JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1848-08-22
Stift, No. Tivende. Forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdømmerne. Tirsdagen den 22 August 1848. 76 Aarg. Nr. 146.
Viborger Samler, 1848-08-22
Udenlandske Efterretninger. Frankerig. Efterretninger fra Paris af 11te og 12te Aug. omtale den overordentlige Sensation, som Mailands Overgivelse, Kong Alberts Tilbagetog og Cavaignacs Beslutning at mægle i Forening med England i Norditaliens Anliggender have fremkaldt i Nationalforsamlingen i Paris. "Det er Gjenoprettelsen af Pentente cordiale, Det er Guizots Politik, der paa ny gjør sig gieldende udraabe Pariserne. Men det er Tydskland, der har fjernet sig fra Frankerig. Lamartines Princip: "Pallianceallemande a tout prix." (Forbund med Tydskland til enhver Priis!) er ringeagtet af Frankfurtermændene, som ikke have hyldet Lamartines Løsen: "Jtaliens Frigivelse (Paffranchissement de PItalie), broderligt Forbund med Tydskland og Gjenoprettelse af et frit og uafhængigt Polen!" (pacte fraternel aver Alemagne et reconstitution d'une Pologne libre et independante,), og Frankerig vender nu sit Blik med Venskab til Belgien, Holland, Danmark, Sverrig og England. Cavaignac har høitidelig erklæret i Nationalforsamlingen, at han har det faste Haab at opretholde i Forening med England den europæiske Fred, og at han kun, naar Nødvendigheden byder det, vil drage Sværdet. – Angaaende den franske Regjerings nyeste Politik meddeler Moniteuren en officiel Artikel – en Art Program med Hensyn til Frankerigs udenlandske Politik – der er af stor Betydenhed. Efter denne Artikel er Formaalet for Frankerigs Politik: "at antage Krigen, naar Frankerigs Ære fordrer det; at undgaae Krigen, uden at lade Frankerig nedstige fra den høie Rang, det indtager." Denne Politik finder allerede sin Belønning; thi tidlig spores Følgerne af Englands og Frankerigs Forening i Jtaliens Anliggender, i det Østerrigerne, der allerede vare trængte indi Moden og Kirkestaten og havde besat Bologna, have forladt de af dem occuperede Districter og trukket sig tilbage over Pofloden, og i det Rusland, hvis nye Gesandt til Paris imødesees i Løbet af de nærmeste Dage, nærmer sig Frankerig. Saaledes trues "das grosse Vaterland ikke alene med en isoleret Stilling, men med at oversvømmes af fjendtlige Hære, naar det skulde lyste Rigsdagen enten at plante Rigsfanen paa Mastrichts Volde eller udvide sine Erobringsplaner imod Norden.
Viborger Samler, 1848-08-22
Moniteuren siger bestemt: "den Krig, som føres i Slesvig=Holsteen for forholdsviis underordnede Jnteressers Skyld, maa der gjøres Ende paa. Vi have ingen Grund til at betvivle, at Tydsklands første Handling jo vil være en Forsonings Handling derved, at Tydskland slutter sig til vore Bestræbelser for at bringe istand en Overeenskomst, der kun er udhalet altfor længe. Tydskland forglemme ei, at dets Virkekraft ene er afhængig af dets Klogskab. For at forklare denne Artikel maa der endnu tilføres, at det franske Cabinet er bleven enigt med England om en fælleds Virken og Handlen ei alene i Jtaliens Anliggender, men ogsaa med Hensyn til Spanien, (hvor Hertugen, og Hertuginden af Montpensier skulle have erholdt Befaling til uopholdelig at forlade Madrid) Danmark og Holland, ligesom ogsaa disse Magter i Forening, saa synes det, med Rusland have med Hensyn til Differentserne angaaende Slesvig=Holsten lagt en fælleds Basis, som Hollands og Danmarks Gesandter allerede foreløbig have tiltraadt. National, den franske Regjerings Organ, indeholder fremdeles i sit Numer af 13de Aug. den halvofficielle Anmeldelse, at den engelsk franske Mægling vil fuldende Jtaliens Pacification. Den tilføier: "Vi vide ogsaa, at Vaabenstilstanden imellem Preussen og Danmark, som Gen. Wrangels Modstand hidtil gjorde virkningsløs, er definitivt afsluttet (?), og vil blive fuldbyrdet." Som Commentar hertil meddeler nu National den ovenfor anførte Artikel af le Moniteur, og beklager, at Tydskland hvad angaaer de italienske Anliggender har antaget en saa falsk Stilling; den fremhæver, hvor meget det dernæst er at beklage, at Frankerig og Tydskland ikke i Forening kunde iværksætte denne Mægling, og at Tydskland har overladt England disse Jnitiativer. Det fortjener endelig ikke at forblive ubemærket, at Gervinus, der skal have et practisk Blik, allerede forlængst har trukket sig tilbage for de af Dahlmann og Consorter udpustede Sæbebobler og de af dem opførte politiske Korthuse, hvis Springning og Sammenstyrtelse kun total Fornegtelse af Følelse for Retfærdighed hos de andre Stormagter eller Skjebnens uforudseelige Slag kunne forebygge.
