JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-01-02
Blandinger. Natten imellem den 9de og 10de Decbr. var en af de skrækkeligste, man i flere Menneskealdere har oplevet i Rom. Under et Flammehav af Lyn og uafbrudt Torden hørtes mellem den voldsomme Regnskyl stadige Nødskud i Roms vestlige Campagna og den fortvivlede Raaben af Hyrder og Viingaardsmænd, hvis Boliger, Hjorder og Liv vare truede af Tiberens Oversvømmelse. Flugt var umulig og Redning af de med Fakler udsendte Regjeringsbaade tilfældig. Jmidlertid var Floden ogsaa traadt ind i de høiere liggende Dele af Staden paa over tohundrede Steder, efter at den først havde sat Jødegaden, Via dell'orse, della Scaletta osv. under Vand. Alle Frugt- og Kornmagasiner i hele Omegnen, ligesom ogsaa Vareoplagsstederne bleve i een Nat aldeles ødelagte, ikke at tale om de mange Hjorder, og de ikke faa Menneskeliv i den flere Miil og Rom ved Tiberen til et Hav forvandlede Campagna. Ogsaa Lagunestaden Venedig er nylig hjemsøgt af en sjelden Naturbegivenhed, nemlig bedækket af høit Snee.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-01-02
Jfr. Grahns sidste Forestilling i Rom har været en mageløs Triumph. Det var hendes attende Forestilling for dobbelte Priser, og desuagtet var Huset overfyldt. Det var et glimrende Skue - hedder det i "Journal des Debats" – at see det store Theater oplyst a gjorno og decoreret med Blomster. Et Portrait af Lucilie Grahn prydede enhver af Theatrets tohundrede Loger. Efter at Publicum havde skjænket den berømte Dandserinde alle tænkelige Gunstbeviisninger, Blomsterregn og uendelige Fremkaldelser, havde det i Masse forsamlet sig i Portalen, hvor hun skulde stige tilvogns. Kun med Nød og næppe afholdtes man fra at spænde Hestene fra hendes Vogn, og med over hundrede Fakler, raabende: "Leve Lucilie Grahn!" ledsagedes hun til Hotellet Minerva, hvor hun modtoges af Orchestrets Personale og Choristerne, der bragte hende en glimrende Serende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-01-02
Paa et offentligt Bal, som nys fandt Sted i Paris, i Salen Valentino, tildrog det sig, at en ung smuk Dandserinde, midt i en Polka, faldt livløs til Jorden. Hendes nys saa friske Ansigt var bedækket af Dødens Bleghed. En Læge blev hidkaldt, men forgiæves opbød han hele sin Kunst, for at kalde den Ulykkelige tilbage til Livet. Man øste kogende Vand over hendes Fødder, men hun rørte sig ikke; man aabnede hendes Aarer, men de gave intet Blod. Hun var død. Den unge Piges Liig i de festlige Klæder, midt iblandt den muntert bevægede Mængde, var et rystende Syn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-01-02
J et Selskab i Vera-Cruz, som fandt Sted forikke længe siden, udbragte den engelske Viceconsul en Tost for Damerne i Vera-Cruz. En mexikansk Oberst reiste sig derpaa, og drak Skaalen, idet han, med en fornærmende Gebærde, saae stift paa en skraaesoverfor ham siddende Dame. Den tilføiede Fornærmelse blev øieblikkeligt hævnet. Damen greb en Kniv, og kastede den med mesterlig Haand over Bordet. Den foer tæt forbi En af Gjæsternes Pande over en Andens Hoved, streifede en Tredies Kind, og blev siddende i Mexikanerens Epaulet. Alle Fremmede vare grebne af Skræk og ventede naturligviis en frygtelig Scene; men det Hele løb ganske roligt af og Jngen bekymrede sig videre derom.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-01-02
