JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1784-02-16
Paa Søllestedgaards Gods i Lolland er for kort Tid siden ved Døden afgaaet en gammel Enke Anne Catheme Lars Datter, hvis ringe Efterladenskab strax er taget under Skifte-Rettens lovlige Behandling; men endskiønt Boet vil neppe blive tilstrækkelig til Begravelsets Omkostninger med videre, bliver dog dette Dødsfald herved 3de gangende Kiøbenhavnske Berlingske Tidender bekiendtgivet, om der skulde være Arvinger efter den Afdøde, som vilde møde, de da til den i Loven befalede Tid af de melde sig. Søllestedgaard, den 20de Januarii 1684. Carstensen. Jngerslev Mønt, som er beliggende udi en behagen, og god Egn, nemlig Haureballegaards Amt i Ring Herred, Thee set Sogn, ved Landeveien imellem Aarhuus og Horsens, agter Eyeren ved offentlig Auction at bortsælge næstkommende 10de Martii. De som maatte have Last til at kiøbe dette Sted, vel behageligst indfinde sig Møllen benævnte Dag Kl. 9 Formiddag. hvilken Tid Auctionen tager sin Begyndelse, efter billige Conditioner, som da skal blive bekiendtgjort, i øvrigt mener følgende til behagelig Efterretning: Møllen drives ved nedenfalds Vand. og haver 2de Qværne til Kornmaling, samt et stort og et mindre Stampeværk, ved hvilke Møllens Eier er berettiget at samme for et af Farverierne Aarhuus; Bogningerne bestaar i alt af 40 Fag Huus, Mølleskylden er 2 Tdr. 2 Skpr., og med Møllen sælges Ager og Engs Hartkorn 1 Td. 3 Fdkr., hos Jorder af Fælledskab ere udskiftede og beliggende saa beqvemt som mueligt samt blant andet haver den mærkelige Helighed at 22 a 24 Læs Høe kan avles paa de dertil hørende Eng Stykker. Nærmere Opigsmaa, saa vel om Møllens Beskaffenhed, som Condinonerne, hvorefter den sælges, kan forinden Auctionen faaes pas Forvalter Brandt paa Wilhelmsborg ved Aarhuus, og Jngerslev Malle hos Eieren.
Berlingske Tidende, 1784-02-16
Den 27de December f. A., er ved Døden afgaaet Arel Jensens Hustene i Tommerng aarslet Anne Hansdatter, uden at efterlade sig kuns Arvinger, hvilket Dødsfald allerede er bekjentgjort i Fyens Stifts almindelige Aviser, men en udermere de kiendegiøres til Vedkommendes Efterretnin den Afdødes Loven. ger skal efter Enkemandens Beretning være følgende: 1) En Broder Peder Hansen, som er død og har efterladt sig en Sam Hans Christran, boendes Odense en Datter Karen, boende ved Tøndern i Holsten, en dito Maren, gat med Jørgen Pedersen, Fughl, boende paa Falster, 2) en Søster Anna Kirstina Hansdatter, har været gift med en Corporal, hun er død og har efterladt sig en Datter Cathrine Rebslagers, boende i Odense, 3. en Søster Kirstine Hansdatter, har været gift med en Skoemager ved Navn Verner, hun er død og har efterladt sig en Søn Rasmus Vernersen, som opholdt sig i Kiøbenhavn, men skal være død og har efterladt sig en Søn, hvis Navn og Opholdsted ikke vides, 4) en Søster Cathrine Hansdatter Scharf, er død og har efterladt sig en Søn Jørgen Scharf, værende i Odense, 5, en Søster Karen Hansdatter, gift med Jacob Glarmester i Odense, hun er død og har efterladt sig en Søn Ditlev Jacobsen, skal opholde sig i Sielland, men paa hvad Sted vides ikke, et heller om han er levende eller død; flere Arvinger vidste Enkemanden ikke at angive, Boen blev strax efter Dødsfaldet taget under lovlig Behandling, og erfaredes det 30te Dagen derefter ved Boets Aabning og den der holdte Registerings og VurderingsForretning at Gielden overstiger dens Formue, og altsaa intet kan blive at arve, ikke destomindre indkaldes Arvingerne herved da Boet ikke taaler noget lovlig Proclama, at møde her i Stervboet til de i Loven anbefalede Tider, da Skiftet saasnart mueligt sluttes. Tommerup ved Odense i Fyen, den 2den Februar. 1784. Hans Larsen.
