JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-03-24
Brabandter Saalelæder. er nylig arriveret og sælges i 1/2 Huder og mindre Dele billig hos J. C. Juul.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-03-24
Fede Trondhjems Sild faaes hos J. C. Juul. Hos J. Bang paa Skolegaden, 15 er indlagt til Salg røgede Flæskeskinker, Gaasebryster, Oxetunger og Pølser. Sammesteds bekommes Randers ræset Lax, hele og halve, a 3 s. pr. T.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-03-24
Georginer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-03-24
Da jeg har en smuk Samling af extra dobbelte Georginer af nyeste Sorter, til meget billige Priser, saa anbefaler jeg mig herved til Enhver, der vil forunde mig deres Næring. Knudsens Minde udenfor Veile Vestre=Port, den 24de Marts 1843. A. Nielsen, Gartner.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-03-24
En saagodt som ny fiin sort Livkjole, passende for en Confirmant, er tilkjøbs meget billig hos Krog ved Mølleport i Aarhuus. Et complet Heste Kjærneværk med Kjærne er til Salg. Adressecontoiret anviser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-03-24
Et Meieri paa 90 Køer er at erholde i Forpagtning til førstk. Mai. Adressecontoiret giver Anviisning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-03-24
Et meubleret Værelse for en eenlig Person kan faaes tilleie paa Studsgade Js 210.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-03-24
En rask og skikkelig Dreng, helst fra Landet, kan blive antaget hos M. Mathiasen, Vævermester, Klostergade Nr. 836.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-03-24
En skikkelig og confirmeret Dreng kan strax eller til 1ste Mai vorde antaget i Farverlære, naar man herom henvender sig til Farver Thrane i Skanderborg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-03-24
Aflysning. Den ledige Tjeneste for en Møllersvend paa Silkeborg er nu besat.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-03-24
Den forhen i dette Blad averterede Plads for en Avlsforvalter paa Steensballegaard, er nu besat.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-03-24
En ny Tøi-Damesko er funden, som Eieren kan afhente i Stedet Ms. 13 paa Skolegade. Udkommen er og faaes i enhver Boglade:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-03-24
Lærebog i Danmarks Historie, til Brug for Almueskoler. Af G. Strøm, Cand. Theol. 2det uforandrede Oplag. Jndb. 20 s. (6 Expl. 1 Rbd.)(1ste Oplag, 3000 Expl., udsolgtes i 5 Maaneder. Omrids af Geographien, til Brug for Almueskoler. Af A. Krogh, Præst. 2det fornyede og forbedrede Oplag. Jndb. 1 Mk. (1ste Oplag, 2000 Expl., udsolgtes i 6 Maaneder.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-03-24
Prædikanter paa Midfaste Søndag. Høimesse: Domkirken Hr. Pastor Jespersen. Frue Kirke Hr. Consistr. Brix. Hospitalskirken Kl. 10 1/2 Hr. Pastor Fonss. Aftensang: Domkirken Hr. Pastor Fønss. Frue Kirke Hr. Pastor Hahn, Efter 32 Aars lykkeligt Ægteskab, maatte jeg, den 17de dennes, friske den haarde Skjæbne, ved en rolig Død, at miste min trofaste og retskafne Ægtefælle, Nicoline Marie fød Føns, efter 9 Dage Sygeleie, i hendes Alders 54 Aar.Af vore 9 sammenavlede Børn modtage 2de hende i Evigheden, og at de 7 Efterlevende med mig, dybt føler Tabet af den Hedengangne, vil de der kjendte hendes sande Værd som Kone og Moder finde billig. Linelund pr. Horsens, den 20de Marts 1843. A. T. WarthoeAt det har behaget det alvise Forsyn, ved en stille og rolig Død, den 19de Marts, at bortkalde min gode og retskafne Mand og mine Børns kjærlige Fader, Gaardfæster Niels Sørensen Rimmer, i hans Alder 7. Aar. Hvad han i vort 46aarige Ægteskab har været formig og vore Børn, det ville vi, hans dybtsørgende Efterlevende, bevare i taknemlig Erindring. Ligesom han i hans hele Liv var taalmodig og Gud hengiven, ved blev han indtil hans sidste Øieblik. Dette sørgelige Dødsfald bekjendtgjøres med rørt Hjerte for Familie og Venner, om hvis Deeltagelse i vor billige Sorg vi ere overbeviist. Therp, den 23de Marts 1843. Giertrud Michelsdatter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-03-24
