JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1750-11-02
En gl. betiende Matros, navnl. Svend Pedersen, der forhen har været boesiddende i Aarhuus, og der barnfød, er ved døden afgaaed og den 18 Jan, sidst begraven udi Holme ved bemeldte Aarhuus; og da den afdødes efterladte Enke er til huuse udi et af Nørlunds skov huuse, har Jørgen Mørk til Nørlund som skifteforvalter, saa snart dødsfaldet er bleven bekiendt, holdt lovlig registering og vurdering over den ringe fattigdom som fandtes hos enken; men som boets tilstand er saa ringe, at det ey formaaer at bekoste noget formelig proclama, saa bliver ved 3de ganges publication i de danske over, den sal. Mands arvinger, saa vel ere di som debitorer, og enhver som noget ved skiftet haver at erindre eller paastaae, indkaldet at møde eller møde lade udi bemeldte skovhuus ved Nørlund udi Aalborghuus Amt, Aars herret, den 20. Nov. førstkommende, da skiftet til Afhandling bliver foretagen, da enhver efter loven og boets tilstand kand vente at vederfares ret. Da en Huus=Mand, som beboede et af Windinge=Kirkes huuse, i Thune=Herred i Siælland, navnl. Ped. Christensen Schvenstrup, var fød i Jydland, og efter beviis af sit rigtige afskeeds pas dateret 17 Jun. 1717, haver standen i Kongl. Majestets tieneste som Musqveter ved den Kongel. Fod Garde udi 17 aar, er d. 28 Sept. sidstafvigte ved døden afgangen uden livsarvinger, og man ey heller veed, om han sig andre arvinger kand have efterladt, er hans efterladte ringe stervboe ved lovlig forfattede registrering og vurdering befunden af saa slet tilstand, at dens allerede befundne debit flux overgaaer boets effecter, og den alt saa ikke formaaer noget ordentlig proclama at bekoste; thi indkaldes derfore herved udi gazetterne 3de gange efter hverandre, saa vel den sal. Mands arvinger, som debi= og creditorer, til den i loven determinerte tid at indfinde sig hos vedkommende skifte forvalter, Hr. Rasmus Øgler boende i Roeskilde, som samme Kirke pro Officio tilhører, hvor da enhver kand, efter boets leylighed, vente hvad ret er. Roeskilde den 15 Oct. 1750. R. Daler.
Berlingske Tidende, 1750-11-02
Af det Harboeske Enkefrue Klosters Midler, kand til førstkommende 11 Decemb. faaes til laans 4000 Rdlr. og til næste 11 Jun14000rdlr. enten udi en samlet eller mindre summer, men alt imod forsvarlig pant, hvorom vedkommende vilde behage at addressere sig til Jnspecteuren, Etatz-Raad Munch i Kiøbenhavn.
Berlingske Tidende, 1750-11-02
Det bekiendtgiøres herved, at afgangne Stiftamtmand Ock sens forhen tilhørende gaard, beliggende paa Christianshavn, paa hiørnet af Strandgaden og Baadsmandstrædet eller lige ud forDoqven, er under haanden at faae til kiøbs, Gaarden er med mange smukke anseelige gibsede og betrokne værelser for et Herskab meget commode og vel indrettet, hvilket nærmere med tagende øyesyn deraf kand erfares. Jmidlertid kand conditionerne med videre faaes at vide hos Sr. Niels Holm, auctionsforvalter ved Hof=Etaten, boende paa hjørnet af Compagniestræde og Kaabrostræde. Hos Sr. Nicolai von Hütten, nu boende paa Hiørnet af Borre og Dronningens Bredgade, er Prik=Brunsviger=Humble at faae tilkiøbs. Gotfried Christian Larsen, overgiver ved Trinitatis Kirke, ladet bekiendtgiøre, at han vil bortsælge sit Trykkerie, neml. paa silke, lærret, kipper, cartun, tillige formereredskab, som og kipecirtze, sam frihed i 11 aar herefter, med alle de conditioner, som han selv det for sine penge haver bekommet; thi ville liebhaverne indfinde ne hos hannem i Landemerket lige over for den liden kirke der, da alt skal accorderes til fornøyelse, og tillige kunsten skal blive lært udi samme kiøb, om forlanges.
