JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-03-19
Aalborg, den 11te Marts. Fra Skagen haves den Efterretning, at et engelsk Skib med Kul er indstrandet der forleden i det stormende Veir. - Ogsaa for en Maaneds Tid siden kom et engelsk Kulskib, the Leeds, Capt. Cherrypaa Grund ved Skagen; men slap af igjen ved Bistand af Skavboerne og ved Udkastning af endeel af Ladningen. - Ved Sebbersund kuldseilede forleden Dag i det haarde Veir en Fiskerkaag. To Fiskere, som vare i samme, reddede sig oppaa Bunden af Kaagen og bleve efter flere Timers Forløb bjergede til Land; men den Tredie, som var deres Fader, og hverken kunde udholde at hænge i saa lang Tid i Vandet ved Kaagen, eller komme op paa den, fandt sin Grav i Bølgerne. - Jdag fra omtrent Kl. 10 rasede her en yderst voldsom Orkanbyge med stærke Lyn og Tordenskrald samt svært Hagl slag med vestlig Vind. Gaderne ere paa mange Steder bedækkede med nedblæste Tagsteene.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-03-19
Viborg, d. 13 Marts. Orkanen i Mandags, der endog vedblev om Natten, især Kl. 2. nedblæste her mange Tagsteen og Straatage, nogle Skorstene og Plankeværker, løsnede en gammeldags tyk grundmuret Gavl fra Taget m.m. 2 gamle Udhuse faldt. Paa Kirkerne gjorde det og endeel Skade. Den gamle Nørresogns Kirke, der faae spøgelseaglig ud forhen, lod endeel af sine Tagsteen synke til Jorden. – Ønskeligt, om Overdelen ganske nedtoges af den egentlige Kirke, da det dog successiv falder og da slet intet nyttes. Paa Landet nedblæste større og mindre Udhuse, og Vandet ved Skive og Nybroe steg saa høit, at man næsten ikke kunde see Broerne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-03-19
den saakaldte Salon er den kostbare Mineraliesamling opstillet, der fylder 48 Kister. J No. 8 sees en Samling af Fugle, Pattedyr &c., men i en maadelig Tilstand. No. 9 indbefatter Petrefacter og Fossilier. Yderst mærkværdig er et menneskeligt Skelet, som Admiral Sir A. Cochrane har medbragt fra Quadeloupe. Det er indsluttet i en Kalksteen, og aabenbart af Qvindekjønnet. J No. 10 sees en paabegyndt brittiskpryctognostisk Samling. No. 11 indbefatter en rig Samling af den brittiske Zoologie i den bedste Orden. - J det dublinske Selskabs Museum findes den berømte Reisende C. L. Giesekes grønlandske Samling, fortræffelig ordnet, og blandt andet indbefattende grønlandske Planter i Glas og Ramme, klinede paa Papir, 46 Species, foruden Mosarterne, hvoraf 18, og deriblandt 5 nye; en Suite af grønlandske Mineralier i 10 Kasser; en Samling grønlandske Fugle. Foruden alskøns Modeller, f. Ex. en Slæde med 3 Hunde for, Kajakker &c., fortjener en grønlandsk Hytte, beklædt med Sælhundeskind, den største Opmærksomhed. Ved Jndgangen til samme staae to Grønlændere, Mand og Kone, i Legemsstørrelse, og fuldstændig Nationaldragt; de malede Træmasker skulle være troe Naturcopier. Det Jndere af Hytten indbefatter det fuldstændige Huusgeraad, Fiske og Jagtapparat, Vaaben og dess.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-03-19
En tydsk Reisende, ved Navn Waldeck, er nyligen ankommen til Engelland fra Africa, som han, fra Ægypten indtil Cap, har gjennemvandret.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-03-19
