JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-01-01
Helsingøer, den 22de Decbr. Vinden vedblev i Gaar at kule fra Sydvest, saa at Overfarten var vanskelig. Kronprindsessen af Sverrig var atter og Eftermiddagen paa Broen, men efter at være selv Øienvidne til den stærke Søegang forblev hun her til i Dag. Da Hr. Consul Gløerfelt havde en Søn, som blev hiemme døbt i Aftes, saa beviste Kronprindsessen Familien den Naade, at holde Sønnen til Daaben, og Prinds Oscar var Fadder. Daabsacten gik for sig i Overværelse af mange Danske og Svenske Herrer og Cavalerer. Sønnen blev kaldet Jules Destre Oscar, og blev altsaa op kaldet efter Kronprindsen, Kronprindsessen og Arveprindsen. Sildigere bivaanede Høisamme og Prindsen et Bal foranstaltet i Øresunds Klub. Efter nogle Dandse og 2de Timers Ophold tog Hos. Kgl. H. hiem. J Dag Kl. 10 1/2 skeete Afreisen. Da Kronprindsessen og Prindsen med Følge vare komne ombord paa Galleien, gaves af sammes Officerer og hele Mandskab 3de Gange Hurra, og ved Udseilingen fra Havnen fra Dansk Side ogsaa 3de Gange Hurra. Vore Kanonbaade vare lagte ud i noget fra Broen med vaiende Flag. Da Galleien var seilet noget ud, gaves fra Kanonbaadene og siden fra Festningen lige saamange Salvtskud som forhen ved Kronprindsens Afreise. J Morges var Vinden til Seiladsen, meget god, men Kl. 9 gik den østlig, saa at Ankomsten til Helsingborg først indtraf Kl. 12 1/2, da man derfra hørte Kanonernes Røst.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-01-01
Den 24de Decbr. J Aftes var stort Bal i Helsingborg. Kronprindsessens Afreise derfra er først bestemt til den 27de dennes. Da Hirschholm ikke er oplyst med Lygter, satte Jndvaanerne Lys i Vinduerne ved Hs. K. H. Kronprindsessen af Sverrigs Giennemreise.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-01-01
Hs. K. H. Kronpindsessen af Sverrig har foræret Gulddaaser besatte med Diamanter, saavel til Hs. Excell. Overhofmarskalk Hauch, som til Generaladjutant Kammerherre Lindholm; Hr. Kammerherre Greve Harthausen, erholdt af Hs. K. H. en særdeles smagfuld Gulddaase med H. K. H. Kronprindsen af Sverrigs Navnetræk i Diamanter og tillige Hs. K. H. Prindsessens, Navnetræk paa en Diamantring. Hr. Kammerjunker, Løwenschiold erholdt en Daase med Navnetræk i Diamanter; Hr. Hofjunker Morgenstierne en Gulddaase, med Perler besat. Den ældste kongl. Page blev beæret med et Guld Repeteeruhr, den yngste Paae ligeledes med et Gulduhr. Desuden have de kongel. Officianter, Lakeier, Kiøkkenets og Staldetatens Folk erholdt betydelige Summer til Fordeling imellem sig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-01-01
Ved Madame Dahlens Jndtrædelse paa Skuepladsen, den 22de dennes paa hendes Benefice=Aften, som Frøken v. Tosbierg i Syngespillet Viinhøsten, holdede det hele Parterre den Kunstnerinde, der nu i 25 Aar havde skabt det saa mangfoldige Nydelser, og hvis erkiendte Kunst, snille stedse parredes med den utrætteligste Flid og den meest vindende Tække, og da Kunstnerinden med beskeden Anstand tolkede i Epilogen sin Taknemmelighed, udbrød Tilskuerlaget atter i et trefoldig gientaget høitgialdende Hurra- og Bravoraab. Af et Brev fra Jylland: "Veed de maaskee alt i Kiøbenhavn Tildragelsen med den raske Kaper Torsk, der, efter at have tilføiet Fienden stor Skade, endelig er besnæret af ham selv saaledes: Paa et Krydstog i Læsøe Vande, hvor han giorde en Prise, paakom ham en rygende Storm. Under denne kom han forbi et paa Land stødt Skib, hvis Mandskab anraabte ham paa Engelsk om Hielp, og sagde, at de vare Amerikanere. Han var strax villig at række Søemand Søemands Haand, og lod dem bringe ved sit Fartøi fra Vraget ombord til sig. Men her overvældede disse Mennesker, som han havde reddet fra Døden, ham og hans lidet Mandskab, erklærede sig for Englændere, og seilede bort baade med Kaper fartøi og Prise. (Alt af Dagen.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-01-01
