wirth ved et natligt Overfald, da han med en liden Escorte afgik fra Zveibrücken til Kaiserslautern, er mislykket. Den Plan, at overdrage den hele Militaircommando i Fristaden Frankfurt til den østerrigske General Piret, er indtil videre opgivet, fordi samme i selve Forbundsforsamlingen fandt en, som det synes, uventet Modstand i det holblandske Gesandtskab.
Aalborg Stiftstidende, 1834-05-12
J München tales for Tiden om en Mariage mellem den græske Konge og den russiske Keisers ældste Datter. F. Kongsbergs Sølvværk.
Aalborg Stiftstidende, 1834-05-12
De Bjergstrækninger, indeholdende Sølvmalm, som findes i Nærheden af Kongsberg, bestaae i Almindelighed at næsten perpendiculaire Masser eller Lag, som i en Retning fra Syd til Nord ligge paralelt, den ene ved Siden af den anden. Nogle af disse Masser udmærkes fra de andre derved, at de indeholde særskilte Metaller, nemlig: Jern, Zink, Kobber og en ubetydelig Deel Sølv. Benævnte Lag hvilke paa Bjergets Udside gjennem det exiderede Jern antage en guulagtig eller bruun Farve, kaldes efter den tydske Benævnelse Fahlband. Disse Masser eller Lag ere gjennemskaarne af Revner, der gaae i en Retning fra Øst til Vest, og ere opfyldte af steenagtige eller metalliske Spirer, af en med Bjergets Hovedmasse ulige Art. Revnerne bære Navn af Malmgange, Aarer. Solvt findes næsten alene i disse Aarer, og kun i nogen Bet denhed i de Punkter, hvor de gjennemskjære et hahlband, som desaarsag kaldes ædle Band. Alene paa saadanne Steder kan man haabe at finde Sølv i betydelig Mængde, hvilket foranlediger, at man alene foretager Sprængningsarbeider paa saadanne af Band gjennemskaarne Malmgange. Men ogsaa der er Produktet ulige; stundom, ja maaskee oftest, mindre givende, saa man aldrig har fuldkommen Vished om, hvor Sølvet er at finde, uden i de Tilfælde, hvor man har fuldkommen tydelige Kjendetegn. Erfaring har viist, at ikkun en Deel af en Malm gang, som grændser til et paa Metaller rigt Fahlband, indeholder Sølv. Der gives to troværdige Kiendetegn, som give Forhaabning. Hvis to Gange eller Malmaarer sammenløbe, saa har man ofte bemærket, at de blive rige paa Sølv op henimod det Punkt, hvor de krydse hinanden; og haar to paralelle Gange løbe paa kort Afstand, den ene fra den anden, saa er det ofte Tilfældet, at de skifteviis omvexle i Rigdom. Det første af disse Forhold var Hovedaarsagen, hvorfor man atter begyndte at anstille Sprængninger i Armengrube, lehi i fordums Dage, da denne Grube blev bearbeidet, havde man bemærket, at Malmstrækningerne i Armeengrube imods, Bunden løb sammen med Kongsgrube, og omendskjøndt denne Sidste allerede for længe siden har været opgivet som udtømt paa Sølv og Armengrube aldrig har været særdeles rig, formodede man dog, at der hvor begge Aarerne krydse hinanden, skulde findes Sølv i Overflødighed. Dette Punkt er endnu ikke fundet, og da Malmgangen for nærværende Tid viste sig mindre sammenløbende end tilforn, saa har dette Haab fjernet sig noget - dog troer man det derfor ikke rigtigt, aldeles at ophøre med Arbeidet, saameget mindre, da Aaren i Kongsgrube giver et særdeles rigt Udbyttte.
Aalborg Stiftstidende, 1834-05-12
Fædrenelandet. Aalborg Onsdagen den 14de Mai næstk. bliver Hr. Candidatus Theologi Johan Valdemar Bille, som allernaadigst er beskikket til Sognepræst for Sennels Menighed ved Thisted, ordineret i St. Budolphi Kirke.
