JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1825-01-22
Det pavelige Edict angaaende Damernes Klædebragt, lyder saaledes: "Ligesom Hs. Hellighed, vor Herre, Pave Leo Kll, i det hele med Behag lægger Mærke til, at en stor Deel af Roms Qvinder, af enhver Stand, træde frem med Beskedenhed og Sædelighed; er det tillige paa den anden Side en bedrøvelig Jagttagelse, at ikke Faa bære deres Mangel paa Blufærdighed ligesom i Triumph til Skue saavel i deres Huse som paa Gaderne, saavel i offentlige Samfund, som i private Selskaber, selv i Templernes Helligdom, ja, der gives de, som ei kan overtale, sig til at vise sig paa anden Maade, end i en Nøgen, hed, der giver Forargelse. Dog haaber han, de ville lyde hans faderlige Advarsel, og ei tvinge ham til at skride til de alvorlige Straffe, hans Hjerte ønskede at undvige. (erpaa følge nogle Anførelser af Apostlerne. Da denne Gienstand er af yderste Vigtighed, har Hs. Hellighed befalet os at forbyde enhver anstødelig Klædedragt, under skarpe verdslige Straffe, der kan bestaae i Pengebøder, og under betydeligere Omstændigheder ogsaa i legemlige Tugtelser; tillige er det Hs. Helligheds udtrykkelige Villie, at deslige Straffe udstrække til de Fruentimmer, der vel ved første Øiekast synes at være tugteligen klædte, men derimod betjene sig af saa fine, efter alle Ledemode sig bøiende Tøier, at de endog paa den sletteste Maade prunke med deres Syndelyst. Lige Straffe gjælde for de Fædre, Ægtefæller, Værger og Familiehoveder, med hvis Tilladelse eller Samvirkning der handles imod nærværende Forordning; ligeledes de Skrædere, Skrædersker, Modehandlerinder og alle de, der gaae tilhaande med at forfærdige usømmelig Klædedragt. Og efterdi Usædelighed samt Uanstændighed, der overalt bør forkastes. endnu mindre bør tillades i Herrens Templer, af hvilken Aarsag Apostiernes Fyrste (ep. 1), Folkenes Lærer, (14d Corr.) vil, at Fruentimmerne ei skulle lade sig, i Kirkerne uden med bedækkede Hoveder og beslørede Ansigter, saa befale vi Præsterne, Skriftefædrene, Klokkerne og andre Foresatte eller Tjenere paa ethvert Gudsdyrkelsen helliget Sted, ei at tillade de Fruentimmer, der med Tilside sættelse af den Ærefrygt, de skylde Gud i hans Templer, maatte lade sig see i en uanstændig Klædedragt eller med en alt for stærkt i Øinene faldende Hovedpynt, nogen Adgang til de hellige Sacramenter, paa en høilig Maade formene dem Adgang til eller Ophold i Guds Huse, og, om de skulde vise sig halsstarrige, da at kalde høiere Vedkommendes Medvirkning til Hjelp o. s. v." (Diario di Roma.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1825-01-22
Ved det Gjestebud, som fandt Sted i Midten af November f. A. i Anledning af Londons nye Lordmafors Jnstallering, gaves 4000 Terriner ægte Skildpadde suppe, 800 Stkr. Fugle, 100 Fade Hummersalat, 100 Skinker, 100 vældige Rostbeefs, 500 store Posteier, over 10,000 Nummere Bagværk og Aschetter. Om Deserten kan man omtrent gjøre sig en Forestilling, naar man hører, at dertil var anvendt 300 Pd. Ana nas. Tallet af de ved dette Gilde tømte Bouteiller Viin fra Bordeaux, Madeira, Porto, Beres og Rhinen, stod i behørigt Forhold til Fadenes Antal. Under Titel af: Berlin i Aaret 1924, har den bekjendte tydske Digter Bos forsøgt at levere et hantaftisk Malerie af den kommende Tid. Blandt det i Samme optrædende Personer ere: Hr. von Hopfenthal, Millionair og Chef for en Drikketillavelsesanstalt i Berlin; Archimedes von Hoffenthal, Officeer ved Dampmaskine Artilleriet; Semiramis v. Hopfenthal, i Hof=Luft=Postmester=Enke; Aphrodite og Lung, Automat Cancelliets Døttre; Overlarai; Hvalsiske Styrmand; Symphonie Dandserinde; Tyve af Opdragelse, &c. - Bønder gives der i Aaret 1923, ifølge Berliner Digteren, ikke mere. Deres Benævnelser ere: Agrikulturstuderende og Kultivateurer i Prosa, Arkadier i Vers.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1825-01-22
