JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-10-04
Aartusinder kan over Jord Henrulle, glemmes kan Jdrætter, Men har det Evige sit Spor Aftrykt, ei Tiden det udsletter. Et Billede jeg ser i Nord, Og Træk jeg skuer end paa Jord. Du veger paa Naturens Sprog, Som om Din Ven Det ikke kendte; Som til et Blad i store Bog, Jeg til Naturen Øiet vendte, Og Nattens Mulm med Solens Glands Sig blanded for min indre Sands. Jeg stirrede mod Harmoni, Da jeg mod Alteret henstirred, Og ilende jeg gik forbi Det Enkelte, som kun forvirred; Men ved Du deraf at jeg fik Et for det Enkelte et Blik, Nik. Fred. Sev. Grundtvig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-10-04
Jnden- og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-10-04
Jndenlandske Efterretninger. (Af Budstikken Nr. 49.) Af Chefen for Østre Stads=Compagnie af Kjøbenhavns borgerlige Jnfanterie, Capitain Wegener, ere 100 Rdlr. skjænkede til den Underofficier eller Gemeen af den norske Armee, som i dette Aar meest har udmærket sig, hvorom Generalcommandoen har erholdet Underretning ved Hs. Maj. allerhøieste befaling af 9 Julii d. A., og tillige erholdet befaling at udgive dem efter Giverens Hensigt. Blandt de flere, som i denne Krig have udmærket sig, ere ved Generalmajor v. Staffeldts Brigade tvende Dannebrogsmænd, nemlig Corporal Christian Schulstad og Martinius Sorknæs, begge af det Hofske Skiløber-Compagnie, hvilke have udmærket sig 4 Gange. Generalcommanden har altsaa tilsendt Generalmaj. v. Staffeldt de 100 Rdlr., for at leveres til de tvende her benævnte Underofficerer. - Under 24 Julii har Hs. Maj. allernaadigst oversendt Generalcommandoen 50 Rdlr., som en Gave fra Mandskabet af et i Fyen under Artilleriemajor Friboe staaende opundigt Batterie, til deres norske Vaabenbrødre, hvilke 50 Rdlr. er bleven Understøttelses=Committeen tilsendte. – Fra Kgl. Livmedicus Suadicani har Hs. D. Prinds Christian til Slesvig=Holsteen erholdet, tilligemed en Gulddaase med 10 Ducater indlagt, følgende Skrivelse: "Tillidsfuld vover jeg den Bøn, at hosfølgende Daase, som af Kongen er bleven mig skjænket, maatte af Deres Durchl. blive tilstillet en fortjent Saarlæge, som med ømt og menneskekierligt Hjerte og let Haand forbandt de Brave, hvis Saar blødede for Fædrenelandet, og lindrede deres Smerter, og skulde nogen af de i Kampen for Fædrenelandet ærefuld Faldne efterlade frugtsommelig Kone, beder jeg at turde bestemme dens ringe Jndhold til Faddergave. Blandt saamange duelige Overlæger, hvormed Armeen er forsynet, maatte Valget af den, som denne Daase kunde tilstilles, falde vanskeligt. Men den Betragtning, at Stabschirurgus Thulstrup har havt den største Deel Blesserede under Tilsyn og Behandling, og at han med Jndsigt og Nidkierhed har virket til Armeens gode Lazaret=Indretning, bestemte Hs. Durchl. at tilsende ham bemeldte Daase. De indlagte 10 Ducater ere blevne det Søndenfieldske Regiment tilsendte, for at gives den frugtsommelige Enke efter den ved Præstebakke d. 10 Junii faldne Corporal Trane, hvis Barn vil blive opkaldet efter Giveren. – J Følge en Skrivelse fra det Kgl. Finants-Collegium til Regjeringscommissionen af 26 Julii sidstl., har Committeen for frivillige Bidrag i Danmark til Opmuntring for de Norske Krigere, og til Understøttelse for deres Enker og Børn, ind meldet, at den foruden forhen remitterede, atter har indsamlet en Sum af 20,000 Rdlr., hvilke blive anviste til Hs. Durchl. Prinds Christians Disposition. - Geheimeconferentsr. Wedel Jarlsberg har ladet Gen. v. Krogh tilstille en betydelig frivillig Gave, til det til Landets Forsvar udcommanderede Mandskab af det 2det Aggershuusiske Jnfanterie=Reg. Bemeldte Gave er sammenskudt af Grevskabets Almue, og bestaaer i følgende, nemlig: 1096 Par Skoe, 1549 Par Strømper, 711 Skjorter, 257 1/2 Alen Vadmel, 68 Alen Lærred, 163 Alen Strie, 26 Par Buxer, 4 Vester, 6 Huder, 5 Skind, samt Banco og Myndt 161 Rdlr. 36 s.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-10-04
