JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-09-09
Fædrelandet. Rhvn. den 6te Septbr. Hs. Maj. har konfirmeret Dødsdommen over Bondekarlen Christian Nielsen, 22 Aar gammel, som overbeviist om Deelagtig hed i et med Overlæg paa sin Huusbonde forøvet Drab. Under Forhørerne var han stadig vedblevet den Forsikring, at det var den Myrdedes egen Kone og hendes Moder som paa mange forskjellige Maader havde forlokket og tilskyndet ham dertil, deels ved gode Løvter og forøget Løn og Foræring af et Sæt rødstribede Klæder med Sølvknapper i, deels ved Udsigt til Ægteskab med den Dræbtes Hustrue, med hvem han stod i utilladeligt Forhold, og til Besiddelse af Fæstegaarden. En Gang tidligere havde han ogsaa gjort Forsøg paa at qvæle sin Huusbond, ved at kaste ham omkuld paa Loegulvet og knibe Haanden fast om hans Strube, men da Manden bad til Gud om at være hans Sjæl naadig, kunde Delinqventen ikke dengang fuldføre Forsættet, men slap ham løs. At Manden desuagtet ikke tog andre Forholdsregler enten imod Konen eller Karlen, vidner og stor Eenfoldighed og Svaghed. Fruentimmerne vedbleve at anspore ham, under Foregivende: "at Manden var et stort Drog, som ei duede til nogen Ting, og som det ei var Sund at skaffe af Dage, og da Konen endelig lovede, at naar han blot vilde kaste ham omkuld, skulde hun nok gjøre det af med ham, lod hun sig overtale. Hun havde nemlig forsynet sig med en Rendesnøre, som hun, medens Deelinqventen holdt Manden til Jorden, slog stiltiende om hans Hals, kastede den anden Ende af Rebet over Bielken i Laden og begyndte at heise op. Manden gjorde slet ingen Modstand, men efter at have sagt: "Naa Du er med Maren!" og til Delinqventen: "Gud være Din arme Sjælnaadig Christian!" slap Denne ham og løb sin Vei ud af Laden. Konen slæbte derefter den døde Mand ind paa Loen og bandt ham et stort Tørklæde om Halsen, for at det kunde lade som om han var død af Liigfald. Medens Forbryderen sad arresteret, blev han endnu jævnlig opmuntret af begge Fruentimmerne til ikke at bekiende. Selv holdt de sig kjække, og da man ikke havde noget fuldkomment Beviis imod dem, slap de med Tugthuusstraf, den Første i 5, den Anden i 2 Aar. (Karlens Henrettelse var bestemt at skulle gaae for sig ved Wordingborg den 30 Aug Begge Fruentimmerne skulde overvære Executionen, og derpaa først faae den verdslige Dom om deres Frifindelse at høre.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-09-09
Ved Classelotteriets 4de Classes Trækning i Gaar udkom følgende Bagtal: 114. 118. 125. 365. 367. 369. 393. 399. Den største Gevinst, 8000 Rbd., faldt i Gethers Collection. Afreiste herfra med Dampskibet til Lübeck: den nederlandske Minister Vicomte de Quaber, Grev Holstein til Holsteinborg med Gemalinde. Ankomne: Grev Raczynski fra Berlin, og Generalkrigscommissair Mathiesen fra Paris.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-09-09
Den Sygdom som hersker næsten over hele Sielland, yttrer sig for det meste imellem den arbeidende Klasse, med stærk Hovedpine og Bryden i alle Lemmer, og har i den Grad udbredt sig, at der allene paa Walløe Grevskab ligge halvandet tusinde Mennesker syge. I Ulsø Sogn ved Gisselfeldt laae i flere Dage 13 Liig, som ikke kunde blive jordede fordi Præsten og de tvende nærmeste Præster vare syge. Hele Kjøngs Linned, Fabrik staaer stille, da Væverne saavelsom det til Fabriken hørende Personale Alle ligge syge. Forpagteren paa Juellund under Stamhuset Giesegaard har endnu intet faaet indhøstet og en stor Deel Korn staaer paa Marken ruineret, uagtet Gaarden har et betydeligt hoveriegjørende Bøndergods. (H. Av.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-09-09
