JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1777-11-01
Fra den 1ste Nov. til den 29de ejusd. ere her i Staden copulerede 96 Par, fødde 105 Drenge, 106 Piger, tilsammen 211, døde 51 Mænd, 41 Qvinder, 52 Drenge, 54 Piger, tilsammen 198, ere altsaa 13 fleere fødde end døde. De Døde ere bortrykkede af følgende Svagheder: Alderdam 12, Apoplexie 2, Barselseng 4, Beenbrud 1, Blodstyrtning 1, Brok 1, Brystsyge 9. Dødfødde 4, Falden til døde 1, Feber 5, Flek=Feber 1, Forkiølelse 1, Forraadnelses Feber 2, Gicht 2, Guulsoet 1, Hastig Død, 1, Hidsig Feber 5, Jnflammation 2, Pleuris 2, Raserie 1. Skarlagens=Feber 38, Slag 49, Sprinkler 3. Svindsoet 9, Tænder 2, Tærende Syge 22, uangivne Svagheder 14, Vattersoet 4.
Berlingske Tidende, 1777-11-01
Udi Frederichs Hospital ere fra den 1ste til 29de Novbr. af Patienter indkomne 103, udgaaet 96, af Barsel qvinder indkomne 38, udgaaet 37, af Børn fødde 39.
Berlingske Tidende, 1777-11-01
Det preussiske Ober Collegii Medici Bekiendtgiørelse om et specifiqve Middel imod galne Hundes Bid, som Kongen i Preussen har ladet Liv be af Eyeren.
Berlingske Tidende, 1777-11-01
Den fuldstændige Recept og Lægemiddelets Tilberedning er følgende: Man tager for det første Mayorme, som have ligget i Honning, tilligemed den vedhengende Honning, 24 Stykker. For det andet Theriak 4 Lod. For det tredie Jbenhelt 2 Qvintin. For det fierde Virginisk Slangerod 1 Qvintin. For det femte silet Blye 1 Qvintin. For det slette Eber Aske Svamp 20 Sr. For det syvende endnu lidet Honning hvori Ormene have ligget. Skulle man ikke have tilstrækkelig Theriak, tager man i dets Sted Hyldesaft. Disse Jngredientser behandles paa følgende Maade: 1) Mapormene maae, naar de ere tagne op af Honningen, paa en Tallerken hakkes ganske smaae til en Dey med Kniveller andet Jnstrument, og giøres meget fiin, 2) Derpaa blandes Thetiak deriblant. 3) Ibenholtet maae raspes ganske fiint, sigtes igiennem en fiin Sigte, og blandes i Massen. 4) Derpaa bliver den Virginiske Slangerod ganske fiint pulveriseret, som og 5) Eder=Aske Svampen ligeledes smaae reven paa et Rivejern, i ovenstaaende Qvantitet, og herpaa 6) det silede Blye ligeledes i bestemt Qvantitet, blandet i Massen, og æltet der; hertil kan 7) endnu og blandes noget lidet Honning af det, hvori Ormene have ligget. Skeer dette, saa er dette Medikament færdig, og fuldkommen got at bruge. Men skulle det vise sig, at Massen var for tyk, maae man slaae noget af den Honning derpaa, hvoraf Ormene ere tagne, at det kan blive en Latverg. At nu dette Lægemiddel længe kan conseveres, kommer man det i et Kar af Glas eller Leer, og sætter det paa et tempereret Sted. Dog er det at merke, at det er bedre, ikke paa eengang at forfærdige en stor Qvantitet, saasom der let kommer Skimmel dertil, og Lægemiddelet da bliver mindre virksomt. Jndtreffer nu det Fald, at et Menneske eller Fær bliver bidt af et galt Dyr, maae man altid rette sig efter dens Alder, Natur og Beskaffenhed, som er bidt, 3 Forholdsregler tages efter følgende Tabeller, Menneskenes Alder. Tabell. Mands. Fruen Aar. personer, timmer. Denne Dosis kan, Qt. Gr. Dr. 1 Gr.
Berlingske Tidende, 1777-11-01
efter Patientens Naturs Beskaffenhed formind. skes. . . 1) Ligeledes = Ligeledes Ligesaa = = Nota: Vedet diende Barn maa Moderen indtage en oven bestemt Portion.