Berlingske Tidende, 1784-02-16
Afgangne Borger og Kiøbmand Mathias Ditzels efterladte Eiendomme i Holbech, som er 1) en Gaard han selv iboede, der til Kiøbmandsbrug er beqvemmest i Byen, beliggende ved Byens en Port og Skibs=Broen, og vel indrettet med Magaziner, Pakhuuse og gode Kieldere, i Værelserne en To Etage Jern Vindovn, en enkelt dito, 1 Kiølleovn og 2de mindre Bielæggerovne; til Gaarden en vel indhegnet Frugt= og Kiøkken=Hauge, og Baggaard og Hauge, beqvem Tømmerplads, hvorpaa Tømmer=Last fra Søen kan opslaades, uden Transport ved Vogne, 2) en Række Leie=Huuse paa Vestersiden af Bleegstrædet, bestaaende af 21 Fag, og derudi 5 Jern Kakkelovne; 3) en Række dito paa Østersiden af samme Stræde, bestaaende af 10 Fag, og derudi 2de Jern Kakkelovne, og 4) en Række dito paa samme Sidi bemeldte Stræde, bestaaende af 8te Fag, og derudi 2de JernKakkelovne, vorder i Stervboe=Gaarden i bemeldte Holbechs Kiøbstæd i Sielland ved offentlig Auction opbuden 1ste Gang Mandagen den 15de Martii, 2den Gang Mandagen den 22de Martii og 3die Gang Mandagen den 29de Martii, hver Gang om Formiddagen Klokken 9 Slet, og, naar antagelig Bud skeer ved sidste Auction absolut bortsolgt, efter de Conditioner, som paa Auctions=Stedet vorder bekiendtgjort. Naar bemelte 3die Auction er tilendebragt, vorder strax samme Dag, efter de paa Auctions=Stædet bekiendtgjorte Conditioner, offentlig Auction foretaget over Stervboens Effecter og Løsøre, som bestaaer Sølv, Tin, Kobber, Messing, Jernfang, Bliktøy, Glas, Porcellain, Sænge=Klæder, Linnet, Gang=Klæder, JndhaveBoe, Kiøbmands=Vahre og Tømmer=Last, især et anseelig Qvantitet Bræder, Trævahre, en Chaise, Arbeids-Vogn og Vogn=Redskaber, Seele= og Ridetøi, Bæster og Qvæg med videre, efter derover trykte Catalogi, som forinden kan faaes hos Hr. Raadmand Gierlev i Roeskilde, Hr. Kiøbmand Rosberg. i Sorøe, Hr. Byefoged Giersted i Ringsted, Hr. Borgemester Leerager i Callundborg, Hr. Justits=Raad Bartholin i Nyekiøbing i Ods Herred og hos mig underskrevne. Holbech, den 31te H. C. Lund, Januari. Auctions Directeur.
Berlingske Tidende, 1784-02-16
Maren Hans Datter Faaborg er sidstafvigte 20de Decembr. død i et Huus her ved Janderup Kirke, og under hendes Skifte anmelt, hun havde en Søn, avlet uden Ægteskab, navnlig Jen Frederichsen, 12 Aar gammel, som for omtrent et Aar siden en henreyst, men hvorhen vides ikke, og da det formodes noget efter bemelte hans Moder bliver at arve, saa er jeg, som Skifte=Forvalter, anlediget, herved at efterlyse og tilsige meerbemelte Dreng ved mig at møde, eller sit Opholdsted tilkiendegive inden den i Loven foreskrevne Tid. Stoer Heeboe ved Warde, den 16de Januari 1784. M. Rygaard. Over afg. Kiøbmand Hans Holtzemoses Stervboes Gaard ved Kirkegaarden i Corsøer, samt 2de Huse, Jndboehave og Løsøre, nemlig: Sølv, Tin, Kobber, Messing, Jern- og Træfang, Sengeklæder, Uldet og Linnet, saa vel som Kiøbmands og Kramvahre, Heste, Vogne og Køer a., bliver holdt offentlig Auction og bortsolgt Tirsdagen den 24de Februar. 1784, skulde Eiendommene ikke ved Første Auction blive bortsolgt, bliver Anden Auction holdet den 2den Martii og Tredie den 9de Ejusd. næst efter, hvilket bekiendtgiøres til Liebhabernes behagelige Efterretning.
