Berlingske Tidende, 1796-08-12
Den for sin virksomme Jver for Finmarkens Opkomst berømte Anmand Ole H. Sommerfelt ville herved see sig anmodet. om, til almindelig Oplysning, at udgive Efterretninger om Finmarkens Amt, samt Tromsøe og Sensens Fogderier, disse Efterretninger som vilde vorde det Offentlige inderlig kiærkomne, da de kunde meddeles at en bekiendt duelig Mand, som har den fornødde Stedlundskab og Amtets Arkiv under Hænder, landt, vil nok, der meest passende Sted i den topographiske Journal for Norge. Maanedstidende. Ligesom det paa den ene Side er en Subskriptionsplan paa Kiøbenhavns juridisk praktiske paa Ertarenhed grundet Sandhed, at den blotte Praxis uden grundig Theorie leder til mangfoldige Vildfarelser, der ere saameget desto farligere, som de i Almindelighed ledsages af en udgielig selvklog Egensindighed, saaledes er det paa den anden Side uncateligt, at Theorien allene ikke er tilstrækkelig til at udgiøre den duelige Jurist. Først naar begge Deele samles, naar lys og ordnet Kundskab om Forstaaelsen af Lovene forenes med Færdighed at anvende samme, først da virker den juridiske Embedsmand med Held og Fralt til Fædrenelandets Vel, og overvinder med Lethed de Vanskeligheder, som møde ham paa hans metsommeligt Bane. Men denne Færdighed opnaaes vanskelig. Jkkun lidet er deres Antal i Forhold til de mange, der studere Lovkyndigheden, som ved en en Ovelse i juridiske Forretninger kunne forskane sig den. Den romerske Rets Studium, som er saa vel skikket til at danne Julicum practicum, er hos os forsømt og ringragtet. De juridisk praktiske Selskabers Fortienester af den praktiske Lovkyndighed ere umeskiendelige, men deeler det blot Kiøbenhavns Jndvaanere, som kunne høste den fulde Nytte at samme deels ere disse Selskabers Løve, i Henseende til Sagernes Behandling og Paadømmelse, i endeel afvigende fra kandslovene endelig kan i saadanne Selskaber sielden eller aldrig de saakaldt andene tagti alhandles, hvilke dog hyppigen forekommen det Virkelige og ikke sielden ere meget vanskeligt. Et attert Hielpemiddel til at erhverve sig praktisk Kundskab er endnu tilbage, nemlige ræsningen af Retternes Forhandlinger, for saavidt samme ved Trykkenere bekiendtgjorte, hvorved vinden den betydelige Fordeel, at man bliver bekiendt med et langt større Antal prattiske Tilfælde, end det paa nogen anden Maade er mueligt. Saadan en Samling af Retstager har vares indsigtfulde Protester Nissen givet og under Navn af Toemis. Det Brialog hvormed dette Skinter modtaget, har givet mig Modtil aarlslagt paa at udgive et Maanedsskrivt, som under Navn af Kiøbenhavns juridisk prartiske Maanedstidende skal udkomme i Slutningen af hver Maaned, og indeholde et Udtog at de ved Hol= og Stads=Retten i den forbigangne Maaned paadømte Sager, blandt hvilke dog følgende skulle udelades: 1) De saakaldte Excecutions=Processer. 2) Sager angaaende verbale Jnjurier, med mindre der i samme skulde indeholdes mærkværdige Qvæstiones jaris, da i saa Fald Sagen, indrykkes under opdigtede Navne, dog undtages de Tilfælde hvor offentligen ved Trykken bekiendtgjorte Jnjurier paaankes, da denne Forsigtighed i saa Fald er afdeeles unødvendig. 3) og teskabssager, hvor Skilsmisse søges for Høer med mendre Qvæstionen i Sagen er interessant, da dermed skal forholdes som med Jnjuriesager. 4) Politiesager, eller de Sager, hvor Militaire for Fornærmelser i Ord eller Gierning klage over Civile, og hvor Reconvention kan finde Sted. J Henseende til Udgaden at de øvrige Sager skal jeg, saa meget mueligt, søge at forene Korthed og Nøiagtighed, dog agter jeg at være udførligere ved vigtige og indviklede Sager, end ved de mindre vanskelige. For at giøre Skriftet saa interessant som mueligt, vil lig ved hver Aargangs Slutning lade trykke Høieste Rets Domme i de af de udgivne Sager, som dertil blive appellerede, hvilke som et Tillæg skulle følge med det sidste Hefte, og tilstilles Subskribenterne uden Betaling. Enhver vil lettelig at foranførte see den væsentlige Forskiel der er imellem dette Tidsskrift og Hof= og StadsRets Efterretningerne, som Hr. Assessor Schifter udgiver, hvilke blot beskeftige sig med Documenters, Obligationers, Namsdommes Tillysning, og andre slige actus Jurisdictionis voluntarie. Ethvert Hefte skal bestaae af omtrent 10 Ark. Hvad et indeholder mindre skal et andet indeholde mere. For ethvert dette med Omstag betales af Sudskribenterne 2 Mk. for Trykp og 2 Mkas for Skrivp. Tre saadanne skulle udgjøre et Bind, ved hvis Slutning et fuldstændigt Register over de udgivne Sager skal udkomme. Betaling nerlægges at indenbyes Subskribentere ved hvert Heftes, og at udenbyes ved hvert Binds Jmodtagelse. Værket udgives i Octavformat, og skal i topographisk Stiønhed ikke staae tilbage for vort øvrige periodiske Skrifter. Subskription, som gielder for en