En agtet Mand i Vihiers, Hr. Boncherron, som var en lidenskabelig Elsker af Oldsager, indbildte sig uafladeligt, at Tyve vilde bryde ind til ham og plyndre hans rige Samling. Hr. Boncherron, der i flere Aar havde været Enkemand, besad en anden Skat, een eneste Datter, en smuk og from Pige paa 20 Aar, som elskede sin Fader inderligt og havde afslaaet flere meget glimrende Partier, blot for at kunne blive hos ham. Ulykken vilde, at hun en Aften for kort siden, for hun gik tilsengs, aabnede Døren til sin Faders Sovekammer, for at see, om han sov. Hr. Boncherron vaagner, idet Døren aabnes, slaaer, greben af Skræk, Omhænget tilside, og affører en ladt Pistol, som han stedse havde hos sig i Sengen. Truffen i Brystet segnede den unge Pige til Jorden, og døde, under skrækkelige Lidelser, en Time efter. Et Slagflod, gjorde Dagen efter Ende paa Faderens Liv.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-01-02
Ved en Concert, som nys blev given i London, fandt saadan Trængsel Sted, at den store Salon næsten var fuld, medens Vognrækken endnu strakte sig en halv engelsk Miil, saa der kun var lidet Haab om, at de Sidstankomne vilde naae Localet og faae Plads. Musik=Enthusiasterne vare i Fortvivlelse; Entree-Kortet var betalt med en Souvereign, og der var kun faa Minuter endnu til Concertens Begyndelse. J Salen overskuede Entrepreneurerne med Henrykkelse den bølgende Mængde, og beklagede ingenlunde dem, som maatte vente paa Gaden. Men idet nu Concerten skal begynde, kan man ikke finde Madame Pasta, som skal synge det første Rumer efter Overturen. Man spørger, man leder. Mad. Pasta er der ikke. Hun kan ikke komme frem med sin Vogn; mener En: hun maa tøve, til Touren kommer til hende, og er maaskee endnu langt tilbage. - Madame Pasta maa frem raabe Entrepreneurerne. - Een løber til Døren. Madame Pasta maa frem For Himlens Skyld, Madame Pastal Madame Pastals Vogn, raaber han, En Constabel styrter forbi Vognrækken. – J hvilken Vogn er Madame Pasta? – Jntet Svar. – Madame Pastals Vogn skal kjøre frem. Hvor er den Her! svarer en Kudskestemme nederst i Gaden. Frem! Frem! Strax frem commanderer Constablen: de Andre maae tøve, kjør ud af Rækken kjør frem Vognen kjører frem; i Triumph løber Constablen ved Siden af; de angstfulde Concertgivere aande igjen lettere, da Vognen kjører frem; de rive Døren op da udstiger pludseligt en lille, tyk, gammel Herre, foreviser sit betalte Entreekort, hilser høfligt, og gaaer ind i Salonen. - Hans List havde skaffet ham en Plads.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-01-02
J Paris har et ungt Menneske, Julien Chevrevil, myrdet sin Elskerinde, Eveline Annette Brown. Han havde levet en Maaned med hende, blev derpaa kjed af hende, navnlig fordi han ikke kunde bestride de med det lille Huusvæsen forbundne Udgifter. Han overtalte hende til, at døe i Forening med ham, og hidskaffede en Pande med Kul. Derpaa satte han sig ned hos hende og tømte med hende en Flaske Viin. Den stærke Drik virkede bedøvende paa hende, og hun faldt i Søvn. Nu stod han op smeltede et Stykke Beeg, lod det rinde paa en Klud, og trykte denne, som en Maske, paa den Ulykkeliges Ansigt, indtil hun qvaltes.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-01-02
J Rom har en interessant Anecdote nys tildraget sig. En Morgen viser sig i Pavens Forgemaken Bonde fra Bjergene, og forlanger at tale med Hans Hellighed. Man siger ham: dette er for Øieblikket umuligt. Men han lader sig ikke afvise. Han vil ikke gaae bort, for han har talt med Paven, og vil man tvinge ham, saa vil han lægge sig udenfor Døren og blive der, til han kan faae Paven i Tale. Man melder Hans Hellighed dette, og han bliver indladt. Næppe viser Manden sig, for Pius den Niende i ham gjenkjender sin Mælkebroder; han modtager ham paa den venligste