Berlingske Tidende, 1784-02-16
Førstkommende 18de Februarii, om Formiddagen Kl. 9. Slet, bliver paa Sorøe Academies Godses Skriverstue foretaget Skifte efter den i Pedersborg afdøde Huusmand og Tømmermand Christen Grubbe, som herved bekiendtgiøres saa vel til Creditorernes som Arvingernes Efterretning, uagtet intet kan blive at arve, saa vidt nu kan sees, og agtes Skiftet strax sluttet, naar intet foranlediger dets Udsættelse. Sorøe, den 31te Januarii 1784. P. Reeberg.
Berlingske Tidende, 1784-02-16
Paa Bentzons Eie Gods i Ramsemagle Bye, er den 3die i denne Maaned ved Døden afgangen, Smeden Johannes Christensens Hustrue Sidse Nielsdatter, uden at have efterladt sig Livs=Arvinger, hvis Stervboe er tagen under lovlig Skifte=Behandling; thi indkaldes herved saavel hendes Udarvinger, der efter Angivelse skal være en Broder Rasmus Nielsen i Høybye, og en Deel Brødre=Børn Kirsten Bertelsdatter, gift med Thue Andersen i Roerup, og Sidse Bertelsdatter, gift med Niels Jensen af nye Glim, samt Niels Hansen, Thomas Hansen, Maria Hansdatter, hvilke skal tiene i Kiøbenhavn, og en Broderdatter, som skal være gift og boe i Kiøge, med flere om er til, som Stervboets Credi= og Debitorer, enhver forsynet med lovgyldige Beviisligheder, at indfinde sig paa Bentzons Eies Skriverstue, inden den i Loven foreskrevne Tild. Bentzons Eie, den 15de Januarii 1784.
Berlingske Tidende, 1784-02-16
For nogen Tid siden er her udi Byen ved Døden afgaaen Mad. Else Cathrine afg. Birkedommer Sadolins Enke, hvis Efterladenskab er utilstrekkelig til hendes Begravelses Bekostninger der saa vel til Arvingernes, som andre Vedkommendes Efterretning herved bekiendtgiøres. Wordingborg Raadstue, den 20de Beck, Januar. 1784. Skifte=Forvalter.
Berlingske Tidende, 1784-02-16
Paa Ryegaard i Siælland er et Qvantum allerbeste Siællands Hvede og Byg tilkiøbs at bekomme, naar Kiøberen melder sig hos Forvalteren sammesteds.
Berlingske Tidende, 1784-02-16
Paa en Herregaard her udi Landet er et Par smukke sorte Vogn=Hopper til Kiøbs, 10 Qvarter høye, den eene 5 og den anden 6 Aar gammel; Anviisningen giver Hornemand & Elsberg paa Vestergade.
Berlingske Tidende, 1784-02-16
Udi Slangerup Kiøbstæd er til kjøbs omtrent et Par tusind LisUpund vel høstet got Haarbunds Høe.
Berlingske Tidende, 1784-02-16
J næst anstundende Wiborg Snapsting kan hos mig undertegnede til Laans bekommes 500 Rdlr. af Børnepenge imod sikker Pant og lovlig Rente. Aarhuus, den 20de Januarii 1784. Kield Jversen.
Berlingske Tidende, 1784-02-16
For en god Gartner, Dreyelsvæver eller Snedker, som maatte have Lyst at tage Boepæl imellem Ringkiøbing og Warde, kan faae et Sted i Leye eller Fæste paa Hemmets Præstegaards Mark, hvorved kan holdes 2 a 3 Køer og nogle faa Kreature. Hemmets, den 20de November 1783. Kaalund.
Berlingske Tidende, 1784-02-20
Constantinopel, den 11te Januarii. I Gaar har den Russisk Keyserlige Gesandt, Hr. von Bulgakoff, tilligemed den Ottomanniske Portes befuldmægtigede Ministre, sluttet, underskrevet og udvexlet en Forliigstractat, hvorved Porten fornyer alle forrige med det Russiske Rige sluttede Tractater og Conventioner, de Artiler i samme undtagne, som angaae Crim og Tartarerne overhovedet, hvilke ved denne nye Tractat for bestandig ere ophævede og annullerte, og høytidelig erkiender det for retmes sigt, at Rusland har taget Erm, Kuban og Øen Taman i Besiddelse, saa at Freed og god Forstaaelse nu lykkelig igien er oprettet imellem begge Magter.
