JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1839-10-14
Dom: "De af Hovedcitanten, Dyrlæge Christen Johansen, om Contracitanterne, Hem Pastorats Skolecommission, brugte, ovenfor som fornærmelige udhævede Udladelser mortificeres og bor Hovedcitanten for sit i saa Henseende udviste Forhold bøde 20 Rbd. Sølv til Viborg Amts Fattigkasse. J Henseende til Processens Omkostninger for Underretten samt det Prokurator Ollgaard tilkjendte Salarium, bor Herredstingsdommen ved Magt at stande. Saa bør Hovedeitanten og udrede de Retsgebyhr og Skriversalarium, som skulde været erlagt, samt Godtgjørelse for det stemplede Papiir, som skulde været forbrugt, hvis Sagen ikke havde været beneficeret for Contracitanternes Vedkommende for Overretten. Endelig betaler Hovedcitanten i Salarium til Contracitanternes befalede Sagfører for Overretten, Prkt. Jespersen, 16 Rbd. Sølv. Det Jdømte udredes inden 8te Uger efter denne Doms lovlige Forkyndelse under Adfærd efter Loven." Ved Salling Herreders Ret den 28de Januar 1839 er af Justitsraad Bye- og Herredsfoged Rosenstand dømt saaledes: "Jndstævnte Dyrlæge Christen Johansen bør til Viborg Amts Fattagkasse bøde 16 Rbd. Sølv samt betale Rettens Gebyhr, Skriversalarium og Godtgjørelse for det stemplede Papiir, som til Sagen, saafremt denne ikke havde været beneficeret, skulde have været forbrugt, saa og endvidere i Salarium til den for Citanterne, Skolecommissionen for Hem Pastorat, beskikkede Sagfører, Prkt. Ollgaard, 10 Rbd. Sølv. Jøvrigt bor Jndstævnte for Citanternes Tiltale i denne Sag fri at være. Det Jdømte at udredes inden 15 Dage efter denne Doms lovlige Forkyndelse under Adfærd efter Loven."¬
Viborger Samler, 1839-10-14
J Sagen Nr. 213. Ldsoprykt. Jespersen mødte for Skifteforvalteren i afg. Madame J. K. Bergs Boe, Landsoverrets- samt Hof- og Stadsrets=Asserfor Bye- og Herredsfoged Claudi i contra Mariager,
Viborger Samler, 1839-10-14
Ldsoprykt. Møller mødte for Forpagter R. Berg af Spentrup Præstegaard. (Hovedcitanten, Skifteforvalteren i afg. Madame J. K. Bergs Boe, har under nærværende Sag paaanket til Stadfæstelse, hvad Sagens Realitet betræffer, en inden Nørhald Støvring og Galthen Herreders Ret den 2den Mai d. A. afsagt Dom i en Sag, anlagt af ham imod Contracitanten, Forpagter N. Berg, til Betaling af 8699 Rbd. 5 Mk. 6 1/2 Sk. Sølv med Renter fra 31te Januar 1838.) Dom: "Herredstingsdommen bør ved Magt at stande, dog saaledes, at Contracitanten, Forpagter N. Berg, betaler til Hovedeitanten, Skifteforvalteren i afg. Mad. Jda Kirstine Bergs Boe, Processens Omkostninger for Underretten skadesløst. Saa betaler Contracitanten og til Hovedcitanten, Processens Omkostninger for Overretten skadesløst. Det Jdømte udredes inden 8te Uger efter denne Doms lovlige Forkyndelse under Adfærd efter Loven." Ved Nørhald Støvring og Galthen Herreders Ret den 2den Mai 1839 er af Krigsraad Herredsfoged Wesenberg, dømt saaledes: "Jndstævnte, Forpagter N. Berg i Sven trup Præstegaard, bør, imod at extraderes sin under 10de Marts 1835 til Gjerlev Onsild Herreders Overformynderie for et lige Beløb udstedte Panteforskrivning, til Skifteretten i afdøde Enkemadame Jda Kirstine Bergs Boe betale 8699 Rbd. 5 Mk. 6 1/2 s. Sølv med lovbestemte Renter fra 31te Januar 1838 indtil Betaling skeer, samt erstatte Citanten Sagens Omkostninger med 25 Rbd. Sølv. Det Jdømte udredes forinden 15 Dage efter denne Doms lovlige Forkyndelse under Adfærd efter Loven."
