JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-10-18
Ved den ved Kongl. Resol. af 21 Decbr. 1804 approberede Fordeling til andre Kirker af den Menighed, der forhen henhørte under St. Nikolai Kirke, fik vor Frue-Kirke en Andeel. Til Kirkens Gjenopbyggelse har følgende Ressourcer været forhaanden, eller ere bevilgede: Sedler. 1. Brand-Assurance-Summen, samt nogle i dansk Courant indkomne Summer for bortsolgte Materialier i Aaret 1812, af Beløb 23,200 Rbd. 2. En frivillig Collect, ifølge Kongel. Resol. 16 Juli 1812. Det Jndkomne udgjorde. . . . . . . . Ved Kongel. Resol. 24 Dec. 1817. blev tilladt, at Collecten ogsaa maatte skee paa de danske vestindiske Øer. 3. Et Bidrag fra samtlige Kirker i Danmark, paalagt at udredes af hver Tønde Kirketiendeydende Hartkorn i Danmark i 4 Aar; ifølge Kongel. Resol. og Pl. 22 Oct. 1813. Dette Bidrag blev beregnet at skulle udgjøre 118,518 Rbd. 11. 65000 Rbd. (Coll. T. 1817. S. 347) 183,518 4. En Gave af Statskassen, ifølge Kgl. Resol. af 8 Apr. 1817 af 200,000 Er 432,416 Rbd. (Derom see Coll. T. 1817. S. 3469. 1818 S. 81.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-10-18
Jndenlandske Efterretninger. (Alle meddeelte.) Den Klage, man saa længe har hørt over Kjøbenhavns Adresseavis's utydelige Tryk, er nu hævet, og i Mandsminde har denne for Hovedstaden saa høist vigtige Tidende ikke været saa læselig, som i den sidste Tid. Aarsagen til hiin saa heldige Forandring er, at dette Jnstituts Direction, med en Bekostning af 12,000 Rbd., har anskaffet sig en Presse af nordamericansk Opfindelse fra Engelland. Den trykker 1000 Aftryk i en Time, og de 6000 Exemplarer, Oplaget bestaar af, leverer den i sex Timer, uagtet der kun behøves et Par Mennesker til at sætte den i Værk. J Henseende til Afsætningen er Adresseavisen nu det første Blad i Danmark, uagtet denne dog næsten indskrænket sig til Kjøbenhavns Volde. Dette meest indbringende Blad i Danmark var eengang saa ubetydeligt, at dets oprindelige Entrepreneurer, Agent Holst og hans Handelsfælle J. Andersen, tabte i det første Aar 80 Rbd. derved, skjøndt hele Aargangen kun kostede 8 Mk. J Begyndelsen udgik kun et halvt Ark ugentligen, men efterhaanden steg Arketallet indtil 4, og omsider til 1 1/2 Ark hver Søgnedag. J den nyeste Tid har man ofte, af Mangel paa Bekjendtgjørelser, kun kunnet lade udgaae, med Undtagelse af enkelte Dage, eet Ark. Dog synes i den sidste Maaned Avertissementerne atter at have tiltaget, da man jevnligen har seet 1 1/2 Ark udkomme. Mueligen har Artiklen Huusleilighed, som ønskes og tilbydes, bidraget sit dertil.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-10-18
En saa mild October, som den indeværende har man længe ikke havt. J Rosenborghauges Blomsterparquetter staae mange Blomster i fuld Flor. Endog Myrter og Heliotroper blomstre her i fri Jord, som om det kunde være Midsommer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-10-18