Berlingske Tidende, 1750-11-02
Sogne-Præsten i Rimsøe, Nørre Herred, Aarhuus Stift, Christen Høst, som constitueret formynder for Jfr. Birgithe Maria Winther, sal. Hr. Poul Winther, forhen sognepræst i Grenaae hans datter, giør bekiendt, at til anstundende Viborg omslags termin 1751. kand hos ham til laans bekommes en capital bemt. hans myndtling tilhørende 540 Rdlr. courant imod 5 pr. cento aarl. rente og suffisant pandt eller caution; dersom nogen paa ovenskrevne vilkaar maatte forlange berørte capital, ville de behagelig jo før i heller, og inden anstundende Nytaar sig til hannem addressere; til den ende bliver dette udi de danske oviser 3de postdage efter hverandre betimelig bekiendtgjort. Ober= og Med-Directionen for det Kongel. Allernaadigst Octroyerede Norske Compagnie, giør herved bekiendt, at offentl. aution er bleven fastsat at holdes her i Kiøbenhavn, udi Hr. Johan Wilhelm Engelbrechts iboende gaard i Høybroestrædet d. 20 Nov. førstkommende Kl. 10 slet formiddag over bemeldte Compagnies tilhørende Fabriqver, beliggende udi circumference af Dramen Kongsberg og Scheen i Norge, neml. 1) Nostetangens erstal glas hytte; 2) Victrioleverket, den forlorne Søn kaldet; 3) Minde potaske og teil fabrique; 4) Aas grønne glas hytte og tiære fabriqve, 5) Hillstads; 6) Gabe=Gottes; 7) Bitgens; 8) Hitter dahlens og Juxebye tiære nerker, hvilke specificerede fabriqver som de nu forefindes med dessens bygninger og nagelfaste, samt indmuurede pertinentier den høystbydende vorder tilslagen, da den kiøbende i følge Kongel. Allernaadigst udvirkende bevilling af 4de Man a. c. nyder samme Allernaadigste Octroy, Privilegier, Herligheder, samt ret og rettighed, som Compagniets Jnteressentere dennem hidindtil brugt og havt haver, dog at den, som samtl. ver kerne under et vorder tilslagen, skal forpligtet være, fabriqverne ved bemeldte verker fremdeles at fortsætte og vedligeholde: Samme dag og paa benævnte sted vorder ligeledes Compagniets Glas-Producter opraabt og solgt, hvorover catalogi saavel paa auctions-stedet som og hos Compagniets Bogholder Henrich Grims, boendes ved Nyehavns Canal i Solen 4 Dage forinden auctionens determinerede tid kand bekommes.
Berlingske Tidende, 1750-11-02
Hos Joh. Frid. Høyffner i Skindergaden, paa hiørnet næst ved vor Frue latinske skole boende, er til leye, nye fiine og ordinair mands= og børne sørge kapper, klæder, har og skerffloer, handsker, samt smukke christen tøyer. Til kiøbs, gule Levantiske og smaa blaa Martiniqviske casiebønner, frisk brændt og malet caffe, extra god theedebou, congo, pecco, zion ziong, heisan og kenscrethee, hvideste pudersukker, sago, manna eyer og hirsegryn, linser, Tyrkiske bønner, Engelsk chester Hollandsk sødmelk, samt Danziger Ost Engelsk blom eller sloers hveedemeel, godt spirituens Ungersk vand i store lange og tykke lave, dobbelte og enkelte glas, strop de Capitaire, Hollandsk varings canaster, makaribu dito, Herman Schwer eller Michael Riecken virginisk eller jomfrue tobak brefill, mosolina euscos cottillon, og havang ronal Spansk Tobak, Rapee, Jslandsk og Hannoversk tobak, Vestphalske svinskinker, grøn og rød Usqveda, Japansk Soja, med videre. Giøres hermed bekiendt, at der paa Gierdrup Gaard, beliggende i Corsøer Amt den 9 Nov. a. c. bliver ved offentlig auction bortsolt endeel meubler af sølv, kobber, tin, linned, sengeklæder, døger, vogne, hæste, qvæg, faar, med meere; thi ville de lysthavende til bemeldte tid og sted sig indfinde.
