JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1812-07-23
Hs. M. Keiseren af Rusland var med sin Garde og endeel af sin Armee i Wilna, og besatte Rouikoutoui og Newtroki. Den russiske GeneralBaggehusvudt, som anfører endeel af Hæren, blev afskaaren fra Wilna og reddede sig ved at vende sig mod Fløden Dvina. - Paa Niemen kan fare Skibe af 2 til 300 Tdrs. Drægtighed. Samfærselen. med Weichsel, Oder og Elben til Dantzig er altsaa sikker. Til Kowno skibes fra Dantzig og Kønigsberg en uhyre Forraad af Brændevine, Meel og Toebakker, Floden Willig, som laber til Wilna, er seilbar fra Kowno til Wilna, der er Hovedstaden i Lithaurn og hele det russiske Polen. At besætte denne, vil være den første Frugt af de Franskes Seir. - Nogle Kosak og andre Officerer, som bragte Depecher, have vi anholdt, " - J den første Armeeberetning, dat. Wilkoviskyden 22de Juni, omtales de 2de Forsøg, Keiser Napoleon endnu før Armeens Fremrykken, forgieves lod gjøre, for at bevæge Ruslands Keiser, til mindelig Afgjørelse. Det første skede ved General Narbonne som sendtes til Wilna, hvor Kriser Alexander da var. Men den russiske Minister Fyrst Kurakin, havde forhen gjordt den anmassende og ganske overordentlige Paastand, at Rusland ikke ville indlade sig i nogen Erklæring, førend Fransk mændene havde forladt deres egen Bundsforvandtes Land, for ganske at overlade sig til Ruslands Gotbefindende, og han mærkede dette var Kabinettets eneste Regel at handle efter - hvoraf det endog berømmede sig for de fremmede Magter. Det andet Forsøg løb ikke heldigere af. Keiseren sendte General Lauriston for at formaae enten Keiser Alexander eller hans Minister for det Udenlandske til, at afstaae fra denne Fyrst Kurakins Paastand og søge at sætte Frankrigs og dets Bundsforvandtes Ære i Forbindelse med fredelige Underhandlinger. Men den Aand, som hidtil styrede det russiske Kabinet, hindrede under mangehaande Forevendinger General Lauriston fra at opfylde sin Sendelse og man saae her første Gang, at en Gesandt i saa vigtigt et Anliggende hverken kunde nærme sig Sonverænen eller hans Minister. De Gesandtskabssekretæren Hr. Prevost bragte Budskabet. herom til Gumbinnen, sagde Keiseren "De Overvundne tale i Seirherrens Tone; deres Skjebne river dem med sig, maatte de opnaae den!" og, nu gav Han Ordre til at sætte Armeen over Niemen.
Viborger Samler, 1812-07-23
Foruden de 2 betydelige russiske Magasiner de Franske fik ved Polangen, tøge de og eet ved Wilna, som Russerne vel, før de forlade Staden, havde stukken i Brand; men som mestendeels blev slukt, fordi de Franske saa hurtig kom efter dem.
Viborger Samler, 1812-07-23
Over de 3 Broer over Niemen regner man, at der fra den 24de Juni om Morgenen til den 25de om Middagen, gik 150,000 Md. Franske over.
Viborger Samler, 1812-07-23
Blandede Efterretninger:
Viborger Samler, 1812-07-23
(Af Alt. Mark. og Hamb. Corresp.) En engelsk Krigsbrig strandede den 9de dennes om Aftenen ved Kuxhaven. Strax vare de franske Kanonbaade ifærd med at ville annamme den; men da kontrair Vind gjorde noget Ophold, og gav Fjenderne Tid til at iagttage deres Bevægelser, stak de i Skibet Brand og rørde væk. Kort efter fløi hele Briggen i Luften under skrækkeligt Brag. Man formoder, den har været ladet med Krigsmunition.
Viborger Samler, 1812-07-23
Keiserinden af Frankrig kom d. 7de til Würzburg. Den russiske General Tormasow har i denne Krig 5 Divisioner under sin Kommando. Fra Viemens høire Bredde til Düna, hvor Rusfernes Hovedmagt staaer, er 20 tydske Mile.
Viborger Samler, 1812-07-23
Endnu hører man ikke noget om, hvad det bliver til mellem Rusland og Porten. Det lader, som Storherren ret fornuftigen vil overveir den Ting.