Hr. A. Feldborg har nu sluttet sit Værk: Denmark delineted, med det tredie Hefte. J et Tillæg til samme leveres en historisk Udsigt over den danske Literatur, som, i Følge Hr. P. A. Heibergs Anmeldelse i Revne encyclopedique, er velskreven. Hr. Feldborg, bebuder et Slags Anthologie af danske Forfattere, saavel Prosaister som Digtere, i 2 Bind, med Portraiter og historiske Noticer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-10-18
J Revue encyclopedique for Juni d. A. læses en Anmeldelse af den Kgl. Danske Hof og Statskalender for 1824. J Jndledningen siger Hr. Heiberg: Anmeldelsen af hvilkensomhelst Stats officielle Calender er intet saa ubetydeligt eller og unyttigt Foretagende, som mankunde fristes til at troe. Deslig en Bog, som har den Fortjeneste, at være antentisk, er et Slags særdeles kostbart Supplement til Landenes Statistik. Vist nok finder man ikke andet end Materialet til enhver Green af en Stats Bestyrelse. Men Afdelingen og Underafdelingerne af dette Material lede dog uvilkaarligen Publicisten og Statsmanden til at drage saare nøiagtige Slutninger angaaende den selskabelige Organisations Fortræffelighed eller og Feil. Det af Staten lønnede Personales Tal tjener ligeledes til at oplyse, om en viis Oeconomie eller en dadleværdig Ødselhed finder Sted i Nationalhielpekildernes Anvendelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-10-18
En fransk Forfatter, T. Dagoumer, har udgivet et Skrift om Faren, at flytte for snart ind i nyligen opførte Bygninger, hvilket indeholder fortræffelige Vink. Han godtgjør med Exempler den skadelige Indflydelse, som de endnu fugtige Mure have paa Sundheden, og anker meget over, at de nye Bygninger, hvormed Paris hver Dag forskjønnes, ofte ere heel bortleiede førend de ere færdige, advarer imod, at flytte strax derind. (Ogsaa i Kjøbenhavn og overalt i Danmark fortjener denne Advarsel at lægges paa Hjerte. Man flytter uden videre Betænkning ind i nyopførte Bygninger eller nyligen, istandsatte Værelser, uden at overveie Følgerne deraf for Liv og Sundhed. Let lod Saadant sig forebygge, naar det paalagdes vedkommende Eiere ikke at lade Nogen flytte ind i saadanne Leiligheder, uden Sundhedspolitiets Tilladelse.) Aarhuus, d. 14 October. J Dag Eftermiddag Kl. 2 1/2 indtraf Dampskibet Jylland hertil, medbringende en Deel Landsoldater. Det var gaaet i Gaar Eftermiddags Kl. 5 fra Kjøbenhavn, og havde opholdt sig nogle Timer i Nat paa Helsingøers Rhed. Det skjød, saavidt man her kunde see, en Fart af to Miil i Timen. En uhyre Mængde Mennesker havde samlet sig rundtomkring ved Strandbredden, for at see denne nye Skibsfart.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-10-18
Blandede Efterretninger. Bolivar. (Fra Washingtons National-Jntelligencer, i Liter. Wochenbl. der Børsen Halle.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-10-18
Kjøbenhavns Børs, den 18 October 1825. Species, 210 Specier solgtes til Bank-Disconto 5 pCt. 12 Rbmk. 9 1/2 s. Norske Speciessedler. - Rbd. Sdl. Rbs. Tegn 4 pC. Kgl. Oblig. (u. R.) 88 88 1/4 Rbd. Sedl. Dito Dito. . . . . Nationalbank Obligationer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-10-18
6 pC. norsk Laan, Dito Dito Bmk. 4000 100 Banco. Dito Dito. . . . . . . .