Berlingske Tidende, 1750-11-02
Saasom arvingerne efter afgangne Kiøb- og Handelsmand sal. Peder Hasse og hustrue i Wiborg, er til sinds under haanden til bortforhandle deres iboende gaard udi bemeldte Viborg, som ikke alleneste er meget vel med kjældere, boeder og pakboeder, indrettet til kiøbe og handels brug, men end ogsaa dertil overmaade vel beleylig, saasom den er beliggende midt i byen paa hiørnet af St. Michels= og Matthiasgaden, paa een af de beste steder, nemlig i mellem Gammel= og Nye=Torv, lige strax ved hver; hvilket sidste ikke er en liden herlighed, siden der, som hver selv kand slutte, bestandig paa et saadant stæd kand drives handel, i sær paa Torve og Marketsdage (uagtet den daglige handel, som med byens indvaanere paa saa beleyligt et sted kand haves) samme gaard, med de derpaa staaende 4 huuse, een til hver side, hvoraf det meeste er grundmuur, beliggende som meldt, bestaaer da ud til den erne gade, som løber fra Nye=Torv og Synder paa, af 30 saa dobbelt etage stærk grundmuur, med underværende vel tideelte kieldre, saavel til viine som kiøbmands brug, og andre fornødne tings conservation: dernæst ud til den anden gade som løber fra Gammeltorv og Øster paa 11fag deels dobbelt og deels enkelt etage stærk grundmuur, med en stor kielder, og andre 2de smaa hvalte kieldre under, som ogsaa til kiøbmands vahre og andre ting hvortil de kand behøves, er vel indrettet. Desligeste ogsaa et huus østen i gaarden, at 17 saa enkeltetage grundmuur, med bryggers og kjøkken, foruden andre afdeelinger, som derudi findes, saasom vogneremisse og andre værelser, som ey her kand opregnes. Norden i gaarden staaer og et huus af 18 fag enkelt loft, frisk og stærk bindingsverk, hvori er afdeelt stalde rum til 8 bester, til kornelade, kiør, faar og andre smaa creature, som til gaardens fornødenhed kand behøves; des uden er i gaarden godt bryndsvand, med tilhørende brynderedskab, samt overalt i værelserne 7 store og smaa, saa godt som nye bielegger kakkelovne, foruden andre gaardens fordeelagtigheder, som, her at opregne, er for vidtløftig; dog averteres dette, at bag ved gaarden er en plads liggende under gaardens grund, hvorpaa en smuk hauge kand anlegges: thi bekiendtgiøres herved de lysthavende, at samme gaard for sin billige værd er til kjøbs at bekomme, saa at liebhaverne kand behage, jo før jo bedre, at addressere sig til de derudi boende arvinger, og med dem om kiøbet accordere; da, om det skulle forlanges, og den kiøbende kunde tienes dermed, kand og gierne en deel af kiøbesummen i gaarden paa rente blive staaende. Paa den Kongel. Danske Skueplads bliver Onsdagen d. 4 Nov. opført til Hoved-Comoedie: Arme Jørgen; til Efter=Comoedie: De peene Jomfruer og Dands, næstkommende Fredag bliver opført Traco-Comoedien: Melampe.