Berlingske Tidende, 1777-11-01
Naar nu et Menneske, der er bidt af en gal Hund, paa forhen bestemte Maade indtager en Portion, maae han afholde sig, saavel fra at spise i 24 Timer, som ogsaa fra at drikke i 12 Timer; er Torsten efter 12 Timer stærk, kan man give ham noget Hyldeblomsterthee at drikke, og i Mangel af Hyld ordinair Thee. Patienten maa ogsaa, saa længe Curen varer, afholde sig fra Luften, og i en tempereret Stue, og de første 12 Timer i Sengen oppebie Sveden. Efter 24 Timer maae ham gives en varmet Skiorte paa, men den smudsige strax, saavelsom Overtrækket paa de sundsige Sengklæder, vaskes og got tørres i Luften; best er det, om den tilsvedte Skjorte forbrændes. Er det om Vinteren, maae Stuen altid holdes got varm. Er ved Biddet foraarsaget et Saar, vasker man det reent med Viin, eller Ølledike, (i hvilket sidste maae blandes noget Salt), og i Mangel af Edike med Saltvand; af det samme giøres og et Omslag, som ofte om Dagen legges varme paa. Saaret forbindes med Basilike Salve, eller med friske got saltet Smør, og bestænkes ofte med Scorpion eller Man Orme Olie, (hvilket sidste bestaaer af Bomolie, hvori man har lagt Mayorme, og lader det disstillere), at det en Tid lang kan holdes aabent, og ret renses; det vil da af sig selv læges. Desuden har Patienten efter Cuken ogsaa nøye at tage sig i Agt for overordentlig Hede, og saavel for alt for heftige Legems som Sindsbevægelser, ligeledes for alle hidsige Drikke, saasom Viin, Brændeviin, stærkt Øll, som ogsaa for al vidt Vedløftig
Berlingske Tidende, 1777-11-01
J Madame Godiches Bogtrykkerie og paa hendes Bekostning som første Forleggerinde er udkommet et nyt meget forøget og forbedret Oplag af Hilmar Curas's, fordum Kongelig PreussiGeheime Secretairs Franske Grammatik eller Anviisning til de Franske Sprog. Dette Oplag indeholder foruden den sædvanlig Grammatik, som overalt er meget forøget og forbedret, 1) en nu let og kort Syntaxis; 2) eendeel af de daglig Tale brugeligste Ord; 3) Gallicismi og Ordsprog; 4) en Fransk Chrestomathiebestaaende af Fabler, Fortællinger, moralske Betragtninger: Træk af Veltalenheden, Levnets Beskrivelser Franske Brev og Poesier af de berømteste Forfattere; 5) en dertil hørende Fransk og Dansk Ordbog, som kan tiene til et lidet Haand=Lexicon; 6) Dan. ske og Franske Samtaler; 7) nogle Danske Vendinger, som man har at vogte sig for i det Franske Sprog; 8) en Dansk OrdBog over Chrestomathien, tienlig til Franske Oversættelser af det Danske; 9) en Fransk Titular=Bog, indeholdende Underretning om de Franske Titler til Keiserlige og Kongelige Huse, de høye Betieninger og Embedsmænd ved det Kongelige Hof, samt en tredobbelt Fortegnelse over de brugeligste Egne=Navne, Stæders Navne, samt Professionernes Kunsters og Embeders Navne ved H. J. Birch, i Octavo 2 Alphabeter stor med fiin Tryk, og en 15 Ark større end den forrige; den sælges hos Madame Godichs paa Gammel Torv Nr. 141 for 4 Mk. 8 s. paa Trykpapiir, (som er 1 og en halv s. Arket), og 7 Mk. paa fiint Postpapiir. Denne Grammatik, som af de Herrer Directeurer og Jnformatorer ved den nye oprettede Jndføds og Gratist Skole er antagen at bruges har man stræbt at giøre saa tydelig, fuldstændig og mindst bekostlig, som mueligt. Iis Sara Sampson, et borgerligt Sørgespil, i 5 Acter, at Al. Hr. Lessing, er til Kiøbs for 24 Sk. for Tryk=Papiir og Mk. paa Post=Papiir hos Brødrene Berling i Pilestræde. Sammesteds er ligeledes til Kiøbs: Forsøg over Lovgivelsen af Forfatteren til de Philosophiske Drømme, oversat af P. T. W., paa Tryk=Papiir 8 Sk. og Skriv=Papiir 12.