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-10-18
Hamborger Laan af 1819. 107 3/4 108 i Sedler. (af Laanet 4 Febr. 1820) 102. 4 Rbd. r. S. Bmk. 3000 99100 Banco ved Hambro & Søn. 4 pC. Dito nye . . . . . Asiatiske Actier. . . . . . 3 pC. nye danske Oblig. I. L. Sterl. beregnet til 14 Bmk. L. Sterling. i Sedler i Banco. 1042 105 i Banco. i Banco
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-10-23
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Fireogtyvende Aargang. No. 85. Udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Forsendes, ifølge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 23 October 1827. Udkast, til en systematisk i Sprogformernes organiske Sammenhæng alene grundet Fremstilling af den latinske Conjugationslære, med Lector osv. 6 1/4. 141 Sider 8.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-10-23
formedelst den overeensstemmende Böjning (carp si, duxi, teri, scripsi, sumsi), uagtet det forskjellige Kib.; og omvendt: capere, scabere, facere, legere, emeere skilles derfra, fordi de have en anden Bøining, skont samme Kibstaver. Om man skulde antage disse for en egen regelret Klasse, som nys antydet, matte vel bero pa An(perfectum) som Hovedformen af alle Bøininger. tallet; men i alt Fald burde de vel, som indbyrdes overeensstemmende, stilles sammen i en egen uregelret Afdeling, ligesom de med Forøgelse, (fallo, feselli; curro, cucurri). De reglr. Klasser vilde da blive de tre, som jeg har antaget i min Udsigt over den lat. Konjugatsion som det isl. Sprogs Oprind. S. 183.) samt i min italienske Formlære S. 31. og 46. Jeg har overalt sa ofte ytret mig om disse Ords Jnd slet ikke er bleven opmærksom derpa. Det Særsyn, at Gjo. pa ud høre til de lukte, forklares S. 15 ved at antage: "at udi deling og Afhandling, at det forundrer mig Forf. Grunden er det samme som V, og dette u kaldes S. 8 en Halvvokal, S. 19 en Halvkonsonant; jeg anser det, som jeg har ytret pa anf. St., som det isl. Spr. Oprind.) og ovenfor anført, for rigtigere, n. at u og i indeholde et Slags blødt og 1, kun at vi ikke skreves efter u, ef heller i efter i, ligesom i dansk Bue for Buve(tysk Bogen, og tie for tile (sv. tiga). Hermed stemmer overeens det gamle, S. 22 anførte pluit, fuverat og desl.; men at statuo skulde egentlig være statro, synes mig at modsiges af statuere, statutum, statua, fr. Statue. Derimod forekommer det mig at være en meget sindrig og rigtig bemærtning (S. 14), at i i pario, facio, capio og desl. egentlig er et i (lig isl. hefja og desl.). En anden fortræffelig bemærkning er det, at Endelsen Tris i 2 P. af de lidende Tider (S. 74) forsvares imod ere, som en anden har foretrukket; ti dens er karakteristisk, n. isteden for den lidende Hoveden delse 4, og dets derimod kommen isteden for den 2 Persons 8 i handl. Form, ved en sædvanlig Forandring af 8 imellem to Selvlyde, saledes: habe or, habes-ir, (haber is), habetur; omtrent ligesom mus, muris, for musis eller musir, isl. mus, musar. Ved samme Forandring vilde jeg forklare de S. 25. 42. 75. 130, omtalte Former af Fut. exact. og perf. conj. af begge Konjugatsioner, n. de samme som de sædvanlige, kun med det gamle 5 for det senerer, og dannede af Fremt, isteden for Fortiden, altsaa optassit for optabsis de optaveris licessit – liceb sit – licu-erit capso - cap-S - cep¬erofaxim - facesim - secerimdixis dicosis - dixeris.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-10-23
En Engellænders Yttringer om FolkeOpdragelse og dens Jndflydelse paa Sædeligheden. (Slutning; see forrige Nummer.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-10-23