Agerdyrkningen drives ved Damp. En Bonde sidder, paa Ploven, som af sig selv skrider fremad og pløier, medens Røgen bagfra den stiger tilveirs. Ethvert Kirketaarn er forsynet med en Telegraph, som kan bruges i til Meddelelse af Bynyhederne. Jstedetfor Lorgnetter efbære Petitmaitrene for Øinene fastspændte Teleskop Briller. Geværer lades ene og alene med Electricitet. i Hvalfiskene har den menneskelige Virksomhed siden 1875. tæmmet og afrettet saa vidt, at de lydige blive paa Vandfladen, lade sig lede af en Styrmand, der sidden paa deres Hals, med en Kjep, liig den Kameldrivere, pleie at betjene sig af, og bære Bagage af indtil 300 Centners Vægt. Disse Pak=Hvalsiske gaae ogsaa i fersk Vand, men da erholde de Piller af Salt, og bære en Lædersæk med Søeluft for Gabet. Friedrichsfelde, i Charlottenburg og Wedding udgjøre i Aaret 1924 Ber er lins Forstæder. Tjenestepiger, Stuefrøkener kaldte 3 erholde 200 Daler i Løn og 50 Daler i Nytaarsgave; men for at faae Lindring i deres Addominalkrampe, besøge de snart Badene i Freienwalde, snart de i Lauchstadt. De studere paa Pige Universiteter i Berlin, og høre Forelæsninger over Apizialchemie, Pottevidenskabslære og Kjedeltheorie. Den qvindelige studerende Ungdom staaer ogsaa undertiden Fru Prorestorindens Vinduer ind. Dameklæder bestaae af Blomsterblade, der ere sammenføiede ved et Slags Kit. Et Valseværk, kaldet Skræder, danner derpaa i eet Minut en Kjole deraf, uden nogen Søm. Aftenselskaber besøges sædvanlig i en duftende Natviolsdragt. Vil en Pige giftes, er hun tvungen til, selv at gjøre Ynglingen sin Kjærlighedserklæring. J Berlin udkommer sexten Dagaviser, tolv Timeaviser og en Halvtimeavis. Essentialavisen, leverer et dagligt Udtog af Alt. Chirurgien har bragt det vidt til 1924. Den, der har Polyper i Luftrøret, aftages Hovedet, paa en lille Hudrand nær, i to Minuter, Polyperne udtages, og Alt sammenføies igjen. Efter fire Ugers Forløb er Helbredelsen paafulgt. Dampmaskine=Artilleriet fører tyve Kanonløb paa een Lavet; de affyres og lades ved Mekanik. Jstedetfor Skydekrudt betjener man sig af Knaldsølv. Cavalleriet, har Lænkepistoler, som kaste tolv Fjender af Sadelen. Der gives antimagnetiske Pandsere og Hjelme. En Feltseng, hvis Puder ere fyldte med Luft, veier tyv Lod. Jilposten har i Aaret 1824 ved sin Hurtighed bragt mangen Passageer og Brevskriver i Forlegenhed. Men hvad vil det sige imod de, hundrede Aar efter, almindeligen indførte Luftposter, Den Petersborger daglige Post, et med tolv Ørne bespændt Luftskib, ankommer til Kustrin to Timer efterat den har forladt Berlin; der blive Ørnene ombyttede, og Reisen forsat fra Station til Station. Ulykke for de Reisende kan derved ikke let indtræffe, undtagen naar Ørnene engang skulde blive sky for Lynild. For Brevposten, staaer ved hver Miil en Mørser; Brevene lægges i Bomben. J tolv Timer gaaer paa denne Maade Brevene fra Berlin til Wien og tilbage. - Kaster man et Blitpaa mange af vor Tids Frembringelser, i Særdeleshed paa de overordentlige Fremskridt i Mekaniken, saa fristes man næsten til at troe, at det af Digteren udkastede, Malerie er ikke blot Phantasie.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1825-01-22
J det Østerrigske har en heel Landsbye med 400 Jndvaanere, søgt om Tilladelse, at antage den protestantiske Lære, og faaet den.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1825-01-22