Følgende til Generalcommanden indkomne Rapporter ere ved Skrivelse af 9de dennes fra Hans Durchlauchtighed Prinds Christian til Slesvig-Holsteen sendte til Jndrykkelse i Budskikken Nr. 50.: "Den 8de Augusti blev af Capitain Grønmold af det Nordenfieldske Regiment foretaget en Recognoscering paa de fiendtlige Forposter ved Moen og Skaataholtet indenfor Jacobsrud, ved hvilken Leilighed 2 Mand af Fienden bleve tagne til Fanger. - Den 25de Augusti blev en af vore ved Bratfjeldet i Enningdalen staaende Feldtvagter, 12 Mand stærk, under Commando af Foureer Strøm af det Nordenfieldske Regiments 1ste Grenadeer=Compagnie, angrebet af en fiendtlig Patrouille, omtrent 100 Mand stærk, som rettede sit Angreb lige paa Vagten og saaledes stødte paa den for Vagten staaende mellemste enkelte Vedet; da denne mærkede at Fienden var i Anmarsch, listede han sig fremad for at opdage Fiendens Styrke, men blev uheldigvis seet af Fienden og skudt; Foureer Strøm, som ved dette Skuds Løsning kunde mærke at Fienden var i Nærheden, formerede strax Kjeden med det øvrige Mandskab, og attaquerede under Hurraraab, ved hvilken Leilighed en Mand af Fienderne blev skudt. Fienden retirerede herpaa med største Tilfærdighed, saa at han allerede var dreven tilbage inden den Feldt vagten tilsendte Soutien var ankommen. - Natten til den 28de Augusti blev i Tøksmark Sogn, en Patrouille af 1 Underofficier og 6 Mand omringet af 20 til 30 fiendtlige Husarer. En Grenadeer, som havde Forspidsen af Patrouillen, stødte i Mørket lige ind paa Fienden, hvorpaa han kastede sig ind i et Krat og raabte af fuld Hals, Fienden er der, men blev derudover tagen til Fange. De øvrige af Patrouillen sloge sig igjennem den fiendtlige Overmagt og ere lykkelige komne tilbage.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-10-04
- Den 2den September, tidlig om Morgenen, blev vor ved Wilsberg staaende Feldtvagt under Commando af Lieutenant von Krogh af det Bergenhuusiske Regiment angreben af en fiendtlig Styrke, som man siden har erfaret at have bestaaet af 400 Mand Carlstads Jægere, i Bataillon af Wermelands Regiment, 2 Escadroner Husarer og 3 Stykker 3pundige Canoner. De udsendte Patrouiller kunde formedelst Taagen ei opdage noget inden Fienden var den ganske nær, hvorpaa de hurtig trak sig tilbage over Elven og ved tvende Skud averterede Feldtvagten om Fiendens Nærværelse; Lieutn. Krogh formerede strax Kieden og forsøgte at drive Fienden tilbage, hvis Styrke han ei kunde kiende, men efter at have vedligeholdt Jlden en Times Tid, saae han sig nødsaget at trække sig tilbage. Paa Retraiten blev han omringet af de fiendtlige Husarer, og efter forgjeves Modstand faldt han i Fiendens Hænder tilligemed nogle Mand, som af denne Vagt savnes. - En Mand af Feldtvagten Niels Ambjørnsen Houge af Bergenhusiske Musqveteer Bataillon blev især forfulgt af en Husar, som raabte at han skulde give sig; Dette vilde han ikke, men faldt i Løbet og kom under Hesten, sprang op, og paa igjentagen Opfordring at give sig, stak han Bajonetten i Hesten, hvorved han undgik at