JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Kiøbenhavns Postrytter, 1788-01-04
Den 19de December. General Rouwroi er selv ankommen hertil fra Peterwardein, for mundtlig at berette Monarken de Ungarnske Fæstningers Tilstand. Hver af de Jærn-Feldtbagerovne, som ere bragte til Armeen i Sclavonien og Croatien, veyer 36 Centner, kan tage imod 800 Brød, og i ringere end en Time være opsat til Brug. Vore ved de tyrkiske Grændser staaende Tropper ere saa tæt sluttede, at det, saa at sige, fattes dem paa Luft. De ønske derfor indstændig, at de snart maatte komme til at rykke frem, da det hos dem nu er saa dyrt, at et Commis brød koster 14, et Æg 8, et Pund Kiød 20, og et Pund Smør 40 Kreuzer. – At man den 3die hujus har om Natten forsøgt at overrumple Belgrad, er nu ligesaa vist, som at 4 Regimenter, der kom for sildig, tilintetgjorde den hele Plan. Hver Gemeen, som dertil skulde været brugt, var lovet 6, og hver Subalternofficeer 200 Ducater til Belønning. Troppernes ligesaa besværlige som hovedkuldse Tilbagemarch skal have været forbunden med noget, skiønt ubetydeligt, Tab.
Kiøbenhavns Postrytter, 1788-01-04
Paris, den 17 December. Hertugen af Gevers vovede i forrige Uge at anholde hos Kongen om Hertugen af Orleans Tilbagekaldelse; men han var ikke saa snart kommet hiem, førend han ogsaa havde sit Lettre de Cachet. Da Kongens Tante, Madame Adelade, fik dette at høre, gik hun strax til Hs. Majestæt. "Sire, sagde hun, "jeg beder ogsaa om et Lettre de Cachet; thi, efter det jeg har at begiære, vil jeg dog vist nok faae det. Hvorledes det," spurgde Kongen. "Siden jeg, var Prindsessens Svar, kommer i samme Ærinde som Hertugen af Gevers, nemlig for at bede Dem kalde den første Prinds af Blodet tilbage igien. Kongen loe, og blev i Henseende til Hertugen af Orleans ved sin forrige Meening; men Hertugen af Gevers Lettre de Cachet blev tilbagefordret.
Kiøbenhavns Postrytter, 1788-01-04
Samme Dag leverede Madame Adelade Kongen et Brev fra Hertugen af Orleans, og den gode Prindsesse bragte igien Hertugen Kongens Svar til Villers=Cotteret, hvorhen han er forviist. J Gaar blev der expederet en Coureer til Hertugen, og dette har givet Anledning til at troe, at hans Exilium vel torde snart være forbi.
Kiøbenhavns Postrytter, 1788-01-04
Principalministeren befinder sig upasselig, især er hans Bryst meget svagt; hvorfor han ogsaa i nogle Dage har maattet udsætte sine Reyser til Versailles. Edictet om Protestanterne er endnu ey indregistreret; og det fattes ikke paa allehaande Manoeuvres saavel for som imod dette Edict af dets Venner og Fiender.
Kiøbenhavns Postrytter, 1788-01-04
Warschau, den 18 December. Den russiske General Tekely skal atter have tilfægtet sig en Seyer over de Cubanske og Lesghiske Tartarer, hvorved 7000 af dem ere blevne paa Pladsen, nogle tusinde tagne til Fanger, og Resten have tabt Lysten til at vove flere Angreb. – Jkke langt fra Seroka er paa den tyrkiske Grændse for nyelig ankommet 1000 Tyrker og Tartarer fra den nye Crimmske Chans Armee, og skal deres Ærinde være at skaffe Proviant til det Øvrige af Armeen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1788-01-04
Fyrsten af Ligne er passeret herigiennem til den russiske Armee, hvorhen i en kort Tid er transporteret henimod 4 Millioner Rubler, for at kunne betale alle fornødne Levnetsmidler med rede Penge.
Kiøbenhavns Postrytter, 1788-01-04
Cøln, den 20 December. af Aand og Det hedder her, at Kiøbmanden Hovy, som den 7de hujus var Aarsag til den store Larm paa Børsen i Amsterdam, har ikke, saa gierne han vilde, kunnet komme bort; men at man for det første og indtil Sagens Uddrag har belagt ham med Huusarrest. - Det forsikkres, at Engelsmændene udsælge deres Fabrikvare i Frankerig langt under Prisen, for at styrte de franske Manufacturer. (Posten for i Dag er ved Avisens Slutning ikke ankommen.)
