JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-06-10
Efter Sigende skal Lord Elgin ogsaa være med iblant disse se Fanger paa sin Hiemreise fra Konstantinopel. Iblant de i Brussel anholdte Engellændere er ogsaa Lord Huechinson. Ligeledes blev Lord Clive arresteret i Strasburg saasnart han kom dertil. Det Samme vederfaredes ogsaa Gren Varmouth, der reiste til Frankerig for at afhente sin Gemalinde; thi neppe havde han sat Fod i Land ved Calats, førend han blev erklæret som Fange. Uagtet man saaledes paa begge Sider begaaer Fiendtligheder imod hinanden og bereder sig til endnu større, gives der dog dem i Paris og London, der haabe en snart tilbagerendende, Fred. J Paris grunder man dette Haab paa Statspapirernes Stigen og paa et Rygte om, at den første Konsul skal have sagt, at Freden igien skulde være tilveiebragt inden 18 Maaneder. J London grunder man Fredshaabet paa Lord Whitworths Erklæring i Parlamentet, at de engelske Ministre havde svaret den russiske Keiser paa hans Tilbud og Fredsmægling, at de vare villige til ikke allene at imodtage Samme i Henseende til de nærværende Stridspunkter, men ogsaa i Henseende til de Midler, der kunde sikre Europas Uafhængighed for Eftertiden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-06-10
Foruden det af den italienske Republiks Armee bliver forøget til en 40,000 M., har Bonaparte endvidere anordnet; at der skal oprettes et nyt Militærkorn, under Navn af den italienske Legion. Denne skal bestaae af 3 Batallioner og tiene udenfor Republikens Gebert, hvor saadant bliver nødvendigt Endnu maae det ihenseende til de neutrale Magter anmærkes, at man i Konstantinopel har beslutte at blive ganske neutral og har endog afstaaet General Bru nes Forlangende om at imodtage franske Tropper ved de levantiske Kyster. J Vien sætter man de Tropper paa Krigsfod, der i Jtalien, Jstrien, Dalmatien og Albanien, ere bestemte til at dække Grændserne imod alle uforudseete Tilfælde. Den Leir, der til Troppernes Øvelse skal holdes ved Minkendorff, skal bestaae af henved 50,000 Md. Jøvrigt vil man bruge al muelig Statsklogskab for ikke at støde nogen af de krigsførende Magter for Hovedet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-06-10
Blandede Efterretninger. Frankerig. Territorialbanken i Paris har hørt op at betale, hvilket dog ikke kan ansees som en Bankerot, men blot af Mangel paa rede Penge hvortil Aarsagen i sær er den sidstudgivne Anordning, hvorefter denne Banker den eneste i Frankerig, der maae udgive Papirspenge. Den har ellers liggende Grunde for 22 Millioner.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-06-10
J Paris troer man ogsaa at de franske Tropper nu maae rømme St. Doming, men formoder derimod, at Rochembeau vil skynde sig at tage en engelsk Kolonie i Besiddelse, dersom han itide kan blive underrettet og Krigens Udbrud. Paa St. Domingo skal Negerne endnu være 80,000 Md. stærke og ere følgelig Franzoserne altfor og verlegne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-06-10
Vicepræsidenten Meltzi skal paa Bonapartes Vegne holde General Murats unge Søn over Daaben.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-06-10
Den franske Agent i Tunis har for en Løsepenge af 100,000 Piastre befriet 700 fangne Sardinier af det barbariske Fangenskab, hvilken Pengesum var fra et velgiørende Selskab i Cagliari.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-06-10
Man forsikrer paa nye at Bonaparte vil foretage sin belgiske Reise. J Rouen opretter man en Triumfbroe tilet Minde om den Tid da han besøgte denne Stad.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-06-10
Jndgangen fra Slotshaugen til Thuillerierne er bleven spærret ved Jerngitter for de Nysgierrige, der saa gierne vil see Andientser.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-06-10
