Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-06-18
Efterat disse Grundstene til den monarkiske Regjerings Jndførelse vare lagde, indtraf den vigtige Begivenhed, der gav Buonaparte Leilighed til at fremskynde sit længe paapønsede Værk. Den 16 Febr. 1804 lod Gouverneuren i Paris, General Murat, udgaae en Generalordre, hvori han tilkjendegav Soldaterne: at 50 Røvere, med Georges og Pichegri i Spidsen, ere ankomne i smaa Hobe fra Engelland til Paris, didkaldte af et Menneske, der endnu staaer i Tjeneste, og som allerede er overleveret i Nationaljustitiens Hænder - a General Moreau. Deres Forsæt var, at myrde den første Consul og overgive Frankrig til Borgerkrigens Rædsler og alle af en Contrarevolution flydende Ødelæggelser; men 10 af Røverne ere allerede heftede; General Layolais, Underhandleren ved denne Helvedes Sammensværgelse, ligger i Lænker, Politiet er paa Spor efter Pichegru og Georges, og man lurer paa 20 nye Røvere, som endnu ventes. - Justitsministeren Regnier talde ligesaa bestemt i sin Jndberetning til Gouvernementet, som indeholdt næsten en summarisk Fortælling om den formeentlige Sammensværgelse. Man skulde nu troe, at der ovenpaa saa bestemte Forsikkringer fra officielle Authoriteter vilde umiddelbar følge de omstødeligste Beviser. Men dette var ingenlunde. Tilfældet; det varede tverimod længe førend de lovlige Undersøgelser toge deres Begyndelse. Jmidlertid havde man fulgt her en i de fleste civiliserede Stater ubekjendt Rettergangsmaade, først at fordømme, siden undersøge og derpaa anklage; men denne bagvendte Form var uden Tvivl ikke uden Hensigt. Man vilde især styrte Moreau, om hvem Regnier i sin Jndberetning sagde, at Regjeringen hidtil tilskrev det af ham yttrede onde Lune og forfængelige Utilfredshed hans Unddragelse fra offentlige Forretninger, hans tvetydige Forbindelser, hans meer end uforsigtige Taler. - Pichegru blev fængslet 11 Dage sildigere end Moreau (d. 28 Febr.). Hvis han virkelig havde sammensvoret sig med denne, hvorfor undveg han da ikke, hvorfor opholdt han sig 11 Dage i en Stad, hvor et af de vigtigste Lemmer af den foregivne Sammensværgelse allerede var arresteret? Man svarede vel, at han gjorde Regning paa en Folkeopstand ved Efterretningen om Moreans Heftelse; men da dette ikke var indtruffet i 11 Dage, saa havde han jo dog største Grund til at opgive dette Haab, om han end virkelig havde næret det. Georges kjørte (d. 9 Marts om Aftenen) i en Cabriolet ved Paagribelsen, ja man fortalde endog i offentlige Blade, at han en Tidlang havde tjent ukjendt som Brændedrager i Thuillerierne. Naar man betænker, at denne Mand var yderst stærk af Lemmer og udmærket for, at han havde gjort sig berygtet som Chouanschef, saa veed man ikke hvad man her skal laste meest, enten Georges's Dumdristighed, eller den første Consuls tro hengivne Folks store Mangel paa den Sand, der var saa nødvendig for dem, der vilde tjene ham. Men det hele Foregivende er for urimeligt til at man bør fæste mindste Tro dertil; det var kun et Paaskud til at bortfjerne alle fremmede Personer fra Slottet, og aftakke de fleste Betientere. At Hovedstadens talløse Spioner ikke kunde sammenbringe flere end 47 Personer, hvoraf den største Deel var Haandværksfolk og Qvinder, er et Beviis paa, at den hele saakaldte Sammensværgelse hverken havde den Sammenhæng eller det Formaal, som Regjeringen vilde indbilde Folket. Baade Moreau og Pichegru vare for kloge til at troe, at man med en Haandfuld saadanne Mennesker kunde omstyrte Regjeringen. (Fortsættes.)