Kiøbenhavns Postrytter, 1788-01-04
Kiøbenhavn, den 4 Januarii. Den 31te August f. A. er Studiosus, Ole Arentzen, beskikket at være Sognepræst for Thunøe Meenighed under Aarhuus Stift. Den 23de November er Diaconus Frederich Schrøder i Hadersleb tillige beskikket til Hospitals=Præst sammesteds. Rector Johann Elias Cellarius ved den latinske Skole i Husum kaldet til Pastor i Trittau. Den 30te Studiosus Holger Frederich Wessel Brown confirmeret at være Capellan pro Persona for Kallehauge Meenighed i Sielland. Studiosus Jens Arreboe Hvid ligesaa at være residerende Capellan til Brenderup og Ore Meenigheder i Fyen. Studiosus Herman Esmann beskikket at være Sognepræst for Meirup Meenighed i Riber Stift. Den 7de December er Studiosus Søyer Olvog confirmeret at være Sognepræst for Rorup og Gliim Meenigheder i Sielland. Tugthuuspræst Hr. Niels Stokfleth beskikket at være Stiftsprovst og Sognepræst i Christiansand. Byeskriver Lauriz Fogtman ligesaa at være Byefoged i Warde og Herredsfoged i Vester=Øster og Nørre Herreder i Riber Stift, Pastor Andreas Christian Claudius i Deezbol confirmeret til Pastor i Sønder Lugum i Amtet Tøndern. Den 14de er Generalmajor Wilhelm Theodorus v. Wegener forundt Rang, med No. 12 i 1ste Classe. Pastor Johan Jacob Arends beskikket til Diaconus i Oldenborg. Den 21de er Capellan Hr. Daniel Haar confirmeret at være Sognepræst for Lille Hedinge og Haunslew Meenigheder i Sielland. Candidatus Juris Rasmus Bundesen Brorsen beskikket at være Copiist i det andet Expeditions=Contoir udi det Danske Cancellie. Frederich Christian Eilitz ligesaa at være Copiist i Justits=Contoiret ved Hof= og Stads=Retten.
Kiøbenhavns Postrytter, 1788-01-04
Under Dato Christiansborg Slot den 19de December 1787 er udkommet en Placat angaaende Forlængelse paa 6 Aar af det ved Placaten af 12te Januar 1784 udgangne Forbud paa at jage, skyde eller fange Elsdyr i Kongeriget Norge.
Kiøbenhavns Postrytter, 1788-01-04
Udi sidstafvigte Kirkeaar ere udi Siellands Stift (Bornholm undtagen) copuleerte 2757 Par, Fødte Mandkiøn 4816, Qvindekiøn 4612, tilsammen Fødte af begge Kiøn9428, døde af Mandkiøn 5605, Qvindekiøn 4930, i alt døde af begge Kiøn 10535, altsaa i hele Stiftet 1107 flere døde end fødte. Mærkværdigheder ved de Fødte og Døde: En Landsoldats Kone i Nielstrup, Ulsøe Sogn, Faxøe Herred, forløst med 4 Sønner, 2 levende og 2døde Moderen døde 3die Dag og de 2 Børn 9de og 11te Dag. J Ølstykke Herred een Kone død 95 Aar gammel, som øvede Jordemoderkonsten til 2 Aar før hendes Død. J Kongsted Sogn, Faxøe Herred, døde en Kone 90 Aar og en Mand 84 Aar gammel, begge friske til deres Død. J Kiøbenhavn døde en Kone i det almindelige Hospital, 100 Aar gammel. J hele Stiftet ere 20 af Mandkiønnet og 26 af Qvindekiønnet døde imellem deres 90 og 100 Aar, og 2 havde opnaaet deres 100 Aar.