Berlingske Tidende, 1750-11-02
Hans Kongl. Majests. Geheime-Raad og Stift-Befalingsmand, over Aalborg Stift, samt Amtmand over Aalborghuus, BørglumSeiglstrup og Aastrup Amter Baron Jver Holk, giør hermed vitterligt, at da han som skifteforvalter udi stervboen efter afg. Cor fin Jørgensen Tranekiær, fordum herredsfoged udi Børglum, Jerslev herreder i Vensyssel, udi aaret 1748, i de danske oviser haver publiceret den sal. Mands dødelige afgang, og indkaldet foruden hans eredi= og debitorer, samtlige hans arvinger, men ingen endnu efter skiftets udsættelse indfunden sig, uden allene hans broder Peder Jørgensen Tranekiær, som haver meldet at den salig Mand foruden ham havde 3de fødskende levendes, af hvilke den er ne skulle boe ved Colding, men ingen oplysning, enten om ham eller de andre videre har kundet give; da som det er fundet fornøden førend skiftets slutning, at faae en tilforladelig kundskab om samtlige bemeldte afgangne herredsfoged Tranekiærs arvinger; saa er skiftet efter hannem udsat til førstkommende 30 Januar. 1751. til slutning at oretages paa Aalborg Slot; til hvilken ende berørte hans u-anmeldte arvinger herved med 13 ugers varsel indkaldes at møde eller møde lade ved skiftets holdelse berørte tid og sted, for deres arverettighed at anmelde og legitimere, da enhver efter stervboens maadelige tilstand kand vente at vederfares ret efter loven, men ved udeblivelse maa de tilskrive dem selv den der af hos dennem flydende skade, hvilket til deres efterretning 3de postdage efter hinanden udi de danske viser herved publiceres.
Berlingske Tidende, 1750-11-06
ERTIS Fr. No. 89. XX Danske Kiøbenhavnske Noender. Fredagen den 6 Novembr.
Berlingske Tidende, 1750-11-06
Pondichery i Ostindien, den 2 Mart. Da i Europa det Rygte er udspredt, at en vis Jndiansk Prinz, navnl. Anaverdi=Kan, Nabab af Arcatte, skulde have afstaaet til det Franske Ostindiske Compagnie et anseelig Strøg Land i denne Egn, saa har vel Cessionen sin Rigtighed; men at den ikke er skeet ved benævnte Kan, kand sees af følgende: Anaverdi=Kan var een af Cheferne for de Ma ratter, en Jndiansk Nation, som har afkastet Store Mogolens Aag, og siden gjort idelige Jnfald i hans Provinzer paa den Kant af Corommandel. A. 1737 havde de enten dræbt, forjaget eller fanget næsten alle Mohriske Herrer og Gouverneurs i de Stater omkring Pondicher. Jblant de Fangne var ogsaa Chandasaeb, Nabab af Thrichenapaly; men efterat samme i mange Aar havde negoceret om sin Frihed, erholdt han den endelig ved det den Franske General-Gouverneur i Ostindien, Hr. Dupleix, lagde sig derimellem. Saa snart denne Chandasaeb var kommen paa fri Fod, begyndte han strax at tractere med Nizamelmolouck, General-Lieutenant i den Store Mogols Rige, om Nababskabet Arcatte, som Anaverdi Kan havde bemægtiget sig; og efterat Tractaterne vare komne i Rigtighed, begiærede han Hielp af den Franske General, som paa visse Vilkaar overlod ham 2000 Cipaies, 60 Caffres og 420 Franzoser. Da AnaverdiKan, som havde givet sig paa Marche imod Chandesaeb med en Armee af 7000 Mand Cavellerie, 6000 Mand Jnfanterie, og 20 Canoner, fik Efterretning om de Franske Hielpe Troppers Ankomst, indsluttede han sig strax i en forskandsed Leyer, som var omgiven paa den ene Siden med et høyt og uoverstigeligt Field, og paa den anden Side med en dyb Flod, der formerede ligesom en Søe. Men, uagtet denne hans Leyers fordeelagtige Situation, greb de Franske ham an, og, efterat de 3de gange vare tilbagedrevne, brøde de med Magt ind. J denne Action, som varede ikke over en Time, blev Anaverdi Kan midt udi Attaqven ihielskudt, og samme Skiæbne havde de fornemmeste Officerer af hans Armee. Efterat dette var skeet, gave de Franske sig i Færd med det fiendtlige Cavallerie, og med samme Lykke overvandt det, da det just var i Kast med Chandasaebs Tropper, og havde allerede drevet samme paa Flugt &c. De Franske mistede i denne Action en Officier og 10 Dragoner, og fik 70 Blesserede, hvoriblant fandtes Græven af Auteuil, som commanderede dem. Efterat Chandasaeb saaledes var bleven Herre over Nababskabet af Arcatte, lod han det være hans første Omsorg, at opfylde de Vilkaar, paa hvilke han havde erholdt den Franske Hielp, og til den Ende udstædde en Cessions=Act, hvorved han aftraadde til den Franske General Staden Vilnour med sine Dependencer, bestaaende af 45 Landsbyer, som grændse her til Pondichery Gebeet &c.