Viborger Samler, 1839-10-14
Kjøbenhavns Børs=Cours, den 11te October. Hamborg 2 M. - a vista 197 1/2. Species 200. Obligationer (uden Renter) 95 a 95 1/2 Nationalbank-Obligationer (af Laanet den 4de Februar 1820) 101 1/2 a 102 Rbd. r. S. Disconto 5 pCent. Nationalbank=Actier 72 i rede Sølv.
Viborger Samler, 1839-10-15
Kongelig allerne privilegeret. No. 146. 67 Aarg. Stifts-Tidende. Viborg. Forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdømmerne. Tirsdagen den 15de October 1839. Denne Tidende, redigeret af Adjunct Reiss og H. Wissing, udgives 4 Gange ugentlig fra det Dons'ske Officin.
Viborger Samler, 1839-10-15
Udenlandske Efterretninger. Belgien. Urolighederne i Gent have erholdt en sørgelig Betydenhed. Jfølge Messager de Gang have Tropperne paa en uværdig Maade misbrugt deres Re til at undertrykke Oprøret. De Grusomheder, de skulle have begaaet, synes at fordre en streng Undersøgelse Ere Kjendsgierningerne begrundede, saa har Ministeriet (?) ikke alene udviist Uforsigtighed, men endog godtgjort sin Uduelighed, hvorved Hadet næres, og den offentlige Fred compromitteres. Vare Kjendsgierningerne derimod ugrundede, men man kan ikke antage, at man i den Tilstand, hvori den ulykkelige Stad befinder sig, ikke skulde have været særdeles forsigtig i at fortælle Kjendsgierninger, Garnisonen i Gent er ved de paa Jernbanen fra alle Sider kommende Tropper forøget til over det tredobbelte. Senere indtraf en Grenadeer-Bataillon, der tog Post paa Place d'Armes. Midt paa Pladsen stode fem Jnfanterie-Batailloner, to Kyrasseer=Escadroner og et Batterie, og rundtom vare Vedetter af Cavallerie opstillede.
Viborger Samler, 1839-10-15
Brüssel, den 6te Octbr. Efter de sidste Efterretninger fra Gent var Roligheden der fuldkommen gjenoprettet. Fabrikerne begynde efterhaanden atter at arbeide, og Ementen i forrige Uge har næsten ikke efterlade sig noget Spor. Kun paa Torvene bivonakere endnu nogle Troppeafdelinger. Beretningerne og Ementen, hvilke synes at have været noget overdrevne, bedømmes i Journ d. Flandres, der vel indrømmer, at Blod er udgydet, og høiligen beklager, at man har ladet skyde paa Folket, men derhos forsikkrer, at Militairet, tirret ved Uro stifternes haanende Modstand, først er stredet dertil efter lang Tøven, samt at Alt, hvad man har fortalt om Soldaternes Grusomhed og Barbari, er urigtigt eller det mindste meget overdrevet. Flere Soldater ere saarede. En Kyrasseer er igaar død af sine Saar. Jøvrigt ere alle Beretninger enige deri, at Fabrikarbeider, nes Tilstand virkelig er meget foruroligende, og at alvorlige Forholdsregler maae tages, for at afhielpe dette Onde, men hvori disse Forholdsregler skulle bestaae, vil vel være et af de vanskeligste Spørgsmaal. - Organ des Fl. beretter: "Om endog Ementen er qvalt, er desuagtet Gjæringen stor, da Arbeiderne vægre sig ved at vende tilbage til deres Arbeide. Generalerne Clump og Malherbe ere endnu i fuld Virksomhed. Deputationen har atter idag været hos Gouverneuren, og har af denne erholdt det Svar, at han ikke kunde modtage den, saalænge Arbeiderne ikke vare vendte tilbage til deres Pligt. Deputationen begav sig derefter til de nævnte Generaler, og forsikkrede disse, at Urolighederne ikke vare anstiftede af Arbeiderne, men af Jldesindede. Generalerne forsikkrede, at deres Taalmodighed var udtømt, og at de ikke meere vilde taale noget Angreb paa Tropperne. Havde Arbeiderne ingen Skyld i Urolighederne, skulde de bortfjerne sig fra Gaderne, og gaae til deres Arbeide. Deputationen lovede at anvende sin Jndflydelse paa Arbeiderne. Flere Fabrikker have virkelig fra i Gaar Eftermiddags atter begyndt at arbeide, efterat Tropperne vare komne til deres Beskyttelse. Adskillige Personer ere fængslede, som vilde angribe de Fabrikker, hvori der blev arbeidet. Statsraadets Petition til Kongen er overleveret til Commissionen for Fabrikkerne. Andragendet frifinder den arbeidende Classe for enhver Skyld (?), og forlanger i energiske Udtryk Opfyldelsen af de Løfter, der i Aaret 1335 bleve givne Bomulds-Jndustrien.