Ved Foden af det saakaldte Maanebjerg har han fundet en Støtte, der, efter dens Jndskrift, er oprettet af en romersk Feldtherre, under Vespasian. Paa Spidsen af Bjerger, der danner en Bjergryg af umaalelig Udstrækning, opdagede han et Tempel af den høieste Alder, der er vel vedligeholdt og endnu bruges af Jndbyggerne til deres religiøse Skikke. Til at komme fra denne Bjergrog ned paa en meget steil Skakning, behøvede han 40 Dage. J den Slætte, han kom til, fandt han Beenradet af et Menneske, og over Skuldrene af samme hang endnu en Telescop med Navnet Harris og en Chronometer med Navnet Marchand. Endnu to andre Beenrade laae i nogen Frastand fra disse. De Reisende havde 4 Europæere til Ledsagere, hvoraf dog kun een kunde udstaae Reisens Besværligheder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-03-19
J Aaret 1775 blev en Slavehandler i London anklaget af et Selskab af Menneskevenner, der havde forenet sig om, at have Øie med Slavehandelens Uretfærdigheder, fordi han lod kaste 140 Negre overbord, da Sygdom herskede paa Skibet. Hans Sagfører undskyldte ham for Retten blandt andet med, at disse Slaver, i Følge Lovene, vare Skibsrhederens Eiendom, og maatte betragtes som enhver anden Deel af Ladningen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-03-19
Den spanske General Morillo fortæller en mærkværdig Anecdot om Klapperslangerne, og viste paa Armen to Ar af et saadant Dyrs Bid, som efter hans Forsikkring ved en vis Jndpodning, hvis Tegn vare synlige hos ham, ikke kunne vorde skadelige. Alle hans Folk og de fleste Jndbyggere der i Landet, indpodede sig med Saften af en Urt, Ereote Forma, hvis Lægekraft blev bekjendt ved et Tilfælde. En Neger saae i en Skov en Glente kjæmpe med en Klapperslange; da Fuglen havde faaet et Bid, fløi den hen til denne Urt, gned sig med Nebbet Saaret, og vendte tilbagetil Kampen. Man gjorde nu Forsøg paa Hunde og andre Dyr, som man lod bide af Slangen; intet af dem døde, og fra den Tid af holder man dette Middel for ufeilbart.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-03-19
En Matros, navnlig Voye, 19 Aar gammel, vilde i Forening med sin Kamrat, d. 4 Novbr. 1820, i det Preussiske indsmugle Varer fra det Mecklenborgske. Men her stødte de paa en i Zedenick stationeret Grændsebrigade, ved hvilken ogsaa Grændseopsynsmanden Stavenow befandt sig. Hver Opfordring til godvilligen at overgive sig, eller i det mindste at lade deres Contrebande i Stikken, blev trodsigen tilbagevist, og man maatte lade sig nøie med at forfølge Smuglerne uophørligen, fordi disse, holdende deres Pistoler mod deres Forfølgere, truede med at skyde dem, naar de kom dem nær. For at trætte Grændseofficererne trak de adskillige Mile igjennem Skoven, og tilsidst baglænds, for at naae Udlandets Grændser. Men i Nærheden af denne Grændse var imidlertid indtruffen den anden Grændsebrigade, og havde forenet sig med den første. Paa de Betjenters gjentagne Raab, som forfulgte Smuglerne, mærkede de Uraad, og de Officianter, der vare til Hest, satte efter dem. Begge Contrebanderer kom nu i Knibe, og Voye skjød Grændse opsynsmanden Stavenow ihiel, da denne sprang løs paa ham. Jmidlertid bleve begge paagrebne, og i Januar 1822 er Morderen Voyes dømt til at radbrækkes ovenfra, hvilken Straf ogsaa nyligen er bleven fuldbyrdet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-03-19
J Tilløchs Magazin (Juni 1818) paastaaes, efter Jnglis Forsøg, at naar Hør, strax naar Blomsterne bryde frem, og ikke som nu, naar Frøet er modent, afskiæres, ere dens Safter endnu slimagtige, og det med samme forbundne Farvestof opløser sig ganske ved Risten i Vandet, eller naar den ligger fugtig paa Marken, men at det Garn, der faaes af dette Hør, og siden Lærredet, efter Blegningen, bliver ganske fortrinligt og hvidt Lader man det derimod staae paa Halmen, indtil Frøet er modent, saa bliver Safterne i Farvestofferne harpixagtige, i Vand uopløselige, og der fremkommer i samme Jern med Garvestof, der forhen ikke fandtes deri, og som forværrer Productet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-03-19
