JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1783-12-26
Udi Magleskov, beliggende ved Tostrup paa Landeveien, imellem Roeskilde og Ringsted, sælges ved Auction Fredagen den 9de Januarii endeel Ege= og Bøge=Træer. nts. Plan, til det Een og Tredivte Kongelige privilegerede Kiøbenhavnske Classe=Lotterie, allene oprettet til Beste for de Fattige. Bestaaende af 20000 Lodder, 10000 Gevinster, 36 Præmier og 10000 Frilodder, samt inddeelt udi 5 Classer. Under Direction af det Kongelige Rente=Kammer, og under Opsyn af de dertil udnævnte Commissarier, Hr. Etats=Raad Morup, og de Herrer Justice=Raader Budt, Kølle og Schønning. Første Classe 20000 Lodder a Led 1 Rdlr. Anden Classe 19000 Lodder a Lod 2 Rdlr. Tredie Classe 18000 Lodder a Lod 3 Rdlr. 187. 100 Rdr. er 1000 Rd. 16. 1500 Rdlr. er 1500 Rd. 1 Hr. 2000 Rdlr. et 2000 Rd. 1000 Gev10709 Rd. 1000 Ger15295 Rd. 1200 Gev. 2 Pr. 1ste og sidste Lod a 50 R. 100. 24716 Rd. for og eft. 1000 a 50 - 100 ste og sidste Lod a 50 R. 100 2 Pr. 1ste og sidste Lod a 500 Rd. 100. for og eft. 1500 a 75. 150 2 for og efter 2000 a 100, 200 pram. 10000 Rd. 1000 Cer. og 4 Prau. 15545 Rd. 200 Gen og 6 pr. 35116 Rd. Fierde Classe 16800 Lodder a Lod 4 Rdlr. Femte Classe 15600 Lodder a Lod 2 Rdlr. 2500 Rdlr. er 2500 Rdr. 1 Gev. a 10000 Rdlr. = = er - 10000 Rdlr. 116230 Rdlr. 2 Pr. 1ste og sidste Lod a 100 Rdlr. er 200 - 2 Pr. 1ste og sidste Lod a 50 Rdlr. 2 Pr. for og efter 10000 a 300 2 Pr. . . . 2 Pr. for og efter 2500 a 100 2 Pr. - . = 3000 a 100 = Prisegade 1000. 2 Pr. = = = 1500 a 75 - 6 Pr. . . . 1000 a 50 . 10000 Frie=Lodder med Rabatten iberegnet 1120. v. og 6 Præm. 5600 Gev. 16 Pr. og 12 100 Frie=Lodder Jndtægt.
Berlingske Tidende, 1783-12-26
ALANCE. Udgift. 1ste Classe 20000 Lodder a 1 Rdlr. 20000 Rdlr. 1ste Classe 1000 Gev. og 4 Præm. 10909 Rdlr. 2den 2den = 1000 = = 4 3die = 1200 - = 6 14de = 1200 - = 6 31200 a 5te = 5600 16 og 10000 Fril. 129180 Summa Jndtægt 210400 Rdlr. Somma Udgift 210400 Rdlr. D. penge, som af Collecteurerne indkasseres for Lotterie=Sedler, skal saasnart muelig skee kan, blive deponerede udi Banquen, til Lotteriets og Jnteressenternes Sikkerhed, og underskriver enhver Collecteur, som er bleven bekiendtgjort i Aviserne, de ham til Afsætning tilsendte Lodsedler. 2. De Nummere, som vinde udi een af de fire første Classer, hver Classes Trækning, i den til Fornyelse fra Classe til anden begaae aldeles ud, og de øvrige ikke udfrokne Lodder, maa efter stemte Tid, besørges fornyede hos den Collecteur, hvor de ere tagne. Jmidlertid kan de som have vundet i een af de fire første Classer, eller andre Liebhabere, blive forsynede med andre Lodder, for det fulde Indskud til alle foregaaende Classer, saa længe endnu nogle Lodder hos Collecteurerne ere tilovers. 3. Indskuddet til 1ste Classe er En Rdlr., udi 2den Classe To Rdlr., udi 3die Classe Tre Rdlr., udi 4de Classe Fire Rdlr., og udi 5te Classe To Rdlr. Classes Trækning, og udi de øvrige Steder, saasnart de behøvende 4. Gevinsterne udbetales her i Staden 14 Dage efter enhver Remisser til vedkommende Collecteurer kan være indløbne, imod de Originale Lodsedlers Tilbagelevering. Og bliver af enhver Gevinst i Almindelighed rabatteret 12 pro Cent til Beste for de Fattige og Lotterie Omkostningernes Bestridelse. 