JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1803-03-21
Da man i Preussen frygter for, at Udførselen i den mindste vil blive indskrænket, kan man vente, at en forøget Efterspørgsel ikke vil nedsætte men drive Priserne i Veiret, Vore Kornvare ere alle tørrede, kan til enhver Tid uden mindste Fare afskibes og længe holde sig paa Lofterne uden Arbeide og Omkostninger. Vort Kornmaal er større end det preussiske, for Rug er det ogsaa 6 1/4 p. C. større end i Riga log herfra skee Expeditionerne ogsaa meget tidligere end derfra; lallerede nu er Jndløbet til vores Havn frie for Jis, og naar det for nogle Dage siden begyndte milde Veir vedvarer, vil høres Skibsfart om kort Tid tage Begyndelse. Hørfrøe og Hør ere meget begierlige Artikler, i Særdeleshed for Engel hind; god Hørfrø gielder 4 Rdlr. Albs pr. Tønde, 4 og saands Hør i Sortement er betalt med 25 og 23 Rdlr. Albeat Skpd., og til denne Priis gjort betydeligt Jndkiøb, imid tid ere Sælgerne nu meget tilbageholdende og Priserne kunne, indtil alle Ordres ere udførte, maaskee gaae høiere, gen imod Sommeren haabe vi billigere Priser, da der endnu et stort Forraad i Landet. Pas Hamp er solgt for 15 a 16 Rd. Abs pr. Skpd. og kan endnu faaes for samme Priis, Erter, gielde 60 a 66 Rd. Aleb pr. Læst, guult og hvidt Smør 8 og 5 Rd. Albs pr. 3 Td a 100 Pd. brutto, Kornbrændeviin efter Møve eller 3/4 brands Rd. 28 a 30 Rd. Albs pr. Oxehoved af 30 Viertel. Afsvenske Sild er ingen Beholdning, de sidste blev betalt med 84 Rd. Alds pr. Læst, af Liverpool hvidt Salt er hellerfintet, der sidste kostede 43 Rd. Albs. Til Foraaret kan man vel ikke giøre Regning paa disse Priser, men alligevel vil de første Ladninger blive godt betalte. Alle portugist ske og andre grovere Saltarter finde langsom Afsætning og lun i enkelte Læster; Allematts for 60, St. Udes for 53. sabon for 55 Rd. Alds og St. Martins for 40 Rd. Albspr. Læst. De første Fragtsøgende i Foraaret vil gjøre gode Fragter, da man til at bortsende Hørfrøe a. bruger endeel Skibe og i Almindelighed haster dermed. Vi finde det overflødigt at gientage, at det os Anbetroede er i gode Hænder og paa det redeligste vil blive besørget, tillige haabe vi, at vore ærede Venner gjerne see nærværende Beretning, og enske at den maae give Anledning til ret mange Foretagender og saaledes foraarsage giensidig Nytte. Sorgenfrey & Compagnie.
Berlingske Tidende, 1803-03-21
J Anledning af Commissionens forhen i disse Tidender 3de Gange bekiendtgjorte Anmodning af 21de October 1801 til enhver af de Hr. praktiserende Læger i Danmark og Norge, der havde befattet sig med Vaccinationen eller i Fremtiden befattede sig dermed, om at meddele Commissionen sine Erfaringer i denne Henseende og tillige Underretning om enhver vaccineret Persons Navn, Alder, Boepæl og Sundheds Ti stand før, under og efter Vaccinationen, med videre, maae Commissionen, deels da den endnu ikke har erholdet nogen saadan Jndberetning fra adskillige Læger, uagtet man med Vished veed, at nogle af dem virkeligen have anstillet Vaccination, og deels da nogle af de indkomne Beretninger ere ufuldstændige og ikke indeholde alle de Oplysninger, som Commissionen har ønsket sig og som ere dem nødvendige at erholde, herved igientage forbemeldte deres i No. 85, 87 og 90 af disse Tidender indrykkede Anmodning, og saaledes, i Følge allerhøieste Resolution af 18 December 1801, udbede sig de fornødne, rubrikmæssigen eller i tabellarisk Form affattede, Underretninger i ovenmeldte Henseende, hvori behageligst maatte anføres: 1) De af Lægen Vaccineredes Antal med fortløbende Nummer. 2) Enhver Vaccinerets Navn, Stand Alder og Boepæl. 3) Dagen, Stedet paa Legemet og Maaden hvorpaa Vaccinationen er foretaget. 4) Bemærkninger ved Vaccinationen dens Jgientagelse. eller Contra=Prøve, med videre, enhvers Sundhed før, under eller efter Vaccinationen vedkommende. Og da adskillige uden for Lægestanden have med roesværdig Jver antaget sig Vaccinationen og iværksat samme i deres Cirkler, om hvilke saaledes vaccinerede Personer Lægerne altsaa ikke kunne meddele nogen Underretning, saa ønsker Commissionen meget, at fornævnte agtværdige Mænds øvrige Forretninger eller Beskieftigelser kunde tillade dem at meddele de ovenommeldte Oplysninger om dem de have var lineret eller herefter maatte vaccinere, hvilke Efterretninger Commissionen vilde med forbindtligst Taksigelse modtage. Kiøbenhavn, i den angaaende Vaccinationen allernaadigst anordnede Commis sten, den 7de Marts 1803. Aaskow. Guldbrand. Callisen. Winslow. Wiborg.
