JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-07-05
Nu maa vi og anføre noget om denne Bedragers gode Handlinger, som han foretog for at afsone sine forrige Forseelser. Efterat han grundigen havde lært det engelske Sprog, og ellers tillige var en meget lærd, Mand, saa blev Lord Pembrokke, som kiendte Oprigtigheden i hans Omvendelse, hans Beskytter, og paalagde ham at udarbeide adskillige lærde Værker. Han skrev da en fortreffelig Historie og Bogtrykkerkunsten, lagde sig efter det bebraiske og andre østerlandske Sprog og gjorde sig skikket til at udføre det ham siden overdragne Arbeide, hvorved han gjorde den lærde Republik en væsentlig Tieneste. Dette Arbeide var den gamle almindelige Verdens Historie, hvoraf Georg Palmanazar (dette Navn maa man tillegge ham, efterdi hans rette Navn blev ubekiendt, udarbeidede den jødiske, habyloniske ja næsten den heele østerlandske Historie Disse besynderlige Omstændigheder med en Bedrager ere ikke opdigtede, men tagne af offentlige Skrivter paa den Tid, og bekræftede ved en offentlig Jgienkaldelse af Bedrageren. Efterat have afsagt sine Vildfarelser og opofret sig til lærde Værkers Udarbeidelse, saa levede han, agtet af enhver, og døde i Rolighed i en høiAlder. For at giøre de Nysgierrige en Tieneste, efterlod han nogle Optegnelser, sit Liv angaaende, hvilke ere udkomne i Trykken. Ærgierrighed, yttrende sig i at være besynderlig paa en Maade, der ret faldt Øinene, synes at have virket paa hans Sind med fuld Kraft af herskende Lidenskab, og at have foraarsaget denne underlige Afvigelse fra den almindelige Vei. *) 1) Taget af niederelbisches Magazin for Januar, Noget om den forrige Hertug af Kurland. Ernst Johan af Biron var en Kurlandsk Adelmand, som kom i Tieneste hos Keiserinde Anna Jvanovna, imedens hun endnu var Enke=Hertuginde af Kurland, men blev, efter hendes Ophøielse paa den Russiske Throne, Over=Kammerherre, Ridder af Andreas Ordenen og Tydsk Rigs=Greve. Med hans Udvælgelse til Hertug af Kurland har det denne Sammenhæng og Beskaffenhed.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-07-05
Udi Ribe ere i sidstafvigte April Maji. og Junii Maaneder i Domkirkens Meenighed, ægteviede 4 Par; Fødte af Mandkiøn 2, at Qvindekiøn 6 Døde af Mandkiøn 5, af Qvindekiøn 3. J St. Catharina Meenighed, ægteviede 5 Par; Fødte af Mandkiøn 8, af Qvindekiøn 5, Døde af Mandkiøn 11, af Qvindekiøn 5. I Hospitalet død 1 Mandsperson. Tilsammen Ægteviede 9 Par; Fødte 21.; Døde 25.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-07-05
J Fridericia ere i samme Tid i Trinitatis Meenighed ægteviede 2 Par; Fødte 14, Døde 16. J Michaelis Meenighed ægteviede: Par; Fødte 7, Døde 12. I den reformeerte Meenighed Fødte 5, Døde 5. I den Catholske Død 1. J den jødiske Fødte 2, Død 1. Tilsammen Ægteviede 9 Par; Fødte 27, Døde 36.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-07-05
Fra 1ste April til Junii Maaneds Udgang er i det lille Belte passerede i alt 261 Skibe, Jagter og Baade.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-07-05
Dødsfald. Haraldskier i Ribe Stift den 20de Junii. Hr. Henrik Schmidt, 38 Aar.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-07-05
Den Begierlighed hvormed man læser det Par gode Maanedskrivter vi have, har faaet mig til at troe, at et tredie ingenlunde vilde giøre Tallet for stort, især da Smagen nuomstunder er saa gunstig for periodiske Skrivter.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-07-05