Viborger Samler, 1839-10-15
J Hospitalet ligge 7 Personer, der ere saarede under Urolighederne.
Viborger Samler, 1839-10-15
Storbritannien og Jrland. Dampskibet Great Western er igaar ankommet til Bristol fra Ny-York efter den usædvanlig korte Seilads af 12 Dage og 13 Timer: Det medbringer i Contanter fra den forenede nordamericanske Bank 117,051 L. til Bankens herværende Agent, Jandon, og det hedder, at der med Damp British Queen endnu skulle remitteres fra samme Bank 250,000 £. Denne Omdannelse af Bankens Forhold har havt en gunstig Jndvirkning paa Pengemarkedet; Pengene erholdtes lettere, og Tilliden syntes at ville vende tilbage. Man vil imidlertid vide, at de store Capitalister endnu holde sig tilbage; de ville nemlig oppebie den fuldkomne Udjævning af huin Banks Anliggender. Ufordeelagtigt paa Pengemarkedet i forrige Uge har desuden Udtællingen af den betydelige Sum af 2 til 300,000 L virket, hvilken Sum er erlagt i Told for indført fremmed Korn Gaarsdagens Gazette beretter, at Dronning Victoria har udnævnt G. L. Hodges, hidtil Generalconsul i Servien, til Agent og Generalconsul i Ægypten. Om Bestemmelsen med den nuværende Generalconsul i Alexandrien, Oberst Campbell, meldes intet.
Viborger Samler, 1839-10-15
Frankerig. Journ. des Deb indeholder en Artikel om det spanske Spørgsmaal, i hvilken dette Regjeringsblad anbefaler og excerperer det for kort Tid siden af Dr. Zopfl i Heidelberg udgivne Værk om den spanske Arvefølge, for saaledes ogsaa fra det retlige Standpunct at afgjøre det nu factisk afgjorte Spørgsmaal om D. Carlos's Fordringer paa den spanske Throne. Det carlistiske Blad, Quotidienne, tilføier Følgende: Ende nu var Ferdinands Forholdsregel ikke udført, endnu var Jsabella ikke født, ingen Borgerkrig truede Spanien; den franske Konge kunde kun intervenere ved Hielp af Diplomatiken; men han ansaae det for nødvendigt, paa en høitidelig Maade at forsamle sin hele Slægt om sig, og til hans Protestationer imod Ophævelsen af den saliske Lov sluttede sig Moderklæringerne fra Don Carlos, Kongen af Neapel, og Hertugen af Lucca. Men iblandt disse Bourboner var der Een, hvem saadanne Protestationer ikke syntes fyldestgjørende, og som forlangte, at en raisonnerende Erklæring, han selv havde forfattet, og overalt Carl den Tiende, skulde føies til den nedlagte Protest. Denne Bourbon, der dengang ivrede saa stærkt imod Ophævelsen af den saliske Lov, hvad hedte han, Louis Philippe, Hertug af Orleans, nu de Franskes Konge. Carl den Tiendes forrige Ministre og hans Gesandt i Spanien leve endnu, man spørge dem.
