Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-11-13
Jnteressenterne til en extraordinair Generalforsamling, for at bestemme om en Expedition til China skulde foretages i Foraaret d. A., i Aar skete det den 25 Octbr.; var det tidsnok i Decbr. f. A., hvorfor ikke ligeledes i Aar, Jndvendingen: at det var nødvendigt at tage en Bestemmelse i Henseende til Provisionens Anskaffelse og mere, Frygten for, at naar Jnteressenterne ikke bestemte, at en Expedition til China skulde foretages til Foraaret, vilde Private faae Tilladelse at udrede en Expedition, og Compagniet tabe sin Enerettighed; Sætningen, at naar Compagniet vilde have Octroy, saa maatte det ogsaa være virksom. Alt dette, saavel Anmelderens, som de øvrige bemærkninger, vil jeg besvare saaledes: At der ikke burde sælges mere end 1/4 Deel af den chinesiske Ladning i Aar, har jeg i min paa Tryk udgivne Forslag og Opfordring til Medinteressenterne, ved Skibets Ankomst i Juli d. A., tilraadet, og det derfor, nemlig: formedelst den store Tørke, som i China har været i Aaret 1820, hvorved de fleste Theetræer ere blevne bedærvede og var een af Aarsagerne, hvorfor Skibet Christianshavn fra 21de Sept. 1820 til 18de Jan. 1821 har ligget ved Canton, da der ei vare saamange gode Theer i Omegnen, som udfordredes til Ladningen, men maatte først forskrives og frembæres flere end Hundrede Mile derfra; gode Theer ville altsaa sandsynligviis stige i Priis, ligesaavelsom Jndigo, hvad den overmaade Væde har foraarsaget i Ostindien paa Jndigoplanten, har Tørken foraarsaget i China paa Theetræerne, og kan have følger i nogle Aar. Naar nu ingen Jndsigelse fra Jnteressenterne var skeet, at der ikke maatte sælges mere end 1/2 Deel i Aar, saa havde formodentlig det Hele været solgt, ligesom Jndigoen, med den bemærkning, den første Fordeel er den bedste, men man havde ogsaa i 2 Aar havt komme Pakhuse at paaberaabe sig. - At sørge for Anskaffelsen af Provision og mere, - skal vel være Piastre, – har ingen Jil; Skibet og hvad dertil hører, er i fuld Stand, Cargaison til befragtning er liggende og betalt, Provision kan anskaffes i mindre end 4 Uger, man burde følge de Privates Oekonomie ved Udredningen, disse lade intet Qvæg slagte til Reisen, da saltet Kjød og Flesk til alle Tider er at faae, og det for ringere Priis, holder det sig for de Private, som Erfaringen har viist, holder det sig vel ogsaa for Compagniet, og man undgik derved onde Menneskers Omdømme. Penge at betale Piastre med, er Compagniet i Besiddelse af, uden at gjøre enten Laan eller at tage paa Credit, og altsaa kunde bringes tilveie i mindre end to Maaneder. At Private skulde faae Tilladelse til at udrede en Expedition til China, naar Jnteressenterne ikke bestemte een til Foraarer 1822 i October d. A., og derved tabe sin Enerettighed, er dog vel formeget sagt. Hs. Majestæt har i Reskriptet af 31 August 1808 ikke allene lovet og tilsagt at fornye Octroyen, men endog forsikkret Jnteressenterne om flere Handelsfordele end forhen. Private kunne dog ikke udrede nogen Expedition førend til Foraaret 1822, som er den rigtige Tid, naar ingen Mellemreiser skal gjøres, og disse Mellemreiser ere altid usikkre paa Fordeel, men derimod udsat for 6 Maaneders Tab af Proviant, Hyre og mere. Paa disse Grunde har jeg lagt Nei, da intet andet Spørgsmaal skulde afgjøres, og ingenlunde derved villet, at Compagniet skulde være uvirksomt, da jeg med flere ansaae det at være tidsnok at tage Bestemmelsen, saasnart Octroyen faaes, som efter Forlydende endnu kan forventes i Aar. Jeg har i det Foregaaende sagt, at Compagniet burde følge de Privates Oekonomie, og at Oekonomie og Besparelser for dette dybt nedtrykte Handelsselskab, i alle muelige Grene er høist nødvendig, vil vel ingen nægte. Men der findes dog en stor Modsættelse mellem hiint og disse. Compagniets Etat er ved Pengevæsenets Forandring, lig de Kongl. Embedsmænd, gaaet fra den i Conventionen bestemte Gage, over fra Daler til Daler S. V., siden til r. S.; og ligeledes som hine faaet 25 pC. Gratiale, og dog blive Jnteressenterne, som i 13 Aar intet have faaet uden 2 eller 3 Gange om Aaret en Kop Theevand, endnu stundom belastede med Gratialer og Godtgjørelse for Tab af fordum havte Emolumenter (Sportler). Ja, de Farende faae ikke blot Gagen og Førings=Douceuren Daler for Daler i r. S., men de faae endog 60 pC. Tillæg, medens nogle af de Private nu omstunder give deres Personale ikkun det Halve af deres fordum havte Gage i Sedler. Jeg kjender eet af de første Handelshuse, hvis Bogholder, Skibsbygmester, Reebslagermester og Equipagemester forhen havde aarlig fra 600 til 1000 Rbdlr. Sedler, men aldrig have nydt Gratiale, og siden Mai d. A. ere blevne satte paa halv Gage. Besparelsen bør, efter min Formening, ligeledes skee ovenfra; hvortil skal Compagniet, i disse handelsløse Tider, have fire Directeurer, hver med 1000 Rbdlr. r. S. aarlig i Honorarium (Løn) Tvende vare nok, naar man tilstedede Compagniets Secretair, Hr. Commerceraad Mourier, en Mand, som i nogle og Tredive Aar har tjent Compagniet, og, jeg troer ikke at sige for meget, som kjender alt, fra det Største til det Mindste, nøjest og bedst, Stemme i Directionsforsamlingen, og at være daglig administrerende Directeur, dog at ingen Forhøielse i Gagen skeete, forinden Compagniet kom i større Virksomhed, og at han fremdeles vedblev at besørge Secretariats-Forretningerne. Ligesaadan med Revisorerne: hvortil trende, J 14 Aar har der ikke været mere end 2 3/4 hjemkommende og 2de udgaaende Skibsladninger at revidere, som i de tvende paafølgende Aar ikke blive mere, foruden den Revision, som enhver Huusfader kan gjøre selv, og dette har kostet Jnteressenterne i disse 14 Aar, 500 Rdlr. D. C., S. V. og rede Sølv 21,000 Rbd. En var nok, og i fornøden Tilfælde kunde Compagniets Archivarius være Medhielper som han ikke har været det forhen), dog under samme Vilkaar, som forhen om Compagniets Secretair er yttret. Her venter jeg Svaret: Det er saaledes i Conventionen bestemt, og forinden en ny Convention kommer og bliver antaget af Jnteressenterne, kan ingen Forandring finde Sted. Ja, naar det er saaledes, saa vil Hr. Generalconsul Tyteins yttrede Frygt gaae i Opfyldelse, nemlig: at Compagniet ganske conventionsmæssig vil ringe sig til Graven".