Berlingske Tidende, 1784-02-20
Lyon, den 17de Januarii. Den her bygte store ærostatiske Machine, der er 120 Fod høi, 300 Fod i Omkreds, og veier 122 Centner, blev ved det forrige Forsøg meget beskadiget af Frost, Regn, Snee og Jld. Men den blev igien med en saa utrolig Hurtighed istandsat, at den i Dag var færdig til sin Luftreise. Den blev paa det heldigste opfyldt med brændbar Luft; men just som den skulde reise, forestillede Hr. Pilatre du Rozier, at det formedelst Skaden, som den havde lidt, ikke vilde være klogelig handlet, dersom flere end 3 Personer gik med den i Veiret. Men da de ikke vilde give efter, som engang havde foresat sig denne Reise, forlangte man at vide Hr. Jntendant von Flesselles Tanker herom, efter hvis Formening det var bedre, at Machinens Reise blev kortere, og at man ikke nægtede dem, som ønskede at reise med, denne Fornøielse. Syv Personer stege altsaa op paa Galleriet, nemlig: de Hr. Montgolfier, Pilatre du Rozier, Prinds Carl, den ældste Søn af Prinds von Ligne, Grev de la Porte d'Angelfort, Oberste-Lieutenant ved Jnfanteriet og Ridder af Ludvigs Ordenen, Grev von Laurentin, Ridder af Ludvigs-Ordenen, Grev von Dampiere, Officier ved den Franske Garde, og Hr. Fontaine, en flittig Medarbeider paa Machinen. Saasnart samme var ladet løs, steeg den med stor Majestæt i Veiret, i Paasyn af den hele Stad, og mere end 50000 Fremmede, hvoraf adskillige vare af første Rang. Den gik omtrent 500 Favne høyt, og igiennemløb en fierde Deel Miil i 15 Minutter, (andre Breve sige 10) hvorpaa den med megen Majestat kom aandske sagte ned igien paa en Slette. Om Aftenen vare de Luftreisende paa Comoedie, og bleve med meget bifald imodtagne af Tilskuerne. - Af dette Forsøg ville vore Physicki Paris endnu bestandig giøre den Slutning, at Hr. Montgolfiers Maade ei gaaer ret vel an med saa store Machiner. Man har i Lyon bemerket, at den Hede, som udfordres tilat hæve Machinen, var saa stor, at Thermometret stoed 100 til 11 Grader over det kaagende Vands Heede.
Berlingske Tidende, 1784-02-20
London, den 23de Januarii. Uagtet det paa nogle Dage er blevet stille i henseende til Parlementets Dissolution, saa lader det sig dog deraf ikke slutte, at samme var aldeles gaaet ind igien. Saa levende et Haab endog nogle have havt om begge Partiers Forening, saa svage ere Udsigterne dertil. Der er ingen, som kunde giøre Plads for Hr. For i Ministeriumet, der engang er bleven besadt, og Hr. Fores Udsigter strække sig til en høi Post, og han ønsker tillige at indbringe mange af sine Tilhængere, forhvilke de, som for nærværende Tiid sidde i Regierings-Embederne, skulde giøre Plads ved at takke af. Til den Ende paastaaer han og, at de nærværende Ministre skulde alle tage deres Afskeed, paa det at ikke Hs. Majestæt, men han kunde disponere over de ledig værende Betieninger. Efter Rimelighed vil enten Parlementets eller Ministrenes Skjæbne hænge af denne Dags Debatter. Faae disse Overvægten, vil Parlementet formodentlig ikke blive dissolveret, og Ministrene ikke have nødig, at takke af; men skeer det Modsatte, saa er en af Deelene nødvendig. - Hr. For, skal for nogle Dage siden have sagt, at dersom han eller Hr. Pitt skulde i Dag have Overvægten i Parlementet, vilde den paa ingen af Siderne blive høyere end 12 Stemmer. - Fra General Elliot paa Gibraltar ere indløbne Depecher, hvori meldes, at alt er sammestæds i god Tilstand. Man har fra Dybet optaget 80 Spanske Metal Kanoner og 20 af Jern. De første skulle være de smukkeste, som nogenstæds kan findes og deres Værdie skatteres for 100000 Pund Sterling.
