JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1848-11-18
Jndenlandske Efterretninger. Det Rigsforsamlingen forelagte Lovudkast til en Værnepligtsanordning for Kongeriget Danmark indeholder ibl. Andet følgende Hovedbestemmelser: Alle i Danmark fødte Mandspersoner, saavelsom og de, der ifølge Jndfødsretten ere at ansee ligge med disse, skulle, uden Hensyn til Stand eller Herkomst, være Værnepligten underkastede, forsaavidt de have den dertil fornødne Tienstdygtighed, og ere i den Alder, at Tjeneste kan affordres dem. De, som ere fødte førend 1ste Jan. 1826, forblive i Besiddelse af den tidligere erhvervede Frihed; dog at de, som ifølge Forordn. 23de Septbr. d. A. maatte extraord. udskrives i Anledning af den nærværende Krig blive pligtige at udføre den Tjeneste, hvortil de ere udskrevne, saalænge de bestaaende Krigsforhold maatte gjøre det nødvendigt. Enhver Mandsperson bliver, saasnart han er confirmeret, at indføre i Lægdsrullen. De hidtil for Værnepligten Fritagne, som ere fødte 1826, staae for Udskrivning i første Session. Med 22 Aars Alderen indtræder den alm. Forpligtelse til Udskrivning for Land krigstjenesten. Der udskrives aarlig saa meget Mandskab, som Loven fastsætter. Det udskrevne Mandskab har Fredstid at forrette den Tjeneste, som Armee-Organisationen og de gjældende Anordninger fastsætte. J Krigstid udfører det den Tjeneste, som paalægges det i Statens Tjeneste. Enhver, som er udskreven til den staaende Hær, og ikke endnu ansat til Tjeneste, kan stille for sig. Den, som vil stille sig for en anden, maa selv være frigjort for Tjeneste til den staaende Hær. Al Tjeneste ved Armeen skal ophøre med det 38te Aar. Dog vil Enhver endog efter at have opnaaet denne Alder, være pligtig til, naar Fædrelandet udsættes for fjendtlig Overfald, at gribe til Vaaben, for, saavidt han formaaer, at medvirke til Landets Forsvar. Jngen som hører til den staaende Hær, kan reise ud af Riget, uden erhvervet Tilladelse og Caution. Erhvervet Borgerskab kan ingen Jndflydelse have paa de ham paa hvilende militaire Tjenestepligter. Borgervæbningstjeneste kan ikke affordres Nogen, der henhører til den staaende Hær. Tjenesten i de borgerlige Corpser bliver alene at betragte som en Communalbyrde, til Overholdelsen af den indre Orden og Sikkerhed, til hvilken Ende slige Corps alene skulle staae under den civile Øvrigheds Overbefaling. Som Følge heraf skal der gives de nuværende Kjøbstad Borgervæbninger en tildette Øiemed svarende Organisation. - Nærværende Forordning træder i Kraft den 1ste Jan. 1849.
Viborger Samler, 1848-11-18
J en Bondeby i Nærheden af Sorø skete i disse Dage et dobbelt Selvmord, idet en Kone skar Halsen over paa sig, og, medens man søgte Lægebjælp, hendes Mand valgte samme Dødsmaade. Motivet til disse Selvmord, kjender man ikke. (Slg. Av.)