Aalborg Stiftstidende, 1834-05-12
Bekjendtgjørelser. Ved Skiftesamling Dags Dato, betræffende den paa Birkelse afdøde Capitain Holger Masson von der Osten efter hans Broder tilfaldne Arv, tilstillet Skifteretten fra Kjøbenhavns Overformynderi, er anmeldt en Fordring, stor 160 Rbd. Sølv, som Arveafgifter af de den Afdøde tilfaldne og af Executori testamenti i Boet efter Geheimeraad C. F. Skeel og Enkefrue til ham udleverede Sengeklæder, Linned og Sølv med videre. For at give Arvingerne Leilighed til at erklære sig over bemeldte Fordring er Skiftets videre Behandling udsat til Foretagelse paa Herredscontoiret i Nørre-Sundby, Løverdagen den 28de Juni næstkommende, Eftermiddag Kl. 4, hvorved Continuations=Repartition om muligt tillige vil blive fremlagt og Boet blive sluttet; Arvingerne og øvrige Vedkommende indkaldes derfor til at give Møde. Kjær og Hvetbo Herreders Contoir i Nørre-Sundby, den 3die Mai 1834. Lange.
Aalborg Stiftstidende, 1834-05-12
En stærk Arbeidshest kan faaes, naar man melder sig paa Adresse-Contoiret.
Aalborg Stiftstidende, 1834-05-12
Proclamata. Ved Proclama af Dags Dato, der bliver læst i vedkommende Retter, ere Creditorerne i Stervboet efter Feldberereder Hermann Haslund Enke, Caroline Schjønning, af Sæby Kjøbstad, indkaldte med 12 Ugers Varsel til for mig, som Skifteforvalter, at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer; hvilket herved endvidere be til kjendtgjøres.
Aalborg Stiftstidende, 1834-05-12
Bye og Herredsfogedcontoiret i Sæby, den 7de Mai 1834. Heiberg.
Aalborg Stiftstidende, 1834-05-13
Den pyrenæiske Halve. Donna Marias Gesandt i Madrid, Hr. Sarmento, som allerede tilforn var indført ved Hoffet, har nu overrakt sine Creditiver, hvilket officielt anmeldes i Hoftidenden, med Tilføiende, at Dronningen har befalet Hr. Perez de Castro ufortøvet at afgaae til Lissabon, for der at fungere i lige Egenskab. - Videre erfarer man, at General Llander har bibragt Jnsurgentchefen Carnicer, der i Nedre-Catalonien havde samlet et Corps paa 3000 Mand, et fuldkomment Nederlag; over Tredieparten af dette Antal skal være bleven paa Pladsen. - J Guispucon er den bekjendte Brigadeer, El Pastor, udnævnt til Militair=Commandant efter Beboernes eenstemmige Ønske. - Vigtigere endnu ere Efterretningerne fra den spanske Expedition til Portugal, som meddeles i Gaceta. Dertil hører en Rapport fra General SanJuanena, dat. Landosa, den 18de April, hvori meldes, at han paa dette Sted har indhentet og angrebet Prætendentens Følge, af hvilket 10 Personer bleve fangne, ligesom og adskillige Vogne gjordes til Bytte. Prætendenten selv var flygtet til Abrantes. Fremdeles melder General Rodil fra sit Hovedkvarteer i la Guarda, at D. Carlos med Nød og Neppe er undkommen til Santarem med Tab af sin hele Bagage, at Desertionen blandt Miguelisterne er stor, og at den Modstand, hvormed de hidtil har mødt den spanske Invasion, er ubetydelig. Gouverneuren i Almeida har tilmeldt General Rodil, at han har modtaget en Depesche fra Hertugen af Terceira, ifølge hvilken sidste befandt sig paa Marschen til Almeida, for der at sætte sig i Forbindelse, med de spanske Tropper.
