JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1791-09-19
London, den 2den September. Man bliver ved at tale om Aarsagen til den Keiserl. Konellige Ministers, Grev Merey d'Argenteans Reise og Ophold her i London. Han har aflagt, saa længe han opholdte faber, daglig Besøgelser hos de fleste Lemmer af det diploneiske Corps, og tillige hos vore Cabinetsministre; har der ogsaa spiist hos de Herrer Pitt og Lord Greenville, hvor tillige alle brittiske Ministre vare nærværende. Efter vore Politikers Sigende har næst efter Fyrst von Kaunitz Grev Veten d'Argentean Keiserens Fortroelighed paa een fortrinlig Maade. Han er bleven brugt af Hs. Majestæt til ale vigtige Negotiationer. Han har været Ambassadeur ved det Franske Hof; Keiseren havde udvalgt ham til at bie legge de sidste Uroeligheder i Nederlandene, og Hs. Majesærsendte ham her paa til Haag for at conferere med Ministre fra de allierede Hoffer. Han har (saaledes slutter de videre, altsaa vist ikke gjort denne Reise blot af Nysgierrighed, holdet er især at formode, at de Franske Anliggender have foraarsaget denne Reise. Uden Tvivl vil Engeland ingen virksom Der tage i de fiendtlige Forholde-Regier, som man torde gribe til imod Frankrige. Keiseren vil ikke anfalde dette Rige, uden at være moralsviis paa at de øvrige Magter ville ere færdige til at understøtte hans Bestræbelser, eller i det mindste, at disse Magter ville ikke hindre hans Vaabens Fremgang. Dersom Keiseren af Ømhed over sin Kongelige Søster, og af Føielighed imod de Tydske Fyrsters Fordringer beslutter at agere fiendtlig imod Frankerige, saa er det nødvendigt og klogt handlet, at han i det mindste forsikrer sig om de store Magters Neutralitet, som kunde være i Stand til at erling. spilde hans Anslag. Vi kunne altsaa formode, at Grev Merer d'Argenteaus Affærdigelse har havt denne store Gienstand til Hensigt; og det er særdeles rimeligt, at dersom denne Negotiation har havt en lykkelig Fremgang i Cabinettet til St. James, skal ingen Ting sætte sig imod de Forholdsregler. Keiseren vil finde for godt at tage. Jmellem de Magter, der forde giøre virksom Bistand, vil Keiseren formodentlig finde Spanien, Preussen, Neapolis, de Schweizerske Cantoner, adskillige tydske Fyrster, og de misfornøiede Franskmænd. Jmidlertid veed man dog endnu ikke, hvad for en Følge Grev Mercys Ærende her har havt, om Engeland vil blive neutral, eller om det vil agere som Megler ved Sagen, Tiden allene vil lære det. Man har alt længe forudseet, at Keiseren ved det, som i Frankrig gaaer for sig, ikke vilde blive en roelig og blot lidende Tilskuer. Tiden nærmer sig, da det vil vise sig, og Gemytterne ville ikke længere forblive tvivlraadige. Er Forbindelsen gjort, saa vil den ogsaa snart sætte sin Magi Virksomhed.
