JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-12-02
Omendskjøndt nu denne Erkjendelse af Trangen til en høiere Oplysning endnu ikke er saa stor, at den kan bringe Bonden til at gjøre betydelige pecuniaire Opoffrelser, saa kan jeg dog ikke Andet end troe, at en saadan Trang dunklere eller klarere rører sig hos den største Deel af denne Stand, og at den, naar den kun vækkes derved, at den gjennem Erfaringen seer Kundskabens Nytte, ogsaa vil vaagne til et kraftigere Liv. Det er derfor med sand Glæde at jeg kan bringe til Publicums Kundskab, at det første Skridt hertil er gjort, idet Directionen for det classenske Fideicommis har givet Underviisningen i Bregninge Skole, Horbeløv Sogn, en betydelig Udvidelse, ved til denne Skole, foruden den derværende Lærer, hvis Personlighed borger for Foretagendets lykkelige Fremme, at have ansat endnu endnu en Lærer og tilbygget Skolen det fornødne Locale. Skolen her er da saaledes indrettet, at der, foruden de to i de almindelige Almueskoler værende Classer, er oprettet to nye Classer, en for uconfirmerede Børn af Skolen, baade Drenge og Piger, hvis Flid og Evner sætte dem istand til at gaae videre i Underviisningen, end det er muligt efter den sædvanlige Indretning, og en for confirmerede Drenge. Denne sidste Classe staaer aaben ikke alene for Districtets Beboere, men for Alle og Enhver, der kun vil seende deres Børn derhen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-12-02
Da Hensigten med denne Skole er, at give en meere udvidet Almeendannelse, end i de hidtilværende Almueskoler, er hele Underviisningen ogsaa anlagt derpaa, og Underviisningen i den 3die Classe vil derfor indskrænke sig til de almindelige Skolekundskaber, forbundet med en mere udvidet Underviisning i Fædrelandets Historie og almindelig Geographi.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-12-02
J den øverste Classe for confirmerede Børn vil Underviisningen nærmest gaae ud paa, at bringe de unge Mennesker til, med større Lethed at kunne udtrykke deres Tanker baade mundtlig og skriftlig, og derfor ville mundtlige og skriftlige Øvelser i Modersmaalet blive en Hovedsag. Og vil her, foruden Fædrelandets Historie, gives en Udsigt over Verdenshistorie og Geographi, navnlig i physisk Henseende, hvortil der vil knytte sig Underviisning i Naturlære, Naturhistorie og theoretisk Agerdyrkningslære.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-12-02
Underviisningen vil, som i de sædvanlige Almueskoler, kun gives 3 Gange ugentlig, og tager sin Begyndelse saasnart blot 3 Deeltagere have meldt sig. Anmeldelser om Deeltagere skeer enten til Bregninge Skolelærer, eller til Præsten i Horbeløv.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-12-02
Onsdagen den 24de Novbr. fandt den høitidelige Jndvielse af denne Skole Sted ved Provst Heiberg Jürgensen, i Overværelse af de af Hr. Kammerherre Classen, dertil indbudne samtlige Gaardmænd af Bregninge District, 2 Sogneforstandere af hvert af Godsernes Sogne, Godsets Præster og Skolelærere. Efter Afsyngningen af en i denne Anledning forfattet Sang, holdt Provsten fra Cathedret i den med General Classens Portrait i Basrelief og Blomsterkrandse festlig smykkede Skolestue en Tale, hvori han, efterat have fremhævet det Glædelige i den vaagnende Tørst efter Kundskabens Skatte, udviklede Nødvendigheden af at gaae gradviis frem, og fremhævede hvorledes denne Skoles Hensigt var en Forberedelse til at kunne høste den rette Nytte af Underviisningen i