5. Lodsedlernes Fornyelse fra Classe til anden begyndes tilligemed Gevinsternes Udbetaling, og vedvarer ey længere her i Staden end 8 Dage for Trækningen, og Udenbyes maa Vedkommende besørge deres Lodsedlers Fornyelse saa betid, at Collecteurernes Appellations Regninger kan være indløbne til den Kongel. Lotterie Jnspecteur, Hr. Johan Frederich Baumgarten, 8te Dage for Trækningen. Hvo som ey holder sig saadan Tid efterretlig, maa upaaanket taale, at deres Lodder hiemfalde til Lotteriets Beste. 6. Efter at enhver Classe er bleven trokket, og Collecteurerne tilsendt Designation over de udi deres Collection faldne Gevinster, da bør de strax indsende deres Regninger og Penge=Beholdninger til Lotterie Jnspecteuren; Hvo som herudi er forsømmelig, kan ey vedblive Collectionen, og skal vorde lovlig tiltalt, for de til Lotterier, skyldig værende Penge. 7. Meleringen og Trækningen af Lodderne paa Bogstaver, Navne eller korte Deviser, skeer paa det Kongelige Slot Charlottenborg, af 2de Fattige Børn fra Opfostrings=Huset, under Opsyn af de forberørte dertil udnævnte Commissarier, samt udi enhvers Overværelse, som har Lyst derved at være tilstæde; og er Træknings=Tiderne berammet, nemlig : 1ste Classe den 16de Febr.
Berlingske Tidende, 1783-12-26
2den = = 19de April. 1 udi tilkommende Aar.
Berlingske Tidende, 1783-12-26
Da Feldbereder=Enken Anne Dorthea Hartman her i Byen, er ved Døden afgangen, og hendes Boe af os underskrevne, som Executores Testamenti, taget under lovmæssig Behandling, saa indkaldes herved 3de gange efter hinanden i de til Forsendelse med Posten allene privilegerede Kiøbenhavnske Tidender alle og enhver, som maatte have noget enten til bemelte Stervboe at betale, eller i samme at fordre, inden den i Loven forefatte Tid, at anmelde saadant med antagelig Beviis for os undertegnede. Tronhiem, den 26de Novbr. 1783. Mag. Lorenz Wittrup. Jacob von der Lippe Parelius, Sognepræst til Frue Kirke. Diaconus til samme Kirke. Stedmoderen, en original Comoedie i 3 Acter af P. T. Wandall, er til Kiøbs hos Brødrene Berling i Pilestræde for 3 Mk.
Berlingske Tidende, 1783-12-29
Carthagena, den 8de November. Fregatten Helena Magdalene og en Brigantine, som beseile adskillige Egne af den Middellandske Søe, for at optage rigtige og nøiagtige Charter, havde Stormen tvunget til at løbe herind; men de ere allerede i Gaar gaaet i Søen, igien. En Division af vore Skebekker skal seile øster imod de Barbariske Søerøvere.
Berlingske Tidende, 1783-12-29
Lissabon, den 19de November. Med et Skib, som er ankommen fra Ostindien, have vi faaet den Efterretning, at og vore Tropper ere sammesteds i Bevægelse, og at den afdøde Hyder Alys Sønner ere blevne uenige. Hele Jndien har i Slutningen af Februarii Maa med været indviklet i Krig.
Berlingske Tidende, 1783-12-29
Polen, den 30te November. Rygtet om de betænkelige Bevægelser iblandt Perserne, som ruste sig, og om de farlige Uroeligheder i Ægypten, bekræftes nu endog ved Efterretninger fra Constantinopel selv.
