Københavns Adresseavis, 1764-04-18
Besynderlig Anecdote til Nytte for Dommere. (See No. 35) Da den Anklagede blev underrettet om Udfaldet, kastede han sig for sine Dommeres Fødder, prisede det Guddommelige Forsyn, og vendte sig derpaa til Over=Dommeren med følgende Ord: De seer, Mylord, at Gud og en god Samvittighed ere de bedste og sikkerste Vidner paa Uskyldighed. Disse Ord bleve saa bevægelige udtalte, at de rørde Over=Dommeren Han erkyndigede sig om den Edsvornes Liv og Levnet, som med en Slags Egensindig hed havde reddet den Anklagedes Liv, og han erfarede i alle Maader, at han var en retskaffen Mand. Dette gode Vidnesbyrd opvakte Lordens Nysgierrighed alt meere og mere; han lod den Eedsvorne bede til sig, og søgte ved Hof lighed at opdage Aarsagen til, at han havde skienket en Morder sit Liv. "Dersom de udbeder sig min Fortrolig, hed, Mylord, svarede den Edsvorne, saa vil jeg ikke længere dølge for Dem mine sande Bevægelses=Grunde dertil, nu maae De forsikkre mig paa Deres Ære, at Deikke førend efter min Død vil bekiendtgiøre den Hemmelighed jeg vil sige Dem: Den Mand som jeg for Døden haver befriet, er ikke den som har myrdet sin Naboe; men jeg er den, som haver myrdet ham. Hvorledes kunde tjeg da bringe det over mit Sind, at lade ham dømmes til Døde, som for dette Mord var anklaget? Den Mand, som man har funden død, pleyede i mit Herred at indsamle Tiende. Han var en grov, overilende og haard Mand. Et Par Timer for hans Død havde han været paa mine i Agre og borttaget mere end ham med Rette tilkom: Jeg gik til ham og besværede mig derover, uden at tilfoye ham ringeste Ulæmpe. Han svarede mig med en Haaben. Skields=Ord; Min koldsindige Stiltienhed opirrede ham endnu mere; Han gik løs paa mig med sin Møygreb og slog mig saaledes, at jeg længe deraf maatte bære Kiendemærke; De kand selv forestille sig, Mylord. var uden Gevæhr, og under en Rasendes Haand; Fe maatte værge mig, eller og lade mig slaae til Døde; Jeg tesaae Leylighed til, at rive Greben af hans Haand, som gik mig an; Han vilde igjen bemestre sig den; jeg slog løs paa ham og medhandlede ham værre end min Hensigt var, Han døde af sine Saar, Nu veed De det alt, My ord. - Scer De nu og, hvorfor det var mig saa meget om at giøre, at frelse denne Ulykkeliges Liv, som i Deres Tanker var den rette Morder. Jeg vidste meget vel, at jeg for hvad deraf kunde flyde var sikker nok, men jeg og mine Børn havde dog kommet til at bøde for dette aftvungne Mord. Jmidlertid leed jeg dog en Døds=Angest i min Siel for denne Mand; thi havde det kommet til det Yderste, havde jeg hellere tilstaaet alting. Men jeg har endelig ved megen Beden, igiennem mange Canaler og Bestikkelser med store Penge=Summer bragt det saavidt, at jeg ved denne Proces blev udnævnet som øverste Edsvoren; og har underhaanden beviist den Fængslede, saa vel som hans Familie adskilligt Godt, og bedet dem ikke at bekymre sig om noget. Det øvrige veed De, Mylord! Jeg forlader mig paa Dem, som en ærlig Mand." Over=Dommeren holdt sit Løfte, og ikke aabenbarede det af ham fortalte, førend efter hans Død. Jmidlertid giver de mange Omstændigheder, som for den ulykkelige Anklagede alle vare saa fordømmende, tvende særdeles naturlige Betragtninger at overveye; Det ene: At Uskyldighed, er et meget stærk Vidne; Det andet: At det alligevel let kand skee, at den retfærdigste Dommer kand fordømme et uskyldig Menneske, og den Skyldige for Straffen undgaae. En nye Maade at bevare Kaal og Planter paa, for Vildt og Jnsecter. Man tager til et Stykke Jord af 60 Ruthers Længde, det og 6 Ruthers Bredde, 4 Lod Dyvelsdræk, kommer det i en Potte fyldt med Vandet af en Mødding, som kaages saa længe indtil Dyrelsdrækket er opløst Dernes kommes det i et Fad, med endnu noget af bemeldte Vand, som vel omrøres og i samme lade Planterne ligeledes vel igiennemtrækkes inden de sættes i Jorden, som foraarsager at Vildtet skyer Planterne i Steden for at søge deres Nær ring af dem; og Planterne faaer deraf ikke nogen Afsmag eller Lugt, da Solen og Luften renser dem igien. Hvad det angaaer at bevare dem for Jnsecter, da kand det skee saaledes: Man tager en Spandfuld af ovenmeldte Vand, blander derudi 12 Lod Dyvelsdræk, 6 Lod Seil og lige saa meget Hvideløg og Laurbær, en Haandfuld Elle-Blade eller Knopper, lige saa meget Eber Rod og Rod af Borrer. Dette lader man tilsammen 3 a 4 Gange 24 Timer digerere, hvorudi man dypper en Visk Halm og dermed besprænger, Planterne, og bortjager eller dræber Jnsecterne. Jmod Kaal-Ormene er det egentlig et sikker Middel, at saa Hamp omkring det Stykke Jord man vil plante Kaal udi.