Kiøbenhavns Postrytter, 1794-07-04
Paris, den 16 og 20 Junii. De sidste Convents=Sessioner have, formedelst de der, anmeldte vigtige Tildragelser, været meget mærkværdige. J Flandern er Ypern, tilligemed 100 Kanoner, erobret; den 6000 Mand stærke Besætning giort til Krigsfanger; og den fra America med saa stor Længsel ventede Convoy er lykkeligen ankommet til vore Havne. - Om Søeslaget den 1ste Junii gav Barrere følgende Rapport: "Pitts Plan, til at udsulte os, er kuldkastet, og den talrige Flaade, som vi ventede fra Øerne, er i god Behold. Alle opspundne Forræderier, for at spille den i Fiendens Hænder, bleve i Tide opdagede. Dens lykkelige Ankomst giver os Brød, mange Skibe, og en heel Armee af Matroser. Hykklerne og de Engelske Emissarier laae denne Sag saa stærkt paa Hierte, at de uophørligen med forstilt Bekymring lode hos Commissionen spørge om Flaaden snart kunde ventes, og om den ikke var i Fare, Engelskmændene have virkeligen fra deres Side ikke forsømt noget, for at faae Fingre paa den. De have sendt deres hele Magt i Søen, og aldrig har Havet paa eengang baaret saamange svømmende Casteller. Saasnart Commissionen fik Nys om, at Convoyslaaden nærmede sig vore Kyster, gjorde den de hurtigste Anstalter til at opstille en frygtelig Magt imellem den (Convoyslaaden) og Engelskmændene. Det kom til det blodigste Slag, som endnu nogensinde er hørt eller seet. Vores Flaade, endskiønt den var 14 Skibe svagere end den engelske, slog dog denne, og beskyttede derved Convoyen. Det hos vore Matroser herskende Had til Engelskmændene, og deres Fædrelandskierlighed, satte dem i Stand til ligesaa at giøre Mirakler. Syv af vore Skibe mistede deres Master, og ere endnu ikke komne tilbage. For disse Skibe har man Aarsag til at være bekymret; men Engelskmændene hever lidt meget mere. Ti af deres Skibe ere ligeledes skilte ved deres Master, og tre siunken. Pitt kan nu giøre sig til af sin Seyer, men ogsaa melde sine Emissarier, at Convoy floden, med hvilken han tænkte at berige sig, ligger i vore Havne; at vi have taget en hollandsk Fregat med 15 riigt ladte hallandske Skibe, og at over 40 andre saavel engelske som spanske Skibe ere indbragte hos os. Seer, Borgere, dette er vor Søemagts første Prøvestykke. Hvilke Fordeele maae vi ikke love os af den for Fremtiden. Lader os ikke lægge Hænderne i Skiødet men samle alle vore Kræfter imod Engeland. Rom førde tre puniske Kriige imod Carthago; det frie Frankrige fører kun en Kriig, imod Engeland o. s. v. - Barere oplæste derpaa et Brev fra Jean Bon St. Andre, og viiste at de franske Søefolk, efter den der anførte Detail, havde fægtet med et utroeligt Mod. Paa Admiralskibet er der dræbt og saaret omtrent 300 Mand. Jean Bon selv var blevet let blesseret, og af 18 Skibsofficerer ere kun 5 blevne uskadte. Alle de andre Skibe havde ligeledes gjort deres Pligt, dog har man arresteret adskillige Forrædere. Yperns Erobring blev allerede i Forgaars forkyndet, og i Gaar forelæste man Conventet et Brev fra Deputeret Richard af 18 Junii, af følgende Jndhold: "Hele den Ypernske Garnison, bestaaende af 6000 Mand, er gjort til Krigsfanger, og det der forefundne Artillerie, over 100 Kanoner, bliver os nu overleveret, tilligemed et stort Forraad af Munition. For denne vigtige Crobring kunne vi tildeels takke vor Observationsarmee. Det for Franskmændene saa ærefulde Slag den 13de har bidraget til Yperns saa hastige Overgivelse. Generalerne Mardonal og Gardon have imidlertid ved deres Jndsigter ogsaa gjort meget dertil, og Beleyringsarmeen under General Moreau har ved de fiendtlige Udfald viist det meest uforfærdede Mod. - Pichegru melder, at Soldaterne fra den fierde Nordbataillon have med Hænderne slæbt sex 24pundige Kanoner, som skulde bruges til et BrecheBatterie, 150 Favne bort igiennem en fiendtlig Kugel regn. J de 12 Dage, som medgik til at aabne Løbegravene for Ypern, leverede den franske Armee 3 Batailler, af hvilke den tredie (den 13 Junii) var den vigtigste. Barrere tilkiendegav Conventet end videre, at der den 16 Junii var ved Charleri forefaldet en Træfning, hvori Fienden havde havt 3000 Døde, og mistet 600 Fanger og 7 Kanoner. Sin Rapport sluttede han med den Anmærkning, at da den fangne Besætning fra Landrecy, 4400 Mand stærk, blev transporteret igiennem Brüssel, og man tilbød den Keyserl. Krigstieneste, have kun 12 Mand af samme taget derimod.