JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1809-03-17
Ved den allernaadigst befalede Reqvisition af Medicinal=Vare har den Kongelige Medicinal-Providerings-Commission her i Staden fundet et Slags Chinabark, som ikke er officinell, eller ikke findes indført i den danske Pharmacopøe. Allerede i nogle Aar ha denne Bark været bekiendt Udenlands, under Navn af den brun China, eller China nova, men er befunden deels ikke at vise den mindste nyttige Virkning paa Patienter i de Tilfælde, hvor den ægte China saa fortrinligen udmærker sig, deels under visse Omstændigheder at frembringe skadelige Virkninger. Da nu Sundheds=Collegiet er bleven underrettet om, fra Medicinal=Providerings=Commission, at bemeldte slette China=Sort, ogsaa her i Landet har gaaet Handel, og det, ved nyelig anstillede Forsøg, er bleven overbeviis om dens slette og undertiden skadelige Virkning, saa maae det herved advare imod denne fremmede, uægte, og skadelige China=Sorts Anvendelse og Brug i Medicinen, og tillige opgive Kiendetegnene paa denne falske China Bark Den er nemlig udvendigen glattere, og indvendigen rødere og mørkere end den rigtige almindelige ægte Chinabark, og har hverken dennes specisike Smag eller Lugt; Smagen er nemlig mindre bitter og mindre sammensnærpende. Naar man brækker den over, er den mere trævlet i Bruddet. Pulvere deraf er mere bruunt og mørkere end Pulveret af den ægte almindelige Chinabark, ikke saaledes rødt som Pulveret af den ægte røde Chrinabark, og allermindst ligner det Pulveret af den ægte gule eller KongeChinabark. Et stærkt Afkog deraf er mørkebruunt, sætter hastig med get og graaebrunt Bundfald, og den ovenstaaende Vædske er stærk rødbruun og mere igiennemsigtig end ved Askoget af noget Slags ægte Chinabark. Disse opgivne Kiendetegn anseer Sundheds=Collegie for tilstrækkelige til at forekomme al Feiltagelse, som maatte reise sig af Ukyndighed om Skielnemærkerne og Egenskaberne af meerbemeldte saa kaldte Chinabark, der i øvrigt, som ovenfor anført, ikke er optaget i den danske Pharmacopøe, og følgelig ikke kan af nogen Apotheker, paa Grund af den derom aflagte Eed, udsælges som Lægemiddel.
Berlingske Tidende, 1809-03-17
Efter det Kongelige Sundheds=Collegii Beslutning. Saxtorph. p. t. Decanus.
Berlingske Tidende, 1809-03-17
Ved Dom af 19de December forrige Aar, afsagt i den Kongelig Lands=Overret, samt Hof= og Stads=Ret i Sagen anlagt af Prokurator Wilse paa Kiøbenhavns Magistrats Vegne; contra, Beboerne i Store Maalebye paa Amager betreffende Fiskeriet i Kalleboe, strand, forsaavidt Stadens Kiøbenhavns Grund strækker sig, er det kiendt for Ret, at de Jndstævnte, Beboerne i Store Maglebye paa Amager, bør være uberettigede til udelukkende Fiskerie i den omhandlede Deel af Kallebodstrand. Hvilket til alle Vedkommendes Efterretning herved bekiendtgiøres, samt at Stadens og dens Forstæders Jndvaanere, som en Følge af bemeldte Dom, uhindrede kunne drive Fiskerie i fornævnte Deel af Kallebodstrand. Kiøbenhavns Raadstue, den 10de Marts 1809. Over=Præsident, Borgemestere og Raad Fortegnelse over endeel af de Mynter og Medailler, hvilke patriotisk ere givne som Biedrag til en nye Flaade, og som efter nærmere Bekiendtgiørelse vil blive solgte - kan erholdes paa Gammelholm i SøeEtatens Commissariats=Contoir.