falde i fiendtlig Fangenskab, men fik en let Blessure i Armeen. - Den 6te September blev efter Major Krebs's Ordre en Expedition under Commando af Capitain Mund af det Nordenfieldske Regiment foretaget mod de ved de Svenske Gaarde Mossekasen og Korrungrød paa Grændsen, af Enningdalen staaende fiendtlige Feldtvagter, som bleve fordrevne; Ved hvilken Leilighed Lieutenant Birch af det Søndenfieldske Regiment tog en fiendtlig Jæger til Fange, og Skarpskytter Aunon Ellingsen af Søndenfieldske Regiment gjorde 2 Fanger; J det Hele er ved denne Affaire 11 Fangne, 14 Geværer, 11 Patrontasker og 6 Feldt flasker faldne i vore Hænder. Paa vor Side er ingen Mand tabt eller blesseret.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-10-04
Kongen af Hollands Overstaldmester, Oberst v. Bickert, er d. 1 d. M. kommen hertil, for at overbringe Hs. Maj. Decorationen af den Kgl. Hollandske Unionsorden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-10-04
Til Kongens Fødselsdag er bestemt at opføres paa det Kgl. Theater, Knud, Danmarks Hertug, et Sørgespil af Professor Sander.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-10-04
Frankriges Adfærd kan ikke retfærdiggjøre Engelland. Man har sagt, at det ikke tilkom Huset, at tilkjendegive sine Tanker om den her omhandlede Sag, men at overlade alt til Kronens og dens Raadgiveres Godtbefindende, men dette er en Paastand af den skadeligste Tendence. Han sluttede med at sige, det er ethvert Lands Tarv, men især Engellands, at lyde Retfærdighedens Bud. - Spørgsmaalet blev adjourneret, i det 36 Lorder stemte for- og 16 mod Ministerne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-10-04
Postefterretninger. Ved Paraden i Paris d. 11 f. M. lod den Franske Keiser Soldaterne stille tæt sammen, og efter at han havde ladet Officererne forsamle, talede han til dem i følgende Udtryk, Soldater. Efterat J have seiret ved Donaus og Weichsels Bredder, ere J dragne i Jilmarcher gjennem Tydskland; jeg lader eder nu marchere igjennem Frankrige, uden at tilstede eder et Øiebliks Hvile. Soldater, jeg behøver eder. Leopardens Nærværelse besmitter Spaniens og Portugals Fastland. Forskrækket maa den flye tilbage ved Synet af eder. Lader os føre vor seierrige Ørn til Hercules's Støtter. Ogsaa der have vi Fornærmelser at hevne. - Soldater, J have overgaaet de nyere Tiders Armeer i Hæder; men have J naaet de Romerske Armeers Hæder, som i eet Feldtog seirede ved Rhinen, ved Euphrath, i Jllyrien og ved Ta gus. – En varig Fred, en urokkelig Velfærd vil være Lønnen for eders Arbeide. En sand FranskMand kan og bør ikke holde og førend Havet er aabent og frit. – Soldater, alt hvad J have gjort, alt hvad J endnu have at gjøre for det Franske Folks Lykke og min Hæder, vil evig leve i mit Hjerte. - En Division Hollændere paa omtrent 4000 Mand er ankomne til Paris.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-10-04
J Orleans er der allerede ankommen RhinforbundsTropper, som marchere til Spanien. - Hovedqvarteret for den til Spanien bestemte Armee skal være i Toulouse. - Den Russiske Ambassadeur i Paris, Grev Tolstoy, er afreist til Tydskland.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-10-04
