JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-06-01
Ved Anordningen af 24de October 1837 s 19 er bestemt, at den ene af de Mænd, der som Fattig- og Skoleforstandere have Sæde i Fattig og Skolecommissionerne bør være af Borgerrepræsentanternes egen Midte. Af disse Ords bogstavelige Fortolkning kan ei udledes andet Resultat, end at disse Mænd maae paatage sig de samme Forretninger, som enhver anden Fattig og Skoleforstander. Jmidlertid synes det dog ikke at kunne bringes i Samklang med den Aand, som udtaler sig i fornævnte Anordning, eller med den Jndvirkning, som er givet Borgerrepræsentanterne i Communeanliggender og Kjøbstædernes oeconomiske Bestyrelse, at disse Mænd skulle besørge alle de løbende Forretninger, som navnlig forefalder i Fattigvæsenets Anliggender, De synes tvertimod snarere at kunne betragtes som raadgivende Medlemmer, der i denne Qvalitet medvirke til Fattig, og Skolevæsenets hensigtsmæssige Fremme. For den første Mening stemte enkelte, for den sidste flere af de Vedkommende heri Byen. Under denne Uvished om Bogstav eller Aand skulde være fremherskende, henstillede Ribe Byes Borgerrepræsentantere Sagen til det kongelige danske Cancellies Afgjørelse, efter Andragende af den Mand, der af deres Midte havde taget Sæde i Fattigcommissionen. Collegiet har herpaa resolveret under 1ste Mai d. A.: at Anordningen af 24de October f. A. ikke hjemler den Borgerrepræsentant, der indtræder i Fattigcommissionen som Fattigforstander, nogen Fritagelse for at udføre de med sidstnævnte Bestilling forbundne Forretninger i disses sædvanlige Omfang. Sagen er saaledes afgjort, hvis den ikke skulde bringes i Motion ved en af Stænderforsamlingerne. Neppe kan det dog antages, at det har været Concipistens eller de Deputeredes Mening, at Borgerrepræsentanterne skulle underkastes flere Byrder end de mange, der allerede ere dem paalagte. Og havde en Mand, som nøie kjendte Fattigforstandernes Functioner i Kjøbstæderne, herom amenderet noget i Forsamlingerne, vilde uden Tvivl det, som er skeet, itide være forebygget.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-06-01
Efter Reglen vedbliver en Borgerrepræsentant at fungere i 6 Aar. En Fattigforstander, kan dispenseres fra sine For tninger efter 3 Aars Forløb, en Skoleforstander efter 2 Aars Forløb. Men at nu de Mænd, der af Borger repræsentanternes Midte tage Sæde i Fattig og Skolecommissionen, skulle underkaste sig en dobbelt eller tredobbelt større Byrde end den Anordningerne ellers foreskrive, kan ikke have været Regjeringens Hensigt med den vise Anordning af 24de October f. A., og Cancelliets Resolution vil derfor neppe kunne være at forstaae om Omfanget af Tid. At iøvrigt denne Resolution ikke vil have nogen gavnlig Jndflydelse paa et fremtidigt Repræsentant Valg, synes med Rimelighed forud at kunne beregnes.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-06-01
Bidrag til Ribe Kjøbstads Fattigvæsens Historie.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-06-01
(Fortsat.) Hielpeanstalten indrettedes i den saakaldte Bispegaard i Skolegade. - Havde man forstrakt en dygtig privat Mand med det fornødne Forskud, og ladet ham paa eget Ansvar forestaae denne Anstalt, saa vilde den maaskee have bestaaet endnu, men det Offentlige lider i slige Tilfælde altid Tab. Allerede Bestyrerens Løn medtog aarlig 100 Rd. - Syv Aar efter Hjelpeanstaltens Oprettelse udstedte Fattiginspectionen følgende Kundgjørelse:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-06-01