Kiøbenhavns Postrytter, 1788-01-04
J Tallotteriets 413de Trækning i Altona, den 27de December, udkom følgende Numere:
Kiøbenhavns Postrytter, 1788-01-04
AVERTISSEMENTS. Da her paa Landet under 26de August sidstleden ved Døden er afgaaen en Person navnlig Rasmus Willumsen, som skal være barnfød i Warde i Jylland, og han ved et af ham den 5te Augusti nægforhen oprettet Testamente har indsadt os som Executores og Skifteforvaltere i hans Boe, samt hans Moder, Brødre og Søstre, saa mange af dem, som maatte være i Live, som hans retmæssige Arvinger. Saa finde vi fornøden, da den Afdødes fraværende Arvingers rette Opholested er er os med Vished bekiendt, foruden det Proclama, som ved Retterne her paa Landet vil vorde læst, herved 3de Gange efter hinanden i de Berlingske og Hopffnerske Aviser og Addresse Contoirets Efterretninger med Aar og Dags Varsel, at indkalde bemeldte afgangne Rasmus Willumsens fraværende Arvinger, enten selv eller ved Fuldmægtiger at melde sig her i Christianstad paa St. Croix for os som Executores Testamenti og Skifteforvaltere i hans Boe, og tillige lovligen at legitimere deres Arverettighed, da Boet efter saadan Tids Forløb uopholdelig vil vorde sluttet og tilendebragt. Christianstad paa St. Croix, den 12te September 1787. S. L. Hansteen. J Towers.
Kiøbenhavns Postrytter, 1788-01-04
Mandagen den 7de December førstkommende, om ForH. D. middagen Klokken 9 Slet, og følgende Dage, skal endeel Kramvahre, bestaaende af Knapper, Syenaale, Baand, Sukkerlade, Theer, engelske, chinesiske og andre Porcellainer, Sukkerduner, Caffer, Nettelduger, Taniebs, Musseliner, ostindiske engelske og andre Sirtser, og Sirtskattunner, sweitzer og hiemmegjorte Dreiler, hollandske Bretagne, og hiemmegjorte Lærreder, Sattyner, Atlasser, Jllustringer, Tafter og Pillanger, Kniplinger og Blonder, Traadfryndser, Ginganger, Uhrbaand, rød schopole Viin, Søya, og Strømper, Kaneelfroe, Saffran, Papiir, Pennefiære, Handsker, og extra fine Mattepolonger, med mere. Jtem endeel Gods og Løsøre, bestaaende af Guld, Sølv, Tin, Kobber, Messing, Jernfang, og Bliktøy, Meubler af Speyle, Dragkister, Chatoller, Commoder, Mahonietræes og andre Borde, Sophaer, Ottomaner og Stoele, Sengestæder med og uden Omhænge, tilligemed andre Trævahre, Linned, Gang= og Sengeklæder, Skilderier, Kobberstykker og Boger. Saaog Stueuhre, Mandspeltser, Geschierer, en meget stor Lysekrone, og en nye Jagtvogn, med videre, ved offentlig Auction til de Høystbydende bortsælges i Hr. Hans Hornbechs Gaard No. 18 i Vimmelskaftet, imod contant Betaling ved Tilslaget, eller naar forlanges, til fornævnte Hr. Hornbech, hos hvem de trykte Catalogi ere at bekomme.
Kiøbenhavns Postrytter, 1788-01-07
Kiøbenhavns No. Aar. huusiunk, um. nau. Post-Tidender, om Mandagen, den 7 Januarii. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved P. M. Hopffner.
Kiøbenhavns Postrytter, 1788-01-07
Tyrkisk Grændse, den 9 December. Der er nu over 30000 Tyrker underveys for at forstærke Fæstningen Belgrad, og disse bortslæbe i Servien baade Folk og Qvæg med Magt til Armeen. Alt hvad der kalder sig Christne, redder sig med Flugten til de Østerrigske Grændser, og alt hvad der tilhører Christne, røves, skiændes og brændes.
Kiøbenhavns Postrytter, 1788-01-07
J alle Østerrigske Grændsestæder er det ved Trommeslag strængeligen forbudet at tale om Krig; og Pachaen i Belgrad har ligeledes forbudet Sine det samme, under Straf at opklynges.
Kiøbenhavns Postrytter, 1788-01-07
Den tyrkiske Flaade er forstørstedeelen igien udløbet fra Constantinopel til det sorte Hav, og den Franske Ambassadeur har forgiæves gjort sig Umage for at bringe Divanet paa fredelige Tanker. Det er ikke Gouverneuren i Oczakow, men Vice-Admiralen Hassan-Bey, der er stranguleret.