Berlingske Tidende, 1803-03-21
J Følge Placaten af 10de Marts 1800, bekiendtgiøres herved, at de fra de Kongelige Post-Contoirer i Danmark, Norge og Hertugdømmene med Post=Regnskaberne for Aarene 1800 og 1801 til General-Postamtet indkomne, at Vedkommende uafhentede Breve, vorde nu, for saavidt de endnu ikke inden 6 Uger efter denne Jndkaldelses Bekiendtgiørelse, maatte blive afhentede, af General=Postamtet aabnede og med de saaledes aabnede Breve forholdet i Overeensstemmelse med de i forbenævnte Placat foreskrevne Bestemmelser. Generalpostamtet den 26de Februar 1803. Kiøbenhavn den 21de Marts 1803. Cours af Danske Banksedler imod Species 33 1/2 p. Cento. som udgiør, For 80 Rdlr. Species, Dansk Cour. Rdlr. - 106. 36. 40 Rdlr. Species, 20 Rdlr. Species, 8 Rdlr. Species, 4 Rdlr. Species, og for 1 Rdlr. Species, Disconto 4 pro Cento. Directionen for den Danske og Norske Species=Bank.
Berlingske Tidende, 1803-03-21
Mandagen den 28de Marts førstkommende bliver det Kongelige 50de Lotteries 2den Klasses Trækning foretaget paa Rosenborg Slot præcise Kl. 8 1/2 Formiddag. Til denne 2den Klasses Trækning kan nye Sedler bekommes hos alle authoriserede Collecteurer for 5 Rdlr. Stykker, ligesom og her paa Jnspections=Contoiret i store Helliggeiststræde Nr. 146 hos Kiøbenhavn den 16 Marts 1803.
Berlingske Tidende, 1803-03-21
Kgl. Lotterie=Jnspecteur. Ble,
Berlingske Tidende, 1803-03-21
J Anledning af vor fortrinlig lærde og inderlig elskte Geheimeraad Ove Høegh Guldbergs Fratrædelse fra sine Embeder.
Berlingske Tidende, 1803-03-21
Jndsendt Salve Vir generosissime dostissimeqve! Sveta cum lementia nostras accipe gratias! Ob indefessom præclaramqve Tuam industriam Ob multa & de religione & republica merittaÖb pietatem haud fucatam: Ob morum castitatem, Qva nobilitatem haud Argento emtam: Sed virtutibus meritam, a Rege prudenti concessamOrnasti. Macte virtute Tua, egregie, carissime Gurvare! Qvi nun post ubiqve spectatam siden, pletten, eru Ad otium literatum collendum abire velis. ditionem Grata Tui memoria mente alta reposta manebit Dum pietas viget, dum virtus & litere forent.