Den berømte Statsraad Huseland har udgivet en Afhandling om Ligetallet af begge Kjøn i Menneskeslægten (Ueber die Gleichzahl beyder Ge schlechter &c.), hvorved han vil bevise Tilværelsen, af en Tingenes Overordentlighed i Naturen. Han undersøger først Aarsagen til Kiønnenes Forskjellighed, og dernæst til det lige Talforhold i Menneskearten. Forf. føler sig overbeviist om, at der gives en usynlig Verden, som den synlige kun er en Aabenbaring af. Den første indbefatter de Aarsager, hvoraf den sidste kun viser os Virkninger, og at vi maa indskrænke os til at iagttage med Omhyggelighed disse Virkninger, forat opdage, naar vi kunne, de Love, som styre dem, og uddrage deraf nyttige Følgeslutninger. Resultatet af Forfatterens Undersøgelse er, at hos Dyr overstiger i Almindelighed Tallet af de qvindelige de mandlige Fødsler meer eller mindre; men hos Mennesket forholde de mandlige sig til de qvindelige stedse som 21 til 20, hvilket Forhold vel forandrer sig umærkeligen, men dog, efter 40 Aars Forløb, bliver fuldkomment lige.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-03-19
J Aaret 1817 blev i hele det russiske Rige født 786,810 Børn af Mandkjønnet og 711,796 af Qvindekjønnet. De Dødes Tal var 423,092 af Mandk. og 406,469 af Qvindek., af hvilke 208,954 under fem Aar; Folkemængden var forøget med 670,045. Til 60 Aars Alder døde 68,723 Personer; til 70, 38,764, til 80. 16,176, til 90. 2,108, til 100. 783, til 115. 83, til 120, 51, til 125. 21, til 130. 7: til 135. 1 til 140. I.Den franske næsten aandeløse politiske Skribent Du Pradt, om hvis talrige Skrifter man har sagt, at de ere fulde af Prat, skal i faa Aar have skrevet 26 siger sex og tyve Bind, der koste i Bogladen 110 Franker. Colonier, Concordat og repræsentative Forfatninger ere hans Yndlingsthemater, som han, saa paastaaer man, med fransk Flygtighed, i et zirligt Sprog og rhetoriske Former, vil vedblive at opvarte det franske Publicum med, saalænge dette har Lyst til at læse og kjøbe hvad han skriver. Men det værste er, at han, ligesom August Lafontaine, udskriver sig selv, og tillige bestandigen citerer sig selv. Tibetgedderne synes at ville lykkes i Frankrig, og man tæller deraf 180. De Unge ligne Hunde. De ere forskjellige fra vore tamme Gedder deri, at de have nedhængende Øren, krummede Haler, og for det meste lige Horn. Deres Melk er saa nærende og rundelig, at de Unge, i en Alder af tre Uger, ere saa store og stærke som franske Gedder paa tre Maaneder. Man fodrer dem ligesaa let som indenlandske Gedder, da de æde Alting, selv Castanier, Kartoffelblomster, Ukrud, alle Slags Blade.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-03-19
Boghandler Archibald Constable i Edinburgh. har betalt Forfatteren af de Skotske Noveller, Jvanboe &c., der antages at være Valter Scott, 100,000 Pd. St. i Honorar.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-03-19