høiere Skoler. Efter en smuk Opmuntring til Lærere og Børn, lagde han alvorligen Bønderne paa Hjerte, at benytte denne dem med saamegen Velvillie tilbudte Leilighed til en bedre Underviisning, end det hidtil havde været dem muligt at forskaffe deres Børn, og indviede derpaa Skolen i den treenige Guds Navn. Efter igjen at have afsunget en Sang, begav hele Forsamlingen sig ind i den gamle Skolestue, hvor den indtog en der serveret Frokost. Ved Bordet herskede der en oplivende Munterhed iblandt Alle, uden Undtagelse, og Forsamlingen skiltes ad med gode Ønsker og Forhaabninger om dette Foretagendes Held og Fremme Horbeløv Præstegaard, den 1ste Decbr. 1847. H. C. Elers Koch
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-12-02
Avertissements. Til anstundende Juul tillader jeg mig at J. J. M. anbefale mig til et æret Publicum med Pap- og Galanteriarbeide af alle Slags, saavel aldeles af Bogbinderarbeide som til Jndfatning af Brodererier, m. m., Jndbindning af alle Sorter samt Alt til mit Fag henhørende. Efter en Reise til Kjøbenhavn er jeg nylig forsynet med særdeles smukke Papirer, Carduanssamt udmærkede Guldborter af forskjellig Brede. Min Bopæl er i Hjørnegaarden af store Kirkestræde. Nykjøbing, den 29de November 1847. Ærbødigst. J. F. Nielsen, Bogbinder & Galanteriarbeider.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-12-02
Conditorie.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-12-02
Tirsdagen den 30te de, begyndte jeg, ifølge dertil erhvervet Bevilling et Kukkenbageri her i Byen, som daglig vil være forsynet med alle Sorter friske Smaakager, saasom Butterdeig i forskjellige Størrelser, Æblekager, Sukkerdeig i diverse Facons, Moringskager, Makroner m. m., ligesom og alle Sorter Brystsukkere, Pebermyntekager, Boubon, samt Alt øvrigt til Conditori henhørende, som udsælges til de i Kjøbenhavn gjældende billig Priser. Bestillinger modtages paa alle Slags store Kager. Nykjøbing, den 1ste December 1847. C. Kaufmann, store Kirkestræde.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-12-02
En duelig og paalidelig Meierske, der kan paatage sig Bestyrelsen af et Meieri paa henved 200 Køer, kan 1ste Mai 1848 faae Condition hos Undertegnede. Lønnen er 80 Rbd. om Aaret, men Beviser for særdeles Dygtighed og Troskab fordres. Søholt pr. Mariebo, den 24de November 1847. H. Meincke.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-12-02
Blanksværte,
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-12-02
Hos Undertegnede bekommes særdeles god Blanksværte i hele og halve Flasker, a 24 s. Flasken. Handlende gives Rabat. C. C. Wiberg. Trykt i W. F. Laubs Enkes Bogtrykkeri.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-12-02
Hvide franske Handsker kan billigt erholde hos R. Sidenius's Enke i Nykjøbing. Blæk.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-12-02
Hos Undertegnede kan bekommes udmærke godt fort Blæk til billig Priis. Hand lende gives Rabat. C. C. Wiberg.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-12-02
God Klipfisk, Bergfisk, Sild, beg Olet og ubeglet Hør, maskinspundet Hør og Blaargarn, samt dansk Uld til 2 Mk. pr. Pund faaes hos J. Olsen, En betydelig Deel godt dansk Klæd til forskjellige Priser, dansk Bomuldstøi, uldent og linned Dynevaar, Buxetøi og Lærred faaes, tilligemed mange andre Manufacturvarer billigt hos J. Olsen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-12-02