Geistlighedens Øverste i Fyens Stift - den som skarpsindig Theolog, Religionslærer og Taler hæderlig bekiendte, men især for Ungdommens Oplysning og Skolevæsenets Forbedring nidkiære Embedsmand - Biskop Dr. Hansen, Ridder af Dannebrog, døde efter en langvarig Sygdom den 26de dennes. (Hempels Avis.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-01-01
Hr. Prof. Høegh Guldberg har, ved sin Fratrædelse fra det Embede, han som Hs. Kgl. H. Kronprindsesse, Carolines Lærer har havt den Ære at beklæde, af Hs. Majestæt modtaget en Ring af 2500 Rdlrs Værdie, til Beviis paa Hs. Majestæts Tilfredshed med hans Nidkiærhed i denne Post. At Hr. Professoren tillige, i Anledning af denne Fratrædelse, er sat i Stand til, med fornyet Kraft at virke for Modersmaalets grammatikalske Uddannelse og de gamle Klassikerers Forplantelse paa Dansk Grund, hvilken Virken endog i denne Anledning er af Hs. Majestæt bleven ham paalagt, er en Efterretning, som sikkert af flere Grunde vil glæde enhver danske findet Fædrelandets og Videnskabernes Ven, der indseer, baade hvormeget endnu er at giøre for Modersmaalets Uddannelse og Bestemmelse ved faste Regler, og hvormeget saadan Forplantelse af den klassiske Literaturs Prydelser, som Hr. Professoren har med saa meget Held begyndt, vil kunne bidrage til Modersmaalets Berigelse og Forædling. Dette Arbeid kunde ei letteligen betroes i bedre Haand. Det er maaskee almindeligen bekiendt, at Hr. Prof. Guldberg ogsaa hidtil, i den sidste Tid, har af Hs. Majestæt været forundt Understøttelse til at berige den danske Litteratur med Oversættelser af de Gamle; og Drofessorens Oversættelser af Tibul, Terents, Martial, Plautus, nogle græske Smaadigte i Tilskueren og Cicero, vidne om, hvormeget Litteraturen hidtil har have denne ærefulde Opmuntring at takke, ligesom hans Dannersprogets Retskrivning. hvormeget ogsaa i denne Henseende vil kunne ventes af ham. Et høist deeltageligt Arbeide, som han for nærværende Tid beskiæftiger sig med, og som endog snart kan ventes fra ham, er en fri lyrisk Bearbeidelse af Davids Palmer i Skotlænderens BuchanansMaade. (Dagen.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-01-01
Kiøbenhavns Torvepriser den 28de Decbr. Hvede, Td. 13 Rd. 4 Mk. a 15 Rd. Rug, Td. 9 Rd. 2 Mk. a 10 Rd. Byg, Td. 9 Rd. 2 Mk. a 9 Rd. 4 Mk. Havre, Td. 6 Rd. 3 Mk. a 6 Rd. 5 Mk. Ærter, Td. 11 Rd. 4 Mk. a 12 Rd. 2 Mk. Røget Flesk, Lpd. 7 Rd. a 7 Rd. 4 Mk. Grønsaltet Flesk, Lpd. 6 Rd. a 7 Rd. 5 Mk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-01-01
Udenlandsk. Frankrig. (af Alt. Mercur.) Vor Minister for Hansestæderne, Hr. von Bourienne, er nu kommen tilbage til Paris.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-01-01
Fra Depoet i Naney er 55 spanske Officerer afreiste til Spanien for at underkaste sig Hs. Majestæt Kongen af Spanien.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-01-01
Moniteuren af 18de December leverer i en Mængde Specialberetninger fra franske Officerer til deres foresatte, de nærmere Omstændigheder ved de ommeldte lykkelige krigerske Forfald paa Jsle de France, hvoraf følgende er det væsentlige: Siden Øen Bonapartes Erobring, forsøgte de engelske, Fregatter Sirius, Jphigenia, Magicienne og Nereide, hver paa 40 Kanoner, med forskjellige mindre Skibe, at udføre hyppige Foretagender mod Jle de France, og begunstiget af Regn, bemægtigede de sig Natten mellem den 13de og 14de August, Jylets de la Pas, i en Afstand af 3 Mile fra Port Jmperial. Herfra foretog de sig flere Landinger paa forskjellige Kystpuncter, for at see Virkningen af fine udstrødte Proclamationer, men Divisionsgeneral Vandermasen fandt Jndvaanerne saa godt stemte, at han ikke engang fandt nødvendig at forlange Linietropper af General-Capitainen. Under disse omstændigheder ankom uformodet Capitain Duverret Division, som med Fregatterne Bellona, Minerva og Victor paa en Krydstour havde taget 2 engelske Compagnieskibe, som