Tydskland. En Hestehandler Viret i Paris har en lille Hest, som nylig har været øverst oppe paa det hvi Taarn ved den derværende Fruekirke. Han havde vædde, at hans Hest skulde fuldende denne Tour og Retour i Timer, hvilket den ogsaa gjorde.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-06-10
Jmellem Pasman Oglus og Paschaen af Nikopolis's Tropper har der været en blodig Fægtning, hvori der paa begge Sider er tabt 3000 Md., hvilken Lighed foraarsager en Tvist om Sejeren, som begge Parter nu ville tilegne sig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-06-10
Jndenlandske Efterretninger. Offentlige Blade fortælle, at den franske Regiering ogsaa skal have anholdt i Kbhavn om at spærre Sundet for Engellænderne. Rettoren ved den latinske Skole i Tøndern, Thomas Carstensen, er derved Døden afgaaet i sit 78 Aar og i sit 52 Embedsaar.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-06-10
Paa Øen Thunøe hersker i denne Tid en almindelig Sygdom. Jkke faae Menneskeer skal allerede være døde af samme. Stiftsphysicus Dr. Han fra Aarhuus er den 4de d. M. seilet derhen paa en aaben Baad, for at undersøge Sygdommen, og om mueligt, at standse den.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-06-10
Man har i Aarhuus i den seenere Tid havt den For nøielse, at see de, paa Grund af deres lange Arrest, beklagelses. værdige Arrestantere af og til komme ud, med Politiemmesterens Tilladelse, for at nyde frisk Luft. De gaae under Fangefogdens Opsigt uden Jern. Uagtet man ingen Aarsag har at troe, at de i det Hannoverske indrykkede franske Tropper ikke skulde respectere det danske Territorium som neutralt, saa er dog til denne Hensigts sikkrere Opnaaelse anordnet, at der allevegne langs med Grændserne i det Holsteenske skal oprettes Grændse, pæle, som males med røde og hvide Striber og paa hvilke der anbringes det Kongelige Navnetræk med en Krone, Ligesaa er der afgaaet en Cirkulaire til vedkommende Embedsmænd i Hertugdommene, at de inden en kort Tid have at tilveiebringe det fornødne Qvantum Fourage til de Tropper, som maatte trækkes sammen til at dække Grændserne. - Det fyenske Regiment lette Dragoner her i Odense har ogsaa Ordre at holde sig færdig, til at kunne afmarschere inden 24 Timer. Det hedder, at der for det første ikkun udrustes 3 Kal. Fregatter, som skulle bruges til at recognosere og krydse i de nærmeste Farvande. H. K. H. Kronprindsens Reise skal alt være gaaet for sig over Bøigden. Ridehesteenskom herigiennem Odense i Gaar Morges.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-06-10
De Privatbreves Antal, som med sidste Post afgik fra Kiøbenhavn til fremmede Steder, var usædvanlig store, og beløb sig til henimod Tusinde, saa at Brevsækken ned pe kunde rumme dem alle. Rimeligviis have de udenrige ske Konjunkturer, som især ere kritiske for Handelen, for- oget Brevenes Mængde saa stærkt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-06-10
Da Korrespondengen med Engelland over Kuxhaven synes at ville blive megen Vanskelighed underkastet, saalænge de franske Tropper staae i det Hannoverske, saa skal man være betænkt paa at lade den Engelske Post tage en anden Tour. Jsteden for at de Kongel. latinske Søepasse hidindtil vare skrevne, har nu Kommerce Collegiet foranstaltet Blanketter dertil, som ere stukne meget firligt i Kobber af Kobberstikker Angelo.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-06-10
Til Engelland er endnu opbragt de to danske Skibe, Maria Kapit. Spinder, og Spekulation, tilhørende Peder Mørch i Christiansand. (Da Engellænderne toge de ovennævnte franske Skibe ved Cherbourg visiterede en engelsk Fregat ogsaa et dansk Skib, men lod det derpaa uhindret fortsætte sin Reise.)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-06-10
Fra det Hannoverske skal endeel Familier være flygtede til Altona og andre Steder i det Holsteenske med deres kostbareste Effecter.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-06-10