J Ostfriesland har der grasseret en ondartet Nervefeber. Paa Landet kurerede man sig med Valle. Alle de, som brugte dette Huusraad, kom sig, hvorimod endeel af dem, som brugte Medicin, kreperede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1825-01-22
J Berlin forevises der for Tiden en Hest, som et er 103 Aar gammel. Den eies af en polsk Kjøbmand, og er siden sit 70de Aar bleven foret med lutter Sukker!!¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1825-01-22
(Af det berlinske Blad. d. Geselschafter.) en J Sverrig var man almindelig af den Formening, at den nye Toldrulle vilde bringe lavere Afgivter, paa de fortrinligste Jndførselsartikler, men den slog feil, da adskillige Vare, saasom Tobaksblade, Sukker, Riis, Bomuldsgarn a., fremtidigen skulle erlægge endnu høiere Told. En naturlig Følge af denne Omstændighed var det, at alle de, som havde slige Artikler paa Oplagene, fandt det fordeelagtigst at benytte den korte Tid som endnu var tilbage, for at kunne fortolde dem efter den gamle Anordning, og saaledes skal eet eneste Handelshuus i Stockholm paa den allersidste Dag Aaret have erlagt circa 40,000 Rd. Banco Told allene for Tobak og Riis. Trambulinspringeren Ziescheck, hvis Konster ved nyligen med Rette beundrede her i Aarhuus, maa dog have sin Mester i en ung amerikansk Mulat, Hr. Modeste, Medlem af et berømt Konstriderselskab under Baptiste Loisset, der for Tiden bereiser Tydsklands Hovedstæder. Denne Hr. Modeste gjør blandt andet et Spring, der næsten skulde synes utroligt, hvis det ikke fortaltes i Dresoner Abendzeitung No. 278 f. A. Paa et Bord staaer en Stol, paa Stolen en høi Mand, og paa Dennes Skuldre sidder en Dreng med udstrakte Arme, holdende i hver Haand en Fane. Over alt dette springer han som Jngenting med et Saltomortale i Luften, i det han tager begge Faner ud af Drengens Hænder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1825-01-22
Oversvømmelsen i Kønigsberg og Høivandet, her i Aarhuus var paa een og samme Dag, hist om Middagen, og her om Aftenen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1825-01-22
Bekjendtgjørelser. Directionen for det søsterlige Velgiørenheds=Selskab 1 i Aarhuus giver sig herved den Frihed, at bekjendtgjøre. for dets ærede Medlemmer: at en Generalforsamling er berammet til Onsdag Eftermiddag Kl. 5, den 26de Januar. Samlingspladsen er hos Apotheker Red de lin paa det store Torv, og Seskabet ønskes saa talrigt, som muligt. Flere af Randers Amts Huusholdnings=Selskabs Medlemmer have, uden skriftligen at udmelde sig at Selskabet, i de senere Aar efterladt at erlægge den aarlige Contingent, de ved Indtrædelse i Selskabet for bandt sig til at betale. Selskabet er saaledes uvidende om disse endnu ønske at vedblive som dets Medlemmer, eller ansee sig som udtraadte deraf. Og da dets Virken næsten gandske standses ved Uvisheden om dets aarlige Jndtægters Størrelse, ligesom det og for Cassereren, er umuligt at aflægge ordentligt Regnskab, forinden trent hundrede Favne blive Fuglene, som indtil da befinde sig i Baaden, løsladte, og nu gaaer det med Lynets Fart igjennem det umaalelige Rum. Begge de moderne Pegasus, uden Hov og Hestesko, blive, enhver især, bevogtede af deres Førere og Ledere, der formaae at give Luftvognen Retning efter Lune og Vilkaar, snart op, snart ned, høire, og venstre omkring, og selv imod Vinden, naar den ikke er for stærk eller skjærende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1825-01-22