Cheatret i Aarhuus. Søndagen den 26de (for første Gang: Frohlich, Vandeville i 2 Acter af Hofskuespiller Schneider i Berlin. Derefter: Et Eventyr i Rosenborg Have, Vaudeville i 1 Act af Prof. Heiberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-03-24
Onsdagen den 29de (for første Gang: En Lænke Lystspil i 3 Acter af Scribe, overs. af Th. Overskou. J. Müller.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-03-24
Efter Begjæring af Eieren, Kjøbmand P. C. Raae, bliver ved Auction, som afholdes ude paa Marken paa den ham ved Udskiftningen udlagte Lod, Mandagen den 27de dennes, om Eftermiddagen Kl. 4, bortleiet omtrent 20 Tdr. Laro af bemeldte Jordlod, og opraabes dette Areal deels i mindre Dele og deels samlet. Kortet og Conditionerne ere henlagte til Eftersyn paa Politiassistent Nielsens Contoir. Aarhuus, den 16de Marts 1843. Fleischer,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-03-24
Tirsdagen den 11te April førstkommende, Kl. 11 Formiddag, bliver efter Reqvisition af Exam. juris, Gjæstg. Brøckner, som beskikket Værge for Enkemadame Norup, grundet paa Forliig og Udlæg, afholdt Auction over det Jacob Norup forhen tilhørende Sted paa Tvingstrup Mark i Ørritzlev Sogn, af Hartkorn 2 Skpr. 1 Fkr. 1 3/4 Alb. med tilhørende Tørveskifte og Gjerdselsskifte, til absolut Bortsalg, om antageligt Bud skeer, Bygningerne bestaae af et Stuehuus paa 6 Fag med Fjellegulv og Loft, og et Udhuus paa 6 Fag, Alt af nyt opført for 3 Aar siden. Conditionerne ere for Auctionen til Eftersyn paa mit Contoir. Hvilket herved bekjendtgjøres. Woer og Nim Herreders Contoir i Horsens, den 14de Marts 1843. Bernth.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-03-24
Tirsdagen den 18de April førstkommende, Kl. 10 Formiddag, lader Hr. Forpagter Richter paa Aarupgaard i Tamdrup Sogn, formedelst Bortflytning, ved Auction bortsælge 4 Stkr. gode Heste, omtrent 10 dito Køer, Vogne, Plouge, Harver, Meieriredskaber, en god Rense maskine, endeel Bygningsmaterialier af Tømmer, Lægter Fjel m.m., Kakkelovne, endeel gode Kartofler til at sætte, m.m. - Koerne kunne blive røgtede til den sidste April, uden Udgift for Kjøberne, saafremt de ønske det. Hvilket herved bekjendtgjøres. Woer og Nim Herreders Contoir i Horsens, den 22de Marts 1843. Bernth.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-03-24
Jfølge Beslutning tagen paa Skiftet efter Birgitte Jensdatter, Enke efter Møller Nicolai Christensen Jelling, afholdes Auction Onsdagen den 26de April førstkommende, Kl. 10 Formiddag, i Tingstedholm Mølle, over Ind= og Udbo, Besætning og Inventarium, bemeldte Stervbo tilhørende, af: Stole, Borde, et Chatol af Eeg Skabe, Kister, Kakkelovne, Sengeklæder, Sølv, en Grubekjedel og flere Kobberkjedler, Kar, Ballier og andet Udvo, to til fire Heste, 16 Køer, nogle Qvier og Kalve, 9 Faar, 4 Beder, 2 malede Vogne og 2de Arbeidsvogne med Tilbehør, Seletøier, Plouge, Harver og andre Avls Trykt i Aarhuus Stiftsbogtrykkeri.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-03-25
1843 No 18. Løverdagen. den 25 Marts. Den til Forsendelse med Brevposterne. Kongelig allernaadigst alene privilegerede Aarhuus Skiftetidende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-03-25