Berlingske Tidende, 1777-11-03
Udtog af en Skrivelse fra Qvebek, den 16de Aug. J Morges har jeg erholdet følgende Skrivelse fra Montreal af 14de hujus. Just nu ankom her en Fange, som har ranzioneret sig selv, fra Albany, og melder, at Rebellerne have samlet omtrent 20000 Mand, og vil med samme holde Stand; at General Bourgoyne har erholdet 6 Expretser fra General Howe, og at General Clinton har gjort et stort Nederlag paa Americanerne. Det er forunderligt, at vi endnu ikke høre, at Philladelphia er indtaget. General Bourgoynes Armee skal være glad og munter, og 2de Gange om Ugen faae frisk Kiød. Den staaer endnu ved Fortet Edvard, og venter, at Artilleriet skal komme efter over Søen George.
Berlingske Tidende, 1777-11-03
Fra Holland, den 21de Oct. De seeneste Efterretninger fra America bekræfte, at den Americanske General Schuller, som med sine Tropper var viget fra Ticonderago til Saratoga, er af Kongressen bleven tappelleret. Udi disse Efterretninger meldes tillige; Genetal Schuyler er fød i Nyepork af tydske Forældre, og gift med General Bradshedts Dotter, som har givet denne sin Dotter til Brudeskat nogle Landgodser af stor Værdie i Egnen af Saratoga og Albany. Kongressen havde allerede for nogen Tiid siden tvivlet om denne Generals Troskab; og dersom det Rygte skulle være grundet, at han har ladet sig tage til Fange, saa har man Aarsag til at troe, at han har gjort det for at redde sine Landgodser.
Berlingske Tidende, 1777-11-03
Constantinopel, den 19de Sept. J Henseende til Sagernes Tilstand imellem Porten og det Russisk Keiserlige Hof er man endnu ganske i Uvished. Man har vel i disse Dage villet forsikre, at den regierende Chan i Crim havde ved et Edict befalet alle i Crim værende Tyrker, at rømme Landet, men derpaa, saavelsom paa nogle andre Rygter fattes endnu vel Bekræftelse. Jmidlertid har den Russisk Keiserlige Gesandt erholdet en Courier fra sit Hof, og venter endnu en anden Courier. At bemeldte Coutiers Depecher have været af Vigtighed, derpaa tvivler man saa meget mindre, da man med Vished veed, at Gesandten har ladet alle herværende Russiske Kiøbmænd advare om, at holde deres Udgifter, saavidt mueligt, inden visse Jndskrænkninger, og saaledes at indrette deres Huus=Sager, at man intet kan have hos dem at fordre, og at de ey heller maae have nogen Gields=Fordring til andre, for, naar de faae den første Ordre, ey at være i forvirrede Omstændigheder. Til denne Advarsel har dog ey været føyet nogen videre Forklaring, eller nogen Grund. Capitain Bassa ligger med sin Flode bestandig seylfærdig, og forstærker imidlertid Forterne og Besætninger paa Kysterne af det sorte Hav.
Berlingske Tidende, 1777-11-03
Halle, den 20de October. Vort Academie har nyelig lidt et dobbelt Tab, da Hr. Geheime-Raad von Segner den 5te hujus, og Hr. Professor Bertram den 13de hujus ere ved Døden afgangne.
Berlingske Tidende, 1777-11-03
Nantes, den 9de October. I Gaar er en Americansk Kaper ankommen her med en Prise paa omtrent 400 Tønder, som havde Sukker, Cas sig a. inde. Kaperen har igien maattet bortseyle, dog ventes endnu en anden Kaper med 3 Priser.