Berlingske Tidende, 1750-11-06
Stokholm, den 29 Oct. Den berømte Chirurgus og Oculist, Hr. Cyrus, som har opholdt sig en Tid lang her i Staden, og i værende hans Se jour forrettet mangfoldige lykkelige Øyen=Curer, saasom han i Besynderlighed formedelst sine lykkelige Operationer har hiulpet en Mængde Stær-blinde Mennesker til deres Syn igien, samt af egen Godhed cureret de Fattige uden all Betaling, og derover saa vel af det Kongelige Collegio Medico, som af Høyædle Magistraten her i Staden erholdt de ypperligste Vidnesbyrd, agter nu inden 3 Dage at reyse herfra tilbage igien til Danmark, tagende sin Tour over Gothenborg Elbing, den 27 Oct.
Berlingske Tidende, 1750-11-06
I Danzig seer det endnu underligt ud. Magistraten er deelt i tre Partier. Det eene Partie vil ikke høre noget om de af Kongen paadømte Puncter; det andet vil, at man plat ud skal giøre Kongens Villie fyldest; og det tredie er kuns i nogle Puncter endnu stridigt. Man taler alt igien om en ny Deputation til Hoffet, og Sagen kand endnu løbe ilde.
Berlingske Tidende, 1750-11-06
Wien, den 25 Oct. Den Venetianske Ambassadeur er ikke bleven hørt med sine Forslag til at bilegge Tvistigheden om Patriarchatet af Aqvileia. Den unge Græve af Sorau, som den 2den hujus under Hr. Prof. Brocks Præsidio holde en Disptaz over Jus Publicum i det Theresianske Collegio, er derfor af Keiserinde-Dronningen bleven beskiænket med en Guld=Kiæde af 600 Gyldens Værdie. Underhandlingerne med Republiqven Genua om at aftræde Øen Corsica, som nu paa 32 Aar har kostet bemeldte Republiqve en stor Mængde Folk og over 45 Millioner Rdlr. skal, i følge tilforladelige Breve, alt være vidt avanceret, og de Forestillinger, som et vist Hof har gjort derimod, have været uden Virkning. At den Franske Ambassadeur allerede har havt Audienz hos Hans Majestet, Kiøbenhavnske Danske Post-Tidender.
Berlingske Tidende, 1750-11-06
Kiøbenhavnske Dan Keyseren, blev sidstleden meldet. J Onsdags var han ogsaa til Audienz hos Hendes Majestet, Keyserinde-Dronningen, og i overgaars iligemaade hos Arve- og Cron-Prinzen Joseph. Græven af Rosenberg staaer nu i Begreb, at begive sig til hans Gesandtskabs=Post i Kiøbenhavn.
Berlingske Tidende, 1750-11-06
Pavia, den 14 Oct. Ved seeneste Breve fra Turin berettes følgende merkværdige og næsten utrolige Tildragelse: To Kiøbmænd af Frabose, som reiste fra Mondovi til Fossano, bleve i en Skov nær ved Floden Pesto overfaldne af 4 Straten Røvere, deres Penge dem fratagne, og de siden nødte til at knæle ned, for paa en ynkelig Maade at myrdes; men ved en særdeeles Tilskikkelse føyede det sig saaledes, at tvende Capuciner-Munke, kommende fra Mondovi, passerede samme Vey, og bleve de to ulykkelige Kiøbmænd vaer, da det just var paa Nippet med dem, at de skulde miste Livet. De forfærdedes ikke for dette ynkelige Syn, og vare ikke heller betænkte paa at tage Flugten, men tverimod opmuntrede den eene den anden til at vove sit Liv for at frelse disse Stakler, hvorpaa de med deres Kiæppe i Haanden og med saadant Mod trængde ind paa Røverne, at de gjorde 3 af dem værieløse, og bemægtigede sig en Pistol, en Flint og en Kniv. Den 4de giorde vel et Flinte-Skud efter dem, men det gik feyl; hvorpaa han tog Flugten. Men de øvrige 3 Straten-Røvere bleve af Munkene nødte til at give Kiøbmændene deres fratagne Penge igien, som vore 2000 Livres, og derpaa geleydede de dem til Fossano.