Alle, som ville vente nogen Hielp fra Fattigkassen, examineres først efter et disse Grund regler tilføiet Schema, samt indskrives i Protokollen over Stadens Fattige m.v. 9, Mod Betlerie udgaaer et offentligt Forbud. 10, Jndenbyes Fattige, som antræffes i Betlerie straffes efter Reskripterne af 5te Marts 1735. og 14de Novbr. 1743, første Gang med nogle Dages Fængsel paa Vand og Brød, anden Gang med dobbelt langvarigt Fængsel, og tredie Gang med Tugthuset. Udenbyes Fattige eller Betlere behandles efter Placaten af 18de Marts 1778.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-06-01
Hvo som uden Magistratens Tilladelse gaaer omkring med Collectbøger, Brandattester osv., bør strax forlade Staden, under Straf af at ansees som Betler. 12, For hver Betler, som enten Fattigfogden eller nogen anden opbringer, eller beviislig angiver, betaler Fattigkassen 8 s. til Belønning. 13, Det er især Politiets Pligt at angive dem, som befindes i Betlerie. 14, Byens Jndvaanere anmodes om, indbyrdes at forene sig om ikke at give omløbende Betlere nogen Almisse, men derimod qvartaliter at lade deres Contingent til Fattigkassen levere paa Raadstuen, ifald de ikke ville underkaste sig Execution efter Stiftsøvrighedens 1) Ganske at faae Betleriet udryddet har sin store Vanskelighed. Skulle alle Fattige erholde saa tilstrækkelig Understøttelse, at 1) Ranske at saaa Batlarigt udvæddat har En store Vanskelighed. Skulle alle Fattige erholde saa tilstrækkelig Understøttelse, at de havde det Fornødne til Livets Ophold, saa vilde Fattigskatten stige til en overordentlig Høide. - At forbyde private Familier at række skikkelige Trængende, især Gamle og Svage, en hielpende Haand vilde være et voldsomt Brud paa den christelige Barmhiertighed. Men man burde ikke give Almisse skillingviis. Dette er i de fleste Tilfælde kun at befordre Drikfældighed. Approbation til saadanne Qvartal=Restancers Jnddrivelse.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-06-01
En civil Embedsmand maatte i dette Aar betale 2 Rd. til Fattigkassen, fordi han et halvt Aar havde opholdt et ham til Circulation fra Stifts og Amtscontoiret tilsendt Document.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-06-01
J Aaret 1787 døde Justitsraad Borgemester Peder Fridsch, som skienkede Fattigvæsenet, 1000 Rd. under den betingelse, at en Pige ved Navn Johanne Sørensdatter, som havde tjent ham i mange Aar, skulde oppebære Renterne, saalænge hun levede. Capitalen blev besørget udsat af Magistraten, og er rimeligviis udlaant til Jens Sørensen i Hoe som under 19de Juni 1788 har udstedt Obligation for skyldige 1000 Rd. - Fornævnte Pige Johanne Sørensdatter, døde den 23de September 1795, og efter hendes Død tilfaldt Renten Fattigvæsenet. Legatet støttede sig paa Justitsraad Fridsch's Testamente, og der haves neppe for samme nogen Fundats Ved Udgangen af 1788 beløbe Restancerne 500 Rd. 94 s. 1789 den 26de April betalte Catrine Kirkeden skyldige Capital til Fattigvæsenet 1000 Rd. som efter al Rimelighed igjen maa være udsat, skjøndt jeg ikke har kunnet opdage, til hvilke Debitorer denne Sum er bleven udlaant.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-06-01