Berlingske Tidende, 1777-11-03
Udtog af en Skrivelse fra Albany, den 21de Julii, J Følge de seeneste Efterretninger fra de Nordlige Provinter har Major Gates, af det første Nyeyorks Regiment, med sine Tropper forladt Fortet George, men for i Veyen, ladet bortføre alt hvad mueligt var, af de derværende Magaziner til Fortet Edward. Eendeel af Fienderne staaer endnu ved Skenesborough. Oberst Skeene staaer ved Castletown, omtrent 18 Miile paa denne Side af Mount=Independence, hvor han søger ved Trudsler, mindelige Formaninger og Løfter at bringe Jndvaanerne fra at hænge ved Frihedens Sag og at holde med de forenede Stater. Men han har hidindtil ikkun udrettet lidet, og skal udrette saa meget mindre, da Oberst Wanner staaer med sit Corps i Nærheden, for at tilintetgiøre hans Hensigter. - General Nixon staaer med omtrent 1000 Mand ved Fortet Anne, for at besætte Passen der, og at opsnappe de fiendtlige Spioner, GeneralSchnyler har endnu sit Hoved=Qvarteer i Fortet Edward. Han vil tage sit Stand=Qvarteer i Moses Creck, omtrent 4 Miile paa denne Side af bemeldte Fort, hvilken Plads er i meget god Forsvarsstand.
Berlingske Tidende, 1777-11-03
Haag, den 25de October. Man seer nu de Tider af 1719 og følgende Aar at komme igien. Alle Kabinetter ere beskæstigede med hemmelige Underhandlinger. Krigen truer overalt. Man seer allevegne Udrustninger til Krig, og dog bliver dens Udbrydelse Tid efter anden forhindret ved deres Viisdom, som have de offentlige Sagers Roer i Hænder. Maaskee Ruslands Stridigheder ere nærmest ved at bryde ud, da det ikke synes, at man har Lyst til at give efter paa den eene Side, og Porten har i Capitain Bassa en Minister, som besidder Duelighed og Jndsigt. Engelands Forfatning i Henseende til de Bourbonske Magter er saaledes beskaffen, at et Tilfælde let kan møde, som bringer Sagen til at bryde ud. Adskillige Ministeria ere selv overbeviste derom. Saadant bevises af Frankerigs stærke Garnisons Formerelser i dens Vestindiske Establissementer, hvilke vist uden samme, ja maaskee endog med samme skulle gaae forloren, dersom Frankerig begynder Krig med Storbritannien, da denne Krone har saa mægtig en Flode og Armee i disse Egne; det kan og bevises af de 3 store Floder, som ligge for Anker i Spithead, Brest og Cadix, og kan gaae til Seyls paa første Vink. Saa store Udrustninger vise tydelig nok, at man ey kan giøre nogen sikker Regning paa Fredens Vedvarenhed, dersom Sagerne ikke snart faae en anden Vending.
Berlingske Tidende, 1777-11-03
London, den 24de October. Man har vel bestandig nye Rygter og Beretninger fra America, hvorhen og hører, at den Americanske General Lee var undvigt af sin Arrest i Nyeyork, men dog ikke langt fra Hovedvagten igien bleven paagrebet, og derpaa bragt omBord paa eet ved Staden liggende Krigskib paa 50 Kanoner. Men saadanne Efterretninger, paa hvilke man kan forlade sig, fattes endnu stedse. Desaarsag bliver Publicum daglig mere utaalmodig. Ministrene skal nu ey vente Efterretninger fra begge Hoverne, førend først i November Maaned. Udi eet af vore offentlige Blade heder det: Med første skal 13 af vore hastigst seylende Krigskibe gaae til Seyls, nemlig eet til enhver af de 13 rebellerende Provintzer, for at indhente Efterretning fra Brødrene Howe. Disse Skibes Samlings=Plads er i Falmouth, hvor de allerede i Dag samles, for derfra alle paa engang at gaae til Seyls. Paa en vis Høyde skal de igien skilles ad, og ethvert Skib fortsætte sin bestemte Cours. Fem Skibe af Linien have faaet Ordre, ufortøvet at afgaae til Vestindien. Sir Edward Vernon, som er promoveret til Rear Admiral af det blaae Flag, skal føre Commando over samme. Desuden ere og 9 andre Skibe af Linien givne i Commission, og samme skal med første be mannes.