Viborger Samler, 1848-11-18
Beretninger om ledige geistlige Embeders Beskaffenheder. Jellinge og Hover Sognekald i Ribe Stift. Jndtægter: 1) Præstetienden, som ved Kgl. Confirmation er fast og uforanderlig bestemt, beløber 85 Tdr. Rug, og 4 1/2 Tdr. Byg, 2) Konge- og Qvægtienden af Houer, Gad berg, Linneballe og den nordlige Deel af Skibet Sogn udgjør omtrent 19 Rbd. 3) Refusioner 41 Rbd. 4) Offer og Accidentser omtrent 561 Rbd. 5) Høstdage omtrent 10 Rbd. 6) Renter af Midler, som Kaldet eier, deri indbefattet Udbytte af Bankactier, 131 Rbd. 7) Landgilde af et Huus paa Præstegaardens Mark, aarlig 16 Rbd. 8) Præstegaarden, som staaer for Hartkorn 12 Tdr. 5 Skpr. 2 Fdkr. 3/4 Alb., antages at give et aarligt Netteprovenne af 340 Rbd. 9) Smaaredsel 20 Lpd. Ost. 10) Aarlig Afgift af bortarvefæstet Præstegaard-Jord 14 Tdr. Byg. 11) Som Seminariforstander, 300 Rbd. i Løn, foruden 100 Rbd. som Godtgjørelse deels forGrund, afgiven til Bygning og Gymnastikplads, deels for Udgifterne ved Examina. - Udgifter: 1) Skatter og Afgifter omtrent 97 Rbd. 2) Landemodsexpenser 16 Rbd. 3) Nationalhest holdes. 4) Enkepension er bleven ydet med c. 95, Rbd. aarlig. 5) Afdrag paa Bygningsgjeld, oprindelig stor 600 Rbd., begyndt 11te December 1842, 50 Rbd. aarlig. 6) Sognepræsten, der tillige skal være Forstander og første Lærer, ved det Kgl. Skolelærer-Seminarium i Jellinge, er pligtig at give anden Lærer Kost og Vask i Præstegaarden for en passende Betaling. - Embedet som ordineret Catechet og første Lærer ved Borgerskolen i Kallundborg. 1) 300 Rbd. aarlig Løn. 2) Fri Bolig paa Borgerskolen. 3) 3 Favne Brænde. 4) 10 Rbd. istedetfor Græsning til en Ko. 5) Høitidsoffer af Menigheden.
Viborger Samler, 1848-11-18
Kjøbenhavns Børs-Cours, den 14de November. Hamborg 2 M. - a vista 197. Bank-Disconto 5 pCt. paa Banco=Vexler 4 pCt. Dito Norske Speciessedler pr. 100 Rdlr. Species 193 Rbd. (Sg.) 4 pCt. Kgl. Obligationer (uden Renter) 86 Rbd. (Sg.) Nationalbank=Actier 134 Rbd. i r. S. (Sælgere). NB. Med Udbytte fra 1ste August 1848. Roeskilde Jernbane=Actietegning 45 1/2 Species. (Sælgere).
Viborger Samler, 1848-11-18
AVERTISSEMENTS. Repartitionen af de 1200 Rbd. 76 Sk., som Viborg Kjøbstad ifølge Frdg. 5te Juni d. A. § 10. og Placat 26de August d. A. har at udrede i Krigsskat af Næring, er fra Løverdagen den 11te d. M. fremlagt til Eftersyn paa Raadstuen i 3 Uger hver Søgnedag fra Klokken 2 til 4. Hvilket herved bekjendtgjøres. Magistraten i Viborg, den 10de Novbr. 1848. Til Comiteen til Jndsamling af Bidrag til de i Krige, Saarede og de Faldnes Efterladte er siden sidste Anmeldelse indkommet: for Ugen fra 29de October 5te Novbr. 18 Rbd. 3 Mk. 4 s. for Ugen fra 5tete November. 15 ialt 33 Rbd. 3 Mk. 6 s.
Viborger Samler, 1848-11-18
J den foregaaende Tid er modtaget 728 – 5 – 12 – Altsaa er til Dato indbetalt til Comiteen 162 Rbd. 3 Mk. 2 s. Altsaa er til Dato indbetalt til Comiteen 162 Rbd. 3 Mk. 2 s. C. N. Tang. Spillekort af Holmblads Fabrik til 34 s., 28 s. og 24 s. pr. Spil faaes hos P. C. Kabell. Stearin- og Margarin-Lys, af Holmblads bekiendte gode og fuldvægtige Fabricala faaes for efterstaaende Fabrikkens bestemte Priser: Stearinus med 4 6 og 8 Stkr. pr. fuldvægtig Pd. 64 s. Margariules med 6 og 8 - samt Kirke-, Lygte- og Jule-Lys hos P. C. Kabell.