Creditorerne i Stervboet efter afdøde Fæstehuusmand Ped Rasmussen, Skræder i Dannemare, paa Baadegaards Go indkaldes herved med 12 Ugers Varsel for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Gloslunde, den 25de November 1847. H. Møller Skovauction Torsdagen den 9de December førstkommende og Formiddagen Kl. 11, bliver ved offentlig Auction i det classens Fidei-Commisses Skove, i Skovfoged Niels Larsens Distrig bortsolgt endeel Skoveffecter, bestaaende af: Bøgefavnebrænde Knuder og Enkeltkløvet, Bøgetopbrænde, Bøgendhug, Bøgetræe, paa Roden, tildeels tjenlige til Gavntræ, Askestammer til Pleieltræer m. m., samt Egetopbrænde. Mødestedet er ved Skovfogedboligen. Corselitze, den 30te Novbr. 1847. P. Andersen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-12-02
Tirsdagen den 7de December førstkommende, og Formiddagen Kl. 11, afholdes offentlig Auction i Hanenau Sko over et betydeligt Parti Gran- og Fyrretømmer, bestaaende Bielker, Sparer, Lægter med mere. Mødet er hos Ledevogter Rasmus Jensen ved Listrup Led. Nykjøbing, den 2den Decbr. 1847. Pontoppidan.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-12-02
Tirsdagen den 7de December d. A., Kl. 10 Fo middag, bliver paa Hyllekrog, under Baroniet Sønderkarles Forstrand, ved Auction bortsolgt Ladningen af den der indstrandede Galease, Freden, kaldet, hvilken bestaaer af 33 Tylter 13 Fod Planker af 3 Tommers Tykkelse og 10 Tommers Brede, 6 Tylter 11 Fods Bræder og 2 dito 13 Fods, 26 Tylter 28 Fods og 8 Tylter 24 Fods Bræder, 11 1/2 Tylter halve Bord og 48 Stkr. Spirer. Endvidere bortsælges Skibsvraget samt det bien gede Jnventarium, bestaaende af Seil, Master, Vanter, Ankertoug, Jernkjetting, Skibsbaade, Trodse og en stor Deel Linegodsm. m. hvilket herved bekjendtgjøres til Lysthavendes Efterretning, og gives vederhæftige Kjøbere 6 Ugers Credit. Rødby, den 28de Novbr. 1847. S. 3dien. lovbr. 1847. S. 3dien. Go saasom Nudler, Macaronni, Lazagnes samt SeFranskager Nielsens Fabricat, mone Glvededeigsgryn, anbefales til Fabriken, Udsalgs-Priser; Brugsanviisning kan erholdes a 4 Sk. pr. Stk., i Lov Levisons Urtekramhandel, da en Sago Sort, der alt i længere Tid i större Steder er anerkjendt for at være en af Laploed, de bedste, idet den indeholder et store Qvantum af Meelstof og er meget nærende samt afgiver en rigelig saa smuk Mad, som de mere bekjendte Sorter, der vistnok ved denne nyer Sort ville blive fortrængte, idet tillige dens Priisbillighed anbefaler den til Forbrug saavel i Restaurationer som i enhver anden Huusholdning. Den erholdes til den billige Priis 12 Sk. pr. Pd. i Undertegnedes Urtekramhandel og anbefales Publicum til Forsøg Lion Levison.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-12-02
Schweitzerost, af en fortrinlig Qvalitet, fra Herregaarden Tölløse, samt Stoltzer, Eidammer-Appetitost, nye Christiania Anchiovis a 14 Mk. 8 Sk., 7 Mk. 4 Sk. pr. 1 Dunk, samt brunsviger og holsteensk Pølse anbefales af Lion Levison.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-12-02
Af nye Frugter anbefales, grønne Spanske Viindruer, Figen & Nødder, Bilbao Kastanier, Krakmandler, Confect Rosiner, franske Svedsker, Kongeblommer, Citroner, syltet Ingefær syltede Annanas, samt Dadler. Til Kjøkkenbrug, russiske grönne Erter, Parmasanost, Mexed-Pickle, Picallilly, PebereddikeLemonasier, syltede Thamarinter, spanske Oliven, dansk & ægte Huusblas, chryst, Vanille samt Vanille Sukker, af Lion Levison,
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-12-02