Regnskaberne fra 1786 til 1789 bleve approberede af Biskop Middelboe paa Stiftamtmandens og egne Vegne den anden November 1) Forordningen af 18de Januar 18 bestemmer 5 12, at der Retten skal være en Fattigbøsse, hvis Jndhold i Kjø stæderne skal tilfalde disses Fattigkasse. Jeg erindrer ikke Forordningen af 18de Jamar og bestemmer 9 og at der. Retten skal være en Fattigbøsse, hvis Jndhold i Kjø stæderne skal tilfalde disses Fattigkasse. Jeg erindrer ikke at Fattigkassen fra denne Kilde har havt nogen Jndtægt. 1790 med sædvanlig Paategning: at der ved samme Jntet var fundet at erindre.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-06-01
Ved Decisionen over Regnskabet for 1790 blev bemærket af Stiftamtmand Helfried og Biskop Middelboe den 28de October 1791, at der maatte sørges for, at Restancerne paa lovlig Maade bleve inddrevne. - Mange af disse Restancer bortfaldt dog efter nærmere meddeelte Oplysninger. Regnskaberne fra 1791 til 1797 bleve, efter Regnskabsførerens Schack Grundahls Død aflagte paa eengang af en Mand ved Navn Jacob Holst i Begyndelsen af Aaret 1798. Disse Regnskaber bleve reviderede af Justitsraad Balle, og deciderede af Stiftet den 8de Juli 1803.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-06-01
Af Regnskaberne for disse Aar seer man blandt andet, at Fattigfogden og Politiebetjenterne havde erholdt udbetalt af Fattigkassen, 2 Rd. 14 s. for at have optaget og paagrebet Betlere heri Byen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-06-01
Regnskaberne fra 1798 til 1803 ere aflagte af Justitsraad Balle, og affattede i en meget concentreret Form. Ligningen over Fattigskatten, der sædvanlig var 200 Rd. aarlig blev gjennemseet af de eligerede Borgere, og forsynet med bemærkninger, til hvilke der for det meste blev taget Hensyn ved Approbationen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-06-01
Blandt extraordinaire Jndtægter for disse Aar anføres: En civil Embedsmand betalt i Mulct til Fattigkassen 100 Rd. Dværgen Støber indsendt 1 Rd. Musicus Schmoll indsendt 3 Mk.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-06-01
Regnskabsførerens Løn anføres endnu i Regnskabet for 1803 med 20 Rd. Ligeledes oppebar han Leieafgiften af St. Peders Eng, og Rugafgiften 20 Skpr. fra Darum og Aarup. Jøvrigt var Fattigkassens Tilstand i Aaret 1803, da Reglementet udkom, saaledes: Jndtægtsbeløbet 1519 Rd. Mk. 2 s. Udgifterne: Ugentl. Almisse for hele Aa Extra Pensioner . . . . 9 - : - - s. Er ligesaa 1519 Rd. Mk. 2 s. Tredie Periode. fra 1803 til vore Dage.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-06-01
Fra Gildens forrige Eiendomme var endnu tilbage den saakaldte St. Peders Eng i Hille rup Enge, som, efter det Kongelige Danske Cancellies Skrivelse af 1ste Marts 1806 blev bortsolgt til Niels Frøsig i Hillerup for 416 Rd. Er det rigtigt, hvad Galthen beretter i sin Beskrivelse over Ribe, saa have Gildebrøderne eller Broderselskaberne her i Byen været i Besiddelse af 10 store Forsamlingshuse, hvoraf det ene sandsynligviis er den Bolig i Præstegade, som endnu er Residents for den residerende Capellan til Domkirken. De have rimeligviis og saa havt betydeligere Jndkomster end vi nu vid af Huse og Jorder heri Byen, og Enge og Bøndergaarde paa Landet. Efter Reformationen tilfaldt deres Eiendomme Fattigvæsenet, Kong Frederik den Anden befalede nemlig ved Reskript af 13de Marts 1583, at Renten af Enge og Jorder i Ribe, givne til Gilderne for at holde Messer og anden Gudstjeneste, skulde efterdags anvendes til fattige Huusarme sammesteds. En lang Tid derefter beholdt disse Jndkomster endnu Navn af Gildens Penge, og havde, som meldt, sin egen Regnskabsfører. - Meget store have Broderselskaberne heri Byen neppe været; thi de omtales ikke i Kofod Anchers Skrift og de gamle danske Gilder.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-06-01