Kiel, den 3die Septbr. Man kan nu melde som Tilforladeligt, at der vil blive opstillet en Kordon mod Choleraen ved vort Lands Grændse, fra Slurup langs med Stekenitz til Staden Lauenborg. Dertil er beordret: det Lauenborgske og slesvigske Jægerkorps, Dronningens Livregiment og Livregiment Dragoner (omtrent 2000 Md.). De Permitterede ere indkaldte, og om faa Dage ville Tropperne forlade deres Standqvarterer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-09-09
Khvns Børs-Cours, den 6te Septbr. 1831. Hmb. 2 M. a vista 215. Species 212. 12 Rbmk. 11 1/2 s.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-09-09
Ved den 1219 Trækning i Altona udkom følgende Nummere: 45. 56. 42. 38. 30.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-09-09
(Jndsendt.) Efterretningen og Choleraens Fremtrængen til Berlin er høist vigtig for vort Danmark. Archangels, Rigas og Danzigs Exempler have viist, hvor let Smitten langveis fra paa Floderne føres til de større ikke bevogtede Handelsstæder, og kjender man lidt til Kjøbmandsaanden i Tydsklands vigtigste Handelstad, er der desværre altfor grundet Aarsag til den Frygt, at Sygdommen inden kort Tid vil være forplantet til Hamborg og derved ind i Hjertet af Holsteen. Tiden er altsaa kommen, da Danmark langt mere end hidtil er udsat for Faren, hvorfor nogle Jdeer til Sikkerheds=Foranstaltninger ved Grændserne, hidrøre de end fra en Mand, der hverken er Læge eller Militair, maaskee dog kunne fortjene nærmere Overveielse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-09-09
Da det District, hvori Kiel ligger, grændser til Kanalen og næsten gandske er omgivet af Vand, bør en tredie Cordon, der lader Broerne ved Achtervehr, Steinfurt og Hammer afkaste og bevogte, besætte den korte Strækning imellem Hammer og Kieler=Fjorden; men skulde Sygdommen udbryde bagved denne Cordon, vil samme ligeledes blive at opløse. Til ingen af Cordonnerne bør bruges Bønder eller Borgercorps, men allene regulaire Tropper, der gandske sættes paa Krigsfod. Skulde selv disse Foranstaltninger ikke kunne holde Sygdommen ude, synes menneskelige Kræfter udtømte, og imod Forsynets urandsagelige Villie kunne vi Kortsynede ikke kjæmpe. A. den 7de Septbr. 1831. Reisende med Dampskibet Dania: Fra Aarhuus til Khvn. Kammerherre v. Moltke. Rosenkrantz med Frue og Frøken Datter, Fru Baronesse d. Rosenkrantz, Baron v. Rosenkrantz med Frøken Datter Kjøbmand Jacobsen med Kone, Provst Petersen, Corporal Barge, Viinhandler Weile, Corporal Bønnelykke, Stusenterne Welling og Bloch, Hattemager F. Wulff, ViceJagtmester Hammelev, Landsoverretsassessor Tetens, gandelsbetjent Langballe, Corporal Launi, Politieretsassessor Reiersen, Frøken Reiersen, Frøken Røepstorff, Fre Justitsraadinde Bernth, Frøkerne Hanne og Agnes Bernth Studenterne Hastrup og J. L. Schmidt. Fra Fredericia og Bogenøe til Khvn. Skibscapt. Bønsøe, Jfr. Meisterlin, Procurator Tommerup, Pastor Overgaard, Underofficeer Jacobsen. Fra Bogense og Fredericia til Aarhuus: Mad. Jtsche med 3 Børn og Pige, Frue Olsen med Datter, Pandselærer Rehne, Baron Schaffalitzky de Muckadell.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-09-09
Afreiste fra Aarhuus til Callundborg: Jomfrue A. Reddelin, Discipel Mehl, Stolemager Elder, Komd. Stolterfoth, Cand. theol. Kaarsberg, Jomfr. Kang, Mad. M. Krossing med Datter, Jfr. Arenzen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-09-09
Bekjendtgjørelser. At min 12aarige Søn, Theodor Stein, bekjendt af de offentlige Tidender for sin beundringsværdige Gave at improvisere paa Fortepiano, vil paa Søndag Aften lade sig høre i Selskabet Polyhymnias Lokale, har jeg herved den Ære foreløbigen at bekjendtgjøre. Stein.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-09-09
