Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-12-05
Oversigt. af Dagens udenlandske Nyheder. Den Russiske Keiser er endnu i Warschau og har udnævnet sin Broder Constantin til Generalissimus over den Polske Armee. Den øvrige Keiserlige Familie iler til sit Hiem. Den 15de og 16de Nov. ankom Storfyrstinderne Catharina og Maria og Storfyrsterne, Keiserens Brødre, Nicolaus og Michael til Kønigsberg. Storfyrstinde Maria talte 4 Sprog ved Couren; Tydsk, Russisk, Fransk og Engelsk. Keiser Alexanders tredie og yngste Søster, Anna Paulowna, er i Petersborg; men Greve af Czernischeff er kommen som Russisk Minister til Haag, for at indbyde Kronprindsen af Nederlandenne, hendes udkaarede Brudom, at komme til Petersborg; Prindsen afreiste den 29de November, og Kongen har i Forveien afsendt Greve Heerdt for at frie til Storfyrstinden. Prindsessen af Wallis er den 14de Nov. afreist fra Genua til Sicilien; man siger, at hun vil giøre en Tour til Grækenland, En anden Potentat er ogsaa paa Reisen til Grækenland, nemlig Hertugen af Holsteen Gottorp, fordum Konge af Sverrig, ledsaget af en ung Officeer kom han til Corfu den 19de October, for derfra at reise til Christi Grav i det hellige Land. Foren anden afsat Fyrste bære Engellænderne Omsorg, thi et Skib med det siineste Porcellain, med den der ligste Sæbe og den med vellugtende Olie er afgaaet til St. Helena. Den Østerrigske Keiser-Familie er stedse i Venedig; Keiserinden har havt en Sammenkomst der med sine Forældre, Erkehertug Ferdinand og Gemalinde. Ane disse Begivenheder høre til Fredens Rige; denne grundfæster daglig mere sit Herredømme. Den desinitive Tractat er nu undertegnet; Ratificationerne skal udvexles inden to Maaneder. Freden af 3die T i 8 4 og den Wiener Congres-Akt af 9de Juni 18ig komme til at gielde, hvor denne Tractat ikke hæver deres Betingelser; alle Fanger og Gidsler udleveres; og i 6 Aar har Jndvaanerne i de aftraadte Lande Ret til at udvandre og sælge deres Eiendom. Engellænderne faae en Godtgiørelse af 80 Millioner Fr. for deres under Revolutionen lidte Tab i Frankerige. Da nu alt er afgjort, saa har Fyrsterne af Metternich og af Hardenberg forladt Paris d. 22de Nov. J Henseende til de 200 Millioner som Frankerige skal betale er bestemt, at 137 1/2 Millioner skal anvendes til at befæste forskiellige Punkter paa Grændsen af Frankerige, for at sikkre Nederlandenes Rolighed; hvoraf Kongen af Nederlandene faaer 60 og Kongen af Preussen 20 Millioner, Kongen af Spanien 7 1/2 og Kongen af Sardinien 10 Millioner; Resten som bestaaer af 25 Millioner skal bruges til at befæste Maints og at anlægge en nye tydsk Forbunds Fæstning ved Over-Rhinen. De øvrige 562 1/2 Millioner skal saaledes fordeeles; at af de Stater som har taget mindre activ Andeel i Krigen med Frankerige i Aar, faaer Spanien 5 Millioner, Portugal 2 Millioner, Dannemark 2 1/2 Millioner og Schweiz 3 Millioner. Engell. faaer 25 Millioner og Preussen ligesaa meget forlods. 500 Millioner deeles saaledes imellem Preussen, Østerrig, Rusland og Engelland, at hver faaer en femte Part. Den sidste femte Part eller 100 Millioner, deeles imellem de øvrige mindre Allierede Stater. En fælleds Commission for de Allierede Magter skal residere i Paris, for at hæve disse Pangesummer. Hertugen af Wellington har reguleret Forpleinings-Omkostningerne for det Danske Armeecorps, som skal gaae til Frankerige. Fyrsten Blücher har udstædet en Talsigelse til sin Armee; han ligger syg i Achen, paa Reisen kiører han i Napoleons Vogn, som blev erobret i det store Slag, hvorpaa endnu sees det Keiserlige Vaaben. Den 16de November er Kongen af Preussen med stor Høitidelighed bleven hyldet i Svensk Pommern. Med alt dette er det endnu ikke roeligt i Europa, man mistænker stedse Frankerige, og den Østerrigske Armee under Lichtenstein bliver staaende ved Rhinen. Vigtigere var det endnu, dersom det Rygte stadfæster, som har udbredet sig i Wien, at Russerne ere faldne ind i Moldau. Søerøverne opfylde de Tyrkiske Forvande især i Archipelet; Capitain Pascha har ladet henrette nogle Græske Kiøbmænd, som han troede at staae i Forbindelse med dette Røverpak. Barbareskernes Søerøverier gaae især overmaade vidt, en Tunesisk Flaade landede den 16de October paa Halvøen Antioco med 1000 Mand, og giorde efter en heftig Fægtning, hvori Fortets Commandant Hr. Melis blev dræbt, 100 Mennesker til Fange, men leed dog ogsaa selv et stort Tab.