Kiøbenhavns Postrytter, 1788-01-07
Rygtet gaaer, at den Keyserlige Jnternuntius, Baron von Herbert, har i al Stilhed forladt Constantinopel, og at den franske Gesandt, Greven af Choiseul-Gouffier, har, saasnart han saae Baronen i Sikkerhed, leveret Divanet den Østerrigske Krigserklæring forseglet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1788-01-07
Fra Jtalien, den 15 December. Efter det imellem Sardinien og Genua sluttede Forliig betale Genneserne Kongen af Sardinien en stor Pengesum, og aftræde ham desuden adskillige Landskaber. – Baade Vesuv og Ætna have i nogen Tid udkastet en bestandig Jld. J Marcus=Kirken i Venedig har man hidtil gjemt en Steen Stoel, som man holdt for at have været St. Peders. Nogle Lærde have nyelig nøye undersøgt den derpaa fundne Jnscription, og det har viist sig, at det er et Vers af Alcoranen. Heraf sluttes, at denne Stoel maa være et Efterladenskab af en fordums Mahomedansk Fyrste fra Sicilien.
Kiøbenhavns Postrytter, 1788-01-07
Den Venetianske Admiral Condulmero holder med sin Flaade alle Tunesiske Havne bloqueerte.
Kiøbenhavns Postrytter, 1788-01-07
London, den 18 December. Det er begge de Kongelige Huustroppers Parade=Corps, Garden til Hest og Grenadeer Garden, som Kongen vil reducere, og i deres Sted underholde nyttigere Tropper.
Kiøbenhavns Postrytter, 1788-01-07
De 3 Fodgarde-Regimenter skulle ogsaa herefter i Krigstid giøre Tienesten lige med de andre Regimenter.
Kiøbenhavns Postrytter, 1788-01-07
Af den Jrlandske Nationalgield vil Ministeren endnu i dette Aar betale 100000 Pund.
Kiøbenhavns Postrytter, 1788-01-07
J Leith i Scotland har der den 10de d. M. raset en stærk Orcan, hvorved mange Skibe have taget Skade. To Dage forhen faldt i Edimburg en saa stærk Snee, at man ikke kunde passere Gaderne.
Kiøbenhavns Postrytter, 1788-01-07
J Torsdags Aftes blev den nye Jøde, Lord Georg Gordon, i en Hyrevogn med en forsvarlig Bedækning bragt fra Kingsbenchsarresten til Newgate, og der indqvarteret iblant de andre Spidsbuber.
Kiøbenhavns Postrytter, 1788-01-07
Fra Østerrige, den 20 December. J det Bøhmiske give en stor Deel unge Jøder sig i Lære hos christne Mestere, for at lære eet og andet Haandværk. Nogle reyse allerede som Svende paa deres Profession; og komme de overalt meget vel til rette med de Christne.
Kiøbenhavns Postrytter, 1788-01-07
Et Brev fra Wien melder, at der i Mandags afgik en Coureer derfra til Paris, for at bekiendtgiøre det franske Hof den af Keiseren fattede Beslutning, at staae Rusland, bi af al Magt. Ligedanne Erklæringer skulle med første gives flere Hoffer.
Kiøbenhavns Postrytter, 1788-01-07
Paris, den 21 December. J Gazette de France for i Dag læses under Artiklen "Versailles, den 19de December at Hs. Majestæt nu fuldkommen har overstaaet den Upasselighed, som i nogle Dage nødte Ham til at holde Sig inde. Med Erkebiskopen af Toulouse er det derimod ved det Gamle. Man taler om Hertugen af Orleans Tilbagekaldelse, som om den allerede var bevilget.
Kiøbenhavns Postrytter, 1788-01-07
En vis General von Wimpsen har overleveret Krigsministeren en Plan, hvorefter Kongen i Fremtiden kunde holde 100000 Mand flere end nu, forhøye Officerernes og de Gemenes Sold, og Armeens Udgivt dog blive aarligen 12 Millioner mindre end hidindtil. Denne Plan bliver med Rette anseet for et Mesterstykke, og kan, som Forfatteren ogsaa selv siger, hverken passe sig til Østerrige eller Preussen, men til Frankerige allene.