Siden vi have anstillet en Sammenligning imellem vort Folk og den franske Nation i Henseende til Smag og Konst saavelsom Opdragelse, være det os tilladt at vende et Øjeblik tilbage til et allerede bemærket Punkt, hvor dette Folks Fremfærd og Forfatning yder en nyttig Oplysning; eller rettere at udvikle disse Bemærkninger lidt videre. - Det hedder sædvanligen blandt dem, vi kunne betragte som vore Vederparter i den Henseende, at Erhvervelsen, og Besiddelsen af Kundskab og Smag hos Folket vil lede dem til at blive kjede af deres Stilling og det Arbeide, hvorved de forskaffe sig Livets Ophold, og at de, som en Følge deraf, ville føle Afsmag for eller forsage det, de ere fordømte til, og hele Selskabssystemet vil blive forstyrret derved. Et indlysende Svar er andetsteds givet - nemlig, at de ikke vilde blive stand til at undgaae det, og at de maatte vedblive at arbeide, som de vare vante til, med mindre at de vilde døe af Sult. Men Forubsætningen er bevist at være falsk ved Kiendsgierninger, som ere almindelige, og ved andre foruden dem, vi have anført; ja det er bevist ved daglig Erfaring, baade hos os selv og vore Naboer, de Franske, at Opdragelse og Erhvervelsen af Kundskab have intet at bestille med de indbringende og nødvendige Pligter hos Personer af hver Rang, vare end disse Pligter nok saa modbydelige. J de øvre Classer findes utallige Folk, der besidde Smag og Lærdom, af forfinet Opdragelse og Følelse, som maa trælle i Arbeider, der ere høistunteressante og tilbagestødende; saa byrdefuld og modbydelig ved nøiere Betragtning som Gaders Brolægning og Feining vilde formodentligen være for den, der har erhvervet saadan Kundskab, som Massen af Folket sandsynligviis kan opnaae. Saaledes er det almindelige Slæb i et offentligt Contoir, saaledes er Skrivning ved en Sagførers eller Kjøbmands Pult, saaledes er i høi Grad Retslæren og saaledes er Lægekonstens Udøvelse.).¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-10-23
Jndenlandske Efterretninger. Vor Hovedstad kan med det første vente sig en ligesaa gavnlig som vigtig Indretning, hvorved den Formuende og Velhavende gives Leilighed til at forskaffe den Fattige, for den ubetydelige Sum af 8 Rbd. hele Aaret igjennem uafbrudt en Portion (to Tallerkener fulde) god, sund, nærende og velsmagende Suppe.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-10-23
Denne ypperlige Foranstaltning skylde vi Hr. Heilborn fra Stockholm, som allerede siden en Tid af fem Aar har i Sverrig indført Bespisnings=Indretninger af den Natur med bedste Held og til almindelig Tilfredshed. Hvor parader det end maatte synes, at levere et Menneske hver Søndag to Tallerkener Riis suppe, kogt paa fersk Oxekjød, tre Gange om Ugen Bankebyg, ligeledes kogt paa frisk Oxekjød, tre Gange gule Erter, kogte paa Flesk, for ovennævnte ubetydelige Sum (Locale, Brændsel og Kjøkken iberegnede, saa viser dog Hr. Heilborns autentiske Attester og Anbefalinger fra de første Mænd i Sverrig, at han ogsaa her vil kunne gjøre det mueligt, naar der tegnes for fem til sex Hundrede. Et af Statsministeren, Greve af Wettersted, Biskop J. D. Wollin, Eeneralgouverneur D. Edelkreutz og Præsident i Sundhedscollegiet A. v. Weigel undertegnet skriftligt Vidnesbyrd lyder saaledes: "De af Hr. Heilborn for fem Aar siden i Sverrig, trufne Foranstaltninger til at forsyne den trængende Classe med en sund, nærende og lidet bekostelig Føde, vedblive at nyde, saavel Regjeringens Understøttelse, som Publicums Bifald, og fortjene, ved deres til Bestemmelsen svarende og ved flere Leiligheder stadfæstede Almeennyttig hed, at blive talte iblandt de bedste Indretninger af dette Slags, ligesom ogsaa at blive anbefalede paa den meest fordeelagtige Maade."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-10-23
