Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-06-06
Provindsialstænderne i Wiborg: Den 17de Mai oplæste Møller Wulff et Forslag betræffende Veivæsenet. Han foreslaaer at det allernaadigst maatte tages under Overveielse, om ei Veivæsenet, betragtet, som Communalsag, med Hensyn til Arbeidsbestyrelsen, kunde henlægges under Amtsveicommissioner, og lette Chausseer vælges indførte, hvor det maatte findes passende. Proponenten klagede ikke over det Veiarbeide, der staaer under Amtsøvrighedernes Bestyrelse, og som uagtet det fordrer meget Arbeide, dog af enhver maae ansees for gavnligt for det Hele; men over Chaussee-Anlæggene i flere Egne, under Jngenieur-Corpsets Bestyrelse hvor man i en Række af 30 Aar med megen Bekostning, Arbeide og Tidspilde, ikkun er gaaet saare lidet fremad. J et Amt, som har 11 3/4 Mille Landevei har man i 30 Aar neppe. faaet mere end 2 Miil løbende Vei færdig med en Bekostning af 200,000 Daler; hvor der er mere end 6 Gange saa meget tilbage, og hvor man kan tænke sig en Menneskealder, vil hengaae, førend dette uforholdsmessige Arbeide er tilendebragt, der maae man tabe Modet; Leer Chausseer med Leer og Gruus, kunne med langt mindre Bekostning og i kortere Tid tilveiebringes. Assessor With fremkom ogsaa med et Forslag angaaende Veivæsenet, hvori han foreslaaer, at der ei maae blive anlagt ordentlige Chausseer i Jylland, paa andre Steder, end fra Kolding til Snoghøi, men at derimod Hovedlandeveien fra Colding til Aalborg maae blive uforandret, nemlig de saakaldte lette Chausseer; det Vigtigste af hvad Proponenten foreslaaer er: at herefter ingen Forskiel maae gjøres paa frit og ufrit Hartkorn i det Hele med Hensyn til Veiarbeidet. Et Communeraad skulle i hvert Amt føre Opsynet over Veiene, bestaaende af 4 duelige Landmænd, og Herredsfogden for sin Jurisdiction under Amtmandens Præsidio. Biveiene skulle staae under Opsyn af et Sogneraad, bestaaende af Sognefogden, største Lodseier og 2 Bønder. At Jngenieur=Corpset aldeles maatte entlediges fra Bestyrelsen af Chausssee=Anlæggene, og disse overdrages til en Amts Communalbestyrelse, Procurator Ostenfeldt fremkom ogsaa med en Petition betræffende de nye Vei-Anlæg fra Aarhuus til Randers, at disse maatte stilles i Beroe, samt at de i Veictaten ansatte Officiantere maatte beholde deres fulde Lønning, indtil de paa anden Maade kunde befordres, da det omtalte Veiarbeide ville koste 300,000 Rbd. for 5 Mile. - En Committee af 7 Medlemmer blev nedsat til at bedømme disse 3 Forslag, bestaaende af Møller Wulff, Asses for With, Ritmester Friis, Auditeur Roulund, Justitsraad Estrup, Procurator Ostenfeldt og Kammerjunker Lüttichau. J Mødet den 18de Mai, oplæste Procurator Ostenfeldt et Forslag om, at det af Professor Bang indgivne Forslag betræffende Opsynet med de offentlige Oppebørselsbetjente og Overholdelse af Lovens Straffe bud mod disse Betiente, ogsaa maatte blive Gjenstand for Prøvelse i Wiborg Stænderforsamling Den kongel. Commissarius gjorde op mark. at der allerede var udarbeidet Forslag, til Anordninger og Kasse= og Regnskabsvæsenet i dets hele Omfang, at den fra Provindsialstænderne i Roeskilde indgivne Petition er bleven tagen under nøieste Overveielse, det kunde derfor være mindre nødvendigt, at der af den nærvævende Stænderforsamling blev given Jmpuls til denne Sags Fremme, men flere Medlemmer talte for en Committees Nedsættelse, da Sagen var af stor Vigtighed; det blev ogsaa med 46 mod 5 Stemmer besluttet at denne Committee skulle bestaae af 3 Medlemmer, hvortil valgtes Justitsraad Nyegaard, Procurator Jngerslev og Justitsraad Fleischer. Proprietair la Cour oplæste derpaa et Forslag om Statens Ansvarlighed for sine Embedsmænd. Proponenten do lerede over, at det var et tungt Lod, der hyppig havde truffet flere af Statens Borgere, at de, idet de ved Loven have været nødtvungen til at betroe deres Forme i Embedsmænds Hænder, ere blevne bedragne og deres Velfærd forspildt. Hans Ulykke forskrev sig derved ikke fra hans egen Forseelse, han betroede sig kun til de Embedsmænd, Staten havde sat til at pleie Retfærdighed i Landet, og hver Tænkende maae da spørge, af hvad retfærdig Grund, kan Staten, da undslaae sig for at erstatte den enkelte Medborger det Tab, som er foraarsaget ved dens Embedsmands Uredelighed, Proponenten foreslog derfor at indgaae til Hs. Majestæt med allerund. Petition om: "at Statskassen vilde paatage sig at erstatte Vedkommende det Tab, som ved Skifteforvalteres og Overformynderes Uredelighed blive foraarsagede. (St. Td.)