De Reisende have nylig gjort deres første Udflugt i Rengel. Marsmarken i denne Stad have de forladt Klotten ste Eftermiddag, ere til Minuter senere indtrufne paa Toppen af Vesup, hvorfra de have vendt ge over den levende Havbugt, hen til Micanas Forbjerg. Disse fire Mile, i den ligeste Retning, ere af dem tilbagelagte i nitten Minuter, hvorved de endog have maattet anvende al Umage, for at holde Kudorerne tilbage, at Neapolitanerne med større Beqvemmelighed, kunde beundre dette mærkværdige Skuespil.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1825-01-22
Det pavelige Edict angaaende Damernes Klædebragt, lyder saaledes: "Ligesom Hs. Hellighed, vor Herre, Pave Leo Kll, i det Hele med Behag lægger Mærke til, at en stor Deel af Roms Qvinder, af enhver Stand, træde frem med Beskedenhed og Sædelighed; er det tillige paa den anden Side en bedrøvelig Jagttagelse, at ikke Faa bære deres Mangel paa Blufærdighed ligesom i Triumph til Skue, saavel i deres Huse som paa Gaderne, saavel i offentlige Samfund, som i private Selskaber, selv i Templernes Helligdom, ja, der gives de, som ei kan overtale : sig til at vise sig paa anden Maade, end i en Nøgen, hed, der giver Forargelse. Dog haaber han, de ville i løde hans faderlige Advarsel, og ei tvinge ham til at skride til de alvorlige Straffe, hans Hjerte ønskede at undvige. (Herpaa følge nogle Anførelser af Apostlerne. Da denne Gienstand er af yderste Vigtighed, har Hs. Hellighed befalet os at forbyde enhver anstødelig, Klædebragt, under skarpe verdslige Straffe, der kan bestaae i Pengebøder, og under betydeligere Omstændigheder ogsaa i legemlige Tugtelser; tillige er det Hs. Helligheds udtrykkelige Villie, at deslige Straffe udstrække til de Fruentimmer, der vel ved første Øiekast, synes at være tugteligen klædte, men derimod betjene sig af saa fine, efter alle Ledemode sig høiende Tøier, at de endog paa den sletteste Maade prunke med deres Syndelyst. Lige Straffe gjælde for de Fædre, Ægtefæller, Værger og Familiehoveder, med hvis Tilladelse eller Samvirkning der handles imod nærværende Forordning; ligeledes de Skrædere, Skrædersker, Modehandlerinder og alle de, der gaae tilhaande med at forfærdige usømmelig Klædedragt. Og efterdi Usædelighed samt Uanstændighed, der overalt bør forkastes, endnu mindre bør tillades i Herrens Templer, af hvilken Aarsag Apostiernes Fyrste (ep. 1), Folkenes Lærer, (14d Corr.) vil, at Fruentimmerne ei skulle lade sig see i Kirkerne uden med bedækkede Hoveder og beslørede Ansigter, saa befale vi Præsterne, Skriftefædrene, Klokkerne og andre Foresatte eller Tjenere paa ethvert Gudsdyrkelsen helliget Sted, ei at tillade de Fruentimmer, der med Tilside sættelse af den Ærefrygt, de skylde Gud i hans Templer, maatte lade sig see i en uanstændig Klædedragt eller med en alt for stærkt i Øinene faldende Hovedpynt, nogen Adgang til de hellige Sacramenter, paa en høflig Maade formene dem Adgang til eller Ophold i Guds Huse, og, om de skulde vise sig halsstarrige, da at kalde høiere Vedkommendes Medvirkning til Hielp o. s. v." (Diario di Roma.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1825-01-22
Ved det Gjestebud, som fandt Sted i Midten af November f. A. i Anledning af Londons nye Lordmafors Jnstallering, gaves 4000 Terriner ægte Skildpaddesuppe, 800 Stkr. Fugle, 100 Fade Hummersalgt, 100 Skinker, 100 vældige Rostbeefs, 5000 store Posteier, over 10,000 Nummere Bagværk og Aschetter. Om Deserten kan man omtrent gjøre sig en Forestilling, naar man hører, at dertil var anvendt 300 Pd. Ana nas. Tallet af de ved dette Gilde tømte Bouteiller Viin fra Bordeaux, Madeira, Porto, Beres og Rhinen, stod i behørigt Forhold til Fadenes