Aalborg Stiftstidende, 1846-12-18
Udlandet. Jfølge det franske Blad Constitutionel har Lord Palmerston fundet en ny Leilighed til at lade den franske Regjering føle sit Nag. Han fordrer nemlig den franske Consul i Mauritius, Barbet, afskediget, da denne er kommen i Conflict med den der stationerende engelske AdmiralDacres. Denne havde nemlig ombord paa sit Skib "Præsident foranstaltet en Fest, til hvilken de fornemste Jndvaanere og samtlige fremmede Consuler vare indbudne. Ogsaa Hr. Barbet vilde begive sig derhen, da pludselig tvende engelske Officerer indfandt sig hos ham og formelig tog Jndbydelsen tilbage, fordi han havde forsyndet sig imod Etiquetten og ikke først gjort Admiralen en Visit. Hr. Bar bet fordrede strax Satisfaction af Øens Gouverneur og tilstillede Admiralen selv en heftig Skrivelse, hvori han udfordrede denne til en Tvekamp. Fornærmelsen syntes ham saameget des større, fordi den americanske Consul, som helleringen Visit havde gjort, alligevel var bleven inviteret. Nu skal dog Palmerston have forlangt Barbets Tilbagekaldelse, og hvis dette ikke skeete, saa vilde han bortvise ham fra Øen. – J forrige Uge døde Generallieutenant Greve Roguet, Pair af Frankrig, som ved Waterloo commanderede den gamle Garde. Efter under Restaurationen at have faaet sin Afsked, blev han Aar 1830 atter sat i Activitet. – Artillericompagnier ere detascherede til Bourgos, hvor ogsaa Dyrtiden har fremkaldt Uordener iblandt Landfolket. – Den milde Tone, hvori Protesten imod Krakaus Jncorporation er affattet, har naturligviis bragt alle Oppositionsbladene i Fyr og Flamme. - Hovedgrunden til den tunesiske Beis Reise skal være at gjøre et Laan paa 30 Mill. hos sin mægtige Allierede, den franske Regjering. – Den forrige Consul i Algier, Hr. v. Lagan, skal efter Sigende udnævnes til overordentlig Gesandt og Minister for Beien af Tunis, hvilket er en for Beiens souveraine Stilling betydningsfuldRangforhøielse. O'Connell, skrives fra London, er ligesaa ubegribelig som Sagernes Stilling i Spanien. Et Beviis herfor afgiver den sidste Forsamling i Repeal-Associationen, i hvilken Agitatoren, der endnu umiddelbart i Forveien havde anathematiseret det unge Jrland, nu pludselig har gjort det første Skridt til en Udsoning med samme. Han paastod, at det unge Jrland har desavoueret sin Hensigt at anvende physisk Magt til Gjennemførelsen af Repealen, og foreslog Valget af fire Jkke=Medlemmer af Associationen, i hvis Nærværelse, han vilde forklare sig for Hr. Smith OBrien, "det unge Jrlands Overhoved, over de endnu foresvævende Differentspuncter. Hans Forslag antoges, og det kommer nu an paa, hvorledes det unge Jrland optager det; sammes Majoritet skal imidlertid være gunstigt stemt herfor. Men hvad det pludselig kan have bestemt O'Connell til denne Forsonlighed, maa forblive usagt; ifølge et Rygte skal Ministeriet have ifinde at resignere til Julen, og O'Connell vilde da styrke sin Repeal-Forening, for at være rustet ved Tortiernes Gjenindtrædelse. Senere Beretninger meddele, at O'Connelis Forsøg skal støde paa svære Hindringer, idet en af de foreslaaede upartiske, Hr. Hagen, en Retslærd, ligend har erklæret, ikke at ville have det Mindste med den hele Sag at gjøre. – Tilstanden i Jrland overhovedet er endnu stedse slet, og man hører hyppigt om Dødsfald ved Hungersnød. Jmidlertid var der dog indtraadt lidt Mildhed i Veiret, saa at Communicationen i det Jndre derved blev betydeligt lettere, hvad der forventes at ville virke gunstigt paa Markederne. – Dronning Victoria skal endelig have ifinde at besøge Jrland i anstundende Sommer, og paa Slottet i Dublin skal derfor med det Første begyndes paa Forberedelserne til hendes Modtagelse. – Den 8de de. har Oriental Steam-Navigations-Company holdt sin aarlige Generalforsamling. Det forløbne Aars Gevinst er 19000 Pd. Sterling større end det foregaaendes. Man projecterer en Udvidelse af Dampskibsfarten fra Ostindien til Colonierne i Australien. Paschaen af Ægypten har kjøbt Selskabets Nil Dampskib, og hele Styrelsen af det ægyptiske Transit Selskab er gaaen over i hans Hænder. – Fra Ny-Seeland haves Efterretninger indtil 4de August, da Gouverneuren Grey stod i Begreb med at levere de insurrectionelle Jndvaanere et afgjørende Slag. J London har man Efterretninger fra Lissabon fra 1ste Decbr., men de melde ikke noget Afgjørende. Lissabon saavelsom Oporto vare fuldkomment rolige og i Forsvarstilstand. At Baron Casal skulde komme til Oporto, tales der ikke noget om; hans Seir den 16de Octbr. maa vel derfor ikke være saa glimrende, som man fortalte; idetmindste har den ikke givet ham den fornødne Tilvæxt af Kræfter til at vove Noget imod Oporto. Jfølge et Rygte i Lissabon skulle imidlertid Migueliterne i det Nordlige pludselig være voxede til en stor Styrke, og deres Chef, GeneralMacdonnell, skulde staae i Braga med 3000 Md., hvor han med Jubel var bleven modtaget af Folket. Saldanhastod endnu for Santarem, hvor das Antas befandt sig med ikkun 3000 Md. J Lissabon synes endnu stedse Atte stationer at høre med til Dagens Orden, og fornylig er ogsaa Hertugen af Palmella bleven bortfjernet, fordi man troede at maatte ansee ham som Leder af hemmelige Forbindelser i Hovedstaden. Forgiæves søgte Hertugen at retfærdiggjøre sig for Jndenrigsministeren, han blev den 26de Novbr. kaldt for Dronningen, der, i Kraft af den absolut Magt, som hun har tiltaget sig, erklærede ham, ohne Weiteres, at han maatte forlade Landet, hvorpaa Hertugen endnu samme Dag begav sig ombord i det britiske Admiralskib, og modtoges der paa det Venskabeligste af Admiral Parker. Dagen derpaa indskibede han sig til Cadix, hvorhen man allerede tidligere havde givet ham Pas, og han vil sandsynligviis opslaae sin Bopæl i Gibraltar, Paa samme Maade havde ogsaa kort i Forveien den bekjendte General Prim faaet Løbepas fra Lissabon.