JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-05
Forleden havde Englands nye Dronning ladet Directeurer, for Qveens Theatre anmode om at opføre, Don Juan, hvilket ogsaa var bleven lovet; men et uforudseet Sygdomstilfælde gjorde det nødvendigt, paa den til Opførelse bestemte Dag at ansætte et andet Stykke, nemlig Skaden", i dets Sted. Dronningen blev først underrettet herom, da hun allerede var ankommen i Theatret. Krænket herover, lod hun Directeuren, Hr. Laporte, kalde og erklærede ham, at hun ikke vilde see Skaden, men Don Juan". Forgiæves udtømte Lapørte sig i Undskyldninger, beviste Umuligheden af at tilfredsstille Hs. Majestæts Ønske, og gjorde endog saa fiint opmærksom paa den Fare, han udsatte sig for hos et Publicum, som det londonske, naar han ikke gav det anmeldte Stykke. Dronningen vilde Jntet høre, gav sin Utilfredshed tydeligt tilkjende, gjorde sin Overkammerherre heftige Bebreidelser, og forlod igjen Logen, uden at oppebie Stykkets Begyndelse. Jsaac Slocum, en amerikansk Postmester, anføres som et mærkeligt Beviis paa Distraction. Saaledes holdt har eengang et Æg i Haanden og lod sit Uhr koge i 5 Minuter. Men hans Mesterstykke i denne Kunst kostede ham Livet. Natten til den 16de Marts, siger en amerikansk Tidende, begav han sig i sit Sovekammer, klædte sig af, lagde hele sin Habit omhyggeligt i Sengen, trak Overdynen over den, og hang sig selv over Stoleryggen, hvor han forblev hængende Natten over, men tildrog sig derved en saa stærk Forkjølelse, at han døde nogle Dage derefter.
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-05
Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-05
Kjøbenhavn, den 3die October. Kjøbenhavnsposten af 1ste October er af den Politi=Embedsmand, til hvem Opsynet med de ikke politiske Blade heri Staden er betroet, foreløbigt blevet lagt under Beslag og indsendt til det danske Cancelli, der vil have at afgjøre, om Beslaget skal hæves eller stadfæstes og i sidste Tilfælde Sa anlægges.
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-05
Der gives faa Begivenheder, hvorpaa man er meere spændt, end - Vacancer. Et Brød maa være nok saa lidet, saa er der dog strax hundrede Munde derom. En Hærskare af Solicitanter kaster sig ikke blot over de Bestillinger, som ere ledige, men ogsaa over dem der ventes snart at ville blive det. Saaledes er der nu Tale om en - indtruffen eller indtræffende - Vacance, der sætter mange i levende Bevægelse. Bestillingen skal kun være temmelig indbringende, men lede til fordeelagtige Connexioner. Da den bortgives af fom Hundrede, er den imidlertid vanskelig at søge. Thi disse fem hundrede Mænd ere adspredte over hele Byen; Nogle af dem boe i palaismæssige Bygninger, Andre i Baghuse eller høit oppe under Taget. Endeel Supplicanter havde begyndt paa, at gaae omkring til Hver især for at anbefale sig, men de have maattet opgive dette Arbeide som uoverkommeligt. Andre have derimod gaaet trolige omkring i flere Maaneder, for at vinde Stemmer, og de gaae endnu ufortrøden. Referenten tæller blandt sine Venner en theologisk Candidat, der har været forlovet i 15 Aar og søgt 17 Præstekald. Da han i flere Dage ikke havde ladet sig see, besøgte Ref. ham, og fandt ham sysselsat med af Veiviseren at extrahere samtlige Stadens resp. Herrer, Skræddermesteres Navne og Bopæle. Han har indrettet det saa kunstigt, at naar han, med sin Extract i Haanden, stiller sig i Enden af hvilkensomhelst Gade, kan han strax see, hvilke Skræddere der boe i samme Gade, Huus for Huus, tilhøire og tilvenstre. Og hvad er hans Hensigdermed, Han vil solicitere om at blive Skræd(Aarh. Avis.) dernes Laugsskriver. Som Escroqueri i det Store, anfører, Der Freischutzs følgende: Nylig opholdt sig her i Hamborg) 2 Danske som, efterat de allerede nogen Tid havde indaandet hamborgsk Luft, kjøbte hos forskjellige herværende Kjøbmænd Varer til et Beløb af circa 12,000 Mk. Bc. paa 3 Maaneders Credit, refererende sig til et meget betydeligt, høist agtværdigt Huus i Altona, som paa Efterspørgsel ogsaa gav tilsyneladende gunstig Underretning. Men senere bragtes i Erfaring, at de tvende Betegnede have logeret i Hamborg under forskjellige falske Navne, og efterat de havde modtaget samtlige paa Credit kjøbte Varer, med samme vare afreiste til Kjøbenhavn. Da derpaa Politi=Øvrigheden her i Byen var bleven underrettet om disse Bedragerier, bleve de fornødne Undersøgelser trufne, og passende Reqvisitioner gjorte hos vedkommende Autoriteter, ifølge hvilke Bedragerne ere arresterede i Kjøbenhavn og de hos dem fundne Varer lagte under Beslag. Som det er at haabe ville Dhrr. Bedragere blive transporterede her til Hamborg.
