Jyske Efterretninger, 1791-12-09
1. Amtmændene skulle i ethvert Sogn beskikke en Sognefoged, og, uden Betaling, meddeele ham ordentlig Bestallig paa denne Tieneste, hvilken strax bør oplæses af Prædikestolen til Almuens Efterretning. 2. Dertil bør altid vælges en af de skikkeligste, redeligste og meest kyndige Mænd blandt Sognets Almue. 3. De, som nu ved Extra-Sessionerne ere, eller blive beskikkede til Lægdsmænd, skulle ikke være undtagne fra tillige at kunne udnævnes til Sognefogder, ei heller disse fra at antages til Lægsmænd, saa at begge fornævnte Embeder, hvor det findes passende og tienligt, kunne forenes. Om Sognefogdernes Pligter og den dermed forbundne Myndighed i deres Embeds Førelse. 4. De væsentligste af Sognefogdernes Pligter ere: At udføre Øvrighedens og Rettens Betientes Befalinger og Foranstaltninger, som høre til Vor Tienestes Fremme, eller til Justitiens og Politie=Væsenets Haandthævelse. b) Selv at vaage over god Orden, og paasee, at Vore, til dette Øiemærke sigtende, Anordninger fornemmeligen den, om Politie=Væsenet paa Landet, under 25de Martii sidstleden, ikke overtrædes. Naar Sognefogden fornemmer, at nogen af Almuen forseer sig, ved ulovligt Kroehold, Kroegang, Drik, Slagsmaal og deslige, da skal han, i 2 Vidners Nærværelse, advare den Paagieldende og formane ham, at rette og forbedre sit Forhold; men, dersom hans Erindring ei frugter, og den Paamindte gjør sig skyldig paa nye, da bør Sognefogden uefterladeligen anmelde det for den vedkommende Rettens Betient, paa det at Overtræderen kan blive vedbør gen dømt og afstraffet. d) Gribes derimod nogen i Forbrydelser af de grovere Slags, saasom Drab, Tyverie eller deslige, da skal Sognefogden strax hæfte den Skyldiges Person, og uopholdeligen melde saadant for Stedets Herredsfoged eller Birkedommer, som besørger det videre fornødne og beretter Amtmanden Tildragelsen. Fremmede Omløbere bør Sognefogden ligeledes anholde og derom give fornævnte Rettens Middel Underretning, til nærmere Foranstaltning. f) Dersom Sognefogden skulde bemærke Tegn til Opløb, eller blive underrettet om noget strasværdigt Overlæg, der kunde sigte til Uorden, da skal han af alle Kræfter søge at afværge samme, ved at foreholde Almuen, at de, som giøre sig skyldige i saadan Overtrædelse, derved paadrage sig Vor Unaade og Lovens Straf, hvorimod de, der troe sig at have Aarsag til Klage, med sømmelig Ærbødighed ber fremføre deres Anke for Stedets Øvrighed, eller og for Os selv, igiennem Vore Collegier, naar Sagens Natur det udkræver. J øvrigt, ligesom Vi aldeles ikke mistænke Vore kiere og troe Undersaatter af Bondestanden, for at være tilbøielige til Urolighed eller Overhørighed imod deres Foresatte, saa ville Vi en heller, at det skal ansees som Opløb, eller nogen lovstridig Handling, at Byernes eller Sognets Beboere sammentræde, for findigen og fredeligen at overlægge og tage Beslutninger og Ting, som høre til at befordre fælles Tarv. 8) Kirkens og Skolens Restantser, saavelsom Bøder, for Vei=Arbeidets Forsømmelse, Politie=Lovenes Overtrædelse og andre deslige Forseelser, maae Øyrigheden, eller den vedkommende Rettens Betient, foranstalte inddrevne ved Udpandtning, der forrettes af Sognefogden, i Overværelse af 2 Vidner, som han dertil udnævner af den Bye, hvor Udvantningen skeer, hvilke uvægerligen og uden Betaling skulle være pligtige at følge ham; men, dersom Udpantningen Byen er almindelig, saa at ingen Vitterligheds Vidner der kan faaes, da udmeldes dertil 2 Mænd af den nærmeste Bye. b) Naar nogen Ordre, som angaaer Vor Tieneste eller det offentlige, skal sendes, enten til Forkyndelse uden for den Bue, hvor Sognefogden boer, eller befordres til næste Sogn, da er Sognefogden bemyndiget til, efter rigtig Omgang, at beordre Sogne Huusmænd at trembringe samme til sit bestemte Sted, fra Bye til Bye, paa den beqvemmeste og letteste Maade; Skulde nogen af disse vise sig forsømme lig i at opfylde det ham saaledes Befalede, da skal et andet Bud skikkes, paa den Skyldiges Bekostning. som strax udvandtes hos denne, tilligemed 1 Mark danske i Bøder til Sognets Fattige; hvilket anmeldes for Nettens Betient, som videre indberettet det til Amtmanden. Ligesom det skal være Sognefogdens Pligt at visse Sagtmodighed og Beskedenhed imod Almuen, i sit Embeds Førelse; Saa er det og Vor alvorlige Villie, at Sognets Beboere skulle med Velvillighed imodtage hans Advarseler, med Agtelse for hans Bestilling, efterkomme det, som han, i Lovenes Navn og efter Øvrighedens befaling, anordner, samt med Beredvillighed være behielpelig i alt, hvad der hører til at fremme Orden og Rolighed. For det øvrige overladt Vi til Vore Amtmænd, i Overeensstemmelse med disse Grundsætninger, at meddeele Sognefogderne nærmere Forholds=Regler, i Hensigt til de fleere enkelte Deele af deres Pligter, som efler ethvert Steds særdeles Omstændigheder, kunne ansees fornødent. Om Sognefogdernes Belønninger. Sognefogderne skulle: ansees som de meest agtede af Almuens Mænd, og i Samqvemme have det øverste Sæde. De skulle være frietagne for Konge-Reiser, for Jndqvarteringer, for Arbeide ved Veie, Kirker og deslige, som kan henregnes til det offentlige. De skulle være befriede for at svare DelinqventOmkostnings Penge og Broe=Penge. Endeligen Skulle de, for hver Udpantning, nyde 12 Sk. i Salario, og være berettigede til, under samme Forretning, at give sig Udlæg derfor hos den Skyldige. Hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette.