JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-02-19
- Senaterne i Hamborg, Lübeck og Bremen er ophævet. Det førstes Forretninger skulle ophøre d. 13 Febr., det andet og tredies d. 16 Febr. 1811. Deres Archiver skulle forsegles, ligesom alle offentlige Embedsmænd skulle være forbundne til, at aflevere alle Registere, Documenter, Papirer o. s.v., der har Hensyn til den forrige Regjering. Paris d. 8 Febr. Vore Blade indeholde følgende af 1 d. M. Efter de sidste Efterretninger fra Cadix arbeides ivrigen paa denne Fæstnings Beleiring. Marchal Soult har førend sin Afreise besøgt alle Arbeiderne og syntes overordentlig tilfreds dermed. Han har føiet nye Anordninger, som man udfører med utrolig Hurtighed. Marchal Victor har sit Hovedqvarteer i Chiclana, og den under hans Befaling commanderende Gener. Leval i Puerto Real. Regimenterne ere fuldtallige og Levnetsmidler haves i Overflødighed. - Det synes, som der i Cadix hersker store Misforstaaelser mellem Spanierne og Engellænderne. De sidste ere i en vis Henseende Herrer over Staden, hvor de have en Garnison og Flaade. J de sidste Dage af December opstod en Nat en levende Strid mellem de Spanske og Engelske Stike, i hvilken der paa begge Sider omkom mange Folk. De ansaae sig, som det hedder, gjensidigen for Fiender. Bladet Alfred indeholder en Artikel af 26 Jan. hvori det hedder: at Napoleon endnu ikke kjender i sin hele Omfang den Jndflydelse, som Handelen, har til Følge i alle Dele af Europa, og at man vil see, at det Europæiske Fastlands Handels ruin og Financeforlegenhed vil være lige saa stor som Engellands. Fastlandsforbundet har berøvet Storbritanien Europas Marked, men de Handlende paa Fastlandet ville, alle udvortes Forbindelser berøvede, være aldeles nødsagede til at opgive al Handel. For det Europæiske Fastlands Producter, der ombyttedes mod Colonialvarer, kan der ikke gives noget Marked mere. Hertil anmærker Moniteuren, at de Forholdsregler, der tilintetgjøre den Engelske Handel, vel maa have en Tilbagevirkning paa Fastlandet, og især paa uforsigtige Huse, der stode i Forbindelse med Engellænderne, men antager man end denne Handels Omstyrtning, saa er det ikke Frankriges Værk, men en Følge af Cabinetsordrene 1806 og 1807. Hverken Frankrige eller Fastlandet taber noget i sine Jndtægter eller Krigs midler. Frankrige havde 1810 900 Millioner Jndtægter i rede Penge, som ere mere end tilstrækkelige til at bestride alle dets Udgivter. Engelland behøver 1600 Mill. for at bestride sine Udgivter og betale en Statsgield af 600 Millioner. Disse faaer det ikke af sine Jndkomster, men af sin Courtage ellers kaldet Handel. Dets Handel ødelægges ligesom dets Credit allerede er ødelagt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-02-19
J det Høieste 1813 eller 1814 vil dets Financer faae et saadant Stød, at de ikke mere kan bestride dets Fornødenheder. Frankrige vil derimod 1811 og 1812 ved Udførslens Besparelse vinde 150 Mill., som Colonialvarerne koste det, ligesom og ved dets Manufacturers Tiltagelse. Engellands Vexler tabe allerede 33 PC. J London forvexler man Bank billetter med Møie mod Sølv og Guld med 15 til 16 PC. Tab og sv.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-02-19
Det hedder, at man i Wien vil sætte røde Conventions=Bancosedler i Omløb, som der skal svares visse Afgivter af, og hvormed de hidtil værende Sedler skulle inddrages.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-02-19
I Wien har man arresteret 8 Gavtyve, hvoriblandt en Olding paa 76 Aar, der under Navn af Negociant var Hæleren, og som allerede fem Gange har siddet i Arrest og Tugthuset for begaaet Tyverie og Deeltagelse deri.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-02-19
J Venedig har hidtil kun et eneste Handelshuus, Joseph Sonzogne, ophørt at betale.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-02-19
Dresden, d. 7 Febr. Paa vor Landdag var Talen om at simplificere vor Constitution og indføre en lige Administration i alle Kongerigets Provindser. Nu have, som bekjendt, begge Lausitzer, Capitelet Merseburg, Naumburg og Zeitz, Førstend. Querfurt a. deres særskilte Forfatning og egne Maade at oppebære Afgivter, hvorved der foraarsages megen Ophold og store Vanskeligheder i General forvaltningen. Denne gavnlige Forandring vil vel møde nogen Modstand, men ved vor vise Monarks Forestillinger ville disse snart forsvinde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-02-19
Kjøbenhavns Vexelcours d. 19 Febr. kort 826 a 830. - J Hamborg var Coursen paa Kjøbenhavn d. 15 Febr. 360 k. S.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-02-19
Udenlandske Efterretninger. (Slutning af Fortegnelsen paa den ny Franske Adel, see forrige Numer). Raffinere (Baron af) Divisions-General Rivand. Ragusa (Hertug af) Marchal Marmont. Reverral (Greve af Boyer, Oberst ved Jægerne til Fods i den Keis. Garde. Relinquen (Greve af Fouler. Reggiø(Hertug af Marchal Ondinot. Richebourg (Greve af) Senator Porcher. Riel (Greve af Senator Beurnonville. Rivoli (Hertug af MarchalMassen, Første af Esling. Rochemont (Greve af) Senator le Brun. Rochemont (Baron af) Quinette, Sommedepartementets Præfect. Rocquefort (Baron af) Bausset, Biskop af Vannes. Rovigo (Hertug af Savary, Politieminister. St. Charles (Baron af) Divisions-General Douset. St. Helene (Greve af Divisions-General Lapisse St. Hilaire (Greve af Divisions-General Leblond. St. Joseph (Baron af) Antoine, Maire i Marseille. St. Sulpice (Greve af) Bonardy, Oberst ved Dragonerne i den Keis. Garde. St. Vallier (Greve af Senator Lacroix. Sussy (Greve af) Statsraad Collin. Tarent (Hertug af Marchal Mardonald. Treviso (Hertug af) Marchal Mortier. Tustal (Greve af) Senator Foureu-Aubert. Unseburg (Greve af Divisions General Vandamme. Valence (Greve af Senator Timbrune. Valm(Hertug af) Marchal Kellermann. Vicenza (Hertug af) Storstaldmester Caulincourt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-02-19
J Forsøgene over Nye-Spaniens politiske Tilstand anslaaer Humboldt det hele Beløb af Guld og Sølv, som i Aarene fra 1492 til 1808 er fra den nye Verden kommet til Europa, til 20 Milliarder og 233 Millioner Franker. Efter denne Beregning mener han, at Jndførselen af disse Metaller kan aarlig udgjøre 36,644 Pund Guld og 1,766,926 Pund Sølv. Da nu Guldet er 16 1/2 Gang mere værd end Sølvet, saa udgjøre begge Dele 2,834,912 Pund Sølv, hvoraf man, efter den Franske Myntfod, kan slaae 259,434,660 Franker. Af denne Sum forblive kun aarlig 107 Millioner i Europa. Det øvrige gaaer over til Asien, 24 Millioner ved den Levantiske Handel, 24 ved Ruslands Handel med China, og 104 Mill. gaae aarlig til Søes omkring det gode Haabs Forbjerg til Jndien og China. (Allg. Zeit.) Breslau udgives nu et Tidsskrift under Titel, Maculatur, eller Bladet for Narrer og deres Venner af Samson Eidechs. Det skal have mange Abonnenter. (S. B.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-02-19