Skulde derfor det ærede Publikum ynde og understøtte mit Foretagende, da skal der paa mit Forlag maanedlig udkomme et Hefte, omtrent 6 Ark stort, paa samme Papiir, med samme Tryk og i samme Format, som denne Jndbydelse og det hos mig allerede udkomne første Hefte. Tillader Subskribenternes Antal det, skal man og undertiden pryde Bogen med Kobbere og Musikalier. Maanedskriftets Navn skal være Dang, om hvilket der i første Hefte gives nøiere Underretning. Foruden prosaiske Stykker af Historie, Philosophie og Æstetik, samt Poester, skal hvert Hefte levere Anmældelse af nye og mærkelige danske Skrifter i de omtalte Fag og tilsidst theatralske Efterretninger. De, som have paataget sig Maanedsskriftets Bestyrelse, ville ingen Flid lade mangle, for efter Evne at giøre Jndholdet gavnligt og mørende og for at det ærede Publikum kan dømme, hvad det har at vente, har de allerede som en Prøve udgivet et Hefte. Subskribentsamlere tilstaaes sædvanlig Fordeel; Planer kan faaes og Subskription modtages hos Forlæggeren. Heins Boghandler. boende i Silkegaden i Kiøbenhavn Nr. 66.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-07-05
Bekiendtgiørelse. Gredagen den 26de Julii førstkommende om G Formiddagen Kl. 10 Slet, udi afgangne Anud Bruuns Stervboe forhen tilhørende Gaard, beliggende i Colding Byes Laasbyegade ved den nordre Port ved Auction 6te Gang opbuden, og til Høistbydende absolute bortsolgt. følgende Eiendele fornævnte Stervboe tilhørende. a) En lige over for ovenmeldte Gaard ved Byens nordre Port beliggende Taft, af omtrent 36 Tønder Land foruden Engbund, hvilket sidstmeldte vil i dette Aar efter Forventning kunne afgive omtrent 24 Borger læs Høe. b) Et udi ovenmeldte Toft beliggende Ladehuus 12 Fag af Muur og Bindingsværk, samt Teglhængt, hvilket for faa Aar siden er opført af de beste Materielier. Alt efter de paa Auctionsstedet bekiendtgiøren. de Conditioner, hvoriblant er denne: at KiøbeSummen for disse Eiendomme ikke betales førend til Snapsting 1794. Colding, den 8de H. Bang. Julii 1793. Borgemester og Byefoged. Stvel indrettet Huus til Beboelse foren Haandværkmand, er at faae til Leie til næstkommende Mikkels=Dag i Kongsted, hos Friderich Holm. Efter vedkommendes Begiering, bliver Frue Cancellieraadinde Hvalsøes iboende Huus her i Staden, beliggende paa den væstre Side af Princesinde Gaden, stillet til offentlig Auction, første Gang den 1ste Julin, anden Gang den 4de Julii, og tredie Gang den 8de Julii næstkommende, alt om Eftermiddagen Kl. 3, og ved tredie Auction til den Høistbydende bortsolgt, saafremt antagelig Bud skeer. Huuset bestaaer af 6 Fag Ege=Bindinger, toe Loft høit, hvori udi første Etage ere 2de betrukne Stuer til Gaden, med en Christiansfeldter Kakkelovn, 2de Giæste=Kamre til Gaarden, og i øverste Etage en stoer Sahl, samt begem Leilighed til 2 Kamre. Desfornden ere 2 Kamrer og et Kiøkken i en Tilbygning i Gaarden, hvilken Tilbygning bestaaer af 9 Fag. Ved Huset er en skiøn Hauge, og i Gaarden en nye Brønd med overflødigt og got Vand. Huset kan tages i Besiddelse næst kommende Michaelis Flyttetid d. A., men Kiøbe=Summen blive staaende indtil Snapsting, 1794. De Lysthavende ville behage at møde i bemeldte Huus, de anførte Dage og Tider, hvor Auctionen holdes, og de øvrige Conditioner bekiendtgiøres. Fridericia den 19 Junii 1793. Aføde ved Boets Aabning den 18de hujus ef g ter afg. Borger og Feldbereder Jens Peter Christiansen her i Byen, fremkomme Fordringer, samt det videre passerede, er der givet Grund til at troe, at den Afdøde kan have staaet i Handel og anden Forbindelse med en og anden her i Egnen, saavel i Kiøbstæder som paa Landet. Til Sikkerhed for enhver Vedkommende, indkaldes derfor herved, i Overeensstemmelse med den Kongelige Plakat af 26 Octøber 1792, alle og enhver, som enten i Henseende til Handel eller den Afdødes Professi son, være sig Vare eller Penge, kan have Fordringer eller Gield til benævnte Stervboe, inden 12 Uger at melde sig hos mig som Skifteforvalter, de første for at legitimere deres Krav, og de sidste at betale deres Skyld. Varde, den 20de Junii 1793. L. Fogtmann.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-07-12
Efterretning om Staden Cairo og sammes saavelsom Ægyptens Folkemængde i Almindelighed, samt om Frankernes Han deel i Cairo.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-07-12