hver havde 300 Mand af det 24 Regiment ombord, hertil. Nu lod General=Capitainen Fregatterne Venus, Manche og Astree, for hvis Uvirksomhed han til den Tid havde havt sine Grunde, sætte i Stand, og begav sig selv ombord til Capitain Hamelin, som commanderede disse, for, da man kunde indsee at Englænderne ville angribe Capt. Duperres Division, at kunde uddeele de nødvendige Jnstructioner. Den 23 August angreb Englænderne Duperres Division. Fegtningen var mordisk, 3 engelske Fregatter strandede, de franske Skibe havde en lige Stiebne. Den 24de om Aftenen fløFregatten Magicienne i Luften, som Englænderne havde sat Jld paa. Det samme gjorde de ved Fregatten Sirius, som fløi i Luften den 25de om Morgenen. Da Hamelins Division, som var opholdt formedelst Modvind først kom dertil den 27de, overgav sig de engelske Fregatter Nereide og Jphigenie. Ved at tage disse Fregatter i Besiddelse, kom over 100 Marine- og Land-Officerer med 1600 Matroser eller Soldater i fransk Fangenskab. Capitain Duperre var haardt, men ikke farlig saaret. Frugterne af denne Seir var, at der faldt flere engelske Skibe i vore Hænder, inden Septbr. Maaneds Udgang. Dog havde Capt. Hamelin, som tvang den engelske Fregatte Ceylon til at stryge, der havde GeneralAbercromby ombord, den Skjebne, at han, for stærrere engelsk Magt, som blev fremlokket ved Fægtningens Allarm, maatte stryge.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-01-01
Fra Herzogenhusch skrives under 12te Decbr. Divisionsgeneral og Commandant for den 25de Militair Division, Puthod, har i Keiserens Navn opfordret alle afskedigede hollandske Officerer at gaae til Jndien som Lieutenants og Under-Lieutenants, hvor Keiseren, især i de hollandske Besiddelser, ønsker at ansætte tapre Officerer som før har tient, ved sine Tropper. Man troer at disse Officerer vil kappes om at giøre Brug af et saa smig. rende og ærefuld Tilbud.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-01-01
England. (af Alton. Mercur.) Et offentlig Blad taler om en nær forestaaende Forandring i Ministerium met, og giver alt en Liste over de nye Ministre, i hvis Spidse Lord Holland skal staae, og nævner som Medlemmer Lord Greenville, Grev Moria, Hr. Sheridan med flere.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-01-01
Kongens Helbred var den 13de Decbr. endnu temmelig god.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-01-01
J den sidste Hoftidende var anmeldt 37 Banqverotter. Morning Chronicle siger: 2 Begivenheder er vi i denne Uge kommen til Kundskab om. Sverrig har erklæret England Krig, og confiskeret alt engelsk Eiendom, og Massena har forandret sin Stilling ved Tajo. Paa det første maatte naturlig følge en Proclamation fra vor Regierings Side, og en Ordre at anholde alle svenske Skibe i vore Havne. Forskjellige Personer troe, paa den anden Side, at Massens Bevægelser giør det nødvendig, at sende nye Forstærkninger til Lord Wellington. Men hvor er nu den Authoritet som erkiærer Krig, udstæder Proclamationer og anordner Embargo, For første Gang afseilede en Fiendes Skibe urørte og uforuroligede af engelske Havne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-01-01
Fra Rio Jancito skrives under 16 Octbr. Skonnerten Mysletoe, som nylig er ankommen hertil, har bragt meget ubehagelige Efterretninger fra Platafloden. Juntaen i Buenos Ayres havde sendt et betydeligt Corps mod Cordova, for at tvinge denne Stad til at underkaste sig Tingenes nye Orden. Saa tog og dette Corps Staden i Besiddelse uden Modstand. Gouverneuren der, saavelsom Linieres og nogle andre af hans Tilhængere, flygtede men bleve forfulgte og tagne til Fanger. Juntaen anlagde strax Proces imod dem, og defandtes naturligviis skyldige. Don Santjago Linieres, Oberst Alende, Gouverneuren i Cordova, Coucha, Assessor Rodriguez, og den Kongl. Officeer Morena bleve dømte til at døe. Neppe var denne tragiske Efterretning kommen til Monte Vidco, førend