J nogle faa Aftryk af No. 14 findes i Stykket Side 215 følgende Trykkeil: Capelmester Wachtelbrener skal være Capelmusicus, og istedet for udtrækkes, trækkes op. Hr. Wachtelbrener beretter, at de Døde i Wien, naar de føres ud af Staden, ikke strax jordes, men for en vis Tid sættes i et Liighuus. Han ønsker, ligesom alle andre Mennesker, der ikke ville begraves levende, at nogle ædle Patrioter vilde til Menneskehedens Vel aabne en Subskription til at oprette et Liighuus. Man har havt saa mange Exempler paa Skindøde, der ere levede op igien. Han har selv kjendt her i Staden en Kone, som i mange Dage laae stiv og skindød og om hvem Doctoren sagde, at hun var død, og hendes Mand allerede vilde lade begrave, men Præsten, som paastod, at hun ikke var virkelig død, satte sig derimod, og Konen kom sig igjen og levede henved 8 Aar derefter. Der skulde ikke bestemmes nogen vis Tid, som Liget skulde ligge i, da Forraadnelsen er det eneste sikkre Tegn paa at et Menneske er virkelig dødt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-02-19
Auctioner. Den 28de Febr. Bredenberg, Løsøre i Borgergaden No. 126; Bohnum, Løsøre paa Østergade. D. 1ste Martii. ProcurBrønlund, Løsøre i Frederiksberggaden. D. 11te: Copiist Brask, Løsøre i store Kongensgade paa Christianshavn. D. 13de Fuldmægtig Saxild, Løsøre i Skidenstrædet No. 69. D. 14de: Archivarius Eller, Løsøre i No. 24 paa Hjørnet af Strand- og Torvegaden paa Christianshavn. Af dette Blad udkomme ugentlig to Numere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-02-19
J Følge Kgl. allernaadigst Tilladelse forsendes det med Posterne i Danmark, Norge og Hertugdømmerne, og kan bestilles paa alle Postcontoirer mod Betaling af 5 Rdlr. for Aargangen. Her i Staden, tilbringes Bladet Subskribenterne og betales qvartaliter med 7 Mk. 8 s. Subskriptionen modtages hos Bogtrykker Höeckes Enke, i store Helliggeiststrædet No. 144. Kjøbenhavn, trykt hos P. H. Höeckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-02-23
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. R. Ras Reg Ra Ottende Aargang. No. 16. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin Løverdagen den 23 Februarii 1811.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-02-23
Agerdyrkningen er Dannemark eneste sikre Velstands Kilde. At denne altsaa maa flyde reent og i Overflødighed, er ligesaa nødvendigt som ønskeligt, om vi skulle ernæres. Gid da dette eneste sikre Middel til vor Velstand maatte finde kraftige Velyndere og virksomme Befordrere, og kundskabsrige Lærere. Aarhuus, d. 14 Februarii 1811. Dr. J. H. Larsen, anden residerende Capellan til Aarhuus Domkirke. Spindelvæv som Lægemiddel mod Feber.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-02-23
Lægen i London Dr. Robert Jacksons Afhandling on the Virtues of the Spider's Wed en Perers, som findes i Majiheftet 1809 af TheMedical and Physical Journal – conducted by Dr. Bradley and Dr. Adams er meget merkværdig. Denne af sine Jagttagelser over Feberen i Jamaica, i de tropiske Himmelstrøg og ved Armeerne, men i Særdeleshed over den gule Feber, og Behandlingen med koldt Vand ogsaa uden for Engelland bekiendte, paalidelige og sindige Skribent fortæller her, hvad han har udrettet med nogle Gran Spindelvæv, Curer, hvis Udfald maae opvække den største Opmerksomhed. Blandt Almuen i Engelland ansees Spindelvæv for et Middel mod Koldfeber og al Slags Feber. Den afdøde Dr. Gillespie i Edinburg skrev hændelseviis Aar 1800 til Dr. Jackson, at han engang paa denne Maade havde helbredet en Koldfeber, som ikke vilde vige for noget andet Middel. Kort derefter maatte Jackson reise til en Afdeeling af Armeen i Chatham. Her