Redigeres og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-03-25
Blandinger. Jfølge de nyeste Skibsefterretninger fra Vestindien var den Deel af Øen Guadeloupee, hvorpaa Stæderne Pointe-a Pittre og Petitbourg havde staaet, endnu indhyllet i en tyk Røgsky, paa mange Steder slog der endnu stærke Luer op af Jorden, og rundtomkring udbredte sig en forpestende Stank Ogsaa de mindre Stæder have lidt forskrækkeligt: Moule og Jonville ere næsten ødelagte, Port Louis St. Anna, St. Frangais, Bertrand og St. Rose havde lidt meget, overalt haves Jhjelslagne og Qvæstede. J Pointe a Pitre havde man allerede fundet 2000 Liig blandt Ruinerne. Et derpaa Øen værende Svovlbjerg" (saaledes kaldet formedelst sine Svovldampe, rimeligviis en Følge af et underjordisk brændende Svovllager) har muligt været Aarsagen til den indtrufne vulkanske Katastrophe. J Frankrig har denne Ulykke voldt en uhyre Sensation, og mange Handlende lide betydelige Tab derved.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-03-25
En Østerrigers Henrettelse i Smyrna har gjort et smerteligt Jndtryk. Det var et ungt Menneske paa 20 Aar, som, ved et Værtshuusklammeri, havde dræbt en Bekjendt. Fængslet af Politiet, søgte han at undvige, men var ved denne Leilighed saa ulykkelig at brække begge sine Arme. Efterat han, i denne ynkelige Tilstand, havde vansmægtet flere Maaneder i Fængslet, lod man ham pludseligt vide, at han skulde bringes til det østerrigske Consulat, for at modtage sin Dom. Men da man havde ført ham gjennem nogle Gader, befalte man ham at knæle, og sagde ham, at hans sidste Øieblik var kommet. Den Ulykkelige vægrede sig; men man tvang ham dertil med Sabelhag, saugede Hovedet af ham med en Batagan, og lod ham ligge.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-03-25
Opdragelseskunsten har feiret sin Triumph. JBlindeanstalten i Boston er en ung Pige, Laura Brideman, som er berøvet fire Sandser: Synet, Horelsen, Lugten og Smagen. Paa 5te Aar har hun været i den nævnte Anstalt, hvor man, ved Følelsen, har lært hende Læsning, Skrivning og et der brugeligt Tegnsprog. En Reisende forsikkrer, at have seet en heel Dagbog, som hun har skrevet med sin egen Haand. Hun har bragt det saavidt, at hun kan undervise andre Blinde. En mærkværdig Omstændighed er, at hun ogsaa i Drømme betjener sig af Fingersproget, skjøndt paa en forvirret og uregelmæssig Maade. Hendes Følelse er saa fiin, at hun kjender Enhver, hvis Haand hun eengang har havt i sine Hænder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-03-25
En qvindelig Grenadeer, Rose Barreau, er i denne Tid død i Avignon. For at dele sin Mands og sin Broders Farer, havde hun, i Republikens Tid, taget Tjeneste i en Grenadeer-Bataillon ved Vestpyrenæer Armeen og udmærket sig ved Vidundere af Tapperhed. J August 1793 fik hendes Bataillon Ordre at storme Redouterne i Alloqui. Denne frygteligt forskandsede og med Skyts velforsynede Stilling blev haardnakket forsvaret af Fjenden. Rose fægtede ved sin Mands og sin Broders Side. Den Sidste blev dødeligt saaret; ogsaa den Første blev truffen af en Kugle. Denne dobbelte Ulykke opflammede Heltindens Mod. "For jeg hjælper Eder, maa jeg hævne Eder! raabte hun, og styrtede derpaa, den Tredie i Rækken, mod Redouten, som strax blev erobret. Hendes tolv Patroner vare allerede bortskudte, da en Spanier angreb hende. Hun undveg ham, kløvede derpaa hans Pande med et Sabelhug, bemægtigede sig hans Patrontaske, og forlod ikke Valpladsen, for den gjenlød af Seierskrig. Derpaa iilte hun til sin Mand, forbandt hans Saar, bar ham til Lazarethet, og pleiede ham, til han var helbredt, hvorpaa Begge vendte tilbage til deres Bataillon. Efter Freden erholdt de BeggAfskeed, og levede igjen ved deres huuslige Sysler. Da hun var bleven gammel og Enke, optoges hun i Jnvalidhuset – en Ære, som aldrig tilforn er bleven noget fransk Fruentimmer til Deel. Hun begroves med alle militaire Æresbeviisninger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-03-25