At Ligningen over Præstepengene for Aaret 1831, er henlagt paa Borgemesterens Contoir til Eftersyn for enhver Vedkommende i 8te Dage fra Dato, bekjendtgjøres herved. Aarhuus, den 6te Septbr. 1831. Magistraten.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-09-09
Paa Hovedgaarden Nyevraae i Kjer Herred, Aalborg Amt, er et betydeligt Partie græssedede Stude til Salg, for en billig Priis, naar Liebhaverne snarest mueligt henvende sig til undertegnede Forvalter, som derom efter meddeelt Ordre kan afslutte Handel. Dronninggaard, den 1ste Septbr. 1831. J. M. Lund.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-09-09
Multum 10 1/2 Qvarteer bredt, er arriveret hos Jsaac Davidsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-09-09
Udmærket gode Schweitzer Oste kan igjen faaes J. F. W. Røse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-09-09
Silke Warter sælges til billige Priiser hos J. F. W. Røse. J. F. W. Røse. Gode Blodigler. kjøbes bestandig paa Skolegaden Nr. 33 af Warberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-09-09
Meget godt og reent Sædehvede af dette Aars Afgrøde kan faaes i Aarhuus Mølle hos Gultager.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-09-09
Skibsleilighed til Kjøbenhavn. Skipper P. C. Sunne begynder at lade førstkommende Mandag, og medtager Fragtgods og Passagerer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-09-09
Paa Skolegade No. 42 er en Sal paa 3 Fag og Sovekammer paa et Fag, Alt til Gaden, ogsaa et lyst Pulterkammer, at erholde strax eller til Fløttetid. Man accorderer med Postmester Enke Madame Lund.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-09-09
At det af Broe, og Havnefoged Hr. Capitainlieutenant Klein hersteds havde Udsalg af Søekort, med dertilhørende Beskrivelser og andre Kort og Værker.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-09-09
fra det Kongl. Søekort Artiv i Kjøbenhavn, er mig overdraget, bekjendtgjøres herved med Tilføiende at jeg er bleven forsynet med de nyeste fra Archivet udkomne Kort m. m., som udsælges til Arkivets Priser. Callundborg, den 5te Septbr. 1831. D. R. Ditmer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-09-09
Redigeres, trykkes og udgives 4 Gange ugentlig af A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-09-10
No 148. den 10 September. Løverdagen. med Brevposterne Den til Forsendelse. alene privilegerede Kongelig allernaadigst Aarhuus Stifts-Tidende. Aar.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-09-10
Blandinger. Hele Pera (den Deel af Constantinopel som beboedes af Christne, og hvis Beboeres Antal var circa 60,000 Personer) er forvandlet til en Gruus- og Askedynge, thi kun en halv Snees Bygninger, som Jlden havde skaanet, rage nu frem deraf. Jngen kan gjøre sig noget Begreb om det rædsomme Jldhav som opslugte Staden. De engelske, franske og hollandske Gesandtskabs=Hoteller med deres hele Meublement, ja selve de massive Hoteller som Preussens, Sardiniens og Danmarks Gesandter beboede, ere blevne Luernes Rov Selv af Kirkernes hellige Kar havde det ikke været muligt at faae noget reddet. Mange tusinde Familier som den 1ste August levede i Rigdom og Velstand, vare Dagen efter nedsjunkne i den dybeste Elendighed, Over hundrede Mennesker omkom i Luerne. Reis Effendi havde sendt Condolenceskrivelser til de fremmede Gesandter, og i Sultanens Navn tilsendt dem Frugter, Blomster og Confecturer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-09-10