For Aaret 1805 haves et trykt Regnskab hvoraf sees: a. At Jndtægtsbeløbet var 2139 Rd. 5 Mk. b. At Pengeunderstøttelsen til de Fattige i hele Aaret beløb 1045 Rd. 4 Mk. 15 s. og temporair Understøttelse 318 Rd. 15 s. c. At Restancerne ved Udgangen af Aaret 1805 vare 276 Rd. 5 Mk. 1 s.d. At der i Kassen var i Behold til løbende Udgifter 569 Rd. 1 Mk. 6 s. e, At Jndvaanerne i Ribe og Landbeboerne under Cathrine Sogn bleve for Aaret 1806 paalignede 562 Rd. 1 Mk. Af Fattigkassens udestaaende rentebærende Capitaler optoges i Aaret 1807, efter Stiftets Resolution af 15de Mai 1806, 550 Rd., nemlig 500 Rd. af den Capital, som Jens Søren sen i Hoe var skyldig, og 500 Rd. af Morten Hermansens Enkes skyldige Capital, der anvendtes til Gjæstebodernes Reparation. De endnu tilbageværende gamle Gjæsteboder bleve bortsolg: te for 244 Rd. De nye Gjæsteboders Opbyggelse kostede i Aaret 1807 . . . . . 1075 Rd. 3 Mk. 13 s. og for 8 nye Kakkelovne 102 Rd. 1 Mk. 4 s. samt for at lade Bygningerne taxere i Brandkassen. 1 - 3 - s. Jalt 1179 Rd. 2 Mk. 1s. Efterhaanden begyndte de gamle Sedler mere og meere at tabe i Værd, og Priserne at stige paa Fattigvæsenets Fornødenheder. Jeg undrer mig derfor meget over, at den paalignede Fattigskat i Aaret 1810 kun ansattes til 565 Rd. 2 Mk. 4 s. i Aaret 1811 til 715 Rd. 4 Mk., og i Aaret 1812 til 1247 Rd. 3 Mk. Det vilde derfor ikke have været mueligt at bestride Udgifterne, naar de extraordinaire Jndtægter ikke havde været desto betydeligere. Enkelte Noticer fra hin Tid ville formeentlig ikke være uinterressante. Vore Efterkommere ville forbauses over den Revolution, Pengevæsenet har været underkastet. Et lidet Huus og nogle ubetydelige Efterladenskaber, som tilhørte et afdød Almisselem, kostede ved afholdt Auction 629 Rd. 4 Mk. 11 s. Et andet Fattiglems Huus med tilliggende Fenne kostede 2545 Rd. Fattigkassen tilfaldt af denne Jndtægt i Aaret 1812 249 Rbd. 4 Mk. V. - J Mulcter indkom i Aaret 1810 86 Rd. En Ubenævnt tilsendte Fattigvæsenet 8 Rd., en anden Mand 40 Rd. Anledning af sin Redning, da han nær havde sat Livet til i en Brønd. Een af Byens Præster skienkede de Fattige det ham fra en ikke uformuende Mand tilsendte Juleoffer 1812, Beløb 24 s.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-06-01
Endelig kom det mærkværdige Aar 1813 Det rentebærende Capitalbeløb, som i de forrige Aar var ansat paa forskjellig Maade, udgjorde ved Udgangen af Aaret 1812 5687 Rd. 4 Mk., som ved Forordningen af 5 Januar 1813 reduceredes til 5518 Rbd. 3 Mk. Sølv. Blandt disse reducerede Capitaler var 500 Rd. D. C., som Dreier Jens Thomsen ved confirmeret Testament af 10de December 1812 skienkede Fattigvæsenet under der vilkaar, at en Skoemager Enke Bodil Pedersdatter skulde oppebære Renten deraf saalænge hun levede, og efter hendes Død den Person, som var nærmest i Slægt med Testator, og hans forhen afdøde Hustrue Cathrine Marie Christensdatter Denne Sum nedsattes til 53 Rbd. 2 Mk. Sølv. Legatet bærer Navn af det Dreierske Legat, og en fattig Kone af Familien oppebærer i aarlig Rente 2 Rbd. 12 3/5 sr. S. For Aaret 1814 blev første Gang paalignet et Rugqvantum af 52 Tdr. 6 Skp. 2 Fdk. Pengebeløbet var 704 Rbd. Sedler.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-06-01