Viborger Samler, 1848-11-18
Oplag af Segl=Lak. Holmblads Segllak faaes til vedføiede bestemte Priser: Nr. 10 2 Rbd. - s. pr. Pd. P. C. Kabell. Handlende tilstaaes 8 pCt. Rabat imod Contant. Diverse Sorter Skrive, Tegne- og Postpapirer, Aarduspapir, Maculatur, couleurt og presset Papir, Brevmapper i Folio og Qvart med og uden Laas, Brevtasker, fine og ord. Bestik, Linealer, Vinkler, Passere, Penneknive, Oblater, Visitkort m.m. faaes billigst muligt hos P. C. Kabell.
Viborger Samler, 1848-11-18
Diverse Protocoller, Journaler, Qvarter og Octaver, P. C. Kabell. stærkt indbundne, faaes hos Bestillinger modtages paa de Størrelser og Formater som ikke maatte haves, ligesom ogsaa al Slags Bogbinder= og Pay-Arbeide udføres og udstyres, burtigt og godt. Parfumerier.
Viborger Samler, 1848-11-18
Lugtende Sæbe, Cocos-Sæbe, Eau de Cologne, Ean de Lavande, Macassarolie, Krydderolie, Pomade m.m. faaes P. C. Kabell.
Viborger Samler, 1848-11-18
Extra fine og middel fine Kjørepidske, faaes hos P. C. Kabell.
Viborger Samler, 1848-11-18
Varme Posteier, indbagte Æbler, Æblekager, faaes imorgen (Søndag) Formiddag hos H. P. Høyer, Conditor.
Viborger Samler, 1848-11-18
Trykt i Viborg Stiftsbogtrykkerie.
Viborger Samler, 1848-11-20
Stifts=Tidende. Vivor Forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdømmerne. Mandagen den 20 Uovember 1848. Nr. 199. 76 Aarg.
Viborger Samler, 1848-11-20
Udenlandske Efterretninger. Tydskland. J Rigsdagens Møde i Frankfurt den 7de Novbr. meddeelte Rigsminister Schmerling, at han havde erholdt en omfangsrig Depesche, af 27de Octbr. der havde henligget i nogen Tid i Ollmütz. Han anmeldte dette for at retfærdiggjøre Regjeringscommissairerne Welcker og Mosle. Af Depeschen fremgik, at Fyrsten af Windisch Gräz havde ladet indtræde betydelige Modificationer i Capitulationsbetingelserne i Forhold tilde tidligere Stipulationer, og at det kun var at beklage, at Wienerne havde brudt Capitulationen; i modsat Fald vilde der være udøst langt mindre Blod, og stor Ulykke vilde have været afværget. Jordan fra Berlin fremkom med følgende Andragende: Endskjøndt det ved den fattede Resolution om det Raveaur-Wernerske Andragende allerede staaer fast, at de af enkelte Landsforsamlinger tagne Beslutninger kun have Gyldighed forsaavidt de stemme med Rigsdagens Beslutninger, saa finder Rigsdagen, ved at see hen til flere Tildragelser fra den nyeste Tid, sig foranlediget til erklære, at enhver af en Enkeltstat tagen Bestemmelse, der staaer i Strid med Rigsdagens Beslutning, vil blive anseet for aldeles ugyldig og i fornødent Tilfælde energisk afviist som en ulovlig Handling. Jordan motiverede sit Andragende. Forsamlingen, sagde han, kjendte fuldtvel den Fraction i Berliner Nationalforsamlingen, der for kort Tid siden havde aftvunget den preussiske Regjering en Erklæring om sammes Forhold til Centralmagten. Det skeete formodentlig for at styrte Regjeringen. Nu havde hine Herrer istemt en ganske anden Tonart. Flere Medlemmer af Berliner Nationalforsamlingen vare blevne mishandlede; man havde truet dem med Galgen. Ved at tilnagle Døre havde Berliner-Pakket tvunget Forsamlingen til at forblive samlet, indtil denne havde taget en saadan Beslutning, der anstod Oprørerne. Berliner-Forsamlingen var ikke længere fri Seirede hiin Fraction i Berlin, vilde inden faa Ugers Forløb Branden rase over hele det tydske Fædreland. En constitutionel Regjering var ikke længere mulig i Preussen, allerede rystede Anarchiet sit Medusahoved med frygtelige Trudsler. Lad Frihedens Bulværk ikke gaae tilgrunde. (Larmende Bifald.) Andragendet forkastedes med 313 Stemmer imod 124.