Engelske Aviser melde, at der i nærværende Øieblik føres Underhandlinger med Rusland, af hvis Udfald Europas Rolighed vil være afhængig. Den franske Regjering skal blandt Andet have gjort det opmærksom paa, at hvis Keiseren ikke snart standsede Blodsudgydelsen i Polen, vilde det ikke længere staae i dens Magt. at modstræbe Nationens Ønske, saa den vilde vorde tvungen til at ile det i Dødskampen bestædte ædle Folk til Hjelp. Denne, saavelsom en ikke mindre kraftig Note fra den engelske Regjering, skal have gjort dybt Jndtryk i St. Petersborg. Skulde – saa forsikkre bemeldte Aviser endvidere - disse Forestillinger endnu ikke frugte, da skal det være fast vedtaget mellem Engelland og Frankrig, at gribe til en virksommere Jntervention, for omsider at sætte en Grændse for Myr At deriet i Polen samt beskytte Polakkernes Liv og Frihed mod Keiseren af Ruslands Forbittrelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-09-10
Om det Jernscepter som Storfyrst Constantin svang over Polakkerne, meddeles her endnu et Par Exempler, af Harro Harrings Memoirer: Jngen, hvem det saa var, maatte kjøre Storfyrstens Vogn forbi. Den der mødte ham, maatte enten holde, eller, langsomt kjørende, reise sig i Vognen, blotte sit Hoved og bukke.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-09-10
En Landmand, hvis Kudsk ikke kjendte Storfyrstens Eqvipage, kom kjørende med sin Kone i Staden, og vilde trøstig rulle forbi, uden at bekymre sig om den med fire Fuxer bespændte Drosche, der rullede foran ham. Et tordnende Holdt forskrækkede den polske Bonde paa Bukken, og nogle Eder fra den storfyrstelige Droschke indjøgAdelsmanden og hans ængstelige Kone ikke mindre Skrak. Fnysende af Harme udskjældte Storfyrsten det polske Ægtepar paa det frygteligste, de maatte stige af, bleve arresterede - Kudsken fik foreløbigen sine Femhundrede og alle Tre maatte skyde Skubkarren i Lazienka, hvor dengang nogle Bygninger vare under Opførelse. Saaledes bleve de tre Syndere ved at gaae for Skubkarren, indtil en Slægtning af den trøstesløse Adelsfrue tilte ind fra sine Godser og hos Fyrstinden af Lowicz bønfaldt om og erhvervede deres Benaadelse. Om Sommeren maatte alt Militairet ligge i en Leir, og skjøndt denne var tæt udenfor Staden, saae man dog sjelden nogen Officeer i Warschaus Gader, thi Enhver som vilde derind paa nogle Timerstid maatte først have Permission dertil. De arme Underofficerer og Gemene vare aldeles indskrænkede til deres Telte og Kasserner, og bragte baade sig selv og Andre i Ulykke, naar de lode sig see noget andet Sted. Jkke langt fra Leiren laae en Gjæstgivergaard, hvor en Dag to Civilister morede sig med at slaae Kegler. En Soldat var sendt af sin Officeer fra Leiren, for at hente Middagsmaden, og ventede ved Keglebanen indtil Madspanden var bleven forsynet. Med eet naaede Tordenen af den storfyrstelige Vogn hans Øre - han for forskrækket sammen, men fattede sig og sprang over Gjærdet, for at ile tilbage til Leiren. For silde, Storfyrsten havde seet ham, lod holde og streg af. Rasende spurgte han de to Civillister, hvad det var foren Soldat, der nys var løben bort derfra, til hvilket Regiment han hørte, hvad han vilde, o. s. v. Civillisterne vidste ikke andet af Soldaten at sige, end at han havde seet paa deres Keglespil, og Verten blev nu underkastet Standforhør og krævet til Regnskab fordi han havde sat sig op imod Loven og givet en Soldat Adgang i sit Vertshuus. Vorten benægtede at have kjendt Soldaten, og Storfyrsten blev meer og mere rasende. Han erklærte Kroholdsprivilegiet forbrudt, trak sin Sabel, og gav sig med sin egen høie Haand til at sønderhugge Glas, Kopper, Tallerkener og Alt hvad der kunde slaaes istykker. Hans Ledsager, General Kuruta, maatte paa hans Befaling, understøtte ham. Derpaa maatte Vert og Gjæster gaae foran Vognen hen til Porten, hvor de som Arrestanter bleve overleverede til Vagten. Den hele Armee blev sat i Bevægelse for at udfinde Soldaten, der i det mindste vilde kommet for Livstid i Lænker paa Zamocz, hvis man havde opdaget ham. Verten var ruineret for stedse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-09-10