Berlingske Tidende, 1809-03-17
Mandagen den 20de Martii førstkommende, foretages det kongelige Klasse=Lotteries 2den Classes Trækning paa Rosenborg Slot ved sædvanlig Tid, de Hr. Jnteressentere, hvilke endnu ikke have fornye deres Lotterie=Sedler, vilde behage at erindre sig Planens Forskrivt, Nye Lodsedler til forestaaende 2den Klasses Trækning, kan bekommes hos alle authoricerede Collecteurer for 5 Rdlr. Stykker, som og herpaa Jnspections=Komptoiret i store Helliggeiststrædet, Nr. 153 hos mig til den 19de Martii. Kiøbenhavn, den 3 Martii 1809. Bie, Kgl. Lotterie=Jnspecteur. Fiskop Dr. Balles Søndagsblad til 5te Søndag i Faste, udkommer i Dag, og betales med 4 s. p. Trykpapiir, til Forlæggeren Boghandler Malling i Springgade Nr. 31, hos hvem der fremdeles subskriberes. Ved Hr. T. Fuhre og Jfr. M. K. Jbsens Forening, den 10de Marts 1809. Atter Hymens evigfaste Baand, Knyttede til Edens rene Glæder. Eder, hulde Par, der Haand i Haand Giennem Rosenlund en Vei betræder; Ei dens Torne saare Eders Bryst, I dens Duft nyd paradisisk Lyst. Mandagen den 27de Martii förstkommende, om Formid IV gen Klokken 11, blive nogle af de Boutiqver, som Kronprindsesse-Gaden ere opførte ved Rosenborg Slotshaug, opbudne til Bortleielse i det Kongelige Bygnings-Contoir, hvi Conditionerne forinden ere til de Lysthavendes Eftersyn. Auctioner.
Berlingske Tidende, 1809-03-17
Mandagen den 20de Martii førstkommende om Eftermiddagen 3 Æ mellem 2 og 4 bliver ved en eeneste og uden flere Auctions Ho delse opbuden, og om antagelig Bud skeer bortsolgt : Grunden No. 83 paa lille Kiøbmagergade, hvis Større er 1238 Alen med Fundamente og de paa Grund værende Rudera: tilhørende Meyer Jacobs Enke, alt efter de Conditioner, som forden ere at erholde til Eftersyn, hos Prokurator Kofoed, boende i Katesundet, No. 95.
Berlingske Tidende, 1809-03-17
Tostagen den 23de Martii førstkommende, om Eftermiddagen Kl. præcise, bliver et i Urtersløv Bye paa Kiøbenhavns Amt beliggenHuus, med dertil værende Frugt- og Kiøkkenhauge, afdøde Hørkræmer Gierups Stervboe tilhørende, ved Auction anden Gang opbudet, in til den Høistbydende at vorde bortsolgt. Eiendommens Beskaffenhed ved sees af de opslagne Placatrog af Vurderings Forretningen, som tillig med Auctions Conditionerne forevises af Procurator Bronlund, boende i Gaarden No. 147 paa Hiørnet af Admiralgaden og Viingaardstrædet Torsdagen den 23de Martii, om Eftermiddagen Kl. 3 Slet, blive afholdt 3de og sidste Auction over afg Gaardmand Lars Olsens Enkes, Birthe Jensdatters Gaard, Schousgaard kaldet, beliggende ta ved Ordrup Bye, og staaende for Hartkorn 3 Tdr. 3 Skp. 3 Fdk. 2 1/3 Al. Concitionerne, som paa Auctionsstedet i bemeldte Gaard blive bekiendt giorte, kunne forinden erfares paa Kiøbenhavns Amtstue bag Bør No. 78. vorsdagen den 23de Martii førstkommende om Eftermiddagen Kl. imeTlem 1 og 3 Slet, lader Enken Madame Schreber, formedelst hen Mand Bagermester Andreas Schrebers Dødsfald, ved 3die og sid Auction, som holdes paa Stedet, opbyde og til den Høistbydende solut og uden flere Auctioners Holdelse bortsælge den hende i ihører Bagergaard nyeste Matricul Nr. 126 i lille Torvegaden paa Christian, hav i med Bager=Rettighed, og det hende og ud til lille Torvegaden ligsaa paa Christianshavn under nyeste Matricul No. 21 tilhørende Pakhuus begge underet Salg, og paa de fordeelagtige Vilkaar, at 1200 F. af Kiøbesummen (hvoraf de 700 Rdlr. ere publiqve Midler kan og forlanges, erholdes staaende paa 1ste og 2den Prioriter i Eiendomme de sidste 5000 Rdlr. i nogle Aar uopsagt; Eiendommen ere Staden, Brandkasse forsikkret for 11400 Rdlr., og det meere erfares af de ned for Auction fremlagde Conditioner, og hvoraf Gienparten tilligemed BranPolicerne og Maale Brevene ere til Eftersyn hos ProviantsforvaltWorsøe, boende i Gaarden Nr. 40 paa gl. Amagertorv.