forefandt han intermitterende Febere, hvilke han vel kunde standse ved China eller Arsenik, men ikke var i Stand til at helbrede saaledes, at nye Anfald jo kom snart igien. Han helbredede 4 Syge af dette Slags med Piller af Spindelvæv paa 5 Gran. En saadan Pille blev givet 2 Timer for Anfaldet, og to i det Øieblik, det ventedes. Andre Helbredelseshistorier af samme Slags finder han unødvendigt at fortælle. En Soldat, som var kommet tilbage fra Vestindien saae han ved Begyndelsen af et Angreb af Koldfeberen ligge saa kraftesløs og bleg, at han vilde have anseet ham for død, om han ikke havde kiendt Sygdommens Charakter. En eneste Pille af 5 Gran Spindelvæv virkede i eet Minut, gjorde den Syge rolig, ja fornøiet, og bragde Pulsen i langsom og ordentlig Gang, der udbrød Sveed, og den Syg fik sit fulde Helbred. Han sluttede sig nu til, at dette Middel har en overordentlig, næsten uforklarlig Kraft til at stille Jrritationer og formindske legemlig Lidelse. Han besluttede derfor, at forsøge det ogsaa i andre Febre af den vedholdende Art, i Febersmerter, Delinier, Krampe o. s. v. Det overgik langt hans Forventning i forskiellige Tilfælde; det gav Rolighed, og reddede maaskee mangen Gang fra Døden. Nu gik Dr. Jackson videre i dette Middels Brug. Forskiellige meget foruroligende Sygdomme bleve helbredede derved, andre, som vare ulægelige, bleve i det mindste derved lindrede. Med en merkelig Nytte brugde Doctoren dette Middel ofte allene, ofte ogsaa i Forbindelse med Valmuesaft, ved den tørre Hoste, der sædvanlig kaldes nervøs. Særdeles overraskende var det ham i den til en høi Grad stegne Svindsot, ved den Lindring, det forskaffede i de besværlige Tilfælde, omendskjøndt det ikke helbredede denne Sygdom.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-02-23
En yderst merkværdig Sygehistorie bekræfter dette.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-02-23
Jackson anfører endnu andre indviklede Sygdomstilfælde, hvori Spindelvæv viste sig meget kraftig, virkede roligere Nætter end Opium o. s. v. Hans Tillid til dette Middel, hvilket han kun giver i smaa Portioner, gaaer saa vidt, at han opfordrer Lægerne til at anvende det mod Vandsky. Recensenten i Göttingische gelehrte Anzeigen vom 2 Febr. 1811, hvoraf dette er extraheret, tilføier: Vi tilstaae, at vi ere uvisse om, hvad vi skulle dømme om disse underfulde Fortællinger. Enhver Læge maae snart kunne skaffe sig selv Overbeviisning, om Spindelvæv virkelig har saa stor medicinsk Værd. Erfaring maae her afgiøre Alt. Skulde dette Middels store Virkninger bekræftes, saa forestaaer der Hofraad Faust i Bückeburg en stor Triumf; thi han har for nogle Aar siden (hvilket Engellænderen ikke vidste eftertrykkelig anbefalet dette foragtede Middel mod Koldfebre. Vi Læger, maae ikke være altfor beredvillige til at troe paa nye Midler, og til at optage dem i vor Praxis, endog om store Autoriteter og forskiellige heldige Curer tale for dem. Altfor ofte, og paa altfor merkelig en Maade ere baade nu og fordum Forhaabninger af denne Art, som syntes meget grundede, blevne skuffede. Men den Vantroe, at slet ingen Opdagelser meere kunne giøres i Læren om Lægemidlerne, denne Lære, der saa meget behøver dem - denne sløve Ligegyldighed ved ethvert nyt Forslag, som anbefales ved Facta eller rimeligt Ræsonnement, gjør heller ingen Læge Ære. Man lade sig derfor oplyse om et Middel, som ret passer sig med Continentens nærværende Stilling og dens Beherskeres Ønsker, som ikke behøver at bringes til os over Havet, hvilket derimod enhver gierne ønsker at befrie sig og Sine for – om Spindelvæv, der skal giøre China, Opium a. meer end overflødigt. Merkeligt var det dog, om vi skulde have en Engellænder at takke for en Opdagelse af denne Art.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-02-23