Det halve Universitet i Willna blev for nogle faa Aar siden deels sendt til Siberien, deels stukne som Gemene Soldater ind under Regimenterne, deels straffede med Knut &c. fordi en Dreng havde skrevet de Ord: "Leve Konstitutionen 1791. med Blyant paa Væggen. Den Elendighed som derved bragtes over mange Tusinde, da det rammede de meest anseete Familier rundt om i Landet, er ikke at beskrive.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-09-10
Blandt de vigtigste Personer i Storfyrstens Omgivelse paa Belvedere var hans saakaldte Liv=Abekat, der var hans Yndling og Selskabsven i ledige Timer. Men følgende Begivenhed stadfæster, at man ikke altid kan fæste Liid selv til den meest forkjælede Favorit. Medens Constantin en Dag var beskjæftiget ved Pulten i sit Værelse, legede Abekatten som sædvanligt omkring ham, nikkede af ham, gjorde pudsige Spring, og befølte nu Et, nu et Andet, indtil den endelig ubemærket greb en ladet dobbeltløbet Flint, og, trods den bedste Skytte, lagde an, tog mesterligt Sigte paa sin Velynder, og netop vilde til at trykke af - da den Sysselsatte pludseligt saae op fra Pulten, og næsten lynstaaet af Skræk, udstødte et høit Skrig, hvorved Aben foer sammen i det Øieblik Skuddet gik af, og forfeilede sit Maal. Skuddet satte hele Slottet i Bevægelse. Man tilte indi Storfyrstens Værelse, og fandt ham, endnu bestandig som forstenet af Skræk, i Adens Favntag, der havde kastet Flinten paa Gulvet, og under sine allerbedste Grimaser overvældede ham med Kjærtegn. Storfyrstens Skaansel mod den arme Abe, der, hvis den havde havt den Ulykke at være et Menneske, idet mindste vilde være kommen til at arbeide i Siberiens Blyværker, vidnede om hans umiskjendelige Humanitet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-09-10
Det nye russiske Armeekorps som, under General Knorrings Kommando, er paa Marschen fra det Jndre for at støde til Hovedarmeen, er bleven forøget med endnu 10000 Md. under Generalerne Schilling, Markow og Adlerstrøm.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-09-10
Jfølge paalidelige, tildeels officielle Beretninger, er i den russiske Keiserstat siden Choleras Udbrud omtrent fem og halvfjerdsindstyve tusinde Mennesker døde af denne Sygdom.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-09-10
J Begyndelsen af at Cholera udbrød i St. Petersborg skulle mange Mennesker af Almueklassen som lagdes ind paa Hospitalerne, have tilsat Livet ved uforsigtig Anvendelse af Chlorkalken. Nu er der befalet, at man skal undgaae Røgningen dermed i Værelserne saameget som muligt, da man har fundet den meget skadelig for Brystet. Lægerne i Rusland synes nu eenstemmigen at benægte Cholerasoetens contagiøse Beskaffenhed, men kunne dog ikke gjøre Rede for Aarsagen til dens gradvise Fremskridt langs med de store Landeveie og Hav bredderne. Man fremstiller paany den Hypothes, at Cholera grunder sig i en dyrisk Miasma, foranlediget ved Gangesflodens Svulmen over sine Bredder. Anskuelsen af dens Tilværelse faaer megen Vægt ved den Omstændighed, at alle stærktlugtende Midler hidtil have været de virksomste. Saaledes meldes fra Ungarn, at hverken nogen Apotheker eller Speceriehandler angribes af Sygdommen. J en Speceriehandlers Huus i Pesth døde i 3die Etage flere Personer, medens samtlige i Boutiqven værende Personer bleve skaanede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-09-10