Maade, spørger til hans Moder, hans Omstændigheder osv. Bonden forsikkrer: han, saavelsom hans Moder, befinde sig vel; der manglede dem Jntet; han var blot kommen, for at see Hans Hellighed. Da nu Paven, efter en kort Samtale, vil lade ham gaae, erklærer Bonden, han agter ikke at gaae bort igjen, han vil blive her hos den hellige Fader og bevogte ham. Paven forsikkrer smilende, han har Vogtere nok, det gaaer ikke an; men Bonden bliver fast ved sit Forsæt; man kan jo give ham en anden Bestilling, mener han, men i Nærheden af den hellige Fader vil han under alle Omstændigheder blive. Nu blev Manden ansat hos Gartneren i Vaticanet. Her arbeidede han nogle Dage til Dennes fuldkomne Tilfredshed. Men paa een Gang meldte han sig atter hos Paven. Historre, sagde han, var meget nydeligt, og Haven, han arbeidede i, var meget herlig; men han kunde ikke udholde det, han vilde arbeide her, i Pavens egen Have, for at han kunde see ham idetmindste een Gang om Dagen og vide ham i sin Nærhed. Den trohjertige Mands barnlige Ønske bleve da ogsaa opfyldt. Nu arbeider han i Haven paa Monte Cavallo, og hans gamle Moder, Pavens Amme, er hos ham. Et Mord, som en Moder, en Jødinde i Breslau, i disse Dage har forøvet paa sin Søn, er i phychologisk Henseende høist mærkværdigt. Hun havde, allerede for flere Aar siden, forskaffet sig bitter Mandelolie i dette Øiemed, og forgav Barnet, idet hun gav det nogle Draaber ind med en Theeskee. Derpaa lagde hun Barnet ned ved Siden af sig, uden videre at bekymre sig derom, og lod det døe. Som Bevæggrund angiver hun, at Barnet vilde have voldet sin Fader altfor store Udgifter. Det er næsten uden Exempel, at en jødisk Moder har forgrebet sig paa sit Barns Liv.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-01-02
For nogle Dage siden stode tre fattige Smaapiger udenfor en Modeboutik i München og betragtede med Henrykkelse de her udstillede Dukker. De meddeelte hinanden deres Mening om, hvilken Dukke hver af dem bedst kunde lide, og hvilken hver af dem vilde kjøbe, naar hun havde Penge. En fremmed Herre havde hørt deres Samtale, og da de, ikke uden et Suk, vilde gaae bort, standsede han dem, førte dem ind i Boutiken, og kjøbte til hver af Smaapigerne den Dukke, hun bedst kunde lide. Med Forundring modtoge de den uventede Gave, og de ville uden Tvivl bevare den hele deres Liv, thi den milde Børneven var ingen Anden, end - Kongen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-01-02
J Nürnberg er nu indtruffet det fjortende Tilfælde, at Kjævebenet maatte udtages paa Folk, som arbeide i chemiske Svovlstikfabrikker. Lægerne have endnu ikke fundet noget Middel mod denne Sygdom. Naar Kjævebenet først er angrebet, er Ondet ulægeligt. Ogsaa fra Frankrig høres Klager over de skrækkelige Følger af denne Jndustri.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-01-02
"Schlesische Zeitung, meddeler følgende ganske ciendommelige Reise=Eventyr. En Embedsmand i Gross Strelitz kjørte om Natten til en nærliggende By med en betydelig Sum Penge. J en Skov, som han maatte passere, nærmede en Hob Bønder sig Vognen, og omringede den ganske stilkiende, saa Kudsken var nødt til at holde. Paa den forfærdede Embedsmands Spørgsmaal, hvad de da egentlig vilde, sprang To op paa Vognen, kastede sig her paa Knæ, og begyndte paa Polsk at lamentere i den ynkeligste Tone: "Ak, Herre, vi ere nogle fattige, ulykkelige Mennesker; vi ere, med vore Koner og Børn, nærved at sulte ihiel. Men da vi have hørt, naadige Herre, at De fører mange Penge hos Dem, ere vi underdanigst hidkomne, for at bede Dem derom!" De Nedenstaaende istemte hylende den samme Bøn. Næsten livlos rakte Embedsmanden dem Pengeposen; Bønderne fjernede sig, og han vendte, mere død end levende, tilbage til Gross-Strelitz.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-01-02
