Københavns Adresseavis, 1786-02-13
Døde. DerMauve Qviis Cuur i Fød Dø ne iblant, tion. detiøn. ma. te. Uægte. 1661 323il 17. nyttige for Agerdyrkningen; adskille dem fra dige Udarter, beskrive af Erfarenhed og paa ge Exempler den Dyrkningsmaade, som en Art eller Varietæt udfordrer til sin bedste vext og Frugtbarhed, ligeledes forklare en Fordele, saavel i Hensigt til Kornets Mængde, Foringen; og endelig den fordeelagtigste Brug, hver Art Byg i Huusholdningen, saasom til Gryn, Meel o. s. v. Den bedste og fuldkomneste Indretning af en 3 eller Ahl med Beskrivelse over dens fordeel Wand. Ovine, S.m. Tød 1. tion. detiøn. ma. te. 1661 323il 17. 5012. Haarratal! agtigste Brug i forskiellige Jordarter, samt Forklaring af de Tilfælde, i hvilke den med større Fordeel kan bruges end Ploven. Med Afhandlingen maa følge nøyagtig Tegning eller rigtig Mødel. For Aaret 1787. 3) En Fortegnelse efter de botaniske og provinciale Navne over de adskillige Arter af Ukrud, saasom Morgenfruer, Qvækrødder, Fuglevikker o. s.v., hvilke findes blant de forskiellige Sædearter Hvede, Rug, Byg, Havre, m.v. i nogen af de, det danske Scepter underliggende Provinger; tilligemed en Forklaring over den beste, paalideligste og mindst bekostelige Maade at udrødde hvert Slags af disse forskiellige Ukrudde. Man ønsker, at Forfatteren maatte have for Øyne, det, som af andre i denne Materie her i Landet er skrevet, og at han foruden sine egne Erfaringer vilde anmærke, hvad han af andres Erfaringer og Efterretninger haver fundet paalideligt eller ikke. 4) En Fortegnelse paa de i en frugthar Egn vild voxende Græsarter og Foderurter med botaniske og provinciale Navne; med Bestemmelse af Jordarterne, som frembringe samme, og af Forholdet, hvori de sammesteds iforekomme, samt de bedste Forslage til at frembringe de ædlere deriblant ved Dyrkning paa de Steder, hvor de mangle. For Aaret 1788. 5) Den probableste og nærmeste Beregning over areal Jndholdet af Skov, Fieldstrækning, Søer, Moser, Ager og Eng, i Qvadrat=Favne eller decimal Parter af en Qvadrat=Miil over et eller flere Amter i Norge. Man venter, at Forfatteren lægger til Grund de paalideligste Karter, som hidtil haves over dette Rige; samt forklarer, hvorledes han haver udfyldt og anslaaet det, som paa disse Karter ikke findes; saa og hvorledes han haver gjort sine Beregninger. 6) Kornarternes forskiellige Sygdomme her til Lands, beskrevne efter paalidelige Jagttagelser med Forklaring over Aarsagerne til disse Sygdomme; hvad enten de fremkomme af Feyl i Vegetationen, af Jnsecter, eller af begge Dele, samt de bedst muelige Midler til at forekomme eller formindske dem eller nogle deraf. Selskabet vil tilkiende de tvende beste Afhandlinger over de for ethvert Aar opgivne Spørsmaale hver een af de udsatte Præmier 60 Rdlr. eller 40 Rdlr., med Hensigt saavel til Materiens Vanskelighed, som Udarbeydelsens Fuldstændighed; og kan samme vindes af alle, undtagen af Selskabets her værende Medlemmer. Afhandlingerne, skrevne paa Tydsk eller Dansk, maa inden hvert Aars Udgang være indsendte til Selskabets Secretair Conferentsraad Jacobi. Forfatterne, vilde isteden for at navngive sig, behage at skrive et Tankesprog paa Skriftet selv, og lade derved følge en forseglet Seddel, hvori deres Navn og Adresse meldes, med samme Tankesprog paategnet. Selskabets Dom skal over de, hvert Aar indkomne: Stykker, saasnart mueligt, blive bekiendtgjort; da de ikke kronede Afhandlinger igien af Jndsenderne, inden 6 Uger derefter, kan affordres tilbage.