Viborger Samler, 1839-10-15
Vi have modtaget fra Madrid nøiagtigere Beretninger om de Lovudkast, Fueros-Commissionen har forelagt Cortes. To Udkast ere fremlagte, det ene fra Oppositionen, der har Majoriteten i Commissionen, det andet fra det ministerielle Parti, d. c. Minoriteten i den fornævnte Commission; Majoritets=Udkastet af Arguelles lyder omtrent saaledes: Conventionen i Bergara, afsluttet imellem Seiershertugen og General Maroto antages; de baskiske Provindsers og Navarras Fueros bekræftes, forsaavidt de angaae Municipal- og Oeconomie-Forholdene; fremdeles opretholdes i alle disse Provindser det constitutionelle Princip, der var gieldende i alle de øvrige Provindsers Hovedstæder paa den Tid, da Conventionen afsluttedes i Bergara; Regjeringen vil, efterat have indhentet Erklæring fra Auctoriteterne i de baskiske Provindser, snarest muligt forelægge Cortes et Lovudkast, der er skikket til at bringe Fueros i Overeensstemmelse med Monarchiets Statsforfatning; og indtil videre efter de fastsatte Bestemmelser afgjøre enhver Tvivl og de Vanskeligheder, der maatte opstaae ved Udførelsen af denne Lov, samt ufortøvet meddele Cortes Beretning derom." Minoritetens Udkast lyder derimod saaledes: de baskiske Provindsers og Navarras Fueros bekræftes, for saavidt de ikke ere stridende mod de politiske Rettigheder, som Jndb. i disse Provindser, ifølge Constitutionen af 1837, nyde i samme Grad som alle andre Spaniere, Regjeringen vil, saasnart Omstændighederne tillade det, og efterat have modtaget Erklæring fra de baskiske Provindser og Navarra, forelægge Cortesforsamlingen de Modificationer, der maae foretages med Fueros, for at bringe disse i Harmonie med Nationens almindelige Jnteresse, og med Rigets Statsforfatning; den (Regjeringen) vil provisorisk afgjøre enhver Tvivl og de Vanskeligheder, der ville vise sig ved Lovens Udførelse, og desangaaende aflægge Cortes Beretning." –
Viborger Samler, 1839-10-15
Jfølge Beretninger fra Catalonien har Cabrera forladt Aragonien. Præsten Zabalas Bande er opløst, de til den hørende Officierer have meldt sig hos Auctoriteterne i Bergara; 39 Soldater ere flygtede til Frankerig; de øvrige søgte deres Tilflugt i Skovene. – Amnestie-Commissionen er færdig med sit Udkast; Amnestien vil blive almindelig, kun Cabrera, Grev d'Espana, Biskoppen af Leon, Pater Corillo, Grev Regri og Palillos ville blive udelukkede fra den. "Naar man, udbryder Bladet le Temps, seer paa Don Carlos, naar man betænker, hvilke Strømme af 41 Blod, der ere udgydte for et saadant Menneske, saa maa man uvilkaarlig forbauses og indigeres. – Men, siger man, det var ikke for ham, at Stæderne bleve lagte i Aske, at Provindserne hæriedes, at en stor Nation i samfulde 5 Aar gaves til Priis for Borgerkrigen og Anarchiet; det var ikke for ham, for Prindsen, men for det Princip, han repræsenterer; – det var ikke Kongen, men Kongedømmet, Legitimiteten, der maatte forsvares med Mord, Brand og Plyndring. - Men det er nok, for at gjøre Legitimitets=Principet almindelig forhadt."
Viborger Samler, 1839-10-15
Bladene le Temps et Messager ville vide, at D. Carlos's gjentagne Begjering om Tilladelse til at vælge Domicil i det Saltzburgske er afslaaet af den franske Regjering; han vil ikke erholde Passer til Udlandet, førend Freden ganske er gjenoprettet paa Halvøen. La Presse melder, at Ponthois, forsynet med nye Jnstructioner, er afreist til Marseille, for at begive sig til sin Post i Constantinopel. Efter Revne des deux Mondes synes Hertugen, af Remours's tilkommende Gemalinde ei at skulle komme over Pyrenæerne, men over Rhinen, og le Temps beretter, at Hertugen af Remours's Ægteskabsproject med Dronningen af Spanien eller England vækker i høi Grad, Publicums Nysgierrighed. Man taler om en Forbindelse imellem Prindsen af Joinville og en Prindsesse fra Brasilien.
