Aalborg Stiftstidende, 1830-01-23
Frankrig. Om det høist vigtige Foretagende: Anlæget af en Canal imellem Paris og Rouen, har det Compagnie, der er oprettet til dette Anlægs Udførelse, i December Maaned udgivet et Værk i 4 Dele med oplysende Kobbere. - Frankrigs, og især Seine Bassinets, Havne ere formedelst deres geographiske Beliggenhed Central Europas naturlige Havne, thi for hele denne Deel af Europa ere disse de nærmeste Havne ved Oceanets Kyster. En lige Linie, trukket fra Havre til Centrumet af Tydskland, gaaer med ubetydelig Afvigelse gjennem Rouen, Paris, Metz og Strasborg. - Studierne til hiint Canalanlæg, der vil bringe Seine i directe Forbindelse med Rhinen, ere udkastede af den berømte Lærde, Brisson, med stort Talent og omhyggelig Fliid. - Ene Paris, som Søestad, som Centralpunkt for den foreslagne Canal til Rouen og for Rhincanalen, vil med sin uhyre Capitalformue kunne udholde en Kamp med London, og gjenerobre Central-Tydsklands Forsyning med Colonial- og andre Varer, som nu er i Englands Vold. "Dette - siger hiint Compagnie til Anlæget af en Søecanal imellem Paris og Rouen, - "dette er vort Øiemed ved et Foretagende, hvis hele Plan vi nu offentligen forelægge Publicum til Bedømmelse. Hermed staaer følgende Artikel i Messager des Chambres i Forbindelse. "En Efterretning af høieste Vigtighed for Handelstanden i Paris er os i Gaar Aftes meddeelt fra en af vore meest anseete Banquiers. Paris vil omsider, og uden mindste Jndskrænkning, erholde Entrepotrettighed for Colonialvarer og for alle Varer, der indføres fra udenlandske Stæder. Denne Rettighed, der tildeels allerede existerede, vil nu træde i Kraft med den hele Udvidelse, som Handelstanden, i Paris og i alle de Stæder, der paa Handelspladsen Paris forsyne sig med det fornødne Vareforraad, med fuld Føie have ventet. Oprettelsen af en Entre pot gjør store Bygninger nødvendige til Magaziner for de Varer, som oplægges. Det er bekjendt, at Byggepladserne i Nærheden af Grenelle allerede slige Priis. Og vitelig skulle hine Magaziner opføres paa dette Punkt. Her skal ogsaa Søecanalen imellem Pe ris og Rouen udmunde sig. Aarene 1803-1815 havde kostet Frankrig er Million Mennesker af dets kraftfuldeste Befolkning, og i Tusinde Millioner Fr. i Penge. (Desuden havde det i Aarene 181518 en fremmed Observationsarme, at underholde). Men i det korte Tidsrum, der er forløbet siden Napoleons Fald, er hiint Tab nu aldeles forvundet. Dette er skeet ved den moralske Kraft, som er en følge af en lovmæssigen ordnet Frihed. End skjøndt Frankrigs Befolkning siden Restaurationen er forøget med 4 Millioner Mennesker og derover, saa ee dog Jordens Afgrøde overflødigen tilstrækkelig til at er nære den større Folkemængde. Store, før udyrkede, Landstrækninger ere tagne under Cultur, og Agerbrugets Forbedring har gjort store Fremskridt. Det Samme er Tilfældet i Henseende til Manufacturer. J Aaret 1812 beløb f. Ex. den raa Uld til Manufacturerne sig ikkun til 35 Millioner Kilogrammer (hvert Kil. regnet til 2 Pd. 6 Q.) nu derimod til 50 Millioner Kil. J 1812 blev ikkun spundet 10362000 Kil. Bomuld; nu derimod 28 Mill. Statsindtægterne have siden 1820 erholdet en aarlig Tilvæxt af 8 Mill. Den bør især tilskrives Handelens og Jndustriens Udvidelse. Aarsagen til Pressens større Beskjeftigelse er deels, at de, som kunne læse, nu læse meer end før, og deels at deres Tal, der lære at læse, er betydeligen tiltaget. Hertil komme heldige Tilfælde, for blot at nævne eet: Mange af dem, der bleve conscriberede til Napoleons Hære, vare opdragne i gode Læreanstalter. Efterhaanden vende de nu tilbage til det borgerlige Selskab og omspredes over hele Frankrig. Dem kan man betragte som ligesaa mange Conductorer, der bibringe den store Folkemasse Kundskaber. Men den heldigste Forbedring har siden Restaurationen viist sig i Henseende til Alt, hvad der vækker en høiere Deeltagelse. - Frankrigs Jndvaanere kunne med Hensyn hertil, inddeles i to Classer, den ene, der bestaar af de Ældre, fylder det gamle politiske System, det andet, de Yngre, ynde liberale Anskuelser. Jmellem begge føres, som Dagens Historie viser, en heftig Kamp. Hvilket af disse to Partier, der omsider vil seire, kan neppe være tvivlsom. To Trediedele af den nu levende Befolkning vare endnu ikke fødte i taret 1789 og 1/2 Deel af den, der levede under det gamle Regime, er allerede bortdød.