Kiøbenhavns Postrytter, 1788-01-07
Frankfurt ved Mayn, den 21 December. J Salzburg lode samtlige Skoemagersvende sig det i forrige Maaned falde ind at forlade deres Arbeyde, og marchere i fuld Slagtordning over Grændsen til Schwarz bach, fordi deres Mestere, formedelst den dyre Tid, vare blevne enige om at nægte dem den sædvanlige Mortens eller saa kaldede Lyse-Gaas. Udfaldet paa denne Historie blev, at en Commando Bayerske Jægere bragte dem tilbage til Grændsen, hvor de bleve modtagne af Salzburgske Tropper, som indqvarterede dem i Raadhuuset, Tugthuuset, og paa andre sikkre Stæder, for igien at bibringe dem Lyst til at arbeyde.
Kiøbenhavns Postrytter, 1788-01-07
Wien, den 22 December. De sande individuelle Aarsager til det feilslagne Foretagende imod Belgrad ville vel, saalænge ingen Krig er erklæret, blive en Hemmelighed. Jmidlertid kunne følgende Omstændigheder maaskee give et bedre Lys i Sagen: 1) formoder man nemlig, at Pachaen i Belgrad har i Forveien faaet Nys om Planen; 2) indløb der saamange Uordener ved Troppernes Jndskibning (Skibsbroerne bleve ikke brugte at dermed gik for megen Tid bort; 3) er man meget bekymret for de Personers Skjæbne i Belgrad som have været Medvidere i Sagen; 4) var det en Lykke, at Pachaen i Belgrad lod sig nøye med General Alvinzis Undskyldning: at man kom blot for at tilintetgiøre det Angreb, som fra tyrkisk Side var besluttet imod Semlin; thi ellers havde den største Deel af vore Tropper faaet en haard Nødd at knække. – Ved denne mislykkede Expedition ere 2 til 300 Mand af vore Tropper druknede. Nogle af dem vare ogsaa i den stærke Taage gaaet vild, og Regimentet Esterhaz skal paa Tilbagemarchen have liidt meest. Man havde gjort sig vis Regning paa et Oprør i Belgrad af de der værende Græker; men alting er indtil nu gandske stille. Skibsfolkene og Pontonnererne faae vel ogsaa nogen Skyld, og Regieringen skal ikke være synderlig fornøyet med Generalerne Clairfaits og Magdeburgs Conduite. Ja, man siger endog, at Keiseren har befalet at kræve alle de Commandeurer, som have havt med Expeditionen at bestille, til Regnskab. - Keiseren. vilde just gaaet til Sengs, da Officeren fra Peterwardein som Coureer bragte denne ubehagelige Tidende. Monarken spurgde ham, om han bragte noget Godt?" Ney, Deres Majestæt, var Svaret; ellers havde man ikke sendt mig, men en anden Officeer af høyere Rang. Ved denne mislykkede Expedition skal man iblandt andet have villet bruge det Krigspuds, at føre en stor Qvantitet Meel til Belgrad paa Vogne, tæt bag efter hvilke de Keyserlige Tropper skulde gaaet, og bemægtiget sig den af denne Mængde Vogne spærrede Port. Forresten er ved denne hele Historie ikke gjort et eneste Skud. Kun Skade, at Planen saaledes skulde blive røbet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1788-01-07
Efter Keiserlig befaling ere alle Toldafgivter for de fra Tyrkiet kommende Levnetsmidler og Drikkevarer, hvad Navn de ogsaa have, under nærværende Omstændigheder aldeles ophævede.
Kiøbenhavns Postrytter, 1788-01-07
J Sclavonien bliver hele Infanteriet forsynet med Filt skoe, som trækkes uden over de andre Skoe, for des sikkrere at gaae paa Jisen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1788-01-07
Fra Donau, den 23 December. Just nu fornemmer man her, at det Romerske Keyserlige Hof skal den 1ste d. M. have ladet erklære Divanet i Constantinopel, at det havde besluttet at understøtte Keyserinden af Rusland med sin hele Magt. Det hedder ogsaa, at Jnternuntius von Herbert virkelig er underhaanden gaaet fra Constantinopel med et Franskt Skib.
Kiøbenhavns Postrytter, 1788-01-07
Lippstadt, den 23 December. J Forgaars marcherede det Lottumske Regiment igien herfra. Strax derefter ankom Feldtbageriet, Krigscassen, og Lazarethet. J Gaar rykkede ogsaa en Bataillon af det Ebenske Husarregiment herind.