Antal. Under Titel af: Berlin i Aaret 1924, har den bekjendte tydske Digter Bos forsøgt at levere et phantaftisk Malerie af den kommende Tid. Blandt de i Samme optrædende Personer ere: Hr. von Hopfenthal, Millionair og Chef for en Drikketillavelsesanstalt. i Berlin; Archimedes von Hoffenthal, Officeer ved Dampmaskine Artilleriet; Semiramis v. Hoffenthal, i Hof=Luft=Postmester=Enke; Aphrodite og Lung, Automat Cancelliets Døttre; Overlakai; Hvalsiske=Styrmand; Symphonie Dandserinde; Tyve af Opdragelse, &c. Bønder gives der i Aaret 1924, ifølge Berliner Digteren, ikke mere. Deres Benævnelser ere: Agrikulturstuderende og Kultivateurer i Prosa, Arkadier i Vers.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1825-01-22
Agerdyrkningen drives ved Damp. En Bonde sidder paa Ploven, som af sig selv skrider fremad og pløier, medens Røgen bagfra den stiger tilveirs. Ethvert Kirketaarn er forsynet med en Telegraph, som kan bruges i til Meddelelse af Bynyhederne. Jstederfor Lorgnetter bære Petitmaitrene for Øinene fastspændte Teleskop Briller. Geværer lades ene og alene med Electricitet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1825-01-22
Hvalsiskene har den menneskelige Virksomhed siden 1875. tæmmet og afrettet saa vidt, at de lydige blive paa Vandfladen, lade sig lede af en Styrmand, der sidder paa deres Hals, med en Kjer, liig den Kameldrivere, pleie at betjene sig af, og bære Bagage af indtil 300 Centners Vægt. Disse Pak=Hvalsiske gaae ogsaa i fersk Vand, men da erholde de Piller af Salt, og bære en Lædersæk med Søeluft for Gabet. Friedrichsfelde, Charlottenburg og Wedding udgjøre i Aaret 1924 Berlins Forstæder. Tjenestepiger, Stuefrøkener kaldte, 3 erholde 200 Daler i Løn og 50 Daler i Nytaarsgave; men for at faae Lindring i deres Addominalkrampe, besøge de snart Badene i Freienwalde, snart de i Lauchstadt. De studere paa Pige=Universiteter i Berlin, og høre Forelæsninger over Apizialchemie, Pattevidenskabs. lære og Kjeddeltheorie. Den qvindelige studerende Ungdom staaer ogsaa undertiden Fru Prore forindens Vinduer ind. Dameklæder bestaae af Blomsterblade, der i ere sammenføiede ved et Slags Kit. Et Valseværk, kaldet Skræder, danner derpaa i eet Minut en Kjole, deraf, uden nogen Søm. Aftenselskaber besøges sædvanlig i en duftende Natviolsdragt. Vil en Pige giftes, er hun tvungen til, selv at gjøre Ynglingen sin Kjærlighedserklæring. J Berlin udkommer sexten Dagaviser, tolv Timeaviser og en Halvtimeavis. Essentialavisen, leverer et dagligt Udtog af Alt. Chirurgien har bragt det vidt til 1924. Den, der har Polpper i Luftrøret, aftages Hovedet, paa en lille Hudrand nær, i to Minuter, Polyperne udtages, og Alt sammenføies igjen. Efter fire Ugers Forløb er Helbredelsen paafulgt. Dampmaskine=Artilleriet fører tyve Kanonløb paa een Lavet; de affyres og lades ved Mekanik. Jstedetfor Skydekrudt betjener man sig af Knaldsølv. Cavalleriet har Lænkepistoler, som kaste tolv Fiender af Sadelen. Der gives antimagnetiske Pandsere og Hjelme. En Feltseng, hvis Puder ere fyldte med Luft, veier tyve Lod. Jilposten har i Aaret 1824 ved sin Hurtighed, bragt mangen Passageer og Brevskriver i Forlegenhed. Men hvad vil det sige imod de, hundrede Aar efter, almindeligen indførte Luftposter. Den Petersborger, daglige Post, er med tolv Ørne bespændt Luftskib, ankommer til Kastrin to Timer efterat den har forladt Berlin; der blive Ørnene ombyttede, og Reisen fortsat fra Station til Station. Ulykke for de Reisende kan derved ikke let indtræffe, undtagen naar Ørnen engang skulde blive sky for Lynild. For Brevposten, staaer ved hver Miil en Mørser; Brevene lægges i Bomben. J tolv Timer gaaer paa denne Maade Brevene fra Berlin til Wien og tilbage. - Kaster man et Bli paa mange af vor Tids Frembringelser, i Særdeleshed, paa de overordentlige Fremskridt i Mekaniken, saa fristes man næsten til at troe, at det af Digteren udkastede, Malerie er ikke blot Phantasie.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1825-01-22