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-05
Vexel=Cours. Kjøbenhavn, den 3die Octbr. Oblig. 1013 a 102 Rbd. r. S. Hamb. 2 M. - k. S. 201. Sp. 202. - Bank-Disconto pCt. 4 pCt. norsk Laan af 1828 101 Norske Speciessedler pr. 100, a 101 1/2 i r. S. 14 pCt. nye norske Oblig. af 1832. Sp. 178 Rbd. Sedl. Svenske Sedl. pr. Rd. Rigsg. 101 a 101 1 i r. S. 14 pCt. Do. Dr. 10 a 101 i B. 47 Rbs. Tegn. 4 pCt. kgl. Obligationer (uden 3 pCt. engelske Laan 71 Lst. 4 pCt. svenske Hypothek=Kasse Rente) 90 Rbd. Sd. Nationb. Obl. (Laanet 4de Fbr. Oblig. 93 a 93 1/2 i B. 1820) 102 a 102 1/2 Rbd. r. S. Nationalbankens Actier 40 i r. 4 pCt. uopsigelige Rigsbank Sølv.
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-05
Kiøbenhavns Havnepriser, den 29de Septbr. Hvede, loll. 3 Rd. 32 s. a 4 Rd. 64 s. Dr., Gradet Rd. 8 s. a 2 Rd. 32 s. Dr., langl. 4 Rd. 48 s. a 4 Rd. 64 s., Ærter. 3 Rd. 64 s. a 4 R. 16 s. Do., holst. 4 Rd. 80 s. a 5 Rd. 2 s. Smør, fyensk 48 Rd. - s. a 2 Rd. sk. Rug, dansk 3 Rd. 52 s. a 4 R. - s. Do., jydsk 48 Rd. s. a 50 Rd. 2 s. Byg, 2radet 2 Rd. 84 s. a 3 R. - s. Dr., holst Rd. - s. a 60 R. 2 s. son 9 Rd. - s. a 9 Rd. 48 s.
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-05
En Bekjendelse.
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-05
(Af Kjøbenhavnsposten.)S. T. Hr. Cand. juris Gjødwad.
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-05
Et bekjendt Ordsprog siger, at man skal høre Sandheden af sine Fjender; men dette Ordsprog selv indeholder kun, som saa mange lignende, den halve Sandhed. Det kunde nemlig ogsaa fortjene at blive til Ordsprog, at Jngen kan sige Sandheden saagodt som en Ven. J det mindste har det stedse været min Mening. Men da jeg nu, rigtig forstaaet, er en Ven af Kjøbenhavnsposten, saa har jeg troet at kunne tjene baade Bladet og dets Læsere ved at sende Dem dette Brev til gunstig Optagelse, i det Haab, at De saa i et følgende Nummer gjør Deres indsigelser. Men dermed maa Sagen være endt. Vi ville ikke strides. Sorø, den 18de Septbr. 1832. Ærbødig. P. Hjort.
