Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-04-08
Da endeel Spørgsmaal ere indløbne og indløbe endnu fra forskjellige Egne næsten ligelydende, f. Ex. Hvad foraarsagede, at April og Mai saavelsom Juli 1845, der vare bebuddede tørre, dog bleve vaade?" saa finder jeg det passende herved at meddele Svar derpaa. At April og Mai bleve vaade, saa det paa mange Steder blev vanskeligt at faae Vaarsæden lagt til rette Tid, hidrørte, efter min Erfaring, derfra, at de uhyre Jismasser fandtes saalænge i Østersøen, f.Ex. at Rheden ved Cronstadt laa tillagt med Jis endnu den 13de Mai, at der endog den 22de Juni ved den vestlige Ende af Kekenis laae Jisslager under Stangen af 4 Favnes Omkreds og 6 Tommers Tykkelse o. s. v.; at Juli den 7de gav et saa øsende Vandskyl, ledsaget med et rædsomt Tordenveir og paa sine Steder med Hagl og Jisstumper hele Europa over, foraarsagedes sikkerligen derved, at saa uhyre Jisbjerge samtidigt dermed dreve udi Atlanterhavet, og vare seete den 1ste Juli paa Høiden af Spanien, saa at den engelske Socapitain Cattermole saae sig nødsaget til at seile 32 engelske Mile fra sin Cours, for at undgaae et saa farligt Naboskab. For dem, som ere ubekjendte med Sagen, tilføier jeg dette at saasnart der fremstaae kolde Luftninger i den opvarmede Luft, fortættes de i vor Dunstkreds opløste Vandpartikler, hvorved der paa den klare Himmel medeet fremkomme Skyer, der ikke sjeldent faae Sammenhæng, og give Regn, og, saasnart hine uhyre Jismasser fortætte de opløste Vandpartikler i den opvarmede Luft i betydelig Udstrækning til Siderne og i Høiden, da indsluttes mellem de hurtigt fremkomne betydelige Skyemasser megen Electricitet, og Uveir med Styrteregn, Hagl og Jisstumper paafølger. Hvorledes Kulden bevirker, at de opløste Vand partikler i vor Dunstkreds kunne fortættes, kan Enhver gjøre sig begribeligt derved, at, naar man i en stræng Kulde tager en Regnetavle eller en fyldt Flaske f. Ex med Øl, fra Kulden ind i en varm Stue, da sveder, som det hedder, baade Tavlen og Flasken, det vil sige: Varmen i Stuen søger efter at komme i Ligevægt med Kulden i Tavlen og Flasken, gjennem hvilke Varmestoffet trænger, men som Luften med de opløste Vandpartikler ikke formaae; da fortættes de sidste, ved at støde mod den kolde Tavle og Flaske, saa at de endog blive til Draaber. Endvidere : en svedig Hest sees at udbrede Røg og Damp omkring sig i en stræng Kulde, medens samme i varmt Veir ikke blive synlige; endog Aandedrættet af Mennesker og Kreaturer kan i en stræng Kulde vorde synligt, idet at Uddunstningerne fra Lungerne strax fortættes. Den varme Luft er lettere end den kolde, hvilket kan oplyses ved følgende Forsøg, Man aabner en Dør mellem et varmt og et meget koldt Værelse saameget som paa 1 Tomme, og holder da et brændende Lys i Aabningen foroven og et andet forneden, og da vil det sees, at Luen af Lyset foroven bøies udad fra den varme Stue, medens Luen af det forneden bøies indad deri, hvilket hidrører derfra, at den varme Luft trænger udad foroven, medens den kolde Luft trænger indad forneden, og udbreder Kulde ved Fødderne: saaledes skeer det ogsaa i Atmosphæren, saa at Skyerne i forskjellige Høider ofte drive i modsatte Retninger. Til Slutning bør jeg endnu bemærke dette at den strænge Vinter med megen Snee, som jeg, ifølge lang Erfaring, havde bebudet, udeblev, holder jeg for, som det af flere er omtalt, maa hidrøre fra den underjordiske Jld, der i saa lang Tid gav sig Luft paa Hekla i Island og samtidigt dermed ved Vesuv i Reapel, saavelsom ved Jordskjælv rundtomkring paa mange Steder og saavel i det nordlige som sydlige Tydskland; endvidere formoder jeg, at det uendelige Regnveir, som næsten uafbrudt har vedvaret lige fra September f. A. til Dato, og som vist ingen endnu Levende kjender Mage til, ogsaa maa hidrøre derfra, da Regnveiret tog sin Begyndelse kort efter Udbrudet af Heklas Jldsprudning. Hammel, d. 2den April 1846. N. P. Schler.