Berlingske Tidende, 1809-03-17
Tredagen den 24de Martii førstkommende, Middagen Kl. 12 slet, for 9 tages offentlig 3die og sidste Auction udi og over Kroe= og Vertshuus, holder Hans Christian Kalsbølls eiende Kroe, Heedehuus=Kroen kaldet med tilhøre de Troeholds=Privilegio og tilliggende Jorder, der udgiøet Areal af omtrent 82 Tdr. Land, som for det meeste er frie og umatriklerede Jo der, samt Bygningerne som efter de afholdte Vurderings=Forretninger ere følgende: a) En Hoved Bogn og 15 Fag lang og 6 Fag dyb, beqvemmelig indret til Beboelse og Vertshuushold. b) En Vester Bygning 16 Fag lang og 4 Fag dyb, indrettet til Bryggerhuusmed en dertindmuret Brygger=Kiedel af 1 1/8 Td. Størrelse og 2 Værelser med Kokken, samt Loe og Lade. c) En Nordre Længde 19 Fag lang, 4 Fag dob, indrettet til Stald, Saldelade og Karlekammer. d) En Østre Længde 19 Fag lang og 4 Fag dyb, til Stalde, Foder, kammer og Skiæreloe. e) En Bogning i Gaarden 7 Fag lang og 2 Fag dyb, til Vogn RemistTorve og Hønsehuus. f) En Reise-Stald, opført af Egetømmer, og med fornødne PorteerDørre, og 3) Ved Gaarden en Kiøkken, Frugt- og Bie Hauge, med adskille flere Begemmeligheder, som af de Lysthavende nærmere kan tages Øiesyn, ligesom og Conditionerne forinden kan erholdes til Eftersyn hos Fuldmægtig Høyer, paa Justitsraad Klingbergs Contoir, Hjørne af Nyegade og gl. Torv Nr. 97.
Berlingske Tidende, 1809-03-17
Fredagen den 24de Marts førstkommende, om Formiddagen Kl. 11, i bliver ved offentlig Auction første Gang opbuden til bortsælge se, Hr. Foltmars tilhørende Lystgaard i Birkerød Bye paa Hirsholms Amt, hvoraf Hovedbygningen som er Grundmuur, og 2 Etager høi er for saa la siden af nye opbygt, og ved Gaarden en stor Hauge med endeel god Furgttræer, Conditionerne er til Eftersyn hos Hr. Birkedommer Kridal i Her holm paa Auctionstedet, og i Kiøbenhavn hos Commissionair Bohuun, Landemærket Nr. 148.
Berlingske Tidende, 1809-03-17
Fredag Eftermiddag den 24de d. M. imellem Kl. 1 og 3, lader Hørkræmmer Jens Mørck 3die og sidste Gang stille til offentlig Auction, for absolut til den Høistbydende at vorde bortsolgt, sin paa Halmtorvet her Staden under No. 63 beliggende Gaard, der formedelst sin Beliggenhed saa nær Vesterport, er fordeelagtig for hver den der vil profitere af Bønder handel. Conditionerne erfares forinden Auctionen hos Commissions Schilling, boende i Kristenbernikovstræde, Nr. 213.
Berlingske Tidende, 1809-03-20
skere. terre.
