Ribe Stifts Adresseaviser, 1837-02-10
Udenlandske Efterretninger. Spanien. Fra Krigsskuepladsen i Norden ere Efterretningerne endnu stedse heelt ubetydelige. Der mældes, at Ribero's Division endelig var ankommen til St. Sebastian, at den brittiske Legion d. 24de f.M. vilde angribe Jrun, og at Espartero d. 21de havde forladt Bilbao med 11 Batailloner og var paa Veien til Balmaseda. Et Brev fra Bayonne fortæller, at 2 Compagnier af den franske Fremmedlegion vare deserterede og ankomne til Durango. Fremdeles berettes, at en catalonisk, 700 Md. stærk Jnsurgent bande, som havde vovet sig over Ebro, var bleven slaaet og adsplittet af Oberst Tribe, at Cabrera havde den 16de viist sig med 7 Batailloner i Nærheden af Valencia; at overhovedet Banderne i denne Provinds formerede sig frygtelig, og at Dronningens Tropper formedelst Mangel paa Mandstugt ikke kunde træde op med Kraft. J Barcellona var vel Roligheden ikke siden bleven forstyrret; men det gjærede dog stedse i Gemytterne. En Subscription er aabnet over hele Spanien til Bedste for deres Efterladte, som ere faldne under Bilbaos Beleiring; den skal allerede have indbragt 12 Mill. Fr. - J Madrid frygtede man fornye Uroligheder. Partugal. Den Frygt, man nærede for, at det ultrademokratiske Parti vilde forstyrre den offentlige Rolighed paa den Dag, da Cortes skulde aabnes, har viist sig som ugrundet. Cortes traadte d. 18de Januar sammen, uden at Roligheden blev forstyrret: dog havde kun 61 Deputerede indfundet sig; de øvrige vare endnu ikke ankomne fra Provindserne. Hr. Braancamp blev udnævnt til Præsident. Strax i det første Møde kom det Spørgsmaal til Afgjørelse, som fornemmelig havde fremkaldt Gjæringen i Gemytterne, om nemlig Ministrene tillige kunde være Cortes Deputerede. Som bekjendt, havde Ministrene foreløbigen modificeret den didhenhørende Artikel i Constitutionen og besvaret Spørgsmaalet bekræftende, hvorved de vare blevne saa forhadte i Hovedstaden, at de der ikke kunde sætte deres Valg igjennem (de ere derimod valgte i Oporto); men Cortesforsamlingen slog sig dog paa Ministrenes Parti og billigede den foretagne Modification med 44 Stemmer mod 17. J et af de næste Møder blev en Deputation udnævnt, som skulde mælde Dronningen, at Cortes havde constitueret sig, og bede hos. Maj. at bestemme en Dag til høitidelig Aabning af "den souveraine Kongres". Dronningen bestemte d. 26de Januar, Aarsdagen, paa hvilken den første constitutionelle Congres blev aabnet 1822. Trontalen gav en kort Oversigt over Portugal constitutionelle Forfatningshistorie og udtalede det Haab, at Cortes vilde foretage saadanne Forandringer i Constitutionen, som den nyeste Tids Erfaring havde viist at være hensigtsmæssige, samt at det maatte lykkes Nationens Deputerede, i Forening med et efter gavnlige Reformer stræbende Ministerium, at ordne Statshuusholdningen i alle Henseender paa en til Nationens sande Jnteresse svarende Maade. - Prinds Ferdinand, Dronningens Gemal, bliver med hver Dag meere upopulær. Overalt, hvor han lader sig see iblandt Folket, hilses han med Spotnavne, og d. 25de f. M. blev han endog mordisk overfalden. En Franskmand, ved Navn Mereier, forhen Fændrik i portugisisk Tjeneste, kastede en stor Steen efter Prindsen, dog uden at træffe ham, og beklagede, efterat han var fængslet, at han ikke havde havt et Gevær ved Haanden, hvormed han sikkrere kunde have opnaaet sin Hensigt. - Fra Algarve ere Efterretningerne endnu stedse meget foruroligende, og det synes, som om de miguelistiske Gueriller stedse udbrede sig videre. Regjeringens Tropper ere alt for faa, til med Kraft at kunne foretage sig Noget til Jnsurrectionens Undertrykkelse.