Viborger Samler, 1812-07-23
Allerunderdanigst Rapporti Det blev min tunge Pligt, allerunderdanigst at tilmelde Deres Majestæt, at Fregatten Najaden er ikke meer; Omstændighederne ved dens ulykkelige Tilintetgjørelse ere følgende:
Viborger Samler, 1812-07-23
Den 6te Juli laae vi med Najaden, Briggerne Laalland, Samsøe og Kiel ved Haven, under Sandøen 2 Miil østen for Arendahl, hvor vi vare ankrede den foregaaende Aften, uden at have seet noget fiendtlig den Dag, og jeg var desaarsag ligeledes overbeviist om, at fjenden ikke kunde vide hvor vi vare. Om Eftermiddagen Vinden vestlig, M. S. Kuling, observeredes et Linieskib og 3 Brigger, som kom sønder fra, og stod ind under Landet, krydsende med smaae Flag Vester efter. J hvor sikker for Angreb jeg end ansaae os at være paa denne Ankerplads, paa Grund af en, henimod 3/4 Miil lang, meget vanskelig Jndseiling, at her er stationeret Kanonfartøier, at man ligger aldeles ustet fra Søen af, og endeligen at Borøens Batterie tillige bidrager til at beskytte Jndløbet, erkyndigede jeg mig dog hos Lodserne, om de kunde opgive mig en anden Ankerplads, hvor det ikke var mueligt for Orlogskibet at indseile; de anbefalede mig eenstemmigen Lyngøer, da Jndløbet dertil var meget snevert, men tilføiede tillige, at Vinden var vel sydlig, og derfor var forbunden med megen Fare, for at Fregatten i Indsellingen maatte komme paa Grund. Da Fjenden imidlertid Kl. 7 holdt ind i Skjæreneimod vores Ankerplads, ansaae jeg det i Betragtning af hans Overmagt ei forsvarligt, at oppebie hans Angreb, naar der var Muelighed i at komme til en anden Plads, hvori vi vare sikker; jeg gav da Ordre, at kappe og seile til Lyngøer. Under Nedseilingen dertil vedligeholdt Laaland og Najadenenstadig Jld med deres agterste Kanoner imod Orlogskibet og en Brig som leddede det, hvilken de besvarede. Kl. 8 3/4 ankrede i Lyngøer, førte et Spring Styrbord ud, gav Lieutenant Zahrtmann Ordre at overtage Commanden af 2 Kanonjoller som laae her. Kl. 9.
Viborger Samler, 1812-07-23
seilede Orlogskibet med rummere Vind ind i Havnen bjergede Stil og løb sig paa Grund med Forskibet, hvorved hans Stilling blev tvers over Havnen; kort efter ankrede Briggen, og begge laae nu emte. et Musketskud fra os, da en levende Jld fra begge Sider begyndte; men formedelst Havnens Snæverhed var det Umuelighed al Anstrængelse uagtet, at faae Fregattens hele Batterie til at bære paa Fjenden, hvilken vihavde paa Styrbord Boug, thi Laaland laae paa Najadens Stryrbords Laaring, og med Helen imod Grund, hvilket forhindrede os fra at faae Atterskibet høiere op, og en Kofferdikrig, som laae for Najadens Bagbords Boug, forhindrede os fra at lakke ned med Forskibet; Laaland kunde ikkun bruge sine Bougkanoner, og Kiel for, laae skiønt Styrbord ud for Fregatten, blot sin Bagbords Bonakabon, naar den ikke vilde ligge sig i Veien for Najaden og Laaland; Samsse laae paa Bagbord Side af Najaden, og kunde altsaa ikk gjøre et Stud. J denne ufordeelagtige Stilling, fortsattes Fægtningen til Kl. 10 1/2, da en stor Deel af Najadens Mandskab var dræbt og saaret, og blev da i et Lag alle 3 Master og Bougsprydet nedskudte, hvorved overste Dæk faldt ned og demonterede hele Batteriet; ved Reisningens Fald kantrede Fregatten, synkende til over Batteriet med Bagbord Side, og paa samme Tid begyndte Jlden, der udbrøde paa flere Steder, at tage Overbaand, efterat den adskillige Gange tilforn var bleven slukket, gav Briggerne Ordre at gaae Seil og retirere, hvilket af Samsøe blev udført, men, da Laaland laae paa Grund og Kiel laae til Luvart af den, kunde det