Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1693-07-01
Saasom Kongen af Engelland, bekom Kundskab at de Franske var gangen for Huy- og Lyttig, lod hand den Allierede Armee nærmere marschere, og skickede strax 1000 Mand i Linien ved Lyttig, men da Kundskab igien indkom, at de Franske var gaaet tilbage, gick hand ogsaa tilbage, og satte sig med Armeen ved Nederhefven. Efterat Mars. af Luxenburg forgiævis hafde søgt at tvinge Biscopen af Lyttig til at annamme Neutraliteten paa de Conditioner som hand efter Kongen af Franckeriges Ordre Biscopen proponeret haver; Er hand den 18. Julii ved Dagens begyndelse af sin Leyer ved Lyttig opbrudt, og paa Veyen med Marschallen af Ville-Roy og Grefven af Harcourts Corpus sig conjungeret, at hans Armee bestoed af 202 Sqvadroner og 93 Battailloner, hvormed hand lige paa de Allieredis Armee henmarscherede; Hvilcken Armee samme Tid laae camperet ved Neder-Hespen og Vangen, og var temmelig blefven forsvecket, formedelst det Detachement af 20000 Mænd som stod under Hertugen af Virtenbergs Commando udi de Franske Linier, og et andet Detachementet af 17 Battailloner som til Liniernis Defension ved Lyttig nogle Dage tilforn blef afskicket. Bemelte Marschall af Luxemburg gjorde samme Dag en Marsch af 6 Timer, og kom Kl. 4 om Aftenen lige for de Allieredis Armee at staae, stillede sin høyre Vinge ved Landen, og den venstre ved Hillesheim, Kongen af Engelland, saa snart hand om de Franskis Ankomst fick Kundskab, resolverede sig sine Poster, man seet dend store Ulighed af Antalet, at maintenere, og uhindret hans Armee allerne bestoed af 150 Esqvadroner og50 Battailloner, forlod Hans Majestæt sig paa Gud og sine Troppers Mod, og Dapperhed; Til hvilcken Ende Hans Mayestæt paa Timen nogle Sqvadroner udskickede, for at recognoscere Marschallen af Luxemburg, og som de medbragte Kundskab, at hand giorde Anstalt til Battaille, holdte hans Mayestæt med Chur Førsten af Bæyren Krigs-Raad, derefter begaf de sig begge til Hest, om alle Udgange hvor de Franske dennem kunde angribe at besigtige, Bagagen lod hand af Diest henføre, fordeelte Posterne og gjorde alle optenckelige Anstalt, om de Franske at holde velkommen, hvormed de indtil Klocken 11 om Natten tilbragte. Da Solen neppe begyndte at opgaae, saae mand de Franske Fod for Fod at anmarschere, igiennem atskillige Defileer; Paade Allieredis Side blef Styckerne, som stod paa en Høy, stærck skudt, som hine temmelig incommoderede, uanseet, Styckerne først med Kugler blef ladet, hvilket indtil Klocken 8 varede, og da de kom nærmere blef af Styckerne med Skrot og Kartasker saa stærck skudt, at heele Sqvadroner og Battailloner af de første anmarcherede blef ruineret, og hafde de Allierede i den korte Tid sig temmelig fortrencheret, og Under-Skoven og Høyene til Fordeel hafde, dislige deris Artillerie de Franske u-maneerlig incommoderede, i henseende de Franske deris Artillerie ickun liden Skade gjorde, blef Monsr. de Luxemburg alligevel i den Meening at forsere de Allieredis Retrenchementer, hvorudaf kand sees at hand i det første, med stor Forliis og Skade maatte søgte. Det første Angreb skeede af 30 eller 40 velmonderede Ryttere, som med Kaarden i Haanden, ligesom afsindige og rasende Mennisker, brød igiennem en Squadron, men blef af et Parthi Musqveteer, som laae bag et Gierde med en Salve imodtaget, at de fleeste blef paa Stæden. Derefter skeede en Attaqve ved Rumsdorf og Vinelickove, hvilcken Bye blef i Brandt stucken, dog blef de af de Engliske indtil Lyon tilbage drevet, kort derefter kom 3 Franske Esqvadroner af det Kongl. Huus, som paa den høyre Vinge, under Chur-Førsten af Bæyrens