Berlingske Tidende, 1803-03-21
Tanker i Anledning af Jomfrue Jngeborg Hansens Død paa Herlufsholms Kloster den 5te Marts 1803. O! hvor Budskabet om din Død, gode Jngeborg, lød bittert i min Siel! hvor følede mit Hierte tungt dine ømme Forældres, dine Sødskendes og Venners Tab, thi jeg, jeg vidste hvor kier du var dem alle, hvor høit, du var yndet og elsket, hvor dybt du er savnet og hvor inderligen du vorder begrædt. Ei er det derfor Hyklerens fremtvungne Hulden, men den dybe Veemods tause Taarer, der rinde fra de Sørgendes Øine. Ei er det Hykkerens larmende Jammerskraal, men sand Venskabs og Efkiendtligheds stille Graad, der væder din Urne. Dog, Taaren standser, Sorgen svinder, Hiertet lettes, trøstes og oplives ved den søde, qvægende Tanke, ved den glade, trøstende Overbeviisning, at din stille, blide, skyldfri Vandel allerede her aabnede dig glade Udsigter til en høiere, renere og varigere Fryd, og banede dig sikker Vei til den Lyksalighed, som den dydige Christen ahner, haaber, ønsker og trøster sig ved. hed, held dig. forklarede. Siel! dit Legeme smukke i Fred !!! C. M. F. Ved den ædle blide Pige, Jngeborg Frideriche Hansons Grav forsamlede sig uventet et Antal af hendes Veninder, som bekrandsede Kisten, og i Forening med nogle af Stedets Ynglinge hædrede hendes Minde med Sange, hvoriblandt følgende: De Blomster smaa med kiærlig Haand, Vi sprede paa din Grav, Veninde! De ofres dig med Venskabs Aand, Og vore Afskeds=Taarer rinde; Vor Ømhed dig gienkalder er Du var - Du er et meer - Ach nel: Du hviler født i Fredens Favn, Glemt trygt fra hver en Jordens Plage; Du skuer ei vort tunge Savn, Ei Faders, Moders, Venners Klage. Din Slummer er saa blid, saa sød, J Gravens vennehulde Skiød. Skiøndt Jordens Giemme lukker sig, Vort Hierte nyde skal dit Minde, Jndtil vi hisset møde dig Hvor ingen Taarer mere rinde. O føde Haab, vor blide Trøst! Du mildner Smerten i vort Bryst. Herlufsholm den 11te Marts 1803.
Berlingske Tidende, 1803-03-21
AVERTISSEMENTS. Udi det Kiøge borgerlige venskabelige Skydeselskab blivet den 12te April førstkommende, om Eftermiddagen Kl. 3. foretagen Generalforsamling paa Selskabets sædvanlige For samlingsted hos Hr. Giestgiver Hansen ved Kiøge; hvilket bekiendtgiøres til behagelig Efterretning for de Hr. Jnteres. senteret Selskabet. Kiøge den 17de Marts 1203. Prom Selskabets Secretair.
Berlingske Tidende, 1803-03-21
Søndagen den 20de Marts behagede det Forsynet ved Deden at bortkalde min afg. Broders Georg Christian Huulbechs Enke, Edle Christine Huulbech, fød Westermann i hendes Alders 70 Aar og 39 Dage, imellem Kl. 2 og 2 Slet, efter 2 Maaneders afvexlende Svagheder, tilsidst at Tæring; hvilket jeg herved har den Ære at bekiendtgiøre for her tilstede som fraværende Beslægtede og bekiendtere, om hvis Deeltagelse ingen Tvivl haves, frabedende al Bevidnelse. H. C. Huulbech.
Berlingske Tidende, 1803-03-21
afvigte Nat Kl. 2 1/2, efter 7 Ugers Sygeleie og Bryst 2 sygdom, behagede Forsynet ved Døden at bortkalde min inderlig elskede og uforglemmelige Moder Birgitte Lassen, Enke efter salig Cancellieraad Christensen, i hendes Alders fulde 63 Aar, hvilket for mig sørgelige Dødfald og store Tab herved anmeldes hendes og min respective Familie og Venner af C. Christensen, Lieutenant. Vesterladegaard den 16de Marts 1803. At det har behaget Forsynet Natten imellem den 8de og 9de en Marts til et bedre Liv at hiemkalde efter 11 Dages Sygdom min yngste og elskelige Broder Peter Spliid Fanøe, Fuldmægtig paa Lollands Amtstue i Nachschov, i en Alder af 41 1/2 Aar, bekiendtgiøres den øvrige fraværende Familie førgeligst af Joh. Fanøe. Kiøbenhavn den 21de Marts 1803. Klokker ved St. Nicolai Menighed. Hr. Kammerherre og afskediget Oberstlieutenant af Jnfan) terlet, Peter Schiønnemann von Gyldenschiold, er ved Døden a gaaet her i Nestved den 17de Marts 1803 i sit 19de Aar, hvilket, efter nu brugelig Maade, herved bekiendtgiøres.