Viborger Samler, 1848-08-22
Tydskland. De rhinske Tidender ere propfulde af saakaldte erhabenen" Skildringer af den store Kirkefest i Køln. Brogede Vaaben=Farvespil prangede ved Siden af det preussiske Vaaben. Ved en saadan Fest kunde naturligviis den tydske Reichsverweser ikke mangle. Han ankom under Massernes uhyre Jubel paa Dampskibet til Køln. Skibet bragte fremdeles Kjernen fra Frankfurt, nemlig: Gagern og Spiron i Spidsen for mange Rigsdagsmedlemmer (henved 300). Stadens Overborgemester modtog Erkehertugen med en Tale. Prindsen lyttede med andægtigt Alvor: "Min varmeste Tak, udbrød han, for denne hjertelige Modtagelse! De har kaldet Kølner Domkirken Symbolet for den tydske Eenhed (imellem Catholiker og Protestanter?); den er det; den skal være det! Det Værk vi have at bygge for at skabe Tydsklands Lykke, er et kæmpemæssigt – som Deres Domkirke." Prindsen modtog Overpræsident Grev Wittensteins Jndbydelse om at turde nyde den Ære at beværte Rigsforstanderen, der modtog Jndbydelsen med et varmt Haandtryk. Den følgende Dags Aften (den 14de) ankom Kongen af Preussen - ligeledes under stor Folkejubel. Rigsforstanderen ilede Kongen imøde, broderligt omfavnede de hinanden. Gagern holdt i Spidsen for omtrent 100 Rigsdagmedlemmer en Tale til Kongen, hvori han yttrede, at Staden, havde indbudet den tydske Rigsforsamling til at bivaane den betydningsfulde Fest. "Vi have kunne overbevise os om at ogsaa dette herlige Værk trænger til national Enhed. Stræben efter Eenhed ogsaa i dette Værk er paa ny vakt af Deres Majestæt. Rigsforsamlingen sætter fast Tillid til Deres Understøttelse ved den paabegyndte Eenhedsbygning, som Nationen vil opføre." Kongen svarede: "Tydsklands Eenhed ligger mig paa Hjertet; det er en Arvedeel efter min Moder." Kongen begav sig derefter bort, senere fremstilledes for ham Rigsdags medlemmerne. For ret at være gode Venner", sagde han, er det nødvendigt, at man lærer at kjende hinanden Ansigt til Ansigt; derfor glæder det mig at see Demher. Jeg ønsker oprigtigt, at Deres Bestræbelser maae krones med Velsignelse. De kunne være forvissede om, at jeg ingensinde vil forglemme, at De ere kaldede til at fuldføre et stort Værk, jeg er ligeledes overbeviist om, at De ingensinde ville forglemme, at der i Tydskland gives Fyrster, og at jeg hører til disses Antal."J Overeensstemmelse med flere, fra forskjellige Sider, indløbne Efterretninger betegner Frankfurter Ober-Post Amts Zeitung, Aftrædelsen af Østerrigs italienske Besiddelser indtil Floden Etsch som Grundlag for den Fred, der under Englands og Frankerigs Mægling bliver at afslutte imellem Østerrig og Jtalien. Andre formene derimod, at Floden Mincio, som Grændseflod imod Vesten, vil af Østerrig blive opstillet som Grundlag for Freden.