Jfølge Gavebrev af Kjøbmand Johannes Godsch og Hustrue dat. 27de December 1814, erholder Fattigvæsenet 4 Rbd. Sedler i aarlig Leie af 7 Agre i Galgemarken, som bortskienkedes til Vertshuusholder Graves Hemmed og dennes Arvinger. J Aaret 1815 betaltes for 2 Jern Bilæggerkakkelovne til Almisseboderne 80 Rbd., i Jldingspenge for fattige Børn 26 Rbd. 5 Mk. 4 s. og for et fattigt Pigebarns Underviisning i Syening 17 Rbd. 3 Mk. 9 s. Blandt extraordinaire Jndtægter i det følgende Aar anføres Mulct af en vis Person 20 Rbd. Jndkommen ved en Forestilling af det Steinerske Skuespillerselskab for de Fattige 61 Rbd. J Aaret 1817 optoges hos Borgemester Heilmann et Laan til Almissebodernes Reparation. Opbyggelsen af de 10 nordligste Fag af disse Boder kostede efter afholdt Licitationsforretning i reelt Pengebeløb 439 Rd. HC., i N. V., hvori Summerne udbetaltes, 1874 Rbd. 1 Mk. 9 s. - De gamle Bygningsmaterialier udbragtes til 76 Rbd. 4 Mk. 15 s., hvorfra fragik i Auctions omkostninger, og for Beskrivelse af Forretningen. 6 Rbd. 1 Mk. 4 s.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-06-01
Blandt extraordinaire Jndtægter i Aaret 1817. anføres: Blokpenge af begge Kirker 213 Rbd. 4 Mk. 2 s. Mulct af en Mand i Raahede 17 Rbd. 14 s., Jndbetaling for 2 Vaisenhuusbørn 48 Rbd. - De extraordinaire Udgifter vare endnu meget betydelige. For 2de Almisselemmers Forflegning betaltes 223 Rbd. 1 Mk. 12 s. Foren Liigkiste 8 Rbd. 5 Mk. 6 s. For 2 Læs Klyne 8 Rbd. Jldingspenge for fattige Børn 50 Rbd. 3 Mk. 12 s. (Fortsættes) Af dette Blad udkommer som Følgeblad til Ribe Stifts-Avis maanedlig et Rummer, der af Avisens Abonnenter kan bestilles paa samtlige kongl. danske Postkontorer, hvor det betales med 24 Rbs. kvartaliter. Ribes og Omegns Beboere kunne tegne sig for Bladet hos Udgiverinden, mod Betaling af 12 Ls. H. halvaarlig. Enkelte Nummere af Bladet kunne ikke faaes.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-06-05
allernaadigst Kongelig legeret. privinaar N. V. Avis. Adres overalt i de danske Stater. som forsendes med Brevposten, Tirsdagen den Nr. 45. 5te Juni Redigeres af C. Hyphoff. Udgives af Chr. sal. Hyphoff.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-06-05
Spanien. Don Carlos har forladt Estella og er draget af Guipuscoa. Pater Corillo skal igien være kommen i Naade hos Prætendenten. Senere Beretninger melde, at en carlistisk Expedition paa 12 Battailloner og 8 Esquadroner, med Don Carlos og Don Sebastian i Spidsen, er sluppen til Verdun i Overarragonien. Paa Efterretningen herom har Espartero afsendt Don Diego Leon imod dem. Munagorri er indtruffen til Bayonne. Carlisterne inddrive i Biscaia med uhørt Strænghed de tiltvungne Laan. Fremdeles melder Telegraphen, at Cabrera har bragt sit Artilleri tilbage til Morella, hvor Negri stod; Forckadell blokerede Lagorbe, de Meer er marscheret mod Sal son, 3000 Carlister have angrebet Gallieja, Breton gik imod dem. General Aperbe har i Leiren ved Tarragona slaaet Factionen Llarch, dræbt 150 Mand og fanget 83. Laaneprojectet med Lafitte & C. er ikke gaaet igjennem.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-06-05
Holland. Amsterdamer Handelsblad melder fra sin Correspondent i London den vigtige Nyhed, for hvis Tilforladelighed der behøves nærmere Bekræftelse, at alle 5 Magter, hvis Gesandter udgjøre Conferentsen i London, eenstemmig have besluttet at undertegne i Forening med Kong Vilhelm de 24 Artikler. Cabinettet i Haag maa have modtaget vigtige Meddelelser, og man tør snart vente den definitive Afgjørelse. Efter samme Kilde skal Østerrig have tilstillet Kong Leopold en Note, som, naar den blev bekjendt, turde gjøre hans Stilling vanskeligere.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-06-05