Berlingske Tidende, 1784-02-20
Warskau, den 24de Januarii. Uagtet at den Kongelige Preussiske Minister Hr. von Buchholz, allerede for 8te Dage siden er ankommen tilbage fra Danzig; saa hører man dog endnu ikke, hvad Tiid Conferencerne angaaende denne Stad skulde tage deres Begyndelse. Man er ogsaa uvidende om, hvem Staden vil sende hertil i denne saa vigtige Sag. Grev von Unruh opholder sig endnu i Danzig, og har, som det heder, endnu ikke faaet nogen Ordre fra sit Hof, at reyse derfra tilbage. En Coureer, som daglig ventes fra Petersborg, torde medbringe de sidste Forholdsregler i denne Sag. Hs. Majestæt Kongen og Conseil permanent have i denne Uge været meget beskjeftiger, og som man siger, skulle Sagerne med Danzig have givet Anledning dertil. Dersom Confereneerne i denne Sag tage deres Begyndelse, ville endnu adskillige Raadsherrer, blive kaldte hertil.
Berlingske Tidende, 1784-02-20
Weixelen, den 27de Januarii. At Blokaden for Staden Danzig er bleven ophævet, er allerede bekiendt. Følgende Omstændigheder derved fortiene at mærkes: Den 21de i indeværende Maaned sendte Magistraten i Danzig om Eftermiddagen en Deputation til Hr. General von Eglofstein, for i Stadens Navn at aflægge hos ham en Taksigelse for den meget gode Krigstugt, som han havde holdet. Nogle Borgere aflagde og sit Besøg hos ham i samme Hensigt, og viste den venskabeligste Opførsel. Henimod Aftenen bleve de detacherede Poster trukket ind, og Compagnierne af Regimentet von Pirch, som stode i Danzigernes Landsbyer, rykkede igien ind i deres Qvarterer her i Stæderne. Den 22de om Morgenen Kl. henimod 8. brækkede det hele Jnfanterie og Cavallerie op, som var beordret til Blokaden, og Kl. 8te var den hele Egn om Staden ryddelig, hvorpaa Danzigernes Guarnison igien trak paa deres sadvanlige Vagter.
Berlingske Tidende, 1784-02-20
Efterretningen om Blokadens Ophævelse har meget hurtig udbredet sig i Egnen. Dagen forhen kom fra Provindsen en saa stærk Tilførsel til Danzig, hvis lige ikke de ældste Folk kunde erindre sig at have seet. Den 23de vare Stadens trende Ordener forsamlede i Anledning af en Note, som General von Eglofstein har overleveret. Danzigerne ere derover i største Forlæggenhed.
Berlingske Tidende, 1784-02-20
Wien, den 28de Januarii. En Coureer, som den K. K. Jnternuntius, Hr. Baron von Herbert, affærdigede den 9de hujus fra Constantinopel, har bragt vort Hof den vigtige Efterretning, at et Forliig imellem Russerne og Tyrkerne er virkelig kommen i Stand, efter hvilket Porten giver sin Bevilling til Besiddelsetagelsen, af Crim, Kuban og Øen Taman, og garanterer Keiserinden, af Rusland samme til evige Tider. De nærmere Forliigsbetingelser ere endnu ikke bekiendte, og endnu mindre, hvad det Keyserlige Kongelige Hof har bekommet til Erstatning for de meget betydelige Krigstilrustninger. Dog troer man i Almindelighed, at Alting skulde falde ud til vor Monark fuldkomne Fornøyelse. – Saa meget ommeldte Forliig med Rusland synes at spaae Freed, saa ivrig bliver dog fra alle Kanter Krigsudrustningerne fortsatte. – Fra Ungern og Siebenbürgen ere bedrøvelige Efterretninger indløbne om Ødelæggelser, som Oversvømmelser have foraarsaget.
