Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-10-01
Da Kapellanerne til begge Kirker kun havde ringe Jndkomster af Byen, tilstodes dem ag Raadet paa Lænsmanden Parsbjerg og hans Frues Forbøn i 1597 en Offerdag ved Kyndelmisse. Men allerede Aaret efter, da Parsbjerg, var kommet til Skanderborg, blev denne Offerdag aflagt, og der skulde, siger Raadstu Vedtægten, aldrig erlægges Offer til Kyndelmisse efter denne Dag i nogen Maade. Jmidlertid blev dette Offer dog atter tilstaaet dem i 1620, og fra den Tid synes de at have beholdt det. Jeg ved ikke, hvilke Uordener det kan have været, som have bevæget Borgermesterne og Raadmændene til indbyrdes at forpligte sig til at betale 1/2 Daler til de Fattige, som strax skulde udpantes, hvis de ikke, naar de kom i Kirken, det være sig om Søgne, eller hellige Dage, naar Gudstjeneste holdtes, søgte Raadmænds Stolen. med deres Medbrødre, hver efter sit Sted. Sal gen maa ikke være anseet for at være af liden Vigtighed, da denne Forpligtelse er egenhændig undertegnet af alle Raadets Medlemmer i Raadstubogen, og Borgermester Morten Lime forpligter sig endog til at betale dobbelt Straf, naar han ikke overholder denne Vedtægt med sine Medbrødre. Til disse smaa Notitser, øste af Raadstubogen, vil jeg føje et Udtog af et Regulativ for Gudstjenesten, som Lænsmand og Biskop i 1647 lod udgaa, for at standse "den Uskikkelighed og Urigtighed, som her i Ribe meere end andre Stæder i Landet er gaaet i Svang". Det hedder deri, at der skal ringes 3 Gange, med forskjellige Klokke hver Gang, Klokken 7 1/2 ophører Ringningen Hørerne og Skolebørnene begive sig i Kirken og Gudstjenesten begynder. Sangen i Koret og paa Orgelet "skal allene til Guds Ære og menig Mands Opbyggelse forrettes uden lange Muteter, og ubekiendte Sange". Brudefolk, Børn, de skulle døbes, Kirke=Kvinder o. s. v., skal være tilstede inden Klokken 8, om de ikke selv vil sig Spot paaføre, anseendes, at det er uforsvarlige for deres Stads Guds=Tjeneste at opholde. Jnden Kl. 8 1/2 skal Præsterne være paa Prækestoden " og saa deres Prædiken fatte og fremsætte kort og godt med god Betænk." Kl. 10 skal Høimesse-Tienesten være aldeles endt, saa at Tjenestefolk kan komme i Chatechismi Prædiken. Kl. 12, som eller maatte ved anden Syssel deres Salligheds Middel i saa Maader berøves og formenes, som hidindtil her fremfor andre Stedet. sket er." Til Fredags=Bededags- og Onsdags Prædikener ringes ogsaa 3 Gange. Søgnedags eller Ugedags Prædikener begynde om Sommeren Kl. 6 og om Vinteren Kl. 7. Der skal ringes med den sædvanlige Klokke. Skolebørnene skulle syng en kort Psalme, enten den, der skal præke er tilstæde eller ikke, og siden den Sang eller Sequens som Aarets Tid tilholder at bruges. Og Præsterne maa ikke forlænge deres Ugedags=Prækener, men Kl. 7 om Sommeren og 8 om Vinteren skal Tjenesten være forbi. Menige Mand og Almue skal holde deres Børn til Kirke Søndag, Onsdag og Bededag, formodendes, at de dermed gjør Gud en angenem Tjeneste og befordret Børnenes timelige og evige Velfærd, hvor til og Præsterne med danske Skolemester skulle have Jndseende, som de for Bispen, naar han paaæsker og overhøre vil, agter at forsvare. Til Lævninger af katholske Skikke kan vist henføres et Slags dramatiske Forestillinger, som Præsten i Toftlund ved samme Tid anklagedes at have foranstaltet i sin Kirke. Hvori disse har bestaaet, kan jeg ikke sige, da jeg om denne Sag kun har fundet Præstens Forsvar, som allene bestaar i Anførselsen af en stor Mængde saavel geistlige som verdslige Avtoriteter for Uskadelig heden, ja Nytten af Skuespil. Det har til Overskrift de Actione Scenica in ecclesia Herre stedens", Kirken hed nemlig den Gang og længe efter Herrested Kirke. Men bag paa samme Forsvar er skrevet, sandsynlig af Bispen selv, "om det Gjøglerie i Toflund.