Almuevennen, 1844-03-06
Vi have tvende Fæstebreve og tvende Leiecontracter liggende for os, hvis Hovedindhold vi skulle meddele som saadanne Kjendsgierninger, der tilfulde vise hvor undertrykte og forkuede den Folkeklasse maa være, som maa lade sig slige Betingelser foreskrive. Fæstebrev paa et Huus med Hartkorn 2 Skpr. 1 Fdk. 2 Alb. paa følgende Vilkaar. 1ste Post. Fæsteren betaler til de ved de Kgl. Anordninger bestemte Tider, uden nogen Restance, alle af Huset og dets Jord gaaende Præstationer, Afgivter og Byrder af hvad Navn nævnes kan, som nu ere eller vorder paabudne, uden ringeste Udgift for Eieren, hvorunder tillige forstaaes Bankhæftelsen samt Brandpengene af den Summa Husets Bygninger er assureret for Derimod er Fæsteren fritaget for at svare de kongelige Skatter. 2den Post. J aarlig Huus- og Jordafgift betaler Fæsteren 16 Rbd. Sølv, som betales paa min Gaard i N. N., med det Halve hvert Aars Paaske og Michelsdag. 3die Post. Fæsteren forretter aarligen, naar paafordres paa min Gaard i N. N. Sogn, 18 Dages Arbeide, med eget Værktøi, imod at erholde Kosten. De 14 Dage forrettes aarligen fra St. Hansdag til Michelsdag, paa en af mig bestemt ugentlig Dag, derimod forrettes de 4 andre aarlige Dage naar det af mig maatte paafordres. Desuden forretter Fæsteren saalænge ikke af ham fordres Veidag, Kirkedag, Skoledag eller Brev reiser, aarlig 2 Dages Arbeide paa samme Maade som ovenanført, dog affordres bemeldte 2 Dage inden hvert Aars St. Hansdag eller efter hvert Aars Michelsdag. Fæsteren er pligtig at møde ved Solens Opgang og arbeide til dens Nedgang; i Udeblivelsestilfælde erlægger Fæsteren foruden de befalede Mulcter, 1 Rbd. Sølv for hver resterende Dag, foruden at forrette samme. 4de Post. Fæsteren maae ikke skjære Tørv paa Lodden, ei heller sælge Høe, Græs, Halm eller Gjødning fra samme, han maae ikke indtage Inderster eller udøve Jagt, alt under Fæstes Fortabelse. 5te Post. Fæsteren eller hans Arvinger ere pligtige, ved Fratrædelse eller Dødsfald, at aflevere Bygningerne i samme Stand som de nu i Overeensstemmelse med Frdn. 8 Juni 1787 ere ham overleverede, eller, efter uvillige Mænds Skjøn at erstatte den Fæld som maatte befindes paa samme. Ligesom Fæsteren er forpligtet til inden hvert Aars St. Hansdag at have hvidtet, mynnet og malet sit i Fæste havende Huus, samt iøvrigt istandsat enhver Mangel paa Samme, da jeg ellers forbeholder mig uden noget Varsel at lade alle de Mangler istandsætte paa Fæsterens Regning, som jeg finder at udsætte paa Huset. 6te Post. Fæsteren er forpligtet til uden Godtgjørelse at lade N. N. eller efterkommende Beboer af hans nu havende Huus, afbenytte Vandstedet paa hans Fæsterens, tilfæstede Jordlod. Dog er det en Selvfølge at ved Afbenyttelsen følges den anlagte Vei eller Stie, uden at foraarsage Skade paa Sæd, Græs, eller deslige, og at Vandstedet kun afbenyttes om Dagen, hvorved forstaaes fra Solens Opgang til dens Nedgang. 7de Post. Hegnet omkring Haugen og Lodden istandsætter Fæsteren og vedligeholder aarligen med Op gravning, samt beplanter Grøfterne med Piil. 8de Post. Alle Udgifter i Anledning af Fæstes Udstædelse, Synsforretning, Skattebog, m. m. betaler Fæsteren, og derhos Jndfæstning 40 Rbd. 2. Fæstebrev paa 1 Huus af 7 Fags Størrelse med en Jordlod paa 1 3/8 Td. Land samt Haugeplads, 51. Fæsteren modtager Huset ved lovlig Syn i Overeensstemmelse med Frog af 8 Januar 1787, og vedligeholder det til alletider i god og forsvarlig Stand, Synsforretningen heftes herved og tjener til Rettesnor naar Huset ved Død eller anden Fratrædelse hjemfalder, og i saa Fald er han eller Arvinger pligtige, samme i ligesaa god Tilstand at tilbagelevere eller Manglerne at tilsvare. 