Berlingske Tidende, 1809-03-20
Paris den 9de Marts. Skrivelse fra Admiral Gantheaume til Seministeren, dat. Commerce de Paris paa Rheden af Toulon, den 28de Februar : "Monseigneur. I Gaar havde jeg ladet Hs. Maj. Fregatter Penelope og Pauline giøre seilfærdige, for at forjage en engelsk Fregat, der i nogle Dage havde været saa næsvis at iagttage Bevægelserne paa Toulons Rhede. Capitainerne Dubourdien paa Penelope og Montfort paa Pauline fik Ordre at komme tilbage igien om Aftenen, og da de gjorde denne Maneuvre, fulgte den engelske Fregat dem og recogniserede ved Nattens Begyndelse Hs. Maj. Escadre ved Cap Sicie. Jeg befalede derpaa begge Fregatterne, paa ny at gaae i rum Søe, saasnart Mørket gjorde det sandsynligt, at Fienden ikke kunde mærke deres Bevægelser, og derpaa gaae tilbage til Rheden, for at afskiære den fiendtlige Fregat og bringe den til at slaaes. Dette Maneupre udførtes med lige saa megen Nøiagtighed som Duelighed. Fregatten Proserpiner et skiønt ganske nyt Skib, der er bygget afvigte Aar. Den kan om 3 Dage blive i Stand til at gaae i Søen under Keiserens Flag Jndberetning fra Capitain Dubordien til Admiral Gantheaume, dat. Penelope paa Rheden af Toulon, den 28de Februar : "Hr. Admiral, Efter Deres Excellences Ordre stak Fregatterne Penelope under min og Pauline under Capt. Montforts Commando i Søen, igjen i Aftes Kl. 8, for at jage og angribe den engelske Fregat, der igjen havde nærmet sig Rheden, efterat vi vare gaaet for Anker. Vi have havt den Lykke, fuldkommen at opnaae Deres Hensigt. Om Morgenen Kl. 2 bleve vi Fregatten vaer, Kl. 4 1/2 angrebe vi den og Kl. 5 1/4 strog den. Vi havde den Lykke, at hverken Penelope eller Pauline har en Mand død eller qvæstet, uagtet vi sloges om Natten, og Raae ved Raae. Penelope har faaet nogen Skade paa sin Takkelage, men Pauline tog saa god en stilling, at den slet intet har liidt Den fiendtlige Fregat er Proferpina paa 42 Kanoner, Capt. Charles Otter, bemandet med 290 Mand. Det er endnu ikke et Aar siden den løb af Stabelen, og den har i 2 Maaneder krydset paa Høiden af Toulon. Den fik 14 Døde og 15 Qvæstede i Slaget. Jeg kan er tilfulde berømme den Maade, hvorpaa Capt. Montfort har understøttet mig, samt begge Fregatters Officerers og Mandskabets Forhold og Mod
Berlingske Tidende, 1809-03-20
Jndberetning fra Capitain Jurien til Sorministeren, dat omborpaa Fregatten Jtalienne, den 25de Februar. "Jeg har den Ære af melde Deres Excellence, at Hr. Tronde, Chef for Divisionen i Orient, gav mig den 22de Ordre, at holde mig seilkar med Fregatterne, for at forene mig med den i Sigte værende franske Escadre, og, hvis Eradren var afseilet, da tage Coursen til Rochefort. Den 23de løb jeg ud med Fregatterne Calppo og Cydeele. Ved Quiberonstødte endnu en Corvette til os. Den 24de ankrede jeg ved Sables d'Olonne, Kl. 9 1/2 bleve vi angrebne af 3 fiendtl. Linieskibe, 2 Fregatter og en Corvette. EnLimeskib paa 80 Kanoner lagde sig for Anker i et halvt Pistolskuds Afstand, og de øvrige bleve under Seil i et lille Flinteskuds Afstand. Kampen blev nu frygtelig. Jtaliennes og Cydeles Kabbek og Spring touge bleve overskudte, og der blev skudt Jld i dem. Calypokompaa Grund; men dette standsede ikke vor Jld. Det fiendtlige Linieskib, der laae for Anker, blev nødt til at tappe sine Touge, da Fregatterne havde skudt det agter ind over en halv Time; det kom paa Grund og holdt op med at fyre. Vitroede, det var uden Redning, men det havde den ubegribelige Lykke at undslippe ved Hielp af sine Seil. Fregatterne og Forterne fyrede paa de andre Skibe. - Dette Slag, Monseigneur, der varede 3 Timer, forskaffede os desværre ingen anden Fordeel, end den, at de 3 Fregatter ikke faldt i en saa overlegen Fiendes Magt. - Efterat Fienden havde trukker sig tilbage, løb jeg ind i Havnen ved Sables. - Jeg gientager, Monseigneur, at man umulig kan see Fregatter kjæmpe standhaftigere mod en overlegen Magt. Fregatten Jtaliener har 6 Døde og 17 Qvæstede, Calypso 10 Døde og 13 Qvæstede og Cybele 8 Døde og 16 Qvæstede. Jeg tænker, at dette Slag giør Hs. Maj. Flag Ære. - Det fiendtlige Linieskib paa 30 Kanoner, der havde den Lykke at redde sig, blev taget paa Slæbetoug, af et andet Skib, efterat det havde faaet nye Stænger.