J Aaret 1820 er i Paris udkommet: Vovage dans la Grand-Bretagne &c. 181819, . Ch. Dupin, 2 Vol. 4to, eller Reise i Storbritannien, foretagen med Hensyn til den offentlige Krigs- og Marinetjeneste, saavelsom til Broerne og Landeveiene. Det hedder heri: For at vise, med hvilken Udstrækning den brittiske Regjering har udført sin Kjæmpeplan, at være Depotet, Manufacturet og Vaabenpladsen og den europæiske Krigsvøbe, er det nok, at kaste et Blik paa følgende: Vaaben, hvormed de allierede Armeer og de brittiske Tropper bleve forsynede fra 1803 til 1816 inclusive. De Allierede. 2148,643 De regulaire Tropper. Den regulaire Milits Den locate Milits De Frivillige Marinen. Tilsammen, 3,227,716 Jndtil 1812 var Forbrugen af Krudt under den sidste Krig 80,000 Baril, og 1815-14 har den været endnu større.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-03-19
Kjøbenhavns Børn, d. 19 Marts. Cours. Hamb. 2 M. 250, a vista 263. Spec. 253. - Specier solgtes til 15 Rbmk. 3 s. Obligat. (med Renter fra 11 December 1821) 76 a 76 1/2. Nationalbank-Obligationer (af Laanet den 2 Februari 1820) 97 1/2 a 98 Rbdlr. r. S. (uden Renter) eller 1235 Rbdlr. Sedler pr. 100 Rbdlr. r. S. - Norske Rigsbanksedler 12 1/2. - Svenske Sedler 62 1/2 s. - Disconto 6 pC. Af dette Blad udkomme ugentlig to Nummere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-03-19
J Følge Kgl. allernaadigst Tilladelse, forsendes det med Brevposterne, og kan bestilles paa alle Postcontoirer. Her i Staden modtages Subskriptionen hos Bogtrykker Höecke, i store Helliggeiststrædet No. 144.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-03-23
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Nittende Aargang. No. 24. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 23 Marts 1822. Danmark til Fredrik. Efter Konningens Sygdom. Det var for Dig, at Natten faae mig brede mod Himlen mine Hænder ud til Bøn. Saa ømt formaaer en Moder kun at bede; saa glad seer kun en Moder frelst sin Søn. Du gives mig, min Ædling, af Alfader, at Du skal tyde Tidens Tegn med Mod. Og, om end mørk sig Skjebnens Bog oplader, dog tolker den, hvi han Dig ei forlod. Den ydmyge, der, skjøndt Guds Haand ham saarer, end siger skee Din Vilie." han bestaaer Den Stolte, der til Gud sig selv udkaarer, som Avnerne for Stormen han forgaaer, Loft høit Dit Blik mod Nattens blanke Himmel Hvad styrker bedre, end at stirre did? See Stjerner mylre som i vildest Vrimmel, men lænket hver til Bane, Sted og Tid! O. Ham, hvis blotte Vink af dem stur lydes, Ham er det, der Dig Liv og Frelse gav, Ved ham, trods Vold og Rænker, Ædling frydes, trods Sværd og Skjolde Nidding aabnes Grav Min Ædling, Du, hvem Blodskyld ei har krænket, men Kummer tidt for Dine Kiæres Vel, var Jordens Scepter i Dit Værge skjænket, meer fredsæl var den, rigere paa Held, See Flammer lue, Tusinde dem nære, Titusind juble, naar de knittre vildt, Dog - deres grumme Ven kun de fortære, men varme deres ædle Fiende mildt. Blandt Vanvids Flammer, i hvis Favn det svømmer, forgaae for Vraget, Jordens Børn beboe, end Haabet paa en Retfærds Gud, som dømmer, skal svigte meer og røve Uskyld Ro Thi, nævnes og det Døgn, hvis Skyers Mørke, fordunklede et Øieblik dets Glands, dog nævnes tusind, da med Ungdomsstyrke det blomstrede som Morgenrødens Krands. Jordhaabets Roser komme for at svinde; kun Himmelhaabets Rose visner ei. Den søge Du, min Ædling, den Du finde med sine Roser den bestrøe Din Vei. Af dem skal da den første Sundhed være, den anden Lykke, Guds Haands tause Tolk, den tredie, Dit Hjertes Lyst og Ære, Tak af et uforledet, skjønsomt Folk, Om smitsomme Sygdomme og deres Forebyggelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-03-23
