Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-01-04
Videre vil Jagttageren af en tilforladelige Kilde vide, at Dervisch Pascha endnu i Begyndelsen af Novbr. Maaned stod i Leiren ved Hamanna, i Nærheden af Thermophylæ, med 12,000 Mk. Jnfanterie og 8000 Ryttere, men det er ikke mindre tilforladeligt, at han er slaget, og at Patras som tillige med Koron og Modon lide Mangel paa Levnetsmidler, blokeres tilsøes og ligesaa til Lands af 5000 Græker under Constantin Bozaris. Ved Vostizza og Vrachori i Acarnanien har Om er Vrionerigtig nok ved et nyt Angreb paa General Zouges Korps tilføiet det betydelig Skade. Af 30 Græker lod han Hovederne afslaae og for at kunne skikke 40 slige Seiers=Trofæer, til Larissa, maatte 10 Koner lægge deres til. Omer er saaledes nu igjen en nyttig Bundsforvandt for Sultanen, der tilforn behandlede ham som Rebel. En Algiersk Flotille har ogsaa lagt sig til Ankers ved Patras, for at komme Tyrkerne sammesteds tilhielp. Til Corfu er derimod uventet ankommen befaling fra London, ei allene til at sætte de tagne 3 græske Skonnerter, men og en Kaper i Frihed, skjøndt Kapitainen og Mandskabet paa den sidste alt var dømt til Slaverie. Man anseer dette for en Misbilligelse af Lord=Over=Kommissairens Skridt imod den helleniske Regjering. Det er kun fra Jassy, at nogle hundrede Tyrker ere afmarscherede; Bucharest have de derimod til den 4 Decbr. slet ikke begyndt at forlade. Naar Jagttageren endelig synes at lægge Vægt paa en Forandring af Regjeringspersonalet i Napoli di Romania hvorved Conduriotti er bleven Præsident i det fuldbyrdende Raad, og Mauroccordato, efterat have nedlagt sin Præsidentpost i det lovgivende Raad, er udnævnt til i Statssekretair, da bør i Forbindelse hermed bemærkes et r Svar, som læses i den græske Tidende Lovvennen paa Oberst Stanhopes efter sin Tilbagekomst til London af givne Beretning om Tilstanden i Grækenland. Saa naturligt, som det nemlig er, at en politisk Revolution stedse er ledsaget af Lovløshed og Uordener, saa vises her, at Stanhope netop var Tilskuer til Slutningen af denne Periode, og at alle Folkeklasser med een Stemme have siden fordret Lovens Herredømme, som nu er kykkelig befæstet. Endnu mindre Grund har han havt til at beskylde de første Høvdinge for Ærgjerrighed eller Havesyge, da disse høimodige Mænd netop have bragt deres Fædreland uhyre, Offere og i hele 3 Aar underholdt Land= og Søemagten med deres patriotiske Gaver. Grækenland er stolt af at kunne sige, at det, som Man nu kalder en græsk Flaade, er nogle af disse Notablers Privateiendom. En Haand, fuld Urostiftere har Man hidtil skaanet, allene for at undgaae en Borgerkrig, hvorved Nationens Uafhængighed kunde sættes paa Spil. Hvor rene iøvrigt Stanhopes Hensigter kan have været, har dog hans falske Skildring af Grækenlands Tilstand, som meest maa tilskrives hine Urostifteres Rænker, foraarsaget Grækenland ubodelig Skade, og var den egentlige Aarsag til Kaxos og Jpsaras Uheld, da Udbetalingen af det græske Laan i London derved for et Øieblik standsedes, og de græske Rustninger igjen derover forsinkedes. Af særdeles Vigtighed synes under nærværende Omstændigheder den yttrede Formodning i Pariser-Monitøren, at de vigtige Underhandlinger, som ere i Værk mellem Wiener=Kabinettet og nogle andre store Hoffer, skulle angaae Grækenlands tilkommende Skjebne. Man nærer det faste Haab, at Spørgsmaalet vil vorde afgjort med fælleds Overeenstemmelse og svarende til Europas almindelige Jnteresse. Den værste Knude vil blive at bringe Porten til Raison, da det i Divanet herskende Partie haardnakkent paastaaer Grækernes ubetingede Underkastelse; og det blotte Forslag af en anseet Minister til at sætte Morea i samme Kathegorie som Moldau og Wallachiet, skal have voldt stor Allarm og bragt Ophavnsmanden i største Fare. Jmidlertid bør Man ikke fortvivle; men ligesom den tyrkiske Regjering omsider har beqvemmet sig til Fyrstendømmernes Rømning, haabe, at den ikke vil være saa upolitisk, ei at indsee, at den ved at lægge sig ud med Europas store Magter, ufeilbarlig vilde berede sin egen Undergang.