Berlingske Tidende, 1784-02-20
Schlesien, den 30te Januarii. Følgende besynderlige Anecdote skal for kort Tiid siden have tildraget sig. Man merkede i en af vore catholske Stæder, at de smaae sølv Hierter og andre deslige fromme Offere, som hængte om Alteret i Sognekirken, uformærkt formindskedes. Man fattede Mistanke til en Soldat, som gjerne var den første og sidste i Kirken, holdt ham an, da han vilde gaae ud, og fandt virkelig saadanne Offer-Hierter hos ham. Soldaten vilde desuagtet ikke være nogen Tyv, men paastod: at den hellige Jomfrue, da han brændende anraabte hende i sin Nød, bragte ham selv ved Nattetider dette Sølvtøi i hans Qvarter. Man dømte ham fra Livet; men da Dødsdommen kom til den naadigste Monark, lod Høistsamme nogle af de fornemste Catholske Theologer kalde for sig fra Berlin, og forelagde dem det Spørsmaal: Om saadant Tilfælde efter deres Religions Læresætninger var mueligt, De svarede eenstemmig, at et Mirakel vel nu var meget sieldent, men dog ikke ganske umueligt. Denne Erklærin lod Kongen dem underskrive, og siden skrev han under Dommen: Den foregivne Misdæder frikiendes fra Døde Straf, da han vedbliver at nægte Tyveriet, og det efter hans Religions Theologers Erklæring ikke er umueligt at han, som han forsikrer, har kunne udvirke et saadan Underværk til sit Beste, men for Fremtiden forbyder jeg han under Livs Straf, at imodtage noget mere, hverken af den hillige Jomfrue eller nogen anden Helgen.
Berlingske Tidende, 1784-02-20
Haag, den 31te Januarii. J en af vore Tidender for i Gaar læser man følgende Artikel som er laant af en Tidende i de Østerrigske Nederlande. Man har i sin Dom over Dronningen af Portugals Foranstaltninger paa Kysten af Angola, været alt for overilende. Vi erfare nu med Beundring, at denne Souveraine har ladet forstyrre alle paa bemelte Kyst liggende Contoirer, hvor der blev handlet med Negere. Alle disse Negere ere blevne friegivne og skal dannes til Christne. Denne Monarchinde har altsaa af egen Autoritæt udført, den for dette Aarhundrede ligesaa rosværdige, som for Planterne paa de antilliske Øer skadelige Revolution. Da man veed, at alle Konger af Konge- og Angola ere Vassaller af Portugal, saa har denne store Monarchinde ved dette velgiørende Træk opfyldt sine Forfædres sidste Ønske. Hs. Majestæt Dronningen har allererdesangaaende faaet et meget smigrende og forbindtlig Ører fra de Amerikanske Qvækere.
Berlingske Tidende, 1784-02-20
Berlin, den 3die Februarii. Da Hs. Majestæt Kongen havde ladet Blokaden for Staden Danzig ophæve, tilstillede Magistraten i bemeldte Sta Hs. Majestæt følgende Skrivelse: Durchlauchtigste Sto mægtigste Konge og Herre, naadigste Herre! J den ydmygste Tillid, hvortil Deres Kongel. Majestæts Høimodighed og Naade allene giver os Opmuntring, vove vi at nærme og Deres Majestæts Naade=Throne, for at nedlegge Offeret af vor svage Tak, for den nærværende Ophævelse af de Trængsler, hvorunder vi efter Deres Majestæts allerhøieste Befaling have sukket i 3de bekymringsfulde Maaneder. Vel giver vor Bevisthed os det Vidnesbyrd, at det aldrig har mang let os paa den oprigtigste Beredvillighed, til at opofre alt til Deres Majestæts Undersaatteres Beste, undtagen det, hvorpaa denne Stads og dens lille Handels Tilværelse beroer, men dette afholder os ikke fra den ligesaa ærbødighedsfulde, som usminkede Bekiendelse, at vi erkiende Deres Majestæts os igien forundte uskatbare Naade, som en Gave, den vi allene have Deres Majestæts Høimodighed og Mildhed at takke forMaatte dog vore ivrige Bestræbelser saaledes velsignes af Gud, at vi aldtig tabte denne for os uundværlige Naade. Vi indflye fra vor Elendigheds Dyb til Deres Majestæt om denne Lykke, og vi anraabe Forsynet om at giøre Deres Majestæts ærefulde Zepter lykkeligt til de sildigste Tider.
