Aalborg Stiftstidende, 1829-08-27
Frankrig. Naar man lægger Mærke til den Tone, som for Øieblikket, efter Ministerial-Forandringen, hersker i de franske Blade, har man vist ikke Uret i at antage Gjæringen i det nærværende Frankrig omtrent ligesaa betænkelig, som i Aaret 1789 og den i de franske Blade indeholdte Triple-Alliance-Tractat maa nu være ægte eller uægte, saa er denne Gjæring dog Commentar nok til dens 3die Artikel, som omtaler den østerrigske Observations-Armee paa Frankrigs Grændser. Man kan tænke sig Forbittrelsen hos Franskmændene fra Keiserdømmets Dage, ved at see deres Fædreneland sættes i Klasse med det oprørske Neapel eller Piemont, og nu, om det endogsaa blot er i den offentlige Mening, at være udsat for at dicteres Love af fremmede Tropper, efter for saa faa Aar siden at have spilt samme Rolle i Spanien. Til en Prøve paa det Sprog, som føres i Bladene, meddele vi Læserne følgende Tirade af Journal des Debats, som nu naturligviis under det forandrede Ministerium er bleven Oppositionsblad. Det hedder nemlig blandt andet: "Hvad der fremfor Alt har bidraget til den nærværende Regjerings Hæder, hvad der havde forenet alle Franskmænds Hjerter omkring Thronen, var Maadeholdenhed i Udøvelsen af Magten. Denne Maadeholdenhed bliver for Fremtiden umuelig. Den nærværende Administration kan ikke betræde Moderationens Bane, eller holde sig paa den, om den ogsaa gjerne vilde. De Følelser af Had, som dens Medlemmers Navne vække i alle Gemytter, ligge alt for dybt til ikke at blive besvarede. Frygtet af Frankrig, maa nærværende Administration gjøre sig frygtelig for Frankrig. Maaskee vil den i de første Dage søge at fremstamme Ordene: "Charte og Frihed", men uvant med at udtale disse Ord, vil den snart forraade sig, og man vil troe kun at høre Frygtens eller Hykleriets Sprog. Hvad Betydning har Ordet Frihed paa deres Læber, Hvad er det for en Lighed, som skal komme fra dem, Hvad ville de imidlertid giøre, ville de søge en Støtte i Bajonetternes Magt? i vore Dage have Bajonetterne lært at tænke, at kjende og agte Loven. Denne Administration vil ikke være i Stand, til endogsaa kun i 3 Uger at regjere under Trykkefrihedens Beskyttelse. Vil den altsaa berøve os denne? den vil ikke kunne det, uden ved at krænke en Lov, som er bleven til efter samtlige Statsauthoriteters Bestemmelse; at krænke denne, vilde være det samme, som at erklære sig selv udenfor Loven. Vilde den sønderrive Chartet, som begrunder Ludvig den 18des udødelige Hæder og betinger hans Efterfølgers Magt: Dette maa vel overlægges, Chartet har nu en Magt, mod hvilken alle Dispotismens Anstrængelser vilde være forgiæves. Efter Loven betaler Folket godvillig en Milliarde; efter en Ministers Forordninger vilde det ikke betale 2 Millioner, Med lovstridige Paalæg vilde man snart udæske en ny Hampden. Hampden! maa man nødes til at erindre om dette Navn, om de Uroligheder og Krige, det foranledigede? Ulykkelige Frankrig! ulykkelige Konge! Saaledes beskjæftiger det nye Cabinet og dets fremtidige System alle Gemytter. Den 16de August ventede man en ny Censur=Lov, og omendskjøndt dette Rygte blev modsagt i Bladet la Gazette, saa har det dog gjort megen Opsigt. Redactionen af Journal des Debats er allerede indstævnet for ovenstaaende Tirade og anklages for Fornærmelse mod Kongens Person og Angreb paa hans Værdighed og constitutionelle Authoritet. Den giør herover i et senere Nummer følgende bemærkning: "Vi gamle Venner af Monarkiet have Dagen førend den 10de Augst (en betydende Allusion paa den Dag, da Thuillerierne bleve stormede, maattet zittre for Monarkiets Fremtid; dette have vi sagt, og gientage det." Bladet Messager indeholder den Ærklæring, "ingen Afgifter at ville betale, saafremt Censuren, tvertimod Loven, skulde blive indført Oppositionens Had er fortrinligt henvendt imod den nye Krigsminister, der som General i Napoleons Tjeneste den 14de Juli 1815 gik over til Fjenden.