Berlingske Tidende, 1809-03-20
Jndberetning fra Jngenieuroberst Rogniat til Viceconnetablen : Monseigneur, Jeg har den Ære at melde Deres Durchl. Sargossas Overgivelse. Synet af denne Stad er græsseligt. Af 50000 Rasende, som havde indsluttet sig i Staden, for at forsvare den, ere kun 18000 paa Benene; Resten er bleven et Offer for Krigen og for Sygdomme. Staden ødelægges af en smitsom Sygdom, der daglig bortriver mange Jndbyggere. Gaderne ere opfyldte med Liig, som ingen brød sig om at skaffe bort.
Berlingske Tidende, 1809-03-20
Vi have i Staden fundet 192 Kanoner, som for det meste vare fordeelte i Gaderne bag Brystværn. Jnqvisitionens Slot er endnu i god Stand, og da det ligger nær ved Staden, tænker jeg, man kunde indrette det til et Kastel. Det behøver kun nogle Kanoner og en Besætning af 7 til 800 Mand, Moniteuren indeholder følgende Efterretninger fra Spanien Man tvivler paa Palafors Helbredelse. Dette Menneske er en Afskye for hele Saragossa. Man maatte slette Vagt ved hans Huus, at Folket ikke skulde stene ham. En Trediedeel af Husene i Saragossar sprængt ved Miner og Resten sønderslagen af Bomber. Jndbyggerne vare flygtede i Kielderne ; daglig døe 5 til 600 af dem. Paa alle Torve vare Galger opreiste, for at hænge dem, der talede om Overgivelse. Commissionen, der befalede disse Henrettelser, bestod af 6 Munke. To Munke, som vare de største Forbrydere og Palafors fortroligste Raadgivere, ere skudte. Jndbyggerne yttrede den største Glæde over at see sig befriede for disse to Uhyrer, som de tilregne al deres Elendighed. - General Oneille er død. - J Saragossa har man funden 100000 Flinter, for det meste af engelsk Arbeide. I Hospitalerne ere 15000 Syge af enhver Alder og Kiøn; uagtet al den Bistand, man viser dem, døe de i hundredetal. - 15000 Krigsfanger have forladt Saragossa og gaae til Pampeluna og Bayonne under Escortaf General Merlets Division. Saragossas Erobring har beroligen hele Arragonien. - Hertugen af Treviso marscherer mod Lerida Prinds Borghese er ankommen hertil.
Berlingske Tidende, 1809-03-20
En Deel af vor Garnison er i Dag brækket op til Strasborg. Man siger, at Marschall Massena ogsaa skal begive sig dertil. Hertugen af Auerstadt er i Begreb med at reise tilbage til Rhinarmeen Førsten af Neuschatel skal igien beklæde Generalmajors Post ved Armeerne i Tydskland.
Berlingske Tidende, 1809-03-20
Man siger, at adskillige af Rhinforbundets Førsters Contingenter skulle med det første støde sammen i Sachsen og forene sig med dette Riges Tropper.
Berlingske Tidende, 1809-03-20
Alle franske Tidender samt alle Tidender fra Øvre-Tydskland ere forbudne i de østerrigske Stater. Hr. v. Genz ventes til Wien. Hr. v. Stein opholder sig der.
Berlingske Tidende, 1809-03-20
London, den 24de Februar. (Over Frankerig). Efter de sidste Beretninger fra Lissabon var man sammesteds ivrige beskieftiget med at indskibe sig. Kanonerne paa Fortet Belem vare fornaglede. Regierings=Archiverne og andre Sager vare bragte ombord paa et portugisisk Skib paa 74 Kanoner og daglig afsendtes alle Slags Gods til Gibraltar og Engelland. Blandt være fra Spanien tilbagekomne Tropper er omtrent 4000 Syge, som ere henbragte til Portsmouth, Plymouth og flere Steder. Endnu har man ikke bekiendtgjort nogen speciel Fortegnelse over vort hele Tab ved den ulykkelige Expedition i Spanien.