Berlingske Tidende, 1791-09-19
Leiden, den 6te September. Man vil her vide, at Greven af Artois er tvertimod Keiserens Forventning kommen til Wien, og at Kongen af Frankrig, hans Broder, virkelig yttrer fredelige Tilbøieligheder ved Urolighederne i Riget. Man har talt meget om Hr. v. Cognys Afsendelse, og ligesaa meget om Abbed Louis's Ærende i Bryssel. - Et Brev fra Paris af 20de August, som er bekiendtgjort i et Engelsk Blad den 27de, indeholder følgende desangaaende: "Abbed Louis kom den 13de fra Brüssel her tilbage til Paris. Han skal have havt det Ærende at levere Grev v. Mercy d'Argenteau et Brev fra Dronningen, for at bede ham, at anvende al sin Anseelse hos de flygtede Franske Prindser, at de kom tilbage til Frankrig; og tillige at forsikre ham (Greven) at det var Dronningens og Kongens Forlangende, at Prindserne og de Franskmænd, som havde fulgt dem, ikke vilde bringe deres fortvivlede og unyttige Anslag, at anfalde Frankerig, i Udøvelse; at Kongen havde besluttet ovrigtig at antage og efter Samvittighed at opfylde Kronens Pligter i Overeensstemmelse med den nye Indretning; og at Dronningen ansaae det fornødent, med egen Haand at bekiendtgjøre Hendes Broders Minister, ligesom Kongen havde bekiendtgjort det for Greverne af Provence og Artois ved Hr. von Cogne." Grev von Merer, Argenteaus Svar herpaa lyder saaledes: "At Keiseren, hans Herre, havde givet ham sin Mening tilkiende, ikke at vil le indlade sig med de udvandrende Franske Prindser i nogen Underhandling; at saa inderlig rørt han end var over den Kongelige Franske Families Forfatning, saa havde han dog besluttet, paa ingen Maade at blande sig i det, der kunde sætte hans Søsters Person i Fare, at han (Grev von Merey, Argentean) havde altsaa intet Middel til directe at meddele de Franske Prindser Hendes Majestæts Ønsker.
Berlingske Tidende, 1791-09-19
Samme Tid gav Grev Merey d'Argentran Abbeden Louis den Efterretning, at da Grev von Metternich skulde som Minister i de Østerrigske Nederlande følge efter ham, reiste han selv til Engeland, for at tilfredsstille en Nysgierrighed, der længe havde yttret sig hos ham, og at han efter denne Reise skulde komme tilbage til Paris. Abbeden Louis bringer og saa Breve fra Hr. von Cogni, som Kongen havde givet den Commission, at overbringe Greverne af Provence og Artois sine egenhændig skrevne Brevskaber. Han havde overleveret begge Prindserne disse Breve, som indeholdte de alvorligste Formaninger, at de maatte vende tilbage til Frankerige, i det han giver dem sin Mening tilkiende, at antage uden Betingelse Constitutionen, som høitideligen skal overleveres ham af Nationen. Prindserne havde bedet Hr. von Cogniat give dem Tid til at raadslaae over det Svar, de havde at give, og i Forventning om dette Svar havde Hr. v. Cogurbegivet sig til Spaa.
Berlingske Tidende, 1791-09-19
London, den 6te September. Det fra Bengalen komne Skib Havke, har medbragt til Compagniet de vigtigste Efterretninger om Operationerne i Jndien. Staden Bangalore er den 21de Martii ved Storm gaaet over til de brittiske Tropper. General Meadows og Oberste Marwill have ved denne Anledning givet store Beviser paa personlig Tapperhed, og paa begge Sider er udøs meget Blod. Efter Erobringen har Blodbadet i Staden i Begyndelsen været meget stærkt, men varede ikkun kort. Tippo Saib var med sin hele Armee i Norheden, og vilde selv vove et almindelig Slag, men Grev Cornwallis forhindrede det, og alle Tippos andre Maneure for at bringe Greven fra Beleiringen, vare forgiæres, i det Greven først erobrede med meget Blods Udgydelse det i Nærheden liggende Pettah, og der paa Bangalore, hvor man fandt store Forraad af Munition og Proviant. Efter dette vigtige Forliis tra Tippo sig den 28de Martii tilbage fra Bangalere, og den 30te erobrede vi Fortet Deonelly, den 1ste April det stærke Fort Rundycondat, men den 7de April var Hovedcorpser, rykket frem til Chintonomany, og Grev Cornvallis gjorde Anstalter til formelig at beleire Seringapatnam, i Nærheden, af hvilken General Abercromhie allerede stod og ventede paa Greven med Hoved=Armeen. Cornwallis og General Medows have ædelmodigen overladt deres Andeel af Priopenarnei Bangalore til de brave gemeene Soldater. Ved Erobringen af Pettah mistede den brave Oberst Moorechouse Liverog Oberste Floyd fik et Skud i Munden. Det blev viist stor Tapperhed fra begge Sider. En Yndling af Tippo commanderede i Bangalore, og denne vilde ikke troe Tabet, førend han selv saae det Engelske Flag vare fra Fortet. - Bangalore fandtes Hovedoplaget af Tippos Artillerie, og Kanonstøberiet. Den allierte Nizam skal være bleven koldsindig, i det mindste ventede Grev Cornmallis forgiæves den 7de April paa 20000 Mand belovet Hielpe Cavallerie.