Kiøbenhavns Postrytter, 1788-01-07
Rendsburg, den 24 December. J dette General-Superintendentskab ere fra Advent 1786 til dito 1787 copulerede 3814 Par, Fødte 14331, nemlig 7437 af Mandkiønnet, og 6894 af Qvindekiønnet; Døde 15036, nemlig 7606 af Mand- og 7430 af Qvindekiønnet; og saaledes tilsammen 705 flere døde end fødte. Jblant de Døde var een blevet over 100 Aar, 45 over 90, og 437 over 80 Aar. Blandt de Fødte ere 49 Par Tvillinger, og 188 Dødfødte.
Kiøbenhavns Postrytter, 1788-01-07
Haag, den 25 December. J det Øyeblik, da man troede, man med Rette burde vente, at de uroelige Optrin, i det ringeste i de med Garnison forsynede Stæder, havde en Ende, indløbe Efterretninger om en stor Allarm, som igien den 20de hujus har været i Utrecht. Hertil var en vel anseet Jødekone fra Landsbyen Maarsen ganske uskyldig Anledningen. Som den, der var bekiendt for at holde med Prindsens Partie, havde hun i Forvirringens Tid havt Mod nok til at etablere et Orange-Societet i sit Huus i Maarsen, og torde derfor dengang ikke lade sig see i Utrecht, Nu, da Roe og Orden igien var indført, holdt hun at hun intet vovede ved at komme der, og vilde just ind i en Kramboe, for at kiøbe adskilligt, da en des Patriot blev hende vaer, og skreeg: "Der er den ford te Drange=Canallie," hvorpaa en Mængde Gadedren og Pøbel af det gemeeneste Slags kom tilløbende. T arme Jødekone blev først forfulgt med Forbandelser, drøye Skieldsord, siden stødte man hende fra den er Side af Gaden til den anden, reev Klæderne af hende og kastede tilsidst Stene paa hende, indtil hun endelislap ind i en Bekiendts Huus, hvortil Døren stod aaben Ved Vagtens Hielp, som forjagede Pøbelen, blev det Huus frelst, og Jødinden bragt andensteds hen i Sikket hed; hvorefter man siden escorterede hende et Stykke uden for Staden.
Kiøbenhavns Postrytter, 1788-01-07
De til Brüssel flygtede Hovedmænd for Patrioterne spille der, som man hører, en temmelig betydelig Rolle, og de have endog kaldet Hr. van der Palm fra Martens dyck til deres Præst, og tillagt ham 1000 Gylden aarlig At de endnu her værende Preussiske Tropper skulde være i Begreb med at forlade os, er et falskt Rygte, og forbyder, om ikke andet, da Aarets Tid dem dette, i det ringeste i de to første Maaneder.
Kiøbenhavns Postrytter, 1788-01-07
Berlin, den 29 December. Da adskillige af vore Officerer have fundet Leylighed at vise sig i den nu fuldendte hollandske Campagne, og gjort sig værdige til den regierende Hertug af Brunsvigs Recommendation, saa har Kongen benaadet 23 Officerer med Ordenen pour le Merite, og desuden ladet saavel de fleeste af disse som endeel andre udbetale anseelige Gratificationer i rede Penge, til Opmuntring og Belønning for deres roesværdige Forhold.
Kiøbenhavns Postrytter, 1788-01-07
Nederelven, den 31 December. De nyeste Tidender fra Østerrige lyde meget krigersk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1788-01-07
Efter disse skal den tyrkiske Fæstning Belgrad have været bloqueret siden den 8de hujus. J Gallicien holdes 16000 Slæder i Beredskab; og først i forrige Uge passerede igiennem Lemberg 125 Vogne med spanske Ryttere og Kugler til Buckowina. – Fra Temesvar meldes under 10de d. M., at det samtlige Cavallerie i Bannatet har faaet Ordre til, inden 24 Timer, at have deres Sabler skærpede, og deres øvrige Sager i fuld Stand. J hele Bannatet skal Mangel og dyr Tiid være saa almindelig stor, som den aldrig har været. Et Pund maadeligt Smør betales med 27, og et Pund Svinefedt med 15 Kreuzer. – Et andet Brev fra Semlin beretter, at alting der er ligeledes overmaade dyrt; at Tropperne have mange Syge, at Artilleriet arbeyder Søndagene med, i Laboratoriet; og at den berygtede Parriegænger Harambassa er udnævnt til Oberst Lieutenant, og er med 700 Friebyttere kommet til Semlin.