Aarhuus, den 2den Januar. Det vil vist glæde vort Publikum at erfare, at det udmærkede Woliske Kunstberiderselskab, under Hr. Man cinis Direction, vil indtræffe hertil om 14 Dage for at give Forestillinger, hvortil det selv lader opføre en Circus paa Hr. Smedemester Liisbergs Haveplads. Selskabet er for Tiden i Horsens.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-01-02
Bekjendtgjørelser. Den 10de de afgik vor inderligt elskede Moder, Marie Elisabeth Busekist, født Aagaard, ved Døden af Tæring; hvilket sørgeligst bekjendtgjøres fraværende Slægt. og Bekjendte af hendes to efterladte Døttre. Emilie de Hemmert. Lovise de Hemmert.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-01-02
At vor inderlig elskede Moder og Svigermoder, Commandeurinde Bolette Henriette Margrethe Holck, født Lund, efter et kort Sygeleie den 20de de ved Døden blev os berøvet, er det vor sørgelige Pligt herved at bekjendtgjøre for deeltagende Slægt og Venner. Fredericia, den 22de December 1846. C. Holck. A. Holck, født Laub.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-01-02
Theatret i Aarhus. Fredagen d. 8de Januar 1847, Kl. 6 1/2. bliver til et velgjörende Öiemed af et Selskab Damer og Herrer opført: Frierens Besøg Lystspil i een Act af Scribe og Melesville, oversat af Frederik Printzlau junior, Derefter: JAN, Skuespil i 2 Afdelinger af Theaulon.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-01-02
Til Slutning: Adolph og Henriette, Vandeville, arrangeret at Arnesen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-01-02
Billetter a 3 1 Stkt. faaes fra Onsdag d. 6te Januar hos Kjöbmand Bursche, samt paa Forestillingsdagen ved Indgangen, som aabnes Kl. 5 1/2.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-01-02
Til Generalprøven, som afholdes Torsdagen d. 7de Januar Kl. 6 1/2, kunne Tjenestefolk, og Börn erholde Billetter a 1 8 Stkt, paa ovennævnte Steder. Polyhymnia. Ordinair Generalforsamling Onsdagen den 6te Januar 1847, om Aftenen Kl. 6.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-01-02
J Overeensstemmelse med Forordningen af 15de Mai 1834 § 32 bekjendtgjøres herved, at General fortegnelsen over de med Hensyn til Stænderforsamlingen for Nørrejylland valgberettigede Sædegaardseiere, samt Lehns- og Stamhuusbesiddere i Aarhuus Stift, Dags Dato er tilstillet alle Vedkommende. Skulde derfor Nogen ansee sig forbigaaet eller i andre Maader have noget ved denne Fortegnelse at erindre, vil derom ifølge allerhøistbemeldte Forordnings Bestemmelse være at indgive motiveret Anmeldelse til mig inden 3 Uger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-01-02
Aarhuus Stiftamthuus, den 31te Decbr. 1846. Graah,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-01-02
Valgdirecteur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-01-02
Da endeel Vælgere af det 12te Valgdistrict ansee det for meget hensigtsmæssigt, at et foreløbigt Møde blev foretaget forinden det bestemte Valgmøde, saa indbydes herved til et saadant, som agtes afholdt hos Værtshuusholder Bendstrup ved Studsgades Port i Aarhuus Løverdagen den 16de Januar førstkommende, Kl. 12. Det var at ønske, at en talrig Deel at vælgerne vilde give Møde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-01-02