denne Stads Regiering lod Buenos Ayres bloqvere. De engelske og andre Koffardieskibe, som befandt sig paa Rheden af Buenos Ayres, maatte begive sig til Maldonada for at oppebie Resultatet af dette Øiebliks voldsomme Forholdsregler. Foruden Fordroyant, er den 12te endnu 2 Linieskibe, 3 Fregatter og 2 Brigs afseilede til Platafloden. Man kiender ikke den engelske Admiral Courens Hensigter; men det er at forvente, at han agerer efter Omstændighederne. C. Sk. J dette Øieblik erfarer jeg, at Buenos Ayres bliver bloqveret af den engelske, spanske op portugisiske Eskadre. Eialene Linieres, men og hans Søn og 5 andre Personer ere fusilerede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-01-01
Tydskland. (af Alt. Merc.) Den 23de Decbr. bler den høistlige Dronning af Preussens Liig nedsat i det for hende oprettede Monument i Charlottenburg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-01-01
J Følge Efterretninger fra Ungarn, er den til en Vaabenstilstands Afsluttelse ankomne Reis Effendi, med uforrettet Sag afreist fra det russiske Hovedqvarteer til Constantinopel. Storvisten skal og være afsat fra sin Post, fordi han stemmer for Freden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-01-01
Jtalien. (af Alt. Merc) Hidtil er i Kongeriget Neapolis aarlig frembragt 40000 Baller Bomuld. Ved virksomme Forholdsregler af Regieringen, tør det i næste Aar producere over 100,000 Baller. Da dette er en vigtig Jndtægtsgreen for Kongeriget, saa fastsætter et Kongel. Decret af 19de Decbr., at intet andet end rene og gode Vare maae bringes til offentlig Salg. De Handlende som sender blandet Bomuld ud af Landet, er underkastet en følelig Straf. De Kongel. Opsynsmænd, som skal vaage derover, og skiuler sligt et Bedragerie, skal betale Værdien tidobbelt i Straf. Siden sidste Viinbøst, har Druesprups Forfærdigelse gjort stor Fremgang, over hele Konger et Napolis.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-01-01
Tyrkiet. (af Alona Mercur.) Regieringen har ladet den rige Pascha af Baadad, som paa nogle Aar har nægtet at betale Porten sin skyl lige Tribut, over rumpe, og ladet slaae Hovedet af ham. Der flyder henved 30 Millioner i den Kriserlige Skat.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-01-01
J den 859 Trækning i Altona er udtrukken følgende Nummere : 53. 14. 36. 15. 70.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-01-01
Bekiendtgiørelser. Søndagen den 6te Januarii 1811, Kl. 5 Eftermiddag opføres i det dramatiske Selskab i Aarhuus i Anledning af dets Stiftelsesdag: Besöget eller Lyst til at glimre, Comoediei 4 Acter af Kotzebue. Indgangen aabnes Kl. 4 1/2.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-01-01
Strax efter Skuespillet bliver Aftenspiisning og Bal i Klubbens Værelser. Ved den første serveres med Smörrebröd og Kage i Balsalen ved dækkede Borde, for 4 Mk. pro Persona, og til det sidste, der vedvarer hele Natten, vorde Omkostningerne paa Musik og Lys reparterede paa de af Selskabets Medlemmer der deeltage deri. Udenbyes og Fremmede, der ön, ske at benytte de ledigværende Pladser ved Ballet, kunne forinden afhente Entreebilletter hos Hr. Adjunct Tauber og Hr. Fuldmægtig, Jensen for 9 Mk. pr. Chapeau og 3 Mk. pr. Dame, dog maa ingen Chapeau medtage mere end to Damer. Aarhuus, den 29de December 1810. Directionen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-01-01
Mit paa Graven beliggende Sted No. 6, er underhaanden at faae tilkjøbs naar Liebhaverne henvender sig til Jeppe Michelsen, Snedker.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-01-01