Berlingske Tidende, 1783-12-29
Livorno, den 3die December. Den Efterretning, at den tapre Malthesiske Capitain Loenzi har taget 2 Tyrkiske Skibe, er fuldkommen bleven bekræftet. Den 5te September gik han med en Polakre paa 24 Kanoner og 150 Mand fra Maltha i Søen, tog herpaa er Tyrkisk Skebekke, hvis Eqvipage flygtede paa Land, og garBassaen Efterretning om, hvad der var tildraget sig. Den sine sendte strax et Skib paa 32 Kanoner, 6 Steenstykker, 250 Tyrker og 30 Græker, under Commando af Rais Candiotto og andre Officerer, i Søen, med Ordre, at ikke komme tilbage uden at have det Malthesiske Skib med sig. Den 21de October traf begge Skibene hverandre. Tyrken gav Maltheseren strax det glatte Lag, hvorved 14 Maltheser bleve dræbte og 20 saarede. Capitain Lorenzi lod sig herved ikke afskrække, men fegtede i 2 Timer med Fienden, entrede endelig det Tyrtiske Skib, sprang under en hæftig Jld over paa samme, og blev efter en blodig Træfning Mester deraf. Han fandt paa dette Skib 6 christne Slaver i Lænker. J Træfningen vare 68 Tyrker bleven dræbte og 80 saarede. Rais tilligemed 183 Mand gjorde han til Slaver, og siden er denne Seiervinder den 1ste November under et almindeligt Frydeskrig løbet ind med sin Prise i Havnen ved Maltha.
Berlingske Tidende, 1783-12-29
Jtalien, den 6te December. Misforstaaelserne imellem det Keiserl. og Rommerske Hof synes at komme alt længere og længere bort fra Forligs og Venskabs Maalet, og Paven skal aldeles ikke ville tilgive, at de udenlandske Biskopper betages deres Bispedømme i Arvelandene. Han har endog ikke villet antage Erkebiskoppen af Gørtes Resignation, og de af Monarchen beskikkede Biskopper nemlig Grev von Herberstein, von Arco og von Arzi have endnu ikke kundet udvirke nogen Bekræftelses=Bulle. Nogle smigre sig imidlertid med det Haab, at alting vil blive jævnet ved Hs. Majestæt Kriserens forestaaende Gienbesog i Rom; men i Følge Characterernes Standhaftighed paa begge Sider er det langt heller at formode, at det blot vil gaae af med vexelsidige Høfligheder, og at enhver Deel vil siden som forhen vedblive sin Tænkemaade.
Berlingske Tidende, 1783-12-29
Bordeaux, den 7de December. Sidstafvigte Onsdag forefaldt her i Staden et ubehagelige Optrin i Anledning af en Luftmaskine. En Kaffeskiænker, navnlig Bellerne, havde ladet en Luftmaskine, 1 1/2 Fod høy, hendte fra Paris, for dermed at opføre et Skuespil paa en stor Plan imod Betaling af 60, 36 og 24 Sous. Men Maskinen steg ikke høiere end omtrent 25 Fod. Der var mere end 30000 Tilskuere, som endnu stedse ventede at see den rette Globus, og ansaae Maskinen kun for en Vindblære. Man blev utaalmodig, og en tog et Stykke Jord, kastede det i Ven ret med de Ord: voici le Ballot, og samme faldt uhældigviis ned paa en Jrlænders Hoved, som ikke sat langt derfra. Denne greb sin Stoel og smed den derhen, hvorfra Kastet var kommet. Herover opkom i en Tiid af 10 Minuter en saadan Tummel, at over 2000 Ste le bleve sønderbrudte. Huset blev bestormet, og Vinduerne slaaet ind. 30 Mand Cavallerister og ligesaa mange Stadsoldater, som skulde stille Allarmen, bleve drevne til bage med Stene, nogle ihielslagne, adskillige saarede, og den Soupe og Ball, som skulde følge paa Skuespillet, gi ogsaa ind igien.
Berlingske Tidende, 1783-12-29
London, den 9de December. Den 29de i sidstafvigte Maaned have de Herrer Flood og Browulow indført i det Jrlandske Parlement en Bill, betreffende Parlements=Reformationen, ligesom den forlanges at de bevæbnede Frivilliges Afsendte; men den blev forkastet at 157 Stemmer imod 77. Man fattede tillige den Beslutning at det herefter var en uvilkaarlig Nødvendighed, at holde over Parlementsretten imod alle Paafund og Jndgreb, samt at indgaae til Hs. Majestæt Kongen med en Adresse desangaaende. Man er bange for, at denne Parlements=Resolution vil stifte megen Uhæld, og opvække store borgerlige Uroeligheder i Jrland, da de Frivillige ligesaa ubøyelige paastaae denne Parlements=Reformation, som Regieringen sætter sig imod samme. - Prindsen af Wallis befandt sig ved Slutningen af forrige Uge upasselig, men er ved Aareladning saavidt igien helbredet, at han i Gaar Aftes var nærværende i Parlementet.