Skov-Auction. Fredagen den 8de Januar førstkommende afholdes Auction i "Sophiendals" Skove, over Bøge paa Roden, tildeels tjenlige til Gavnings- og Træskotræ, samt over endeel Bøge Udhugstbunker. Modestedet er paa Sophiendal, Formiddag Kl. 10. Sophiendal, den 18de December 1846. Rosenkrantz.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-01-02
Da de ved den over de faste Eiendomme, tilhørende afdøde Møller her af Byen Niels Møllers og efterlevende Enkes Bo, gjorte Bud ikke ere tillagte ApprehaTrykt i Aarhuus Stiftsbogtrykkeri. tion, saa ville bemeldte Eiendomme, der som tidligere bekjendtgjort bestaae i Gaarden Matricul Nr 107 paa denne Byes Cordilgade, med Tilhørende og Tilliggende, hvoriblandt en Jordlod paa Byens saakaldte Lyng, af Areal c. 1 Tde 1 1/2 Fdkr. Land, samt i den paa Møllebanken, beliggende østre Stub-Veirmølle, med tilhørende staaende og løbende Redskaber, stillede til Bortsalg ved en 5te offentlig Auction, der afholdes i de sælgende Eiendomme, Tirsdagen den 12te Januar 1847, om Formiddagen Kl. 10; hvilket herved bekjendtgjøres, med bemærkning: at Eiendommene, ligesom ved de tidligere Auctioner, ville blive opraabte, saavel hver for sig som samlede, og at Conditionerne for Salget ere til Eftersyn paa Undertegnedes Contoir, og ville iøvrigt ved Auttionen blive bekjendtgjorte. Kallundborg, den 29de December 1836. Feddersen. L. M. Bundtmager L. Michelsen i Aarhuus anbefaler sit velassorterede Lager af Bundtmagerarbeide, bestaaende af: smukke Vinterkaskjetter til Voxne og Børn, efter de nyeste Moder, saa og til Landmænd; færdige Mandspelse, og Pelsfoer, Kaabefoer af forskjellige Slags Skind, Mandsreisestøvler og Handsker, Fodposer, og Fodkurve, til Brug for Damer, Dame støvler, Maffetisser, alle Sorter Muffer, fra 7 1. til høiere Priser, Kanetæpper og Fodtæpper, Svaneskind, og Skindbesætninger til Kaskjetter, samt flere Sorter Vare, henhørende til denne Profession.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-01-02
NB. Med et stort Udvalg af lange og korte Boger er jeg ogsaa forsynet; korte Boger fra 3 1 til 6 de allerbedste, og lange Boaer fra 16 1 til 6 s. de allerbedste.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-01-02
Skind og Skindkanter til Damehuer findes ogsaa i et betydeligt Udvalg, ligesom Alt sælges til de billigste Priser, og i de hos mig bekjendte gode Vare. Skind og Kaskjetbesætninger for Bundtmagere findes til enhver Tid paa mit Lager.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-01-02
Nylig er udkommet 2det Oplag af Christelig Huus=Postil, indeholdende Prædikener paa Aarets Søn- og Festdage, af Alberth Leth, Sognepræst for Middelfart og Causlunde Menigheder. 1ste Deel. 350 Sider stort Octav. 9  heft. 11 ½ indb. At sige Noget til Anbefaling for disse herlige Prædikener vilde være overflødigt. Deres eget Værd have skaffet dem talrige Læsere af alle Stænder, idet første Oplag i ganske kort Tid blev aldeles udsolgt. Forfatterens Ønske, at Skriftet maatte blive modtaget med Kjærlighed, og skjænke enhver oprigtig Christen sand Trøst og Opbyggelse, er saaledes paa den skjønneste Maade bleven opfyldt. Skriftet, hvoraf 2den Deel og kort Tid vil udkomme, faaes i alle Boglader i Danmark, i Aarhuus hos Wissing, Brøchner, i Jessens Boghandel, og i Kirkerups Boghandel, i Greenaa hos Lund, og i Odense hos Forden Hempelske Boghandel. læggeren.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-01-02
Paa Undertegnedes Forlag er udkommet: Assemblée=Polka, for Pft., af C. H. Glass. Priis: 24 s. - Aarhuus, d. 1ste Januar 1847. D. Brøchner.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-01-02