ikke iværksættes af dem. Da Najaden nu pludselig var forvandlet til et brændende og halvsunkende Vrag, befalede jeg Mandskabet at bjerge sig, men da en Deel af Reisningen laae paa begge Sider af Skibet, var det meget vanskeligt at komme det saa nær med med Fartøier, at man kunde bjerge andre, end de som ved Svømning havde hjulpet sig noget fra Siden. Efterat jeg var kommen i Land, Kl. imellem 11 og 12, fandt jeg Laaland forladt og stukken i Brand, og at Kiel havde ophørt at skyde, og da Premierlieutenant Lütken beskiæftigede sig paa den menneskekjerligste Maade med at bjerge Mandskabet. fra Najadens Vrag, som kunne hvert Øieblik ventes at ville springe i Luften, fandt jeg intet meer for mig her at udrette, hvorfor jeg vorde fra Lyngøer, for at samle Kanonfartøier, samt underrette mig om, hvorvidt Samsøe var bragt i Sikkerhed; jeg vidste at Chefen for samme Captainlieutenant Grodt schilling ver saaret. Captainlieutn. Krieger roede Øster efter for samle Kanonfartøier fra den Kant; og da jeg fandt Samsøe i en snever Viig østen for Lyngøer, under dens Næstkommanderende, Secondlieutenant Christies Commando, i fuldkommen Forsvarsstand, roede jeg Vester efter forfra denne Side at hente Kanonfartøier. Da jeg kom tilbage til Lyngøer, forefandt jeg Lieutenant Machlenborgankommen der fra Øster Riisser med 3 Kanonjoller; i Mørket har han, uden at jeg har bemærket der, passeret mig. Lieutn. Zahrtmann havde forenet sine 2 Joller med Lieuten. Machlenbørn.
Viborger Samler, 1812-07-23
Da der fra Orlogskibets Stortop vaiede et hvidt Flag, sendte jeg Lieut. Zahrtmann som Parlamenter ombord i det, for at blive underrettet om Hensigten med samme; beordrede Lieutenanterne Kraft, og Hesselberg hver at tage Commanden af en afde Jøller, som ikke vare commanderede af en fast Officeer, og sendte Lieut. Sandholt Vester efter for at hente Kanonfartøier. Lieut. Zahrtmann kom strax til mige og bragte mig Svar fra Chefen af Orlogskibet Dictator, at han, i Fald Kanonfartøierne ei bleve brugte imod ham, vilde sende alle Fangerne han havde i sin Magt i Land. Da han ingen videre Forslag havde at gjøre mig, roede jeg strax ud med de 5 Joller, Kl. da imellem 3 og 4, og beskjød Orlogskibet og Briggen forind. Begge gjorde nu al Hast for at komme under Seil, og da Vinden atter føiede dem, lykkedes det dem ogsaa. Vi vedbleve, efterat de vare komne under Seil at forfølge dem; en Hagel af Skraae faldt imellem Kanonjollerne, hvorved 1 Mand dræbtes. Da vi osserverede, at Laaland og Kiel ei kom under Seil, opgav vi Jagten, og roede ind imod dem for at entre dem, paa Veien sank Lieut. Mechlenborgs Kanonialle, bjergede Mandskabet. Ved at komme ind til Lyngøer, saae vi det danske Flag vaiende paa begge Briggerne, og Capt. Lieut. Rask ombord i Kiel tilligemed sit Mandskab; han berettede mig, at da Kanoniollerne begyndt at attaquere, forlod det fiendtlige Mandskab begge vore Brigger med saadan Jil, at han fik Leilighed til at gjøre 2 Fanger; han havde strax ladet Laaland besætte, hvor ombord Fienden havde faaet Jlden dæmpet. Briggerne have lidt endeel paa Rundholter og Takkelas, men ei betydeligt paa Skraaget. 2 Kanonialler assisterede nu Briggerne med at klare dem af Najadensbrændende Vrag, medens Lieut. Mechlenborg med 2 andre optog den sunkne Kanoniolle, hvilket snart lykkedes. Klokken 6 ankom Capitain=Lieutenant Dietrich som med Arendals Roeslotille, en Affaire han havde været i med 2de Brigger, havde uheldigviis opholdt ham, da dersom denne Flotille havde været her, det sikkert var bleven Orlogskibet og Briggen umuligt at komme ud fra Lyngøer.