Viborger Samler, 1839-10-15
De sidste Efterretninger fra Departementerne melde, at Kornpriserne ere faldne paa 38 Markedspladser, og kun stegne paa 15. Constititutionel beretter, at Justitsministeren vil meget snart udnævne en Commission for at revidere den Deel af Septemberlovene, hvori de Presseforseelser defineres, der henhøre under Pairskammerets Cognition. Som bekjendt var en Revision af denne Deel af Septemberlovgivningen en af Betingelserne i det venstre Centrums Program.
Viborger Samler, 1839-10-15
Jndenlandske Efterretninger.
Viborger Samler, 1839-10-15
Kjøbenhavn, 12te October. Hs. Majestæt Kongen har under 28de Septbr. d. A. allernaadigst behaget at udnævne Kirkeprovst, Sognepræst ved Domkirken i Slesvig, Nicolaus Theodor Bøysen, til Ridder af Dannebrogordenens 4de Klasse.
Viborger Samler, 1839-10-15
Under samme Dato har det behaget Hs. Majestæt Kongen at benaade Hoboist ved Livgarden til Fods, Ludvig Friederik Stockmarr, med Dannebrogsmændenes Hæderstegn. Jgaar endte dette Aars Exerceertid for de her forsamlede Tropper, som tilsammen bestode af 17 Batailloner, 9 Eskadroner og 8 Batterier. Fra den 1ste indtil den 7de incl. afholdtes Special-Revuerne hver Formiddag, og ligesom det paa den ene Side var et glædeligt Skue, at see den alderstegne Konge med kraftfuld Udholdenhed mynstre sine Tropper, maa det paa den anden Side erkjendes, at Tropperne beviiste, at de staae, især hvad de enkelte Underafdelingers taktiske Uddannelse angaaer, paa et meget tilfredsstillende Standpunkt. Den 8de, 9de, 10de og 11te udførtes derpaa fire Manoeuvrer, paa hvilke Tropperne de tvende første Dage agerede imod hinanden, deelte i tvende Corps, og de tvende sidste Dage samlede gjorde tvende Udfald fra Fæstningen, under Hs. Maj. Kongens egen Commando, imod en supponeret Fiende, der antoges at have sat sig i Besiddelse af Broerne udenfor Nørre= og Østerport. Paa Manoeuvren den 8de commanderede General=Lieut. v. Friboe det Corps, der forestillede en fiendtlig Avantgarde, som fra Egnen om Nærum var rykket frem igjennem Dyrehaugen, og som trængtes tilbage af et Corps under Hs. K. Høihed General Prinds Christian Frederiks Commando. Den 9de derimod commanderede General=Lieut. v. Bülow det Corps, der forestillede en fiendtlig Avantgarde, som var rykket frem indtil imod Uttersløv Mose, og som blev kastet tilbage mod Bagsvær af et Corps under Hs. K. Høihed General Prinds Frederik Ferdinands Commando. Det bedste Veirligt begunstigede disse Øvelser, hvoraf det første, eller den saakaldte Dyrehauge=Manoeuvre, tillige tjener til Forlystelse for Kjøbenhavnerne, der i Aar, som sædvanligen, i en saadan Mængde indfandt sig som Tilskuere til Hest, Vogns og Fods, at de endog stundom hindrede Tropperne i deres Bevægelser. (Berl. Tid.)
Viborger Samler, 1839-10-15
Selskabet til Naturlærens Udbredelse holdt den 3die De, et Møde under Forsæde af Hs. Kgl. H. Prinds Christian Frederik. Efterat Forhandlingerne vare sluttede, forevistes to saakaldte Daquerrotyper, nemlig to Prospecter optagne i Paris efter Daquerres Fremgangsmaade. Disse tilhøre Hs. Kgl. Høihed Prinds Christian, Selskabets Patron, og ere udførte med et for Hs. Kgl. Høihed anskaffet Daguerrisk Apparat, af Hr. Generalconsul Falbe, der for Tiden opholder sig i Paris. Man saae her bekræftet hvad der er bleven sagt om disse Afbildningers store Fiinhed. Medens andre Afbildninger tabe ved at betragtes igjennem Forstørrelsesglasset, vise disse, ved at sees derigjennem, en Mængde Details, som Øiet ikke for opdagede. (Berl. Tid.)
Viborger Samler, 1839-10-15
Det af 30 Volonteurer ved Frederiks Hospital gjorte Skridt (see d. Bl. No. 141) skal, ifølge Helst. Av., efter Ældres Raad være bleven redresseret.
