Norske Intelligenssedler, 1807-09-18
Følgende Steder i Kjøbenhavn kan her med Vished opgives, efter et trykt Bre af 12te September, som ere fortærede ved den ulykkelige Jldebrand der opkom af Bombardementet, der begyndte Onsdagen den 2den Septbr., - nemlig: Paa Amagertorv 1, Dyrkjøb ved Frue Kirke 1, Hyskenstrædet 2, Store Fiolstrædet 45, Lille Fiolstrædet 3, Frederiksborggaden 5, St. Giertrudstrædet 3, Graaebrødretorv 8, Store Kannikestrædet 6, Lille Kannikestrædet 4, Lille Kjøbmagergade 17, Klædeboderne 5, Klosterstrædet 10, Kultorvet 13, Landemærket 12, Larsleistrædet 20, Nørregade 35, Nørrevold 10, Pederhvidtfeldtstrædet 22, St. Pederstrædet 11, Pustervig 9, Rosengaarden 19, Skidenstrædet 14, Skidentorvet 6 og Skindergaden 24 - i alt 305 Steder. Deriblandt vare følgende Næringssteder: Bryggergaarde 25, Bagergaarde 5 og Brændeviinsbrænderier 20. Desuden af brændte: Frue Kirke, endeel af Kongens Homagazin og Sukkerforme=Fabrikken ved Langebroe, Fredagen den 4de om Eftermiddagen antændtes ogsaa Tømmerpladsene af de Engelske og opbrændte. (Udtog af et Brev fra Kiøbenhavn, dat. d. 12te Septbr. 1807. Endeligen ere vi da komne saavidt, at vi kunne correspondere i vort eget Fædreneland. - Her har været megen Jammer i Byen i de sidste 8 Dage. J Onsdags (d. 2 Sept.) om Aftenen, begyndte et Bombardement af det frygteligste Slags. Fra 5 til 6 Batterier (saasom ved det gamle Pæsthuus, paa Vesterfælled, - paa gammel Kongevei - ved Ladegaarden - paa Blaagaard paa Østerfælled &c. &c.) sendtes os en Regn af Bomber, gloende Kugler, Granater og Brand raketter, der udbredte Død, Brand og Ødelæggelse, det varede uafbrudt i 12 Timer, dog med mindre Voldsomhed i de sidste 4 Timer. Paa intet Sted i Byen var man sikker. Paa mange Steder opkom Jld, dog afbrændte kun et Huus den Nat. Men mange (ikke blot Militaire paa Voldene) dræbtes og qvæstedes; Ægtefæller ved hinandens Side, Børn i Mødrenes Arme. Det var ikke Krig mod Soldater, men det var mod Boliger, mod Værgeløse, Oldinger, Qvinder og Børn, at Fiendernes Vaaben og Kunster vare henstillede. Den første Bombe næste Dag faldt Kl. 3 Eftermiddag i Vognmagergaden, tændte et Huus og dræbte en Kone, mod Aftenen begyndte de igien med næsten samme Kraft; der gik Jld i et Hømagasin; ogsaa dermed fik Brandfolket bugt; Bombardementet vedvarede hele Natten og følgende Dag og fortsattes 3 Dage Aften og Nat (imellem 4de og 5te Sept.) med samme Voldsomhed som første Nat. Først tændtes Tømmerpladsenes svære Beholdninger af 600000 Rdlrs. Værdie i Brand; det gik altsammen op i Lue. Dernæst greb Jlden ved Frue Kirke om sig med saadan Voldsomhed, at al Hielp var forgiæves. Brandfolk qvæstedes, Brandredskaberne fordærvedes ved den stærke Brug, opbrændtes eller søndersloges af Bomberne. Under Hurra-Raab fra de fiendtlige Batterier faldt Frue Taarn og udbredte Jlden end mere. Frue Kirke, Studigaarden, Borchs Collegium, Latinske Skole, Borgerdydskolen, Fattigvæsenets Tvangshuus, fire Professorgaarde, to Præsteboliger, vare de offentlige Bygninger der opbrændte, desuden lille Kiøbmagergade, endeel af Skidenstrædet og Landemærket, Kultorvet, Fiolstrædet, Nørregade, foruden de mange enkelte Bygninger over hele Byen, der ere meer eller mindre ødelagte af Bomber og Kugler. Næsten ingen Bygning er skaanet, i det mindste have de faaet knusede Vinduer. Da Fienden saae, at Jlden vedblev uden hans Hielp ophørde Bombardementet Løverdag, Formiddag. Den danske commanderende General, Generalmajor Peimann (en 73aarig Mand (Udtog af Bladet Dagen, No. 149, 152 og 153, dat d. 1ste, 8de og 11te Sept. Siden i Onsdags (d. 1ste Septbr.) er intet Nummer af dette Blad udkommet. Om denne Mellemtids Begivenheder er med faa Ord følgende at berette: J Onsdags Aftes lidt efter 7 begyndte Fienden fra Batteriet bag Vesterbroe, imellem Ladegaarden og Rolighed, to tre Steder bag Blaagaard og Nørrebroe, saavelsom bag Østerbroe, er i sit Slags mageløst Bombardement paa den vestre og nordre Deel af Staden. Man regner paa Slump, at over 2500 Bomber, Stykgranter, Brandkugler, Brandpile og gloende Kugler indkastedes. Mange Mennesker qvæstedes, og paa over 30 Steder brød Jld ud, men dæmpedes af Brandfolkene med en Raskhed, der tildrog dem og Politiet En fiendtlig Colonne, der denne Nat skimtedes fremrykket paa Vesterbroe, Generalens Tak. blev ded Cartetskeer fra de vestlige især Schakkens Bastion knuget tilbage. - Om Torsdagen vare Fiendens Batterier næsten tause, og skjøndt der da og i paafølgende Nat skiønnes at være indkom met omtrent samme Mængde Bomber o. s. v. og adskillige Steder tændtes, blev dog Slukningen endnu god. Men Major Kirkeerup maatte nu saaret gaae til Sengs. Næste Dag fortsatte Fiender, Bombarderingen, og rækkede Bomberne til Holmens Kirke, Hallandsaas, Nyboder o. s. v. En delig begyndte den tredie Aften et Bombardement, der endnu overgik første Nats. Strax om Aftenen skødes Tømmerpladsene i Brand. - Vort Batterie sammesteds, hvis Krudtforraadsprang i Luften, maatte forlades. Paa samme Tid opkom mangesteder i den vestre og nordvestre Kant Jldløse, der ikke meere som før blev betvungne. Med sit Brandgods skod Fienden Jld i Frue Kirke og Spir, som afbrændte og styrtede under Fiendens Hurraraab, og endelig faaes Slukningsarbeidet saa aldeles utilstrækkeligt, at Jlden omspændte Studi, Petri begge Kannike- og Fiolstræderne, Nørregade, Skidentorvet, Skidenstrædet, Skindergade, o. fl. St. - Altid indsendtes Fiendens Bomber i og i Læe af Brandstederne. Jlden vedvarede Løverdagen og Søndagen og endtes først igaar i Landemærket, efter at have ødelagt lille Kiøbmagergade, Rosengaarden, Nørrevold, Pustervig, Kultorvet, St. Giertrudstrædet m.m. - Løverdag, Søndag og ind paa Gaarsdagen foregik Underhandlinger. Jgaar Middags capituleredes. Jgaar Eftermiddags besatte Fienden ifølge Nyholm og Castellet. Proklamationer om Fredens Nødvendighed, oplæstes og uddeeltes. Ved troværdige fra Landet indkomne Personer vides følgende om de senere Begivenheder.