Den 4 d. M. holdt H. K. H. Kronprindsen Special Revne over de i Kiøbenhavn garnisonerende Regimenter, og de til de aarlige Vaabenøvelser forsamlede Nationale.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-06-10
Generalrevnen er bestemt til den 13 Junii næstkommende. Af en engelsk Skipper er fundet en kantret Snan i Søen, uden Besætning, som han paa Slæbetoug har indbragt til Marstrand. Af Skibets forefundne Dokumenter erfares, at Skibet har Navn af Christian den Syvende, hører hjemme i Tvedestrand og har været ført af Skipper, Erich Christiansen fra Nedenslehn, som tilligemed Mandskabet skal være bierget.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-06-10
I en Skrivelse fra Lybek klages alt over, at siden Krigens nye Udbrud ere Kornpriserne usædvanlig stegne og de rede Penge bortsvundne, da Engelland trækker saavidt mueligt al Metalmynt fra Fastlandet til sig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-06-10
Fregatten Frederichsteen er halet igiennem Bommenførat aftakles.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-06-10
Skuespiller Knudsen har atter nylig udmærket sig ved den lykkelige Begivenhed at redde et Menneskes Liv. Den var et Bondefruentimmer, som var falden i Vandet ved Lundehuset, da just Knudsen kom kiørende der forbi: Forat naae hende maatte han og Bonden, som kiørte for ham, tage Stangen fra Vognen, hvormed de varlig drog hende saa nær, at de kunde faae hende op Jkke langt fra Kiøbenhavn har man for faa Dage siden anholdt et Par undvigte Slaver.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-06-10
Odense. Ved Odense Borgeres Skydning efter Skiven for i Aar, som blev holdt i Tirsdags, tilfaldt 1ste Gevinst, 6 Sølv spiseskeer, Rugbrødbager Rasmus Henrichsen, 2den Gevinst 6 Theeskeer, 1 Sukkerkleme og 1 Flødeskee, Bogholder Larsen ved Guldsmed Schyttes Skud, og 3die Gevinst, en Potageskee, Skrædermester Peder Grewe. Cours af danske Bankosedl. imod Spec. d. 6te Junii 39 ½ pr. Cto Ved Tallotteriets 680 Trækning i Wandsbeck udkom No. 75, 49, 51, 18, 27.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-06-10
AVERTISSEMENTS. At Frue Lientenantinde v. Scoergaard fød Scheel, sidstafvigte Søndag den 5te Junii d. A. ved en sagte og rolig Død er indgaaet i Evigheden i sit 90de Aar, bekjendtgiøres Slægt og Venner fra Niels Rasmussen. Brudager den 9de Junii 1803. C. S. Tirsdagen den 21de dennes om Formiddagen Kl. 10. Slet, bliver ved offentlig Auction bortsolgt endeel i Odense Spinderie ved Graabrødre Kirke spundet Hørgarn, paa de Conditioner, som ved Auctionens Holdelse blive bekiendtgjorte og kan Garnet nogle Dage i Forveien eftersees numereret paa Auctionsstedet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-06-10
J Følge Placaten af 26de October 1792 vilde de, som formene sig at have noget at fordre efter afdøde Sognepræst ved Føns og Ørslew Meenigheder Hr. Christian Gamrath inden 12 Uger fra Dato anmelde og beviisliggjøre deres Krav for mig som Skifteforvalter. Tillige underrettes herved samtlige den Afdødes Arvinger om, at en Skiftesamling er berammet til Fredagen førstkommende 23de Septbr. om Formiddagen Kl. 10 udi Føns Præstegaard, hvor Auctionen over Stervboets Jndboe og Besætning foretages paa følgende Mandag den 26de September. H. Thomsen, Weilbye Præstegaard ved Provst i Wend Herred. Middelfart, den 10de Juni 1803.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-06-10
Til Michaeli Fløttedag forlanges i en reel Gade, 2 Værelser, 1 Kammer og Kiøkken, med god Opgang. Hr. Kiøbmand Neess anviser Lejeren.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-06-10
For en eller to Skole=Discipler, kan bekommes Logis og Kofstrax eller til Michelsdag tæt ved Skolen, Anviisning gives paa Adressecomtoiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-06-10