En fransk Læge, Dr. Chervin, er saa vis paa, at Cholera Smitten ikke forplantes ved Mennesker eller Varer, at han har foreslaaet Regjeringen at lade komme Klæder af smittede Personer fra de hjemsøgte Lande, som skulde overføres saa hastig muligt i hermetisk lukkede Gjemmer paa Dampskibe til et Punkt paa den nordvestlige Kyst af Frankrig, hvor alt Samqvem let kunde forhindres. Her skulde da et Selskab af Læger og Menneskevenner sammentræde og, ved at iføre sig Klæderne, overtyde Verden om, at Cholerg ikke er smitsom. Selv tilbyder bemeldte Doctor sig at være den Første, og drager ingenlunde i Tvivl, at der nok vilde findes Makkere til dette dristige Experiment. Ogsaa i Exeter (saaledes hedder det i denne Stads Aviser) er Cholera udbrudt. Et ungt Fruentimmer blev meget syg, med heftige Krampetilfælde, der stege til en saadan Grad, at de Tilstedeværende ikke i mindste Maade kunde tvivle og Sygdommens Caracteer. Der blev i en Hast sendt Bud efter flere Læger, men den Ene var selv syg, den Anden var paa Landet. J den første Angst blev Huset sværret, indtil endelig en Læge indfandt sig, og uden Betænkning erklærte Sygdommen for Cholera, samt ordinerede nogle specifiske Midler. Jmidlertid tiltog Sygdommens Heftighed, og neppe havde Lægen forladt Værelset, førend den stakkels Syge - blev forløst med et nysseligt Pigebarn!
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-09-10
Da den Haarige Konge af Brasilien første Gang gav en høitidelig Audients, var han, efter Landets Skil for den Alder, i en Børneklokke. J denne Anledning siger en fransk Avis, at den lille Kong Pedro er den eneste Sansculotte (Buxeløse) blandt Fyrsterne, og i Henseende til hans mange Navne, at han maa holde sin Navnefest paa Allehelgensdag.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-09-10
Newyorkske offentlige Blade melde, at de Prindsessen af Oranien (Hs. M. Keiseren af Ruslands Søster) frastiaalne Juveler, der skal udgjøre 100,000 Pd. St., som ved de hollandske Gesandtskaber bleve efterlyste i alle Lande, ere fundne i Newyork hos en Jtaliener, ved Navn Carrara, som desværre har taget Flugten.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-09-10
J Paris fortælles, at Ex Deyen af Algier underhandler med den franske Regjering om at komme paa sin Throne igjen, imod en aarlig Tribut til Frankrig af 6 til 9 Millioner Fr., ligesom man nu kan komme til Akkord. Det koster nok Frankrig meget at holde saamange Tropper derovere, og som desuden aldrig ere sikre for Overfald. En Aften forleden vare begge Er=Regenterne Hussein Paska og D. Pedro truffet sammen i den Pariser Opera, og havde meget høfligt bukket for hverandre. Hussein retter sig gandske efter europæiske Skikke paa det nær, at han endnu har sig en halvsnees Koner.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-09-10
Prindsen af Oranien, som kommanderede Armeen mod Belgierne, har holdt et høitideligt Jndtog Haag. Luften gjenlød af Hurraraab, og de phiegmatiske Hollændere vare gandske forvandlede, de spændte Hestene fra Vognen, hvori han stod opreist som en Triumphator, og trak ham ind i Staden. Ved denne Leilighed forefaldt den Spas, at en riig og fornem Hollænder, Hr. Adrian van der Mysekees, i Trængselen mistede sin Kone, og først 3die Aften derefter fandt han hende i en offentlig Have under Armen med en af de hjemkomne Underofficerer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-09-10