J den kirkerupske Boghandel faaes Rabens practiske Regnebog, 7de Oplag, 2 Mk.; Jacobsens Kogebog, 1 Rbd.; Rohmanns Skildringer af den nyere Tids Historie, 2 Dele, 3 Rbd. 1 Mk.; Leths Huuspostil, 1ste Deel, 1 Rbd. 3 Mk. Nytaarsgaven "ötheniana eller Anders Nöthen og hans Aandsbeslægtede" faaes for 24 Expl. i Boghandler Wissings Boglade. Almue-Vennen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-01-02
Jndholdet af 8de Aargangs 1ste Rumer, som udkommer imorgen, er følgende: "Aarets sidste Aften, "Bibelske Legender", "Borgervæbningen i Ravnekrog, "Misceller, "En lille Hverdagshistorie og Gaadet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-01-02
Nyt Abonnement paa dette Moerskabsblad, som betales med 3 1 Halvaaret, modtages paa de kgl. Postcontoirer og i de større Boglader; for Aarhuus By og Omegn i Kirkerups Boghandel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-01-02
Med dette Rumer af Avisen følger fra Undertegnedes Boghandel til Abonnenterne i Aarhuus og Omegn. Subscriptions-Jndbydelse paa Beethovens samtlige Sonater for Pianoforte, samt Anmeldelse om udkomne nye Musikalier, A. C. Missing. som erholdes hos
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-01-04
No 3. den 4de Januar. Mandagen. privilegeret. Kongelig Aarhus Stifts-Tidende. Redigeres og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-01-04
Nyheder fra Udlandet. De europæiske Forholde ere i nærværende Øieblik saa forviklede, at hverken Metternich, Palmerston eller Ludvig Philip ere istand til med Vished at kunne bestemme, hvorledes alle disse Conflicter skulle løses. Tro og Tillid er forsvunden af den diplomatiske Verden; intet Kabinet troer mere det andet, og, hvad der endnu er værre, ingen Regjering troer sit eget Land. Krakaus Jndlemmelse i Østerrig og Polens Forvandling til en russisk Provinds har slaaet Hovedet paa Sømmet. Det er nu ikke meere at tænke paa en Alliance mellem Frankrig og Rusland; det ministerielle Blad Journal des debats erklæret ligefrem, at selv om Frankrig kunde derved beriges med en Provinds, har det nu intet andet Valg, end enten aldeles at isolere sig eller at gjenoprette det gamle Forhold med England. Hertil er i den senere Tid gjort flere indledende Skridt, og ved den belgiske Konges Mægling har man det bedste Haab om, at see den saameget omtalte entente cordiale knyttet igjen, men Lord Palmerston maatte da vistnok først udtræde af det brittiske Ministerium. Ogsaa bidrager det meget til Gjenoprettelsen af den gode Forstaaelse, at der nu aldeles ingen Tvivl mere er om, at Dronning Jsabella af Spanien er i velsignede Omstændigheder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-01-04
Paa flere Steder i Kirkestaten har Almuen opbrudt Kornmagasinerne og udsolgt Kornet til moderate Priser, hvorefter man havde tilsendt Eierne de indkomne Pengesummer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-01-04
En Proces mod nogle unge Officerer i Münster har vakt megen Opsigt, og det synes, som om den i sine Følger endnu mere vil tildrage sig den almindelige Opmærksomhed. Det hedder nemlig fra Berlin, at Undersøgelserne have ledet til det Resultat, at en stor Deel af de yngre Officerer i den preussiske Hær, navnlig i Artilleriet, ere grebne af Tidens Jdeer, "hvilke man, som uforenelige med deres Stand, deres Eed og Pligt - hedder det i en kgl. Armeebefaling - maa søge at bekæmpe med alle til Raadighed staaende Midler, medens modstræbende Jndivider ville være at fjerne fra Standen." Der skal i denne Anledning være paalagt alle Chefer, at have et særdeles vaagent Øie med de yngre Officerer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-01-04
