Jyske Efterretninger, 1773-03-19
Udtog af et Brev dat. Christianstad paa St. Croix i Vestindien, den 1. Novembr. 1772. fra en Jndvaaner og Cattun Planter der paa Eylandet, til sin Ven i Jylland. Mit seeneste haaber jeg at være dennem rigtig indhændiget; til dette saa hastig paafølgende er Aarsagen, at lade dem vide den store Elendighed, vi have udstaaet her siden den Tid. Dog jeg maae bekiende og sige: Herren haver friet mig paa den omde Dag, hans Navn være ævindelig lovet og priset. Det er Dem vel blevet bekiendt, førend dette arriverer, at vi have her havt den bedrøvelige Orcan. Jeg skal nu hermed give Dennens en liden Beretning om samme, thi altsammen er ikke mueligt at beskrive. Vi have havt dette Aar til Udgang af August liden eller ingen Regn, og særdeles liden Torden. J Medio August. begyndte en Dag særdeles Luften at trække forfærdelig op med tykke og mørke Skyer, som blev fordeelet ved nogen Torden og en Regn, som varede i nogle Timer. Den 28 Augusti blev Luften ubehagelig med flyvende Binde og Smaaregn, som opholdt imellem. Om Natten havde vi en meget sterk Storm, og da havde de Orcan paa Portorico, men vi ikke nogen endnu) en meget sterk og forfærdelig Lynild med tyk og urolig Luft. Den 29 og 30 var det her maadeligt Veyr, undtagen en overmaade Heede, er og alt med flyvende Vinde og Smaaregn, som og af og til Dan 30, om Natten begyndte det at blæse af N. V. og tog immemeere og meere til. Den 31. om Morgenen saae Luften saaledes ud, at de, som observerede den, kunde ikke spaae sig noget got om samme; Det regnede af og til heele Dagen, og al den Regn, som faldt, var ikke anderledes, end det sletteste Pytvand, saa saltagtigt var det. Om Eftermiddagen begyndte Vandet at voxe saaledes, at Kl. 5 kunde man ikke see Broen meere for Søen. (af Solen gik ned med den bedrøvelige Skikkelse, som jeg ikke kan mælde. Lidet derefter begyndte Søen og Luften at bruse saaledes, at det tegnede til Undergang. Kl. 7 begyndte Vinden med saadan en Fart, som var forskrækkelig, og tog til meere og meere med en overmaade Regn. Kl. 8 og 9 var den saa sterk, at Huusene faldte. Alle Skibene i Havnen dreve paa Land, og en Deel Sloges i Stykkek. Jmellem 9 og 10 begyndte Vinden, med eet at blive stille, hvilket gav Haab, at Faren var forbi, men Kl. 10 begyndte den fra en Sydret med saadan en Foreesom var langt grueligere end den forrige, da kunde man høre, hvor heele Huuse faldte ned paa Gangen, ret som det var smaa Pinde, der bleve kastede omkring, saa hver Mand tænkte ikke andet, end at blive begravet i sit Huus, thi med største Nød og Fare kunde man ikke komme ud. Det gruelige Veyr continuerede da til Kl. 2 om Morgenen, da det begyndte at tage af, saa til Dagningen. Men ach, hvad for et Syn saaes ikke om Morgenen, da vi kunde see, Bedrøvelse og Elendighed viiste sig i hver en Vraae; den ene Naboe talede til den anden med Taarene paa Kinderne. Vores Havn, som havde Dagen tilforn ungefær i det mindste henimod 30 Fahrtøyer med store og smaa, havde om Morgenen ikke et eneste. Fire store Danske Skibe vare drevne op i Galge=Bajen, nogle foruden Master og Bugspreder. Tvende store Engelske Brigantiner med 10 a 12 Barqver og Schonerter laae rundt omkring paa Landet. Fire store Barqver ligge oppe ved Toldboden. Heele Verftet ib, var saa tildækket, at (a) Broen, paa hvilken man stiger i Land fra Havnen af, og paa hvilken de ankommende Vahre skibes i Land, og de udgaaende skibes ud i smaa Fahrtøyer, var paa den yderste Ende omtrent 2 Alen høy over Vandet, og blev ved Soens ordinaire Voxen aldrig sat under Vand. (b) En Plads imellem Havnen og