Berlingske Tidende, 1809-03-20
Linieskibet Alfred er ankommen til Plymouth fra Vigo med Generalerne Alten, Dyrtt og andre. Den 2den Bataillon af den tydske Legion er med flere Transportskibe ligeledes ankommen til Plymouth. I Slaget ved Corunna blev paa vor Side dræbt 4 Oberstlieutenanter, 3 Majører, 4 Capitainer, 3 Lieutenanter og 1 Fændrik; 1 Oberst, 2 Oberstlieutenanter, 2 Majorer, 5 Capitainer og 29 andre Officierer bleve saarede.
Berlingske Tidende, 1809-03-20
En Officier af General Moores Armee siger i et Brev til en Ven Vort Tilbagetog i Spanien var skrækkeligt. Under den stærkeste Jilmarsch man lede vore Tropper Brød og andre Levnetsmidler. Kulden var skiærende i Biergegnene og mange af vore Soldater havde ikke Skoe paa Fødderne. Mange Soldater styrtede af Strabadser og bleve fangne eller dræbte.
Berlingske Tidende, 1809-03-20
Under 5te Januar har Marqvis de Vellel udstedt en Proclamation til Jndvaanerne i Cadix, hvori han erklærer General Morla for Forræder.
Berlingske Tidende, 1809-03-20
Da Admiral Collingvoods hidtil havte Flagskib Ocean har liidt meget ved Toulon af Stormveir, saa er Victory paa 100 Kanoner bleven udrustet til Flagsskib for ham.
Berlingske Tidende, 1809-03-20
Paa den franske De Martiniqve skal efter vore Blade for nærværende Tid være et Vareforraad af 200 Millioners Værdie. Øen er nu bleven provianteret. Nogle engelske Handelskibe ere tagne af de 2 franske Fregatter, som nylig ere ankomme til Øen. Oversvømmelser have gjort stor Skade i adskillige Egne af Engelland. J Bathsteeg Floden saa høit og med saadan Heftighed, at adskillige Huse nedstyrrede, hvorved Jndvaanerne bleve begravne under Ruinerne. Man fandt 10 Liig og endeel Personer ere bragte til Hospitalerne. Endeel Familier ere ganske ødelagte.
Berlingske Tidende, 1809-03-20
Statssecretair Canning gjorde den 31te f. M. Forslag i Underhuset til en Takadresse til Kongen for de meddeelte Actstykker angaaende Fredsyttringerne fra Erfurt, og holdt i den Anledning en vidtløftig Tale. Hr. Whitbread roste Hr. Canning for hans Veltalenhed; men var ikke enig med ham i Henseende til Forkastelsen af de gjorte Fredsforslag. Jo mere vi trække det i Langdrag, sagde han, at slutte Fred med Frankerig, desto slettere ville Betingelserne blive. Vor Stilling sagde han, kan i den Henseende sammenlignes med de Sybillinske Bøger; 12 af dem bleve i Begyndelsen tilbudne for en vis Priis. som man vægrede sig ved at give; 3 Sybillinske Bøger bleve derefter, brændte og de øvrige 9 bleve tilbudne for samme Priis ; ogsaa dette vægrede man sig ved, man opbrændte dem derpaa paa 3 nær og nu var man tilsidst glad ved at faae disse for den samme Priis, som man i Begyndelsen kunde have havt alle 12 for. Efter en lang Debatte blev imidlertid Hr. Cannings Forslag til en Takadresse eenstemmig be Wien, den 8de Marts. I Dag rykkede det skiønne Kyrasseerregiment Hohensollern herindvilget. Erkehertug Carl og Hertug Albert vare i Spidsen af samme. Alle vegne hørtes Folkets Fryderaab: Erkehertug Carl leve! Regimentet Hohenzollern er det ældste i den østerrigske Armee. Det blev oprettet i Aaret 1618, og allerede Aaret derpaa betegnede det sin Løbebane, ved sin Keisers Ferdinand den Andens Redning. I Dag bleve de herværende 6 Landværns=Batailloners Fahner indviede af Erkebiskoppen i St. Stephanskirke. Disse Batailloner skulle marschere herfra i Overmorgen.