Berlingske Tidende, 1783-12-29
- Fra Nye=Uork er en Post ankommen. Med samme forsikrer man, at Tropperne og Loyalisternes Jndskibning endnu bestandig gaaer for sig, og at dette Sted vil ved JuleTider fuldkommen være gjort ryddeligt fra vor Side. - J de nye Amerikanske Stater begynder det nu at blive meere og meere roligt. Lovene komme ved deres Haandhævelse i en større Anseelse, og man haaber, at alt hvad som angaaer Staternes indvortes Forfatning, vil inden et Aar være bragt i en fuldkommen Orden. J Philladelphia skal alt vinde et blomstrende Udseende, og saavel Handel som Kunster og Videnskader komme mere og meere i Flor. - Jevndøgns=Stormene have anrettet megen Ulykke paa Kysten af Virginien; i Særdeleshed skal den i Havnen af Portsmouth foraarsagede Skade, være meget betydelig. - Fra Kingston paa Øen Jamaica skrives under 10de October, at man ogsaa der begynder at smage Fredens Frugter. De Amerikanske Fartøier havde til den Tiid meget hyppig indfundet sig der; Handelen med Hispaniola var heller ikke for Alvor bleven bemeldte Amerikanske Skibe forbudet, men det tillodes dem sammesteds at handle under Franske Flagge og med Franske Passer, dem de let kunde bekomme. - Den bekiendte Paul Jones er, som en Avis for i Dag melder, kommen hertil forrige Fredag med Depecher fra Kongressen til Hr. John Adams. Han har kun været 22 Dage underveis fra Philladelphia til Frankrige. J Løverdags Morges er han igien reist herfra, for at gaae tilbagetil Amerika. - Der er en Plan i Gierde til vor Landarmees Reduction. - Admiralitetet har faaet mange Skibe fra Østersøen med Skibstømmer. Vor Marine vil blive sat i den beste Forfatning.
Berlingske Tidende, 1783-12-29
Viissingen, den 11te December. Forrige Tirsdag, da Floden var meget høy, opdagede man ved Domburg en Fisk af overordentlig Størrelse. Den var 84 Fod lang og 26 tyk i Diameter. Oven paa Hovedet var en Aabning, og i dens Mund 48 store Tænder. Da den var bleven bragt paa det Tørre, gjorde den en stor Allarm, og slo saaledes med Rumpen, at man ikke kunde komme den nær Efterat man havde hugget Hovedet af og aabnet den, fand man i dens Bug en ung Fisk, som veiede 112 Pund. Man skar af den store Fisk 2070 Pund Spek. Dens Vægt var over 8000 Pund og dens Snude allene veiede 230 Pund.
Berlingske Tidende, 1783-12-29
Paris, den 12te December. Det her for nogle Dage siden udspredte Rygte, at Hs. Katholske Majestæt befandt sig upasselig, er ugrundet. - Breve fra Lissabon af 19de Novbr. tale om en anseelig Bankerot sammestæds af Handelshuset Boniface, hvorved adskillige Franske og Engelske Kiøbmænd tabe. Man regner samme for 10 Millioner, men andre forsikre, at den ikke enganer halv saa stor. Freden har været Aarsag til dette Uhæld. Man havde udredet til Jndien 4 til 5 Skibe, som ikke naaede samme, førend Freden var allerede der bleven bekiendtgjort - Det for kort Tiid siden anstillede Forsøg med Luftmaskiner har opvakt en saa almindelig Enthusiasmus, at smaae og Store tale derom i denne Tiid, og ere beskieftigede med Forsøget. Man har stukket Maskinen i Kaaber paa mangfoldige Maader, vore Skilderieboder ere opfyldte dermed, og samme vrimle bestandig af Mennesker, som kiøbe eller besee dem.