Veyerboden, og hvilken gaaer ligetil Skibsbroen, hvor Sukkerne bringes hen i Fade, for at blive veiede, imodtagne og udskibede. Samme Plads er lav, og derfor ved denne Leylighed kunde overskylles af Søen, som saa sterk blev dreven ind paa Landet af den overmaade hæftige Vind. Ved denne Plads, ligger ogsaa Toldboden, som maae ogsaa være bleven sat under Vand. er os Fade Sukker, som før laae paa Verftet, vare ganske bortskylle man i 8 Dage ikke kunde komme frem der. Meestendeel 100 de. Nu gaaer jeg op i Byen, Jkke et eneste Huus er blevet fri fra Skade. Nogle og 50 i Byen ganske nedfaldne. Controlleur Trott med fleere, som boede der oppe paa Bierget (a) havde ikke om Natten Kl. 12 det, de kunde hælde deres Hoved til. Hist og her saae man Døde udslæbede under Huusene, mangfoldige vare qvæstede, Hoved, Arme, Been, og saa fremdeles, brækkede i Stykker. Den sterkeste Bombardeeren kunde ikke gjøre meere Skade, undtagen det blev afbrændt tillige. De allerstørste Træer paa Landet vare med Roden oprykkede. Justitsraad Linbergs Huus (b), som havde de muurede Gallerier, blæste ned, den Engelske Kirke (e) ganske ned til Grunden, ganske nye Huuse vare blæste af deres Sted, og flyttede 10 a 12 Fod tilbage. Sukkerne, som stoede i en deylig Flor, vare nu ikke andet end som noget afskaaret langt Græs. De Træer, som bleve staaende, vare om Morgenen ganske sorte, og foruden det allerkingeste Grønt. Cattunen d), som stod meget deylig, var paa sine Steder ikke at see, at der var plantet, og paa andre Steder, ligesom det var afbrændt. Peter Woods Huus paa det høye Bierg (e) var tillige med alle hans Udhuuse saa reent nede, at der var ikke at see, noget Huus havde staaet der. Schopens det store grundmuurede Kaage Huus paa Plantagen ganske ned. Kort: Skulde jeg beskrive den Elendighed og Skade, vilde nogle Ark ikke være tilstrækkelige. Her er gjort en Calculation unge sær, at Skaden vurderes til 10 Millioner. Der siges, Madame Nulli haver tabt 50 a 60000 Rdlr. Min Skade er Gud væ(a) Paa et Bierg eller høy Bakke i Byen, hvorpaa stode mange Huuse. (b) Dette og et Huus foruden stod øverst oppe paa en temmelig høy Bakke vesten til i Byen, og var derfra en behagelig Udsigt over Havnen, Byen og en Deel af Landet, saavidt dette for Bierge sees. Brevets Auctor nævner endnu Huuset af dets forrige og meget velbekiendte Eier og Beboer sal. Justitsrand Henning Linberg, som er død for 8te Aar siden, thi han er ikke allene for hans anseelige Stands og Embeders, men ogsaa i sær for hans Gudfrygtigheds og store Godgiørenheds Skyld endnu i frisk Minde hos alle Velskiønnende, som kiendte ham, hvilke endnu ære ham i hans Støv(e) Denne var kun bygt af Fiele, og god desuden blot for Vinden, paa et høyt Sted i den vestre Ende af Byen. (a) Det er, Bomulden, hvilken voxer paa smaa og svage Træer, omtrent 2 a 3 Alen høye. (e) under hvilket Byen Christiansstad er bygget og er eet af de høye, ste Bierge paa Eylandet. Det kaldes Peter Woods Bierg, af dets nærværende Eier, Borger=Capitain Peter Wood, som har en Sud ker=Plantage derpaa. re lovet, taalelig, jeg vurderer den til 1000 Rdlr., saa jeg er kommet naadig af. De vil vel see af Aviserne meere Efterretning; dette er kuns i Korthed, hvad jeg kan mælde. Gud lade mig aldrig opleve saadan en bedrøvelig Nat og Dag igien, om det er hans behagelige Villie. - De fire Danske Skibe vare Capit. Krabbes, han er siden død; Capit. Lodberg, Capit. DesinCapit. Bølle. Capit. Hartvig Kaas laae paa Vest=Enden, og strandede der. Han er og siden død, og 13 af hans Folk. P. S. Her døer en Mængde Menneskeer daglig, og en større Mængde Qvæg.