Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1811-12-17
Indenlandske Efterretninger. (Af Kollegtid., Statstid., Dagen, Kbhvns. R. Skilderie, der Jydske og Lollandske Aviser samt Udgiveren.) Den 11 Decbr. d. A. var den store Dag, paa hvilken et Broderfolk høitideligholdt en Nationalfest, der i de sildigste Aarhundreder vil glimre med uforgiængelig Glands i Fædrelandets Aarbøger, og forevige Frederiks udødelige Fortjenester af Videnskabelighedens Fremme i sine Stater. Ogsaa Norge, der, urokkeligt som dets Fielde, deeler med trofast Hjerte Søsterlandets Trængsler, har nu været saa lykkeligt, ved sine ypperste Talmænd at kunne tolke Frederik sin Erkjendtlighed for een af de herligste Gaver der nogensinde kunde blive det til Deel. Den Kjøbenhavnske Afdeling af det Kongelige Selskab for Norges Vel havde under 1 Decbr. udstædt en trykt Indbydelse til en Nationalfest, som, i Følge en Opfordring fra Direktionen i Selskabet for Norges Vel til samtlige Selskabets Afdelinger, var berammet til at holdes den 11 Decbr., ved hvilken Høitidelighed det Norske Folk agtede at yttre sin Glæde og Taknemmelighed over at have modtaget Hs. Maj. Kongens Resolution om Oprettelsen af et Universitet i Norge. - Til den Ende var Gjethuussalen paa det skjønneste opmalet og oplyst. Over Indgangen var anbragt et Transparent, forestillende en Klippe, som Minervas Skjold hvilede paa og ved Siden af hvilket dens Ugle stod. Paa Fieldet stor Fyr og nedenunder porut Kl December 1811. Udenfor brændte Beegfakler. Omtrent Kl. 7, ankom Hs. Maj. Kongen og hele det Kongelige Huus. Høitideligheden aabnedes med en Sang af Statsraad Pram, Ridder af Dannebrogen, sat i Musik af Kapelmester og Ridder Kunzen, der blev afsjungen af Sangere og Sangerinder, ved det Kongelige Theater, under Akkompagnement at det Kongelige Kapel. Efter Kantaten fremstod Etatsraad Ridder Treschow og frembragte i alle NordmændeNavn disses allerunderdanigste Taksigelse for et Kongebud. der vil skabe nyt Lys og forøget Held inden for Norges gamle Enemærke. Han viste de Fordele, som alle danske Stater gjensidigen ville nyde af denne Høiskoles Oprettelse, og udviklede de vigtigste Grundsætninger, som ved sammes Jndretning ville være at tage i Overveielse Den Tak som skyldes Landets Fader for hiin Kongelige Velgierning og de Følelser, som besjæle alle Videnskabers Dyrkere, ved Sporet af en nye Spire til Oplysning og Videnskabelighed tolkedes dernæst af det Kjøbenhavnske Universitets Rector Professor Ridder Hornemann paa denne Høiskoles Vegne, af Professor Baggesen paa det Kielske Universitets Vegne, af Hs. Excellence GeheimeStatsminister Grev Schimmelmann, Ridder af Elefanten og Storkors af Dannebrogen, paa det danske Videnskabers Selskabs Vegne. De tolkedes i et ædelt, skjønt og mandigt Sprog af Hs. Høihed Prinds Christian Frederik, som Præses for det norske Videnskabers Selskab og det herværende Konsternes Akademie, og bleve frembaarne for Dannerkongen af Kammerherre og Storkors Baron Schubart, som Vicepræses for det italienske Videnskabers Selskab, og Biskop Münter, Ridder af Dannebroge og Ordensbiskop, paa det joniske Akademies Vegne. Statsraad Treschow takkede dernæst disse lærde Selskabers Talmænd for en Deeltagelse, Norges Høiskole, snart skal stræbe at fortjene, og Festen endtes med Slutnings-Choret af Statsraad Prams Kantate. Hvorpaa Deres Majestæter Kongen og Dronningen samt Kongehuset forlode Salen, under det lydelige Glædesraab; leve Frederik, Norges Fader, leve Marie, Norges Moder, Endeel af de Tilstædeværende samledes derpaa til et Aftensmaaltid, som, skjøndt det efter sin Bestemmelse ikkun var tarveligt, blev til en sjelden Glædesfest ved det Hs. Høihed Prinds Christian uindbuden behagede at deeltage i samme, og at udbringe de Skaaler, som den inderligste Taknemmelighed og Festens vigtige Gienstand gave en naturlig Anledning til. Jblant disse bemærkedes især en Skaal, som Hs. Høihed udbragte med de Ord: Norges Universitet, som Almeenaand frembragte, som Frederik gav os og som Alherren vil velsigne til disse Skaaler, bleve Sange afsjungne af Baggesen, Øehlenschlager, Pram, O. Hørrebow, Bonnevie og Sommer.