Man opkaster ofte det Spørgsmaal, hvor stor er Folkemængden i Cairo, Dersom man kan fæste Troe til Over=Told=Jnspekteuren, Antoun Faraoun, som Baron Tort anfører, saa er den omtrent 700000 Siele stærk, naar man hertil regner Boulok en Forstad og Havn, der ere afsondrede fra Staden. Men alle Beregninger over Folkemængden i Tyrkiet ere vilkaar ge, efterdi man holder ingen Fortegnelser over Fødte og Døde. Muselmændene have endog overtroiske Fordomme imod Folkets Tælling.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-07-12
Antallet paa de Christne kan, formedelst deres Kopskats=Sedler, allene rigtig angives. Al hvad man med Vished kan sige, bestaaer deri, at efter den geometriske af Hr. Niebuhr 1761. optagne Plan har Cairo tre franske Mile i Omkreds ligesom Paris, at maalt efter Linien af Bol værkerne. I denne Omkreds ere mange Han ger, Gaarde, tomme Pladser og Ruiner. Naar nu Paris i Omkreds efter Bolværkerne ikke indeholder fleere end 700000 Siele, endskiønt Husene ere 5 Stokværk høie, saa er det vanskeligt at troe, at der i Catro, hvor Husene ikkun have 2 Stokværk, skulde være flere end 250000 Siele Det er ligesaa umueligt at bestemme Folkemæng, den i hele Ægypten. Alligevel, da det er bekiendt, at Antallet paa Stæderne og Byerne ikke gaaer over 2300, og man for ethvert Sted, det ene mod det andet, naar man endog indbefattes Catro selv derunder, ikke kan antage meere end 1000 Siele, saa kan Folkemængden ikke strække saa kan Folkemængden ikke strække sig over 2, 300,000 Siele. Det beboede Land indeholder efter Danville 2100 franske Qvadratmile, hvor af følger, at paa enhver Qvadratmiil gaae 1142 Jndbyggere. Dette Forhold, som er større end i Frankerig selv, kunde giøre det troligt at, Ægypten er ikke saa blottet for Folk, som man i Almindelighed troer; men naar man tager i Betragtning, at Jorden, aldrig hviler, og er overalt frugthar, saa vil man tilstaae, at Folkemængden i Sammenligning med det, som den har været og kunde være, er meget ringe (a) 4) Danville har kiendt tvende Fortegnelser paa Byerne i Akgypten; den ene fra forrige Aarhundrede tæller 2695 Stæder og Byer; den anden fra Midten af det nærværende 2495, hvoraf 95. ligge i Sald, og 1439 i Delta. Ovenanførte Antal er fra Aaret 1783.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-07-12
Jblandt de besynderlige Ting, som i Cairsynes en Fremmed forunderlige, kan man og regne den uhyre Mængde Hunde, som løbe om paa Gaderne, og Glenterne, som svæve over Husene, og give et ufordrageligt, sørgeligt Skrig. Muselmændene dræbe hverke udhine, eller disse, endskiønt de holde begge for ureene; tvertimod kaste de ofte Levningerne fra deres Borde for dem, og Sværmere giøre Stiftelser, af Vand og Brød for Hundene. Desuden kan disse Dyr have deres Næring af Rakkerkulerne, hvilket dog ikke hindrer, at de jo imellemstunder lide Hunger og Tørst. Man maa derfor undres over, at Hundene i disse Omstændigheder dog aldrig blive galne. Prosper Alpinu har i sin Bog om Ægypternes Lægekunst allerede gjort denne Anmærkning. J Syrien veed man heller ikke, at Hundene blive galne, dog finder man i det arabiske Sprog Navn paa denne Sygdom, og det er ikke af nogen fremmed Oprindelse.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-07-12
Om Værdien af adskillige Manufacturer og Fabriker i Storbrittannien.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-07-12
Uldmanufakturer. 16,800,000 Pd. St. Læder . . . . 10,500,000 Hør, 17750,000 Hamp . . = 890,000 Glas . . Papiir . . . Porcellain . . Silke = = = 3,350,000 Bomuld . . . 960,000 Blye . . . . Tin . Jern Staal og platteret Arbeide 3,400,000 Tilsammen 51,410,000 Pd. St. 7) Taget af miederelbisches Magazm for Juni Alle disse Fabriker beskaftige henimod 5 Millioner Mennesker.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-07-12
