Viborger Samler, 1834-04-05
Udenlandske Efterretninger. Frankrig. Loven imod Associationerne er antagen i Mødet den 25de Marts med 246 Stemmer imod 154. Minoriteten var talrigere, end de fleste havde ventet, og stor nok til at give Oppositionsbladene Mod til at nedværdige Lovens Moralitet. Et Amendement af Dhrr. Teste og Eschasseriaux, at indskrænke Lovens Varighed til 5 Aar, forkastedes; det bestredes især af Sal vandi, der fortalte, at han endnu den samme Morgen havde erholdt et politisk Trudselsbrev. Artikel 4 forandredes ifølge Hr. Testes Forslag derhen, at Forbrydelser imod Statens Sikkerhed kunde (istedet for skulde) dommes af Pairernes Kammer, hvilket synes at indrømme Regjeringen end større Vilkaarlighed. At Loven uden Forandring vil vorde antagen af Pairernes Kammer, er ingen Tvivl underkastet; men man imødeseer med spændt Forventning Maaden, hvorpaa den vil blive bragt i Udførelse, da der vistnok lader sig vente Modstand af de bestaaende Associationer, ikke alene de revolutionaire, men ogsaa de literaire, industrielle og religiense, hvilket flere af Medlemmerne ligefrem have erklæret i Kammeret. Regjeringen synes imidlertid fast besluttet, at haandhæve Loven paa det Strængeste. Som Forspil hertil kan man ansee de talrige befalinger fra Politie præfecten til Hæftelser og Huusundersøgelser. Jsær synes det at være lagt an paa Menneskerettighedernes Selskab. En Student ved Navn Amand, er hæftet formedelst Uddeelingen af Skydegeværer og Ammunition. Af 33 Medlemmer af hiin Association, der truedes med samme Skjebne, ere Mange undkomne, Andre have frivilligen bortfjernet sig. Mange Huusundersøgelser ere forblevne frugtesløse, saaledes navnligen hos Hr. Leyrand, Søn af en Deputeret, hos hvem man intet andet fandt end en gammel Pistol uden Hane. Affattelsen af Arrestordrerne er høist mærkværdig for en constitutionel Stat. J Jndledningen beraaber Hr. Gisquet sig paa indløbne Beretninger, af hvilke det viser sig, at Hr. N. N. er i Besiddelse af Vaaben og Ammunition, der have en forbrydersk Bestemmelse. Paa samme Tid træffes Forholdsregler af en anden Art. Der skal være udstædt Circulairer til Obersterne, for at anbefale dem stræng Opsigt over Soldaterne og disses Omgang. Man taler om Oprettelsen af et almindeligt Politie for hele Kongeriget. J de sydlige Departements torde en Forandring blive foretagen med Administrationspersonalet; men den vigtigste Forandring vilde, hvis den bekræftede sig, være Seglbevarerens Barthe's Aflysning af Generalprocureuren Persil, der saaledes vilde høste Lønnen for sine Bestræbelser som Saafører og Deputeret. Hr. Barthe vilde da blive holdt skadesløs ved Præsidentskabet i Overregnskabsamtet istedet for Marquis de Bar be Marbois, der vilde erholde Pension, og Hr. Martin, der som Referent for Commissionen over Associationsloven har gjort sig fortjent, vilde erholde Generalprocureurposten. - Hr. Passi beklagede sig i Kammeret i Commissionens Navn for Krigsbudgettet over et bittert Angreb paa denne Commission, der, oprindeligen laant af den ministerielle Memorial bordelis, var optaget saavel af Journ. de Paris, som endog af Moniteur. Saavel Krigsministeren, som Udenrigsministeren erklærede, at denne Artikel var dem aldeles fremmed, og dens Optagelse i Le Moniteur ingenlunde autoriseret af dem. Journ. du Commerge forsikkrer at flere udmærkede Medlemmer af Menneskerettighedernes Selskab have ifølge Hr. Gisquets Befalinger forladt Paris. Depescher ere afgaaede fra Krigsministeriet til den i Bayonne commanderende General. Det hedder, at flere Batailloner af de i Bordeaux, Montpellier, Nimes o. s. v. i Garnisonen liggende Regimenter skulle bryde op til Bayonne og Perpignan. Ere disse Beretninger sande, da kan Talen ikke længer være om en Opløsning af Observationshæren. Saa meget er vist, at Rygterne om Hollændernes Rustninger i Norden og Carlisternes Anstrængelser i Syden komme Krigsministeren vel tilpas ved hans Modstand, mod Armeereductionen. - Lord Durham er, ledsaget af Hr. Ellice, ankommen til Paris. Hans Mission skal have vigtige Formaal, og især angaae de orientalske Anliggender og Handelsinteresserne.