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-05
En Beretning, en Erklæring, en Oplysning, meddeelt i det rette Øieblik fra Regjeringen, kan være af den meest slaaende Virkning, forudsat naturligviis, at den indeholder hvad den skal. Jeg veed vel, at mange sige hertil, at det er uværdigt for Regjeringen at indlade sig i Pennefeider, men det forlanges heller ikke. Her menes kun den simple Ting. at man svarer paa Tiltale. Men ved heele vor Culturtilstand, saavel som ved Regjeringens egne mangeaarige Foranstaltninger er Folket opfordret, forpligtet til denne Tiltale igjennem Pressen ; et Svar kræves derfor baade ved Naturens, Menneskets og Statens bestaaende Eiendommelighed. Man siger nu Svaret ligger i Regjeringens Handlinger. Dette er rigtigt, men ikke tilstrækkeligt. Saaledes har Goethe, i Anledning af de Franske, engang sagt, at de Liberale skulde tale vel, og at det klædte dem godt, men at Royalisterne skulde regjere vel, og at det klædte dem ilde, naar de indlode dem paa Disputer, Men vi Danske ere i alt Fald ikke Franske, vi have ikke deres Historie, ikke deres deraf fremgaae. de Forfatning, ikke deres Partier. Vi staae alle ganske tæt sammen, og jo nærmere man er hinanden, des naturligere i bliver Meddelelsen. Desuden har Sagen en anden Side. Jngen Forsvarer af Regjeringens Taushedspligt vil vel negte, at en Regjering skal sætte Magt mod Magt; men skal det frugte noget, saa maae Kræfterne være eensattede, saa maa Regieringen forsyne sig med de forskjellige Vaabenarter, og til disse høre i vor Tid ogsaa Pennene og Skribenterne. Jeg maa derfor inhærere den Mening, at et Regjeringsblad, uden Tvivl kunde have hindret Kjøbenhavnsposten i meer end een Udskeielse. Den anden Omstændighed er den mindre heldige Retning, som Folkebladet har faaet, thi den allernaturligste havde sikkert været, at man hvergang de andre Blade leverede en heftig, eensidig Artikel, havde leveret en roligalsidigere om samme Gienstand. Publicum havde derpaa kunnet sammenligne og vælge. Men nu fik Kjøbenhavnsposten frit Spillerum og tog derved en stærkere Fart, end den burde. P. Hjort. at en Regjering skal sætte Magt mod Magt; men skal det frugte noget, saa maae Kræfterne være eensattede, saa maa Regieringen forsyne sig med de forskjellige Vaabenarter, og til disse høre i vor Tid ogsaa Pennene og Skribenterne. Jeg maa derfor inhærere den Mening, at et Regjeringsblad, uden Tvivl kunde have hindret Kjøbenhavnsposten i meer end een Udskeielse. Den anden Omstændighed er den mindre heldige Retning, som Folkebladet har faaet, thi den allernaturligste havde sikkert været, at man hvergang de andre Blade leverede en heftig, eensidig Artikel, havde leveret en roligalsidigere om samme Gienstand. Publicum havde derpaa kunnet sammenligne og vælge. Men nu fik Kjøbenhavnsposten frit Spillerum og tog derved en stærkere Fart, end den burde. P. Hjort.
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-05
(Kjøbenhavnspostens Svar i Anledning af Ovenstaaende, vil blive meddeelt i et Par følgende Nummere.)
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-05
Reisende. fra Aarh. til Kallundb. Premierlieuten. v. Bracht; Studens Hasle; Bagerm. Schau; Komd. H. Møller; Handelsbet. Wodschou; Cand. pharm. Wissing; Propriet. Lind; Høker Andersen; Kbd. I. Lind; Cand. theol. Johansen; Lieuten. Schønbeyder. - Fra Kallundb. til Aarh.: Grev Scheel m. Tjener, Frøken Blücher; Justitsr Bindesbøll; Kammerj. v. Castenschiold, Baronesse Juel Wind; Fru Admiralinde Bardenfleth, Lieuten. v. Bülow; Snedkersvendene Lund, Christiansen og Eliesen; Skorsteensfeier Hansen; Kammerj. v. Mylius med Tjener, Handelsfuldm. Bøwing; Propr. Muus; Forv. v. Plønies; Kbd. Nissen og Sørensen; Pastor Krarup; Dyrmaler Høegh Guldberg; Dhrr. Bruun og Giebelhausen; Exam. Juris Paulsen; Slagterm. Kleis og Strauch; Adjunct Kemp; Jfr. Petersen; Contorist Borries (landsat paa Samsø.