Det glæder Anmelderen her at kunne anføre, at Hans Majestæt, vor allernaadigste Konge, har tegnet sig for 100, Hendes Majestæt Dronningen for 25, og de øvrige for Tiden her i Staden værende Medlemmer af den Kongelige Familie for 50. Der er aldeles ingen Tvivl som, at for de manglende 3 til 400 let vil subskriberes af Hovedstadens veldædige Indbyggere og at saaledes en Foranstaltning snart vil bringes istand, der kan bidrage i disse besværlige Tider.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-10-23
Blandede Efterretninger. det vidtløftige Slot i Madrid for den nysgierrige Hob. Det er endnu ikke ganske fuldendt, men har allerede kostet Regjeringen en Million Franker. Til Dyrs Jndkjøb er der anvendt 510,700 Fr. Don Clemente de Rojas skal paa sin nyligen tiltraadte Reise medbringe saadanne for den anførte Sum. Indretningens Vedlige Den 1 Juli d. A. aabnedes Menageriet i saameget til at lindre de Fattiges tunge Kaar man under Gravningen næsten dagligen fundet ligen 547,500 Fr. holdelse vil dagligen koste 500 Fr., altsaa aar Ved Opførelsen af den ny London Bro har Antiqviteter, især romerske Mynter af Guld, Sølv og Bronze. Midt i Julii Maaned fandtes Renter pr. 6 Januar Dito. Dito. . . . . .(af Laanet 4 Febr. 1820) 102 Dito Dito. . . . . . . 4 pC. Kgl. Oblig. (u. R.) pr. Rdlr. Rigsgjeld. Svenske Sedler. pr. 100 Specier. Species 29.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-10-23
Hamburg 2 M. udarbeidet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-10-23
en Hest af Bly, hvis Hoved var mesterligen
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-10-23
Kjøbenhavns Børs, d. 23 October 1827. a vista 215.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-10-23
Specier solgtes til 13 Rbmk. 2 1/2 s. Bank-Disconto 4 pCt. Norske Speciessedler. - Rbd. Sedl. 49 1/2 Rbs. Tegn. Rbd. Sedl. 1773/4 i Banco.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-10-23
Nationalbank Obligationer. Rbd. r. S. 111 1/2 111 3/4 Sedler. 4 pC. uopsigel. Rigsbkobl. 90,92 Rbd. 18. Asiatiske Comp. Actier 4 pC. Dito nye . . . . ved Hambro & Søn. 4 pC. norsk Laan, - i Banco. i Banco. i Sedler. 3 pC. nye danske Oblig. L. Sterl. for Torvet. inde kan et Pigebarn, dog ikke under 6 Aar, erholde Hos en bekjendt duelig og agtværdig Opdraget Kost, Logis og Vask, samt grundig Underviisning saavel i de almindelige Skolevidenskaber, som i det tydske og franske Sprog - hvilket sidste til Fuldkommenhed dagligen tales for en yderst moderat Betaling. Man behage at aflægge en Billet, mrkt. Dannelse, i Admiralgaden Nr. 102 i Stuen lige hans Kjøbenhavn. Forlagt af S. Soldin. Østergade No. 60. Trykt i L. J. Jacobsens Bogtrykkerie,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-10-27
Nyeste kilderie af Kjøbenhavn. Fireogtyvende Aargang. No. 86. udgivet og redigeret af Fr. Thaarup. Etatsraad Forsendes, ifølge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 27 October 1827. Den 280 October. Sex Gange Ti er lagt tilbage. Paa Livets Vei for Landets Moder; Du signedes fra Lysets Kloder, Maria i de svundne Dage! Forældre end Du favne kan, Faa nød som Du den sjeldne Lykke, Foruden Kronens gyldne Smykke At trykkes i Forældres Favn, Olad da deres Ønsker svæve Lad Deres fromme Bøn sig hæve Og naae til Dine lyse Sale! Maria, Dannerfolkets Trøst, Vor Fredegodes hulde Mage. Som mildned for ham Modgangs Dage, Hør unge Sangers spæde Røst, Fra Sliens Bred til Sjølunds Dale! Gid Du end mange Aar maa leve Med Caroline, Wilhelmine, Ved Dig de Fredriks Glæde bleve, Gud signe Dronning, Dig og Dine Af Dydens rene Kildevæld, Forældre bede for Dit Vel, Og folde Deres gamle Hænder, Velsignelsen De fromt Dig seender Ei høie Ord min Harve stemmer, Eenfoldig kun den veed at qvæde, Men Troskab lyder i dens Stemme, Med dansk og undersaatlig Glæde I Dag sig fryder fjernest Kyst. Maria Danmarks Moder leve, See Dannebroges Korslag svæve, Fra høien Mast til Dagens Lyst, H. G. N. Sommer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-10-27