Berlingske Tidende, 1777-11-03
Florenz, den 10de Oct. Fra Siena meldes, at den 5te hujus om Aftenen Kl. 3. er i Radicofani fornummet et heftigt Jordskjælv, som han gjort stor Skade, især paa Fabrikerne. Et Huus er nedfaldet, og en Kone, samt en liden Pige ere begravne under samme. Den underjordiske Larmen lader sig paa mange Stæder ved Biergene endnu saa heftig høre, at nogle Naturkyndige befrygte et Jldsprudende Biergs Udbrud. Jndvaanerne have forladt deres Huuse, og opslaget sig Telte paa frie Mark. Bemeldte Jordskjælv er fornummet meget vid omkring, især i Montepulciano.
Berlingske Tidende, 1777-11-03
Amsterdam, den 21de Oct. Fra London skrives, at til det i America commanderende, Generalitet er sendt Ordre, at naar de Kongelige Tropper kom til Pensylvanien, da at forskaane de Dumplers liden Colonie (en besynderlig Religions Secte), som ligger i den ne Provinz, for Indqvartering og al Slags Udplyndring.
Berlingske Tidende, 1777-11-03
Neder=Elven, den 25de Oct. Da i Følge den 3die Artikel udi den bekiendte saa kaldte stedsevarende Conforderation og Union imellem de 13 forenede og independente Americanske Stater, enhver af disse Stater har forbeholdet sig den exclusive Rettighed, at udvælge sig en besynderlig Regierings Form, og at give Love i alle de Tilfælde, som ikke ved denne Confoederations Act ere undtagne, og ingen Hinder giøre samme, saa have disse Stater, strax bekræftiget sig med at forfatte en Regierings Plan, som passer sig paa enhver især, og den Provinz Pensylvanien har iblant dem alle været den første, som har forfattet og publiceret saadant Lov=System. Siden efter have de andre Stater beskikket visse Deputerede, for at raadslaae over samme Sag, men da det er nødvendigt, at sørge først for deres eget Forsvar, saa er denne Forretnings Fremgang derved blevet forhalet. Jmidlertid har dog Maryland, der hidindtil ved Krigen er blevet mindre forstyrret end de andre Provinter, i Korthed bekiendtgjort sit Regierings System. Dette Skrit har formodentlig givet Anledning til det Rygte, som gaaer, at Maryland, Virginien og begge Caroliner havde afsondret sig fra de andre Provinzer. Først for kort Tiid siden er i Engelland bleven bekiendtgjort en Declaration, som den Americanske General-Congres den 25de Julii 1775 lod forfatte udi en dobbelt Hensigt, nemlig først for at forsvare sig mod det Brittiske Rige, og dernæst for at bane Vey til et Forliig. Man erholdt til Skade paa samme Tiid Efterretning om de i det Stor=Brittanniske Parlement tagne alvorlige Beslutninger, og man sluttede da, at saadanne fredelige Skrit skeede ikkun i Utide. Bemeldte Declaration blev altsaa ikke sendt til Europa, ja ey engang protocolleret. Nu skal den ved Hr. Franklin være kommen til Engeland.
Berlingske Tidende, 1777-11-03
Helsingøer, den 3die Nov. Den 31te Oct. ankom fra Østersøen 8 Skibe, deraf 2 Stetiner til London med Staver, 1 Bremer fra Wismar med Hvede til Bourdeaux, 1 Dansk fra Riga til Vigerie med Hør, 1 Dito fra Kiøbenhavn til Norge, 1 Engelsk Grøndlandsfahrer af London, nu fra Treptow med Staver til London, 1 Dito fra Petersborg, med Hvede og Stykgods til London, hvis Capitain beretter, at efter Formodning endeel Skibe kom til at overvintre i Petersborg af Mangel paa adskillige Slags Vahre, dog var der overflødig Forraad af Jern og Breder, 1 af og fra Kønigsberg til Engeland, 1 af og fra Wismar til Gothenborg. Samme Dag passerede giennem Sundet, uden at komme til Ankers 3 Fregatter til St. Croix, og St. Thomas, 1 Dito til Kysten af Guinea, alle af og fra Kiøbenhavn, Capitain Steenbech og Skipper Folkers af Dantzig til Amsterdam, sidst fra Kiøbenhavn, hvor han har havt Haverie. Den 1ste huj. ankom fra Østersøen 1 af og fra Dantzig med Tømmer til St. Sebastian, 1 Dito med Dito til Belfast i Jrland, 1 Engelsk fra Kønigsberg, 1 Fransk Brigantin fra Petersborg med Hvede og Jern til Lissabon, 1 Svensk af og fra Straldsund til Gothenborg, i af og fra Kønigsberg til Engeland, 1 Hollandsk til Amsterdam. Den 2den huj. ankom Skip. Tømmer af og fra Kiøbenhavn med Thee og Porcellain til Amsterdam, 2 af og til Norge fra Kiøbenhavn. Ved Postens Afgang udgaae til Nordsøen, 2 Skibe, hvoriblant Skipper Mads Tømmer. J Havnen indkom den 1ste huj. Skip. Mogens Jensen af og fra Ærøeskiøbing med Rug, Skipper Anders Jensen af ibid. fra Hadersleb med Rug og Smør.