Berlingske Tidende, 1791-09-19
Af en Skrivelse fra Stokholm, den 6te Sept. Breve fra Finland blive ved at melde, at mange Russiske Tropper ere forsamlede der, og adskillige nye Fæstningererker anlægges. J vore Havne gaaer Handelen igien temmelig got for sig, og omendskiønt Fragterne ere ikkuns lave, løbe dog mange Skibe ud. Om Kongens Reise til Petersberg er det igien stille. Hertugen af Sudermanland er reist herfra, nogle sige til Carlecrone, hvor der atter arbeides stærkt paa Flaaden. Man siger, at den med Tilladelse herfra reiste Danske Gesandt Grev von Reventlau, skulle ikke komme tilbage, men have en ung Grev von Bernstorff til Efterfølger.
Berlingske Tidende, 1791-09-19
Erlangen, den 9de September. Foruden et Venskab forbund imellem Østerrige og Preussen, siger en Skrivelse fra Wien, foruden Profectet til at formindske begge Parters Armeer, og foruden den gjorte Aftale i Henseende til de Franske Anliggender, stal ved Sammenkomsten i Pilligt ogsaa det tilkommende Rommerske Kongevalg til Beste for Erkehertug Franz være bleven aftalt og gaae for sig i tilkommende Aar. Man har mærket en stor Fortroelighed og en fælleds venskabelig Opførsel imellem begge Monarkerne; de kaldte hverandre bestandig i den sande Venskabs Tone; Broder og Naboe. Formindskelsen af 40 Mand ved hvert Comp. i de K. K. Tydske Regimenter skal allerede være bleven besluttet; men kun de Soldater faae deres Afskeed, som kunne bevise at de ere i Stand til at ernære sig, og ikke falde nogen til Byrde. Alle Fabrikantere have for Keiserens Afreise faaet ved en Hof=Resolution det Privilegium, at ingen for Eftertiden, om det kun er en Haandlanger og Daglønner, maae hos dem tages til Soldat. Der siges og at Conscriptions-Districterne skulle ophæves. Tilkommende Foraar venter man i Wien et Tyrkisk Gesandtskab, som skal lykønske Kiseren til hans Tronbestigelse. Efter de nyeste Efterretninger, som man i Wien har fra Rom, har Paven virkelig sat alle Frimurer i Band, og sendt Excommunictions=Ballen til alle Katholske Regentere for at areqveres. Al Tvebragt, al Jnsubordination, alle Giæringer i Staterne, Religionens og Geistlighedens Foragt log ges i denne Bulle Frimurerne til Last. Jngen maae under Straf af Excommunication huse en Frimurer. Cardinal,
Berlingske Tidende, 1791-09-19
Erkebispen i Wien, overleverede Keiseren denne Bulle kort førend Afreisen til Bøhmen. Leopold gav han dem tilbage med de Ord, at han ikke kunde giøre Brug af den i sine Stater.
Berlingske Tidende, 1791-09-19
Amsterdam, den 10de September. Efter de sidste Breve fra Cadir af 12te August har mander faaet den tilforladelige Efterretning, at Fredsbrudet rokkanerne ikke skulle være i Stand til at tilføie den Spanske sin slem Spanien og Marokko er upaatvivleligt, men at Ma Handel synderlig Skade, efterdi en Mængde Spanske beubnede Fartøier krydse i Strædet ved Gibraltar.