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-05
Med Dagvognen f. Aalb. igaar. Til Rand.: Handelsagent Bøwing; Hr. Morville. Til Hobro: Mad. Schaltz.
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-05
Døde. Jfr. A. K. Germann, 77 A., i Kbhvn. C. M. C. Holm. f. Schmidt, i Hammershøi pr. Slagelse. Procur. Øllgaard, her i Aalborg.
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-05
Hals Skibsliste. Indk. D. 29de Septbr.: M. Sørensen f. Drammen, H. Johnsen f. Østerr., L. Poulsen f. Sandes.; Alle m. Træl. De 30te: J. Theilmann f. Kbh. og J. Brandt f. Nakskou m. Stykgods. F. S. Mønsted f. Korsør m. Huder. D. 1ste Octbr., C. Andersen, M. Rasmussen og G. Halvorsen f. Lilles., S. Thoersen f. Østerr.; Alle m. Træl. P. Jensen f. Nysted m. Skibstømmer. C. Davidsen f. Rand. m. Brænde. P. Baadsgaard f. Kbh. m. Stykg. C. Bliz f. Tønsb., D. 2den: A. Stougaard og N. Jørgensen f. Kbhvn. m. Stykg. - Udg. D. 29de Septbr.: J. Bessesen t. Mandal. N. Pedersen t. Rudk.,m. Kridt. M. Hansen t. Svendb., ball. N. Ditlevsent. Christiansand m. Korn. D. 30te : N. P. Møller t. Troms m. Salt. C. Damsgaard t. Kbhvn. m. Tagsteen. J. Hop stok t. Østerr. m. Korn og Kreaturer. J. M. Sørensen t. Frederikshavn og A. G. Clausen t. Læss m. Stykg. D. 1ste Occober: S. Sørensen t. Frohvn. m. Muurst. D. 3die P. Toft. t. Kbhvn. og C. Simonsen t. Østerr., ball.
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-05
Bekjendtgjørelser. Efter 15 Ugers smertelig Sygeleie, behagede det den almægtige Gud, idag Morges Kl. 3, at bortkalde til et bedre Liv, min elskede, trofaste Hustru, Mette Marie Kierulff, fod Hansen, i hendes 55de Aar; kun 5 Aar varede vort lykkelige Ægteskab; dette Sorgens Budskab undlader jeg ikke at bekjendtgjøre fraværende Familie og Venner. Aalborg, den 3die Octbr. 1837. P. Kierulff.
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-05
Extra godt Bikube-Papir, Skriv- og Concept papiir og bedste fiin Postpapir i större og mindre Formater, samt Maculatur, faaes til nedsatte billigste Priser hos Th. v. Spreckelsen, paa gammel Torv i Aalborg.
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-05
Udstillingen. hos Bock er aaben imorgen Aften, Fredag, fra Kl. 6 til 10, og til enhver Tid, efter kort forud Bestilling.
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-05
J Overeensstemmelse med Planen af 4de Februar og 22de August 1825 maae Lægdsværterne for den ordinaire Indqvarterings Holdelse, i det Høieste beregne og affordre de i Lægd med dem værende Jnteressenter, for Halvaaret, fra Paaske til Michaeli 1837. For et med Gift belagt Lægd 43 1/2 s. Tegn pr. Rbd. Grundtaxt, og for et med Ugift belagt Lægd 28 3/4 s. Tegn pr. Rbd. Grundtaxt, hvorhos det herved opgives til Vedkommendes Efterretning, at Lægderne Nr. 4, 8, 12, 16, 20, 24, 28, 32, 36, 42, 46, 194, 198, 202, 206, 210, 214, 218, 222, 226, 230, 234 og 238 ikke have været belagte med ordinair Jndqvartering, fra Paaske til Michaeli Flyttetid 1837. Aalborg Raadstue, den 1ste October 1837. Efter Const. og paa egne Vegne. Wølfferdt.