Aalborg Stiftstidende, 1834-05-13
Blandt de over England directe fra Portugal indtrufne Efterretninger meldes ikke noget Mærkeligt fra Krigsskuepladsen. J Henseende til D. Carlos stemmer de med ovenanførte fra Madrid; han opholdt sig dengang i Chamuscai Nærheden af Santarem. Admiral Napier har gjort et Forsøg paa at angribe Figueras fra Søsiden, men dette mislykkedes formedelst indfaldende Storm. Nu laver General Torres sig til at angribe Staden fra Landsiden, medens General Rodil og Hertugen af Terceira have i Sinde at Tyskland.
Aalborg Stiftstidende, 1834-05-13
J Frankfurt er atter gjort et Forsøg til at befrie nogle angribe Combra og Abrantes. af de derværende politiske Arrestanter. Om samme indeholder Over=Postamts-Tidenden Følgende. Den 2den Mai, henimod Kl. 10 om Aftenen, gav en Jæger af de hervæbrende Linietropper Skildvagten ved Constablervagten at forstaae, at han skulde forlade sin Post, fordi adskillige af Fangerne skulde befries. Skildvagten anmeldte strax dette, hvorpaa Vagten traadte i Gevær. Strax derpaa viste sig en Hob Mennesker i Nærheden af Vagten, men som skiltes ad, da en udsendt Patrouille opfordrede dem dertil; efter kort Tids Forløb indfandt sig imidlertid en større Hob og paa samme Tid forsøgte 5 Arrestanter at lade sig glide ned paa Gaden. Fra hiin anden Hob af Mennesker blev skudt paa en imødesendt Patrouille, hvorpaa denne besvarede Jlden. Af de 5 Arrestanter lykkedes det tvende at udføre deres Forehavende, to Andre fik Contusioner ved at nedlade sig paa Gaden, der gjorde deres videre Flugt umulig, og den 5te, Student Rubner, blev saaret og døde siden. Skydningen maatte gientages, og adskillige her Hjemmehørende vere desværre blevne Offete for hiint Foretagende. Hidtil veed man, at 5 Personer ere døde, men adskillige ere saa brede. Endnu om Natten traf man alle øvrige nødvendige Foranstaltninger, og det lykkedes endnu at arrestere En af Flygtningene, saaledes, at kun den Ene af de 5 virkelig har iværksat sin Flugt. Overeensstemmende med denne Beretning er Anmeldelsen i Frankfurter=Tidenden samt Senatets 1 Proclamation til Borgerne. Et Privatbrev i Hanauer=Tidenden fremstiller derimod Sagen noget anderledes. Jfølge dette synes det som at Fangerne havde forsøgt at iværksætte deres Flugt, inden de Øvrige stimlede til, hvorpaa Vagten, betragtende disse som Fangernes Medhielpere, strax begyndte at fyre paa dem. - Den undslupne Fange, Student Al hau fra Grofentonne samt den før omtalte Jæger, der har staaet i Forbindelse med Arrestanterne, forfølger Politiet med Stikbreve.
Aalborg Stiftstidende, 1834-05-13
To Medlemmer af Ministerial-Congressen i Vien have forladt samme, nemlig den hessen darmstadtske, Baron duThil og den kurhessiske, Oberst Ochs. Ligeldes hedder det, at Hr. Verstolk van Soelen, Hr. v. Antillion og Grev Reventlow=Criminil i Mai Maaned ville vende tilbage til deres Hjem. Allg. Zeit. drager heraf den Slutning, at Congressen vil ophøre i denne Maaned. Den münchenske politiske Tidende har optaget denne Artikel af Allg. Zeitung, med tilføier: Vi kunne forsikkre fra en tilforladelig Kilde, at herpaa er endnu slet ikke at tænke." Maaskee altsaa kun en Ferie vil finde Sted.