Viborger Samler, 1848-11-20
Den 8de Novbr. afreiste Bassermann til Berlin i et Ærende fra Rigsministeriet, der skal have opfordret den preussiske Regjering til energiske Forholdsregler imod Anar chisternes Færd i Berlin og imod Berliner Nationalforsamlingens truede Uafhængighed.
Viborger Samler, 1848-11-20
J Mødet den 8de Novbr. androg Engel fra Holsten, om at Rigsdagen vilde opfordre Centralmagten til at opretholde to af den provisoriske Regjering udstedede Anordninger betræffende det danske Flag. Dette dringliche Andragende blev som nicht dringlich henviist til den internationale Comite.
Viborger Samler, 1848-11-20
Den 9de Novbr. stillede Wiesner og Berger det høistvigtige Andragende om at Rigsdagen maatte beslutte: 1) strax at befale Ophævelsen af Beleiringstilstanden i Wien; 2) uopholdelig at befrie den constituerende Rigsdag fra Jndflydelsen af "Sabelregimentet og gjen udsætte Wiener-Rigsdagen i dens hellige Ret; endelig 3) ufortøvet at ophæve alle de af Militairdespotismen decreterede Undersøgelser imod Frihedsheltene i Wien. Andragendet henvistes som ikke særdeles vigtigt, til Comiteen. Derefter antoges Rigsgrundlovens Paragraph om Marinen. Efter denne Paragraph staaer den tydske Sømagt umiddelbart under det tydske Rige. Det er ei tilladt en Enkeltstat at holde Krigskibe for sig selv, ei heller udstede Kaperbreve. Flaadens Bemanding danner en Deel af den lovlig fastsatte Forsvarsmagt; den er dog uafhængig af Landmagten. De Stater, der stille Mandskab til Flaaden, opfylde derved en Deel af den dem paaliggende Forbundsværnepligt. Udnævnelsen af Officierer udgaaer ene og alene fra Riget. Rigsmagten paaligger Omsorg for Krigsflaadens Udrustning og Underhold, for Anlæggelsen og Vedligeholdelsen af Krigshavne og Søarsenaler. Rigslovene bestemme, hvor Krigshavne og Krigsetablissementer skulle anlægges.
Viborger Samler, 1848-11-20
J Sanssouci udstedede Kongen den 11te en Proclamation til det preussiske Folk, og samme Dag opløstes ifølge en kongl. Cabinetsskrivelse, contrasigneret af Ministrene Brandenburg, Ladenberg, Strotha og Manteuffel, Berliner Borgervæbningen.
Viborger Samler, 1848-11-20
Jndenlandske Efterretninger. Conseilspræsident Moltke forkyndte i Fredags Rigsforsamlingen, at det Ministerium, i hviket han hidtil havde præsideret, havde indgivet sin Dimission, og at Hs. Maj. Kongen, efterat have overdraget ham som Consenseilspræsident for det afgaaede Ministerium at danne et nyt, under 16de Novbr. allernaadigst havde udnævnt følgende Ministerium: Hs. Exc. Grev A. W. Moltke, Conseilspræsident, hvem Udenrigsportesenillen ad interim var overdraget. Etatsraad Bang, Jndenrigsminister. Hs. Excellence Bardensleth, Justitsminister. Professor Clausen, uden Portesenille. General Hansen, Krigsminister.