Viborger Samler, 1839-10-15
Med Hensyn til, at en ny allernaadigst approberet Plan for Klasselotteriet er bebudet at ville udkomme, siger Fædrelandet, at vi havde heller seet Tallotteriets Ophævelse bebudet, og negte ikke, at vi ansee det Ene for ligesaa uvigtigt som vi ansee det Andet for vigtigt. Thi om endefter den nye Plan "Rabatten vil bortfalde og Gevinsterne ville blive flere og større, saa vil det dog sikkert derfor ikke blive meere fordeelagtigt at spille i Lotteriet. Nu som før, vil Planen gaae ud paa at skaffe Staten en Jndtægt, som naturligviis nu som før vil gaae af de Spillendes Lommer.
Viborger Samler, 1839-10-15
En Efterretning i "Dagen", at Dampskibet Paris paa sin sidste Tour til Kbhavn skulde i nogen Tid have staaet fast paa Skagens Rev og svævet i betydelig Fare, erklærer Handelstidenden for ugrundet.
Viborger Samler, 1839-10-15
Den 8de De, ankom til Kbhavn en i Finland nybygget Lystkutter, Sylph.
Viborger Samler, 1839-10-15
J Kjøbenhavns Commissions-Tidende blev nylig en Jfr. F. M. lykønsket til sin Fødselsdag med følgende Vers Gid Du alle Dine Dage. Leve maa i Fryd og Gammen, hver Dag dandse, spise Kage, Snart faae Bryllup, Hurral Amen. De nærmere Omstændigheder ved det af Arrestanterne Christen Olsen, Andreas Frederiksen og Lars Christiansen forøvede Mord paa Bommand Lars Olsen, og hvorfor de, som bekjendt, ere dømte fra Livet (see Gaards Nr.), ere følgende: Efterat Arrestanterne havde aftalt med hverandre i Forening at dræbe Bommanden Lars Olsen, og bemægtige sig hans Penge, og allerede den 1ste Juli 1838 havde begivet sig paa 1 Veien for at udføre Planen, til hvis Jværksættelse Christen Olsen havde medtaget en Gjerdestave, men underveis havde opgivet dengang at udføre Misgierningen, mødtes de, efter paa ny truffen nærmere Aftale om samme Plans Udførelse, Natten mellem den 9de og 10de næstefter mellem Birchendegaard og Bomhuset, Andreas Frederiksen og Lars Christiansen tilhest, men Christen Olsen tilfods, ved hvilken Leilighed Andreas Frederiksen medbragte et Huggejern, som Christen Olsen i Forveien havde ved et Besøg hos ham udseet som et Jnstrument, der var brugbart til Drabets Udførelse. Christen Olsen, som var udkaaret til at udføre Drabet, blev nu overleveret det ommeldte Huggejern, hvormed han posterede sig bag Bomstøtten, medens Andreas Frederiksen, der, efter hvad han har forklaret, ifølge den skeete Aftale ikke skulde deeltage i Udførelsen af selve Mordet, og ikke havde Mod til at see derpaa, stillede sig bag Gjerdet af den ved Lars Olsens Huus værende Have, og Lars Christiansen, som sad paa sin egen Hest og holdt Andreas Frederiksens Hest ved Siden af sin, i Forening med Christen Olsen raabte Bommanden ud for at tage imod Bompenge. Da Lars Olsen paa deres Raab var traadt ud, og rakte Haanden ud for at modtage Bompengene, gav Christen Olsen ham bagfra et Slag med Huggejernet lige under Hatten paa den høire Side af Baghovedet, saa at han styrtede om paa Jorden uden at give nogen Lyd fra sig, hvorpaa Christen Olsen endnu gav ham nogle Slag i Hovedet med Huggejernet. Andreas Frederiksen, der imidlertid havde opholdt sig ved Havegjerdet, kom nu til, og har i Forening med Christen Olsen den Myrdede ind i Haven, hvor de nedstyrtede ham paa Hovedet i den sammesteds værende Brønd. Derpaa gik de tvende sidstnævnte Arrestanter ind i Bomhuset og opbrøde, medens Lars Christiansen blev holdende paa Veien, en Bordskuffe og et Chatol, hvoraf de udtoge 220 Rbd. 2 Mk. Sedler og Tegn og 1 Mk. i rede Sølv. (Berl. Tid.)