2. For de Kgl. Hartkornskatter er Fæsteren, fritaget, og hans Jorder er derfor heller ikke ansat i noget Hartkorn, men derimod yder han alle øvrige Byrder af Huus og Jord, saasom kongelige eller commune Paalæg, reelle eller personelle, saavel nuværende som de der i Fremtiden maatte vorde paalagte, uden nogen Undtagelse, saaledes forretter han Kirke-Skole- og Veiarbeide, samt yder til Præsten, Skolelæreren og Skolen, saa og til Birkedommeren, Tingmændene og Gjærde mændene m. fl. hver deres Rettigheder, ligeledes erlægger Fæsteren de af Husets Forsikkringssum i Brandkassen præsterende Bidrag, samt Omkostningerne ved sammes Forsikkring eller Omvurdering, og endelig ydes alle tre Tiender hertil Gaarden. Dog bemærkes det, at det af ham præsterende Veiarbeide forrettes efter Aftens Varsel med to Dage aarlig til N. N. som Hovedparcell. 5 3. J Stedet for Pengeafgift skal Fæsteren aarlig forrette mig to Ulgedage ugentlig og to Høst dage aarlig paa egen Kost, og med egne medbringende forsvarlige Redskaber uden nogen Betaling. Ugedagene forrettes paa de Dage Eieren bestemmer, og Høstdagene med Aftens Varsel, under Mulct af 1 Rbd. Sølv for hver uden lovlig Grund forsømt Dag, Dagen gjøres ligefuldt, og ved Gjentagelse fordobles Mulcten. Om Sommeren møder Fæsteren ved Arbeidet om Morgenen Kl. 5 og om Vinteren saasnart derved kan sees, desuden skal han følge samme Arbeids- og Hviletid som Eierens egne Folk. § 4. Fæsteren indtager ingen Jnderster eller huser Nogen uden min udtrykkelige Tilladelse, og iøvrigt viser han Lydighed imod mig og min Fuldmægtig, og imod enhver under hvis Anførsel han beordres at arbeide, samt møder paa Gaarden saa ofte han derom tilsiges. J Henseende til Jordens Drift, forbydes det ham at sælge Hø, Halm eller Gjødning, da han skal anvende disse Deele til Jordens Forbedring; han maae aarlig ikke opbrække meere af Grøn jord, end han kan gjøde, og igjen udlægge ligesaa meget med Kløver, samt ikke besaae mere end Halvde en af Jorden med Sæd, han maa ikke lade Andre saae til Hælvten med sig, ei heller maae han bortleie noget af Jorden. Hegnet som støder til N. N. Mark vedligeholder han bestandig til begge Sider i god og lovlig Stand, ligeledes opfører Fæsteren og bedligeholder Hegnet for hans Lod langs med Landeveien, og med de andre Naboer tager han om forlanges halvt Hegn, og det uden Byrde for Eieren. Skulde mine Kreature komme paa hans Lod, betaler jeg ingen Optagelses-Penge, men erstatter ikkun den beviisliggjorde Skade efter uvillige Mænds Skjøn. 55. Pilene paa Hegnet ind til Kroemarken skal være Fæsteren i enhver Henseende uvedkommende. Den Tang som opskylles af Stranden paa hans i Fæste havende Pladsk skal ligeledes være Fæsteren uvedkommende. 3. Leie-Contract paa 1 Huus 8 Fag stort, med Jord og Hauge, hvis Størrelse ikke findes anført: 51. Huset som bestaaer af 8 Fag er Leieren pligtig at vedligeholde saaledes som det i herhos hæftede Synsforretning findes beskrevet, skulle det befindes ved Fratrædelse at noget deri maatte mangle, da bliver han eller hans Boe pligtig at erstatte Manglerne. 52. Jorden skal han dyrke og gjodske forsvarlig, han maa intet deraf bortleie eller bortlaane, ei faae til Hælvten med nogen og ingensinde afhænde Foder eller Gjødning fra Stedet. Haugen skal han stedse vedligeholde med gode Frugttræer. Derhos skal han sørge for at Hegnet omkring Jordlodden og Haugen altid er i forsvarlig Stand. Naar der af Vedkommende bliver paabudet nogen Opgravning eller Oprensning af N. N. Aae, som løber forbi Lodden, da er han pligtig for egen Regning at udføre saadant, dog kun forsaavidt den Strækning angaaer, der efter Anordningerne vil paahvile den tilstødende Jord imod Naboen. § 3. Leieren udreder alle Kgl. Skatter og andre Afgifter som nu ere eller herefter maatte blive paabudne af Huset og det Hartkorn som ifølge den nye Matrikul vil komme til at paahvile Jorden, saa svarer han og Brandkontingent af