En engelsk Lord har maattet udholde en moersom Proces i Frankrig, som han da ogsaa har tabt. Han havde nemlig, under sit Ophold i Paris, leiet en Fisker; da han kom hjem, havde han glemt at afskedige Kudsken, og faa Øieblikke efter havde han tiltraadt en Reise til det Jndre af Frankrig. Kudsken fremstillede Vidner paa, at Mylord havde befalet ham at vente, og at han virkelig ogsaa havde ventet sex Maaneder paa Lordens Ordre i et Værtshuus ligeoverfor Dennes Hotel. Til Parisernes store Moerskab blev Englænderen dømt til at betale alle Omkostninger for Kudsk, Heste, samt Vognleie.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-03-25
J Liverpool er i denne Tid forfærdiget et Tre etages=Huus af støbt Jern, det er bestemt til Pallads for en africansk Konge.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-03-25
J Paris boer en Mand ved Navn Pierre Gau bin, en bemidlet Huuseier, som har den besynderlige Manie, at han, saasnart det begynder at skumre, maa ud paa Gaden – for at betie. Han er allerede høit tilaars og har drevet denne Haandtering i mange Aar. Det har ofte truffet sig, at han paa Gaden, har bedt sine egne Børn om Almisse. Han er nu, paa Grund af denne sælsomme Lidenskab, stillet under Politiets specielle Opsigt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-03-25
Bladen fortalte forleden, at den berømte Rachel vilde gaae over til Christendommen. Nu erklæret hun selv dette Rygte for ondskabsfuld Bagtalelse. Hun mener derhos, det kan være Folk ganske ligegyldigt, hvad enten hun er Jødinde, Christinde eller Hedning, naar hun blot bliver Kunstens Religion tro.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-03-25
Den 28de Februar havde flere Personer besteget Julisøilen i Paris. En Herre blev ene tilbage, og lod, som om han foretog gymnastiske Øvelser. Pludseligt tabte han Ligevægten, styrtede ned og - var død.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-03-25
J Lincoln har dannet sig en Forening af unge Mænd. Ethvert Medlem betaler et ugentligt Bidrag af en Shilling. Bidragen sættes i Sparekassen, og Den som først gifter sig, faaer hele Summen. Denne Plan fortjener vist Efterlignelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-03-25
Antiquaren Lemiere i Paris er dømt til 5 Aars Fængsel og en Mulct af 6000 Fres for offentligen at have udstillet tilsalg et blasphemisk og usædeligt Skrift, som forlængst var forbudet. Odry, den berømte Pariser-Skuespiller, har, ved mangfoldige Theaterstorme, viist en vidunderlig Fatning og Kunstnerolighed. Endnu mere glimrende viste han disse Egenskaber, da en Stratenrøver forleden Nat traadte ham imode med det Udraab: "Børsen eller Livet!" – "Børsen, svarte Odry med største Rolighed: Børsen finder J, naar J bøier høire omi den tredie Tvergade, J kommer til; hvad Livet angaaer, saa gjorde J vel i, at forandre Eders.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-03-25
Fra Paris hedder det: "Her har pludseligt viist sig en klaveerspillende Stjerne af første Størrelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-03-25
Den unge Mand hedder Willmers, er fra Kjøbenhavn, og gjør overordentlig Opsigt i de musikalske Soirer."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-03-25