Viborger Samler, 1848-08-22
Efter Breve fra Hannover har Kongen igjennem sit Statsministerium besvaret den store Folkepetition." Deputationen for Folkeforeningen har bekjendtgjort Kongens Svar, hvori det hedder, at Hs. Maj. nærer endnu som hidtil den faste Overbeviisning om at Fred, Velvære, Frihed, Ret og Ære kun kan fremgaae for Tydskland ad Enighedens Vei. Naar Petitionairerne nære Frygt for at Conflicter ere opstaaede imellem Kongens Regjering og den provisoriske Centralmagt, – Conflicter, som, naar de bestode, rigtignok kunde føre til beklagelsesværdige Følger, saa geraader det Kongens Regjering til Fyldestgiørelse, at ingen Grund haves til en saadan Frygt, at meget mere Forretningsanliggenderne skride frem paa en aldeles tilfredsstillende Maade, og at navnlig betræffende Troppernes Forhold til den provisoriske Centralmagt det Fornødne ifølge Kongens allerhøieste Befaling af 6te August allerede er tilstillet Tropperne."
Viborger Samler, 1848-08-22
En under 10de Aug. dateret Lov, ifølge hvilken Har burg samme Dag er erklæret for en Frihavn, er publiceret under 15de Aug. Fra Staden Harburg meddeles under 12te Aug. en af denne begunstigede Stads Jndvaanere fremsendt Adresse til – Frankfurt. J Adressen, klages over den af den sidste Stænderforsamling udviste Ligegyldighed. Den ringe Tillid, som Kamrenes Majeritet kun med Nød og neppe endnu havde tilbage, er gaaet tilgrunde i det Hoch, som de – efterat de altfor tjenstfærdig vare gaaede ind paa Ministeriets Planer – bragte Kongen og Statsministeriet. Det er nu Folkets Pligt i Hanover at oprette hvad der andensteds er forsømt eller forfeilet. Og saaledes udtale da vi, Borgere og Jndvaanere i Staden Harburg, som vor oprigtige Overbeviisning: "at Lykke og Redning (Heil u. Rettung) for Tydskland eene og alene er at haabe i de enkelte Regjeringers ubetingede Underordnen under den af det souveraine Folks Repræsentantere skabte Executiomagt, hvis Repræsentant den udvalgte Reichsverweser" er. Vi nedlægge paa det Bestemteste Protest imod vor Regjerings Particularisme; vi have længe nok kun været Hanoveranere; vi ville endelig engang blive Tydskere." Adressen, er dateret den 26de Juli 1848.
Viborger Samler, 1848-08-22
Jndenlandske Efterretninger. Følgende Note af 12te August, har Udenrigsministeren tilsendt vore Repræsentanter i Udlandet: "Min Herre! Det er Dem bekjendt, at den Overeenskomst om en Vaabenstilstand, der blev afsluttet den 2den Juli d. A., mellem Danmark paa den ene Side og Preussen i Tydsklands Navn paa den anden Side, ikke har kunne sættes i Virksomhed paa Grund af den preussiske General Wrangels Vægring ved at skride til Undertegnelse af det Document, som hans Hof nylig havde antaget. Den periodiske Presse i Tydskland og Centralmagtens Ministre - disse Sidste i et Møde i Nationalforsamlingen i Frankfurt - have lagt an paa at fortolke denne Vægring paa en Maade, som om det var Danmark, der ikke havde villet indtræde i Underhandling med Centralmagten. Man har saaledes givet det, som er foregaaet, en Vending, der skulde indeholde en Fornærmelse mod Tydskland, for endmere at forøge de tøilesløse Lidenskabers Opblussen imod os. Factum er, at Danmark ikke har været tilbøieligt til at gaae ind paa Forandringer i en een Gang afsluttet Overeenskomst, og navnlig paa de Forandringer, der foresloges af General Wrangel. Den danske Regjering var ligesaa lidt tilbøielig til at tilstaae Centralmagten Forrettigheden til efter Forgodtbefindende og uden Skadesløsholdelse at foretage