Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1782-06-07
Tanker. Sig mig, hvad er Jordens Klode? Sig mig, hvad er Verdens Gode, Det en Sneehold er og Nul, Solen paa Den Snee=Mand brænder. Det forgaae. Vi har i Hænder, Naar vi løses op til Muld. Beste Venner lunkne blive Ringe Ting kan Anstød give. r. 354 A. ) Kurren snart kan komme paa Venne Navn Til Fiendskab bliver. Saadant Savn J Hiertet river. Ja, et Sind kan plat nedslaae. Men, hvad skal bestandigt blive Det, som Verden ei kan give Siele=Roe og Aandens Fred. Verdens Muld Ei saadant eier, Moguls Guld, Mod det ei veier. Herrens Fred ei Ende veed. Historisk En vis andægtig Borger vilde engang reise til den hellige Grav. Han gav sig til Søes, og af en meget andægtig Forsigtighed tog alle sine Penge til sig, og har dem i en stor Taske, som han hængte om Halsen, endog naar han sov. Der var en Abe i Skibet, denne saae engang Leilighed, og snappede Taskepungen fra den sovende Pillegrim, sprang dermed op i Merset, begyndte at løse op for samme, og derpaa at nedkaste Penge, to i Skibet og den tredie i Stranden, saalænge der var en i Pungen. Den Sovende var imidlertid opvaagnet, og samlede med Bedrødrøvelse sine Penge op, som Aben levnede ham; da han havde samlet sin Rest, savnede han den tredie Deel. Han gav sig vel tilfreds, som det sømmer sig en ægte Pillegrim; men kunde dog aldrig glemme sit Tab. Efter vel fuldendet Reise kom han omsider hiem, og fortalte sin Kone, sine Fataliteter. - Ak min kjære Mand, tie stille, sagde hun, jeg begriber den hele Aarsag. Vær fornøyet, at 355, Nr. det ikke er gaaet dig værre. Alle de Penge, du havde med dig, vare alene dem, jeg havde solt Melk for, men da jeg havde været saa ublue at komme Vand i Melken, saa der fuldkommen var 1/2 Deel Vand mod 3 Deel Melk, saa seer jeg tydelig, at den retfærdige Gud ikke kunde tillade dig at fuldende denne hellige Reise med uretfærdige Penge, og derfor ladet denne Abe kaste den tredie Part i Vandet, hvoraf de vare tagne, og ikkun ladet dig beholde dem, der vare fortient med Rette. Der seer man dog, der er ingen Velsignelse i Bedragerier, hvor hemmelige de end ere. - Fortsættelsen og Urters og Rødders Tørrelse. (See No. 16. 18. 19. 21 og 22.) Jeg har anmærket, som en besynderlig Fordeel ved Kaagningen, at den Russiske Schtschu, maae aldrig kaages over en stærk Jld, men ved en maadelig Kuulild, og allerbest udi en Ovn. - Engang for Tusindgange vil jeg tilraade Folk at vogte sig for en slet fortinnet Kaaberkasserolle. Jo bedre og suurere Suppen er, jo mere trækker den de giftige Deele af Kaaberet til sig, mister derved sin Syrlighed, og bliver sammentrækkende. - Slag kan visseligen følge efter Nydelsen af saadan en Kaabersuppe. -Man pleyer at kaale denne Kaal med en Suppe, som længe skal holde sig, og jo suurere den er, jo længere kan den vare, og jo mindre Kaal kommer man udi - Og just derfor siger jeg, at en Soldat, af 1 Pd. Suurkaal, hver Dag kan have sin Schtschu, i en a 2 Maaneder. - Ald Kraften af Kaalen trækker ud i Suppen, og den er vederqvægende og forfriskende, samt hielper ofte mod Feber, Durchløb, og andre Sygdomme, hvoraf jeg har Beviis, baade paa andre og mig selv. - Jeg holder denne Suppe, formedelst dens Luftreenseende, og Forraadnelse imodstaaende Egenskab, langt bedre til a 356 Aar, Hospitals (Lazares) Kost, end Byg= og Havresupper. - Naar en Læge forbyder salt og suurt, saa maae dog mestendeels denne Syre undtages, især naar Sygdommen foraarsages af Blodets Forraadnelse. - Kommer dog ved deslige Omstændigheder Ediken jo mere og meere i Brug, der dog ikke har, eller indeholder saameget af den Vegetabiliske Balsom som Schtschu, hvorfor skulde da ikke langt heller denne suure Suppe blive brugt? – Ruserne kalder, det en kostbar Schtschu, som er kaagt tilligemed aldslags Kiød, især Oxekiød, og Skinker, hvorhos Rødløg, samt Fløde, ikke bliver svaret. - Man kommer og ristet Brød, eller Tvebakker derudi, - Naar der kommer noget Roekambal Pulver dertil, eller man bestrygger Tallerken dermed, smager det endnu angenemmere. - Man kan og lægge denne tørrede Suurkaal udi Vand, for at lave sig en vederqvægende Lædskedrik, eller forbedre slet Vand. Lægger man Tvebakker derudi, saa spises Resten, naar Vandet er afdrukken, og derved bekommer man, (at jeg saa skal sige) Soldaters Koldskaal. - Det har funden en synderlig bifald, naar det drikkes som Thee, med lidet Salt iblandt, og man er færdig at formode, at det til Skibs, og til Feldts for Eftertiden, især i den stærke Heede, og slet Veyrligt, vil ofte blive den egentlige Thee forretrukken. Men førend jeg ganske forlader denne Russiske Ræt, maae jeg erindre en Omstændighed ved Kaalplantningen, som foraarsager en Urtemand en stor Fortræd, i de Aaringer, naar Vinteren holder længe ved, og Kaalen ikke i Tiide kan blive saaet: det er, at Jordlopperne opæder alle Planterne. - Efter en forgiæves Brug af alle bekiendte Midler, er jeg for 3 Aar siden falden paa det lykkelige Middel, at vande de unge Planter med Kalkvand, ligesom man bestænker Væggene dermed, imod Vægge R 357 R. luus. - Det var aldrig saasnart gjort, førend dette Utøy holdt og med at æde mine Planter, saa de ubehindret kunde voxe. - Saavidt mig er bekiendt er dette det eneste Middel imod denne Haveplage. - Kalken fordærver ikke Planterne, men i dets Sted gjøder dem. (Fortsættelsen følger.) Jndfald. En Mand var uforskyldt af en anden bleven Slagen til Blode i Ansigtet. - Han hevnede sig ikke paa anden Maade, end at han skrev paa Plasteret Mandens Navn og det Ord Fecit, ligesom Konstnere under deres Arbeide.