Forsikkringssummen, naar Huset bliver assureret i Brandkassen. § 4. J aarlig Afgift til Godseieren svarer Leieren 12 Rbd. Sedler, som erlægges med det Halve hver 1ste Mai og 1ste Novbr. § 5. Leieren skal uden Godtgjørelse have Opsigt med Skoven "N. N. og strax anmelde for Godsets Skovrider eller Forvalter hvis noget Ulovligt der skulde foregaae. Ligeledes skal han have Tilsyn med de Lede som mueligen maatte blive satte for Skoven. Dersom Leieren viser nogen Efterladenhed i Opfyldelsen af denne Post, eller dersom han mod Formodning selv skulle foretage sig ulovlig Skovbugst, da er denne Contract hævet og han pligtig til strax at fraflytte Huset foruden at han i saa Fald maa vente at blive tilt alt og straffet efter Anordningerne, 5 6. Naar, som bemærket, Skatterne blive at beregne efter det nye Matrikuls Hartkorn hvortil Jorden muligen maatte være ansat, erholder han ingen Godtgjørelse i Landskatten efter Frong. 15de April 1818 § 5, eller efter Frong, 24de Juni 1840, 57. Jndsiddere maae Leieren ikke uden Godseierens skrivtlige Tilladelse tage til Huse, ei heller maae han skjære Torv paa Jorden. § 8. Ved Klapjagterne paa Godset efter Ræve møder han 2 Dage aarlig som Klapper efter Aftens Varsel. 59. Den imellem Husets forrige Fæster N. N. og Leieren oprettede Contract hvorved Førstnævnte i sin og Hustrues Levetid har reservere sig frit Huuslye i den nylig opførte Tilbygning i Husets venstre Ende, paa 1 Fag, samt ubehindret Adgang til og Afbenyttelse af Leierens Kjøkken, Skorsteen og Bagerovn, endelig frit og ubehindret Afbenyttelse af den østre Ende af Haugen med derpaa værende Frugttræer, er Leieren pligtig at efterkomme i enhver Henseende. § 10. Denne Contract kan opsiges med 1/2 Aars Varsel fra en af Siderne til den derpaa følgende 1ste Mai eller 1ste Novbr. 4. Leie-Contract paa et Huus: J 1. Huset istandsætter Leieren selv saaledes at det kan afleveres til ham ved Syn uden Fæld og vedligeholdes saaledes af ham. Tilbygning eller anden Forbedring ved Huset eller Tilliggende forbliver ved Fratrædelse ved Huset uden Erstatning. 5 2. Af Huus og Jord svares til hvert Aars Mortensdag 2 Rbd. Sølv, samt de Paabud og Skatter, der udredes af 2 Skp. 1 Alb. Hartkorn, blandt hvilke det fulde Beløb af Landskatten samt Tienderne efter de indgaaede Foreninger. Ligeledes opgraver han aarligen til en Høide af 4 Alen og forsvarligen vedligeholder 100 Favne dobbelt Grøvt om N. N.s Marker hvor samme ham anvises, samt vedligeholder den halve Hegns strækning til de hans Lod paastødende Naboers Grunde med mindre en ældre Hegnsinddeeling skulde finde Sted, hvilken han da holder sig efterrettelig. Ugentligen forretter han een Dags Arbeide her ved Gaarden, eller om forlanges af Eieren betaler denne Ugedag hvert Aar med 10 Rbd. Sølv, og aarligen en gaaende Kjøbenhavnsreise (omtrent en Snees Miil frem og tilbage) eller i dens Sted ligeledes efter Eierens Balg, 4 Arbeidsdage, samtlige paa hans egen Kost og med hans egne Arbeidsredskaber, og skal han i Høstens Tid vedblive Arbeidet saalænge det forlanges. Herforuden er han pligtig til, efter Aftens Varsel, eller omdet skulde være nødvendigt, samme Dag han vorder tilsagt, at forrette følgende Høstarbeide under Mulct af 4 Mark for hver Gang han udebliver, foruden Arbeidets særlige Betaling, nemlig meier, binder, river, adsplitter og igjen samler Sæden af 4 Td. Land, nemlig 1 Td. Land med Rug eller Hvede, og 3 Tdr. Land med Byg eller Havre, og slaaer, strøer, vender og stækker 2 Td. Land med Kløver. Skulde der istedetfor det anførte Høstarbeide fordres Dagsarbeide, tilpligtes han at forrette fra 1ste April til 1ste Novbr. end een Ugedag, ligeledes paa hans egen Kost og med hans egnArbeidsredskaber. Ved samtlige Arbeidsdage bliver det at iagttage, at Leieren møder paa den af Eieren fastsatte Dag under Mulct af 2 Mark for hver Dahan udebliver. 