Forandringer i denne Act. En saadan Ret vilde den have taget i Betænkning at tilstaae selv en venskabelig Magt, som f. Ex. Østerrig. En saadan Fremgangsmaade vilde visselig ikke indeholde nogen Fornærmelse mod Nogensomhelst, selv ikke mod Centralmagten, vor Fjende, det vilde i Sandhed være lidet retfærdigt at paastaae, at Danmark skulde give Slip paa en meere eller mindre væsentlig Fordeel, som en een Gang afsluttet Overeenskomst tilsikkrer det, uden til Gjengjæld at erholde Jndrømmelser, hvilke det betragter som indeholdende et Æqvivalent. Danmark ønsker i Preussens Følelser for Æren og i dets Magt, at see en tilstrækkelig Garanti for Opfyldelsen af de Forpligtelser, det i dette Tilfælde har paalagt sig; det kan visselig ikke være den danske Regjerings Sag at udfinde, hvorledes Preussen senere vil affinde sig med de andre Magter, i hvis Navn det først har tilkjendegivet sin Hensigt, at indtræde i Underhandling med os. – De mellem Generalerne Hedemann, og Wrangel ved Afbrydelsen af Underhandlingerne udvexlede Noter, som de vil finde vedføiede i Copi, ville tjene som overbevisende Actstykker og forklare de i min nærværende Skrivelse indeholdte bemærkninger, som jeg opfordrer Dem, min Herre, til at have den Godhed at bringe til den Regjerings Kundskab, ved hvilken De er accrediteret. – Jeg har den Ære at være o. s. v.
Viborger Samler, 1848-08-22
I Anledning af Forholdene i Vestindien har Statsraadet besluttet: at det overdrages forhenværende Gouverneur over de ostindiske Establissementer, Etatsr. Hansen, det Hverv, at begive sig herfra til de danske vestindiske Øer for at reorganisere Forholdene sammesteds, at der til den Ende medgives ham et allerhøieste Patent, der stadfæster den skeete Emancipation og som overdrager ham den høieste locale Autoritet over alle 3 Øer, navnlig til at ordne de nye Forhold ved provisoriske Bestemmelser under definitiv allerhøieste Approbation; at han instrueres af Ministeriet i denne Henseende, dog ikke i saadan Detail, at det herved bliver ham vanskeligt at iværksætte det efter de locale Forhold Nyttigste og Retfærdigste, at hans Jnstrux tillige paalægger ham at gjøre Forslag til en Simplification i Bestyrelsen, og en Reduction af Embedsclassen, og dennes Gagering, saavidt Forholdene kunne tillade dette, overhovedet til en Omorganisation af den collegiale Administration; at det endvidere paalægges ham i Forening med en ham ledsagende juridisk Embedsmand at undersøge Generalgouverneurens og overhovedet Embedstandens Forhold til de stedfundne Begivenheder og derom indberette til Ministeriet; at endelig med ham udsendes en Orlogsbrig og en militair Styrke af 300 a 400 Mand, hvorom Ministeriet vil have at afhandle det Fornødne med Finants Krigs- og Marine Ministerierne; hvorhos Hs. Majestæt allernaadigst har bemyndiget Handelsministeriet til at modtage alle, til hvilkensomhelst Bestyrelsesgreen henhørende, Beretninger og Forslag fra Colonial-Administrationen, istedetfor at disse hidtil, efter deret Art, ere indgaaede directe til de respective Collegier, dog saaledes, at Handelsministeriet maa Jntet beslutte eller foreslaae, uden efter forudgaaet Forhandling med vedkommende Ministerium. (N. P.)
Viborger Samler, 1848-08-22
Generalgouverneur Scholten, der efter sin Ankomst fra Vestindien beboer sin smukke Villa paa Strandveien, havde det Uheld den 15 om Aftenen, ved at falde ned af en Trappe, at slaae sig et Huul i Hovedet, endskjøndt han ufortøvet fik Lægehjælp, ligger han dog endnu farlig syg deraf. (N. P.)