Den Spanske Post af 13 Sept. medbragte intet Nyt angaaende den Franske Armees Tilstand. Den havde endnu sin sædvanlige Stilling. - Den Polske Division har ved Mallan, en Flekke i Arragonien, taget 300 Fanger og dræbt 200 Arragonier. D. 22 Sept. er den Franske Keiser afreist til Erfurt. - Keiser Alexander ankom paa sin Reise til Erfurt, d. 1 Sept. til Custrin, og Storførste Constantin d. 23 s. M. til Leipzig; begge fortsatte deres Reise. - Gen. Duhesme har strax efter sin Ankomst til Barcellona angrebet Oprørerne, bestaaende af 10 til 12000 Mand, som camperede i Barakker og havde deres Hovedqvarteer i St. Bog Oprørerne mistede 1000 M. Døde, 600 Saarede og 16 Canoner. - De Engelske tilstaae nu selv, at de i Portugal ikke have været saa heldige, som det først hedte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-10-04
London d. 8 Junii. Capitain Bettisworth. Chef paa Fregatten Tartar, som i Trefningen med nogle Danske Kanoneerbaade tilsatte Livet ved Bergen i Norge, havde kort forhen formælet sig med en Søster af Grev Gray. Ved sit tappre Forhold havde han flere Gange udmærket sig, og var den Officier, der som Chef paa Briggen Curieux overbragte Depescher fra Lord Nelson, da denne i Aaret 1805 forfulgte den combinerede Flaade i Vestindien. Man har derom følgende Beretning: "Leith, d. 20 Maji. J Dag kom Fregatten Tartar, der hører til Contreadmiral Washons Escadre i Leith, igjen hid. Vi seilede d. 10de til Bergen, for at snappe en Fregat, der skulde ligge i Havnen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-10-04
Den 12te vare vi under Norsk Kyst, gik under Hollandsk Flag, og erfver saaledes, at Fregatten var afseilet til Ostindien 8 Dage før med 3 til 4 Skibe. Vi seilede derpaa ad Bergen til, for om mueligt at bortføre de derværende Skibe, hvoriblandt vare 3 Capere. En af vore Chalupper, havde Haab, om Natten at udskjære en Ostindiefarer, som laae under Batterierne. Men den Norske Vagtbaad fyrede og nu kom hele Staden i Allarm. Der ringedes med Klokkerne og Batterierne gjorde sig skudklare. Da Havnen var tillukket med en Lænke, vendte vore Chalupper tilbage til Fregatten. Ved vor Tilbagekomst bleve vi i et snævert Løb mellem Skjærene, medens det netop var Stille, angrebne af en Dansk Skoner og 6 Kanonbaade, hver paa 2 24pundere. De gjorde en velrettet og vedholdende Jld, der meget beskadigede vore Seil og Takkelage. Deres første Skud dræbte til Ulykke vor brave Capitain Bettisworth, just som han vilde rette en Canon. Han fik en Kugle i Hovedet. Fiendens Magt var vel ikke stærk, men hans Canonbaade vare besatte med Soldater, og vort Mandskab størstedeel nyhvervet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-10-04
J den Skjærgaard, vi vare komne i, behøvedes altsaa al Anstrængelse under Lieutenant Sykes, der tog Commando, for at buxere Fregatten ud. Endelig sprang en Luftning op og hialp os."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-10-04
Hs. Maj. Kongen foretager i Morgen en Reise omkring i Sjælland, og ventes paa Løverdag tilbage igjen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-10-04
Med det første udkommer et Cancellie-Patent, hvori det lærde Publicum opfordres til nærmere at undersøge og bedømme et af Baron v. Eggers udarbeidet og allerede trykt Udkast til en criminel Lovgivning, der formodentlig er bestemt for Hertugdommene Slesvig og Holsteen. For de 3 bedste Bedømmelser af dette Værk vil 3 forskjellige Præmier blive udsatte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-10-04
Farten med Danske Skibe paa Norge saavel fra Tønningen som fra hele Vestkysten, er nu frigiven, imod at der stilles 25 Proc. Caution for Ladningen, som hjemfalde til Kongen, naar ingen Tilbageattest tilveiebringes. For Kgl. Regning forsikkres til Søndenfieldske Havne for 7, og til Nordenfieldske for 8 Proc. - Formodentlig strækker Tilladelsen sig kun til Proviant-Tilførsel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-10-04
