Københavns Adresseavis, 1762-08-02
Hos mange Liebhabere har allerede Øyesynet opvakt en Forlængsel at efterfølge mig, og jeg giør mig Umage for saavidt mueligt er at tilfredsstille samme, ved at meddele dem saadanne naturlige Forplantelses Stammer, Glücksborg, den 3 Octob. 1761. P. E. Luders. Forbindelses Mangel imellem Kiøbmænd og Fabriqveurer. Deres adskillige og mod hinanden satte Fordeele har foraarsaget at de, i Steden for at Arbeyde paa hverandres fælleds Velfærd og ophielpe hverandre, har til Landets Skade vexelviis søgt at ruinere hverandre. Naar Fabriqveuren er Kræmmer, og naar Kræmmeren heller vil handle med contrebande Varer end tage dem af Fabriqver ne i deres Varers Afsettelse, uden hvilken de umuelig kand opkomme og have Bestandighed. Hvor er da Forbindelsen imellem Kiøbmandskabet og Fabriqverne, skal jeg beskrive vores Tilstand i dette Tilfælde, saa, som den sig virkelig forholder, saa er den af følgende Beskaffenhed. Fabriqveuren arbeyder efter sit Godtbefindende og paa Slumpelykke; thi han kand ikke vide hvilke Vare der efter Nationens Smag ere meest gangbare, dette er egentlig Kiøbmandens Sag, som sig til Ulykke med Fabriqve=Væsenet, ey har vildet befatte. Der have vi og tillige een af Aarsagerne hvorfor vore fabriqverte Vare have saa slet Afgang og Magazinet er opfyldt med en Mængde af saadanne som det ikke uden Tab skal kunde afsette. Fabriqveuren, har derforuden ingen Aarsag havt at bekymre sig synderlig om sine Varers Godhed; saasom han kunde være sikker om sin Afsettelse ved det Kongelige Magazin. Fabriqveuren, som lever uden Forbindelse med Kiøbmanden, holder sig berettiget selv at være Kræmmer. Herskaber og andre, som tage meget Tøy, gaaer Kiøbmanden forbi, og vende sig til hans Skade til Fabriqverne, og hvad bliver ikke derforuden underhaanden solgt i Smaat? – Kiøbmanden som er vant til at handle med fremmede Vare, har havt den stærkeste Afskye for indenlandske Manufacturer, hvilke han holdt for at være imod hans Fordeel. Han har ved lige saa lidet drømt om at vore Fabriqver vilde finde nogen Bestandighed, som at Forbudet om fremmede Vare, at indføre, vilde blive efterlevet paa det strengeste. Den saa findede Kiøbmand, har unddraget Fabriqverne fine Capitaler, hvilke ved en fornuftig Huusholdning maaskee allene havde været tilstrekkelige at bringe vore Manufacturer i Flor. Vores milde Regiering som heller ved Naade og Sagtmodighed søger at erholde sit Øyemaal, neml. Undersaatternes Velfærd, end ved Tvangs Midler, har ved Magazinet søgt at vilde lette baade Kiøbmanden og Fabriqveuren, og ophielpe begge. Fabriqveuren skulde ikke være forlægen med sine Vare, og strax fra Magazinet bekomme rede Penge for samme, dersom Kiøbmanden ikke vilde tage dem af ham, og at de høye Renter ikke skulde trykke disse. Kiøbmanden kunde bekomme Vare af Magazinet uden at have nødig at staae i Forskud, derved tænkte man at bringe det derhen, at Kiøbmanden nu selv kunde handle med indenlandske Vare, uden at tage Skade derved. Hvad kunde være beqvemmere for Kiøbmanden og fordeelagtigere for Fabriqven. Men saa nyttigt fligt et Magazin er og saa nødvendig et saadan Anleggelse var hos os, saa bliver dog derved den nødvendige Forbindelse imellem Fabriqverne og Kiøb mandskabet ikke lidet hindret. Kiøbmændene, som kand tage deres Vare af Magazinet, have ingen synderlig Aarsag til at bekymre sig om Fabrik=Væsenet, og Fabriqveuren, som ikke arbeyder for Kiøbmanden, troer ey heller at være Kiøbmanden nogen Forbindtlighed skyldig, da han ikke af ham haver nogen Understøttelse. Fabriqveuren maae enten af egne Midler bestride Omkostningerne, eller bliver og som sædvanlig underholdet af Kongens Cassa; hvis utrolige Gavmildhed strekker sig saa vidt, at han, for at befordre sine Undersaatters Lyksalighed, allerede har anvendt 8te Tønder Guld paa Fabriqvernes Jndrettelse. Et Exempel uden al Lige og værdig at prises af vore sildeste Efterkommere. (Dette er taget af Patriotiske Tanker over Manufactur= og Fabrik=Væsenet, som sælges i den Rothiske Boghandling paa Børsen for 24 Sk., Forklaring over Navnene i Almanakken. Augustusugusti Maaned, som er den ottende i Aaret, blev forer dum kaldet Sextilis, fordi den var den slette Maaned fra Martio. Men i det 38 Julianske Aar, omtrent otte Aar for Christi Fødsel, da Mart. Censor, og C. A. Gallus vare Romerske Borgemestere, og Keyser Augustus lod Calenderen forbedre, efter at den formedelst de øverste Præster var bleven gjort urigtig ved Jntercalationen, eller nogle Dages Mellemsetning, og paabød at lade 12 Aar gaae forbi uden nogen Jntercalation, blev besluttet, at denne Maaned til Augusti Ære skulde kaldes Augustus, baade fordi at Augustus i denne Maaned først var bleven Borgemester, havde i samme holdt 3 Triumpher, Ægypten bragt i det Rommerske Folkes Magt, og fordi den borgerlige Krig i den var bleven endet. Fordum er denne Maaned iblant os kaldet Veidmaaned og Kornmaaned, men nu omstunder er dens Danske Navn Høstmaaned, efterdi Høsten gaaer nu an, som glæder mange Mennesker, - Augustus hvorfor man har Aarsag at takke Gud. forestilles og males som en ung Dreng, i brandgule Klæder, der paa Hovedet bærer en Krands af Jesminer, Roser, og allehaande Blomster, og holder Jomfruens Tegn i Haanden. - Denne Maaned har 31 Dage, hvis Navnes Bemerkelse i Calenderen er følgende: I. Peders Fængsel. Er en Fest hos Katholikerne, som har faaet sit Navn af de Lænker, med hvilke Peder skal være bleven bunden, Ap. Giern. 12, 6. Den ene af disse Lænker skal Keyserinde Endocia have bragt til Constantinopel, og den anden skal hendes Datter, Keyserinde Endovia, den Romerske Keysers Valentiniani Gemahl, have skikket til Rom, og denne Festdag skal af dem begge være bleven anstillet, og paa begge Stæder Domkirker til Peders Fængsels og Lærkers Ære blevne oprettede.