Fra en ubenævnt er endnu indsendt 1 Rdlr. til den farlige Enke, hvorfor hun ydmygst takker den ædle Giver. Nye Bøger, som faaes paa Adressecomtoiret Dansk Brevbog, tredie forbedrede Oplag, af Wersel, 7 Mk. Land=Apother til danske og norske Landmænds Nytte, af C.E. Mangor. Tredie Oplag, med mange Tillæg og Forbedringer, udgivet af Professor J. C. Tode. Jndbunden 1 Rd. 2 Mk. 8 s. De rette Grunde for Foderværters Dyrkning, af F. C. Madicus. Heftet 3 Mk. 6 s. Spetonii Tranqvilli 12 første Rommerske Keiseres Levnetsbebeskrivelse, oversat og med Anmærkninger forsynet af Professor J. Baden. 2 Dele, 1 Rdlr. 3 Mk. Selim den lykkelige eller Orimunds Substitut af Forfatteren, til Siegfried v. Lindenberg. 2 Dele, 9 Mk. 4 s. indb. Cropolis, et lyrisk Skuespil i 4 Acter, af Sander 2 Mk. heft. Octavia, Sørgespil i 5 Acter, af Kotzebue. 2 Mk. 8 s. heft Nemesis eller Dr. Clansens Svar paa Hr. Pastor V. C. Hjorthsinhumane Recension. 8 s. Juridisk Maanedstidende for Aar 18027,12te Hefte. 24 s. Heft Om den flydende og den blinde Gyldenaare, en almeen nyttig Afhandling, af J. C. Tode. 2 Mk. 4 s. heftet. Erasmus Schleichers felsomme Eventyr, Levnet og Meninger, 1ste Deel, af C. G. Cramer. 5 Mk. 8 s. Naaleiet eller Sværmeriet, en moralsk Fortælling, af A. Lafontaine. 4 Mk. 8 s.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-06-10
Nyeste Samling af blandede Sange, udgivne af Student, Stenersen. 1 Mk. heftet. Raad til Mødre, som ville selv opamme deres Børn, af Mad. Rebours. Heftet 2 Mk. Geographie for Ungdommen til Brug i Skoler og ved privat Underviisning, frit efter Fabri og Gaspari, giennemseet af Professor J. Kierulff. 1 Rdlr. Almindelg Geographie for de første Begyndere i de lærde Skoler og for Børn i Borgerskoler, af E. Munthe, 3 Mk. Brøders mindre latinske Grammatik for Begyndere, ved Sverdrup. 2 Mk. Helvedet paa Jorden, Modstykke til Salgmans Himmelen paa Jorden, af Gruber. 4 Mk. Anviisning hvorledes unge Menneskeer bør tænke, læse og ercerpere med Nytte, samt ove sig i skrivtligen at fremsætte deres Tanker, af Meiners. 1 Mk. 4 s. bemærkninger over den Konst at tænke, af Garwe, 3 Mk. Jesus der Auferstandene, Nachtrag zur naturlige Beschichte, des grosen Propheten v. Nagareth. 1 Rdlr. 1 Mk. Muhammed Abul Casem, der groste Propher von Mecca, ein Seitenstuck zur Gesichte des grosen Lehrers von Nazareth, 1ster Band. 2 Rdlr.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-06-10
Christiani Neue Beytrage zur Veredlung der Menschen. 1ste B. 22tes Stuck. 3 Mk. 8 s. geh. - Samme paa Dansk. 3 Mk. 4 s. heftet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-06-10
- Efterretninger om Opdragelses Jnstitutet paa Dansk ved Lærer J. Thomsen. 1ste Stykke. 1 Mk. Skandingvisk Museum for Aaret 1803. 1ste Binds 1ste Heste. 4 Mk. Faufts Forsøg til en Sundhedslære ved Dr. J. C. Tøde, 2det forbedrede og med et Tillæg om Koekopperne formerede Oplag. 28 s. indbunden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-06-10
Fra Pressen er for kort Tid siden udkommen: De i Græske Sprogs Grammatik, aldeles fra ny af bearbeidet ved Doctor S. N. J. Bloch, Conrector i Odense; hvilken Sproglære er af den Kgl. Skolecomission anthoriseret til at bruges ved Underviisningen i Odense Kathedralskole, samt til ved forefaldende Leiligheder at indføres i flere Skoler. Den faaes hos Boghandlerne Schubothe i Kiøbenhavn og Hempel i Odense, samt hos Udgiveren, heftet for : Mk. 12 s. Exemplaret. Paa 10 Exemplarer gives Kiøberen, eet, og paa 20 tre Exemplarer frit.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-06-10
Godt Machøe a 12 s. Lispundet anvises tilkjøbs fra Adressecomtoiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-06-10
Midt i tilkommende Uge bliver Skipper Jens Lind seilsærdig til Kiøbenhavn, medtager Fragtgods og Passagerer. Man melder sig hos J. Nielsen i Skibhusene Ligeledes agter Skipper Johannes Anderschou at afgaae fra Lybet om 8 Dage, og medtager Fragtgods og Passagerer til Odense og Nyborg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-06-10