Spanien havde Uldmanufacturer, indtil det efter eget Tykke udjog Manufakturisterne af Granada. Det har siden indseet sin Feil, og Manufakturerne komme der paa nye i Gang. J tilkommende Aarhundrede vil dette Rige maaskee finde det fordeelagtigt for sig at forbyde Udførselen af Uld. Denne Omstændighed skulde de brittiske Ministre allerede forud tage i Betragtning, og i Tide giøre Foranstaltninger derimod, og ved at træde i Underhandling om en Handels=Traktat med Spanien, forsyne den stor brittaniske Gesandt med de fornødne Jnstruetioner i denne vigtige Punkt. Anmærkning over Dødeligheden iblandt Menneskerne *)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-07-12
Den berømte Doctor Adair i London har gjort følgende Anmærkninger over det menne skelige Livs Korthed. Af 1000 Personer døe 24 i Fødselen; 277 af Slag, Tænder og Orm; 80 af Børnekopper, 7 af Meslinger; 8 Koner i Barselseng; 191 af tærende Syge, Lungesot og andre Brystsygdomme; 12 af Apoplexie og Sovesyge; 150 af Febere, og 41 af Vattersot, uden at tale om andre Sygdomme, der ikke lade sig saa vist bestemme. Af 1000 opnaae altsaa ikkun 78 egentlig Alderdommens Aar. Vil man betragte dette fra en anden Synspunkt, saa døe af 1000 Personer 260 i det første Aar, 80 i det andet, 40 i det tredie, 24 i det fierde, og i de 8 første Leveaar a) Taget af niederelbisches Magazin for Marts 146, det er, Halvdelen af 1000 bliver næ steen bortrevet af en tidlig Død. Sygdoms Aar ere 1 af 4, indtil 1 af 6 eller 7 funde. December, Januarius og April ere, som Erfarenhed lærer, de Maaneder i hvilke de fleste Sygdomme herske. Junius er den sundeste Maaned i Aaret. Januarii us forholder sig til Junius, som elleve til een Cancellie Skrivelse til Stiftamtmændene. Stempler=Papiirsforvalteren, Conferen. ceraad Müller, har ved en til det kongelige Rentekammer indkommen, og derfra Cancelliet tilstillet Skrivelse andraget, at adskillige Cautionister for stemplet Papiirs=Forhandler ne i Kiøbstæderne bortdøe, uden at han derom bliver vidende, hvorved han ofte udsættes for Tab. Da han nu af den Aarsag har forlangt, at vedkommende Øvrigheder maatte blive tilholdte aarlig at indberette, om berørte Cautionister ere i Live, og hvorledes deres Vederhæftighed ansees, og Kammeret har ønsket dette hans Forlangende opfyldt, saa skulle man tienstlig anmode Hr. Stiftamtmanden, at paalegge samtlige Magistrater og Byefogder i det Dem anbetroede Stift, at de ved det aarlige Eftersyn af stemplet Papiirs og KortsBeholdningerne hos Forhandlerne, herefter tillige paategne deres Attest om, at disse Cautionister ere i Live, og hvorvidt de ansee deres Vederhæftighed formindsket, eller ikke; men for saa vidt nogle blandt deslige Cautionister opholde sig undervandre Jurisdictioner, maatte, enhver Øvrighed eller Byefoged tilholde Forhandlerne at forevise Attest om, at bemeldte udenbyes Cautionister ikke ere bortdøde.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-07-12
Det Kongelige Danske Cancellie den 25, Maji 1793. C. v. Brandt. Schow. Colbiørnsen. Rejersen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-07-12
Dødsfald. Lemvig den 22de Junii Hr. Søren Haahr, Sognepræst for Lemvig og Lem Meenigheder, 60 Aar.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-07-12
Den Begierlighed, hvormed man læser det Par gode Maanedskrivter vi have, har faaet mig til at troe, at et tredie ingenlunde vilde giøre Tallet for stort, især da Smagen num stunder er saa gunstig for periodiske Skrivter.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-07-12