Berlingske Tidende, 1784-02-20
Nachschou, den 29de Januarii. Den 29de Januarii, Hans Majestæts vor Allernaadigste Konges Fødselsdag, var det Lollandske Læse=Selskab ved et overordentligt Møde forsamlet, da af Provst Sattrup blev holdet en med Selskabets Hensigt vel overeenstemmende Tale, hvis Hoved-Jndhold var: "Hvorvidt kan og bør man opklare og forædle gemeen Mands Tænkemaade, naar man vil giøre sig fortient af Staten, og bære Navn af Fædrenelandets Ven. - Ved samme Møde bleve og Skrifterne, som angaaende de udsatte Præmier vare indkomne, bedømte: hvorved Selskabets endelige Beslutning var denne: Af de adskillige Skrifter, som i Henseende til Landsbye=Skolevæsenets Forbedring vare indsendte, kunde vel ikke noget fortiene den udsatte Præmie; men dog havde det fra Aalborg indsendte trykte Skrift, som med et skreven Tillæg var addresseret til Selskabet, i Særdeleshed tildraget sig dets Opmærksomhed. Selskabet ønskede derfore, at samme Forfatter vilde omarbeide sin Materie, og derved betiene sig af de nyere Pædagogiske Skribenteres Værker, hvoriblant en Kampe, en Seidel og en Jochim ikke uden Nytte kunde bruges, thi derved kunde ommeldte Skrift desto bedre fyldestgiøre Selskabets Hensigt; og bliver derfore samme Priismaterie for dette Aar igien udsat, nemlig: Hvorledes kunne Landsbye=Skolerne best indrettes for at danne gode Christne og nyttige Borgere, For den fuldstændigste Afhandling over samme udsættes en Præmie af 30 Rdr. -
Berlingske Tidende, 1784-02-20
Den af Hr. Kølle udsatte Priismaterie, angaaende Nach schous Oprindelse m.v., syntes best afhandlet i Skriftet med Devise, qvid noget tentere, hvis Forfatter derfore, som ved den medfulgte Seddeels Aabning befandtes at være Hr. Arsenius, Sognepræst i Sandbye, blev tilkiendt Præmien. - Prisen for ædle Handlinger blev deelt imellem tvende lige agtværdige Mænd, nemlig: Sr. Mads Bager, SogneDegn i ryde, blev for sin usædvanlige store Ædelmodighed imod sine trængende Sognemænd tilkiendt den alve Præmie, da han i deres store Trang har understøttet dem baade med Brød, Korn og andre Fødevahre, til yderst Afsavn for sig selv i sit eget ringe Levebrød; ja han har endog deelet sit sidste Korn og Brød med dem, uden mindste Haab om nogen Fordeel, hvilket Bønderne med Taknemmeligheds Taare selv have fortalt, og desuden af andre troværdige Vidner bleven bekræftet. Den anden halve Deel af Præmien blev tilkiendt en Bondemand i Dannemarre, navnlig Peder Andersen. J sin Ungdom forlod han en fordeelagtig Tieneste, for at understøtte sin fattige Søster, som havde en med Svindsot behæftet Mand, og en Mængde uopdragne Børn; han tiente hende i 13 Aar uden mindste Løn; uagtet han af Godsets Forvalter ofte blev tilbudet fordeelagtige Gaardfæstninger, vilde han dog ikke forlade sin Søster, men afslog disse Fordele, indtil hendes umyndige Børn alle vare opdragne. Dette er af Forvalteren ved Godset, saa og af Stedets Sognepræst, eenstemmigen bleven bevidnet. – Selskabets Medlem, Hr. Kølle, udsætter atter for dette Aar en Præmie af 20 Rdr. for den Afhandling, som grundigst afgjør disse Spørsmaale: Er den Lollandske Hvede virkeligen ringere af Værdie end den Sædlandske, og hvilke ere da de sande Aarsager dertil, Kan nogen physisk Grund udfindes til den for dette Slags Korn lige saa almindelige som skadelige Brand? – Afhandlingen derom maae indsendes til Selskabet inden October Maaneds Udgang i dette Aar. De indkomne Skrifter, som ikke have vundet de udsatte Præmier, ville Forfatterne af samme lade afhente hos mig. N. R. Suhr.