Fra Trondhjem skrives under d. 9 Septbr.,at Sildefiskeriet tegner sig vel, men at Saltet nu er stegen til 9 a 10 Rdlr. Tønden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-10-04
Fra Norge haves Efterretning, at der paa Grændsen er forefalden en Træfning mellem de Norske og Svenske Tropper, i hvilken de Norske vel i Førstningen blev trængte tilbage af Fiendens Overmagt, men at de strax derpaa paa ny havde angrebet de Svenske og aldeles slaaet dem paa Flugten. Man kan snart vente at erholde de nærmere Efterretninger om denne for vore Vaaben saa ærefulde Træfning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-10-08
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. as Ros Rasker Femte Aargang. No. 104. Udgivet og forlagt af J. Werfel, trykt i Kjøbenhavn, hos P. H. Höeckes Enke. Kjøbenhavn i det nittende Aarhundrede. (Fortsat.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-10-08
Theatret. (Fortsat.)Men har man, i det Hele betragtet, ingen Aarsag til at beundre Skuespilvæsenet i Kjøbenhavn, maa man dog tillige tilstaae, at en Skuespilbestyrers Kald er eet af de vanskeligste, der kan tænkes. Hvor let støder man ikke her den menneskelige Forfængelighed, hiin Hydra, som, umættelig i sine Fordringer, aldrig vil indsee eller tilstaae sine egne Feil: At bestyre en Samling af Mennesker, blandt hvilke adskillige stundom med de maadeligste Naturgaver, ansee sig for fødte Genier, og kaldes Publicums Yndlinger, førend de endnu have faaet mindste Konstdannelse, at bedømme paa Embedsvegne Arbeider, som Uvidenheden og Jndbildskheden ofte har udklækket, er et ubehageligt, tungt og utaknemmeligt Fag. Mere end een Erfaring har lært os, hvorledes en Skuespiller og Skuespillerinde kunne drille baade Publicum og Directionen ret Løverdagen den 8 October, 1808. som vanartede Børn, og hvilke litteraire Misfoske mange Forfattere, ligegyldige for deres egen Ære og Publicums Dom, ønske antagne og opførte Mennesker, som ikke engang kjende de første Regler for Skuespiller, ja, som ofte ikke engang forstaae deres eget Modersmaal, troe, at intet er lettere end at skrive for Theatret. Hvorledes denne vanskelige, om ikke vanskeligste, Green af Digtekonsten, kan af de fleste betragtes som den letteste, er overalt et høist paafaldende Særsyn. Jeg har kjendt mange af vore litteraire Mænd, adskillige, der fra Stjerner bleve til Sole, andre, der fra Sole bleve til Stjerner, alle aabnede de deres Bane med eet Skuespil, og sjelden havde de Ro paa sig førend de fik det indleveret til Directionen. og - forkastet. Dersom man vil spørge de fleste af vore Forfattere paa deres Samvittighed, saa ville de tilstaae, at enten Thalia eller Melpomene, var een af de Muser, de først beilede til. Ethvert ungt Menneske, som har været nogle Snese Gange paa Comoedien, troer sig istand til at digte en Fabel, udtænke en Plan, sammensætte en Mængde Stener og give denne forvirrede Sammensætning Navn af Lystspil, eller Tragoedie. Mange ansee et Skuespils Jndlevering til Directionen ordentlig for et Slags Lotteriespil, hvor der er 600 Rdlr. og et heelt Publicums Bifald at vinde, og hvilken smigrende Udsigt er ikke dette for en forfængelig Yngling. Directionen belæsses saaledes med Lærekluder, som ingen Mand af Smag kan udholde at læse, og, sandelig, man kunde næsten ikke misbillige det, om den, under saadanne Omstændigheder, holdt sig en Amanuensis, der forrettede det Hoveriearbeide, at læse eller giennemblade saadanne Vantrivninger; ja, man kan næsten ikke undres over, at den tilsidst maa tabe al Agtelse for indkommende, især navnløse Stykker. Men for den Forfatter, der føler Kald til at skrive for Theatret, er det imidlertid tungt, saaledes at deele fælles Skjebne med Skriblerhoben, og saa at sige at døe med Philisterne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-10-08