Skulde derfor det ærede Publikum ynde og understørte mit Foretagende, da skal der paa mit Forlag maanedlig udkomme et Hefte, omtrent 6 Ark stort, paa samme Papiir, med samme Tryk og i samme Format, som denne Jndbydelse og det hos mig allerede udkomne første Hefte. Tillader Subskribenternes Antal det, skal man og undertiden pryde Bogen med Kobherre og Musikalier. Maanedskriftets Navn, skal være Dang, om hvilket der i første Hefte gives nøiere Underretning. Foruden prosaiske Stykker af Historie Philosophie og Æstetik, samt Poster, skal hvert Hefte levere Anmældelse af nye og mærkelige danske Skrifter i de omtalte Fag og tilsidst theatralske Efterretninger. De, som have paataget sig Maanedsskriftets Bestyrelse, ville ingen Flid lade mange le, for efter Evne at giøre Jndholdet gavnligt og mørende, og for at det ærede Publikum kan dømme, hvad det har at vente, har de allerede som en Prøve udgivet et Hefte. Subskribentsamlere tilstaaes sædvanlig Fordeel; Planer kan faaes og Subskription modtages hos Forlæggeren. Heins Boghandler. boende i Silkegaden i Kiøbenhavn Nr. 66.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-07-12
Bekiendtgiørelse. Da der ikke er skeet antagelig Bud paa Fene Cancellieraadinde Hvalsøes Huus i Princasindegaden, ved de derover holdte Auctioner; Saa bliver bemeldte Huus efter Vedkommendes Begiering, stillet til 4de og sidste Auction den 22de Julii næstkommende om Eftermiddagen Kl. 3, og da, om antagelig Bud skeer, bortsolgt uden fleere Auctioners Holdelse. Husets gode Beliggende, dets beqvemme Indretning, og dets skiønne Hauge, er tilforn beskreven, og desaarsag forbiegaaes; Liebhabere, ville behage at indfinde sig bemeldte Dag og Tid i Huset, hvor Auctionen holdes, og Conditionerne bekiendtgiøres. Skulle Huset ikke blive solgt ved denne Auction, og der maatte være Liebhabere til at Leie samme, saa bliver det samme Tid og Sted, opbuden til Leie, enten paa halv, heel eller fleere Aar, ligesom Liebhabere maatte forlange, og i saa Tilfælde lader Eieren det forsvarlig istandsætte, saaledes at Leieren kan tiltræde det til Beboelse næstkommende Michaeli Fløtte Tid. Fridericia den 11 Julii 1793. H. Buhl.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-07-12
Fredagen den 26de Julii førstkommende om G Formiddagen Kl. 10 Slet, udi afgangne end Bruuns Stervboe forhen tilhørende Gaard, beliggende i Colding Byes Laasbyegade ved den nordre Port ved Auction 6te Gang opbuden, og til Høistbydende absolute bortsolgt. følgende Eiendeele fornævnte Stervboe tilhørende. a) En lige over for ovenmeldte Gaard ved Byens nordre Port beliggende Toft, af omtrent 36 Tønder Land foruden Engbund, hvilket sidstmeldte vil i dette Aar efter Forventning kunne afgive omtrent 24 Borger læs Høe. b) Et udi ovenmeldte Toft beliggende Ladehuus 12 Fag af Muur og Bindingsværk, samt Teglhængt, hvilket for faa Aar siden er opført af de beste Materielier.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-07-12
Alt efter de paa Auctionsstedet bekiendtgiørende Conditioner, hvoriblant er denne: at KiøbeSummen for disse Eiendomme ikke betales førend til Snapsting 1794. Colding, den 8de Julii 1793. H. Bang. Borgemester og Byefoged.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-07-12
Jf de ved Boets Aabning den 18de hujus efter afg. Borger og Feldbereder Jens Peter Christiansen her i Byen, fremkomme Fordringer, samt det videre passerede, er der givet Grund til at troe, at den Afdøde kan have staaet i Handel og anden Forbindelse med en og anden her i Egnen, saavel i Kiøbstæder som paa Landet. Til Sikkerhed for enhver Vedkommende, indkaldes derfor herved, i Overeens stemmelse med den Kongelige Plakat af 26 October 1792, alle og enhver, som enten i Henseende til Handel eller den Afdødes Professi son, være sig Vare eller Penge, kan have Fordringer eller Gield til benævnte Stervboe, inden 12 Uger at melde sig hos mig som Skifteforvalter, de første for at legitimere deres Krav, og de sidste at betale deres Skyld. Varde, den 20de Junii 1792. L. Fogtmann.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-07-12
Et vel indrettet Huus til Beboelse for en Haandværksmand, er at faae til Leie, til næstkommende Mikkels=Dag i Kongsted, hos Friderich Holm.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-07-19