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-05
J October begynder jeg Underviisningen saavel med de Elever, der ønskes forberedte til Optagelse i en lærd Skole, som med Disciple, der behøve privat Veiledning. P. H. Colding.
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-05
En Interessent i at holde den Berlingske Tidende önskes fra Begyndelsen af Octbr. Qvartal.
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-05
Et nyt opbygget Huus i Nørre Tranders Byer, med ti iggende Toft og to Hedereeb, at erholde tilkjøbs eller tilleie, og kan strax tiltrædes. Liebhavere ville henvende sig til Eieren Christen Dahl til Rordahl. Bedste Sort Bomuld og Ditto Lysegarn faaes paa gammel Torv hos B. H. Cohn.
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-05
Samme Steds haves nogle Stykker Gulvtæppetøi til Salg.
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-05
Det Huus ved Blegkilde, som af Hr. Karmark har været beboet er at faae tilleie enten strax eller til November eller Flyttetiden. Man henvender sig til Møller paa Frydendal.
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-05
Den af mig beboede og tilhørende Bidstrupgaard ved Hiørring, med tvende Fjerdinger Jord paa Hjørring, Mark, hvoraf en Deel støder tæt op mod Byen, og har ialt Hartkorn 1 Tde. 5 Skpr. 3/4 Album, kan underhaanden faaes tilkjøbs og hvortil Kjøbere indbydes. Paa Eiendommen kan fodes og græsses 2 Bæster og 8 Køer, foruden Faar. Der haves fornøden KnubtorvskærLyng= og Hedetørv, af en udmærket god Bonitet, haves i Overflødighed. Bygningerne, der for faa Aar siden af Nyt ere opførte, afgiver en beqvem og passende Bopæl. Bidstrup pr. Hjørring, den 6te Septbr. 1837. Niels Christian Størup.
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-05
Politi=Bekjendtgjørelse. De ved Placaten af 29de October 1824 befalede Tegn, for løsgaaende Hunde meddeles eller ombyttes paa Politikammeret fra i Dag til Maanedens Udgang, mod den fastsatte Betaling 1 Rbd. Sølv. Efter den Tid ville Eierne til de Hunde, der antræffes uden at bære de befalede Tegn, blive anseete efter bemeldte Placats 83 med Mulct fra 1 til 3 Rbd. Sølv, som i Gjentagelses-Tilfælde fordobles. Aalborg Politikammer, den 3die Octbr. 1837. Wølfferdt.
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-05
Ved Proclama af Dags Dato, der snarest muligt vil vorde læst ved Over- og Underretten, ere Creditorerne i Boet efter afgangne Helene Dorthea Hassing her af Staden indkaldte til, med 12 Ugers Varsel, at anmelde og beviisliggjøre deres Krav paa Boet for undertegnede Skifteret. Hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Skifteretten i Aalborg, den 3die October 1837. Efter Constitution og paa egne Vegne Wølfferdt.
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-05
Creditorerne i Stervboet efter afgangne Brolægge Niels Nielsen Brøndum her af Staden indkaldes herved, med 12 Ugers Varsel, til, i Overeensstemmelse med Placaten af 26de October 1792, at anmelde og beviisliggjøre deres formeentlige Fordringer for undertegnede Skifteret. Skifteretten i Aalborg, den 3die October 1837. Efter Constitution og paa egne Vegne Wølfferdt.
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-05
Ved Proclama af Dags Dato, der snarest muligt vi vorde læst ved Over- og Underretten, ere Creditorerne i Boet efter afgangne Borgermester, Justitsraad Johan Ludvig Schmidt her af Staden indkaldte til, med 12 Ugers Varsel, at anmelde og beviisliggjøre deres Krav paa Boet for undertegnede Skifteret; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Skifteretten i Aalborg, den 3die October 1837. Efter Constitution og paa egne Vegne Wølfferdt.
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-05
Ved Proclama af Dags Dato, som snarest muligt læses ved vedkommende Over- og Underret, have undertegnede Executores testamenti i Dødsboet efter Kjøbmand Simon Andersen Brøndum af Skagen, i Overeensstemmelse med Placaten af 2den Juni 1819, med 12 Ugers Varsel indkaldt Alle og Enhver, som maatte have noget at fordre i bemeldte Bo, at fremkomme med og, under Tab af samme, inden Udløbet af fornævnte Frist at beviisliggjøre deres Krav for os. Hvilket herved bekjendtgjøres. Frederikshavn og Skagen, den 21de Septbr. 1837. C. Degn, R. Bergen, Consul og Kjøbmand i Kjøbmand i Skagen. Frederikshavn.
