Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-07-27
Paa Spørgsmaal af mig, om ikke Asken efter at Saltet er paa ommeldte Maade uddraget, mueligt kunde anvendes til Sæbelund, er velbemeldte Hr. Kors gaard saa god at svare: "Asken som har været brygget paa, veed jeg ikke at være brugelig. Den Aske som ikke har været brugt, er god til Lund; den kan bruges til Vaskning uden Sæbe; men Luden maae giøres "af fersk Vand. Den gamle Tang kan og bruges dertil. Prøver af Saltet hos Christen Rasmussens Kone i Skovkiersgaarde og her i Præstegaarden, hvorpaa ingen Forskiel var, er til behagelig Eftersyn hos Hr. Apotheter Køster og Hr. Boghandler Klokker Schytte i Aarhuus, saa og hos Hr. Apotheker Faith i Randers. Linde i Skanderborg har paalagt mig igien at bekiendtgiøre, at han agter i September og October Maaneder, fremdeles at anlægge Krapplantninger hvor det i Jylland, forlanges: i Omegnen af Skanderborg, uden Betaling: længere borte, overlader han Gotgiørelse for Reisen ganske til enhvers egen behagelige Skiønsomhed efter dens Vilkaar. I Aar ere, ligesom ogsaa ifior, i Egnen mellem Randers og Grenaae plantet en ikke ubetydelig Mængde, og til Efteraaret ere begierte mangfoldigt flere i samme Egn. Saa den Ting gaaer ret got fremad. Dog blant Plantningerne her i Jylland har Hr. Farver Nitschkes i Horsens aldeles Fortrinet endnu, dernæst Anlægget i Løvenholms Have; og snart bliver Hr. Provst Gottsches i Ørsted et af de nærmeste. Ligesom i Skanderborg Consumtions Betient Grumstrup og Madame Søegaard og i Emborre Laurs Andersen og i Foerlev Stampemølle Jens Olesen har ret kiønne Plantninger. Hr. Apotheker Faith i Randers har ellers ladet plante de fleste af Linde, men Jordpletten var ikke med det heldigste bestemt. En uvant Plantes Vigtighed er naturligviis ikke alle bekiendt; derfor anføres ærbødigen Følgende, som er Slutningen af Landhuusholdningsselskabets KunstcommissionsBetænkning for 32 Aar siden om tvende fra Hr. Farver Feilberg i Callundborg indsendte Promemorier, den ene om den frisk groende Kraps Brug til uldne Tøiers Farvning istedet for den tørrede, og den anden om hans KrapPlantagiers Anlæg. (Meddeelt Hr. Justitsraad C. G. Rasn af det Kongelige Landhuusholdnigsselskab, og af Justitsraaden indrykt i Bibliothek for Physik, Medicin og Oeconomie, 24 Deel, Side 407.) saaledes lydende: "Commissionen haaber at have oplyst, hvor nyttigt det er og fordeelagtigt i Almindelighed at farve med de friske Krap=Rødder frem for de tørrede og malede, og troer allene at behøve at tillægge, for med Grund at tilraade Kap Plantningen her i Landet, at der forbruges i "Kongens Riger og Lande, for 40 a 50000 Rdr. Krap, om Aaret. Kunstcommissionen d. 23 Januarii 1776. Gerner. Geuss. Knoph. Sommerfeldt. Tør jeg herved bemærke: Naar Krap for 32 Aar siden, kostede Landet 40 a 50000 Rdr., maae det da ikke formodentlig i vore Tider koste det dobbelte, altsaa rimeligen benimod en Tønde Guld, og der er ikke allermindste Tvivl, om nu, at vi ikke behøve deraf det allermindste udenlandsfra, naar alleneste vi komme i med at dyrke den Selv. Og for Afsætningen skal slet ingen frygte. Der skal blive Afsætningssteder nok, længe før Nogen har Noget at sælge. Og endog dens Dyrker skal befinde, den betaler meget got baade sin Jordplet og sit Arbeide. En ikke i øvrigt mærkeligt dette, at, endskiønt denne Plante for 30 Aar siden dyrkedes got her i Landet, er dens Dyrkning paa ny bleven saa ubekiendt, at, da Hr. Holmblad besluttede forsøg dermed, vidstes ikke at faae Planter, anderledes end ved at forskrive dem Hr. Holm blad og Søn lode da, med en i dens Dyrkningsmaade kyndig Mand, i Aaret 1799 et Antal af Røgeplanter, fares i en Træekasse hertil fra Tydskland, men havde det held at disse paa Transporten formedelst Foermandens lagtsomhed og urigtige Behandling bleve saa meget svækkede, at de ei kunde bringes til Grøde, saa at Omkostningerne for den Gang vare tabte. Men Mændene tabte ikke derved deres agtværdige Nidkierhed for Sagen. J Aaret 1800 blev det samme igjen iværksat med bedre Held, saa, at 30 gamle Rødeplanter eller saakaldte Moder Stokke i bedste Tilstand bragtes hertil og samme Aar blev udplantet tæt udenfor Kiøbenhavn. Ved at formere og fremavle disse, havde de allerede i Aaret 1803 bragt det saavidt, at der, den Sommer, havdes det mærkværdige Antal af 30000 Planter, saa hastigt fra 30 Planter af. (See Rafns Bibliothek 24 Bind,) Saaledes maatte med megen Bekostning begyndes for fra med en henmod 30 Aar ældre Plantes Dyrkning her i Landet. Og priselig var de Foretagenders Udholdenhed. Lettere havde imidlertid Planterne kunne faaes, naar det havde været Hr. Holmblad bekiendt at i Aaret 1797 vandt Linde i Skanderborg Landhuusholdningsselskabets første Sølvmedaille for Frembringelse af 83 Pd. Krap, hos hvem endnu var en Levning fra Feilbergs Anlæg. Men man seer her af, hvor fornødent det er, at flere maae med Beredvillighed deeltage i begyndende Anlæg, naar ikke de skal staae Fare for at døe alt for let i Fødselen selv. Angaaende Krapplanters Vigtighed, som Farvematterial betragtet, tillade man mig at anføre Hr. J. H.G. von Justits Ord, i hans occonomische Schrifter uder, die wichtigsten Gegenstande der Stadt und Landwirtschaft. 1769 Erster Band S. 340. "Man ville undskylde.