Berlingske Tidende, 1804-01-20
Landhuusholdnings=Selskabet. Endskiøndt man allerede i det danske Sprog har gode Skrifter og Skove og vilde Træers Opelskning og Behandling i Almindelighed og en Afhandlingdom denne Materie af Hr. Forstinspecteur Becker i Rostock nyelig er tilkiendt en af de i denne Henseende udsatte Præmier; har det Kongelige Admiralitets og Commissariats=Collegium dog endnu anseet det gavnligt, at en god Afhandling blev for attet og offentlig bekiendtgjort og Eeg Bøg, Avn, Fyr, Lærke, Ask. Alm, ægte Kastania, uægte Acacie, o. a. fl., med Hensyn til Flaadens Skibsbyggerie, for at tilveibringe alle fornødne Dimentioner dertil. Til den Ende har høibemeldte Collegium atter overdraget til Selskabet at udsætte for dets Regning følgende Præmier: For den fuldstændigste og bedste Afhandling, forfattet enten i det danske, tydske, engelske eller franske Sprog i ovenmeldte Øiemed . . . 300 Rdlr. For den næst bedste . For den næste derefter . Selskabet vil ingen vis Form eller Plan foreskrive dem, som agte at skrive denne Materie; dog ønsker det at følgende Poster maatte under Arbeidningen haves for Øse: 1) Hvilken er den hastigste, sikkerste og bedste Formerings- og Opelskningsmaade for enhver af ovenmeldte Træearter naar de skulle opelskes i Mængde? Hvilken Jordart er for enhver især den beqvemmeste og hvorledes behandles den. Er Planternes første Opelskning i Planteskolen skadelig eller gavnlig, og ifald den er gavnlig, hvilket Tid paa Aaret er det da bedst at Omplantningen eller Ud plantningen i Skov skeer, Hvorvidt bør Træerne staae fra hinanden? Er Beskiæringen nødvendig og gavnlig, og om den er det, naar og hvorledes skee den da Hvad kan ellers ved enhver af de benævnte Træearter være at mærke Besvaringen af disse Spørgsmaale maatte skee med Hensyn til at erholde det fornødne og bedste Skibstømmer, baade krumt og lige Tømmer, Knæer, Planker, Master, Stænger, Aarer, Blokke, Nagler og overhoved alt hvad der kræves saavel til Over som Undertømmer. a) Er det, naar Træerne først ere i den vedbørlige Vext, not til at erholde alle Sorter Skibstømmer i tilstrækkelig Mængde og til alle Dimentioner at de overlades til sig selv og Naturen? Eller gives der Maader, paa hvilke de ved Kunsten kunde bidringes den fornødne Dannelse for hvert Brug især, Jsato saadanne kunstige Hielpemidler gives, hvilke ere de da? Kunne de med Fordeel anvendes udenat sinke Træerne i deres Vext og uden at skade Tømmeret i dets Styrke 3) J hvad Alder er enhver af ovenmeldte Træer bedst skikket til at fældes, naar den skal være meest beqvem til det Brug. hvortil den i Skibsbyggeriet er bestemt? Hvad Tid paa Aaret bør Fældningen skee og hvad er derved at lagttage4) Er det gavnligt for Tømmeret at Træet i Forvelen er afbarket, det er at sige: bliver det haardere, selere og vari gere, Kan meere af Vidler (Hvidveden, Geden) bruges naar det er afbarket for det fældes, Naar er i saa Fald den rette Afbarknings=Tid for Træet? Hvor længe borAfbarkningen forudgaae Fældningen Bør det ved Stammens og Hovedgrenenes Afbarkning beholde sine seie Grene eller kun nogle deraf med eller uden Bark, eller bør alle Topgrenene afhugges saavidt de ikke med Stammen og Hovedgrenene kan afbarkes: Afhandlingerne maatte, saavidt mueligt, være oplyste ved Erfarenhed, saavel fra fremmede som fra vore egne Stater. Naar Forfatterne anføre noget eller betiene sig af fremmede Nationers Skrifter, maatte det i Noter anføres hvilke Kilder de have øst af. Afhandlingerne, som bedømmes af Selskabet, indsendes til samme inden Decbr. Maaneds Udgang 1804, forsynede som sædvanlig med en Devise og samme Devise paa en forseglet Seddel, hvori findes Forfatterens Navn. J W. Hornemann, Selskabets Secretair.