Jndene og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-02-23
Indenlandske Efterretninger. J det skandinaviske Litteraturselskab forelæste Hr. Professor Müller den 16de d. M.: Antonio Allegri da Correggio, et biographisk Udkast, med nogle Betragtninger over Konst og Maleri, af C. Molbech.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-02-23
Hr. Viinhandler F. T. Blom har solgt sin Gaard No. 41 paa Høibroplads til Hr. Passkriver P. Nagel for 43,500 Rdlr. Statsraad og Notarius Publicus Olsen sin Gaard No. 330 i Gothersgaden til Hr. Mægler S. Heckscher for 50,000 Rdlr. Hr. Tømmermester og Overbrandmester M. Casse sit Sted i Brønshøi til Hr. Kjøbmand Poulsen for 26,000 Rdlr., og igjen kjøbt Christen Olsens Sted i samme By for 20,000 Rdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-02-23
Fra Pressen er udkommen: Veiviser eller Anvisning til Kjøbenhavns, Christianshavns og Forstædernes Beboere for Aaret 1811, og sælges hos Udgiverinden Universitetsboghandler Profts Enke. Denne nyttige Bog er samlet med kjendelig Flid og Udgiverinden har ikke sparet nogen Umage, for at give den alden Fuldkommenhed, hun saae sig istand til at give den. De til Praxis authoriserede Læger og Chirurger, samt de med Beskikkelsesbreve forsynede Gjordemødre, findes anførte i alphabetisk Orden ved Slutningen af Bogen. Udgiverinden beder i en liden Forerindring dem, der enten maatte finde deres Bopæle urigtig anførte eller ganske udeladte, at anmelde dette til Rettelse i næste Aars Veiviser, i hendes Bopæl paa Hjørnet af Hestemøllestræde og Farvegaden No. 12, 1ste Sal. - Bogen koster indb. paa Trykp. 2 Rdlr. og paa Skrivp. 14 Mk.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-02-23
Udenlandske Efterretninger. De nærmere Omstændigheder ved det uhørte Familiemord, der berøres i Altonaer Merkur No. 20, ere efter Nordische Misseller følgende: J Bidzat, i Departementet de Allier, boede en vis Albert; han var bekjendt som en ærlig, men fattig Mand og havde en talrig Familie at underholde. Nedbøiet af Trang og Næringssorger saae han sig nødt til, at afhænde den 13 i f. M. en Deel af sine Grundeiendomme. Han havde foruden andre Børn, en Datter, der var 23 Aar gammel, og som var af et meget opfarende Temperament. En Dag gjorde hun sin Fader Bebreidelser fordi han havde afhændet sine Eiendomme, og forlangte at han skulde give hende en Deel af den indløste Pengesum. Dette afslog Faderen, men aabenbarede hende tillige sine trykkende Omstændigheder. Hun blev ikke allene ved sin Paastand, men ledsagede den endog med de skammeligste Skjældsord. Faderen, forbittret over hendes Frækhed, gav hende nogle Drag over Ryggen med befaling at forføie sig til Sengs. Dette gjorde hun rigtig nok, men stod 2 Time derefter igjen op, tog en Øxe og listede sig ganske sagte til Jldstedet, hvor Faderen, Moderen og hendes 3de Søstre sadde for at varme dem. Først gav hun nu sin Fader et frygteligt Drag i Hovedet, kløvede hans Hjerneskal, og til Trods forde øvriges Skrigen, blev hun ved at give ham et Slag efter et andet i Hovedet, skjøndt han allerede var død af det første. Af Saarenes Dybhed kan man slutte sig til Uhyrets overordentlige Kræfter. Derefter styrtede hun ind paa Moderen, og uden at røres af hendes inderlige Bønner slog