Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-06-19
Oversigt. over Dagens udenlandske Nyeheder. Ved Hofferne ere ikke Begivenheder af stor Vigtighed forefaldne, undtagen det skulde være, at den sorte Christopher paa St. Domingo, ogsaa kaldet Kong Henrik, blev den første Januar d. A. paa den 14de Aarsdag for Haytis Uafhængighed tillagt Titelen af den Store, af Greven af St. Louis, som førte Ordet paa de øvrige høie sorte Statsembedsmænds Vegne; i legemlig Forstand skal Storhed ikke heller mangle denne Negerfyrste. Lykken vedbliver at være ham gunstig; da hans største Modstander og Medbeiler, Regenten over den øvrige Halvdeel af Domingo, Pethion, skal ligge meget syg; hvortil kommer den Ubehagelighed for denne, at en vis Gromann skal have rebelleret mod ham og besat Biergegnene ved Jeremie, man mener, at dersom Pethion skulde døe, en Hr. Bourgeaux, en hvid Fransk, som altid har levet i god Forstaaelse med ham, skal blive hans Efterfølger. De Pradt har i sit nye Skrift om Slaveriet i Colonierne med megen Klarhed viist, at disse Negerstater paa den største Øe i Vestindien, er en Begivenhed som maae bringe alle europæiske Colonialmagter til Fortvivlelse; thi paa den ene Side at taale en uafhængig Magt af Sorte midt imellem smaae Øer, som ere opfyldte af sorte Slaver, er at samtykke i disses Undergang som Colonier, og at erobre Domingo med væbnet Haander næsten en Umuelighed, baade formedelst det farlige Klima og formedelst Negernes Kiærlighed til Friheden; og om det endog kunde skee, saa vilde det være et yderst kostbart Foretagende, og Dominge vilde blive derved saa aldeeles ødelagt, at den ikke vilde gavne paa nye som en Colonie. Dog meener han, at alle Colonialmagter for at redde deres Colonier burde forene sig om ved Trudsler og Løfter at gjøre Ende paa disse Neger stater. – Vi saae i Domingo en betydelig Følge af den franske Revolutions Virkninger; vi kunne desuden sige, at denne har forplantet sit giærende Stoff til Amerika, og at den, uagtet den er næsten dæmpet i Europa, dog brænder fort i den nye Verden; men de Gjæringer som endnu af og til yttrer sig i de europæiske Lande, ere i sig selv ikke betydelige, dog ere de om just ikke umiddelbart frembragte, saa dog foranledigede ved hiin Tids Begivenheder; hertil kan vel just ikke regnes de idelige Fægtninger i Jtalien imod Røverbandene, da dette er et gammel Onde i dette skiønne Land undtagen for saavidt at Murats Soldater have forstærket disse Bander i Kongeriget Neapel, hvor en Træfning er nyelig leveret imellem de Kongelige Tropper og Brødrene Vardarellis Røverhobe, og hvori disse tabte. Men i Spanien har den franske Krig kastet et Jldstof, som synes vanskeligt at kunne slukkes. Saaledes skal den fængslede General Lasen, som endnu ikke er dømt til Døden og for hvilke mange have indlagt Forbøn, have havt i Sinde at kuldkaste det spanske Monarchie og at oprette en Jberisk Republik. General Villa Campo har søgt at befrie ham af Fængslet i Barcellona, men blev selv derved fængslet, General Milans sværmer omkring i Biergegnene i Spidsen for de farlige Gueriller, hvis Hævn skal fornemmelig gaae ud over Geistligheden, paa hvilken Militairen er især forbittret; det hedder ogsaa at mange Munke skulle være flygtede til Frankerige, dog ere vist nok de Rygter, at Catalonien og selv hele Spanien skulde være i Oprør og at man har fægtet paa Gaden i Madrid aldeles grundløse; og de engelske Blade have snarere Ret i den Formeening, at om føie Tid vil Spanien være bragt til en fuldkommen indvortes Rolighed, da nu fem Sammenrottelser af de Liberales ere opdagede og undertrykte og disses Partie blot bestaaer af den opklarede, men lidet talrige Middelstand, imedens den høie Adel og hele Geistligheden er paa Regieringens Side, og den talrige Almue er nedsiunket og holdes i den dybeste Overtroe og Uvidenhed. – J Tydskland synes der at herste Giæringer nok, men det er troeligt, at de meere finde Sted paa Papiret og i Skribenternes Udeladelser, end i Jndvaanernes Hierter; Tydsklands Beboere have heller ingen Aarsag dertil, da Regieringen i dets Lande ere milde og oplyste; de Giæringer, som have gjort en saa stor Opsigt i Kongeriget Würtemberg, have for det meeste været af en gandske anden end en democratisk Natur. J Kongeriget Bairen (hvor Stiftet Eichstadt tilligemed nogle andre Besiddelser. oprettes til et eget Hertugdomme for Prins Eugen, som nu skal føre Navn af Hertug af Leuchtenberg, og Fyrste af Eichstadt, og som faaer derved første Rang, efter Prinserne af det Kongelige Huus, og for sig selv Titelen af Kongelig Høihed, og for sine Børn af Høiheder), er vel forefaldet en Slags Tumult i München, som havde givet Anledning til overdrevne Rygter. Der var nemlig opbrændt en Deel Tømmer, som skulde bruges ved det nye Theaters Opbyggelse; det Rygte udbredtes nu, at Jlden var paasat af et misfornøiet Partie, og Borgerskabet i München tog Anledning deraf i en Addresse, at forsikkre Kongen om sin Troeskab og Hengivenhed; og man troede nu i Udlandet, at betydelige Uroeligheder havde været i Værk, Korndyrheden har forresten i Bairen som saa mange Steder, foranlediget enkelte Uroeligheder. Skulde i øvrigt en Oprørs Aand udbrede sig til Tydskland, saa maatte den som man meener især tage sin Begyndelse fra de tydske Rhinlande, som i saa mange Aar have været underkastede det franske Herredømme, have indfuget den der herskende Revolutions Aand og Frieheds Principer, ere farlige ved deres Rigdomme og Mennestemængde; vare i det Hele vel fornøiede med den Franske Regierings Jndretninger, og især vise sig misfornøiede over at de ere blevne udskaarede i saa mange smaae Stykker, og indlemmede i andre Stater. Der hører en fortrinlig Regieringskonst til, at bestyre disse Lande paa en hensigtsmæssig Maade; man roser i denne Henseende særdeles den baierste Regierings Fremgangsmaade. – J Frankerig synes Revolutions=Aanden at tabe sig i Tilfredsheden med den nærværende Statsform og Statsbestyrelse, dog give enkelte Udbrud af den gamle Tænkemaade sig af og til tilkiende, saaledes er et Complot opdaget af nogle Under-Officeerer ved et Garde Regiment i Versailles, som tragtede de Kongelige Prinser efter Livet. J Lyon, hvis Fabriker Kongen har dog betydelig understøttet, er nyelig alvorlige Uroeligheder forefaldne, men som dog fornemmelig tilskrives Mangel paa Levnetsmidler.