Viborger Samler, 1812-07-23
Orlogskibet Dictator er paa 70 Kanoner, og Briggen Calupso, som var inde i Havnen, paa 20, begge have lidt meget, hvilket især var kjendeligt paa Skraaget, og efter Udsigende af det Mandskab, som havde besat vore Brigger, skal de have en stor Deel Døde og Saarede. Jeg er ligeledes overbeviist om, at de ved vores Attage med Kanon Jollerne have lidt endeel, da man saae dem kaste Døde overbord fra Orlogskibets Potte, og Briggens store Mersstil blev skudt ned; efterat de vare komne uden for Skjærene, kastede de en Tid over hver Boug og reparerede, Grundskud, hvorefter de holdt af S. O. hen. Med den immerteligste Følelse maae jeg tilføie, at vores Tab af Døde og Saarede er meget betydeligt, for en stor Deel Følge af Riisningens Fald, Dækkenes Knusning og Fregattens Synken, alt i et Øieblik nøiagtig kan jeg endnu ikke opgive Antallet, men hidtil tælle vi ikkun imellem 180 og 190 Bjergede, hvoraf 85 ere Saarede. Haardt er det, at jeg paa Listen over de Døde haver at anføre Premieur Lieut. Ridder Grodtschilling og Sec. Lieut. Ridder og Dannebrogsmand Buhl, begge ligesaa ædle Mennesker som kjække Oficerer; endvidere Skibets 3 Chirurger Bjørnholm, Jacobseng Sorgenfrie, som døde under Udøvelsen af deres Kald, da det sank tilligemed den interimistiske Proviantsforvalter Nørregaard; ombord i Briggen Kiel faldt Maaneds Lieutenant Rolffsen. Ligeledes at jeg maae anføre iblandt de Saarede, Chefen for Briggen, Samsøe, Capt. Lieut. Ridder og Dannebrogsmand Grodtichilling haardt saaret i høire Arm, og Secondlieut. Ridder Dichmann, ombord i Briggen Kiel, som har mistet den venstre Arm. Laaland har havt 1 Død, 2 Saarede; Samsse2 Døde, 5 Saarede; Kiel 3 Døde, 7 Saarede, Officererne iberegnede.
Viborger Samler, 1812-07-23
J hvor ulykkelig jeg end føler mig ved Tabet af Deres Majestæts Fregat Najaden, ville det dog være høist ubilligt af mig, ifald jeg ikke anførte, at, Følge min Overbeviisning, er af Brigcheferne, samtlige Officerer, og alt Mandskab ombord i Divisionen, som jeg havde den Ære at commandere, udviist den største Jver for Deres Maj. Tjeneste, og det standhaftigste Mad for at forsvare Flagets Ære. Lyngøer, 2 1/2 Miil Østen for Arendal, d. 9 Juli 1812. allerunderdanigst H. P. Holm, (Resten næste Gang.)
Viborger Samler, 1812-07-23
Bekjendtgjørelser. Dherr. Medlemmer af det dramatiske Selskab her i Viborg, der endnu ikke have betalt deres første 1/2 Aars Contingent til Selskabets Kasse for 1812, med 5 Rd. hver, anmodes behagelig med allerførste at sende samme til undertegnede af Selskabet, for dette Aar, valgte Kasserer. De som ved Selskabets sidste Mode betalte denne Afgivt, ombedes behagelig at lade Qvitteringerne. derfor, modtage hos mig. Viborg d. 20 Juli 1812. Jngstrup.
Viborger Samler, 1812-07-23
Dersom nogen i Viborg eller nær derved har gode Sorter Piletræer, helst Hvidptil og andre gode Sei piil eller Lavendelpiil, og vil sælge mig Toppen til Efteraaret med 2 Aars Skud og derover til at sætte, (Stammen forlanges ikke) vil jeg kjøbe dem til billig Priis og beder snart derom at underrettes. A. F. Just.
Viborger Samler, 1812-07-23
Et lille Partie godt og sund Rug er at faae tilkjøbs hos underskrevne, det sælges i Tønder og Skieppeviis. Skive d. 20 Juli 1812. M. Møller.
Viborger Samler, 1812-07-23
Ved mit Huus laae d. 11te Juli en Høefork og 2de stkr. Reeb, ved at spørge mine Naboer og Gjenboer, er jeg endnu ikke bleven af dermed. Hvem som er Eier deraf, kan afhente det hos mig imod dette Avertissements Betaling. J. Lund.