Berlingske Tidende, 1783-12-29
Alle vore Professorer i Physiken læse i nærværende Tiid over intet andet end over dens Beklædning, over brændbar Luft, over den acrostatiske Bold, og over Midlerne til at styre samme i Luften. J Besynderlighed aabnede Hr. Charles i Tirsdags sine Læretimer dermed i Physiken, hvortil der kom over 300 Vogne med fornemme Tilhørere og en saadan Mængde andre Folk, at ikke den 20de Deel kunde komme ind. Til Videnskabernes Academies sidste Møde bleve de Herrer, Charles og Pilatre du Rozier indbudne, hvilket er noget overordentligt, da de ikke ere Medlemmer. J bemeldte Møde blev der ikke talt om andet end den nye Opfindelse. Hr. Lavoister, en Medlem af Acadetaiet forelæste en Memoire, hvori han viste, at Hr. Charles's Behandlingsmaade i at opfylde sin Bold, havde et stort Fortrin for Hr. Montgolfiers; men da denne Behandlingsmaade er meget kostbar, saa bekiendtgjorde han Opdagelsen af en sort brændbar Luft, som ikke koster den tredie Deel saameget, som den af Hr. Charles brugte, og dog alligevel vil have alle dens Fordeele. Hans Majestæt Kongen har selv belønnet dem, som have havt Deel i denne Opfindelse og Forsøgene. Hr. Montgolfier er bleven udnævnt til Ridder af St. Michaelis=Ordenen, og da man maae være adelig, naar man skal faae denne Orden, saa har Hs. Majestæt optaget ham i Adelstanden, og ladet ham Adelsbrevet gratis udfærdige; han er tillige bleven aflagt med en aarlig Pension af 2000 Livres. En lige saa stor Pension har Hs. Majestæt skiænket Hr. Charles. De Herrer Røbert og Pilatre have hver faaet en aarlig Pension af 1000 Livres. Alle vore nyeste Moder ere nu endelig blevne en Globe, a la Montgolster, a la Charles; i alle vore Gader synges Viser over denne nye Opfindelse, der vist nok ikke altid ere med de beste, og hvoraf nogle ere endog satyriske. - Breve fra Bordeaux af 3die huj melde, at man sammesteds har ladet en acrostatisk Machine stige i Veiret, hvori Grev von Dillon og en Matros befandt sig. Denne Machine gik omtrent i 3 Timer over Floden, og faldt ned i Royan, 20 Mile fra Bordeaux. Den i samme værende brændbare Luft var af brændt Halm. - En Uhrmager har gjort det Forslag, imod en Subscription af 200 Louisdorer at ville gaae over Seinefloden, og det ved Hiel af et Par elastiske Træskoe, som i en Afstand af et Skridt staae fra hinanden, og ere fastgjorte ved en Stang, ligesom Lænke Kugler. Skoen har sin sadvanlige Længde, er 7 Tommer, høi, og lige saa bred. J Mandags gjorde han Forslaget, og i Onsdags var Subscriptionen allerede omtrent 100 Louisdorer. J Januarii Maaned skal Forsøget gaae for sig.
Berlingske Tidende, 1783-12-29
Paris, den 15de December. J Gaar blev i Metropolitankirken gjort offentlig Taksigelse til Gud for Freden, hvorved Parlementet og Rentekammeret vare nærværende. Om Aftenen vare alle Stadens Gaader illuminerede. For Raadhuset blev afbrændt et Fyrværkerie, som Staden Paris havde ladet forfærdige, paa alle offentlige Stæder var Dandsepladser indrettede, hvor Folket dandsede efter Musik. Der blev og rigelig uddeelt Viin og Spisevarer. Den nye Kornhalle var udpyntet med 6000 brændende Lamper. - Beretningen om Grev Dillons Luftreise er kun en lystig Opdigtelse, som ved flere end 50 Breve er bleven bragt hertil fra Bordeaux.