Aalborg Stiftstidende, 1834-05-13
Hertuginden af Betry er ankommen til Vien, og skal efter Nürnberger Correspondent, sammesteds have fundet en meget venskabelig og forekommende Modtagelse. Hun havde strax efter sin Ankomst Audients hos Keiserparret, og modtog siden de øvrige Medlemmer af den Keiserlige Famlie, Hof=Embedsmændene samt den høie Adel. Hun boer i det Keiserlige Slot i den Række af Værelser, som er beliggende umiddelbart under Keiserens egne. Den 1ste Mai agtede hun at overvære Foraarsfesten i den Keiserlige Hauge, og derpaa afgaae til Prag for at besøge sine Børn. .
Aalborg Stiftstidende, 1834-05-13
Det bayerske Kammer har antaget en ny Forordning om Brandvæsenet i Rhinkredsen, som med Hensyn paa Assurancen var aldeles nødvendig, da de ældre Love ikke omtalet nogen Straf for den, der afbrændte sit eget Huus, medsmindre Jldebranden maatte være forenet med øiensynlig Faren for andre Eiere.
Aalborg Stiftstidende, 1834-05-13
Rusland. 13 Gouvernementer have mistet Tiendedelen af deres Jndbyggere ved Hungersnøden. Denne var saa stor, at mange af de ulykkelige Jndvaanere forlode Huus og Hjem, for at søge Hielp, men omkom underveis. Mange faldt omkuldt paa Gaderne, hentærede af Hunger og Elendighed. Keiserens har gjort Alt hvad der stod i hans Magt for at bekjemper dette græsselige Onde. Han frigav strax Kornindførselen, og sendte en af sine General=Adjutanter til hvert af hine Gouvernementer, for at udforske den egentlige Aarsag til denne Ulykke, og saa hurtig som muligt at skaffe de ulykkelige Jndbyggere den fornødne Hjelp. Da Kornpriserne, som en Følge af disse sørgelige Omstændigheder, ogsaa i Petersborg steg til en uforholdsmæssig Høide, lod Keiseren 150 Skibe lade i Hamborg med Korn, og dette føres til Kronstadt, for at bringe Priserne til at falde. J alle Gouvernementerne, ikke eet eneste undtaget, have Generaladjutanterne opdaget Underslæb af den meest oprørende Beskaffenhed. J Gouverne, menternes Hovedstæder findes Magasiner, der skulde fyldes hvert Aar, strax efter Høsten; disse Magasiner vare allevegne tomme, Gouverneurerne havde, i Forening med adskillige Embedsmænd, drevet Kornpugeri, og saaledes speculeret paa Folkets Nød, der for største Deelen var fremkaldt af dem. Alle disse utro Embedsmænd ere afsatte og overgivne Retfærdigheden, og alt det Korn, hvormed de havde drevet en saa skjendig Aager, blev paa Regjeringens befaling skaffet tilveie og uddeelt til de Nødlidende. Man har rigtignok i Rusland det Ordsprog. Vorherre er høit oppe, og Gaa ten langt borte!" men for Adjutanter kan man ligesaalidte vogte sig paa Jorden, som for Kometer paa Himlen. .
Aalborg Stiftstidende, 1834-05-13
Fædrenelandet. .
Aalborg Stiftstidende, 1834-05-13
Kjøbenhavn, den 6te Mai. Imorges Kl. 5 lettede Linieskibet Dronning Marie Anker i Renden, og gik nordefter. Som man erfarer, vil det ankre ved Humlebek, hvorhen Hs. Kgl. Høihed Prind Frederik Carl Christian med Sulte begiver sig for Jægerspriis, og tager Hs. Kgl. Høihed ombord, da Høisan, me er bestemt til at gjøre Reisen med samme til Jsland, (Hs. Kgl. Høihed er Dagen efter passeret Kronborg Fæstning.) - Cadetcorvetten Najaden, der siden i Løverdag Morges, da Cadetterne kom ombord, har foretaget smaa Krydstoure, og imorges laae ved Taarbek, gik under Se derfra Kl. 6.
Aalborg Stiftstidende, 1834-05-13
Kbhvnspst.