Berlingske Tidende, 1803-03-21
Bøger. Følgende Bøger faaes hos Undertegnede i Kiøbenhavn paa 2) nye Amagertorv Nr. 64. Dejuges franske Læsebog, indeholdende Udtoge af de vigtigste franske Søereiser omkring Jordkloden, samt Efterretninger og Rapporter og Søetræfninger, til Brug for de kongl. Søekadetter, Trykp. 5 Mk., Skrivp. 1 Rdlr. Sammes Lærebog i det franske Sprog, 3 Mk. Dichmanns korte Udsigt over de vigtigste historiske Begivenheder, fra Freden til Hubertsburg og Versailles 1763. indtil Udgangen af Martii Maaned 1799, tilligemedet Anhang indeholdende Jtaliens nærværende geographiske og statiske Forfatning, 3 Mk. 8 s. Sammes Regler for Retskrivningen, 2 Mk. Sammes Forsøg til en dansk Sprog, lære Trykp. 2 Rdlr., Skrivp 7 Mk. 8 s. Frordninger om Landboevæsenet fra 1787 til 1797, 1ste Bind 7 Mk. Andet Bind af samme for Aarene 1791, 98, 99, 1800 og 1801, 5 Mk. 8 s. Hasses Anviisning for Ungdommen og Almuesmanden til Breve, Obligationer, Skiøder, Kiøbe=Kontrakter, Regninger, samt de først Grunde til Tegning 24 s. Sammes Karl Peter Ziermann, eller ligesom man reder til saa ligger man, en original Fortælling, Trykp. 4 Mk. 8 s. Skrivp. 5 Mk. 8 s. Hauchs Begyndelsesgrunde til Naturlæren, 2 Dele, 2 Rdlr. Trykp. og Skrivp. 15 Mk. Holbergs Kometier, complet 2 Rdlr. Homeri Hiados Rhaplodis prima grære et latine en rante, L. Sal, 3 Mk. Kahrs Veiledning i Algebra for Begyndere, Trykp. 1 Rdlr., Skrivp. 7 Mk. Kiempeviser, to hundrede om danske Konger og Kiemper, 5 Mk. Knigge, over Omgang med Mennesker, 1 Rdlr. Sammes om Egennytte og Utaknemmelighed, et Sidestykke til Bogen over Omgang med Mennester, 3 Mk. 8 s. Danske Lov, 8 Mk., norske Lov, 9 Mk. Linderups Mekanik, 2 Dele, 13 Mk. 8 s. Sammes Mathematik, 1ste Deel, 1 Rdlr. Trykp., Skrivp. 2 Mk. Marezolls Andagtsbog for Fruentimmerne, 2 Dele, 5 Mk. Trykp., 2 Rdlr. Skrivp. Münters danske Reformations=Historie, 2 Dele, 15 Mk. Trykp., Skrivp. 3 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1803-03-21
Nissens græske poetiske Anthologie, for de øverste Klasser, i de lærde Skoler, 5 Mk. 4 s. Sammes prosaiske Chrestomathie, Trykp. 1 Mk., Skrivp. 9 Mk. Sammes Gesners græske Chrestomathie, for 3die Klasse i de lærde Skoler, efter den ny Skoleplan, Trykp. 1 Rdlr., Skrivp. 7 Mk. Nød= og Hielpebog for Bondestanden, A., 2 Mk. 8 s. Oldenborgs om lovbestemte Renter af Pengelaan i Almindelighed, og hvorvidt Aager bør blive en Gienstand for borgerlige Straffelove, 2 Mk. Trykp., Skrivp 2 Mk. 8 s. Pavels Samling af Prækener, 1 Rdlr. Rabbeks prosaiske Forsøg, 6 Dele, 3 Rdlr. Sammes poetiske Forsøg, 2 Dele, 1 Rdlr. Sammes danske Læsebog og Exempelsamling, 1 Rdlr., Skrivp. 8 Mk. Sammes om den danske Stil, 24 sk. Rothes Tadspredte Skrivter, 2 Dele, 2 Rdlr. Rothes A. B. Samling af de til Forligelsesvæsenet henhørende Forordninger, Plakater, Reskrifter og Kollegialbrede, tilligemed Sveistrups i extens og i crouologisk Oden samlede Forordninger, Plakater, Reskripter og Kollegialbreve, henhørende til Forligelsesvæsenet i Danmark, Norge, de danske Øer i Vestindien og Jsland, 3 Mk. 8 s.