De Herrer Bagere kunne erholde St. Croix Sukker, stødt og heelt Melis, Cancel (CasiLignen) Cardemomme, ny Succat, Mandler, Rosiner, Potaske, Hjortetaksalt, samt Citronolie, og overlades disse til meget billige Priser af Lion Levison.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-12-02
Adressecontoirets Commissionairer ere: Dhrr. Boghandler Thierry i Nakskov, Boghandler Giegengad i Martebo, Bidetmester Tidemand i Nørby. Aveddeler Grundtvig, Saxkøbing, hermeer v. Siettede Landed og borger handler Navn i Stubbekiøbne Arnkiel i Gaabense.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-12-04
Lollands-Falsters Stiftstidende. Udgivet i Nykjøbing af W. F. Laubs Enke. Redigeret af Chr. Jørgensen. Løverdagen den 4de December. No 194.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-12-04
Jndenlandske Efterretninger. En kgl. Resolution af 27de October bestemmer, at Børn, der fylde 14 Aar inden April Maaneds Udgang, kunne uden Dispensation i Henseende til Alderen stedes til Confirmation om Foraaret, og de, som fylde 14 Aar inden October Maaneds Udgang, ligeledes stedes til Confirmation om Efteraaret.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-12-04
Fra Aalborg skrives af 29de November i AalbeAv.: En Deputation af Bondestanden fra RandersEgnen er i Løverdags passeret her igjennem for at overrække de tvende Stænderdeputerede, Proprietair Nyholm og Kammerherre v. Skeel, som Taknemmelighedsbeviis for den af dem udviste Virken i Stændersalen for Hartkornsegaliseringen, Æresgaver, bestaaende af en Guldpocal og et Sølv-Skrivetui til Kammerherre Skeel og en Sølv-Theemaskine til Propr. Nyholm. Overrækningen skulde finde Sted igaar.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-12-04
Spare- og Laanckassen i Neumünster har af sit Overskud ladet opføre et fortræffelig indrettet Sygehuus, som i denne Tid er bleven taget i Brug. Den er en 2 Etage, smagfuld Bygning, beliggende tæt udenfor Flækken og omgiven af et nydeligt Haveanlæg. Foruden Beboelse til Oeconomen, haves 20 større og mindre Værelser til Syge, iberegnet et større til Operationer og 2 Badekamre. En Vandledning er anbragt i selve Bygningen, hvorved Vandet ledes op paa Loftet, for i forekommende Tilfælde derfra at kunne anvendes til Styrtebade. Sengene og hele Meublementet er indrettet paa det Beqvemmeste. J Haven bliver anlagt en Jiskjælder. Da Betalingen for Optagelse i dette Sygehuus er ansat meget billig, saa er det at formode, at Anstalten vil blive stærkt benyttet af den folkerige Flækkes Beboere.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-12-04
Aftenbladet har i en lang Række Artikler, betitlede Om geistlige Embeders Besættelse, andraget paa, at der bør lægges mere Vind paa specielt at kjende de theologiske Studerendes Vandel i Universitets aarene, end det nu er Tilfældet. "Det er dog stødende", hedder det, naar en theologisk Candidat, der strax efter Attestatsen bliver Capellan og nu skal forkynde og prædike Reenhed i Liv og Levnet for en Menighed, kort iforveien har været aldeles nedsunken i Liderlighed eller formeligt har gjort Profession af at bedrage, slaae Plader og skjæle. Vi kjende saadanne Exempler." Artiklens Forfatter vil vel blive nødt til at bevise sin Beskyldning. (Rand. Av.)J en Skrivelse fra det nordlige Slesvig i Hamb. Correspd." hedder det: "Den 10de Novbr. feirede Biskop Tetens paa Als sit 50-aarige Jubilæum, der blev udført i Kirken i Kjettinge med megen Høitidelighed. Senere hen paa Dagen fandt et Festmaaltid Sted i Staden Sønderborg, hvilket i denne Anledning var