Berlingske Tidende, 1791-09-19
Altona, den 16de September. Man har her den saa visse som forønskte Efterretning, at Hs. Kongel. Høihed, Prindsesse Lovise Augusta, lykkelig at bliven frisk igjen af den Apasselighed, som paa Hidreiser, sta Pyrmont overfaldt Hende i Zelle. Den i nogle Dage sersinkede Ankomst af Hs. Kongel. Høihed og Durchl. Be nal, Arveprindsen af Augustenborg, forventes til denne Stads almindelige Glæde i Aften.
Berlingske Tidende, 1791-09-19
Helsingøer, den 19de September. Fra den 16de hujus til i Dag ere i alt 82 Skibe passerede Sundet, hvoriblant de 2de particulaire Ostindiefarere, nemlig Capit. H. Kent og A. Hammer. Ved Postens Afgang lade her omtrent 250 Skibe, som ere distinerte til Nordsøen.
Berlingske Tidende, 1791-09-19
Kiøbenhavn, den 19de September. J April Maaned sidstleden er Hr. Salomon Fuglberg i Følge Assemble National=Kammerets i Paris Decret beskikket til at være Dansk og Norsk Mægler og Skibes Clarerer i Havre de Grace, som herved til alles Efterretning bekiendtgiøres. Capit. Krøyer og Kent er gaaet under Seil til Ostindien og Capit. Hammer til Guinea; Skipperne J. Thuesen, G. Petersen, N. Lambertsen, M. S. Ullerup og C. P. With, ere komme fra Jsland med Fisk, Tran, Skind, Talg og Uldengods.
Berlingske Tidende, 1791-09-19
Ved Tal=Lotteriets 510 Trækning i Altona udkom: No. 22. 18, 13. 44, 2.
Berlingske Tidende, 1791-09-19
Vacancer, Sognekaldet til Fedt i Aagershuus Stift, 269 Rdlr.; Sognekaldet til Hafsloe i Bergens Stift, 234 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1791-09-19
Fra den 10de til 17de September ere her i Staden copulerte 14 Par, fødte Drenge 29, Piger 34, tilsammen 63. vermann 10, Qvinder 13, Drenge 8, Piger 20, tilsammen 57 ; ere altsaa 6 flere fødte end døde. De Døde ere bortrykte af følgende Svagheder: Alderdom 3, Blodgang 3, Blodstyrtning 1, Brystsyge 7, Druknet 2, Durchløb 1, Forkiølelse 1, Forraadnelsesfeber 2, Gicht 1, Hidsig Feber 1. Jnflammation 3, Kopper 3, Kræft 2, Slag 14, Steensmerte 1, Svindsot 1, Tænder 4, Tærende Syge 4, Uangivne Svagheder 2, Vattersot 1. Barom. Therm. Vinden. 12 Septbr. 128. 8. o. 13 3/4 Varme. Uvis. 28 4. 3. 12 3/4. - - S. V. 17 - - 128 2. 1. i 11 1/2 - - N. 18 - - 127. 7. o. 10 1/2 - - S. V.
Berlingske Tidende, 1791-09-19
AVERTISSETS. i kalde min kjære Svigermoder Mad. Anna sal. Lyberts, At det har behaget Gud den 7de d. M. ved Døden at bort i sit 66 Aar, i Bragernæs; bekiendtgiøres herved for Venner og Paarørende, al Condolence frabedes. Kiøbenhavn, den 15de September 1791. Frid. Chr. Hichmann. det har behaget Livets Herre at kalde fra dette til siterige Liv, vores inderlig elskede Moder Christine Lunde, Enke efter Provst og Slotspræst Rejersen, i sit 70 Aar; vier vis paa at enhver som kiendte hende vil beklage vores Tab, og derfor frabeder os den sædvanlige Condolation. Kiøbenhavn, den 19de September 1791. Paa samtlige Børns Vegne, Hammond.