Berlingske Tidende, 1803-03-21
En god Vand= eller Veiermølle i Siælland eller Seen af de danske Provindser, forlanges til Kiøb eller i Fæste, naar Vilkaarene herom nøiagtig opgives forseglet til Tobakspindermester Hr. Spier i Vognmagergaden Nr. 15. i Boutiquen. en i forrige Avis til Salg eller Forpagtning averterede L Gaard i Rødstofte, er nu borsolgt. Rødstofte den 17de Martii 1803. F. N. Bøgvad.
Berlingske Tidende, 1803-03-21
Ja jeg ved Forandring er findet at bortsælge min store MandsT Maskerade=Garderobe, enten under et eller separat, som bestaaer af alle muelige Sorter complette og regelmæssige Dragter, tienlige til Comoedier eller dramatiske Selskaber, eller til Maskerade. Jmidlertid er det til Leie til de billigste Priser hos A. N. Schmidt, Skrædermester, boende i Springgaden No. 38 første Sal. Ja allerede en betydelig Deel have meldt sig til den almindelige Bryllups=Udstyrs=Kasse, saa vilde de, som agte at tage Deel i samme, behage at lade sig indtegne hos Parnemann i Pilestræde No. 30 alle Sogne=Dage. Planen er samme Steds saavelsom hos Hr. Seidelin, og paa Byens Boglader at bekom Jacob Conrad Parnemann. H. Baagøe, Bogholder ved Universitetet, Redacteur,
Berlingske Tidende, 1803-03-25
dende.
Berlingske Tidende, 1803-03-25
Skrivelse fra London den 11te Marts. Den pludselig indtrufne ny Udrustning har sat vore Capitalister i stor Angest og derved foraarsaget at vore Fonds ere faldne syv Procent. Da de kongel. Ministre ikke have giver Parlamenterne videre Oplysning om den egentlige Anledning til den nærværende Crise, saa trøste de, der ønske Fredens Vedvarelse, sig med den Overbeviisning, at hverken Engelland eller Frankerig have Fordele at vente af Krigens Fornyelse, som de jo kunne erholde ved Fredens Vedvarelse, og at begge derved udsætte sig for Uhæld, der kunde blive meget større, end de tilsigtende Fordeele.
Berlingske Tidende, 1803-03-25
Lorderne Greenville og Svencer, hvilke, som bekiendt hidtil stedse have dadlet Ministeriets Eftergivenhed, bifaldt den 9de i Overhuset meget beredvillig de nye Forholdsregler, men ønskede at kiende den sande Aarsag, der havde frembragt Ministrenes pludselige Beslutning. - Lord Moira erklærede: "Ministrene behøve ikke at frygte for at opbringe den første Consul ved at give Overhuset nogle Oplysninger; thi jeg troer ikke, de kunne sige noget, som kan giøre den første Consul meere fiendsk mod Engellands Jnteresse, end han alle rede har viist sig. Han har i 6 Maaneder været meget ødsel med bittre Udtryk imod os, og vi tør altsaa dog vel tale om vor Forfatning, uden at frygte for at fornærme ham. Siden Fredsslutningen har hans Opførsel været mistænkelig. Vi bør altsaa ikke blot sætte es i Forsvarstand imod hans Kiempe skridt, men ligefrem erklære ham: At dersom han ikke bliver staaende ved en betegnet Linie, ville vi ansee det for en Krigserklæring. Vi bør dristig sige ham: Saa langt skal Du gaa og ikke længere. Thi ikkun Standhavtighed og Eftertrykkelighed kunne redde os fra at blive et Offer for hans List." Lord Auckland erklærede: "At han aldrig havde stolet paa Fredens Varighed. Enhver kunde indsee, at Frankerigs Veie ikke vare Fredens Veie. Naar man betragtede, hvorledes Frankerig siden Freden havde behandlet Jtalien og Schwelz, og hvorledes det tillige i offentlige, under Regieringen Auchoritet bekiendtgjorte Erklæringer havde nedværdiget Engelland og den engelske Regiering, samt fremsat den Grundsætning, der aldrig kunde tilstaaes : At Engelland, ingen Rettighed havde til at blande sig i det faste Lands Anliggender; saa kunde man umulig miskiende Frankerigs sande Hensigter. Jmidlertid havde Engelland ikke nødig at frygte en ny Kamp uagtet Frankerigs overmaade store Magt.