Blandt de største Plager, der fandtes i Pandoras Æske, og fra de ældste Tider af have hjemsøgt Menneskeheden, høre unægteligen de smitsomme Sygdomme. Jngen Alder er sikker imod dem, og ingen Himmelegn befriet for dem. Lumske, ligesom paa usynlige Vinger, liste de sig ind i Husene, angribe den rystende Olding ligesaa fuldt som det diende Nor, Fyrsten i sin Borg ligesaa let som Betleren paa hans usle Leie. Er Smitten særdeles ondartet, saa strande hele Lægevidenskabens Bestræbelser paa den, og, nøiet med at frelse de enkelte Offere fra Dødens Gab, maa den sædvanligen overlade de af Guulfeberen og Pesten haardt Angrebne til deres Skjebne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-03-23
Fabelverdenen taber Æsculapius's lægevidenskabelige Bedrivter sig, og kun af mørke Myther kjender man endnu Hygeas Daad, men hvor gammel Lægekonsten end er, kjender man dog endnu i et Øjeblik, da den synes stegen til en saa overordentlig Høide, intet andet Middel til virkelig pestagtige Sygdommes Afværgelse, end det man allerede kjendte i Moses Tider – Afsondringssystemmet eller de saakaldte Qvarantainer; thi Opdagelsen af Syrernes Brug er vel vigtig, men i overordentlige Tilfælde er deres Virksomhed neppe af saa stor Kraft. J vort Norden, fulgte man nøje hiint System, i det mindste allerede i det femtende Aarhundrede; men dog kun mod den da almindeligste Smitte, Spedalskhed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-03-23
Men det er kun de store Almeenfiender af den offentlige Sundhed, man i Staterne saa mægtigen har søgt at væbne sig imod, ved at afskjære dem Tilgangen paa alle Kanter. De mindre, der, som Streifecorpser, liste sig omkring i Mørke, synes man ikke synderlig at frygte, og derfor heller ikke at bekymre sig meget om. En mindre farlig Fiende ophører imidlertid ikke at være Fiende. Dog, det ligger eengang i den menneskelige Natur, at kun de Ulykker, der i store Masser og paa en særdeles Jndtryk gjørende Maade, ramme Menneskeheden, tildrage sig i langt mærkeligere Grad vor Opmærksomhed, og indgyde os større Frygt, end de, der, virkende enkeltviis og i Løndom, skjules for vort Øiesyn. Vi gyse ved at see ti Mennesker lide i vor Nærværelse, men vi kunne med Rolighed læse Efterretning om et Feldtslag, hvori 20,000 Mennesker paa den ynkeligste Maade ere omkomne. Saaledes er det ogsaa med smitsomme Sygdomme. At hundrede Mennesker vaande sig paa Sygeleiet af en ondartet Nervefeber; at ligesaa mange Uskyldige drage sig med den syphilitiske Gift, det vækker ingen synderlig Opmærksomhed; men blot Tanken om nogle Gangklæder, der komme fra et for den gule Feber mistænkt Land, er istand tilat jage Skræk i baade Læger og Lægfolk, uagtet man endnu aldeles ikke har noget Erfaringsbevis for, at den gule Feber saaledes kan forplantes til vore nordiske Lande, og adskillige americanske Læger endog have paastaaet, at den kun udbredes ved Vegetabilier, der paa indelukkede Steder gaae over i Forraadnelse. Vi anføre dette ikke forat laste den prisværdige Forsigtighed, var den end overdreven, der iagttages i Henseende til den gule Febers Jndsnigelse fra Søsiden; men vi bemærke det blot, for at gjøre opmærksom paa en i det mindste tilsyneladende Jnconseqvence.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-03-23
