Viborger Samler, 1831-02-09
Belgien. Den 28de Jan. var den vigtige Dag, da Nationalcongressen vilde skride til Valget af et Overhoved for Belgien. Ved Mødets Aabning formanede Præsidenten Medlemmerne til at afholde sig fra alle Personligheder saavel mod hinanden indbyrdes som mod de foreslagne Candidater, og ved Valget kun at paasee Statens Tarv at Historien engang for Efterverdenen kunde opstille denne Forsamling som et Mynster, paa Maadehold Viisdom og Retfærdighed. Tilhørerne indskjærpedes Taushed. Hr. van de Weyer aflagde nu fra Talestolen Beretning over sin og Hr. Vilain II Mission til London, især med Hensyn paa en Note fra Lord Palmerston hvori denne forlangte Oplysninger af dem angaaende Grændserne Statsgjældens Deling og de Indretninger, der skulde træffes med Hensyn paa Belgiens Handel. Herpaa havde de svaret, at den provisoriske Regiering ikke var competent til at decidere angaaende Grændserne og Gjældens Deling, og at det allene tilkom Kongressen at besvare alle, disse Ting angaaende, Spørgsmaal, at de altsaa ufortøvet vilde begive sig til Brussel, og saasnart de vendte tilbage, give ham Efterretning og Regjeringens Beslutning; Mellemtiden vilde de efterlade Gesandtskabssecretairen, Hr. Behr. Efter nogle Debatter over denne Beretning kom man endeligen til Dagens Orden, Valget af et Statsoverhoved. De til et Lovudkast angaaende denne Forretning udnævnte Commissairer bortfjernede sig, og bragte efter en Times Forløb følgende Artikler tilbage til Forsamlingen: "1) Stemmerne skulle afgives i Sedler med Navns Underskrivt og disse skulle offentligen og lydeligen oplæses af en Commission af otte ved Lodkastning valgte Medlemmer. 2) Denne Commission, der skal bestaae af 2 Scrutatorer, 3) Controlleurer og 3 Secretairer, maa først skride til Sedlernes Aabning, naar de have overbeviist sig om, at disses Antal er lige med de Stemmendes. Scrutatorerne opraabe Navnene paa den valgte Candidat og Seddelens Forfatter. 3) Scrutiniet finder Sted, uden Forskjel mellem alle Candidater, som et Medlem finder for godt at bringe paa Valg. 4) Sedlerne overleveres strax efter Navnenes Opraab til Præsidenten, der nedlægger dem i en Urne. 5) Hvis ingen Candidat ved det første Scrutinium erholder 101 Stemmer, da skal der skrides til et nyt, og Valget da afgjøres ved en absolut Majoritet. (Ved et Amendement af Hr. Rogier forandret derhen, Hvis ingen Candidat ved det første Scrutinium erholder en Majoritet af 101 Stemmer, da skal den Candidat, der ved det andet Scrutinium erholder den absolute Fleerhed, strax udnævnes til Konge). 6) Hvis ingen Candidat efter de trende første Scrutinier erholder en absolut Majoritet, saa skal der skrides til et særskilt Scrutinium mellem de tvende Candidater, der ved den sidste Prove havde de fleste Stemmer. 7) Alle Sedler ere ugyldige, der ikke ere underskrevne, eller hvis Underskrifter ikke strax kunne verificeres og bevises. Præsidenten skal opraabe Udfaldet af Serutiniet. - Samtlige Artikler, antoges. - Den 29de kom Kongressen i hæftig Bevægelse ved Forelæsningen af den londonske Conferenceprotocol af 20de Jann, hvori Grændserne mellem Holland og Belgien fastsættes saaledes, som de vare i 1790 (med Forbehold af Ombytning af de stedfindende Enclaver), med Tilføiende, at Huset Nassau og det tydske Forbund skulde beholde Storhertugdømmet Luxemburg, og tillige fastsættes Belgiens evige Neutralitet under de fem Magters Gaarantie. Man besluttede at protestere mod denne Protocol, som en Krænkelse af Belgiens Uafhængighed og udnævnte en Commission til at affatte og næste Dag forelægge Protesteen. Nu begyndte Discussionerne over Kongevalget. Fem Stemmer erklærede sig for Hertugen af Leuchtenberg og fem for Hertugen af Nemours. Forhandlingerne afbrødes et Øieblik af Forelæsningen af en Skrivelse fra Grev Schastiani til Hr. Bresson, hvori han befaler denne at forlade Brussel ufortøvet, hvis Kongressen skulde vælge Hertugen af Leuchtenberg, hvilket Valg den franske Regjering vilde ansee som en Fjendtlighed. Skrivelsen gjorde intet Jndtryk Den 30te fortsattes Forhandlingerne. Hr. Nothomb forelagde Udkastet til den omtalte Protest; derfra gik man over til Dagens Orden, hvorpaa fire Stemmer vorterede for Hertugen af Leuchtenberg og tre for Hertugen af Nemours. - Efter Forlydende vilde en Mængde bestukne Arbeidere fra Forstæderne paa denne Dag trænge ind i Byen og plante det oraniske Flag, men lode sig med det Gode vise tilbage, af Borgergarden og Politiet.