Berlingske Tidende, 1783-12-29
Amsterdam, den 16de December. J Forgaars havde vi her fra Klokken 10 til 2 saa tyk en Taage, hvis Lige endnu aldrig har været i Holland. Det var umueligt, at see et Skridt for sig. En Kudsk kjørte med en Carosse med 2 Heste for i Vandet, men blev dog tillige med Hestene reddet. En Kone løb paa den saa kaldte Brauers gragt i Vandet, og druknede. En Mand, som kom fra Kirken, gik i Vandet, men blev reddet. Man hører og, at en Kareth med 4 Heste er forulykket i Achtergragt. - Krigsskibene, Amsterdam paa 64, Batavier paa 50, Centaur og Argo paa 44 Kanoner, ere den 12te hujus afseylede fra Tessel, det første til Seeland, og de andre til Vestindien. J Følge med samme var et af vore Ostindiske Compagnieskibe, som er bestemt med Penge over Batavia til China. Dagen derpaa afgik følgende til Middelhavet bestemte Escadre: Frie heden paa 70 Kanoner, under Viceadmiral Reynsts Commando; Ruiter paa 64, under Contreadmiral Braams; Prinds Wilhelm paa 74, Dreuthe paa 60, Harlingen paa 50 Kanoner, og Fregatten Medea. De Hollandske Skibe, som allerede befinde sig i den Middellandske Søe, ere: Gelderland og Kottenger paa 60, Alkmar og Tromp paa 50 Medemblik paa 36, Mercure paa 20, og Jæger paa 14 Kanoner. Vi ville altsaa komme til at faae en Escadre af 11 Linieskibe, foruden Fregatter, i den Middellandske Søe.
Berlingske Tidende, 1783-12-29
Hvad det skal betyde, at man sender saa stærk en Flode derhen, veed man endnu ikke til risse. Stridighederne med Venedig fortiene vel neppe denne Omkostning.
Berlingske Tidende, 1783-12-29
Haag, den 16de December. Det Svar, som Gouvernementet over de Østerrigske Nederlande har givet paa den Hollandske Ministers overleverte Memoire er nu bleven trykt. Det heder blandt andet i samme, at Generalstaterne, i Henseende til de Forter, som den Østerrigske Regiering har taget i Besiddelse, vel burde have erindret sig Grev von Degenfeldts Declaration af 1776, at Hs. Majestæt aldrig havde erkiendt, eller vilde erkiende, andre Grændser i Flandern end dem, som 1664 bleve bestemte, og efter samme hørte de i Besiddelse tagne Forter ustridig til Hs. Majestæt Keiserens Territorium og under Høystsammes Souverainitet. Desuden havde Republiken Holland 1750 i den fulde Freed, uden foregaaende Efterretning taget med bevabnet Haand Fortet St. Paul i Besiddelse, hvilket aabenbare Angreb endnu ikke var bleven gotgjort, endskiønt samme da blev reclammeret. Fortet St. Donat blev i Conventionen af 1718 afstaaet, hvilken Convention bestandig er bleven holdt for et Nul og intet. Angaaende disse Grændsestridigheder behøvedes der altsaa ingen Negociation, saasom den Nederlandske Regiering vedblev sin en Gang gjorte Disposition; men der vare endnu andre Punkter at afgiøre, og Keyseren havde endnu flere Fordringer, til hvis Berigtigelse man vel vilde lade en Underhandling ved Commissarier gefalde sig ec. Dette Svar er bleven givet i Brussel den 6te hujus. Dag blive Staterne af Holland forsamlede, ved hvilken Leilighed den nyelig meldte Præadvis, angaaende den imellem Holland og Engeland sluttende bestemte Fredstractat, skal blive forvandlet til en formelig Beslutning, at denne Fredstractat hverken bliver sluttet i Haag eller London, men i Paris. Men da den Franske Charge d'Affaires, Hr. von Berenger, daglig har Conferencer med vore Ministre om denne Sag, og man bliver ved at paastaae, at det er det Franske Hof ligegyldigt, hvor Freden bliver sluttet, saa kunde det dog vel komme dertil, at man fra Hollandsk Side sendte en befuldmægtiget Minister til London, for sammestæds at bringe Freden i Stand. J Gaar var der ligeledes en lang Conference hos Arvestatholderen angaaende denne Sag, hvorved alle Stats ministerne vare nærværende. - Efter Breve fra Petersborg, er Fyrst Potemkin reist over Moscau, og er den 3die hujus bleven ventet til Petersborg. J Slutningen af forrige Maaned sendte den her værende Romersk Keiserlige Gesandt sin Secretair derfra som Coureer til Vien, for som man siger, at geleide Gesandtens Søster og Svoger, som ville besøge ham, til Petersborg. Ved Enden af denne Maaned ventes efter samme Breve en Coureer fra Constantinopel til Petersborg, som indbringer Portens Ultimatum, hvoraf Krig eller Fred hænger.
