Den Vest-Sjællandske Avis, 1827-02-26
(Et Udtog i Qvaterly Reviev af en Afhandling af den lærde Sekretair ved det Engelske Admiralitet Hr. Barrov.)Man kunde ikke vente, at en Mand af Par tys Virksomhed og som saa længe har gjort Opdagelses-Reiser, vilde kunde være tilfreds med at forblive roelig paa Landjorden. Han var bleven uderrettet og en Plan, som en anden duelig og utrættelig Officeer, nemlig Franklin, havde lagt til at komme fra Spitsbergen til Nordpolen og han vidste, at en Mand som Franklin ikke let foreslaaer et Foretagende, som ikke har Rimelighed for sig til at udføres. Naar to saadanne Mænd, som Parry og Franklin, og som ere saa godt bekiendte med alt hvad der kan møde ved saadanne Foretagender, forelægge en Plan dertil og tilbyde sig selv at ville udføre den, da vilde det røbe megen Selvtillid naar man ligefremt vilde holde et saadant Forslag for at være overilet og chimærisk. Det Kongelige Videnskabets Selskab i London har ogsaa været af denne Mening; thi i en Skrivelse til Præsidenten i Admiralitetet Lord Melville har det givet Captain Par tys Forslag sit Biefald og erklæret: at det under alle Omstændigheder vilde lede til meget vigtige physicalske Resultater og derfor ønsket, at det Engelske Admiralitet vilde understøtte Capitain Parrys Plan. Dette har det nu ogsaa gjort og givet Ordre til at Skibet Hekla skal udrustes saa at det kan afseile ved Foraarets Begyndelse. Planen gaaer ud paa, at Hekla skal begive sig til den Egn af Spitsbergen som kaldes Kloven Kliff under 79, 72 nordlig Bredde, saa at den kan naae dertil i Enden af Mai. Afstanden derfra til Polen er omtrent 600 Engelske Miles (omtrent 125 Danske). Denne Tour skal giøres ved Hielp af 2 Baade, som skulle saaledes bygges, at de skulle være lette, faste og tillige bøielige. Disse Baade skulde forsynes med Gænger ligesom Slæder og beklædes med Læder ligesom de Russiske Baidars hvormed der foretages lange Reiser. Desuden skulle de bedækkes med en Hud, som er giennemtrukket med Thran, og som kan tillige bruges som Seil. Hver Baad skal besættes med to Officere og 10 Mand og hver forsynes med Forraad paa 92 Dage; da man giør det moderate Overslag, at 13 Mile kunne tilbagelægges hver Dag for at giøre Reisen fra Spitsbergen til Nordpolen og derfra igien tilbage. – Man forsyner Baadene med Gænger, fordi man er usikker paa om Rummet fra Spitsbergen indtil Polen bestaaer af Jis eller af Vand. Det er rimeligt, at man vil træffe paa begge Dele, hvorfor Fartøierne ogsaa ere indrettede til baade at seile i Vandet og trækkes over Landet. Capitain Parry vil for at trække Baadene tage Hunde eller Rensdyr med sig, som han haaber at kunne nære med Fiske, som han kan fange underveis, og naar han ikke har meer tilbage at give dem at æde saa kunne de selv tiene til et Næringsmiddel for de Søefarende (men hvorledes ville saa disse komme tilbage; det seer ud som dette kunde blive den værste Omstændighed.) Captain Parry siger selv: at hvad det angaaer at naae til Nordpolen, saa kommer det især an paa at erholde de fornødne Hielpemidler dertil. Dette lader sig imidlertid udregne, saa at man kan vende tilbage i Tide naar man seer at de ikke kunne slaae til. Jeg indseer ikke siger han, at dette Foretagende kan i nogen anden Henseende blive overordentligt farligt; Sommertemperaturen i Polar Egnene ere ingenlunde saa ubehagelig, Solen staaer bestandig over Horizonten, og vore Folk have altid havt det bedste Helbred ved dette Slags Excursioner. Skulde der ofte forefindes aaben Vand, saa kan man være vis paa at det næsten altid vil være roeligt og selv om det skulde forholde sig anderledes saa ligger en Baad som bliver trukket op paa et Tisstykke, ligesaa sikkert som paa Landet. Desuden jo mere aabent Vand der er, desto lettere bliver et saadant Foretagende og jeg haaber, at Expeditionen kan blive tilendebragt førend Udgangen af August og komme tilbage til England førend Udgangen af October. Man finder, siger Capt. Parry videre at Vinden tager af naar man kommer paa Læsiden ikke allene af et fast og udstrakt Legeme; men selv naar man kommer paa Siden af en Strøm, der er opfyldt med smaae Jisstykker og Virkningen deraf er saa øieblikkelig, at et Skib som gaaer for fulde Seil, strax reifer sig naar det kommer paa Læsiden af en saadan Strøm.