Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-11-15
Det engelske green udtales, som bekjendt, som griin. Naar nu det saakaldte Grenaa i de ældste Skrifter skrives Grinogh, hvad skulde da vel hindre os fra at antage, at det er eet med det engelske Greenough, især da det engelske ougheudtales aa? Desuden forekommer jo det danske grøn i Grønsund, Grønholt a. lige saa tidt som det engelske green i engelske Stæders Navne. Dernæst betegner green ogsaa i det Engelske, som Substantiv, en Vænge, Eng, Græsgang. Grenaa lader sig derfor mueligen forklare ved Engaa, analog med Engbund. Ligheden mellem Holbæk og Holbeach er vel heller ikke saa ringe, som man af Moderindringerne skulde troe. Vel betegner begen i Engelsk Strandbred, men det behøver heller ikke at være Engelsk, man læse en som 2, saa har man bæch, eller man udelade a, saa har man bach - følgeligen Holbæk i Dansk og Holbach i Tydsk, med hvilket sidste Navn et Grevskab i det Hohensteinske er benævnt. Men om man end ligefrem vilde antage beach for Strandbred, som man imidlertid ingen Grund har til, saa er Forskjellen mellem en Hellig-Bæk og Hellig Strand i dette Tilfælde heller ikke saa stor. Desuden betegner beden ogsaa Bøg, skjøndt det i den Betydning sædvanligt skrives bech. Men sandsynligst er det her en Forkvakling af bær eller bag (bach). Hol er rigtig nok intet enkelt Ord i det Engelske, men i Sammensætning findes det i holy og Holiness, hellig og Hellighed. Holbæk og Holbeach er altsaa det samme som Ve bæk (Hellig-Bæk), ligesom Helligbæk i Angeln, hvor de første Christne samledes, for at døbes. At det Jslandske altid skulde være den rette Kilde til Forklaringen af gamle danske Stæders Navn, er vel neppe saa afgjort. Heller ikke synes de anførte Exempler Alborg, Ar-68 at være et saa indlysende Beviis. Hvorfor søge Navnets Oprindelse saa langt borte, Eller skulde Jyderne udtale deres egne Stæders Navne urigtigere end Islænderne? Maa manikke tvertimod antage, at netop Jslænderne stundom ved deres Udtale let kunde vildledes: - Det er heller ikke sandsynligt, at man i Tider, da Bogtrykkeriet endnu ikke var opfundet, i det fjerne Island altid skrev de danske Stæders Navne saa rigtigen, at de islandske skriftlige Mindemærker skulle kunne ubetinget betragtes som den eneste rette Kilde. Saaledes skjønnes ikke, hvorfor Viborg ei lige saa vel kan være Helligdommens Borg, som Helligdommens - Bjerg eller Stene efter det Islandske Vebjorg. Netop fordi Jslænderne her lægge en Betydning i Stæders Navne, som nu ere dunkle, har man Grund til at formode, især der, hvor de saa ganske afvige fra Udtalen i Stæderne selv, som Ala-borg istedetfor Aalborg, at Jslænderne oversatte Navnene efter den Betydning, de troede at burde forbinde dermed. Men mod oversatte Navne har man som oftest Aarsag til at have Mistanke, da Oversætteren saa let kan have hørt Feil eller være gaaet for vidt i sine Gisninger. Naar Aalborg saaledes i det Jslandske oversættes med Ala borg, saa giver det vist nok en Mening; men hvis denne Mening er den eneste rigtige, hvorfor skreve og udtalte da Jyderne selv ikke Aale borg, Man siger jo Aalekiste, Aalestang o. s. v. Jyderne udtale det derimod Aalborg (som vi Old i Oldtid), men ikke som vi Aal i Aal (Eel).