J Ostfriesland har der grasseret en ondartet Nervefeber. Paa Landet kurerede man sig med Valle. Alle de, som brugte dette Huusraad, kom sig, hvorimod, endeel af dem, som brugte Medicin, kreperede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1825-01-22
J Berlin forevises der for Tiden en Hest, som er 103 Aar gammel. Den eies af en polsk Kjøbmand, og er siden sit 70de Aar bleven foret med lutter Sukker!!(Af det berlinske Blad. d. Gesellschafter.),J Sverrig var man almindelig af den Formening, at den nye Toldrulle vilde bringe lavere Afgivter, paa de fortrinligste Jndførselsartikler, men den slog feil, da adskillige Vare, saasom Tobaksblade, Sukker, Riis, Bomuldsgarn a., fremtidigen skulle erlægge endnu høiere Told. En naturlig Følge af denne Omstændighed var det, at alle de, som havde slige Artikler, paa Oplagene, fandt det fordeelagtigst at benytte den korte Tid som endnu var tilbage, for at kunne forkolde dem efter den gamle Anordning, og saaledes skal eet eneste Handelshuus i Stockholm paa den allersidste Dag Aaret have erlagt circa 40,000 Rd. Banco Told allene for Tobak og Riis. Trambulinspringeren Ziescheck, hvis Konster vi nyligen med Rette beundrede her i Aarhuus, maa dog have sin Mester i en ung amerikansk Mulat, Hr. Modeste, Medlem af et berømt Konstriderselskab under Baptiste Loisset, der for Tiden bereiser Tydsklands Hovedstæder. Denne Hr. Modeste gjør blandt andet et Spring, der næsten skulde synes utroligt, hvis det ikke fortaltes i Dresoner Abendzeitung No. 278 f. A. Paa et Bord staaer en Stol, paa Stolen en høi Mand, og paa Dennes Skuldre sidder en Dreng med udstrakte Arme, holdende i hver Haand en Fane. Over alt dette springer han som Jngenting med et Saltomortale i Luften, i det han tager begge Faner ud af Drengens Hænder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1825-01-22
Bekjendtgjørelser. Directionen for det føsterlige Velgiørenheds=Selskab, i Aarhuus giver sig herved den Frihed, at bekjendtgjøre. for dets ærede Medlemmer: at en Generalforsamling: er berammet til Onsdag Eftermiddag Kl. 5, den 26de Januar. Samlingspladsen er hos Apotheker Red de lin paa det store Torv, og Seskabet ønskes saa talrigt, som muligt. Flere af Randers Amts Huusholdnings=Selskabs Medlemmer have, uden skriftligen at udmelde sig af Selskabet, i de senere Aar efterladt at erlægge den aarlige Contingent, de ved Jndtrædelse i Selskabet forbandt sig til at betale. Selskabet er saaledes uvidende om disse endnu ønske at vedblive som dets Medlemmer, eller ansee sig som udtraadte deraf. Og da dets Virken, næsten gandske standses ved Uvisheden om dets aarlige Jndtægters Størrelse, ligesom det og for Cassereren, er umuligt at aflægge ordentligt Regnskab, forinden han veed, hvem der contribuerer til Selskabets Kasse; saa har det ved Forsamlingen den 13 Jan. 1825 besluttet, at kun de, der inden 31te Marts f. A. til Selskadets Casserer, Landvæsenscommissair, Procurator Andersen i Randers, indbetale de resterende Contingen, ter, skal ansees for fremdeles at være Medlemmer af Selskabet. Hvilket herved bekjendtgjøres af Directionen for Randers Amts Huusholdnings=Selskab.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1825-01-22