En Skomagerdreng i Wien drømte for ikke længe siden tre N. Han bad Mesteren laane ham et Par Gylden at besætte dem med, men i deres Sted fik han et Par paa Øret. Drengen havde imidlertid to Gylden at indkassere hos en Kunde. Disse sætter han ind, og - vinder en Terne paa 8000 Gl. Nu betaler han Mesteren hans to Gylden og byder ham desuden 200 Gylden som Rente for det ufrivillige Laan, Mesteren vil ikke modtage dem, men gjør Paastand paa den hele Gevinst. Sagen kom for Retten, hvor Mesteren blev afviist med sin Fordring. J Berlin er atter begaaet et Mord, ledsaget af de frygteligste Omstændigheder. Morderen er en Bødkermester. Det ulykkelige Offer var en Lærredreng, der var sendt til ham med en Regning, som han forlangte betalt. Manden greb sin Øxe og kløvede øieblikkeligt Drengens Pande. Der blev et frygteligt Opløb, og Politiraad Dunker havde hele sin Antoritet behov, for at hindre Pøbelen fra at gjøre kort Proces med Morderen. Kongen er i høieste Grad forbittret over den Masse af Forbrydelser, der hver Dag begaaes i hans Hovedstad, og blandt dennes Befolkning hersker almindelig Skræk og Bestyrtelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-03-25
Meyerbeer's Hugenotter opførtes f. M. første Gang i Darmstadt. Tilskuerne vare henrykte og kaldte Meyerbeer frem. Da han ikke kom, bleve de urolige og begyndte en frygtelig Larm, der dog lagde sig, da Regisseuren fremtraadte med de Ord: Publicum maatte undskylde, at Hr. Meyerbeer ikke kunde fremstille sig, eftersom han for Tiden var i Berlin. Madame Handel Schultz, den engang saa forgudede Kunstnerinde, har, ved at vælte, faaet et Par Ribbeen brækkede. Hun lever, høitbedaget, i Coslin, i stille Jndgetogenhed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-03-25
Ved Pharabanken i Cöthen sad nylig en ikke meget gammel Mand og spillede. Hans Kort var allerede flere Gange bøiet, foran ham laa en Rulle Guld. Bankieren slog op 2, 3 Gange, Kortet havde vundet 1000 Ducater. Med fornem Ronchalance skjød Croupier en Summen hen til den Vindende og spurgte ham, hvorledes han nu agtede at spille. Den Spurgte gav hverken Svar eller tog Summen til sig; hans Blik forblev stivt hæftet paa Kortet, hans Ansigt var kridhvidt. "Min Herre! erindrede Croupierken: Jeg beder, stryg Summen til Dem." Jntet Svar. "De forstyrrer Spillet!" vedblev Bankieren uvillig. Jntet Svar; den blege Mand rørte sig ikke. De Medspillende bleve fortrydelige; man spurgte, man larmede, endelig greb en Nabo Mandens Haand, den var iiskold, Manden var død, Man skaffede Liget bort, og Croupieren strøg koldt de 1000 Ducater til sig, han nylig havde udbetalt, idet han paastod, at Spillet, som en gjensidig Overeenskomst, kun kunde finde Sted mellem Rets-Subjecter, men aldrig kunde gjælde mellem Levende og Døde. Dagen derefter indfandt den Afdødes Arvinger sig og fordrede den vundne Sum, baserende deres Fordring derpaa, at den Afdøde lovformeligt havde begyndt og fortsat Spillet, Bankieren følgelig ogsaa havde at opfylde de ham efter Pharaospillets Regler paa hvilende Forpligtelser. Saameget er vist, at Manden, levende har sat sig til Pharaobordet, levende har begyndt og fortsat Spillet, og at man ikke veed, om Dødsmomentet er indtraadt for eller samtidig med Gevinstens Fald. Processen mellem Bankieren og Arvingerne er nu anhængiggjort, og man er meget spændt paa Udfaldet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-03-25