foranstaltet af Geistligheden paa Als og Æro. Denne værdige Geistliges Udtrædelse af hans hidtilværende Virkekreds bli almindelig beklaget, og af Bispedømmets Geistlige i Sandhed beklaget. Det er almindelig anerkjendt, at Biskop Tetens, endskjøndt han med stor Bestemthed i Theologien bekjender sig til den frie Nationalisme, dog bestandig har afgivet et sjeldent Exempel paa sand christelig Tolerance og Moderation; at han, endskjøndt han er Dansk af hele sin Sjæl, dog aldrig har været hildet af indskrænkede, bornerede Partii-Anskuelser. Hans klare Aand, hans lyse Jndsigter, den ualmindelige videnskabelige Dannelse og Luttrelse ikke blot af hans Forstand, men ogsaa af hans gemytlige Retning, lode ham i hans lange, indflydelsesrige Embedsvirksomhed lykkelig undgaae hine Klipper, som den religiense og politiske Jntolerances Zelotismealtfor let fører hen paa Mænd af saa oplyst, saa fordomsfri Tænkemaade høre i vore, den religiense og politiske Adsplittelses Tider til de sjeldne Phænomener, og derfor maa Aftrædelsen af en af disse Faa saa meget mere beklages. Flensborger Tidende, undrer sig over, at man hertillands taaler Colligeringen for Beseler, medens dog Kongen af Hannover forbyder den i sine Stater, J Apenrade skal der være sammenskudt 1,300 Rdlr. Cour. i Tøndern 600 og i Flensborg 800 Rdlr., hvoraf dHrr. Soltan, Consul Gorrisson, Oliemøller Rane Jørgensen, o. Fl. have gjort de største Tilskud. Med Hensyn til Menigmands Bidrag synes man derimod at have forregnet sig, skjøndt der ogsaa i Kroerne findes udlagt Beseler-Collect-Bøger, der præsenteres Enhver, der blot drikker en Snaps. Disse Collect Bøger indeholde den Bestemmelse, at Jngen maa tegne sig for mindre end 1 s. eller for meere end 1 Mk.; men Bidragene skulle alligevel være meget sjeldne. – Jfølge en Bekjendtgjørelse fra den i Staden Bremen bestaaende Beseler-Committee, var den Fredagen den 19de Novbr. hos samme allerede indgaaet c. 1,200 Rdlr. i Guld.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-12-04
J Foreningen mod Brændeviinsdrik bleve det sidstafholdte Mødes Forhandlinger aabnede med Oplæsningen af et Brev fra Advocat Orla Lehmann, hvorved denne udbad sig optaget blandt Foreningens Medlemmer. Lehmann udvikler i dette Brev Grundene, hvorfor han ikke tidligere har sluttet sig til Bestræbelserne for Brændevinets Udryddelse, hvorvel han stedse har anerkjendt Ønskeligheden af deres Fremgang. Han yttrer derefter: "Ved imidlertid noget nøiere at blive bekjendt med de Bestræbelser, hvorved Menneskekjærlighed har søgt at gribe til Nødværge mod dette Ondes Ødelæggelser, maa jeg ansee det for en ved igjendrivelige Erfaringer stadfæstet Kjendsgierning, at almindelige Foreninger mod Brændeviinsdrik ere velskikkede til ikke blot at redde mange Enkelte fra aandig og legemlig Undergang, men fornemmeligen til at bevirke et saadant Omslag i den offentlige Mening, der ved at brændemærke Drikfældighed som en Vanære og stemple Brændeviinet som Vindskibelighedens og Velstandens, som Dydens og Frihedens Fiende, umærkeligen, men imodstaaeligen vil føre Folket til at søge sin Tilfredsstillelse i ædlere Nydelser, der ikke nedbryde dets Menneskeværdighed, ikke undergrave dets Dygtighed og Lykke. Med denne Erkjendelse vil Jngen kunne ansee sig berettiget til at tilbageholde sit Vidnesbyrd og sit Exempel." Efter dernæst at have anført, hvorledes han i sin Stilling som Advocat daglig har Leilighed til at erfare, hvilken Rolle Brændeviinsdrikken spiller i Forbrydelsernes