Berlingske Tidende, 1791-09-19
Fra Pressen er nu udkommet: Forsøg til nøiere Kundskab om Boghandler, boende i Springgaden No. 34. 3 Jlluminaternes Sekt, sælges hos Boghandler Hegelund, store Færgenrædet No. 37, for 40 sk. Trykpapiir og 56 s. Skrivpapiir, indbunden 16 s. mere. Dette mærkværdige Skrift giver Efterretning om de saakaldte Jlluminater, af hvilke skal findes en stor Mængde hemmeligen adspredte i Europa, og hvi Grundsætninger ansees for meget farlige i alle Hensigter. Det indeholder ogsaa en Beskrivelse over de forunderlige Prøver, som de Jndvide maae udstaae, førend de optages i Ordenen, saa og mange sieldne Anmærkninger angaaende Frimurerne, Rosen kreutz Brødrene med flere.
Berlingske Tidende, 1791-09-19
Forsøg til den slette Bogs Fortolkning i Christian den Femtes e) danske og norske Lov, samt Straffene efter de ældre Love, ved Christian Brorson, Advocat i Høiesteret, har forladt Pressen, Skriftet sælges af Bogtrykker Popp i store Fiolstræde No. 179 fo 10 Mk.
Berlingske Tidende, 1791-09-19
Svar paa Recensionen i Kritik og Antikritik, 8. Hefte No. 27. 28 og 29, af Ludvig Heiberg, Conrector i Ribe. faaes tilkjøbs hos Bogtrykker Holm i store Fiolstræde Nr. 218. og hos Forfatteren selv i Ribe for 8 s. til næst J allerunderdanigst Følge af Hans Kongel. Majests allernaadigste Bevilling, saaledes lydende: Vi Christian den Syvende, af Guds Naade Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug, udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Ditmarsken og Oldenborg, gjøre alle vitterlig: at Vi, efter Jde Kirstme Hansen, forrige Sogne=Præst for Ørbech Menighed i Vort Land"Fyen, afg. Provst Hr. Matthias Winthers Efterleverske, hendes herom allerunderdanigst gjorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at hun ved Proclama adi de Kiøbenhavn, ske Berlingske Aviser, Adresse=Contoirets Efterretninger og den Altonaiske Mercur, samt Fyens Stifts Aviser, 3de Gange efter hinanden, med Aar og Dags Varsel, sub pæna præclusi & perpetui silentii maae indkalde alle dem, som formene sig at have noget at fordre efter bemelte hendes afg. Mand, saavel i Henseende til hans havde Embeder, som i andre Maader, dermed at fremkomme, og saadan deres havende Krav inden forskrevne Tids Forløb at anmelde og beviisliggjøre, og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vores allernaadigste Bevilling læses for vedkommende Værneting, samt den Ober=Ret, hvorunder samme henhører; hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Givet paa Vort Slot Christiansborg udi Vor Kongel. Residents=Stad Kiøbenhavn, den 22de Julii 1791. Under Vort Signet. (L. S. Efter Hans Kongel. Majests, allernaadigste Befaling. C. v. Brandt. Schow. Colbiørnsen. Rejersen. Jde Kirstine Hansen, afg. Sogne=Præst for Ørbech Menighed i Fyen, Provst Hr. Matthias Winthers Efterleverske, Bevilling at maae i Aviserne indkalde alle dem, som formene sig at have noget at fordre efter bemelte hendes afg. Mand. Allerunderdanigst læst inden Winding, Bierge og Aasom Herreders Tings Ret Løverdagen den 6te August 1791, og samme Tid behørig protocolleret, testerer, Jvarsen. P. Nielsen. No. 7. Allerunderdanigst læst inden Fyenboe Landsting Onsdagen den 31te Augustii 1791. Koford. Bendz. Ulldal. Og protocolleret af Rasmussen. Jndkaldes herved med Aar og Dags Varsel, sub pæna præclusi & perpetui silentii, alle de, som formene sig at have noget at fordre efter min afdøde Mand Hr. Matthias Winther, forhen Sogne=Præst for Ørbech Menighed, og Provst i Windinge Herred, enten i Henseende til hans havde Provste-Embede, eller andre private Sager og Fordringer, af hvad Navn nævnes kan, og hvorfra samme endog maatte have sin Oprindelse, og af hvilken Beskaffenhed de end maatte være, at indkomme med saadanne deres Fordringer til mig inden bemelte Tids Forløb, og deres Krav hos mig at anmelde og beviisliggiøre. Ørbech Præstegaard, den 6te Septbr. 1791. Som Laugværge. Jde Kirstine Hansen, F. Friis, sal. Winthers. Præst i Herrested.