Berlingske Tidende, 1809-03-20
Udsigterne blive bestandig mere krigerske.
Berlingske Tidende, 1809-03-20
Wien, den 22de Februar. (Af Journal Empire.) Forholdsreglerne, som det wienske Hof bliver ved at tage, og Troppebevægelserne i alle Provindser, sætte det uden for al Tvivl, at Krigen er afgjort og at den vil om faa Dage blive erklæret. De bedste underrettede Personer ere sikkre herpaa. J Gaar smigrede man endnu med Fredens Vedligeholdelse, hvorpaa Statspapirene stege; men i Dag forsikkrer man fra en god Kilde, at Grenadeerbataillonerne af den herværende Garnison skal sætte sig i Marsch den 25de og at de øvrige Garnisoner skulle følge efter den 28de, for at forsamle sig i Leiren ved Linz. Man forsikkrer endog, at Krigsmanifestet og Proclamationen til Armeen allerede ere affattede. Manifestet udtrykket sig med megen Heftighed imod Rhinforbundets Souverainer, men derimod meget smigrende imod sammes Undersaatter, som opfordres til at opgive den franske Alliance og at giøre fælleds Sag med Østerrig. Proclamationen til Armeen indeholder ny Forfremmelser, den lover Tropperne alle Slags Belønninger, Ordener, Befordringer, jo endog Gaver af Jorder. Saasnart Armeen er rykket over Grændserne skal den blive betalt med rede Penge. Artilleriet er i fuldkommen Stand og skal have 850 Kanoner og Haubitzer. Armeen er inddeelt i 9 Corps. Et betydeligt Antal af den ny Miliz, Landeværnet, skal forenes med Linietropperne. Alle Officerer skal begive sig til deres Corps. Man nævner Klagenfurth i Kürnthen, Cracau i Gallizien, Ens og Wels i Østerrig, Collin og Pilsen i Bøhmen som Forsamlingspunkterne. Keiseren og Erkehertugerne ville forlade Wien om faa Dage. Armeens Generalqvarteermester von Meyer, der er bekiendt som en af de bedste Officerer, skal have tilladt sig nogle bemærkninger over det nærværende System.
Berlingske Tidende, 1809-03-20
Belgrad, den 5te Februar. (Af Journal de 1 Empire.)¬
Berlingske Tidende, 1809-03-20
De Serbiske Agenteres Valg for Congressen i Jasse er gaaet meget roligt af. Vor høie General og Ruslands befuldmægtigede Ministre havde forberedt alting til, at Senatets Valg kunde falde paa vise og troe Mænd. Den første Artikel i deres Forholdsregler foreskriver dem paa det kraftigste, ikke at indlade sig i nogen Slags Underhandling, med mindre Serbiens Uafhængighed først er bleven erkiendt af den tyrkiske Agent. Nogle Dage efter denne Gesandts Afreise ankom Efterretningen og Fredens Undertegnelse imellem Engelland og Porten ved en overordentlig Coureer, som vort Senats Agent havde affærdiget fra Constantinopel. Han var afreist under Forklædning og uden Eskorte. Efter hans medbragte Depescher har der været meget heftige Debatter i Divanet angaaende denne Gienstand. Nogle Ministre havde yttret sig med største Eftertryk mod denne Fred og skildret den som en Kilde til de største Uheld for det tyrkiske Rige; men de fleste, som betragtede Sagen fra en anden Synspunkt, bragte deres ængstelige Frygt til Taushed. Man lægger til, at Engellænderne have ved den glimrende Skildring af Sagernes Gang i Spanien og de engelske spanske Armeers foregivne Held i Spanien, især virket til Fredens Undertegnelse. Man har endogsaa indbildt de tyrkiske Ministre, at de Engelske og Spanske vilde forene sig og angribe de tyrkiske Besiddelser, for at tage en udmærket Hevn over Frankerigs Venner. Disse Bedragerier, som blive understøttede af den østerrigske Jnternuntius, have havt den Virkning, som det engelske Ministerium ventede deraf.