Nogle nye Bergenske Joller, saa og Engelske Søndstren tilGrubbemeller af forskjellig Størrelse, er at bekomme til billig Priis hos Kiøbmand J. Nielsen i Skibhusene. Credi og Debitorer samt Arvinger efter afg. Jndsidderske Maren Andersdatter, i Breed Bye, Ranneberg Herred, Rug gaards Amt, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, fra undertegnede Dato, for Enhver for sig at gotgiøre hvad de i Stervboet have at fordre, eller maatte være skyldige, andet Proclama formaaer Boet ikke. C. Møller. Ravneberg Herreds=Contoir den 3die Junii 1803.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-06-10
Trykfeil: J No. 68, 2den Spaltes 10de Linie nedenfra staaer: engelsk for fransk.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-06-13
Krig og Krigsforanstaltninger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-06-13
Jnden General Mortier rykkede ind i det Hannoverske udstædte han en Proklamation, hvori han forsikre Hannoveranerne, at den franske Armee ikke kom til dem for at udbrede Frygt eller Skræk i deres Egne, men blofor at tage deres Land fra den engelske Regiering, der nu viiste sig som en Fiende af heele Europa og var stolt af af træde Folkerettens Grundsætninger under Fødder. Den første Konsul, hedder det, har anvendt alt Mueligt for at hindre et nyt Fredsbrud, hvorimod Kongen af Engelland har brudt sit hellige Løvte i Amienstraktaten om at rømme Malta. Han er den som først har begyndt Fiendtlighederne, hvorved han fra nu af maae være baade Gud og Menneskeer ansvarlig for al den Elendighed, som den nye Krig fører med sig for hans Stater. Jeg veed at Engelland af blind Raserie har tilsendt Eder Proklammationer for at drage Eder i uvedkommende Stridigheder. Langt fra Eder være ethvert Angreb, der vil være Eder til ingen Nytte, men blot gjøre Eder allene til et Offen for Samme. Hannoveraner! Jeg lover Eder almindelig Sikkerhed og beskyttelse, naar J adskiller Eder fra Eders Konge, der, ved selv at bryde Troeskabs Grundlove, fritager Eder fra den Troeskab, J ellers vare ham skyldige. Eders Personer og Eiendomme skulle blive uantastede af mine Tropper, hvorimod jeg fordrer af Eder et saadant Forhold, som man med billighed kan vente af et roligt og fredeligt Folk, der ikke vil giøre Partie med sin troløse Fyrste.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-06-13
Førend Mortier trak ind i Staden Hannover blev den fra Magistraten sendt ham en Deputation i Møde for at overrække ham Stadens Nøgler, som han efter et kort og mildt Svar igien gav den tilbage. Han frabad sig det ham paa Slottet tiltænkte Logis og boer derimod i Hertugen af Cambridges Palais. General Schinner er udnævnt til Stadens Kommandant. Den 7de skulde Fortet Georg, overleveres til de franske Tropper. Gottingen faaer, efter Forlydende, ingen Besætning. Den franske Garnison i Hannover bestaaer af 3 til 4000 Md. og Hertugdommet Bremen skal besættes med omtrent lige saa mange. Den sidstomtalte Konvention skal staae ved Kraft i 3 Maaneder, eller og som Nogle mene, indtil den er approberet af Førstekonsulen. Da det følgelig kun er en foreløbig Konvention, saa er det mueligt at de hannoverske Tropper endnu ville blive erklærede for Krigsfanger. Mortier havde bestemt Ordre fra Førstekonsulen til at erobre det Hannoverske, som en til Engelland hørende Provinds. Det ha altsaa været ganske forgiæves, at Kongen af Engelland, har ladet Rigsdagen i Regensburg overgive en Erklæring, hvori han paastaaer, at Fiendtlighederne imellem hans Krone og den franske Republik slet ikke vedkomme ham som Kursyrste og Rigstand, i hvilken Egenskab han vilde lagttage den strængeste Neutralitet og stolede derved paa den almindelige Rigsfred og Rigsgarantie. - Den 13de skulde samtlige hannoveranske Tropper være paa denne Side Elben. J øvrigt forstyrres Hannoveranerne ingensteds i deres lovlige Kald og Forretninger, vedblive at være meget tilfreds med Franzosernes Opførsel og sørge omhyggelig for at Jntet