Schweitz. Det synes som den urolige Aand griber om sig. J den sydlige Deel af Canton Vallis er udbrudt en Revolution. Nærmere Detail f. Ex. naar og hvorledes, mangle aldeles; der berettes kun saameget, at i Maurice, Monteguy m. fl. Steder er der plantet Frihedstræer; der fordres en fuldkommen Lighed for alle Cantonets Deele.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-06-05
Amerika. Jmellem Peru og Chili er Krigen paany brudt ud. Den chilensiske Escadre har overfaldet og erobret den ved Arica stationerede peruanske Flotille. Ogsaa Arequipa skal være taget af Chilenserne, ligesaa en Krigscorvet med General Ballivien, ombord.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-06-05
Blandinger. Den 30te sidstl. blev Damskibet Nicolai 1. 2 Mile fra Lübek, et Rov for Luerne. Passagerene, 132 i Tal, ere reddede og vare de Dagen efter paa 3 nær alle indkomne til Lübeck, men med Tab af deres Reisegods; efter Sigende savnes 2 af Mandskabet. Aarsagen til Branden menes at være den, at Kullene, som vare tage ne ombord i Petersburg, ikke duede men have udviklet mere Røg end Skorstenen kunde taale. Ved Ansamlingen af Soden skal Flammen være slaaet tilbage og have antændt Kullene. Capitain Strahl roses meget for sin Raskhed og for at han ikke vækkede Passagerene for han havde sat Skibet paa Strand og Redningen saaledes sikkrere. Selv Manifestet er borte, saa at intet Handelshuus med Vished veed om der er og hvad der af Vare er afsendt til det. Den 13de ds. døde Adrian Hertzenhielm paa Ramsnäsholm i Sverrig i en Alder af 83 1/2 Aar. Dette Dødsfald er saa meget mere mærkeligt, som den Afdøde har erhvervet sig en Navnkundighed af den værste Art, ei alene i sit Fædreland, men overalt, hvor Beretningen om denne svenske Adelsmand, denne Kriger og Ridders Hjerteløshed og uhørte Mishandling af sin Kone har udbredt sig. Lige siden Begyndelsen af f. Aar, da han forWika Herredsret blev dragen til Ansvar for at have forvoldet sin Hustrues Død og der med saa megen Frækhed søgte at forsvare sig mod de imod ham fremførte beskyldninger, har hans Sundhed været vaklende; men Jngen har dog forhen kunnet mærke ringeste Spor af Anger. Uagtet denne Forhærdelse skal dog hans Samvittighed omsider være vaagnet, og Minder om de mange qvalfulde Timer og Lidelser, han i en Tid af 32 Aar havde paaført et ulykkeligt Offer, i Forening med Frygten for den nærmende Skilsmisse fra dette Liv, som udgjorde hans høieste Gode, gjorde ham de sidste Øieblik tunge. Opinionens Dom, den almindelige Foragt følger ham i Graven. Hofrettens Dom oppebiede han ikke, men den høieste Dommers venter ham.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-06-05
Jndenlandske Efterretninger. Stænderforsamlingen i Viborg. J Møder den 23de Mai fremlagde Kommissarius er Udkast til en Anordning, indeholdende en nærmere Bestemmelse af Lovens 5318 og Plakat 18de Januar 1788. Kommittee: Overretsprok. Møller, Assessor With og Justitsr. Bruun. - Derefter forelagdes et Udkast til en Plakat, indeholdende nærmere Bestemmelser angaaende det Sted, der i visse Tilfælde skal ansees som en Trængendes Fødested.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-06-05