Berlingske Tidende, 1803-03-25
I Underhuset begyndte Mødet den 9de de med, at Prindsen af Wallis lod erklære ved Hr. Erskyde: "At han alvorlig ønskede, at man, formedelst de ny Udrustninger, ikke meere vilde omtale hans Jndkomsters Forøgelse, ligesom han, siden sin Jndskrænkelse i 1795, heller ikke under hele Krigen havde anholdt derom, hverken hos sin Hr. Fader eller hos Parlamentet." Denne patriotiske Erklæring tildrog Prindser, offentlige Berømmelser af Hr. Sheridan og flere Parlamentslemmer. - Da Ministeren Addington derpaa forlangte Underhusets Samtykke til de nye Udrustninger, erklærede han: At han vel ikke kunde udlade sig om de nærvækende Uenigheder med Frankerig, men at han haabede, de vilde saae et fredeligt Udfald; og skulde dette ulykkeligviis ikke blive Tilfældet, saa trøstede han sig med den Bevidsthed, at Landet havde en god Sag at forsvare, og i det Tilfælde skulde Underhuset blive sat i Besiddelse af alle Documenter, som kunne udbrede noget Lys over Ministrenes Opførsel siden Tractaten i Amiens - Hr. For klagede over det Mørke, der herskede over Uenighederne imellem Engelland og Frankerig, da man ikke vidste om de angik Europas eller nogen af de andre Verdensdeles Anliggender. Tilsidst sagde han: "Jeg haaber, at de kongel Ministre ville alvorlig overvele det brittiske Riges nærværende Forfatning. Thi dersom de skulde indvikle Landet i en unødvendig Krig, saa vare de langt straf værdiger, end nogen Minister, der har raadet til slige Forholdsregler, nogensinde har været. - Hr. Windham erklærede: "Ti de foreslagne Forholdsregler ikke blot maatte sigte til defensive men ogsaa til offensive Operationer. Han havde modsat sig Freden i Amiens, fordi han havde troet, at samme berøvede Engelland Midlerne til at føre en Krig, som dog snart vilde bryde ud igien. Dette var endnu hans Tanker. Krig var et stort Onde, men den sidste Fred var et endnu større Onde, end Krigen havde været. - Hr. Sheridan dadlede Windhams Phaase, at Freden havde berøver Engelland Midlerne til at begynde Krigen paa ny. Han sagde: "Jeg havde ikke troet, at høre Hr. Windham gientage det, som den første Consul nylig har paastaaet. Men jeg haaber, vi skulle overbevise Hr. Windham, den første Consul og hele Europa om, at vi ere istand til ene at møde de Farer, som Krigens Fornyelse truer os med.
Berlingske Tidende, 1803-03-25
Kongen af Persien har declareret, at han er fuldkommen tilfreds med det ostindiske Gouvernements Erklæring om hans Gesandts Død og har udnævnt sin myrdede Gesandts Never til sammes Eftermand hos den engelske Regiering i Ostindien.
Berlingske Tidende, 1803-03-25
Skrivelse fra Bern den 11te Martii. Sonatet holdt sin sidste Forsamlin den 5te d. M., hvorved Landamman Dolder skildrede i en Tale Frankerigs Skrid for at sikkre Helvetiens politiske Tilværelse og anførte tillige de forskellige Epoker, hvori Frankerig har havt en afgiørenJndflydelse paa Schweizer Republikens Anliggender. Senatet erklærede derpaa Helvetiens Taknemmelighed for Bon partes Mediations=Act og opmutrede alle Borgere til at vise den nuværende Regiering Tillid og hengivenhed. Strax efter Senatets Ophævelse forkyndte man de her residerende Gesandere den forestaaende Regierings Forandring.