Allerede for endeel Aar siden klagedes offentlig over hiin dramatiske Skrivesyge, og den unyttige Tidsspilde, den medfører for mange unge Mennesker. Tode meente i en Afhandling i Maanedskriftet Jris, at ethvert til Skuespildirectionen indsendt Stykke burde være forsynet med en Attest, hvoraf man kunde see, at dets Forfatter ikke havde forsømt eller stod tilbage i sit egentlige Brødstudium. Heiberg tog heraf Anledning til at sige i Fortalen til eet af sine Lystspil, at de fleste Digtere, som have arbeidet med Held for vor Skueplads, og blandt hvilke han naturligviis regner sig selv, have havt et Embede, førend de gave sig af med at skrive Skuespil, og formaner af den Grund alle unge Forfattere til at raadføre sig med deres occonomiske Stilling førend de lyde Musens Vink. Men denne Formaning beviser dog, efter min Mening, hverken meer eller mindre, end at Digteren Heiberg satte stort Værd paa et Embede. Man maa beklage den Forfatter, der ikke føler hiin himmelske Jld, som kun skaber den fande Digter, lue i sit Bryst, førend han med sin Papahue paa Hovedet seer sig i sin Lænestoel omskandset af et fedt Levebrød. Aar og Menneskekundskab udkræves vel til at skrive et godt Skuespil; men man feiler meget, naar man troer, at Tiden er lige lang og lige nyttig for alle Mennesker. Det indvortes Øie er ligesaa lidet som det udvortes lige skarpseende hos alle. Mangen en graahærdet Olding besidder ikke saa megen Menneskekundskab som en modnende Yngling. Lune og Vittighed ere ikke afhængige af Alderen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-10-08
Den berømte Forfatter af Julius af Tarent var kun 19 Aar, da han skrev dette fortræffelige Stykke; Schiller var kun 17 Aar, da han forfattede sine Røvere, og saaledes kunde man anføre endnu mange Beviser paa, at det ene beroer paa en indvortes uimodstaaelig Trang, hvor tidlig Geniet skal vaagne og yttre sin Kraft. Skulde Wessel have ventet paa et Embede indtil han begyndte at skrive for Theatret, saa havde vi aldrig faaet hans første Mesterstykke; thi man kan desværre med Føie sige, at han skrev sin Kierlighed uden Strømper næsten uden Strømper. - At Holberg ikke blev Lystspildigter førend han var nogle 40 Aar, lader sig meget let forklare. Holberg havde samme Lod som de fleste store Mænd næsten altid have havt i Danmark, og som satirisk Forfatter var han dobbelt udsat for Avindsygens giftige Pile. Anklaget af en mægtig Mand i Kongens Raad, fordi han havde skrevet et af de herligste comiske Digte, vort, ja maaskee noget mueligt Sprog, eier, truet med at see sit Arbeide offentlig brændt af Bøddelen, kunde han umuelig føle nogen stor Lyst til et Fag, som skaffede ham Fiender og Forfølgere. Kun et Genie som han kunde saaledes trodse udvortes Hindringer og seire over en Tidsalder, der ikke var moden for hans Aand. - Vist nok er Lystspillet især ikke et Arbeide for Ynglingen, og unegtelig er den modne Mandomsalder ogsaa bedst skikket for den Digter, hvis Kald det er at skildre Sæderne og Menneskene. Men lader os aldrig paastaae med Tode, at Skuespildigteren burde forsyne sit Arbeide med et Vidnesbyrd om sin Duelighed i hans egentlige Brødskudium; eller med Heiberg, at Thalia og Melpomene helst ønske det magelige og sorgfri Embedsliv. Erfaringen taler ganske herimod. Moliere, om hvem Voltaire med Grund siger, at han var den største comiske Digter, der nogensinde levede hos nogen Nation, førte et høist ulykkeligt huusligt Liv. Han, som revsede Konger og Førster med sin Pen, maatte hjemme i sit Huus lade sig regiere af en Gribenille, som en ulykkelig Skjebne havde knyttet ham til.