Et betydeligt Bjergskred har den 20de Decbr. fundet Sted ved Rhinen, ligeoverfor Unkel, og har i en Længde af 115 Ruthen kastet sig ud over Chausseen og sprængt den iveiret. Trykket af den sjunkne Basaltklippe har hævet Jordstrækningen henimod Rhinen til en Høide af 60 Fod, og denne mærkværdige Hævning, som indtager en Længde af flere hundrede Fod, vedvarede uafbrudt den hele Dag. En dump Larm i Afgrunden lod formode, at dermed var forbundet et vulkansk Phænomen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-01-04
Fra Wien skrives den 27de Decbr.: "Der er indtraadt her en Handelscrisis, hvis Følger ere uberegnelige. Pengetrangen er uhyre stor, og siden de mange her og andetsteds udbrudte Fallitter er Mistilliden grændseløs blandt alle Klasser. Al Handel og Vandel er derved gaaet i Staa." Metternich er i Bedring. Haabet om, at Prindsesse Louise af Preussen, den svenske Kronprinds's Forlovede, snart skulde gjenerholde sin Helbred, svinder stedse meere, uagtet al den Kjærlighed og Omhu, der vises hende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-01-04
Atter er der skeet en Ulykke paa Jernbanen imellem Berlin og Breslau. Ved et fra Breslau, kommende Tog gik nemlig en Axe istykker; dog tilsatte kun een Person Livet: Justitsraad Kunowskien meget agtet Mand fra Berlin.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-01-04
Hs. Svensk Norske Majestæt har naadigst tilkjendegivet, at det er Høists. Hensigt, i Henhold til Grundlovens § 23 og i Overeensst. med Nationalrepræsentationens i sin Tid udtalte Ønske, at indstifte en kgl. norsk Ridderorden til Belønning for udmærkede Fortienester.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-01-04
Fædrelandet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-01-04
Kjøbenhavn, den 1ste Januar. Nu ville de tydske Blade vide, at Østerrig og Preussen have givet Kongen af Danmark det venskabelige Raad, at forlige sig med Schleswigholsteinerne og indføre en almindelig stændersk Forfatning, fælles for Hertugdømmerne og Kongeriget. Hertil skulde da Kongen af Danmark have svaret, at det Sidste vilde han meget gjerne, men han ventede blot paa den preussiske Rigsforfatning, for at faae et Mønster at indrette en saadan efter. - Dette Svar var ganske fiin, hvis man overhovedet kunde troe paa Meddelelsen. (Fædrel.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-01-04
Tydske Blade havde nylig meddeelt det Rygte, at der fra det russiske Cabinets Side skulde være givet det danske Hof det Raad, at enes saa snart som muligt med de tydske Stormagter om det slesvig-holsteenske Anliggende. Denne Efterretning, som sandsynligviis har de tre nordiske Magters Enighed med Hensyn til Krakaus Jndlemmelse at takke for sin Oprindelse, erklæres i Breve fra Kjøbenhavn for aldeles grundløs, og der tilføies, at Keiser Nicolaus nu som før aldeles billiger den danske Regjerings Fremfærd mod de tydske Hertugdømmer, samt at det danske Hof for ganske nylig har fra Petersborg modtaget tydelige Beviser paa et saadant Sindelag. (Khons. Morgenp.) Som Candidater til den ledige Ministerresident Post i Hamborg betegnes: Legationssecretairerne Brockdorff (i Paris) og Løwenörn (i Berlin), samt Regjeringsraad Kraus. (H. C.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-01-04
Hs. Maj. Dronningen behagede Juleaften at berede de Smaae i Allerhøistsammes Asyl en uskyldig Juleglæde, ved at tilsende dem et egenhændig pyntet Juletræ, samt ved at foranstalte et festligt Aftensmaaltid for Børnene. Dette behagede det Hs. M. at bivaane, uden at Allerhøistsammes Nærværelse lagde Baand paa Børnenes Glæde. (Flyvep.)