Viborger Samler, 1848-11-20
Grev Sponneck, Finantsminister.
Viborger Samler, 1848-11-20
Professor Madvig, Cultus= og Udenrigsminister. Kr. Zahrtmann, hvem ad interim Marineministeriet var overdraget. Han afgav Forsamlingen den Erklæring, at det nu udnævnte Ministerium vilde følge samme Grundsætninger i sin Virksomhed, som det aftraadte, og yttrede fremdeles, at det nye Ministerium anerkjendte det Forsamlingen forelagte Udkast til en Forfatningslov, at det vilde søge at gjennemføre de nødvendige Forandringer i det Jndre og fornemmelig vilde have sin Opmærksomhed henvendt paa Landboforholdene. Med Hensyn til Landets Forhold til dets Fiender, vilde Ministeriet bestræbe sig for at tilveiebringe Fred, naar den var forenelig med Landets Ære og Velfærd; men det holdt det for nødvendigt at Rustninger gaae Haand i Haand med Fredsunderhandlinger. Dhrr. Generalmajor Oxholm og Etatsraad Treschow afgaae i næste Uge som kongl. Commissairer til England, for at indlede Fredsunderhandlingerne. (Flyst.) Velunderrettede ville med Bestemthed vide, at der fra Ruslands Keiser er indsendt til Centralmagten i Frankfurt en Note, som, efterat have omtalt at Danmark i Et og Alt har opfyldt Vaabenstilstanden, nu ogsaa forlanger at den i alle Punkter skal exeqveres af Tydskland, og af den indstallerede Regjering. Der tilføies endog, at Noten gaaer ind paa de forskjellige Enkeltheder af Vaabenstilstanden, der ikke fra Slesvigholstenernes Side ere blevne opfyldte, samt ender med en Forsikring om at ville fremtvinge dens Opfyldelse med Magt. Hvorvidt denne Efterretning er sand, ville vi lade staae hen, hvad der imidlertid synes at tale derfor, er den Forandring, Sagerne synes at ville tage i Europa og som meget vel motiverer et saadant, idetmindste for vort Vedkommende, i rette Tid sagt Herskerord. Jmidlertid bør man sikkert ikke sætte hele sin Lid til slige Efterretninger; man vil jo vide, at de i Rigsdagens hemmelige Møder givne Oplysninger tilfulde have viist, hvor lidet man tør vugge sig i Jllusioner om Stormagternes gunstige Stemning. (Flp.)
Viborger Samler, 1848-11-20
Vi beklage virkelig, hedder det i Fædrl., at Rigsforsamlingen i Torsdags holdt Størstedelen af sit Møde for lukkede Døre, thi de Gjenstande, der kom under Forhandling, behøvede neppe nogen Hemmeligholdelse, og Mødet var ikke blot det livligste og interessanteste af de hidtil holdte, men det skjænkede endelig en af Fædrelandet høist fortjent Mand den Anerkjendelse, som man i den sidste Tid fra mange Sider har villet negte ham. Det var Grundtvig, det skyldtes, at Debatten strax fik Lidenskabens Sving og derved egentlig kun kom til at dreie sig om een Gjenstand, eller rettere een Person, idet han aabnede den med et heftigt Angreb paa Krigsministeren. Dette gav ikke blot Tscherning selv Leilighed til at føre et seirrige Forsvar for sin Bestyrelse af Krigsvæsenet, i det Hele som i det Enkelte; men det fremkaldte ogsaa fra Salens forskjellige Sider, fra Sagkyndige og Uindviede, fra Bondevenner og Ministre, saa varme Yttringer af Taknemmelighed og Tillid til Krigsministeren, saa uforbeholdne Udtalelser af hans store Fortjenester, – at vi vel tør sige, at sjeldent eller aldrig har nogen Minister feiret en saadan Triumph i det samme Øieblik, han aftraadte fra Forretningerne. – J denne Debat indstrøedes, som næsten hver Dag, forskjellige formelle Smaakjævlerier, hvori enkelte Medlemmer af Forsamlingen synes at sætte deres Storhed. Endelig Kl. henimod 4 aabnedes Dørene og Treschow fremkom med sit anmeldte Spørgsmaal, om Grundene, hvorfor Ministeriet aftraadte. Herpaa negtede imidlertid samtlige Tilstedeværende Ministre at give noget bestemt Svar, deels af Frygt for at det nye Cabinets Stilling derved skulde vanskeliggjøres og Kronens Ret trædes for nær, deels fordi Statsraadspræsidenten var fraværende og intet Statsraad havde kunnet holdes for at blive enig om Svaret. Man fik kun at vide, hvad man vidste i Forveien, at Aftrædelsen ikke var fremkaldt ved noget Votum af Forsamlingen, og hvad der i alt Fald fremgik af Negtelsens Motiver, at det gamle Ministerium befandt sig i væsentlig Overeensstemmelse med det nye og ønskede at understøtte det paa enhver Maade.