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-05
Auction. I Henhold til det idag i Lars Larsens og afdøde Hustru Mette Levisdatters Bo af Meelholt Skifteretten passerede bliver, Torsdagen den 26de October, dette Aar, Formiddagen Klokken 9, afholdt Auction i og over den fornævnte Bo tilhørende, i Meelholt beliggende, Gaard med Jorder, af Hartkorn 1 Td. 3 Skpr. 2 1/2 Alb., Parcel af Hartkorn 1 Skp. 1 Fdkr. 1 ½ Alb., og en umatriculeret Jordlod eller Parcel, tilligemed Eiendommenes Avl og Afgrøde. Bygningerne ere solide og Jorderne indeholde betydeligt Areal. Saasnart denne Auction er afholdt, bliver Auction samme Dag og Sted afholdt over Boets Løsøre, bestaaende af Heste, Køer, Ungevæg, Faar, Avlsredskaber og Jndbo, saasom Sengeklæder og Kjøkkenredskaber med videre. Kjær og Hvetbo Herreders Contoir i Nørre-Sundby, den 30te Septbr. 1837. Lange.
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-05
Ifølge tagen Bestemmelse under Skiftet efter Niels Nielsen Skrædders Enke, Dorthe Nielsdatter, bliver den hendes Bo tilhørende Gaard i Schelund By og Sogn, af Hartkorn Ager og Eng 2 Tdr. Skpr. 2 Fdkr. 1 1/2 Album og Skovskyld 3 Fdkr. 1 ½ Album, med indbjergede Avl, stillet til Auction, som afholdes i Gaarden selv den 21de October næstkommende, Formiddag Kl. 10. Conditionerne ere til Eftersyn paa mit Contoir. Saasnart Auctionen over Gaarden er tilendebragt, bortsælges det Boet tilhørende Ind= og Udbo samt Besætning, bestaaende af Sengeklæder, Borde, Stole, Schatol, Kister, 2 Bilæggerkakkelovne, i Grubekjedel, Bryggerkar, Vogne, Plouge, Harver, Heste, Køer, Faar m. m. Hvilket herved bekjendtgjøres. Nørgaard, den 2den Octbr. 1837. Hvass.
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-05
Ifølge tagen Bestemmelse under Skiftet efter Gaardmand Christen Madsen i Smedie, Bælum Sogn, bliver den hans Bo tilhørende Gaard sammesteds, af Hartkorn 5 Tdr. 4 Skpr. 3 Fdkr. 1/5 Album, med indbiergede Afgrøde, opraabt til Bortsalg ved Auction, som afholdes i Gaarden selv, den 13de October næstkommende, Formiddag Kl. 10. Conditionerne ligge til Eftersyn paa mit Contoir. Saasnart Auctionen over Gaarden er tilendebragt, bortsælges det Boet tilhørende Ind- og Udbo, samt Besætning bestaaende af Sengeklæder, Kister, Skabe, Borde, Stole, Bilæggerkakkelovn, Grubekjedel, Bryggerkar, Vogne, Plouge, Harver, Heste, Køer, Faar m. m. Hvilket herved bekjendtgjøres. Nørgaard, den 2den Octbr. 1837. Hvasse.
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-05
Efter Begjæring af Skifteretten heri Staden bliver det afgangne Brolægger Niels Nielsen Brøndum tilhørende Sted, Nr. 548 Litra B, paa Nørregade, stillet til offentlig Auction saaledes: 1ste Auction Onsdagen den 11te October, 2den Auction Onsdagen den 18de Octbr., 3die Auction Onsdagen den 25de Octbr. førstkommende, hver Dags Formiddag Klokken 10. De tvende første Auctioner afholdes paa Stadens Raadstue og den tredie i Stedet selv. Documenterne, Salget vedkommende, ville blive fremlagte ved Auctionerne og henligge, tilligemed Conditionerne, til Eftersyn paa Byfoged-Contoiret. Hvilket herved til Liebhaveres Efterretning bekjendtgjøres. Aalborg, den 3die Octbr. 1837. Schmidt, const.
