Berlingske Tidende, 1812-01-20
Vi have erholdet franske Tidender af et nyere Datum end de vider blive drevne tilbage paa deres Skibe. modtoge sidste Tirsdag. De indeholde en Artikel, ved hvilken man søger at bevise at vor Regiering tvinger alle Fremmede, som den har afskediget af sin Tieneste, til, med Livsfare, at lande paa Fastlandet. Denne Paastand beroer paa en infam Løgn, Hertil anmærker den franske Moniteur: "J alt dette er intet in samt uden Eders Forhold. Verden har bebreidet Eder den fremkonstlede Hungersnød i Jndien, der kostede Millioner Mennesker Livet. Men disse Mennesker havde ikke Eders Religion, havde ikke udøst deres Blod for Eders Tieneste, og vare ei heller bedækkede med Saar, de havde faaet i Kampen under Eders Faner. Hvo skulde tænke, naar ei anstillede Undersøgelser beviste det, at en christelig civiliseret Nation, der giør sig saa meget til af sine Loves Liberalitet og sin Bestyrelses Ædel modighed, kunde drive Jnfamien saa vidt, at 3000 Soldater, som ere lemlæstede i Eders Tieneste, til Belønning vorde forviste Eders Land med en Guinee og Pialter, og kastede paa Fastlandets Grund, i det man styrte dem i Vandet næsten til over Halsen, Blandt disse Mennesker gaves der Ulykkelige, som, formedelst Tiders og Omstændigheders Medfør, havde forladt deres Fædrelands Faner, for at tiene Engelland, som ved deres Fædre lands Love vare dømte fra Livet, hvis de nogensinde kunde vorde paagrebne; og dog forvise J dem fra Engelland til Belønning for de Tienester J have havt af dem; J kaste dem tilbage i den Regierings Hænder de have forraadt, og stille dem saaledes saa at sige under Galgen. De fleste af disse Personer ere Østerrigere, Bøhmere, Preussere, Westphalere, Hannoveranere, Russer. Efterat de havde tient Engelland i 5, 6, 7 Aar, undsiget Engelland dem Giestevenskab og kaster dem forladte, langt bort fra deres Fædreland, uden Understøttelse, uden Midler til Livets Ophold, paa fiendtlige Kyster. De Personer, som ved de 10 første Landinger, saaledes kastedes paa vore Kyster, bleve arresterte. Fængslerne i Amsterdam, Emden og Wesel fyldtes med dem. De Undersøgelser man anstillede, bragde saa mange Gyseligheder for Dagens Lys, at man neppe kunde troe dem. Man troede i Begyndelsen at denne Begivenhed maatte staae i Forbindelse med et eller andet politisk System eller en sort Jntrique; men endelig fik man ugiendrive ligt Beviis for, at allene Eders Uredelighed og hiin skrækkelige Gierrighed var Grunden hertil, den Gierrighed, som var Carthages Regierings Særkiende. Den franske Regiering har befalet at sætte hine Ulykkelige i Frihed. De Fremmede have faaes Levnetsmidler og Papiirssedler, for at kunne vende tilbage til deres Fædreneland, endskiøndt de havde tient Fienden. De vare Mennesker, De Franske bleve benaadede for den Forbrydelse af de havde ført Vaaben mod Frankrig, og deres Byers Maire anbefalede, til Anskaffelse af de fornødne Midler til deres Underholdning. Vist nok lader det sig i større Korthed sige, at dette er en infanLogn; men af disse Offere ere der 3000, som ere ankomne til Bøhmen, Wien, Sachsen, Westphalen, Hannover og adskillige af Preussens Stæder. De Undersøgelser haves endnu, som er blevne anstilte i Amsterdam, Rotterdam og Emden. 3000, paa Europas Fastland adspredte Mennesker, leve - et Minde for den engelske Regierings Jnfamie.