Viborger Samler, 1848-11-20
I et Brev fra Kbhvn, hedder det: At Rigsdagsmændene med lange Næser kom hjem fra det hemmelige Møde, laae meest deri, at Rusland aldeles vilde forbyde en anden Krigsførelse, end skeet, og at det ikke tillod, at Holsteen og den preussiske Kyst blev angreben. Det vil Ro foreløbig No i dette nordlige Spørgsmaal, for ei at styrke Centralmagten, og for eet at bringe den Eenhed imellem Partierne tilstede, som det netop modarbeider. - At Danmark ved en saa lang Udhaling af Sagen bliver fattigt, er Rusland ligegyldig. – Eiderpolitiken vil det Jntet vide af at sige, og trænger paa et nyt Ministerium, med Program: Danmark til Elben. (F. Av.)
Viborger Samler, 1848-11-20
Hvad Trykningen af de Rigsdagen meddeelte diplomatiske Actstykker angaaer, erfarer man nu, at de kun ville blive trykte som Manuskript for Forsamlingens Medlemmer. (L. F. Av.)
Viborger Samler, 1848-11-20
Corvetten "Valkyrien er, efter indkommen Rapport fra Chefen, Capt. Secher, den 9de De, ankommen til Plymouth, hvor den paa Grund af Storm og Modvind er løbet ind. Sundhedstilstanden ombord har paa hele Reisen fra Batavia været udmærket god.
Viborger Samler, 1848-11-20
Commandanten paa Kronborg Fæstning, Generalmajor v. Rothe, er i Torsdags Eftermiddags i Kjøbenhavn afgaaet ved Døden. (Hels. Av.)¬
Viborger Samler, 1848-11-20
J Tirsdags Morges Kl. 5 afbrændte aldeles den tæt udenfor Roeskilde beliggende saakaldte Rimersmølle, med deri værende, nylig anlagte Klædefabrik. Alt skal være (Roesk. Av.) assureret.
Viborger Samler, 1848-11-20
J de sidste 3 Uger have Slesvigholstenerne paa deres sædvanlige snedige Maade været meget beskjæftigede med at samle Underskrifter paa en Petition, der skal gaae ud paa, at Nordslesvigerne erklære, at ville deele Skjæbne med Sydslesvig, der efter Tydskernes Mening bliver indlemmet i Tydskland. Underskriftsamlere lokke, true og kjøbe Folk til at skrive under, især blandt Arbeidsclassen, og skulle saaledes have faaet flere Dansksindede til at undertegne; det hedder: "skriv under, eller De mister mit Arbeide!" Jmidlertid blive disse Herrer for Størstedelen, afviste, undertiden endog temmelig drøit. Saaledes komen af Underskriftjægerne forleden ind i et Smedeværksted, hvor han vilde fange Svendene og Drengene; men da disse erklærede, at de vilde underskrive med Forhammeren, fjernede han sig meget hurtigt. (Ribe Av.)