Viborger Samler, 1812-07-23
(Her med følger Tillæg.)
Viborger Samler, 1812-07-23
Ledige Embeder. Bye og Raadstueskriver samt Notarius Publ. Embedet Tronhjem; Rind og Herning Sognekald i Ribe St., 300 Rd.
Viborger Samler, 1812-07-23
Befordringer og Afgang. Under det danske Cancellie: Byfoged og Byeskriver i Skagen, D. C. Lund, udnævnt til virkelig Cancellieraad. Overauditeur og constitueret Politimester, paa Kiøbenhavns Amt, S. Wedege, til virkelig Cancellieraad. Cand. Theol. O. Tanning til Sognepræst for Enderslef og Vraabne Menigheder i Sjælland; Sognep. til Hirtsholmen A. J. Bileschow, tillige til Sognepr. for Fladstrands Menighed i Aalborg Stift. Procurator J. E. Heilmann udn. til Borgmester og Byfoged i Ribe, samt Birkedommer ved Riberhuus Birk, Underchirurg ved danske Livregiment, C. F. Gerber, til Chirurg, og tillige at practisere i Holstebroe med Ullborg og Ginding Herreder, lamt den øvrige Deel af Hammerum og Hjerm Herreder, der ikke er tillagt de i Ringkjøbing og Lemvig beskikkede Chirurger; Herredsskriver i Loe Herred, under Ribe Amt, P. T. Himmark, tillige til Herredsfoged i bemældte Herred: Materialskriver ved Tronhjems Fæstning, Krigsraad H. H. Collin, til Stiftsrevisor ved de offentlige Stiftelser i Tronhiems Stift samt Jnspecteur ved angelske Stiftelser i Tronhiem; Departements=Secretair og Contoirchef i det danske Cancellie, Cancellieraad L. H. Schwartzen, til Herredsfoged og Skriver i Leire Herred i Siælland, samt udnævnt til virkelig Justitsraad. Følgende ere tillagte Rang med Amtsprovster: Sognepræst i Randers, Provst P. Estrup, Sognepræst for Spentrup og Gassum Menigh. i Aarhuus Stift, Provst N. Bruun, og Sognepræst i Horsens, Provst C. Brøndsted, Ridder af Dannebrogen. Adjunct ved den lærde Skole i Horsens. J. M. Vogelius, til Sognepræst for Klovborg, Thyrsting og Grædstrup Menigheder i Aarhuus Stift; Amtsprovst og Sognepræst til Snøde og Staaense Menigh, paa Langeland, P. Saxtorph, til Sognepræst for Maalebye Menigh. sammesteds, residerende Kapellan til Thirsted i Lolland, P. Both, til Sognepræst for Hanrum og Sall Menigh. i Aarhuus Stift;residerende Kapellan for Holt, Dybpaag og Flougstad Præstegjæld i Christiansands Stift, F. C. Thestrup, efter Ans. i Naade og med Pension entle fra sit Embed; personel Kapellan O. C. Bjerre confirmeret til Capellan pro Persona for Arninge Menigh. i Lolland.
Viborger Samler, 1812-07-23
Under Rentekammeret: Prem. Lieut. af det oplandske gevorbne Jnfanterieregiment, O. P. Brandudn. til Landmaaler; Forvalter C. Kjær paa Frederiksgave, som Landvæsenscommissair i forrige Assens og Hindsgauls Amter, tillagt Kammerraads Rang efter Rangforordningens 7de Klasse No. 2. Capt. og Landinspecteur C. W. Knoph constitueret til, fra næstk. 1ste Juli og indtil videre, at forestaae Godsinspecteurs Tjenesten og Slotsforvalter=Forretningerne paa Jægerspriis.
Viborger Samler, 1812-07-23
Landmaalerne J. Grouleff, S. Schultz, S. Ravn og G. Winther udn. til Landinspecteurer. Landinspecteur Nouvel, efter sit Ønske, tilladt at udtræde af Tiende commissionen i Vinding Herred samt Glorup og Hesselager Birker i Svendborg Amt, og Birkedommer Haastrup ved Ravnholt Birk udn. til Medlem af samme Commission; Sysselmand i Vestmannøe Syssel under søndre Amtet i Jsland, J. Thorlevsen, efter Ans. i Naade entl. fra sit Embed. under Directionen for Universiteterne og de lærde Skoler: Cand. Theol. H. S. Arenz beskikket til Adjunct ved Christiansands Cathedralskole.