Ligesom Krigen, ved Handelens Formindskelse, har gjort Leilighederne til udenlandske Smitters Jndførelse fra Søsiden færre, saaledes har den, ved de ulykkelige Virkninger, den medførte, og de Efterveer, den efterlod, udsat os for større Farer, at hjemsøges ved indenlandske Smitter. De første og uundgaaelige Følger af Forarmelse ere Familiers og ledige Personers Sammenpakning i snevrere Vaaninger; Nydelsen af mindre sund Føde, og Benyttelsen af brugte Klædningsstykker, tre vigtige Aarsager til smitsomme Sygdommes Udbredelse. Huusleiens Dyrhed, og den aftagende Ævne til at kunne betale den, tvinger her, som i Provindserne, mangfoldige Mennesker til at lade sig nøie med snevre og indskrænkede Rum. Jndtræffer da Sygdom i en Familie, saa kan Værelset, hvori den Syge ligger, sjeldent udluftes, og Sygdoms eller Smittestoffet bliver saa meget mere indpresset, og saa meget lettere istand til at virke ødelæggende paa de øvrige Medlemmer af Familien. Ved Jndlogeringen af mange Mennesker, især af de lavere Classer, i snevre Rum, hvor de ligge sammenpakkede, ligesom Negrene i et Slaveskib, fordærves Luften og forplantes smitsomme Sygdomme letteligen. Nødvendigheden at kjøbe gamle og brugte Klædningsstykker, af Mangel paa Ævne til at anskaffe sig nye, bidrager overordentligen til Smitters Udbredelse. Kort, den Lethed, hvormed enhver Miasma, under Tidernes Tryk, har Leilighed til at forplante sig, og det store Savn af Reenlighed, som en nødvendig følge af overhaandtagende Fattigdom, ere desværre i vore Dage vigtige Aarsager til det Ondes end større Forøgelse. Der gives imidlertid Midler til disse Plagers Afværgelse, endskjønt vi tilstaae, at de ere forbundne med Anstrængelse. Men hvilken Anstrængelse bør agtes for stor, naar det gielder om, at befrie hele Slægter fra de værste Lidelser, at bekjæmpe en Fiende, hvis Pile ere rettede mod Alle uden Forskjel, og som kunne ramme ligesaavel Stormanden i sin glimrende Borg, som den Fattige i sin lave Hytte? Hvo kan beregne, hvortil saa mange befordrende Leiligheder til Smitters Udbredelse tilsidst kunne lede, Lad os derfor væbne os mod en fælles Fiende, saalænge det endnu staaer i vor Magt at standse dens Fremskridt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-03-23
Om den syphilitiske Sygdoms Udryddelse er der hidtil skrevet meget, endog af berømte Læger, men, som det synes, for døve Øren. Endnu stedse lister den sig omkring i Mørke, og, nøjet med at have lært at kjende et specifisk Middel tilat lægge den, lader man den uhindre gaae sin Gang, uden at tænke paa at standse dens Fremskridt. Ammer forgifte de Børn, der die ved deres Bryst; Ægtemænd deres Koner, og Kilden til al Sundhed og Kraft forpestes, uden at Lægerne vove at bortdrage den mindste Flig af det Hemmelighedsslør, som en falsk Undseelse og en saakaldt Velanstændighedsfølelse lader hvile over slige Familieulykker. Jntet alvorligt Skridt er hidtil gjort, til at oprykke det Onde med Rode. Den første Foranstaltning, der maatte føies, burde være den, at der havdes en speciel Opsigt med alle offentlige Fruentimmer, og denne Opsigt maatte være betroet visse dertil ansatte og af Staten, lønnede Læger. Ethvert inficeret Fruentimmer af dette Slags maatte i det mindste i en Tid af eet Aar hensættes i et Hospital, saa at man kunde være viis paa, at hun ikke af Trang bidrog paa ny til at udbrede Giften, førend hun endog selv var helbredet. En alvorlig Straf burde være paalagt hver den af begge Kjøn, der sporer hos sig det mindste til saadant Slags Smitte, og ikke ufortøvet melder sig hos en authoriseret Læge. For Ammer og Goldammer burde Straffen være dobbelt. Kort – man maatte behandle denne Sag med samme Alvor, som de naturlige Koppers Udryddelse og Barnefødsel i Dølgsmaal. Vedblev man med en saadan Strænghed blot i nogle Aar, saa vilde man snart spore de velgjørende Følger deraf.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-03-23