Berlingske Tidende, 1791-09-19
J Følge Hans Kongel. Majests, allernaadigste Bevilling, saaledes lydende: Vi Christian den Syvende, af Guds Naade Konge til " Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug, udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmersken og Oldenborg, gjøre alle vitterligt: at eftersom Hans Hansen, Forvalter ved Juellinge District, under Grevskabet Bregentved udi Vort Land Sielland, for Os allerunderdanigst haver andraget, at i Efteraaret 1783, skal da værende Provintial=Chirurgus Schvensen, som boede ved Allodial Gaarden Tryggevelde under bemelte Grevskab have taget til sig en ung Person navnlig Peter Heiliger, en Søn af Os elskelige Kammerherre Heiliger paa Vort Eyland St. Croix i Vestindien, forom muelig at see ham helbredet, da han ikke var ved Forstandens fulde Brug, samt at bemelte Peter Helligger den 14de Decbr. samme Aar ved Døden er afgangen og hans ubetydelige Efterladenskab, bestaaende i nogle Gangklæder og Linned, taget under Forsegling, Registering og Vurdering af vedkommende Skifte=Ret, men at den Afdøde efter "Sigende skal have været givt i Engeland, og ellers mueligen kan have efterladt sig Gield. Da ville Vi, i Anledning af fornævnte Forvalter Hansens derhos allerunderdanigst gjorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at han ved Proclama sub pæna præclusi & perpetui silentii, maae indkalde alle bemelte afg. Peter Heiligers Creditorer, saavel det i Vore Riger og Lande, som Udenlands boende, med Aar og "Dags Varsel, at regne fra den Tid saadant Proclama er læst ved Grevskabet Bregentved Birketings Ret og Siellands Landsting, samt 3de Gange indført i de Kiøbenhavn, ske Berlingske Aviser, Adresse=Contoirets Efterretninger og den Altonaiske Mercur, og ligeledes med 6 Maaneders Varsel, at regne fra den Tid Proclama er bleven læst ved alle Ober= og Under=Retter paa Vore Vestindiske Eylande, samt 3de gange indført i St. Croix trykte Avis, indkalde alle den Afdødes paa foranførte Eylande boende og sig opholdende Creditorer; dog skal Supplicanten være pligtig til at lade denne Vores allernaadigste Bevilling forevise Vores Bogholder Contoirer paa meerbemelte Eylande og derom erhverve Attest, da Proclama i andet Fald ikke skal ansees gieldende mod Vore Fordringer og andre Rettigheder; hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Givet paa Vort Slot Christiansborg udi Vores Kongel. Residentz=Stad Kiøbenhavn, den 21de Januarii 1791. Under Vort Signet (L. S.) Efter Hans Kongel. Majests. allernaadigste befaling. C. v. Brandt. Schow. Colbiørnsen. Rejersen. Allerunderdanigst læst i Grevskabet Bregentved Birke=Ret Fredagen den 4de Martii 1791. A. G. Bech. Saa og protocolleret af O. Qvist. Allerunderdanigst fremlagt og læst i Siellands Landsting Onsdagen den 16de Martii 1791. Bartholin. Galschiøtt. Nissen. Saa og protocolleret af Kraft.
Berlingske Tidende, 1791-09-19
Jndkaldes herved alle de som formene sig at have nogen Fordring, til bemelte afdøde Peter Heiligers Stervboe, dermed at melde sig hos undertegnede Skifte=Forvalter inden den i Bevillinger, nastsatte Tid sub pæna præclusi & perpetui silentii, og der deres Fordringer beviisliggiøre. Juellinge, den 18de Julii 1791. H. Hansen.