hun hende 5 Gange saa voldsomt i Hovedet, at hun segnede død ned paa Jorden. Begge hendes yngre Søstre, af hvilke den ene var 13 og den anden 3 Aar gamle bleve heller ikke skaanede. Den første døde ikke strax, fordi Hugget tørnede ned fra Hovedet til Halsen. Den yngste, der havde slynget sig om sin Moders Liv, kastede Uhyret levende ned i en Brønd. Et 13 Aars Barn, der skrigende flygtede ud af Gadedøren, blev som ved et Under reddet. Med det grusomste Sindelag forenede Mordersken tillige den listigste Skinhellighed; hun kaldte paa sin Broder og opbød alle sine Konster for at lokke ham til sig; men han flygtede til en vis Richard. Nu ilede adskillige af Naboerne den ulykkelige Familie til Hielp; de fandt Uhyret at gaae med stærke Skridt op og ned i Huset med en stor Kniv i Haanden, hvormed hun syntes at true enhver, der nærmede sig hende. Nattens Dunkelhed og Mordscenerne havde saa at sige saaledes forstenet de Tilstedeværende, at de ikke vovede at gribe hende. I deres Nærværelse tog hun af Moderens Lomme, Nøglen til et Skab, som hun aabnede og tog de Penge der vare derudi. Derpaa gik hun ud af Huset. Jngen vovede at lægge Haand paa hende eller sætte efter hende. Hun tog Veien til St. Janat, 3 Mile fra Rioms, hvor hun blev paagrebet og sidder nu fængslet i Gannat.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-02-23
En i Onsdags ankommen Estaffette har medbragt følgende Efterretninger:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-02-23
J Hamborg er i den Franske Keisers Navn bekjendtgjort af Regjeringscommissionen en Beslutning af 13 Febr. bestaaende af tre Capitler, hvoraf det Væsentligste er følgende: J første Capitel fastsættes. Jndtil Retternes og Domstolenes Definitiv Organisation skal Justitsen i alle tre forenede Departementer forvaltes ligesom forhen og af de samme Embedsmænd, efter samme Form og samme Love, der nu ere gieldende i hvert District; dog, at alle de særdeles Dispositioner i de to følgende Capitler blive uforkrænkede. Justitsen forvaltes i den Franske Keisers Navn. Alle Justitsbetjentere skulle aflægge den ved Decretet af 12 Febr. foreskrevne Eed. Alle Retsskrivere og Archivarer i de forskjellige Retsautoriteter skulle opgive de Retssager, som i en Tid af tre Aar ere blevne paadømte saavelsom Antallet af de endnu upaadømte, og en sumarisk Oversigt over alt hvad der angaaer deres Archivers og Registraturers Organisation. Andet Capitel indeholder særdeles Bestemmelser for visse forenede Districter i Henseende til Appellationer og Cassationsbegjeringer. Civil dommes Appellationer fra saadanne Domstole, hvis Appellationstribunaler ligge nu uden for det forenede District, eller som af nogen anden Aarsag nu ingen Appellationsdommer have, skulle bringes for første Jnstances nærmeste Tribunal, der skal dømme efter de Love, som Landets Appellationsdommere havde maattet dømme efter. Criminalsagerne og Politiesagers Appellationer, der egentlig henhøre under Criminalretter, men som nu ligge uden forde forenede Districter, eller for hvilke nu ingen Domstoel gives, som i sidste Jnstance kunde afsige Dommene, skulle bringes for den nærmeste Criminalret, og denne Ret skal idømme den Straf, der i det Land, hvor Forbrydelsen eller Forseelsen er begaaet, er fastsat derfor, Cassationsbegjeringerne, som ellers vare stilede til Kongeriget Vestphalens Statsraad, skulle i Fremtiden henhøre under de Cassationsretter, der have deres Sæde i Paris. Det tredie Capitel indeholder særdeles Forskrifter, for Stæderne Hamborg, Bremen, Lübeck, og underliggende