Berlingske Tidende, 1835-02-06
Den hidtilværende K. Preussiske Minister-Resident ved det Rommerske Hof, Geheime-Legationsraad Dr. Bunsen, er udnævnt til K. Gesandt sammesteds. Naar man sammenholder de forskjellige Beretninger, kommer man til det Resultat, at Opstanden i Madrid maa tilskrives Frygten for, at General Plander pønsede paa en fransk Jntervention, ei for at dæmpe Carlismen, men for med franske Bajonetter at underkne det nye Spanien og indføre Absolutismen. Heller ikke synes Rebellionen saa ganske at være mislykket, og som Beretningerne nu lyde, vil Generalen formodentlig blive nødt til at forlade Ministeriet. Abeja omtaler hiin Begivenhed paa følgende Maade: "Gaarsdagen frembød os et grueligt Skuespil. Flere Timer pede Kuglerne gjennem de besøgteste Deele af Staden, i Nærheden af Soelporten, og Blodet strømmede for vore Øine. Kl. 5 om Morgenen ankom en falsk Patrouille af Regimentet Aragonien til Vagten ved denne Port, der netop er ved Siden af Posthuset. Da Vagtmandskabet, med Undtagelse af Skildvagten, sov, lykkedes det letteligen Patrouillen, der havde vidst at forskaffe sig Feldtraabet, at borttage Postens Geværer. Strax efter indtraf hele Regimentet Aragonen paa Pladsen, anført af trende Officerer, besatte denne og erklærede den af 40 Mand bestaaende Post for Fanger, da de vægrede sig ved at slutte sig til Regimentet. Saaledes stode Sagerne, da General Canterac Kl. 7 1/2 fik Efterretning om Opstanden. Han begav sig strax derhen, for at standse den. En Adjutant af det oprørske Regiment, som havde bragt ham Efterretningen, ledsagede ham. Soldaterne besvarede hans Formanninger med Vivat for Dronningen og for Friheden, hvilket Udraab de dog ledsagede med Forbandelser mod andre Personer. Under denne Tumult blev Generalen truffet af flere Kugler og sank død til Jorden. – Blandt den Mængde Beretninger, der ere indløbne over denne Begivenhed, er den dog den mærkeligste, at General Plander skal have beskyldt sin Collega, Grev Torreno, for at være Jnsurectionens Ophavsmand, i den Hensigt at styrte han (Llander). Journal du Commerce- meddeler tvende modsigende Beretninger og Regimentets fjernere Forhold. Jfølge den ene, skal det allerede være afmarscheret til Nord-Armeen, for i en modig Kamp mod Don Carlos at afsone Forbrydelsen; men ifølge den anden, har det i Alcovendas paany plantet Oprørs Fahnen. – J Procuratorernes Møde den 19de, Kl. 12 om Middagen, oplæste Hr. Garera-Carrasco følgende Forslag; "Jeg opfordrer Kamret til at erklære sig permanent, indtil Krigsministren har indfundet sig, for at give Svar paa de Jnterpellationer, Nationens Stedfortrædere maatte veur mod ham, og desuden til strax at affærdige et Bud til ham, for at han saa snart som muligt kan indfinde sig her. – En levende Discussion reiste sig over dette Forslag, og Hr. Carrasco erklærede netop, at Jsabellas Trone og Fædrelandets Frihed vare afhængige heraf, da Ministren selv traadte ind. Der blev dog samlet Stemmer, og Forslaget antoges med 96 Stemmer mod 21. - Officielle Efterretninger melde, at der den 17de d. M. har fundet en alvorlig Fægtning Sted mellem Lorenzos Tropper og Carlisterne. Disse sidste lede et betydeligt Nederlag og bleve drevne tilbage til Aranjuez. Blandt Dronningens Tropper faldt Oberst Alais, som anførte den første Brigade. – Et Decret fra Madrid indeholder følgende Udnævnelser: Bellidotil interemistisk General-Capitain af Madrid; Costejon til General-Capitain af Granada, og Espinosa ligeledes af Murcia. Valgene i England ere endte, paa eet nær, nemlig paa Øen Orkney. Resultatet er: Reformere 408, Torver 250. Jfølge Morning Post er ikke Grev Pozzo di Borgo, men Grev Woronzow, forhenværende Gouverneur af Odessa, udnævnt til russisk Gesandt ved det engelske Hof. Prindsen af Oranien har lykkelig overstaaet Faren og er nu i Bedring. – Capitain Koopmann, bekjendt af sit tappre Forhold ved Beleringen af Antwerpens Citadel, og som nu er paa Reien til Ost udien med Skibet "Minervad, er af Kongen af Holland udnævnt til Schout by Nacht eller Contre-Admiral.