Fanny Elsler reiste for kort siden gjennem Leipzig og overnattede der; kort efter at hun var reist, kom til Hotellet, hvor hun havde logeret, en Reisevogn, hvori befandt sig en russisk Greve, der strax spurgte, om han kunde faae det Værelse, FannyElsler havde beboet. Man bejdede dette, og Russen, spurgte endvidere, om han ogsaa fik den Seng, hvori den yndige Dandserinde havde hvilet den sidste Nat. Ogsaa dette lovede man ham, og han traadte med et glad Ansigt ind i Værelset. Men her formørkedes hans Aasyn, thi hans Blik, der strax søgte Sengen, bemærkede, at man allerede havde vexlet Lagnerne, medens han havde haabet, at finde Sengen ganske saadan som Fanny Elsler havde forladt den. Denne Greve reiser efter den berømte Dandserinde alene for at beboe de Værelser i Hotellerne hvori den "Guddommelige, har logeret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-03-25
Digteren Herwegh har i sin Tid været würtembergsk Soldat, men er deserteret af Tjenesten. Han har nu, med en Ansøgning, henvendt sig til Kongen af Würtemberg, og Denne har tilgivet ham hans Desertion og i Naade afskediget ham af Krigstjenesten.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-03-25
Forleden Søndag saaes i Hamborg et festligt Optog, som gjorde almindelig Opsigt. 40 til 50 Matroser, foran hvilke der bares to danske Flag forsviisover hinanden, gik, stille og høitideligt, gjennem Millernther, over Voldene, ad Steinthor til. Det var Venner af en ung dansk Matros, som, efter en smertelig Sygdom, er død i det Hamborger Sygehuus; de kom, for at afhente hans Liig, som de, i høitideligt Følge, bare til det sidste Hvilested.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-03-25
Den ved sine romantiske Fataliteter bekjendte J. Nathansen har i Hamborg udgivet: "Beretning om den Forfølgelse, hvis Gjenstand jeg har været, og over de Lidelser, man derved har bragt over mig." Jndholdet er: 1) de angiventlige Aarsager, hvorfor man har erklæret Forfatteren for vanvittig; 2) hans lovstridige Jndespærring femgange i forskjellige Daarekister blandt gale Mennesker, og de Mishandlinger, han her har maattet taale; den første Jndespærring, i Randers, foranlediget ved J. M. Jacoby, A. Simon, M. J. Levy og Andre, Alle af den mosaiske Tro; 3) hans med Livsfare forbundne mærkværdige Befrielse af Daarekisten; 4) hans Klager og Forhaabninger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-03-25
J Kiel er etableret et Giftermaals Bureau (Klinke N 35). Hvis man tør drage nogen Slutning fra de Programmer, det udstæder, saa har det en rivende Afsætning af Concurrentinder paa 30 til 35 Aar, NB. med Formue. Jfølge dets sidste Bekjendtgjørelse er dets Beholdning af giftefærdige Damer aldeles udtømt for Øieblikket; det søger derfor nogle Flere, helst hen i de Tredive, med en Capital af 10 til 20,000 1/4 Courant, og indbyder Lysthavende til at melde sig, helst personligt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-03-25
Aarhuus. Efter Forlydende faae vi allerede her et nyt Dampskib istedetfro det aalborgske, der, som meldt, har faaet en anden Reiseroute, nemlig det for Passageer fart særdeles elegant og fortræffeligt indrettede "Christian den Ottende", der har gaaet imellem Hamborg og Husum, og som tillige skal være en udmærket Damper med et dobbelt Maskineri. Det skal gaae imellem Flensborg, Aarhuus og Kjøbenhavn, og kan første Gang ventes hertil midt i næste Maaned.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-03-25
J Torsdags Morges gik alle tre Smakker herfra til Kallundborg med Remonteheste. De to, Falken og Sta nen, kom lykkelig over; den tredie, Ørnen, var ikke saa heldig. Da Skpr. Olsen, førende Smakken Falken, igaar Morges tog igjen fra Kallundborg, saae han et Fartøi med Nødsflag, 3/4 Miil fra Refsnæs. Det var Ørnen",der befandt sig i Havsnød. Med stor Anstrængelse fik Olsen den paa Slæbetoug, og bragte den tilbage hertil i Gaar Eftermiddags. Forlangte Jndrykkelser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-03-25