At der i Pottemager Jørgen Graaes Dødsboe, foretages en Skiftesamling den 8de Febr. førstk., om Formiddagen Kl. 10 slet, i Stervboegaarden paa Middelgade her i Byen, bekjendtgjøres herved, især for Hattefabrikør Hirsch, Pottemager Johannes Nielsen, Pottemagersvend Jens Pedersen Seiling, Fruentimmeret Christence Jacobsdatter, alle af Aarhuus, og Gaardmand Willads Nielsen i Vei bye, paa det at de kunne fremkomme mod hvad de finde fornødent i Anledning af, at der med deres i Boet, anmeldte Fordringer er skeet Jndsigelse fra vedkommende Arvingers Side. Aarhuus, den 20de Januar 1825. Schiøtt, J. W. Mejer, Executores i Boet. Serritzlergaards Vandmølle ved Serritzlevgaard. i Nebel Sogn, med tilliggende Ager og Engs Hartkorn 3 Skpr. 3 Fdkr., som for Tiden er bortfæstet og tilhører Mussmann & Schmedlers Boe, vorder opbuden til absolut Bortsælgelse ved 3de Auctioner, at afholdes: 1ste Gang, Løverdagen den 29de Jan. næstk., 2den dito, dito den 12te Febr., næstefter, 3die dito, dito den 26de dito, hver Dags Formiddag Kl. 11. De 2de første Auctioner holdes paa Woer Nimb Herreders Contoir i Horsens, og 3die Auction i bemeldte Serritzlevgaards Mølle, efter de der bekjendtgjørende Conditioner. Skiftecommissionen i Musmann & Schwedlers Boe. Aarhuus, den 20de Jan. 1825. Ree. Lihme.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1825-01-22
Jfølge vedtagen Bestemmelse paa Skiftet efter afgangne Feldbereder Herman Kyster her af Byen, vorder det hans og efterlevende Hustrues fælleds Boe, tilhørende Sted, beliggende paa Gaden Jmmervad, og bestaaende af 8 1/2 Fag til Aaen og 6 1/2 Fag Sidehuus. med Gaardsrum og Pompevand, stillet til 3de offentlige Auctioner, som berammes saaledes: 1ste Gang, Mandagen den 31te Jan. 1825, 2den dito, dito den 7de Febr. 3die dito, Torsdagen den 17de dito, hver Dags Formiddag Kl. 11. Første og anden Auction afholdes paa Aarhuus Raadstue, men 3die Auction i Stedet selv. Hvilket herved bekjendtgjøres. Aarhuus, den 18de Jan. 1825. Fleischer, Auctionsdirecteur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1825-01-22
Efter Reqvisition fra Aarhuus Byes Overformynderie, grundet paa Forlig og Udlæg, bliver Hr. Organist C. Ebelings Gaard, No. 113 & 114 paa denne Byes Middelgade, stillet til een offentlig Auction: Torsdagen den 3die Febr., Formiddag Kl. 10, til absolut Bortsalg, om nogenlunde antageligt Bud, skeer. Auctionen foretages i Gaarden selv, og Conditionerne ere forinden til Eftersyn hos Kjøbmand Laur. Aarhuus, den 18de Jan. 1825. A. Jahnsen. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1825-01-22
Det Huus i Høver som sidst beboedes af Niels Gjødvads Enke, bestaaende af 6 Fag med en god lille Frugthave, et Stykke indkjøbt Gadejord, samt Græsningsret til en Koe paa Byens Overdrev, er underhaanden at faae tilkjøbs ; eller i manglende Fald tilleie. Det kan tiltrædes den 1ste Mai d. A. Man akkordere med Sognefoged Rasmus Danielsen samme Sted, eller og med Skolelærer Jllerup i Gjeding.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1825-01-22
Udgives 3de Gange ugentlig af A. F. Elmquist. Friske Pommarantser, Citroner, Viindruer, med m. m., ere nylig arriveret og sælges til billige Priser, Køster. paa Svane=Apotheket hos Flere Sorter gode røde og hvide Vine, god Bordeaux Viineddike, Cognae og Rom er i Oxhovder, Ankere og Flasker, samt ogsaa i mindre Dele, til billige Priser at bekomme hos Andr. Bang, paa Nørregaden i Horsens.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1825-01-22
Hos mig er nylig arriveret et Parti nye Skoe og Støvler, saavel hvide som couleurte, der faaes til den C. Richters Enke. billigste Priis.