Kommittee: Etatsraad Brink-Seidelin Stiftsprovst Hald og Tobaksfabriker Funder. J Mødet d. 25de blev det eenstemmigen vedtaget: at ethvert Forslag fra Mænd udenfor Stænderforsamlingen skulde underkastes en foreløbig Prøvelse af en Kommittee, med mindre et af Medlemmerne maatte erklære et saadant Forslag for sit, i hvilket Fald bemældte Prøvelse skulde bortfalde; at der skulde sættes en Frist af 4 Uger for dem udenfor Forsamlingen der ønskede at indgive Forslag, og at denne Frist, efter hvis Udløb intet Forslag uden under særdeles Omstændigheder skulde modtaaes, vilde blive at regne fra den Dag Beslutningen blev bekjendtgjort i Tidenden (d. 28de Mai); samt endelig at enhver Deputeret, som vilde indgive noget Andragende, burde indlevere dette inden 14 Dage, og at intet Forslag senere vilde blive modtaget med mindre det var af Vigtighed, og ikke taalte Opsættelse. - Kommissarius forelæste derpaa et Udkast til en Anordning ang. "Straffen for Tyveri, Bedrageri, Falsk og andre dermed beslægtede Forbrydelser". Udkastet indeholder 82 Paragrapher.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-06-05
D. 31te indtraf Prindsesse Vilhelmine Marie med høje Gemal til Altona og steg af hos Overpræsidenten Grev Blücher-Altona. Om Aftenen vilde de besøge Skuespillet i Hamborg; i Gaderne, som føre til Theatret, skulde der illumineres.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-06-05
J en Afhandling i "Fædrelandet Nr. 190 om "Volonteurerne under de kgl. og offentlige Autoriteter ivrer Forfatteren imod, at Forældre og Værger blindthen bige efter at faae unge Mennesker anbragte som Volonteurer i de kgl. Contoirer, hvor der ofte er saa overfyldt, at der ikke er Arbeide nok til at beskjæftige dem i en endog temmelig indskrænket Contoirtid; hvor Ustadighed, Sløvhed og Dovenskab bliver følgen af de faa og tankeløse Forretninger; hvor man, naar man bliver ældre og fornuftigere, for sildigt indseer, at man intet har lært, men at man har spildt sine bedste Aar i Forhaabninger, som ofte blive aldeles uopfyldte. Men hvad er da Aarsagen til, at saa Mange vælge denne, saa lidet fordeelagtige, Vei Aarsagen dertil er overspændte Begrebet om Embeds veiens Fortrin, smaalig Forfængelighed og ufornuftig Ambition, ja, om man saa tør sige, Ringeagt for andre Leveveie: ret som om en Agerbrugers, en Handelsmands, en Haandværkers, en Sømands Virkekreds og Stilling i Samfundet ikke var hæderlig nok, og som om fortrinlige Evner, gode Anlæg og omhyggelig Dannelse ikke ogsaa her skulde kunne finde Anvendelse.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-06-05
Til den for Lærere ved de lærde Skoler anordnede Embedsexamen har i dette Foraar indstillet sig tvende Candidater, af hvilke, den ene tilkiendtes Characteren Laudabillis, den anden Characteren Haud illandabilis. (Dagen.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-06-05
Mandagen den 21de Mai er i en Brønd ved Fole hauge Skov, i Nærheden af Nysted, funden Liget af et spædt Barn, der deri var nedkastet og om hvis Hals 2de Stene vare bundne. Da i Anledning af denne Misgierning en Pige i Freilev var taget under Forhør, fremkom derved Oplysning om, at denne for nogle Uger siden havde født i Dølgsmaal og at Fosteret var henkastet for Svinene. Jøvrigt havde denne Pige uden Afbrydelse forrettet sit Arbeide og endog, Dagen efter Fødselen, været til Plougs, uden at hendes nærmeste Omgivelse havde bemærket hendes Tilstand. (L. F. S.)¬