5 3. Til hvilket Aars Paaske Leieren med et Fjerdingaars Opsigelse vorder opsagt er han pligtig at fraflytte Huus og Jord. Dog tilsiges ham at denne Leiecontract skal gaae over til Fæste, naar Gaarden ophører at være i min Besiddelse, og samme ei forinden hæves eller forandres, uden at nogensomhelst Jndfæstning til den Tid bliver at tilsvare, 54. Jndsiddere maae ikke indtages i Huset uden Eierens Tilladelse, Vi bede nu Læserne at sammenligne de anførte Vilkaar med hvad Frong af 20te Januar 1807 har opstillet som billigt, vel gjælder denne Forordnings Bestemmelser ikkun forsaavidt ikke andre lovlige Bestemmelser i Fæstebrevene eller Leiecontrakterne ere fastsatte, men de vise dog hvad selve Regjeringen har anseet for Ret, og at følgeligt Alt hvad der gaaer videre maa ansees af Regjeringer, om just ikke for Uret, saa dog for Ubillighed. Man ville især lægge Mærke tilde ved større Tryk udhævede Steder, og man vil da see at naar Frong 1807 bestemmer, at Huusmanden, skal arbeide 10 Timer om Dagen, saa fordres paa sine Steder 17 1/2 Times Arbeide daglig, ja endog, at han skal vedblive saalænge det forlanges, naar Frong, bestemmer 1 a 2 Marks Bøder for Udeblivelse fra Pligt arbeide, fordres paa sine Steder 1 a 2 Rbd.; man vil see at en Fæster forpligtes til at møde paa Herregaar Trykt i det Brünnichske Bogtrykkeri ved J. C. Lund. den saa ofte og til hvilken Tid det maatte behage Herren at kalde ham fra sit Arbeide, skjøndt han derved er forhindret fra at overtage nogetsomhelst Arbeide udenfor sin Bopæl, man vil see Fæsteren forpligtet til at vedligeholde Hegnet og sin Lod til begge Sider, skjøndt Hegnsanordningen kun paalægger halvt Hegn, og at desuagtet Pilene paa Hegnet skal være ham uvedkommende, naturligviis ikke hvad Vedligeholdelsen, men hvad Fordeelen angaaer, man vil see, at om Herrens Kreature, gaae ind paa Fæsterens Lod skal der ikke betales Optagelsespenge; man vil see, at end ikke den Tang der opskylles paa hans Jord maa af ham benyttes; man vil see at alt hvad Herren selv finder at udsætte paa Huset er han berettiget til at lade istandsætte paa Fæsterens Regning; man vil see, at en Leier selv maa bekoste Huset saaledes istandsat at det kan overleveres ham ved lovligt Syn, og at han ingen Erstatning kan faae forde Forbedringer han maatte foretage, om han end bliver opsagt til Fraflytning 1/2 Aar derefter, man vil see at Leieren er saa aldeles priisgivet til Eierens Vilkaarlighed, at denne alene har Valget mellem Ugedage, Høst dage eller Penge, uden at Leieren har den mindste Jndflydelse paa denne Bestemmelse; man vil see, at den Lettelse i Landskatten Hs. Majestæt i endeel Aar har tilstaaet, ikke kommer mange Fæstere eller Leiere tilgode Naar man nu overveier, at der vistnok findes mang slige Fæstebreve og Leiekontrakter heri Landet, og at det ikke er rimeligt at vi have faaet fat paa de allerubilligste eller haardeste, saa burde man vistnok betænke sig vel, inden man angav Dovenskab, Drukkenskab og alleslags Dyriskhed og Sløvhed som Hovedaarsagen til Huusmandens jammerlige Tilstand, thi vel er denne Stand, saalidt som nogen anden Stand fri for Udskud, og vi skulle mene at just dens udvortes Vilkaar maae virke til, at en stor Deel af dens Medlemmer hensynke i sandfelig Dyriskhed og moralsk Fordærvelse, men dens Stilling og Forhold, hvorom vi ved de anførte Documenter kunne danne os en Forestilling, er dog saa at ingen forstandig Mand kan paastaae, at den, selv med den allerstørne Flid og Sparsomhed, kan hæve sig til en nogenlunde lykkelig og glædelig borgerlig Stilling og det bør dog ethvert Lem i Samfundet kunne, i en velordnet Stat. Det er derfor vistnok aldeles retfærdig og ønskeligt, at der fra Statstyrelsens Side foretages Noget til Forbedring af Huusmandstandens nærværende Tilstand.