Politivennen, 1802-01-01
Fortsættelse af Svaret fra det oeconomiske Velfærds Selskabs Direction, see Politivennen No. 183 pag. 2913. Saadanne indstukne Plader, som ikke give yderflade til Værelset, saadan stor Vide til Jldkassen og i Røggangene, saadun alt for tyk. Jndfylding om Jlden og især omkring Røgen ere ikke fordeelagtige til Jldbesparelse. Saadan Vide indvendig, som især i de ældre Ovne, det er ret som om man vilde opvarme Luften inden i Ovnen hellere og mere end den i Stuen og saadan tyk Indfylding, ret som om man var bange fer at Varmen skulde komme igjennem Den ind i Værelset. Man er nodt til for Værelsers Opvarming, at omgive Røgen med et Foutteral, at man ej skal inkommoderes af den, men dette Fouteral maae ikke holde andet end Røgen og ikke Varmen tilbage fra Værelset. Straalvarmen kan taale et tykkere Foutteral, men ey af forstor Vide i Forhold til Jldmassen som forbruges derudi. J Anledning af Vhits Tromle medindvendig indstukne løse Plader, er det maaske gavnligt at tilføje noget om Røggangen og da spørges om de liggende (som med vore gamle Tromler) ere de bedste, eller ere staaende bedre? De liggende have et meget godt Træk; da Heden virker mere op end nedad eller paa Siderne, saa giver de øverste liggen- de Plader meget heftigere Varme end Sideeller Underpladerne; men 1) efter anstillede Erfaringer behøves mere Brændsel for at opvarme med dem det samme Rum som med staaende nemlig siger Chryselius naar de staaende bruge 6 Pd. saa bruger de liggende 7 Pd. 2) ere staaende lettere at bygge. 3) naar de ikke ere for vide, saa kan Varmen ligemeget gjennemtrænge dem overalt, og virke formedelst Presningen og Friktionen, ved saaledes at stige og falde, men, ved de liggende Røgkanaler opvarmes den øverste Plade forholdsmæssig meer end de andre, især den underste, og Varmen stryger hastig langs hen ad den øverste, derfor kan og paa den underste Plade stinkende Sod opholde sig, som der bliver liggende; men i de staaende falder den paa Bunden af Røret, hvor en heftig Varme fra Underovnen kan bortføre og opløse den. 4) Derfor ere og de staaende Kanaler lettere at rense, og især at holde varme, (NB. her tales ikke om løse indvendig indstukne Plader, thi de kan aldrig have den Virkning som friestaaende Kanaler, enten de ere fiirkantede Kasser, over hinanden lagte som ikke berøre hinanden, eller de ere staaende Søjler ved Siden af hinanden). Derfor bør Røggange som ere over Jlden være staaende, men Røggange, som ledes under Jlden kan gjerne og lettere være liggende thi de gjøre Spændingen større Jldkassen. De største her i Kbhv. hidtil brugelige Ovne have en Overflade af herimod 4000 C) Tommer. Kr Viihs og de saakaldte Bauers herimod 1300 ( Tommer. Hr. Josephssohus noget mere, men disse sidste virke mere, da Røgen presses nedad, og Dem kan og lettelig flere Rør tilføjes efter Omstændighederne. Chryselins og Jachtmann ere de første, som saa tydelig har lært og praktiseret at lade Røgen gaae under Jlden, og det kan altsaa, og ansees som den 10de gavnlige Egenskab en Ovn bør have derved bliver Straalvarmens Virkning i Jldstedet kraftigere end paa nogen anden Maade, selv de staaende Røgkanaler oven paa Ovnen, som give saamegen Presning for Røgen, giSpænve dog ikke Jlden og Straalvarmen den ( ding i Jldkassen, thi Varmen er tilbøjelig nok til at stige opad, og just ved at presses nedad gjennemtrænger den meer det omgivende Legeme, især naar samme (som hos Pottovnen) ikke er for viid. En fortræffelig Jldkas. se er den saakaldte hollandske Potte- eller Kahyts Ovn, den holder Jlden samlet enten der er meget eller lidet, den tillader, naar den bruges ret, intet falsk Træk at snige sig forbi Jlden, den er ikke meget viid saa Jlden godt kan spænde sig i den, især naar den første Røggang gaaer under Jlden; thi gjør det Nytte at presse Røgen op og ned i staaende Kanaler, hvad Virkning maae da ikke Straalvarmen gjøre, og skulde en Ovn, som mangler dette, være saa fuldkommen som naar og dette var anbragt derved? Den har ej været meget brugt her i Kbhv. før omtrent for 2 Aar siden at den er bleven meer almindelig. Hr. Vinhandler og Raadmand Vulff har dog alt længe brugt denne Slags Ovne og selv ladet sætte Tromle derpaa, Og hos Justrumentsliber Hr. Brisae i lille Kongensgade har den været tilfals i nogle Aar; disse ere af Blik, meget vel gjorte, men uden Tromle; han selv satte den midt i Værelset om Vinteren, og da gjorde det lange Rør, som ledede Røgen til Skorstenen, omtrent samme Virkning, som de saakaldte Tromler. Samme gode Jdkasse satte Hr. Josephssohn Tromlen neDen under, som gjør en god Virkning, da Røgen derved presses nedad ligesom hos Chryselius, og altsaa med (Kraft igjennemtrænger især dens øverste Plader, ligesom og Jlden i Jldkassen selv udøver derved mere Kraft end naar den gaaer sigefrem oped og siden Røgen gives et par Bøjninger. Han kalder den saaledes Ætna Ovn. Hr. Bauer har paa denne Jldkasse ladet sætte en rund Tromle der har omtrent samme Yderflade som Jldkassen, og omtrent saa stor og af samme Jndretning, nemlig med smaae indvendig indstukne liggende Plader, ligesom Hr. Kammeraad Viths fiirkantede; om dette er bedre end Hr. Josephssohns vil man vel kunne bedømme; denne haves mange Steder i Brug. Hr. Plattenslager Jensen har i Selskaaets Værelser havt staaende en Potovn, men her vare fire sammenhængende g staaende Røgkanaler. Af denne Art er ikke flere forfærdiget endnu. Senere har Hr. Josephssohn indrettet en anden Ovn til at koge, bage og stege udi, den er en aflang Fiirkant, han kalder den Triphtong; der er Røgen ledet nedad under Jldstedet. Mellem Røgen og Jldstedet er et Rum, som indsluttes af 2de Plader (en Bagerovn), den øverste Plade varmes af Jlden og Gløderne, som ligge paa den, den underste af Røgen, som er ledet nedad. Deres Sider ere af Muursteen. Denne Ovn er ikke kostbar, vil, naar den er simpel indrettet, komme paa 10a 12 Rdlr. og vil især for Huusverter, som have mange smaae Partier, være meget gavnlig, thi, naar hvert Partie har saadan Ovn, behøver det intet andet Køkken, altsaa ophører den Ubehagelighed med fælles Køkken, og man kan altsaa enten reent undvære Køkken eller og benytte det paa en anden MaaDe. Med denne Ovn kan man koge Mad, bage, stege og varme et Værelse. Denne Ovn er prøvet og gjør god Nytte; men ingen af disse Ovne ere endnu sammenlignede med hinanden eller andre, som efterhaanden bør skee. (Fortsættelsen følger.)