Berlingske Tidende, 1750-11-06
Paris, den 26 Oct. Heele Hoffet lever paa nærværende Tid til Fontainebleau udi største Fornøyelse over Mesdames de France deres Ankomst, som arriverede den 19de fra Fontevrault. Fra Toulon berettes nu med Vished, at vores Eseadre under Hr. Manamara forventes der hvert Øyeblik. Den skal der aftakles, og ikkun et eneste Skib deraf skal komme tilbage til Brest, Den Keyserl. Ambassadeur, Græve af Kaunitz, forventes her i Dag endnu. Jmod tilkommende Sommer skal Kongens Søe=Magt være meget anseelig, saa at det bliver en let Sag, at bringe 80 Krigs-Skibe af Linien i Søen.
Berlingske Tidende, 1750-11-06
Berlin, den 31 Oct. Den Kongel. Danske Extraordinaire Envoye, Hr. Cammer-Herre Rosenkranz, som forleden Onsdag havde sin Afskeds-Audienz hos Kongen, er af Hans Majestet bleven beskienket med en kostbar Brillant=Ring af stor Værd. Høy bemeldte Hr. Envoye havde siden ogsaa den Naade, at blive admitteret til den sædvanlige Afskeeds-Audienz hos begge Dronningerne, hvorved han tillige præsenterede Deres Majesteter hans Eftermand, Hr. Cammerherre von Thienen Kongen har for nogen Tid siden beviist Hr. Voltaire den Naade, at ey allene udnævne ham til Sin Cammerherre, men ogsaa gratificere ham med Ordenen pour le Merite. samt en Pension af 3000 Rdlr. og en anden Pension af 20000 Rdlr. for hans Frænke, Mad. Denis.
Berlingske Tidende, 1750-11-06
Hannover, den 30 Oct. Siden en Courier er ankommen med den Efterretning, at de Kongel. Jagter vare arriverede til Hellevoetsluys, saa har Hans Majestet berammet sin Afreise paa den 9 Nov Hans Durchl. Prinz Ludvig af Brunsvig, som den 26 hujus, var arriveret her fra Brunsvig, tog i overgaars Aftes i varende Cour Afskeed hos Kongen, og reyste i gaar Morges, tilbage til Brunssvig, hvorfra Hans Durchl. agter med der første at begive sig til Haag. Af de adskillige geheime Samtaler, Høybemeldte Prinz har holdt med Hans Majestet, vil samme slutte noget besynderligt.
Berlingske Tidende, 1750-11-06
Haag, den 26 Oct. Saa vel udi General-Staternes Forsamling, som i Provincial Staterne af Holland deres Forsamling, er nylig holden Beraadslagning over det Establissement, der bliver oprettet udi vores Naboelag, og i Republiqvens Havne selv. Man seer det ugierne, at endeel Kiøbmænd her i Landet have taget Part deri, og ere i Begreb med at flytte deres Riigdomme af Landet. Denne Adfærd giør vores Ministerium opmerksom. Det er ikke dette nye Compagnie allene, der foruroliger Staten, men endeel af vore øvrige Naboer arbeyde ogsaa virkelig paa nye Projecter.
Berlingske Tidende, 1750-11-06
Altona, den 2 Nov. Fra Kiel berettes, at sammesteds er bleven anordnet en Commission, bestaaende af Geheime-Raad von Buchwald, Legations=Raad Elensheim, Conferenz-Raad Mylius, og 2 andre Lemmer, til at undersøge adskillige Personers Forhold, som ere beskyldte for Malversation i de Holsteenske AfsairerForvaltning, og i Besynderlighed at gjøre Ende paa Geheime Legations=Raad Holmers Sag, som nu over 4 Aar har siddet i Arrest.
Berlingske Tidende, 1750-11-06
Helsingør, den 6 Nov. Her i Sundet ere følgende Skippere ankomne: Den 4de hujus Robert Plef af Kiøbenhavn, fra ibidem til St. Croix, med Provision. Den 5te Carsten Larsen Lagerøe af Kiøbenhavn, fra Petersborg til Lissabon, med Jern.