Fridericia den 8 Julii 1793.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-07-19
Den 8 Julii var denne Stads 2de Borger=Compagniers bestemte Exerceer=Dag for dette Aar. J Følge heraf, og efter at disse havde forsamlet sig under Gevahr i Byen, ud marscherede samme, under Fahner og klingende Spil til Exerceer=Pladsen, uden for Kongens Port, hvor der, efter aflagde Prøver paa militaire Øvelser ( for saavidt disse har Sted hos Borgere) begyndtes med Skive Skydningen i denne Orden: Først for de Allerhøiester og høieste Kongelige Personer, dernæst for Hans Høifyrstelige Durchlauchtighed Prinds Christian August, som denne Stads Commandant, og det her garnisonerende Regiments Chef, derefter for Hr. Stift, amtmand Hellfried som Stiftets Øvrighed, endelig for Magistraten, Borger=Officiererne og Borgerne selv, ifølge Orden. Af de udsatte Præmier tilfaldt da, for bedste Skud ved det danske Compagnie Hr. Raadmand Lorenzen en Sølv forgyldt Punche=Skee. Næst bedste Hans Kongelige Høihed Kronprindsen en sølv forgyldt Fløde=Skee, hvis Skud skede ved Compagniets Capitain Kiøbmand Henningsen; dernæst Borger Christian Bottern en Spise=Skee, og endelig Raadmand Thomsen den 4de Gevinst, en Tumle, Videre tilfaldt ved det tydske Compagnie, Borger Anders Michelsen for bedste Skud en Sølv Punche=Skee, næstbedste, Borger Lars Gyes en Fløde=Skee, dernæst Borger Niels Hansen en Spise=Skee, og Raadmand Buhl en Tumle som 4de Gevinst. Der med endtes dette Aars borgerlige militaire Øvelser. Muntre og tilfredse over forenede at have tilbagelagt denne Dags Høitideligheder, indrykkede altsaa Compagnierne ligesom de vare udmarscherede, og efter sammes glade og ordentlige Adskillelse, indtraadde samtlige Officierer hos Capitain Kiøbmand Henningsen, hvor de ved et tarveligt Aftens Maaltid lode sig beværte, og erindrede derved under Glassenes Klang og en afpasset Musiqve, deres sande Troeskab og allerunderdanigste Hengivenhed, for Hans Majestæt Kongen, Hans Kongel. Høihed Kronprindsen, og det øvrige Kongelige Arve=Huus, og saaledes adskiltes ogsaa disse. Om Anerdoter især vor Tids J.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-07-19
Anekdoter ere efter Ordets Oprindelse af det græske Sprog historiske Fortællinger, som ikke ere blevne bekiendte i offentlige Skrifter. Paa Grund heraf ophører enhver Fortælling at være en Anekdote, saasnart den eengang ved Trykken er bekiendtgjort. Procopius satte denne Overskrivt over en hemmelig Historie, som han skrev tilligemed sin Tids offentlige Hia) Forfatteren til dette Stykke er Hr. Professor J. G. Busch i Hamburg, som har ladet det indføre i mederelbisches Magazin for 1787. storie, i hvilken han havde afmalet Keiser Justians Regiering med langt fordeelagtigere Farver. Af saadanne hemmelige Historier have vi i de nyere Tider saare mange. Men ogsaa disse lade af at være hemmelige, saasnart de ere trykte og komme i Bogladerne. Deres Forfattere ville heller ikke derved tilkiendegive andet, end at de vide at fortælle det, som andre ikke vidste, eller ikke vovede at skrive. Den jevnlige Misbrug af denne Titel til Bøger, i hvilke alt det, som udgives for Hemmelighed, er Opdigtelse, opvækker en grundet Fordom imod enhver Bog, som fører samme. Den kommer og saa meget meere af Moden, da Europas nærværende Tilstand aabner for enhver Vei nok til at bekiendtgiøre, hvad Hemmeligt han veed af sin Tids Historie, naar han ikke kan eller vil beholde Hemmeligheden hos sig. Vi forstaae altsaa nu omstunder ved A. nekdoter enhver Fortælling og enkelte Tilfælde, som ikke komme til enhvers Kundskab, eller Biomstændigheder ved vigtige Tildragelser, som ere overseete af Skribentere, der have fortalt dem i Sammenhæng, eller og have været dem ubekiendte. De beholde dette Navn, endog da, naar de allerede længe have været offentlig bekiendtgjorte.