Viborger Samler, 1848-11-20
Kjøbenhavns Børs-Cours, den 17de November. Hamborg 2 M. - a vista 197. Bank-Disconto 5 pCt. Dito paa Banco=Vexler 4 pCt. Norske Speciessedler pr. 100 Rdlr. Species 193 Rbd. (Sg.) 4 pCt. Kgl. Obligationer (uden Renter) 83 1/2 Rbd. (Sg.) Nationalbank=Actier 130 Rbd. i r. S. (Sælgere). NB. Med Udbytte fra 1ste August 1848.
Viborger Samler, 1848-11-20
Hamborger Børscours, den 14de November: Bordeaux 3 Md. 188 3/5 Lond. 3 Mk. 13 Mk. 8 1/2 s.; Amsterdam 2 M. 35. 60. slesv. holst. Species 3/4 Agio; Louis= og Frederiksd. 11 Mk. 3 1/2 s. pr. Stk. i Banco; dansk grov Cour. 25; Skillings=Stkr. 25 a 25 1/2, nye 2/3 Stkr. f. f. 39 ½ pCt. slettere end Banco.
Viborger Samler, 1848-11-20
Reisende. Med Dampskibet "Lolland fra Aarhuus til Kallundborg, den 16de November: Lieutn. Meinecke og Bülow, Dhrr. Finsen, Hermansen og Weiss, Pastor Hansted, Kbm. Stiger, Fru Amsink, JfrneManthey og Schou, Gartner Nielsen, Handelsreisende Hartvigson, Toldinspecteur Strandgaard, Fuldm. Mygind, Propr. Lange og Øckenholt, Kammerr. Schou, Hr. Broberg med Søn.
Viborger Samler, 1848-11-20
Copulerede i Træden Kirke, den 10de Novbr.: Artilleri Copulerede i Træden Kirke, den 10de Novbr.: Artilleri Lieutenant v. Hyrup og Frøken L. Lüders fra Kjøbenhavn.
Viborger Samler, 1848-11-20
J Aarhuus, den 18de Novbr., Kjøbmand Emil Secher og Jfr. Emilie Røse. - J Ringkjøbing Kirke, den 14de Novbr.: Proprietair Niels Tang Sophus Koefoed til Wiumgaard og Frøken Catharina Angelica Beissenherz.
Viborger Samler, 1848-11-20
Beretninger om ledige geistlige Embeders Beskaffenheder. Havring og Stagstrup Sognekald i Aalborg Stift. Jndtægter: 1) Præstetienden af begge Sogne, som ydes i Skjeppen efter privat Accord, kan anslaaes til circa 220 Tdr. Byg (herunder indbefattet Landgilde af den bortfæstede Præstegaardsjord, forsaavidt samme oppebæres i Korn). Desuden er Embedet beneficeret med den halve Kongetiende af Stagstrup Sogn, som udgjør 60 Tdr. Byg, der ifølge confirmeret Accord betales efter Capitelstaxten. 2) Qvægtiende c. 10 Rbd. 3) Smaarente 5 Tdr. 1 Skp. Rug, 18 Lpd. 12 Pd. Ost og 82 Snese Æg. 4) Offer og Accidentser 140 Rbd. 5) Landgilde 17 Rbd. 1 Mk. 8 s. 6) Renter af Embeds capitaler 10 Rbd. 3 Mk. 14 s. 7) Af Øland Hovedgaard i Læs Tørv. 8) Præstegaardens Hartkorn er efter ny Matricul 9 Tdr. 6 Skpr. 2 1/4 Alb., hvoraf 4 Tdr. 3 Skpr. 3 Fdkr. Album hviler paa den bortfæstede Jord, og Resten paa den Jord, som drives under Præstegaarden, der har et Areal af c. 46 Tdr. Land Ager, 14 Tdr. Land Eng og 16 Tdr. Land Hede. Middelavlen er 60 Læs Korn og 40 Læs Hs. Tilstrækkelig Tørvejord haves. - Udgifter: 1) Kongelige Skatter og Bankrenter c. 120 Rbd. (herunder indbefattet Skatterne af den bortfæstede Jord, som godtgjøres af Fæsterne). 2) Communeafgifter c. 12 Rbd. 3) Expenser m. m. c. 15 Rbd. 4) Paa Embedet hviler en Bygningsgjæld, som oprindeligen var 2000 Rbd., hvorpaa aarligen afdrages 50 Rbd. og som forrentes med 4 pCt. J 11te Juni Termin d. A. Restgjælden, 754 Rbd. 39 ½ s. 5) Enkepension 23 Tdr. Byg. Jndløsningssummen for Præstegaarden er 500 Rbd. 7) Dragonhest holdes.