Berlingske Tidende, 1803-03-25
Skrivelse fra Paris den 14de Marts. De offentlige Fonds vedblive at falde. Moniteuren leverer det Budskab, som Kongen af Engelland udstædte til Parlamentet den 8de. Til samme er følet et Udtog af MorninChronicle, som kalder dette Budskab en Krigserklæring og angiver Øen Maltha, hvis Rømning Bonaparte nylig har fordret, som Aarsagen dertil, men yttrer tillige Haab om Fredens Vedvarelse,
Berlingske Tidende, 1803-03-25
Den 20de Februarii ere Fregatterne Rhin og Cornelie udløbne fra Toulon, for at krydse for Algier. Deien skal have tilstaaet den franske Agent 2de Maaneders Tid til hans Afreise. Den 6te d. M. er Generalcapitain Decaen gaaet under Seil fra Brest med det til Ostindien bestemte Armament. Nogle Kiøbmandshuse have faaet Breve fra St. Domingmed detailleret Efterretning om 2de blodige Slag, som ere forefaldne ved Leogane og om et tredie ved Cap Francois. Efter en meget haardnakken Modstand ere Negrene blevne slagne med stort Tab og et af deres Corps under Dessalines er nesten ganske bleven ødelagt. Alle de fangne Negre bleve deels hængte deels skudte af de Franske. Negrene have hævnet sig paa endeel Franske som ere faldne i deres Hænder og have desuden udøvet mange Grusomheder.
Berlingske Tidende, 1803-03-25
Skrivelse fra Amsterdam den 15de Martii. Alt er saavel her som i vore øvrige Handelstæder i den største Bestyrtelse over de foruroligende Efterretninger, som i disse Dage ere indløbne fra Engelland og giøre et nyt Udbrud af Krigen imellem Engelland og Frankerig sandsynlig, hvorved vi destoværre neppe vil undgaae at tage Deel. De have i Øieblikket havt en overordentlig Jndflydelse paa de offentlige Fonds i vedkommende Stater. Det almindelige Ønske i vor Republik er naturligviis Fredens Vedligeholdelse og man har her endnu det Haab, at begge Stater vil, uagtet disse truende Krigsanstalter, neppe igjen begynde Kampen, førend alle Midler til mindelig Afgiørelse ere gandske udtømte. Det hele formoder man blot at være en Demonstration fra Engellands Side, da vigtige Sager nu ere nær ved deres Afgiørelse
Berlingske Tidende, 1803-03-25
Blandede Efterretninger. Frankerig. J Egnen af Chalons for Marne har er ungt Menneske nylig igjen udgivet sig for den afdøde Dauphin. Politiet har bemægtiget sig hans Person og bragt ham i Forhør.
Berlingske Tidende, 1803-03-25
Den første Consul besøgte nylig med Gemalinde det herværende Mynthotel og skienkede alle Gienstande og Arbeider en, særdeles Opmærksomhed. J hans Nærværelse prægede man Guld og Sølvmynter, hvorpaa stod hans Brystbillede og Dagen til hans Besøg den 12te Martii. Han ønskede en ny Opfindelse til at lægge Pladerne under Stemplerne for at sikkre Arbeiderne, som derved saa jevnlig faae Fingrene knuste.
Berlingske Tidende, 1803-03-25
Monsteur Louis de Ligne er bleven udnævnt til Commandant for den Æresgarde, som er bestemt for Bonaparte ved hans Ankomst til Bryssel i næste Maaned.
Berlingske Tidende, 1803-03-25
Statsraad Berenger har forelagt det lovgivende CorpPlanen til de ny Mynter. Efter samme skal der prægtSølvmynter af 1/4 1/2 3/4, 1, 2 og 5 Franker. Guldmynt til 20 og 40 Franker, og Kobbermynter af reent Kobber, Paa Forsiden skal staae: Bonaparte, første Consul, og paa Bagsiden to Oliegrene og de Ord: den franske Republik, Man taler om to Lovforslag, det ene til en Bankes Oprettelse under Bonapartes Garantie, og det andet til Jndskrænkelse af Boghandelen, som skal sættes under Regieringens speciellere Opsyn, og at Boghandlernes Tal i Frankerig tillige skal bestemmes. Rede Penges Udførsel fra Frankerig er nu indtil vider bleven forbudt ved en Regieringsbeslutning:
Berlingske Tidende, 1803-03-25
Engelland. Den franske Ambassadeur Andreossy var netop til Bords hos Lordmajoren, da denne fik Presning. Ordren til Underskrivt. Ambassadeuren skal i den Anlening have yttret, at slige Forholdsregler kunde ved vigtig Underhandlinger let finde Sted uden at derpaa just skulde følge Fredsbrud.