Kiøbenhavns Postrytter, 1788-01-07
Kiøbenhavn, den 7 Januarii. J Tallotteriets 366de Trækning i Wandsbeck den 3die Januarii udkom følgende Numere: Meteorologiske Observationer.
Kiøbenhavns Postrytter, 1788-01-07
Vinden. Cherm.
Kiøbenhavns Postrytter, 1788-01-07
Barom. Uvis. Varme. 31 Decbr. S. V. 1 Jan. 1788. S. S. O.S. S. O.S. V. Uvis.
Kiøbenhavns Postrytter, 1788-01-07
Udi afvigte Uge fra den 1ste Januarii til den 5te dito, ere i denne Kongel. Residencestad copulerede 13 Par. Fødte Drenge 25. Piger 30. Tilsammen fødte 55. Døde Mænd 28. Qvinder 16. Drenge 18. Piger 10, af følgende Sygdomme: Alderdom 3. Apoplexie 2. Barselseng 1. Blodstyrtning 1. Brækning 1. Brystsyge 11. Feber 1. Flek=Feber 2. Forraadnelses=Feber 3 Galde=Feber 1. Gicht 3. Kiig hoste 2. Kopper 1. Krampe 1. Skarlagens=Feber 3. Slag 14. Sprinkler 1. Tærende Syge 12. Uangivne Svagheder 7. Vattersoet 2. Tilsammen døde 72. Altsaa 17 fleere døde end fødte. Gøttinger franske og tydske Futteral-Calendere for Aaret 1788, hvori findes et Kobberstykke for hver Maaned, samt adskillige nye Dame=Hovedpyntsmoder, tilligemed den nu brugelige Fruentimmer= og Mandfolke=Klædedragt i Kobber, saa og tydske Musen-Calendere, kan nu tilkiøbs bekommes i det kongelige Bogtrykkerie for den sædvanlige Priis, Stykket 4 Mk.; tillige kan og bekommes tydske og franske Pandora over Kalender des Luxus und der Moden, Stk. 5 Mk., samt smaa altonaiske Calendere med forskiellige couleurte Kobbere. Jesus som den ene igien fundne kostelige Perle, betragtet i en Prædiken paa Første Søndag efter Hellig 3 Kongers Dag 1739, i Slotskirken til Bærum, af Sal. Hr. Adam Ludvig Giese, er i det Danske oversat, og sælges i det Kongel. Bogtrykkerie for 6 s.
Kiøbenhavns Postrytter, 1788-01-07
Jule-Canker eller det underlige Barns underlige Fødsel, forfattet af Jørgen Rosenkrantz, fordum Ridder af Dannebroge og Hofmester for det Sorøiske adelige Academie, sælges i det kongel. Bogtrykkerie for 10 sk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1788-01-07
Hos Hof-Bogtrykker Møller i Frederichsberggaden Nr. 230, e er got Maculatur=Papiir tilkiøbs for 425 Mk. Riset.
Kiøbenhavns Postrytter, 1788-01-07
AVERTISSEMENTS. Da her paa Landet under 26de August sidstleden ved Døden er afgaaen en Person navnlig Rasmus Willumsen, som skal være barnfød i Warde i Jylland, og han ved et af ham den 5te Augusti nægforhen oprettet Testamente har indsadt os som Executores og Skifteforvaltere i hans Boe, samt hans Moder, Brødre og Søstre, saa mange af dem, som maatte være i Live, som hans retmæssige Arvinger. Saa finde vi fornøden, da den Afdødes fraværende Arvingers rette Opholested ei er os med Vished bekiendt, foruden det Proclamaa, som ved Retterne her paa Landet vil vorde læst, herved 3de Gange efter hinanden i de Berlingske og Hopffnerske Aviser og Addresse Contoirets Efterretninger med Aar og Dags Varsel, at indkalde bemeldte afgangne Rasmus Willumsens fraværende Arvinger, enten selv eller ved Fuldmægtiger at melde sig her i Christianstad paa St. Croix for os som Executores Testamenti og Skifteforvaltere i hans Boe, og tillige lovligen at legitimere deres Arverettighed, da Boet efter saadan Tids Forløb uopholdelig vil vorde sluttet og tilendebragt. Christianstad paa St. Croix, den 12te September 1787. J. Towers. N. L. Hansteen.