Berlingske Tidende, 1750-11-06
Kiøbenhavn, den 6 Nov. Den 21 Oct. er ved Liv Garden til Foeds Capitaine Friderich Felix von der Osten til Major, og ved den Danske Fortifications Etat ere Ober=Conducteurerne Johan Sylvester Sibrand, Johan Andreas Walther, og Andreas Georg Cathen til Jngenieur=Capitainer blevne bestilte.
Berlingske Tidende, 1750-11-06
J gaar Aftes, Klokken imellem 6 og 7 Slet, retournerede Monarchen med sin Høye Svite lykkeligen og ved all høy Fornøyelse fra Jægersborg, hvor Hans Majestet havde diverteret sig med de sidstleden bemeldte Jagter; hvorved endnu dette er at agte, at Allerhøystsamme har Allernaadigst behaget, at declarere ved den i Onsdags holdte ParforceJagt, at samme skulde være den sidste for dette Aar.
Berlingske Tidende, 1750-11-06
Da Told-Cammerereren ved Øresunds Told-Cammer, Hr. Major Johan Jacob Günther, er nylig ved Døden afgang. saa haver Hans Kongel. Majestet gratificeret Hr. Justitz. Raad Puttscher med denne betydelige Charge. Hans Excellence, Hr. Geheime Raad og Vice-Statholder i Kongeriget Norge, Hr. Jacob Benzon, er nylig retourneret her til Staden fra Jydland, hvor Hans Excellence har opholdt sig en Tidlang paa sit Gods; men hvor snart høybemeldte Herre vil tiltræde Reysen til Christiania, kand endnu ikke vides. At det vel ikke torde skee saa snart, sluttes iblant andet deraf, at Hans Excellence endnu ikke har nedlagt sit hidtil førte Patronat og Directorium for det Kongel. Collegio Medico. Ved Hans Excellences Retour blev samme et Ver præsenteret, hvoraf sees de ærlige Nordmænds Kierlighed og Tillid til denne Herre, hvis store Meriter de kiende af forrige Tider. Verset er kort, og kand derfor her meddeeles: Velkommen BENON kom igien til Norges Rige, og see Dig om engang endnu i hendes Viige Gud veed, vi savned Dig, da Du os sidst forlod, Gud veed, vi favne Dig igien med freidigt Moed. Din Dyd, Retsindighed og Viisdom alle kiender, Derfor man tager Dig imod med begge Hænder; Dog findes og vel de, der ønsker neppe, at Du skulde dennem faae i Dine Kløer fat. Du kiender næsten selv de Onde med de Gode, Dog Klinten, som, imens Du var i Danmark, groede, Du kiender ikke end, men svarlig kiende vil, Gud giv Dig Lykke, Raad og Aarene dertil Saa veed Kong FRIDERICH paa Dyden Selv at skiønne; Saa veed vor Salomon Retsindighed at lønne, Saa veed han Chargen at hengive rette Mand, Saa veed han viselig at glæde hver en Stand. Gud lad ham stedse saa sit Regimente føre, Gud lad ham slige Dall til sidste Time giøre, Gud glæde Kongen saa, som Han os glæde vil, Gud glæde og den Mand, som gjorde sit dertil. G. E. G. De tvende nylig ommeldte Skibe, Slottet og Kong Friderich den 5te kaldede, hvoraf det første tilhører det Asiatiske, og det andet det Vestindiske Compagnie, ligge nu ude paa Rheden; men til Mynstringerne ere Dagene endnu ikke bestemte. Førstbemeldte Compagnie lod ogsaa i gaar udbetale de sædvanlige Udreednings Penge til Mandskabet, der skal fare paa Skibet, Dronningen af Danmark kaldet. Og udi tilkommende Uge skal paa dets Plads paa Christianshavn et nybygt Skib forlade Stabelen, hvortil Dagen endnu ikke et fastsat; men Skibets Navn skal være Wilhelmine Caroline.
Berlingske Tidende, 1750-11-06
Ved Kiøbenhavns Told=Cammer ere følgende.