Berlingske Tidende, 1783-12-29
J Algier er en Sammenrottelse imod Deyen igien bleven opdaget. 70 Tyrker, hvoraf de fleste vare anseelige og rige Folk, skulde have myrdet ham, i det de ledsagede ham fra Moscheen. Men Deyen blev herom underrettet, lod 10 af de fornemste gribe og strangulere, 4re andre lovede han Livet, dersom de vilde aabenbare deres Medsvorne. Men de vilde ikke lade sig overtale for denne Belønning, og sagde, at de uagtet dette Løfte, dog ville blive ombragte. Dette standhaftige Svar har gjort et saadant Indtryk paa Jndbyggerne, at de af Frygt have tillukket sine Huse og begivet sig til deres Hauger, for ikke at blive et Offer for en Hævngierrighed, som endnu ikke er kiølet.
Berlingske Tidende, 1783-12-29
Corsøer, den 25de December. Jndkomne: Den 19de hujus Kiøbmænd Brandt, Lang horst og Holst fra Holsteen til Kiøbenhavn; den 21de Kongel agende Post 2 Læs, Ritmester von Junge fra Fyhn til Nestved; den 23de Ritmester von Westen fra Fyhn til Kiøbenhavn.
Berlingske Tidende, 1783-12-29
Udgaaet: Den 19de hujus Kiøbmænd Grim, Kayth og Mellman fra Kiøbenhavn til Holsteen; den 21de Kongelige agende Post 3 Læs, Kiøbmænd Friis og Erichsen fra Kiøbenhavn til Fyhn; den 22de Græv Wedel Jarlsberg fra Norg til Holsteen, Agent Bruun fra Nestved til Fridericia; den 23de Lieutenant Petersen, Skibs=Capitain Jørgen Hein og Kiøbmand Bøye Jørgensen fra Kiøbenhavn til Holsteen.
Berlingske Tidende, 1783-12-29
Kiøbenhavn, den 29de December. Under Dato 3die December sidstleden er Candidatus Juris Hans Bagger allernaadigst beskikket til at være Herredsfoged udi Bog og Wends Herreder udi Fyen.
Berlingske Tidende, 1783-12-29
Hs. Kongelige Majestæt haver allernaadigst resolveret, at de Norske Dragon-Regimenters Navne fra næste Aars Begyndelse af skal forandres saaledes: Det 1ste Syndenfieldske Dragon-Regiment skal kaldes: det Aggershusiske Dragon Regiment; det 2det Syndenfieldske Dragon-Regiment de Smaalehnske Dragon-Regiment; det 3die Syndenfieldske Dragon-Regiment det Oplandske Dragon-Regiment, og de Nordenfieldske Dragon-Regiment det Trundhiemske Dragon=Regiment.
Berlingske Tidende, 1783-12-29
Høyeste Rets paadømte Sager i forrige Uge: No. 118. Kammer=Raad Just Michael Lund, contra Christian Schiøn, ning. No. 122. Krigsraad Henrich Amidtzbøll, c. Peder og Jens Knudsen Brøllund. Nr. 102. Jens Tarp, med flere, c. afg. Jep Thomesens Enke. No. 103. Mads Nielsen, c. Niels Bang. Nr. 104 dito, c. dito. No. 128. Arne Brynielsen Hochaasen, c. Vagtmester Lahlum. No. 127. Halvor Steen, c. Fogden Widerøe og Christen Flæstad, No. 143. Joen Pedersen Skoulykken, c. Toldinspecteur Mosling. No. 182. Johan Nicolai Riis, c. Morten, Daniel Jochel. No. 185. Claus Nielsen, c. Byefoge Nicolai Nissen Just. Hermed endtes Høyeste Rets anden Session for Aar 1783.
Berlingske Tidende, 1783-12-29
Den 24de December var Candidatus Pharmac. Ulrich, Adolph Luders til Examen Pharmaceuticum & Chemicum, og erholdt Characteeren: Laudabilem Den 23de og 24de December indkom Capitain Cornel. Brodersen af Kragerøe fra Mallaga med Frugter; Capitain Christ. Madsen af Sønderborg fra Lissabon med Salt; og udgik Skibet Havfruen, som føres af Capitain Stavanger, til Vestindien med Cargaison og Provisioner.
Berlingske Tidende, 1783-12-29
Paa Løverdag den 3die Januarii afgaaer den Kongelige Danske agende Post tillige til Jylland; Jndleveringen dertil skeer Fredag Eftermiddag imellem 12 og 5 Slet.