Berlingske Tidende, 1791-09-19
J Følge Kongel. allernaadigst Befaling af 24de Junii d. A. som allerunderdanigst er læst og protocolleret ved Odense Byeting og Raadstueret den 25de og 27de Juliinestefter, indkalde herved 3de Gange efter hinanden med Aar og Dags Varsel, suk pæna præclusi & perpetui silentii, alle dem, som uden for en af afg. Susanne Svitzer oprettet Stiftelse for fattige Jomfruer maatte formene at have nogen Rettighed til tvende Pante=Obligationer, (som imod Vidende og Villie ere frakomne Sognepræsten til St. Knuds Kirke, Hr. Professor og Doctor Theologie, samt Stiftsprovst Lorenz Ancher i Odense, som Ephorus for den Svitzerske Stiftelse) den ene udstædt af Borger og Kroeholder Hans Hansen i Odense under 11te Junii 1785, og tinglyst ved Odense Byetingsret den 27de nestefter, paa Capital 350 Rdlr. og den anden af Borger og Vertshuusholder Hans Roglund sammesteds under 11te December samme Aar, der er tinglæst ved bemeldte Ret den 9de Januarii 1786, for 300 Rdlr. til bemeldte Stiftelse, at fremkomme dermed og legitimere saadan deres Rettighed for Odense Byetingsret Mandagen den 19de November førstkommende Aar 1792, Klokken 9 Formiddag; eller i Mangel deraf at høre disse Obligationer ved Dom mortisiceret, til Udslettelse af Panteprotocollen, under Forbeholden. hed af Stiftelsens Ret til nye Obligationers Erholdelse af Debitorerne, i Følge deres derom meddeelte Forsikringer; til hvilken Endede og herved indkaldes til bemelte Ret og Tid at møde. Odense i Fyen, den 12te August 1791.
Berlingske Tidende, 1791-09-19
Paa S. T. Hr. Professor Anchers Vegne, som Sagens Fuldmægtig, Bergmann.
Berlingske Tidende, 1791-09-19
Efter erhvervet Kongel. allernaadigst Bevilling af 23de April d. A., som allerunderdanigst er læst og protocolleret ved Odense Byeting og Raadstue Ret den 25de og 27de Julii næstefter, indkaldes herved med Aar og Dags Varsel 3de Gang efter hinanden, sub pæna præclusi & perpetui silentii, alle den som maatte formene sig at have noget at fordre hos Opbyderen, Rasmus Hansen Vertshuusholder i Odense, til at fremkomme med saadanne deres Krav i Opbudsboet, og samme for os som udnævnte Opbudsmænd at anmelde og beviisliggjøre inden forskrevne Tids Forløb. Odense i Fyen, den 12te August 1791. C. Bergmann, R. Faber, Birkedommer og Procurator. Procurator.
Berlingske Tidende, 1791-09-19
Da den Kongel. Svenske Consul Lorenz Lorenzen her i Staden, som her tillige har drevet Kiøbmandskab, er for kort Tid siden ved Døden afgangen, og hans Efterladenskab befunden saa ringe, at det ikke strækker til at betale hans Vertinde for Kost og Huusleie, og et Proclama ikke destomindre er nødvendigt, saa bliver alle og enhver, som formene sig at have nogen Fordring paa bemeldte Consuls Lorenz Lorenzens Efterladenskal der, staae i nogen Gield hos ham, eller have Panter af ham Hænde, herved sub pæna præclusi & solutionis dupli, og under deres Panterettigheds Forliis, en Gang for alle indkaldte og befalede, de indenlandske inden 6, men de udenlandske under Beskikkelse af de fornødne Procuratores af Acta, inden 12 Uger Stads=Secretariatet, og giøre de behørige Angivelser, frem fra dette Proclamatis Publications Dato at melde sig her i lægge de derom i hændehavende Documenter inoriginale, er terlade verificerte Afskrifter ved Protocollen, og derefter at vente videre Foranstaltning. Flensborg, den 9de September 1791.
Berlingske Tidende, 1791-09-19
Borgmester og Raad her i Staden.