Viborger Samler, 1826-04-26
Grækenland. (Af Pariserblade 14de April) Missolonghi er endnu ikke falden. Saaledes forsikkre Avisen Constitutionel, der har meddeelt Breve fra en Hr. Cynard i Missolonghi til sin kjere Collega Hertugen af Choiseul i Frankrig, og som ere tagne af Breve fra Zante fra 2den til 20de Marts - den tilkjendegive efter deres Jndhold: 1) At Hr. Egnard formeente, at de fra Grækervennerne i Paris sammenskudte Kapitaler ville, forvandlede til Meel og Skibs brod, indtreffe til Missolonghi den 7de og 10de April. 2) Fæstningen er i en skrækkelig Tilstand; den har ved(efter Brev fra Zante 2den Marts) 35000 Md. Militær, men afkræftede ved Hunger og Anfaldene af Tyrkerne hver Dag, see de dog Døden imøde, da Jbrahims 5 Storme har demoleret Fæstningsmurene, saa de ligne Ruiner. Jbrahim havde 20,000 Mand den commanderedes af Europæiske (ventelig franske Officerer. Han har 40 Beleringsstykker og 16 Morsere (vist nok og curopæisk Fabrikat) desuden andet Skyts og Proviant fuldtop. - Jbrahims Tropper, i sig selv keede af disse Storme og modløse ved Grækernes derve Modstand, der ingen Pardon give eller tage, frygte dog for at miste Hovederne, hvilken Tugtelse han nylig naadigst lod vederfares nogle Dvælere i Hæren. 2 unge Schweitzere ere komne til Zante med en Dampbaad, som de agte at flyve med til Missolongi, da Havet er frit (?) og bringe den Meel og Brod som den saameget trænger til. - De ere komne dertil og styrkede de Beleiredes af Hunger, sjunkne Kræfter. - 3, Den 4de Marts hørtes paa Zante en græsselig Kanonade fra Missolonghi=Siden. (Som et Beviis paa Uefterretteligheden i disse Fortællinger regnedes da Missolongis Jndvaanere nu for 13,000 Mennesker.) Man saae med Gysen over Menneskehaardhed mod Medkristne, franske og engelske væbnede Fartøier seile forbi uden at yde Grækerne Hjelp; paa de græske Øer opholde sig 5 til 6000 Englændere (?) uden at hjelpe de fortrykte Grækere. - Brevskriveren spørger: om der da ingen Kristne gives mere i Europa, mener at han og hans Selskab, (Pariserforeningen ventelig) have som Kristne gjort deres Pligt, som han spørger: om og er Tilfældet med de Europæiske Kabinetter, 4) Morcas Øboere have atter reist sig og bevæbnet sig mod Tyrkerne; Oberst Fabrier er med 3000 Md. gode Tropper marscherede til Øen Negroponte; 120 Førselskibe understøtter hans Tog. 5) Breve af samme Dato sige: at Jbrahim fra 3die til 12te Marts 5 Gange har løben Storm til Fæstningen; Koner og Børn hialp til at forsvare den og deres Liv. - Grækernes Miner tilføiede Fjenden megen Skade. - Han holdt da op at storme og tog Wassiladi med 3000 Md.; der vare kuns 56 græske Soldater der og, de solgte deres Liv dyrt, de stak efter 11 udholdte Anfald Jld i Krudtmagazinet og sprængte Fortet, gjorde førend det sprang et Udfald paa de Beleirende og, efter Sigende dræbte 800 (?) Ægyptere. Siden ville efter Brevet af 20 Marts) Ægypterhæren atter gjøre et Anfald paa Missolonghi; men leed endnu større Tab end forhen, da mange af Fjendens Stabsofficerer bleve fangne, og Fjenden mistede 500 Døde og en stor Deel Saarede, fordi Grækerne Natten for Stormen skulle begynde, gjorde et uventet Udfald. 5) Den saa længe ventede græske Flaade paa 73 Skibe der og bringer Levnetsmidler, er ankommen til Missolonghi. Man siger Admiral Cana ris har nær Fortet Vassiladi jaget et tyrkisk Skib paa Grund, der havde Krudt ombord, og stukket det ibrand, hvorved baade det og Fortet Vassiladi med Besætningen var sprængt i Luften." Om alle disse Fortællinger (der mueligt ere fremvirkede for at ansporeGrækervennerne i Paris til større Anstrængelse) siger Etoile "At det vel kan være muligt, at det franske Ministerium, allerede før Avisen her, vidste Missolonghis Fald, uden at ville kundgjøre det; men at den gamle og ny Tidsregning (en Forskjel af 12 Dage) volder, at man troer ikke dens Fald, det mandog næsten ikke meere kan tvivle paa.