Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-07-17
Psalmebogsagen. Hvad Vinen er ved et godt Maaltid, det er Sangen ved vore gudelige Andagtsøvelser, Ligesom hin tjener til at lædske, vederqvæge, muntre, og til at befordre Madens Fordøielse, saa er Sangens Hensigt og Virkning af lignende Beskaffenhed ved Gudsdyrkelsen. Jo ringere Vinen er, desto ubehageligere er den, og desto skadeligere. Jo bedre den derimod er, desto vissere svarer den til Hensigten. Den Sang, der er kun maadelig af Jndhold, eller udføres med en slet og skurrende Mislyd, den er ikke blot unyttig, den er meget skadelig, i det den - i Stedet for at fremme - hindrer den tilsigtede Virkning. Kommer jeg i en Kirke med aandelig Hunger og Tørst efter at opbygges, og hører hver især at istemme med et toneløst Skrig, "Som Solen den ganger igjennem et Glar Og det vorder intet at skade osv., sættes jeg strax i en fortredelig Forfatning, og beredes jammerligen til at modtage den paafølgende Prædiken. Jstemme vi derimod Alle med en dæmpet harmonisk Melodie: Gud, vor Fader, i Dit Navn Her forsamlede vi ere osv. da hæver sig mit hele Sind og Hjerte i hellig Andagts Lue, og velbered modtager og anvender jeg det Guds Ord, der foredrages. Hvilken Forskjel imellem: Christ til Himmels monne fare Sit arme Folk at bevare osv. "Til Himlen, Frelser, Du opfoer, Der prises Du blandt Engles Chor, Og os, Din Slægt, velsigner osv. Hvor høistvigtigt er det ikke da, at vor offentlige Gudsdyrkelse vorder forsynet med idel fortrinligen gode Psalmer, og det er høiligen at beklage, at den evangelisk christelige Palmebog ikke blev bedre end den er. Vor retsindige Konge handlede fuldkommen ret deri, at Han auctoriserede den, der anbefaledes Ham som den bedste; men det, at den blev auctoriseret, lægger jo slet intet til dens indvortes Værd. Vistnok var Længselen spændt efter noget Bedre, end det, vi før havde, og da den nye tilbødes os, antog man den i Begyndelsen som udmærket god, indtil man nøiere prøvede den efter den hellige Poesies Fordringer. Man fandt da, at den især med Hensyn til Almuens Tarv - kunde tage imod mange Forbedringer Jeg oplader Bogen. Mit Syn falder paa No. 186. Nu prøver jeg, om denne kan forbedres. Til Himlen, Frelser, Du opfoer Der troner Du blandt Engles Chor (bedre, der prises Du af Englechor, Dog Adams Slægt du signer. (b.: Og os, din Slægt, velsigner.) O styrk mig, du som gik til Gud, (b.: Ohielp, min Konge og min Gud!)At fro jeg lyder dine Bud! (b.: At jeg adlyder dine Bud) Din Vandel efterligner. (b.: J Kjærlighed dig ligner.) Held mig, Held mig! (b.: Oda - Vel mig!) Hist jeg svage - Da skal smage-Himlens Glæder Gjennem alle Evigheder. Og dog en denne korte Psalmee ikke blandt dem, der trænge meest til Forbedring. I Almindelighed er Antallet af Psalmer altfor overflødigt. Et Par Hundrede færre end de 560, Psalmebogen indeholder, formenes at være nok, og ved saadan Forkortelse blev dens Priis ogsaa et Par Mark lettere, og den kunde altsaa bedre anskaffes for den fattige Almue - en Omstændighed, som vel fortjener at tages i Betragtning. 41 Morgen= og Aftenpsalmer, tildeels vel lange, kunde forkortes til 14. Saa havde man to at skifte med til hver Morgen og hver Aften. Hertil have vi 14 fuldkommen gode af Jngemann, og føiede han 14 andre dertil, vare vi i den Deel meget vel forsynede. Ligeledes ere der mangfoldige Psalmer til ganske fremmede Melodier, hvilke derfor ere saa godt som ganske ubrugelige og altsaa ganske overflødige. At nogle musikalske Kirkesangere kunne lære dem selv saadanne Melodier ved Hielp af Choralbøger, det er ingenlunde nok. Men at faae umusikalske Kirkesangere, og hele Menigheder til at lære dem, det er den store Vanskelighed, som ikke let lader sig hæve. Naar vi have omtrent 30 gode Psalmemelodier, som Menighederne kjende, og kunne synge med - og dem have vi - saa behøver man ei at bebyrde dem med flere. Nok er nok. Hvad der er over er overflødigt. Forvirrende og urigtigt er det og, at Melodien til forskjellige Psalmer, der synges med een og samme Melodie, angives med Begyndelsesordene af forskjellige Psalmer. Alle de Psalmer f. Ex. der synges som: "Hvo veed, hvor nær mig, alle disse Melodier burde stedse angives med disse samme Ord, og ikke snart som: "Hvo veed, hvor nær. . . snart som: "Hvo ikkun lader Herren raade" – og snart som: "Vaagn op og slaae paa dine Strenge." Maae man ikke ligefrem troe, at der angives tre forskjellige Melodier, Det samme er Tilfældet med alle de Palmer, der synges som: "Hvad kan os komme til for Nød?" En Gang angives deres Melodie med disse Ord, en anden Gang som: "Gud Helligaand, i Tro os lær" - og en tredie Gang Herren han er min Hyrde god. - Blandt de Erindringer, som kunne gjøres, er ogsaa den: at der forekomme en Deel Ord (f. Ex. freidig, froe o. f.) Talemaader og haarde Ordføininger, som Almuen ikke forstaaer. "Men disse – siger Man - "kunne jo forklares." For hvem "h! for Skoleungdommen", men Forklaringen glemmes, og Ordene blive tilbage. Paa sine Steder paalægges det Skolelærerne, at prosaisere Psalmerne ved Omskrivning for Skolebørnene. Men var det ikke bedre, at Psalmerne kunde forstaaes uden prosaiserende Forklaring? Ogsaa har man erindret, at der forekomme vel mange Tautologier (f. Ex. No. 52 af dig, af dig"No. 190 "hans Arm, hans Arm") - Mange endog af Bondestanden, have anket paa, at Ordet: "Held" saa ideligen forekommer, fordi at dette Ord i Almindelighed har samme Betydning, som "Slumpelykke. En anden Ankepost, som Flere have yttret, er den: at Psalmesamlerne synes at have været bange for at bruge den, i det nye Testament, saa meget jævnligen brugte Talemaade: "Christi Blod, som betegnende hans forsonende Lidelse og Død. Samlernes Hensigt med denne Varsomhed har vist været god. De frygtede for, at dette hellige Ord skulde vorde misbrugt, hvilket, desværre, rigtig nok ofte er skeet. Men fordi en hellig Ting kan misbruges, bør dens gode Brug dog ikke afskaffes. En særdeles Synderlighed er det og, at een og samme Psalme er indført paa to forskjellige Steder, nemlig No. 204 og No. 405. Hvor var det dog mueligt, at Vedkommende ei bleve opmærksomme derpaa, saa de udelode det ene Nummer, (Fortsættes.) Kan Dampskibet skade Sildefiskeriet?