Københavns Adresseavis, 1779-10-19
Fiskeriet har ogsaa paa fleeste Stæder været meget maadeligt, og somme Stæder saa got som intet, hvortil kommer at nu i beste Høe Avlings Tid har indfaldet continuerlig vaadt Veir, saa det afslagne Græs er paa de fleeste Stæder fordervet, hvorfor den almindelige Tilstand, saavidt denne Post angaaer, har endnu slettere Anseelse end forleden Aar, hvortil kan lægges at Fiskeriet begyndte ikke paa de fleeste Stæder førend først i April og sidst i Martii, saa de fleeste Bønder og fattige Folk, for at beholde Livet, maatte sætte sig i stor Giæld, hos Kiøbmændene for Victualier, som mange endnu ikke har kundet afbetale med al deres Fiskeavling, og andre Kiøbmands=Vahre, saa de endnu maae tage paa nye Credit, alt hvad de behøver, og derved sættes i saadan Giæld, som de neppe nogen Tiid kan betale. Og endskiønt Kiøbmændene var paa de fleeste Stæder meget villige til at laane og hielpe Folk med Victualier, saa kunde de dog ikke aldeles afværge, at jo paa adskillige Stæder nogle Menneskeer døde af Hunger. Det varme, stille og regnagtige Veyrligt, som siden Junii Maaned Indgang har continueret, har ogsaa foraarsaget en meget tyk og usund Luft, hvilken uden al Tvivl har været Aarsag til saa mange Menneskeer, særdeles gamle Folks og spæde Børns Død, thi de fleeste Børn, som i denne Tiid ere komne til Verden, har og igien gaaet ud af den inden 6, 8 a 10 Dage. Her har og grasseret en febrisk Sygdom, hvortil der gemeenligen har slaget sig en heftig Durchløb, der har borttaget mange Menneskeer, særdeles aldrende og unge Folk, som enten har forseet sig med Diæten, eller anden Opførsel, hvilken Sygdom siden Nyt Aar indtil nærværende Tiid, paa adskillige Stæder har ladet sig mærke. - Det skrives og særdeles fra Vesterlandet, at der ere fleere Menneskeer af en meget hastig Død borttagne, end sædvanligen pleier at skee, men af fornemme eller navnkundige Folk er dette Aar følgende ved Døden afgangne: Hr. Gisle Magnussen, biskop over Holum Stift, han var først Rector udi Skalholts Skole 9 Aar, siden Præsttil Stadestad, og Provst udi Snæffældnæs Syssel 9 Aar, og tilsidst biskop over Holum Stift 24 Aar, saa han har tient i disse offentlige Embeder 42 Aar. Han var de sidste Aar af hans Levetid meget svag og særdeles plaget af scorbutiske Affectioner, døde den 8 Martii, 67 Aar gammel. Siden han døde, forestaaes Stiftet, efter Hr. Stiftamtmand Thodals Ordre, af den sal. biskops Sviger=Søn Hr. Mag. Halfdan Einersen, Rector ved Holum Skole, Hr. Hallgrimur Elldjarnsson, som først var Præst til Bægisaa, og Prøvst udi ØefiordSyssel, men derfra blev forflyttet til Greniadarstad. udi Nordur Syssel, han døde tidlig i April Maaned, henved 60 Aar gammel. Hr. Jon Halldorssen, Præsttil Vallna udi Øefiords Syssel, over 80 Aar gammel, havde tient i Embedet meer end 50 Aar. Hr. Erich Præst til Hof paa Skagestrand, henved eller over 60, Aar gammel. Alle disse udi Holum Stift. Men udi Skalholts Stift Hr. Bodvar Hognesen, første Præst til Mosfeld udi Guldbringe Syssel, men for 3 Aar. siden forflyttet til Martemstung, Arbai og Hage Præstekald, udi Rangaaevalle Syssel. Han forrettede Tienesten udi Hage Kirke den 1ste Søndag efter Hellig 3 Konge, og efter at den var til Ende, gik han og hans Søn, en Studiosus af 20 Aar, med ham foran fra Kirken, men Præstens Kone og andre Folk fulgte ba efter. Da nu Præsten og hans Søn kom til en Bæt, som