Til Efterretning for de Herrer, som i Aarhuus Avis beklage at Jfr. Sønderskou ikke traadte frem, da hun i Søndags blev fremkaldt af dem, tjener: "at Skylden ikke var hendes, men at Grunden ikke her kan blive nævnet, da den vilde opvække Jntriquer, som kun føre til et daarligt Resultat." Forøvrigt maae vi gjøre disse unge Herrer opmærksomme paa, at naar de en anden Gang ville kalde Skuespillerne frem, maae der ikke lang Betænkningstid til, men dette maae skee ligesaa hurtigt Tæppet er faldet. Der skal ingen Conferentser være om hvem der vil hjælpe til, eller ikke vil, men det skal være en øieblikkelig Enthusiasme over et vel udført Spil, som skal være Grunden til Fremkaldelsen. Vi ville iøvrigt godt indrømme, at Jfr. Sønderskou havde gjort sig fortjent til denne Ære, thi hun har allerede treGange beviist, at hun har et udmærket Talent for de tragiske Roller, og den Tid vil vel sagtens komme, at disse Herrer kunne faae Æqvivalent for deres spildte Møie. Revanche for P. H. Lorenzen. Det begav sig for stakket Tid siden, at en jydsk Steenhugger og en tydsk Haandværksbursch overnattede i en Landsbyekroe. De lagde sig i eet Kammer, hver i sin Seng. Jyden, der var en Svirebroder og Slagsbroder, samt ikke saa lidt krakilsk endda, havde faaet sig en Pidsk, og da han var kommen i Seng og Haandværksburschen, ligerviis, ønskede Jyden at knytte en Samtale med Tydskeren, hvilket dog var forgiæves, da Sidste bestandig svarte paa Tydsk. Om han kunde tale Dansk, vides ikke, dog er det troligt, da han havde vandret en Tidlang omkring her i Landet. Jyden, som ikke kunde Tydsk, tabte Taalmodigheden, geraadede i Stridshumeur, sprang op af Sengen, og med de Ord: "A skal lærd din Tydsker aa snak Dansk, gav han sig til ubarmhiertig at tærske løs paa Tydskeren. Følgende Dag klagede Burschen sin Nød for Kromanden, som trøstede ham med at sligt, med Undtagelse af Haandgribeligheder, var skeet – vise veren i den slesvigske Stænderforsamling. Honny sot, qui mal 3 pence, eller: sat supienti, Marts i 1843.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-03-25
Student Carl Emil Skjerbek, død i Kjøbenhavn den 10de Marts 1843. Et Sørgetog til Graven gaaer, Hvem er det, de bringe til Hvile, En Yngling, bortrevet i Livets Vaar! Ak, skulde han nu fra os ile? Han var Forældres Haab og Lyst, Med Kjærlighed til dem bundet; De vented i ham en Alderdoms Trøst. Ak, nu er det Haab forsvundet, For Tiden det glade Haab vel sandt, Men ei for Evigheden. En bedre Palme han hisset vandt, End den, der kan vindes herneden! Der skulle Forældrene see ham igjen, Da skal deres Hjerter glædes; Og Jngen tage Deres Glæde hen Og Øiet af Taarer ei vædes! O Held Dig, Yngling, from og god I Graven Dit Støv hviler rolig; Med Uskyld i Hjertet Du Verden forlod; Nu har Du i Himlen Din Bolig! Hjerm Præstegaard d. 16de Marts 1843. Tranberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-03-25
Bekjendtgjørelser. Paa egne og Sødskendes Vegne opfylder jeg herved den sørgelige Pligt, at tilmelde fraværende Slægt og Venner, at det behagede Forsynet, sidstafvigte Nat, ved en blid og stille Død at bortkalde vor gode retskafne Moder, Maren Mikkelsdatter, Enke efter afdøde Vognmand Søren Mikkelsen, i hendes Alders 62de Aar.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-03-25
J de 22 Aar, hun hensad som Enke, var det Maalet for alle hendes Bestræbelser, at give os en god Opdragelse og berede os en lykkelig Stilling; hendes Bortgang har derfor opfyldt os med en dyb og inderlig Sorg, i hvilken eene det Haab trøster os, at hun hisset nyder Løn for sin fromme, christelige Vandel. Velsignet være hendes Minde, Aarhuus, den 23de Marts 1843. Jørgen Sørensen, Vognmand.