Berlingske Tidende, 1777-11-03
Kiøbenhavn, den 3die November. Det har allernaadigst behaget Hs. Kongel. Majestæt under den 29de Januarii 1777 udi den danske Adel at optage Conference Raad Hr. Christian Ludvig Steman, første Deputeret udi det Vestindiske og Guineiske Rente, samt GeneralToldkammer.
Berlingske Tidende, 1777-11-03
Den 23de Julii er Capellan Hr. Steen Olufsen Unger allern. confirmeret at være Capellan pro Persona til Kirchstilling Meenighed i Sielland. Den 13de Aug. er Sognepræst Hr. Niels Møller beskikket at være Sognepræst for Crummerup og Fugleder Meenighed i Sielland. Capellan Hr. Jacob Rossing, ligesaa til Hvaløer Præstegield i Aggershuus Stift. Den 20de Aug. er Capellan Hr. Hans Blichfeldt Mouw confirmeret at være Sognepræst til Laurdals Præstegield i Grævskabet Laurvigen. Studiosus Jens Brinch ligesaa til Reeslew og Ruds Wedbye Sogner i Sielland. Den 27de Aug. er Sognepræst Hr. Henrich Colius beskikket at være Sognepræst til Jelsøe Præstegield i Christiansands Stift. Capellan Hr. Poul Schøning Stub ligesaa for Schannevigens Præstegield i Bergens Stift. Den 17de Sept. er General=Auditeur Jacob Pavels beskikket at være Præsident og Borgemester i Christiansand. Den 24de Sept. er Studiosus Carl Christian Røber confirmeret at være residerende Capellan til Stochemarche Meenighed i Lolland. Capellan Hr. Jens Lodberg beskikket at være Sognepræst udi Schagen.
Berlingske Tidende, 1777-11-03
Den 1ste Oct. er Sognepræst Hr. Ludvig Pontoppidan beskikket at være Sognepræst for Hogum Meenighed i RibeStift. Landsdommer Peter Hersled Graah ligesaa beskikket at være tilligemed Landtingsskriver paa Bornholm. Den 15de Oct. Procurator Hans Jacob Preus beskikket at være Raadmand i Randers og Herredsskriver i Støvring Nor hald Herret. Den 20de Oct. er Hof=Junker og Landsdommer Hans Brinch Seidelin ligesaa beskikket at være EtatsRaad. Krigs=Raad og Byefoged Hans Frederich Bloch og Notarius Publicus Christian Schmidt ligesaa beskikkede at være Justice=Raader.
Berlingske Tidende, 1777-11-03
Førstkommende Onsdag bliver paa Hof=Theatret Bal par en Domino.
Berlingske Tidende, 1777-11-03
Kanal-Gravningen i Hertugdommet Schleswig og Holsteen, hvorpaa allerede i Aar er begyndt langs op af LevensAaen til Knop, bliver udi tilkommende Aar forsat fra Knop lige til Neu=Wittenbech.