Viborger Samler, 1839-10-15
Forrige Torsdag forlod det werlighske Selskab Roeskilde for at reise til Hillerød, og derfra til Helsingøer.
Viborger Samler, 1839-10-15
Det müllerske Selskab har paa Reisen fra Nakskov til Aarhuus formedelst Modvind maattet løbe ind til Nyborg, hvor det har aabnet et Abonnement paa nogle faa Forestillinger, men vil med det Første afgaae til Aarhuus. Det titchenske Selskabs Forestillinger i Horsens vedblive at være godt besøgte. "Bagtal kun dristigt, der bliver altid Noget hængende!" Med dette gamle, desværre kun altfor sande Ordsprog begynder et i Slagelse Avis, under Overskrift, Bagvaskelse indført Stykke, der har Hentydning paa nogle skammelige Rygter, der i de sidste Maaneder have været udspredte der i Byen om en Mand, som ifølge sin Stilling mere end de fleste Andre er nødsaget til at stræbe efter at bevare et uplettet Rygte. Nogle Mænd her i Byen have imidlertid gjort, hvad man altid burde gjøre i lignende Tilfælde, forudsat at man er istand dertil de have søgt at komme efter, hvorvidt Rygterne vare grundede, og Undersøgelsernes Resultat er blevet: "at Rygterne ere aldeles ugrundede." De ere imidlertid ikke blevne staaende derved, men arbeide nu ogsaa paa at faae Rygtesmedene opdagede og dragne til Ansvar.
Viborger Samler, 1839-10-15
Stubbekjøbing har faaet en Skibsbro. Den 2den October blev den indviet ved en Tale af vor virksomme og yndede Stiftamtmand, Kammerherre v. Jessen. Han lykønskede Byen til det fuldførte Værk, og glædede Alles Sind med Forhaabning om, at der ved Siden snart maa vorde dannet en Havn; en saadan vilde være høist ønskelig paa et Sted, hvorhen mangfoldige Skibe om Efteraaret tidt kunde tye, hvorfra de om Foraaret have en rum Udseiling baade til Øster og Vester. – Efter Stiftamtmandens indtryksfulde Tale blev det danske Flag første Gang heiset paa denne Bro, og dette skeete under Sange og Kanoners Lyd. Den forsamlede Mængde istemmede lydelig og hjertelig Stiftamtmandens Udraab: "Leve Kong Frederik den Sjette!" (Loll. Falst. Stiftstid.)
Viborger Samler, 1839-10-15
Odense. Dr. med. & chir. Carl Ruge, elsket og agtet som Menneske, yndet som nidkjær og utrættelig Læge, lykkelig i huuslige, begunstiget i oeconomiske Forhold, har nu sluttet sig til dem, der haabe, hiinsides Havet at berede sine Efterlevende en lysere Fremtid. Med en trofast Hustru og 5 Sønner har han nu tiltraadt den længe paatænkte Reise til America. Maatte han for sig og Sine see sit Mod og sin Udholdenhed kronet med Held Velsignelse! – Vor hæderligt bekjendte Theatermaler T. Lund er ankommet hertil fra Flensborg, hvor han har istandsat det derværende Theater. Efter Forlydende agte ogsaa Vedkommende her i Byen at lade vort Theater undergaae flere væsentlige og hensigtsmæssige Forandringer. (Fyenske Av.)
Viborger Samler, 1839-10-15
Jblandt de Staden Altona tilhørende Jnventarier, som findes anførte i Commune-Regnskabet, er ogsaa en Sølv=Kam, som blev kjøbt den 9de Septbr. 1681, og endnu opbevares hos Kæmneriet.
Viborger Samler, 1839-10-15
Den bekjendte Kunstkjender, Kammerherre Rumohr, der for Tiden opholder sig i Kbhavn, er nylig bleven Eier af Senioratgodset Steinrade i Holsteen. Deputeret i det slesv.-holstenske Cancelli, Grev Reventlov Criminil, har tiltraadt en Udenlandsreise, der nærmest skal være foranlediget ved Familieforhold og ikke have nogen officiel Characteer, og hvorfra han først kommer tilbage til Foraaret. (Alt. M.)