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-10-08
Vi have en Planteskole for Skuespillere, men vi have ikke engang en eneste Dannelsesskole for tilkommende Skuespildigtere, uagtet det nok er ligesaa vigtigt at have gode Skuespil som gode Skuespillere. En Skuespiller lader man debutere, det er med andre Ord, man tager Publicum paa Raad med, og naar han kun opvækker gode Forventninger, søger man at opmuntre ham. Digteren derimod skal være moden, udviklet og fuldkommen paa eengang, og naar han ikke strax har den Lykke at behage Theaterbestyrelsen, forundes ham ikke engang Leilighed til at prøve og øve sit Talent. Jkke en Fjellebod gives der i Kjøbenhavn, hvor den begyndende dramatiske Forfatter kan forsøge sin Duelighed. Han maa staae og falde, ikke med Publicums, men med Directionens Dom, skjønt det dog er saa vanskeligt at dømme efter det første Stykke, en Forfatter leverer, hvad der engang med Tiden kan blive af ham. Man veed hvilket mistrøstende Svar Corneille gav Racine, da han fordrede hans Mening om een af sine første Tragvedier; man veed, at den store Lessing begyndte sin Bane som Skuespildigter med et høist maadeligt Stykke; den unge Lærde. – La Harve udtrykker sig om denne Punct meget rigtigt i sin Lovtale over Voltaire. Naturen, siger han, som vi forgjeves ville underkaste vore Beregningers Eensformighed, og som saa ofte finder for godt, at skuffe dem ved Afverling i sine Virkemaader, er, i at frembringe store Mænd, ligesaa forskjellig i sine Midler som i deres Caracteer. Snart modner den dem i Magelighed, i Stilhed og i Løndom; og Menneskene, opløftende Øinene med Forbauselse, opdage pludselig paa en umaalelig Høi den, de længe have seet ved deres Side, snart udmærker den det fremkommende Genie ved et Træk af Storhed, der er ligesom Løsenet paa dets Sendelse, og derpaa synes den at sige til Menneskene i det den skienker dem det: see her eders Herre!" - Hvad der siges om Geniet i Almindelighed gjelder ogsaa om det dramatiske Genie i Særdeleshed. Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-10-08
Jnden- og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-10-08
Indenlandske Efterretninger. Under 12 Sept. d. A. er udfærdiget følgende Cancellie=Patent, angaaende Udkast til en almindelig Criminal-Lovbog, forHertugdommerne Slesvig og Holsteen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-10-08
Blandt Tropperne i Throndhjem er Landværnet et tilsyneladende kraftfuldt Korps, det er Kjærnen af norske Mandskab, hvis Mine røber Mod og Karakterstyrke. Rekruterne lære dobbelt hastigt i denne Tid at exercere, ved Siden af de mandige Landværn ere disse en sydlig, syngende og dansende Nation. Det er utroligt, hvilket Mod og hvilken Lyst de yttre til at komme i Leeg – saa kalde de det – med de Svenske. Af vore saarede Krigere er i disse Dage nogle haltende og stivarmede hjemkomne, een af dem har 5 Saar af ligesaa mange Kugler, thi han skjød efter at være falden til Jorden, en Kugle har streifet ham langs Maven, og da skjød han for at hevne sin formodede Død.