heel Aargang, da enkelte det ter ikke overlades, modtages der i Staden hos Hr. Agent Gyldendal, og ellers overalt hos hans Commissionairer i Danmark, og Norge, samt paa Post Contoirerne i begge Rigerne, hvor ethvert hefte vil kunne afhentes saasnart det dertil med Pouenankommer, imod at betale 8 s. mere i Postnebyrer. Saasnart Udgiveren ved et tilstrækkeligt Antal Subskriberier seer sig betroget for Tab, skal det første Hefte udkomme. Kiøbenhavn, den 28de Julii 1786. Morgenstierne. Affessor i Hof= og Stads=Retten. Allerede i Aaret 1789 indbød jeg Nationen til Subskription, et paa en Oversættelse af det classiske Opdragelses Skrivt: Emile en de Peducation, par laan Jacques Roussenu, men endskiønt Følgen af denne min Jndbydelse ikke var udeldig, hindre. de dan, deels mellemkommende Omstændigheder, deels en ikke gandske sikker Udsigt til mine Bekostningers Erstattelse, mig fra at tænke paa Udgaden førend nu, nu da jeg anden Gang offentligen i Adresse=Contoirets Efterretninger opfordres til, for et at fer mine paa det halve Værks Oversættelse anvendte Bekostninger tabte, at opfyldt mit Forsæt med at udgive Emil i Dansk. Jmidlertid er jeg endog glad ved de hindringer der hidindtil have tilbageholdt udgaven af dette Værk, da det om det var udkommet i hiin Tid, havde maattet fremtræde i Dansk, vel som et Mesterværk, men dog ganske saaledes som det stød fra sin store men de stundumstillende Forsatters Paa, imod at det nu kan forskiønne og rigtiggiøres ved de dertil siden indkomne oplalinde og rettende Anmærkninger af Tydskland største og særdeste Pædanoger. Min Agt for Nationen og mit Ønske at levere det det paa mit Forlag maatte tudkomme i Modersmaalet, ikke allene upaaklageligt, men endog saa godt som mueligt, har bevæget mig til at søge en Oversætter til Emil, hvis Jndsigter, Evner og Kundskab i Sprogene jeg kunde lide paa; dog ogsaa mistroisk til mit eget Omdomme, formaaede jeg Hr. Bibliothek Secretairen Professor Nyerup, som adskillige Gange for mig havde yttret sin Frygt for Emils Skjebne, om den faldt i en den ikke voxen Oversætters Hænder, at igiennemlæse Oversætterens forste Prøve. Dommen bemeldte Hr. Professor Nyerup afsagde derover, stemmer ganske overeens med min Forventning, og for paa nogen Maade at betrygge de Sudskriverende om Oversættelsens Godhed, vil sig indføre den her: Efter min Skiønnende kan der ingen Tvivl være paa, at jo denne Mand har det rette Greb paa at oversætte, og jeg tvivler slet ikke paa, at jo baade Publicum, De og Rousseau maae være vel tilfreds med at have saaet ham til dette Arbeide. Hvad Oversættelsesmaaden angaaer, da holder jeg for, at det danske Publicum, naar det kun faaer Rousseau heel og ubeskaaren, gierne lader Oversætteren have Hals og Haand over de tydske Pædagoger, og altsaa kan han efter bedste Jndsigt enten oversætte deres Anmærkninger heel og holden, naar de ere det værd, eller forkorte og indkube dem, hvor der siges for lidet med for mange Ord, eller ogsaa giendrive dem, hvor det lønner Umagen. Nyerup. - Rolig altsaa Henseende til Oversættelsens Godhed tilbyder jeg da her trygt Nationen Ronsseans Emil, rettet og oplyst ikke allene med de tyrske Pædagogers, men og hvor det behøves, med originale danske Anmærkninger. Sidst i indeværende August Maaned, skal den første Diel, efter mit allerede givne Løvte i Aviserne, udkomme, og saa hastig som mueligt skulle de andre følge dette. Det hele Værk kommer til at udgjøre 6 til 7 smaae Dele, hvoraf hver Deel for dem, som behage at ludskribere inden første Deel udkommer, skal koste 4 Mk. paa Trykp. og 5 Mk. øb, paa Skrivp. Endskiønt dette bliver et betydeligt, altsaa og bekosteligt Værk at forlægge, forlanger jeg dog ingen Prænumeration ved Subskriptionen, men derimod prænumerer i der, for at betrygge mig mod alt for stort Tab ved Defecter, ved Modtagelsen af den første Deel mod Prænumerationsbeviis med 2 Mk., som igien alfortes i Beløbet for sidste Deel. - De, som have modtaget Planer til Subskription, anmodes behageligen at tilstille mig samme i det seneste inden den 20de i denne Maaned. Naar de Fremplarer afhentes paa een Gang, betales det rittikke. Subskription modtages hos Hr. Boghandler Liunge, paa Børsen og hos mig S. Popp. Bogtrykker St. Fiolstrædet Nr. 179. Ja Veisenhusets Oplag af den nye Platmebog er i den ulykke. lige Jldebrand den 5te Junii ganske opbrændt, vil jeg, for imidlertid at tiene dem, som mangle Plalmeboger, sælge af mit 15 trykte Oplag i Octavformat, med Melodler og Nøder udgivet af Schiørring, for den halve Priis, nemlig Exempl. for Mk. paa Trykp., paa Skrivp. 1 Rdlr. Paa 10 Exempl. gives det 11te frit. Dette Oplag indeholder alene Plalmerne, men ikke Evangelier, Evistler og Collecter, som Præsten selv oplæser for Menigheden. Jndbundne Exel kan og bekommes hos Agent Gyldendal i Klarebodene No. 9.