Hos Joseph Levin paa Graven faaes sin Hvedemeel for 15 Mk. Lispundet, og 16 s. i Pundviis. Torsdagen den 3die Januarii 1811, Kl. 9 1/2 Formiddag. og følgende Dage, bliver paa Aarhuus Raadstue foretaget offentlig Auction over en Deel, saavel andensteds fra som heraf Byen, til Bortsælgelse indleverede Ting, saasom : adskillige Slags Meubler, Dækketøi og andet Boehave, endeel syede Mands- og Fruentimmer=Klædningsstokker, mellem hvilke endeel Silkekjoler; samt et betydeligt Qvantum Alen=Kram= og Galanterievare, hvoriblandt, foruden meget andet, er: Klæde, Sirts, Kattun, Cassemir, Nankin, Tørklæder, Baand, Straahatte og Lærred. Liebhaverne ville behagelig indfinde sig. Aarhuus, den 29de December 1810. Hald. Albrecht.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-01-01
Auction. Parykmager Bergners iboende, og paa Graven her i Aarhuus beliggende Huus, med Gaardsrum og Haugeplads, bliver, i Følge Begierning af vedkommende i Pandthaver og Overformynder, stillet til offentlig Auction Fredagen den 4 Januarii 1811, om Formiddagen Kl. 11, og da til den Høiskydende absolut bortsolgt til Indfrielse af den paa samme heftende prioriterede Gield, og resterende Renter. Conditionerne erfares nærmere paa Auctionsstedet. Aarhuus, den 20de Decbr. 1810. Auctions-Directionen. Eller respective Arvingers Begiering bliver Mandagen den 7de Januarii foretaget Aabning og Vurdering i den forseglede Dødsboe udi Østertørslev Præstegaard, hvorpaa Skiftet efter sal. Provst Albert Sadolin vorder lovligen fremmet; thi indkaldes med 12 Ugers Varsel, fra undertegnede Datum, Creditorerne at anmelde og bevise deres Fordringer og Debitorerne at afgiøre deres Skyld til Boet. Spendrup, den 17 December 1810. N. Bruun, Herredsprovst
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-01-01
Tirsdagen den 8de Januarii næstkommende, Kl. 10 om Formiddagen, bliver en Skiftesamling foretaget udi Stervboegaarden i Kliim, efter afgangne Krigs=Assessor og Herredsfoged Rohde Til hvilken Samling indkaldes at tage Møde den Afdødes Enkefrue med Laugværge, den umyndige Datters fødte Værge, tilligemed Stervboets Credi= og Debitorer. Lunde pr. Aalborg, den 17 Decbr. 1810. J Calstrup, constitueret Skifteforvalter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-01-01
En confirmeret Dreng, der har lært at regne, og skrive en læselig Haand, kan til 1ste Maji blive antaget i Lær ved Handelen. Nærmere Efterretning faaes paa AdresseContoiret i Aarhuus og hos Kiøbmand Fons i Ebeltoft.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-01-01
J Snaastrup Mølle pr. Aarhuus er en overmaade feed Koe strax at faae tilkiøbs.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-01-01
J sidstafvigte Efteraar er en gammel forthielmet Ko bortkommet af min Mark, som var brendt paa et af Hor nen I L. W, og kiøbt paa hun Side Weile. Den det herom kan give Oplysning, vilde behagelig henvende sig et til Undertegnede, som betaler alle Omkostninger og en i Douceur om forlanges. Ørschouvgaard ved Horsens, den 27 Decbr. 1810. J. L. Wieland.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-01-01
Fra undertegnede er bortkommet et graaehovedet og et 1, hvid Faar, begge brændt med RM paa venstre Bov Hvo som kan give Oplysning om samme loves alle Omkostkostninger og Uleiligheden betalt af Knud Rasmusen, boende i Holme ved Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-01-01
Fra Søren Pedersen i Liisberg ved Aarhuus er for en 5 Uger siden bortkommet et sort Stude Nød, 2 Aar gammel, uden noget Mærke. Hvem som kan give Eieren, Oplysning om samme loves alle Omkostninger betalt og en Douceur om forlanges. 1. For omtrent 3 Uger siden er fra Jens Laursen i Stier, bortkommen en gammel hvid Koe, med røde Ører og noget de mere rødt i Hovedet. Hvem som kan give Eieren Oplysning om samme loves en billig Douceur og Omkostningerne 1, betalt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-01-02