er imellem Kirken og Præstegaarden, vilde Præsten gaae oversen paa samme Sted, som han om Morgenen havde gaaet til Kirken, hvilket Sønnen fraraadede ham, meenende, at Jsen var ikke stærk nok, hvilket Præsten ikke vilde høre og gik ført frem, men da han kom midt paa Jsen, brækkede den, saa han faldt i Vandet; Sønnen, som gierne vilde hielpe Faderen, sprang i Vandet, og fik saa meget udrettet, at Præsten kom op paa det Tørre, men gandske afmægtig, men Sønnen var da ikke i Stand til at hielpe sig selv, men blev opdragen af Vandet af de andre Folk, som i det samme kom til. Medens dette forrettedes, døde Præ steen, men Sønnen kom tilrette igien efter nogle Dages Upasselighed. Dette Kald har Oluf Erichsen, Degn til Thychvabai Kloster, erholdet. Hr. Gudbrandur, Sivertsen, først Capellan til Selardal, og siden Sognepræst til Briamslæk paa Bardestrønd, 44 Aar gammel, var den 4de Martii udi stor Storm og sludagtig Veyr kaldet til at berette et sygt Menneske, og da han om Natten vilde reyse til sit Hiem over et meget steilt og farligt Sted, havde han den Uhæld at falde ned af Klipperne, saa at man fandt ham der død Dagen efter. Dette Kald har igien erholdet Hr. Ejolv Sturlesen, forrige Præst til Præstbacka udi Strande Syssel. Hr. Magnusen Halldørsen, først Capellan, og siden Sognepræst til Arnæs i Trekillicvyk; men derefter Præst til Garpsdal udi Bardestrands Syssel, og nu tilsidst længe, Emeritus, døde 88 Aar gammel, havde tient i Embedet 58 Aar, mestendeels med stor Kummer og Fattigdom; iblant andet havde han brækket begge sine Beene, og udstaaet adskillige Gienvordigheder. Hr. Magnusen Teitsen, først Capellan, og siden Sognepræst til Vatnsfiord, og nogle Aar Provst udi Jsefiords Syssels Norderpart, døde tidlig i Mai Maaned, 65, Aar gammel. Samme Præstekald har erholdet Hr. Gudlaugur Sveinsen, som først var Præst til Snæfiøl- og siden til Kyrkiubol, nu værende Provst udi Jsefiords Syssels Norderdeel, men Hr. Jlluge Jonsen, Capellan til Vatnsfiord, har igien erholdet Kirkebols Præstekald. Jblant andre fornemme Folk er ved Døden afgangen Torfe Erlendsen, en velbemidlet Proprietair, 80 Aar gammel; Madame Ragneidur Siverts Datter, en Enke af Hr. Runolfur Runolfsen, forrige Præsttil Setberg, henved 60 Aar gammel. - Den 17de Februarii indfaldt en meget stærk Storm, og saasom det da var den høyeste Spring=Tiid, saa gjorde saa vel Stormen som Vandet mange Stæder stor Skade, særdeles hvor Stranden var lav, og ret modsat denne Vind, saa at ikke allene endeel smaa Havner bedærvedes, men og mange Fiskerbaade tog deraf stor Skade. Ved Ørebacks Havn udi Arnæs Syssel gik Vandet. snart 1 Miil længere op i Landet, end det ellers pleyer. Adskillige Bonde=Hytter bleve fulde af Vand, saa Fold maatte brække sig ud af Taget, og holde sig der, indtil Floden faldt bort, men dog døde intet Menneske af denne farlige Hændelse. Det inficerede Smaaqvæg, er nu over heele Skalholts Stift aldeles udryddet, og de fleste Stæder igien besatte med friske Kreature, undtagen Borgefiords Syssel, hvor Herreds Jndbyggerne nu i Aar kan først begynde med at forskaffe sig dem; men udi Holums Stift, endskiønt det er af meget mindre Omkreds, vil man sige, at det gaaer ikke aldeeles saa lykkeligt til dermed. Udi Skalholts Stifter forrige Aar 1778 fødde Drenge 602, Piger 618. Summa 1220. Døde: Mandkjøn 466, Qvindekiøn 515. Summa 981. Confirmerede 473. Copulerede. 238 Par.