Viborger Samler, 1812-07-23
Under General-Toldkammeret: Premier Lieut. samt Undertoldbetjent R. Baumann beskikket til Portcontrolleur i Kjøbenhavn; P. Petersen samt Under told og Consumtionsbetjenterne C. Schmidt og F. Schou til Told- og Consumtionsbetjente i Kjøbenhavn. Fuldmægtig J. Winther udn. og constit. som Bogholder; Fuldmægtig F. Zeiner udn. og constitueret som Secretair og Controlleur, og Cop. Rossing udn. og constitueret som Pakhuusforvalter, samtlige ved Vare Kontrolcommissionen i Kjøbenhavn.
Viborger Samler, 1812-07-23
Bekjendtgjørelser. Gaardsalg: Formedelst anden tagen Bestemmelse, agter jeg underhaanden at sælge min iboende Gaard Holmgaard, beliggende i Schaltz Sogn, Rinds Herred, Viborg, Amt. Hovedgaardstaxt, Ager og Engs Hartkorn, 18 Tdr. 6 Skpr. 1 Fdkr., sin Udsæd som meget kan forbedres, er i Aar 12 Tdr. gjøde Byg, 38 Tdr. Rug, 56 Tdr. Havre og 20 Skpr. Boghvede. Jeg har boet heri 5 Aar og i denne Tid har samlet et Aars Gjøde forud, som har været Tab for mig, da jeg ei noget Aar har kundet indtage saameget Jord, som jeg burde, men bliver Fordeel for Eftermanden, som baade har hvilt Jord og overflødig Gjøde. Der kan avles fra 100 til 130 gode Læs Høe, og i dens betydelige gode Fædrift, hvoraf endeel let kan blive det bedste Eng, kan græsses 100 Stkr. Stude, der kan forres for nærværende Tid af Gaardens Avl, 50 Stkr. Fækreature, 10 Bester og 100 Stkr. Faar. Af Jldebrændsel har den overflødig baade Skudtørv og Fladtørv, betydelig Fiskeri af Aborre, Brasen og Aal samt Helt, i en ny bygget Aalegaard. Bygningerne ere, Ege Binding med Muur smuk indrettet, og meget af nye istandsat, saa Bopælen ikke skal frastøde nogen honet Familie, ja Bygningerne skal ei kunde sættes i disse Tider med 30000 Rd., som Gaarden med sine Eiendomme og Herligheder ikke meget skal overskride Tiltrædelsen kan skee til Maidag. Gaardens Beliggenhed er: 1 Miil fra Liimfjorden, 2 Mile fra Viborg og 3 Mile, Hobroe. Libhabere af slig en Eiendom kan være at den Godhed at tage eller lade tage samme i Øiesyn, og jo før jo hellere at handle med mig paa Stedet. Holmgaard d. 16de Juli 1812. D. C. Lottrup. Hos Kokkedahl paa Mariendahl i Hersom pr. Viborg er 3 24000 Stkr. Tagsteen at faae tilkjøbs.
Viborger Samler, 1812-07-23
Auction over en ledig Bondegaard. En fra Sønder=Ørum By i Fjends Herred udflyttet velbebygget Bondegaard, staaende for Hartkorn 3 Td. 1 Skp., med en god Rugsæd og endeel Besætning, vorder stillet til offentlig Auction paa Gaarden selv Tirsdagen den 4de August førstkommende Formidd. Kl. 11 Slet. Gaarden kan tiltrædes strax; Hør og Tørvebjergningen besørges imidlertid; der er 46 Tdr. got Agerland, circa 4 Tdr. England og 41 Tdr. Heede og Kjær til Gaarden. Taarupgaard den 10de Juli 1812. Müller.