Ved allerunderdanigst Forestilling af 11 Januar f. A. forred og Cancelliet Hs. Majestæt følgende: De Kundskaber som, i Følge Reglementet af 10de Octbr. 1806 §. 43, udfordres hos de følgende Skolelærere paa Landet, savner man hos mange om ikke den største Deel, af de nuværende Skoleholdere. Jmidlertid vilde det være haardt for disse, om de skulde afskediges uden Pension, og byrdefulde for de fleste Skoledistricter, at udrede saadanne Pensioner. Disse Vanskeligheder kunde efter Cancelliets Formening hæves, naar de allerede ansatte Skolelærere dannedes ved Skolelærerseminarier paa en passende Tid, i hvilken Skolelærer-Embedet skulde besørges af en anden. At denne Underviisningsmethode vilde være nyttig, er Cancelliet overtydet om, da adskillige Skolelærere i Lollands Folsters Stift paa denne Maade ere blevne underviste i det vesterborgske Skolelæterseminarium. Men, da denne Fremgangsmaade et af flere Aarsager ikke giørlig paa alle Steder, kunde Skoleholdernes Dannelse paa disse overdrages Præsterne. Tillige foreslog Cancelliet at Biskop Beysen og Professor Saxtorph maatte tilkiendegives Hs. Maj stæts allethøieste Tilfredshed med deres rorsværdige Flid i denne Sag, at de maatte anmodes om at udarbeide en kort Anviisning til Brug ved Underviisningen, og at denne Anviisning maatte trykkes paa Seminariefondens Bekostning under Boysens og Saxtorphs Navne, og deres ter uddeles.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-01-02
J denne Anledning har det behaget Hs. Majestæt allernaadigst at resolvere: Vi kunne ikke andet end finde det henstatsvarende, at Skoleholdernes Dannelse overdrages visse Præster i Herrederne og Amterne, som af Provsterne og Biskopperne kiendes at have saavel meest Nidkierhed og Jver for Skolevæsenets Fremme, som og størst Duelighed og bedst Gave til at danne Skolelærere, og i øvrigt bifalde Vi allernaadigst, hvad Vort Cancellie allerunderdanigst haver foreslaaet og indstillet. Saa bliver og Biskop Boysen og Professor Saxtorph at tilkiendegive, at Vi med allernaadigst Veldthag ansee den Flid, de i denne Sag udvise."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-01-02
Aarhuus. Fra en ubenævnt udenbyes Velgiører er mig tilsende 10 Rdlr. til Uddeelelse iblandt 24 af denne Byes meest trængende Fattige, paa disses Vegne takkes skyldigst og skal denne Ædles gjorte Bestemmelse, efter mueligste Evne vorde opfyldt. Asmussen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-01-02
Prædikanterne paa Fredag. Domliken . . Fruekirke Hr. Studsgaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-01-02
Prædikanterne paa 1ste Søndag efter Nytaar. Høimesse. Aftensang. Domkirken Hr. Provst Bechmann. Hr. Dr. Larsen. Fruekirke Hr. Studsgaard. Hr. Jahnsen. Hospitalskirken Hr. Jahnsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-01-02
Blandede Efterretninger. De forenede Staters Regiering i Nordamerika har afsendt 2 Expeditioner, en til Vands og en til Lands. Den første seiler og Cap Horn giennem det stille Havi til Fløden Columbia. Land=Expeditionen følger Løbet af Missure og søger paa en lang Vei at naae den samme : Flod.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-01-02
Capitain Morewether Lewis Expedition havde blot til Hensigt at forberede denne Expedition, som skal lette en nye Colonies Oprettelse i Baven af Columbia; en Colonie, som maaskee i Tiden kan aabne en betydelig Handel med adskillige Stater i det østlige Amerika. Søe-Expeditionen bringer Provisioner og de fornødne Redskaber til den nye Colonie. Hovedhensigten af denne Expedition er, at aabne en Communication mellem Missourie- og Columbiafloden, eller egentlig imellem det Atlantiske og stille Hav. (Alton. Mercur.) For nogen Tid siden lyste en Dreng en Officeer hiem fra Wien til Casernen, som ligger uden for Byen. Underveis sang Drengen bestandig: Weis ist nicht schwarz. Officeren spurgte ham derefter, da han var kommen paa sit Kammer, hvad denne Sang skulle betyde. Drengen bekiendte, at han derved gav Røvere et Tegn; hvid er ikke sort, betydede en Officeer, men, sort er ikke hvid, en Civilist. Drengen maatte igjen gaae med Lygten foran, og synge: Schwarz ist nicht weis. Paa denne Sang blev Officeren rigtig angreben, men den bestilte Patrouille bemægtigede sig Røverne, som vare 8 i Tallet. (Hamb. Corresp.)