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-05
General=Regnskab for Aalborg Byes og Omegns Sparkasse saa 1se Jni 1826 til 30te Juni 1823. Jndtægt. 1. Paa Interessenternes Conti :a) Efter sidst aflagte Regnskab indestod herpaa 198,135 Rbd. 80 s. b) I dette Regnskabsaar er indskudt. . . . . . . . . 45,513 - 5 - 2. Ved forrige Regnskabs Slutning var Kassens Overskud . . . . . . . . . . . . . . 3. Hævet i Renter: a) Af de i den kongelige Kasse indestaaende Capitaler er imodtaget: indtil 11te Decbr. 1836 4038 Rbd. 21 s. indtil 11te Juni 1837. 3878 - 33 - b) Af de private Udlaan, som Restance fra f. A. 82 - .
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-05
Efter vedlagte bilag ud gjor Renten til 11te December 1836 . . . . . . . 8 - 48. Renten til 11te Juni 1837 138 - 48. Repræs.
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-07
Udgivet af J. Chr. Borch & R. Ph. Res Enke. - Redigeret af Capitain v. Søderberg, Rd. af D.
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-07
Gudstjeneste. Tyvende Søndag efter Trinitatis prædiker til Høimesse i Budolphi Kirke Hs. H. Hr. Stiftsprovst, Dr. Hald, som holder Confirmation, i Frue Kirke Hr. Pastor Fogh, som holder Nørre-Tranders Kirke Kl. 9 Hs. H. Hr. Confirmation. - Provst Hertel. - J Sønder-Tranders Kirke Messefald. - Hospitalet Al. Hr. Pastor Boesen. Hosfalet Kl. 5 Hr. Pastor Voesen.
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-07
Spanien. Efterretning, derfra komme kun i enkelte Brudstykker og ovenikjøbet gjennem Telegrapherne. Ved D. Carloss Tilbagetog til Nedre=Aragonien have Sagerne nu atter samme Udseende som for hans sidste Fremrykning og man er ikke er Skridt videre, end man var. Jmidlertid synes Tilbagetoget ei at have været uden Tab for Carlisterne, idet Espartero har naaet deres Ariergarde ved Achuelo og tvunget den til Flugt. En Afdeling af Prætendentens Hær skal paa dette Tilbagetog være stødt paa Oroas Tropper og ligeledes have lidt. Espartero ansees nu at have 17,000 Mand Jnfanteri og 2000 Mand Cavalleri under Vaaben. Dette sidste er Carlisternes Cavalleri i enhver Henseende overlegent og man maa tilskrive dets Anstrængelser, at Landeveien over Salragossa endelig har kunnet passeres med Sikkerhed af en Coureer, som er indtruffen til Paris og bringer Efterretninger til Paris af 20de fra Madrid. Det skal ei have været Don Carlos's Hensigt at bemægtige sig Madrid, eller af forflytte Krigstheatret til Andalusien, men blot at fouragere i de endnu ikke udtømte Provindser, og at forene sig med Zariateguy, der, siden han rømmede Segovia, huserer i Sorias Bjergegne, for kort Tid siden var gaaet over Duero og den 18de skal have bemægtiget sig Valladolid. At Esparteero forhindrede denne Forening, var en stor Lykke for Dronningens Sag. Jmidlertid kan dette Forsøg paa en Forening gientages saa ofte det skal være og dog maaske engang lykkes, hvis ikke Espartero omsider beqvemmer sig til at slaae til og nytte sin Overmagt i Tropper. Franske Journaler yttre nogen Tvivl om, at de christiniske Generaler ville være istand til at indtage deres forrige Stillinger og derhos den Formodning, at Carlisterne ville kunne gjøre den Bjergpassene mellem Siguensa og Molino stridige. Saameget er vist, at Kampen nu har taget en saadan Vending at det staaer i Carlisternes Magt, saa ofte de finde for godt, at sætte Hovedstaden i Skræk, ved at nærme sig den.