Historie, og i sin Virken for Bondesagen, i Brændevinet har erkjendt en af de væsentligste Grunde til, at den danske Bondestand ikke engang har kunnet hævde de lovligen den tilkommende Rettigheder, end sige indtage den Stilling i Samfundet, som svarer til dens store Betydning for Danmark Velfærd og Frihed slutter han sig til dem, der hidtil have virket for Brændevinets Udryddelse, med hvilke han vil deele Æren af vore Grinebideres og Drankeres Spot. – Derpaa holdt Provst Wieselgren fra Sverrig et høist interessant, belærende og opvækkende Foredrag, som hortes med største Opmærksomhed af en tæt sammenpakket Mennemasse, afbrødes hyppigen af uvilkaarlige og levende bifaldsraab, og vil være uforglemmeligt for Enhver, som var nærvæ(Fædrel.) rende derved.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-12-04
Gaarden Bartofte i Vestenskov Sogn, Lollands Sønderherred, med Bygninger og circa 178 Tdr. Land, er i disse Dage solgt af Hr. Radel til Hr. Heegaard for den Sum 30,000 Rbd. (Loll. Post.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-12-04
Nykjøbing, den 4de Decbr. Til den flensborgske Jernbane er i Lollands-Falsters Stift, efter Jndbydelsen fra den lolland falsterske Comitee til denne Sags Fremme, bleven tegnet ialt 58 Actier.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-12-04
Ægtevielser. I. Kjøbenhavn den 18de ds. Hoffoureerde Fine Olivarius og Jfr. Jda Petersen, Kjøbmand Adolp Jsrael og Jfr. Emma Levy; den 19de: Styrmand J. Stoud, og Enkemad. Steffensen; den 20de, Candidat F. Bintzer, og Jfr. Verdelin, den 21de: Coffardicapitain A. Trolle og Jfr. K. Møller; den 23de: Conditor Gjuseppe Caccavaho- og Jfr. Adelalde Jacobi.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-12-04
Dødsfald. Kjøbenhavn; Commandeurinde A. C. C. D. Bluhme, 81 Aar; Enkeprovstinde S. C. Dreier, f. Lund, 71 Aar; kgl. Capelmusicus Fuchs, Krigsraad L. F. Jbsen, 74 Aar; Præsteenken A. M. Thostrup, f. Boje; Ane Brun, f. Strunch, 64 Aar. Muurmester Schmidts Kone, f. Larsen; Moses Jacobsen, 59 Aar; Augusta H. S. Kroll, 21 Aar; Christiane Agerbundsen, 68 Aar. Slagelse: Ane C. Giessing, 81 Aar. - Odense: Anne Marie Braadt, 66 Aar. rie Braadt, 66 Aar.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-12-04
Udenlandske Efterretninger. Staden Luzern har den 24de Novbr. om Formiddagen overgivet sig paa Naade og Unaade. Kl. 12 droge Edsforbundets Tropper ind i Staden, efter at en haardnaakket Fægtning Dagen forud havde fundet Sted ved de af Sønderbundstropperne med stor Tapperhed forsvarede Forskandsninger ved Gislikon-Broen og paa Rothenberg. Kl. 4 om Eftermiddagen den 23de vare disse Puncter i Edsforbundstroppernes Magt, og Staden gjorde nu Capitulationsforslag; men General Dufour erklærede, at det var for sildigt, og forlangte ubetinget Underkastelse, til hvilken han gav Staden Betænkningstid til næste Formiddag, da Overgivelsen saaledes ogsaa paafulgte. Tropperne fra Uri, Schwyz og Unterwalden ere i vild Flugt ilede til Hjemmet. De fornemste Jesuitervenner i den lugerner Regjering ere flygtede fra Staden. Skjøndt det endnu ikke angives, hvormange Døde og Saarede, der haves paa begge Sider, er det dog desværre vist, at Kampen har været meget blodig og er bleven ført med stor Forbittrelse. Jsær skulle Edsforbundets Batailloner fra Aaran og Appenzell have lidt meget.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-12-04