En dansk Reisendes Meddelelser, om Medicinalpolitie, GoddædighedsStiftelser, Fængsler &c., alt med Hensyn til Fædrenelandet. Andet Brev om Anstalter for Afsindige. Dit Brev med de ønskede Efterretninger om Bidstrupgaard's Stiftelse har jeg modtaget, og Du skal i sin Tid erfare min Meening, efter Sammenligning med de fortrinlige Stiftelser af dette Slags i Tydskland, som jeg paa min Reise har besøgt, jeg troer det i saa Henseende rigtigst foreløbigen at meddele Dig, hvad jeg paa ethvert Sted især har lagttaget, og derfor har jeg nu besluttet, at gaae frem i den Orden, i hvilken jeg besøgte Stiftelserne. Altsaa først Noget om den Slesvigske Anstalt for Afsindige. Denne Indretning er bestemt til at modtage de i Hertugdommene Slesvig, Holsten og Lauenburg værende Afsindige. Bygningen ligger udenfor Slesvig paa en af Stadens Marker, norden for den saakaldte Altstadt, tæt ved St. Jørgens Vandmølle. Den blev fuldført 1820, og d. 1ste December f. A. bleve allerede de første Syge imodtagne. Den afdøde Physicus i Slesvig, Etatsraad Suadicani, Ridder af Dannebrogen, maa man især vide Tak for den Jver hvormed han virkede til Stiftelsens Oprettelse, indre Indretning og Fremvæxt. Bygningens behagelige Udvortes er bekjendt, og mod dens Indretning er intet at sige. Under hele Bygningen ere rummelige og til Husets Fornødenheder vel indrettede hvælvede Kieldere. Bygningernes indre Indretning findes temmelig nøjagtigt beskreven af Hr. Premierlieutenant J. v. Schrøder, i hans "Geschichte und Beschreibung der Stadt Schleswig." Schleswig 1827. Paagina 236. o. s. v. Bygningen er Conferentsraad og Overbygningsdirektør Hansen's Værk. Glæde maae det mig nu, at see alle de Afsindige modtagne i denne fortræffelige Stiftelse, af hvilke Mange næsten ellers uden Haab om at gjenerholde deres Forstand har i mange Aar maatte sukke i saakaldte Daarekister i Straffeanstalten i Glückstad.*)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-10-27
For nærværende Tid (1825) regner jeg Antallet af de her under Behandling værende Sindssvage, til 127, og deraf er 111 fra Hertugdommene Slesvig og Holsten, 2 fra Hertugdømmet Lauenburg, 8 fra Danmark og 6 fra Udlandet. Derom vil du ogsaa udførligere lase i Collegialtidenden for 1822 Nr. 35, 1823 No. 34; 1824 Nr. 24; 1826 No. 23, samt de aarlige Efterretninger som følge med Altonair Mercur, og i fornævnte Værk af Schrøder. Directionen for denne Stiftelse bestaaer af et Medlem af den Slesvigske Overret, som er Præses, af et lægekyndigt Medlem, nemlig Stadsphystkus i Slesvig, og et Arbeids- og Jndustriekyndigt Medlem. Stiftelsens Læge er Dr. M. P. W. Jessen. Denne almeenagtede og af Stiftelsen højtfortjente Mand har, foruden fri Bolig, Varme og en lille Have, 750 Rd. Courand eller 600 Species i aarlig Gage. Han udnævnes af Hs. Majestæt og kan kun søge sin Af*) Fra Straffeanstalterne i Glückstad blev til Stiftelse i Dec. 1820 henbragt 41 Personer. skeed, efter et Aar i Forveien derom at have gjort Anmeldelse. Han maae forpligte sig til at yde Stiftelsen sin hele Virksomhed; hvilket han og saa troelig giør, at den fristende Praxis ikke har kunnet drage ham fra dette ham saa kjære Jnstitut. Til det til Lægens Afbenyttelse anlagte Bibliothek bliver der hvert Aar afgivet en bestemt Sum, og jeg fandt i denne lille