Viborger Samler, 1812-07-23
Mandagen næstkommende 3die August formiddag Kl. 9, bliver ved een eneste Auction, om nogenlunde antageligt Bud skeer, bortsolgt den afgangne Justitsraad Wilsbecks Boe tilhørende Gaard, Hæstrupgaard, beliggende i Hæstrup Sogn, Borglum Herred, Hjørring, Amt, med sit til og underliggende Bøndergods, samt Hæstrup og Rakkebye Sognes Konge og Kirketiender. Gaarden selv staaer for 21 Tdr. 3 Skpr. 3 Fdkr. Hartkorn, der indbefatter et Areal af 461 Tdr. Land, iberegnet Eng og Overdrev og det tilliggende Bøndergods er 280 Tdr. 6 Skpr. 1/5 Alb. Hartkorn, af hvis Beboere Gaarden drives efter Hoveriforening. Det tiendeydende, Hartkorn i begge Sogne er 166 Tdr. 3 Skpr. 2 1/2 Alb. Til Gaarden er i indeværende Aar saaet 41 Tdr. Rug, 21 Tdr. Byg og 99 Tdr. Havre, og for Tiden holdes der 50 Køer, 50 Stude, 10 a 12 Heste, 60 Faar, men ved udvidet Drift kan Udsæden og holdende Kreatures Antal betydeligen forøges. Brændsel og Torv haves i Overflødighed. Bygningerne, hvoraf Vaaningshuset er Grundmuur, og for største Deelen i forrige Aar ombygget og de øvrige Huse af Bindingsværk og Muur, ere alle asseurerede og i god Stand. Til at afsætte sine Produkter, er den meget fordeelagtig beliggende, da der kun er 3 Miil fra Hjøring Kjøbstæd og lidet over 2 Miil fra Lade pladsene Løkken, Lønstrup og Kjul. Forresten er denne Gaards og Godses kornrige Marker, og Jordiendommes Godhed, Omegnens Beboere bekjendt. Til nærmere Underretning for Liebhaverne er Jordebogen 8te Dage fra Dato at bekomme til Eftersyn i Sæbye hos Undertegnede, i Hjøring hos Hr. Landvæsenskommissair Poulsen, i Aalborg hos Hr. Justitsraad Bøgild, i Viborg, hos Hr. Justitsraad Gjerulff og i Aarhuus hos Hr. Byfoged Schumacher, ligesom det og tjener til Efterretning, at den fornødne Besætning kan, om forlanges, følge med. Efterat Auctionen over Gaarden er tilende bragt, bliver samme Dag og følgende Dage bortsolgt Gaardens betydelige Jnd og Udboe, som nærmere vil blive i de offentlige Tidender specificeret. Sæbye d. 27 Juni 1812. Boeck.
Viborger Samler, 1812-07-23
Den saakaldte gamle Skivehuus beliggende i Nærheden af Skive Bye i Salling, Viborg Amt, kan underhaanden faaes tilkjøbs. Gaarden, hvis Bygninger, der for endeel ere nye og vel vedligeholdte, ligger som bekjendt paa et overmaade plaisant og moersom Sted. Med Gaarden følger foruden en overmaade behagelig og god Frugt og Kjøkkenhauge, Ager og Eng for det meeste nær ved Gaarden beliggende, hvorpaa kan holdes aarlig 4 Bester og 12 a 16 Fæhøveder. Tæt ved Gaarden er ypperlig Fiskerie, af Ørter, Gjædder og Aborre, saa og god Jldebrænde i Overflødighed. Gaarden med ovenmeldte kan tiltrædes næstk. 1ste Mai 1813 og kan 2/3 Dele af Kjøbesummen blive staaende, i Gaarden og tilhørende om forlanges. Skulde ingen Handel skee underhaanden, bliver samme stillet til offentlig Auction, som da nærmere i Aviserne skal blive bekjendtgjort. Skivehuusd. 6te Juli 1812. Bülow. Generalmajor.
Viborger Samler, 1812-07-23
En Gaard i Hoper Bye ved den ypperlige Hoxet Havn, 2 Mile fra Thisted og 1 1/2 Miil fra Vixøe. med gode og stærke Bygninger, særdeles fede og gode Jordeiendomme, meget indbringende for en Bonde og vel beliggende til anden Næring, staaende for Hartkorn 6 Tdr. 4 Skpr. 2 Fdkr. 1 Alb., kan faaes tilkjøbs med eller uden sin egne og flere Tiender, med eller uden Besætning, med Avl strax eller til 1ste Novbr. eller uden Avl til 1ste May. Det tiendeydende Hartkorn kan blive indtil over 29 Tdr. med dobbelt Tiende. Til Gaarden er got Fiskerie og Jldebrændsel. Med god Sikkerhed kan 2/5 a Kjøbesummen blive staaende uopsagt i nogle Aar. Man accorderer med Kiølbygaard den 3de Juli 1812. N. Skonau.