Berlingske Tidende, 1777-11-03
Høyeste Rets paadømte Sager i forrige Uge: No. 69. Niels Christensen Helming, contra Frue General=Major inde von Lüttichau. No. 96. Arne Olsen Breen, contra Krigs=Raad Ole Arentsen og Gunder Næss. No. 143. Andreas Albierg og Hans Torbiørnsens Arvinger, contra Justice=Raad Jens Lange. No. 169. General-Fiscalen, contra Hans Jørgen Morthorst.
Berlingske Tidende, 1777-11-03
Ved Tal=Lotteriets 148 Trækning i Altona udkom: No. 30, 57, 31, 33. 3. I Dag udkom følgende høye Gevinster udi 5te Classes Trækning af det 24de Classe=Lotterie, nemlig: No. 12021, 100 Rdlr. i Hr. Jürgensens Collection i Flensborg; No. 15148. 50 Rdlr. i Hr. Goldschmidts Collection her i Staden; No. 11075, 50 Rdlr. i Mad. Holms Collect. i Bragnæs; No. 4757, 50 Rdlr. i Hr. Hof=Bogtrykker Møllers Collection, her i Staden. Ved Døden ere afgangne: J Aarhuus den 23de Oct. Sr. Giøde Giødesen Kiøbmand, 57 Aar. J Ørum Præstegaard i Wiborg Stift den 23de Oct. Mad. Listo, Hr. Jens Halse Listos Kiæreste, 44 Aar. J Assens den 28de Octob. Hr. Capitain Philip Carl von Knorr, 70 Aar. J Ærøes kiøbing den 29de Oct. Peder Hansen Bagers Enke, Mette Catharina Bagger, fød Kehlet, 73 Aar. Her i Staden, den 31te Oct. Johan Steinfatz, Tømmersvend. Den 1ste Nor. Theehandler Sr. Christen Harrildsens Kiæreste, Anna Kirstine Berck, 25 Aar gl.
Berlingske Tidende, 1777-11-03
Den 24de October retournerede tilbage fra Jsland Brigantiner, Postillionen, førendes af Skipper Hans Erich Minor, som endvidere i Sommer har undersøgt og opmaalt Havnene omkring Jsland, med ham ankom Skipper Wilhelm Høyer og Mandskab, som med sig førende Skib Sophia Magretha, der var bestemt fra Jsland til Livorno, under Jsland total har forliist. Den 27de Oct. ankom Skipper Rasmus Ploug fra Kollefjord og Thans Havn i Finmarken med en Ladning Fiskevahre. Ligeledes Skipper Mads Hansen fra Varde og Wasse Havne i Finmarken med en Dito a ning.
Berlingske Tidende, 1777-11-03
S. T. Hr. Conferents=Raad Peder Kofod Ancher agter at udgive Kong Valdemar den Andens Jydske Lov paa gamme Dansk. Den bliver aftrykt efter en anseelig Pergamments Haandskrift i Arne Magnæi Samling, formodentlig af 13de Aarhundrede. - J Anmerkningerne anføres, foruden forskiellige Læsemaader i de ældste og beste Haandskrifter, en Deel korte Forklariger over Lovens vanskeligste Steder. Tillige bliver trykt JustitsRaad Lassens latinske Oversættelse af den Jydske Lov, med Anmerkninger, sigtende til at bedømme hist og her Oversættelsen. Der kommer til en Forklaring over Lovens gamle uforstaaelige Oden latinsk Oversættelse af det 11te Capitet i Lovhistorien om den Jydske Lov; samt tre forskiellige Exemplarer af Thord Degne Artikler, og maaskee, om Rummet og Tiden det tillader, endnu et eller andet utrykt. - For at indrette Oplagets Størrelse efter Kiøbernes Antal, modtager jeg Subscription paa Verket. Det bliver trykt i Qvarto ligesom den allerede udgivne Lovhistorie og vili alt udgjøre 4 til 5 Alphabeter; Subscribenterne overlades hvert Alphabet for 3 Mk. paa Trykpapiir og 4 Mk. 8 s. paa Skrivpapiir, Prisen bliver for andre Kiøbere i Mk. høyere for Alphabetet. Verket udkommer i næste Sommer, og Sudscription modtages til dette Aars Udgang hos mig Kiøbenhavn, Gyldendal. den 24de Octobr. 1777. boende i Silkegaden Nr. 66.