Jngen heftig smitteende Nerve= eller Forraadnelsesfeber burde cureres hjemme i Huset, med mindre, at Vedkommende ville indestaae for, at den Syge skal have et Værelse for sig selv. Hvor dette ikke kan indrømmes ham, burde det være enhver Læge paalagt, at lade Patienten ufortøvet bringe til et Hospital. Marchandisere og alle, der handle med brugte Klædebon og Sengeklæder, burde det, under anseelig Mulct, befales, ikke at sælge saadant Tøi, førend det paa et dertil bestemt Sted udenfor Byen var blevet udluftet. Nu kjøber man Gang og Sengeklæder baade paa Auctioner og under Haanden, uagtet de have været afbenyttede af Mennesker, der ere døde af de meest smitsomme Sygdomme, og mangen Uskyldig bliver saaledes et sørgeligt Offer for Uforsigtighed. Den Skik, at lade Liig, især saadanne, der ere døde af smitsomme Sygdomme, ligge paa Parade, burde ganske forbydes, da Smitten let paa denne Maade kan udbredes blandt de mange tilstimlende Nysgjerrige. Endog Uddunstningen af ganske sunde Liig har Facultetet i Leipzig erklæret for skadelig, og mangen Erfaring viser, at baade Atmosphæren af Liig, og Synet af meget vanheldede Døde, have virket Sygdomme, ja endog Døden. J det Sachsiske har det allerede 1713 været forbudet, at lade Liig, hvad enten Døden var fulgt af mistænkelige eller andre Sygdomme, ligge paa Parade. - Ligeledes burde man have nøie Opsyn med, at der, hvor Nogen er død af hvilkensomhelst smitsom Sygdom, de Klæder &c. den Afdøde under sin Sygdom havde benyttet, hverken bleve solgte under Haanden eller ved Auction eller givne bort, førend de vare undergaaede en paabuden Udluftning og Renselse. At saadanne Foranstaltninger, det vare nok saa længe, ville og maa skee, det føle vi os paa det kraftigste overbeviste om, thi det Onde selv vil ved den Overhaand, det tager, og maa tage, tvinge, om ei den nærværende, saa dog den tilkommende Slægt dertil. Men hvorfor ikke gjøre i Dag, hvad vi agte at gjøre i Morgen, Har da den nulevende Slægt mindre Krav paa vor Opmærksomhed, end den efterfølgende, Statstyrere, Øvrigheder, Læger, J, som ellers gjøre saa meget for at redde et enkelt Menneskes Liv - laaner dog endeligen Øre til Menneskehedens Stemme, og standser een af de farligste Kilder til Tusindes Ødelæggelse:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-03-23
Indenlandske Efterretninger. Handelstidenden No. 21 for d. A. indeholder en sammenlignende Fortegnelse over de fra 1815 til 1819 stempelpligtige indenlandske Manufacturvarer, hvoraf sees, at i Aaret 1815 stempledes 352,624 Alen trykkede Cattuner, 1819 derimod 432, 976 1/2 Alen; 1815. 130,249 3/4 Alen. Bomuldstøier, derimod 1819, 136,253 3/4 Alen. 1821 stempledes endog 528,238 1/4 Alen trykkede Cattuner og 218,976 1/2 Alen Bomuldstøier. Derimod har Klædefabricationen aftaget i den Grad, at der 1816 leveredes 177,612 Alen, og derimod 1821 kun 81,027 1/2 Alen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-03-23
Den Konst at forfærdige Frugtblomster, er udenlands bragt til en beundringsværdig Høide.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-03-23
Hos vore Modehandlere faaes Viindruer, Ribs klaser &c., der ere saa fortræffelige, at man skulde antage dem for naturlige.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-03-23
Søndagen den 17de Marts faaes allerede i Odense levende Reier, hvilke aldrig mindes at være seete der saa tidlig før, da de for det meste fiskes af Koner, og disse ikke gjerne skjøtte om at gaae i Vand til Beltestedet, som i mere end et halvt Aarhundrede ingen har kunnet taale saa tidlig.