Districter. J det første af disse Stæder skal Overretten bestaae af 14 Dommere, i det andet af 12 og i det tredie af 10 med Præsidenten iberegnet. Hver af disse Retter skal desuden have en Keis. Commissair og Retsskriver. Medlemmerne udnævnes af Regjeringscommissionen. Den Kei Commissair skal i alle Sager, der angaae Forbrydelser eller Overtrædelser, gjøre Udslag. J andre Sager skal han kun have at gjøre med dem, der vedkomme Staten. Hans Stemme tælles ikke ved en Doms Afsigelse. Han skal correspondere med de Statsraader, som Retternes og Domstolenes Organisation er overdraget til, angaaende alt hvad der angaaer den gode Justitsforvaltning ved Domstole, der staae under Overretten, hvor han forvalter sit Embede. Han kan opfylde en fraværende Dommers Plads, hver Gang han ikke forvalter en Keis. Commissairs Forretninger. (Hamb. Corresp.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-02-23
Paris d. 8 Febr. Keiseren besøgte nyligen Kornhallerne, hvor han undersøgte Forberedelserne til Arbeiderne ved Tagets Opsætning. Hs. M. begav sig derpaa til Jnnocenstorvet, hvor han ligeledes besaae Arbeiderne. Derfra forføiede han sig igjennem Boulevarderne til Ærens Tempel. Keiseren har længe underholdt sig med Bygmesteren, Hr. Vignon, angaaende Opførelsen af denne store Bygning, hvis Grund allerede staaer frem over Jorden. Hs. Maj. har seet en ligesaa simpel som sindrig Machine i Virksomhed, der tjener til at nedtage de store Støtter af Peristilium. - En Plan til Opførelsen af en Jernbro, bestaaende af en eneste Bue, over Seine, ligefor Jnvalidernes Hotel, er i Løverdags bleven forelagt Hs. Maj. Keiseren. Hr. Boieldien, Capelmester hos H.M. Keiseren af Rusland, er ankommen her.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-02-23
J Følge et i Livorno udkommet Decret maa Halvdelen af de Skibe, der ere forsynede med den tredie Divisions Licenzer, bestaae af Silketøier fra Franske Manufacturer. Den samme Forskrift gielder for de Skibe, som ingen Udførsel have De med Jllyriske, Napolitanske Licenzer og Ottomanske Tilladelsesbeviser forsynede Skide ere underkastede samme Betingelser. Den Trediedeel af Americanske Skibes Ladning, der ere forsynede med Licenzer, maa ligeledes bestaae af Tøier fra Franske Fabriker; den anden Trediedeel skal bestaae af Franske Vine og Brændevine. De med Hanseatiske Licenzer forsynede Skibe ere underkastede samme Betingelser som de Americanske. (Nene Zeit.)J Følge Efterretninger fra det Spanske Sydamerica var Myrderiet i Qvito d. 2 Aug, skrækkeligt. Efter denne ny St. Bartholomænsdag maatte Landets Adel forsamle sig i Regjeringspalladset, under det Paaskud at modtage Lykønske ninger, at den ikke hørte til Sammensværgelsen; men saasnart den var ankommen der, blev alle dens Medlemmer ihielskudte af Tropperne, der omringede Palladset. Disse Tropper fik derpaa Befaling at udbrede sig i Staden og lade Mænd, Qvinder og Børn springe over Klingen. Denne befaling blev paa det nøieste efterlevet. Man regner at 700 Mennesker ved denne Leilighed bleve dræbte. Blandt samme var Marquis de Selvalegre, en fortræffelig Mand, som Humboldt skylder alle nærmere Efterretninger om Qvito. Planen til dette Myrderie var aftalt med Vicekongen af Santa Fr. (S. Bl.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-02-23
J det forrige Augustiner Kloster i Bergamo har man fundet et Liig, der skal være Gio AngeloTorrianis, som døde 1616. Legemet og Liigklæderne havde holdt sig saa godt, at man skulde troet, at han var først begraven for nogle Dage siden.