Viborger Samler, 1848-11-20
(Af "Aarhuus Avis." Folkets Opraab til Kongen. Til Slesvig, Konge, Lad Din Klinge lyne, Værn om dit Rige, som Du fik i Arv Hvi tabe Løven af Dit Skjold af Syne, Beviis, at end dens Knokler eie Marv. Viis Fasthed, Konge, Spor af egen Villie, Dem vil det danske Folk saa gjerne see. En Dands – men ei paa Høienloftets Tillie - For Rendsborgs Volde! – om end En mod Tre Vor fælles Moder reiste Dannevirke, En Qvinde Ledet for vor Have hang: Det er aflave, Skjoldung Tydske Dirke Har opbrudt Laasen til den danske Vang! Dit Folk Dig kalder – ei det sig forregner, Thi Jydens Raab fandt til dit Hjerte Vei, Og aldrig, aldrig Danmarks Stierne blegner, Saalænge Du, og Konge! blegner ei. Lidt Tillid, Drot til vore danske Arme: De hamre godt, naar Skaftet sidde ret J Vinter trænge de til Liv og Varme, Og brændemærket Pande kløves let. Dit Folk gaaer med Dig, hvor det Æren gjælder, Det veed Dul og det gjælder vor og Din J Kreds og Kongen, da os Jntet fælder, Mindst feig Forræderaand og Oprørshviin, Stig fra din Throne ned, Læg Purpurkaaben! Væbn Dig med Staal og med en Krigers Aand! Saalænge Slesvig sukker, bør Dit Vaaben. Ei synke af din kongelige Haand. Husk paa Dit skjønne Valgsprog: "Kjærligheden. Er Drottens Kraft!" – Du veed, Du eier den Thi hævn vor Uret og tiltving Dig Freden, Og Gud velsigne Dig og os ved den
Viborger Samler, 1848-11-20
AVERTISSEMENTS. For at tage Bestemmelse om Fordelingen af Jndqvarteringen, og Godtgjørelsen til dem der have Jndqvartering af 9de Linie Jnfanterie-Bataillon, samt Udredelsesmaaden af denne Godtgjørelse, og dens Fordeling paa de Skatteydende; sammenkaldes herved Byens Borgere og Jndvaanere, til et Raadstue møde, Onsdagen den 22de Dennes, Kl. 2 Eftermiddag.
Viborger Samler, 1848-11-20
Communalbestyrelsen i Viborg, den 16de November 1848.
Viborger Samler, 1848-11-20
Hos en Familie paa Landet – helst hos en Præst eller Proprietair - ønskes anbragt i Kost og Logis et ugift Mandfolk af den dannede Klasse, imellem 40 og 50 Aar gammel, som formedelst et indtruffet uheldigt Tilfælde, er sat ud af sin tidligere borgerlige Stilling. Foruden en omhyggelig Pleie, forlanges en fornuftig, blid og venskabelig Omgang, ligesom det og var at ønske, at der kunde gives ham nogen gavnlig og for ham passende Beskjæftigelse. En passende Betaling kan erholdes, og Accordt derom sluttes med Viborg i November 1848. L. Worre.