skal fattes dem. Der blev endoOpløb i Staden Hannover førend Franzosernes Ankomst dertil, i Anledning af at man vilde bortføre Kornmagasinet. I dette Opløb blev et Par af Ministrenes Huse angrebne af Pøbelen, Tøihuset blev opbrækket og alle de Seierstegn, som Hannoveranerne fordum have tilkæmpe sig med megen Blodsudgydelse, bleve ganske ruinerede. – Stade er nu ogsaa besat med franske Tropper og i Har burg ligger 500 Md. inqvarteret. Ogsaa Lüneburbliver besat af de Franske, saasnart de hannoveranske Trop. per have rømt Samme, hvilket skulde skee den 10de eller 11te. De franske Tropper vedblive at marschere igiennem Nymmegen for at støde til Hannover=Armeen. - Post amlet i Hannover maae ikke lade enten Heste eller Vogne, tillige uden efter Ordre fra General Schinner, af Hvemde Reisende ligeledes maae være forsynet med Pas. Den hele forrige Bispedom Osnabriet er ved en færskilt Kapitulation ogsaa gaaet over til Franzoserne. Fra de Jndre af Frankerig er endvidere 10000 Rd. undervels til Rhinen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-06-13
Man maae nu være meget begierlig efter at erfare hvad den russiske Keiser vil sige til Hannovers Besætning af Franzoserne, da han skal have erklæret, at han ikke vilde tilstæde, at Hannover blev besat af nogen fremmed Magt og skal i den Henseende have sendt en Koureer til Paris med Forestillinger desangaaende. De tydske Aviser anføre og saa et, skiønt meget utilforladeligt Rygte, hvorefter Rusland skulde have forlangt af Danmark, at det maatte tillades den russiske Skiærslaade at gaae igiennem den schlesvigholsteenske Kanal til Eideren. Efter samme Aviser skal der ogsaa imellem den danske og franske Regiering, være Underhandlinger i Værk, der skulle angaae Frankerigs Jnteresse i nærværende Krig. (I London taler man om, at der i de franske Havne udrustes 22 Kapere, de skulle krydse i Sundet, for der at borttage de engelske Skibe og opbringe Samme til Norge,
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-06-13
I Henseende til den brittiske Marines nærværende Tilstand og Fordeeling er Følgende offentlig bekiendtgjort: I de brittiske Havne befindes med forseglede Ordre og istandsættes 22 Linieskibe, 5 Skibe paa 50 Kanoner, 28 Fregatter og 40 Schalupper. I den engelske og irlandske Kanal 17 Linieskibe, 1 Skib paa 50 Kanoner, 21 Fregatter og 25 Schalpper. I Dunerne og Stationerne i Nordsøen 3 Linieskibe, 1 Skib paa 50 Kanoner, 14 Fregatter og 21 Schalupper. Ved de vestindiske Øer 3 Linieskibe, 4 Fregatter og 14 Schalupper. Paa Jamaika Stationen 10 Linieskibe, 5 Fregatter og 8 Schalupper, Paa Amerika= og Newsoundlaand=Stationen, 1 Skib paa 50 Kanoner, 6 Fregatter og 4 Schalupper. Ved Ca og i Ostindien 4 Linieskibe 6 Kanonskibe, 8 Fregatter og 9 Schalupper. J Afrika 1 Fregat og 1 Schaluppe. Ved Portugal og Gibralter 1 Linieskib, 2 Fregatter og 3 Schalupper. J Middelhavet 11 Linieskibe, 2 Kanonskibe, 17 Fregatter og 2 Schalupper. Hospitals= og Fange. skibe 2 Linieskibe og 2 Fregatter. Tilsammen 72 Linieskibe, 16 Kanonskibe, 108 Fregatter og 131 Schalupper. Desuden haves endnu en Mængde andre Skibe, hvori blant 83 Linieskibe, 3 Kanonskibe, 78 Fregatter og 4, Schalupper, som endnu ikke ere udrustede, og 24 Linie. skibe, 14 Fregatter og 9 Schalupper som endnu skulle bygges. - Armeens Tilstand og Fordeeling er saaledes Engelland og Wales 20 Regimenter Kavallerie, 32 Regimenter Infanterie og 76 Regimenter Militz. Skotlan1 Regiment Kavallerie, 4 Regimenter Infanterie og 15 Regimenter Militz. Jrland 7 Regimenter Kavallerie og 23 Regimenter Infanterie. Jersen og Guernsen 9 Regimenter Infanterie. Malta 8 Regimenter Infanterie. Canada a. 5 Regimenter Infanterie. Vestindien 22 Regimenter Infanterie. Cap, Gorce a. 1 Regiment Jnfanterie. Ostindien 5 Regimenter Kavallerie og 23 Regimenter Infanterie. - Et Distrikt i Jrland har tilbudt Kongen at hverve en Magt af 40000 Mk. paa egen Bekostning.