Belgiernes sidste Krig sammenlignes i et offentligt Blad med den berømte Kartøffelkrig. De havde kun faa Døde, siges der, men mange Saarede, for det meeste i Hælen. Da Officererne mærkede, at det blev Alvor, kastede de baade Sabler og Bluser, og, for at lette Flugten, tillige Knebelsbarterne. J Slaget kommanderede hele Hæren snart holdt, snart tilbage Syvhundrede Borgergardister kastede "auf einmahl deres Geværer, og først da Borgemesteren i Løwen trak terede med en Slurk Øl, holdt de saa tappert Stand, at de ikke lagde Mærke til, at Hollænderne imidlertid havde besat Høiene. Kong Leopold fik herved den bedste Leilighed til at see sine nye Undersaatter i Negliger og bagfra."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-09-10
En Barbeer i Løwen tilbyder at opvarte Damerne med - Knebelsbarter af alle Couleurer og Størrelser, omarbeidede til Krøller. Han har en heel Kurv fuld, som Borgergaarden og dens Officerer have ladet aftage hos ham, af Desperation og Fortvivlelse over den belgiske Armees slette Forhold.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-09-10
Marseille lignede endnu den 17de August en Stad i Beleiringstilstand. Urolighederne havde varet ved i flere Dage, og blandt anden Galskab som Geistligheden havde begaaet fortælles, at en Præst havde grebet et Kors, kastet sig dermed paa Jorden, omklamret det og raabt: "Korset er frelst, Leve Carlisterne, som vandt Seiren!" Over 400 Menneskeer kastede sig nu ogsaa paa Jorden, og raabte: Carl X leve! Henrik Veve! Og da Carlisterne havde udspredt, at man vilde nedrive Korsene, saa stormede Pøbelen, væbnet med Knipler, Øxer, Dolke og Pistoler, ud til Calvariebjerget, og tvang alle Mennesker til at raabe: Korset leve! Generalmarschen blev slaget, Tropperne rykkede ud, og der vankede mange blodige Pander. Ultraerne i Paris kunne ikke noksom prise en ung Dame af gammel Adel, der paa et Bal søgte at lægge sit Had til Tingenes nye Orden for Dagen derved, at hun afslog at dandse med Ludvig Philips Søn. Den franske Regjering har forordnet, at alle Varer som herefter føres over Grændsen fra Tydskland, skulle først underkastes en Renseelse. Man er meget ængstelig med Hensyn til den forestaaende Messe, Frankfurt. J Stuttgard ere alle de Handlende enige om, ikke at ville besøge den.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-09-10
Kongen af Frankrigs anden Søn, Hertugen, af Nemours, der engang i London dandsede saa paafaldende meget med Dronning Maria da Gloria, siges nu at være bleven forlovet med hende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-09-10
Churfyrsten af Hessen-Cassel vil opslaae sin fremtidige Residents i Hanau, hvorhen alle de fremmede Gesandter ere opfordrede at begive sig. For Cas sels Jndvaanere er dette vel et betydeligt Tab, men hellere ville de dog dette end underkaste sig den Ydmygelse formelig at indbyde Grevinde Reichenbach at vende til bage. Dette Aars Møde af Læger og Naturforskere, derskulde været holdt i Wien, er, formedelst endeel Tydsklands og tilgrændsende Landes betænkelige Sundhedstilstand, bleven udsat til 1832.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-09-10
Kong Carl Johan reiser midt i denne Maaned til Norge. 25 Heste af den kgl. Stald vare alt iforveien afgaaede til Christiania.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-09-10
Nylig blev der i Gothenborg lagt Beslag paa et stort Partie Smuglegods, som beviisligen var udlosset af den paa Rheden liggende engelske Paketbaad,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-09-10
Bekjendtgjørelser.