Commando, giorde et Anfald, hvilcke Chur Førsten 4 Spaniske Esqvadroner under Obrist Hartmann imod commanderede, som capoterede fast alle de Franske, for hvis Aarsag andre 7 Esqvadroner avancerede om disse at secundere, hvilcke de Bæyriske Curasserer imodtog og mestendeel capoterede. Efter at disse Skarmytzeringer var passeret, gjorde de Franske et nyt Anfald med mange Esqvadroner og Battailloner ved Laers paa den høyre Vinge, imod dennem blef en deel Spaniske, Engliske, Brandenb. og Hanov Tropper commanderet; Churførsten af Bay ren, General Overkerck, Greven af Solms og Printzen af Barbanson anførte deris Tropper i egen Persohn hvilke sig med Kaarden i Haanden saa mandeligen holdte, at icke alleeniste 15 Fiend 15 Fiendlige Esqvadroner gandske blef ruineret, men ogsaa et temmelig stycke Vey tilbage dreven. Nogen Tid der efter giorde 6 Franske Esqvadroner saa hitzig et Anfald, at de de Allierede indtil deris anden Linie ved Vangen hafver forfølget, hvor de af det Spaniske Regiment af Cordova og nogle andre, samtlige blef Massecreret, at icke 20. Mænd ere derfra komne. Efter disse blodige Actioner holdte de Franske sig snart en Times Tid stille, (dog Canonerede Artilleriet continuerlig) saa at mand var i Meening at de sig vilde reterere. Men de begyndte en Fegtning paa ny med friske Tropper, og anfaldt først den høyre Vinge, som de og repousserede, og kom paa Corpus af Battaillen og den venstre Vinge, at Slagtningen blef verre end udi Begyndelsen; Det er icke troelig hvad Skade de Franske af Artilleriet bekom, icke dismindre stormede de nogle gange paa, og da de intet formaatte at udrette, lod de deris Reserve iligemaade avancere, og førend de kom i den Stand, at kunde sætte sig, skeede et u sigelig Nederlaa, og fick de Franske først posto Klocken 3 om Eftermiddagen, hvilcket skeede formedelst det Hollandske Cavallerie som kom i uordning, og Armeen det icke meere kunde secundere. Kongen af Engelland gjorde alt hvad hand kunde, om at afværge saadant Disordre, og anfaldt med 300 Heste, og en deel Volontairer udi fuld Kalop de Tropper af det Kongel. Huus, brød deris Orden, og dennem Seyr vindingen disputerede. De Franske bekom i sammme Action en Cornet, næst ved Majestæten, fangen, og blef Enderne af Kongens Skierf skudt hannem fra Lifvet. Og der Kon 222, at det var umuelig de Franskis store Mact udi lengden at udholde, lod hand den haf re Vinge til Thienen sig retirere, hvorhen Corpus af Battallien ogsaa marscherede; den venstre Vinge med en deel af Artilleriet, tog Retiraden til St. Leuven; De Franske forfølgede dem indtil Floden Gecte, hvorofver Jnfanteriet udi god Orden Marscherede, men Cavalleriet bekom der stoer Skade, og ere mange druknede. En deel Artillerie blef iligemaade ved samme Revier staaendis, som de Franske tillige med Marcken beholdte Mand vil forsickre at Valstæden med 40000 Christnis Blod er bleven farvet, og den tredie Part paa Stæden døde. De Franske haver mange Standarter og Fahner, og de Allierede haver 27, mestendeel af Kongens Huus, med tvende var Paucker, erobret. Paa de Allieredis Side haver Feldmarschalck Grefven af Solms mist et Been, og derefter af samme Saar død; Derforuden er bleven. Printzen af Barbanson, Gen. Maj. Deffener, og Brigadier Fagel med adskillige Obrister. Fangne. Hertugen af Ormond, Gen. Gravemver, Greven af Brovay, og Herren af Middag. Af de Franske ere fangne. Kong Jacobs naturlig Søn Hertugen af Bervick, Brigadier Montmorency og St. Simon, Capitain af Gaarden. Den rette Lista paa de Døde og Fangne er endnu icke indkommen. Kongen af Engelland haver Hertugen af Vyrtenbergs Armee, og 15 Battailloner af Lyttig, ladet til sig komme.