Viborger Samler, 1848-08-22
J Aalborg Borgerven læses underskrevet En Borger følgende Opraab til oplyste Mænd i Jylland, som elske deres Fædreland: "Den sidste Uges Efterretninger fra Kjøbenhavn have bragt os besynderlige Tidender.
Viborger Samler, 1848-08-22
Der discuterer man i en offentlig Forsamling, hvad der skal søges fremhævet som et Folkeønske, at den sammentrædende Rigsforsamling skal være constituerende og Kongens Valg af 48 Deputerede tilintetgjøres, uagtet Bestemmelserne og Rigsforsamlingen ere givne med Stændernes Samtykke, uagtet Forfatningen skal bestemme Folkemagtens Forhold til Kongemagten og Kongemagtens til Folkets, og det saaledes er fuldkommen i sin Orden, at den Kongemagt, der frivillig meddeler Folket Andeel i Regjeringen, ved en saadan ContracteOprettelse bør have sine Repræsentanter ligesaavel som Folket, uagtet Danmark er og vil vedblive at være en monarkisk Stat, hvor Kongen ikke skal være en reen Skygge men derimod en Souverain, uagtet han har nedlagt Absolutismen. Man udtaler Friheden som Maal i forskjellige Retninger, men til samme Tid skye Hippodromens Folketalere at udtale det Ord "Næringsfrihed, enten Udtalelsen af denne Frihedens Conseqvents vilde berøve Agitatorerne, saavel dem, der have fast Bopæl der, som dem, der give Gjæsteroller, en stor Deel af den Masse, som de ville sætte i Bevægelse og benytte til Gjennemførelsen af deres Planer, eller fordi de ikke ere, hvad de ville synes at være, rene Democrater. Og iblandt de rene Democrater staaer den Mand, Aalborg to Gange valgte til sin Repræsentant i Stænderne, han staaer der paa Tribunen og fører Folkefrihedens Sag, som de kjøbenhavnske rene Democrater docere den, men omhans og de andre Doctrimer ville blive til Velsignelse for Fædrelandet, det er et Spørgsmaal, hvorpaa det endelige Svar maaskee først vil gives efter Kamp og Blod. – Medens Fienden staaer indenfor Landets Grændser, medens vor Provinds trues af nye uvelkomne Besøg, medens Fædrelandet er i Fare, sidde de rene Democrater luunt og godt indenfor Kjøbenhavns Volde, der have de ingen Frygt, thi der er Vand imellem dem og Fjenden. De holde Møder, hvori de bestemme sig til at virke for Ophævelsen eller Omstyrtelsen af hvad der er lovligt bestemt af Kongen og Stænderne; de fordærve Enigheden i det Folk, der skal kæmpe for sin Frelse, de optræde som saadanne, der ville indvirke forstyrrende paa en fredelig Udvikling til Frihed paa lovlig Maade. Og Provindserne tie, som om Hippodromen var Kjøbenhavn og Kjøbenhavn Danmark og Provindserne dens Ufrie, dens Trælle! – Danske Mænd, som have været saa lykkelige at modtage Oplysningens Gaver, som have Øiet aabent for Fædrelandets sande Vel! som ei blot forstaae at tænke sundt og klart, men og have Ordet til Eders Raadighed, tier dog ikke stille Værer aarvaagne for Eders Lands Rolighed og Frelse, Slutter Eder sammen, og der er nok, som ville følge Eder, naar J frit og aabent udtale Eders Bedømmelse af hvad hine ville giøre til et Folkeønske og af deres Færd, forsaavidt de ville udgive sig for at tolke et almindeligt Ønske!
Viborger Samler, 1848-08-22
Efter Opfordring af Hjørring Amts 3die Districts Vælgere har Hr. Godseier Nyholm erklæret at ville stille sig som Valgcandidat for dette District. (Hjørr. Av.) Fra Hr. J. H. Linnemann, Overlærer ved Friskolen, i Randers, læses i Byens Avis følgende Bekjendtgjørelse.