Samling, som er fremvoxet i 6 Aar, de vigtigste engelske, franske og tydske Værker henhørende til Faget. En egentlig Jnspecteur har Stiftelsen ikke. Øekonomen har Opsigt med Bygnings=Inventariet, Klædningsstykkerne, Vasken, Jndkjøb og de Syges Bespisning. Han har i aarlig Gage 375 Rd. Courant. Et af Directionens Medlemmer er Se nyder derfor aarlig 362 Rthlr. man formeente at unge Læger, skulde, i en vis Tid, benytte denne Anstalt som Læreanstalt. Den chirurgiske Behandling besørges af en heden af Anstalten. ) Fjollede, Fiantede modtagne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-10-27
Der er ansat en Over-Sygevogter, og Over-Sygevogterinde, som hver forsig sørger for, at Lægens Ordinationer og BefaØnskeligt var det vistnok, om ved en saadan Stiftelse, den medicinske og chirurgiske Dygtighed kunde være forenet i een Person. Dette ønske vilde sikkrest opfyldes saafremt vore medicinske og chirursmeltede. tziske Læreanstalter engang bleve sammen J Anstalten bliver ingen Epileptiske, examineret Chirurg, som boer i Slesvig i Nær Endnu var Lægen uden Medhielper, men cretair, Kasserer og Revisor for Stiftelsen og og Sygevogterinderne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-10-27
J Regulativet for denne Anstalt er opgivet §. 11, hvorledes der skal forholdes ved Modtagelsen af de Afsindige, og hvilket Jnventarium enhver Afsindig skal være forsynet med ved sin Optagelse; men der er udtrykkeligen bestemt, at ingen rødfarvede Klæder maa medbringes i Stiftelsen. Modtagelsen af de Syge er bestemt til den tidlige Morgenstund eller den sildige Aftenstund. Der ere egne indrettede Sygeværelser til de Patienter, som lide af hidsige Sygdomme, som ogsaa til dem der lide af Hududslet, Frat osv. Til de Afsindige, som have begaaet Mord osv., men ere lovformeligt erklærede for Afsindige, har man et Sikkerheds Lokale, saa at de ikke kunne undvige under Behandlingen, eller hvor de, naar man finder dem ulægelige, kunne paa en human Maade forvares; ligesom ogsaa dette rummelige Bygnings=Lokale er saadant, at ei allene de Afsindige af begge Kjøn nøiagtig ere adskilte, men ogsaa de Rasende ere fjernede fra de Rolige, de Ulægelige fra de Helbredelige, og især taget Hensyn paa Reconvalescenterne. Lægen bestemmer ene og allene, hvorledes Adskillelsen af disse forskjellige Jndividuer skal være, og førend Lægen linger ubetinget blive fulgte af Sygevogterne deles at burde overlade det til Lægen, eller Fremmede kunde gives Adgang om og hvorvidt Slægtninge, Venner lem af Directionen. Directionen har troet al først træde sammen med det lægekyndige Med kan erklære en Afsindig for ulægelig, maa han alle Afdelinger i hele Anstalten. Paa passende Steder finder man et Reglement opslaaet, hvorefter de Afsindige skulle rette dem, i Henseende til hvad Tid de skulle staae op, og lægge dem, hvad Tid de skulle indtage deres Maaltider. Saavel for de Syges egen Reenlighed, som for Reenlighed overhovedet er her paa strængeste Maade sørget. Kjøkkenet er stort, rummeligt, lyst og reenligt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-10-27
Da en stor Deel af de sig her opholdende Jndividuer, høre til den mindre dannede Klasse, er der ved Spisereglementet taget Hensyn paa den dem vante Kost, hvilket ogsaa medfører en stor Besparelse i Oekonomien, især for de Ulægelige. De faae f. Ex.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-10-27
Boghvedegrød, Holsteenske Klumper, Kartofler og Flesk, Kaal, Erter, Øl og Brød.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-10-27
Til Anskaffelsen af Andagts=Bøger, andre Bøger og adskillige Journaler og Flyveblade er ogsaa fastsat en vis Sum; dog gives disse stemmelse.