J Neapel har Jndenrigsministeren Santangelo, der forgiæves har opbudt alle sine Kræfter for at formaae Kongen til at følge et folkeligere og liberalere Regjerings system, endelig efter Begjæring faaet sin Afsked, og Ministerpræsidenten Pietracatella, der trolig havde staaet ham bi i hans Bestræbelser, ventedes at ville følge hans Exempel. Finantsministeren Ferri er ligeledes aftraadt og har faaet en Efterfølger i den hidtilværende Ministersecretair Fortunato. Kongen har forandre Dødsdommen for fjorten politiske Fanger, der have deeltaget i Opstanden som Førere, til 10-aarigt Slaveri paa Galeierne.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-12-04
De preussiske Stændercomiteer, imod hvis Valg, som bekjendt, en stor Deel af Landdagens Medlemmer protesterede og som andre kun foretoge under Reservation, ere dog blevne indkaldte til den 15de Januar. Rhinprovindserne have slet ikke valgt og ere saaledes ganske uden Repræsentation i dette curieuse Led af den vidtloftige preussiske Stænderraadgivning. – J Magdeburg ere nu c. 7000 Personer traadte ud af Statskirken og over til den suspenderede Præst Uhlichs nye Menighed. En ny Deputation, som Staden i denne kirkelige Stridssag havde sendt til Kongen, er bleven tilbageviist uden Audients. (Aalb. Av.) Det skal være lykkedes Prinds Abderrhaman, en Søn af den detroniserede, forrige maroccanske Sultan, Muley-Soliman, at flygte fra Fez, hvor Thronrøveren, Muley-Abderrhaman holdt ham strængt bevogtet, og at begive sig til Abdel Kader, der havde modtaget ham med alle hans Rang tilkommende Æresbeviser. AbdelKader var, efter Sigende, i Rif-Bjergene saa vel forsynet fra Gibraltar med Alt, at han nok saae sig istand til at bestaae en lang Kamp. Den unge Prindses Nærværelse vilde rimeligviis forøge hans Tilhang, ja maaskee endog bringe endeel af den keiserlige Hær til ved et Sammen stod at forlade sin Fane og flokkes om hans Banner.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-12-04
J den Hensigt at fremme Jndvandringen til Vestindien af frie Negere fra de Puncter af den africanske Vestkyst, hvor ingen Slavehandel drives, har den brittiske Regjering sendt nogle Hundrede Negere, hvem det er gaaet godt i Guiana og Trinidad, til deres Hjem, for at opmuntre deres Landsmænd til at tage Tjeneste i Vestindien. For imidlertid at forebygge alle om Slavehandelen erindrende Misbrug, maa denne Udvandring, være aldeles frivillig; løskjøbte Slaver skulle være udelukkede derfra, og heller ikke maa Privatfolk befatte sig dermed, men den skal ene skee under Regjeringens umiddelbare Tilsyn. Colonial-Ministeren haaber desuden, at naar de frie Negere med deres sammensparede Fortjeneste vende tilbage til Africa, da skulle de der udbrede Sædelighed, Konster og Civilisation blandt Negerstammerne, og saavel ved denne helbringende Jndflydelse som ved Concurrencen, af deres frie Arbeide bidrage til Slavehandelens fuldkomne Udryddelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-12-04
J Donai i Frankrig har en ung, ikke femtenaarig Pige, Hortense Lahousse, med koldt Blod forgiftet sin Fader, sin Moder, der ere døde, og en Soster, som er blevn reddet. Den første Dosis var ikke stærk nok, hvorfor den unge Morderske gjent og Forsøget, indtil Forældrene bukkede under for Giftens Virkning. Forbrydersken, der viser fuldkommen Ligegyldighed og rolig Fatning, angav i et første Forhør en ung Mand, til hvem hun stod i et ømt Forhold, og til hvem hun umiddelbart for Gierningens Gjentagelse ganske havde hengivet sig, som den, der havde tilskyndet hende til den, men gjenkaldte siden dette Udsagn.