Viborger Samler, 1848-08-22
Til Vælgerne i det 2det Valgdistrict i Randers Amt En af den nye Valglovs største Fortrin bestaaer i den Fordring, at Valgcandidaterne skulle fremstille sig personlig, thi herved gives den bedste Leilighed til Udvexling af giensidige Anskuelser. Jeg agter efter Opfordring at stille mig som Valgandidat i deres District. Da jeg imidlertid er personlig ubekjendefor en Deel af de ærede Vælgere, og hidtil kun har havt Leilighed til at udtale mine politiske Anskuelser i mindre Kredse har jeg troet iforveien kortelig at burde fremsætte min Mening om de vigtigste Puncter, der ville komme under Forhandling paa den forestaaende Rigsdag, og kan i saa Henseende i Hovedsagen slutte mig til hvad Valgreformforeningen i Kjøbenhavn har opstillet som Program, og Forsamlingen i Hippodromet antaget Jeg mener saaledes, at Folket bør repræsenteres ved umiddelbare Folkevalg. Have end Stænderne antaget Regjeringens Forslag om Kongevalgene, da er det alene skeet i Tillid til det nuværende Ministerium, og gjælder kun for denne Gang. J Forfatningsloven bør der ikke være tale om Kongevalg. Folkets Repræsentanter bør kun danne een Forsamling. Tokammersystemet er forkasteligt. Ethvert Forslag maa pro ves tre Gange, inden det kan blive til Lov.
Viborger Samler, 1848-08-22
Enhver dansk Mand, der har den i Loven bestemte Myndighedsalder af 25 Aar, og er af uplettet Rygte, kan vælge og vælges. Der bør herske Lighed i Byrder og Rettigheder, saa at enkelte Klasser ikke begunstiges paa de Andres Bekostning eller fødes med visse Rettigheder. Derfor maae alle Fødsels- og Standsprivilegier, Rang og Titler, Forskjel mellem frit og ufrit Hartkorn og deslige ophæves, og ligelig Beskatning i Forhold til Enhvers Jndkomst, almindelig Værnepligt samt Almeenvæbning indføres. Det sikkreste Værn for Friheden og imod alle Misbrug, er Pressefrihed. Pressen bør være fri for alle hemmende Jndskrænkninger; den retter bedst selv sine egne Feil. Loven, afgjør om Pressen har forseet sig. Kirken staaer under Statens Overtilsyn, og maa ikke danne en Stat i Staten. Alle Religionssecter have fri Udøvelse af deres Gudsdyrkelse. Folket har Forsamlings- og Foreningsfrihed. Handels og Næringsfrihed kunne ordnes indenfor frie Foreninger. Kongen kan nægte sit Samtykke til en tagen Rigsdagsbeslutning, men dersom Beslutningen antages af 3 paa hinanden følgende Rigsdage, bliver den Lov, ogsaa uden Kongens Samtykke. J Løverdags betalte Kjøbmændene i Randers for Rug 21 Mk. (for ny Rug begjærtes paa Torvet 44 Sk. for Skieppen), Pradet Byg 21 Mk., dito bradet 16 2 17 Mk., Havre 12: Tønde, for Smør 2 Sk. pr. Pd. (Rd. Av.)J Løverdags betalte Kjøbmændene i Randers for Rug 21 Mk. (for ny Rug begjærtes paa Torvet 44 Sk. for Skieppen), Pradet Byg 21 Mk., dito bradet 16 2 17 Mk., Havre 12: 13 Mk. pr. Tønde, for Smør 21 Sk. pr. Pd. (Rd. Av.)De indtegnede vælgeres Antal beløber i Høislev, Dommerby og Lunds Sogne 121.
Viborger Samler, 1848-08-22
i Broue Sogn og Anner-Sognet Resen. . . . i Frederiks Sogn. og Karup Sogn. i Hinge og Vinderslev Sogne. 114. i Vindum Sogn. . . . . . i Rødding Sogn 14. i Løvel . . . . . . . . . . 35. i Pederstrup . . . . . . . . . 19.
Viborger Samler, 1848-08-22
AVERTISSEMENTS. J Ugen fra 13de til 20de August er til Comiteen til Jndsamling af Bidrag til de i Krigen Saarede og de Faldnes Efterladte indbetalt i ugentlige Bidrag 23 Rbd. 4 Mk. 3 s.
Viborger Samler, 1848-08-22
J de foregaaende Uger var indkommet 490 – 4 – 13 – Altsaa er til Dato ialt indkommet 514 Rbd. 3 Mk. - s. C. N. Tang. Provsti=Sæderug. fra Hersumgaard – efter Udsæd af directe derfra kommet Auc1846, er Prøve henlagt af hos Hr. Kjøbmand A. W. Sandberg i Viborg, der modtager Bestillinger. God Provsti=Sæderng. faaes billig paa Thisted Bjørensgaard. 30 eller 40 Tønder Provsti=Sæderug, af særdeles god Qvalitet, kunne faaes for billig Priis i større eller mindre Dele, naar det itide bestilles i Lem Præstegaard.
Viborger Samler, 1848-08-22
Nogle Traver Byg og Havre kan faaes hos J. P. Handberg ved Mogensport, Auction.
Viborger Samler, 1848-08-22
Onsdagen den 6te Septbr. førstkommende, Eftermiddag Kl. 1, bliver Oppebørselen af Broepengene ved Sallingsunds vestre Side stillet til Auction ifølge Conditioner, der ville blive bekjendtgjørte paa Auctionsstedet – Skive Raadstue - og forinden ere til Eftersyn her paa Contoiret. Lysthavende indbydes. Salling Herreders Contoir, den 18de August 1848 Willemoes.
Viborger Samler, 1848-08-22
Auction. Efter Reqvisition af Opbudsmændene i Kjøbmand og Viceconsul Friis's Boe bliver følgende bemeldte Boe tilhørende Eiendomme heri Byen, nemlig: a) Stedet Nr. 41 paa Nørregade med Grund, Have og fælleds Brønd, og b) et Stykke Jord eller Toft ved Reberbanen af Hartkorn 2 Skpr. 1 Fdkr. 2 1/2 Alb., stillede til Bortsalg ved 3de Auctioner, der afholdes paa Skive Raadstue, Onsdagen den 13de og 27de Septbr., samt 11te October næstkommende, hver Dags Formiddag Kl. 10 slet. Conditionerne og Adkomstdocumenterne ere forinden Auctionen til Eftersyn hos Procurator Øllgaard, der paaviser Eiendommene. Denne Bekjendtgjørelse tjener tillige til Efterretning for vedkommende Panthavere i Henhold til Placaten af 22de April 1817. Skive Byfoged-Contoir, den 19de August 1848 Willemoes.
Viborger Samler, 1848-08-22
Auction. Onsdagen den 20de September næstkommende, Kl. 8 Formiddag, bliver ved offentlig Auction bor solgt det Boet efter afgangne Pastor emeritus Hjerm og senere afdøde Enke tilhørende, i denne Kjøbstads Slotsgade, Nr. 27 Litr. C. beliggende Sted, bestaaende af 7 Fag Huus med Grund, Brønd og Have af Grundtaxt 6 Rbd. 61 s. Sølv, og er Bygningens Assurancesum 1040 Rbd. Samme Dag, efterat den faste Eiendom er solgt, vil blive forauctioneret det bemeldte Boe tilhørende gode og solide Løsøre, bestaaende af Sophaer, Stole, Borde, Sengesteder, Commoder, Speile, Dækketøi, Sengeklæder, Linned, Sølvtøi, Porcellain, Kjøkkentøi m. m. m. Auctionen afholdes i Stervbostedet og ere Conditioner og Adkomstdocumenterne paa den faste Eiendom forinden Auctionen til Eftersyn her paa Contoiret. Thi indbydes Lysthavende. Skive Byfoged-Contoir, den 19de August 1848. Willemoes. Dette Blads udenlandske Artikel redig, af Adjunct Reis, den indenlandske af H. Wissing, og udgives 4 Gange ugentlig fra Sidstes Officin. Som Tillæg meddeler Bladet Landsoverrettens Domme.
Viborger Samler, 1848-08-24
StiftsTidende. FloForsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdømmerne. Torsdagen den August 1818. Nr. 147. 76 Aarg.