Den Vest-Sjællandske Avis, 1838-01-12
To af de indflydelsesrigeste Canadiske Medlemmer i den lovgivende Forsamling, Viger og Morier, vare for to Aar siden i London for at underhandle med Ministeriet. Jeg lærte dem begge at kjende, og begge vare meget forstandige og sindige Mænd. Morier er nu katholsk Geistlig og besidder meget solide Kundskaber, som vilde gjøre en Tydsker Ære. Begge vare meget fortrolige med Hume og O'Connell, og disse to sagde til dem i Fortrolighed; gjør Eder uafhængige, Navnlig af Morier, som jeg ofte saae, hørte jeg adskillige Gange, at det var deres Hensigt at rive sig løs fra Forbindelsen med England, og at de blot ventede, indtil Alt var erganiseret. Dette hørte jeg for to Aar siden, da han seilede tilbage til Canada. J to Aar lader meget sig gjøre, og naar den kloge Papincan, den aldrende Viger og den venlige Morier hans Uafhængighedens Flag, som det nu er skeet, kan man være overbeviist om, at de ere visse paa deres Sag. Jeg vil her endnu i Forbigaaende omtale, at Morier ikke gik directe til Canada, men til Amerika, og blev, som jeg veed, over 1 Uger i Ny-York. De forenede Stater, ville ikke blive ledige Tilskuere. (Texas's) Exempel er talende nok. Den Armee, som tog Santa Anna tilfange, bestod af 800 Mand, af disse vare kun seTerianere, alle de Andre Amerikanere. Halvtredsindstyve underskrev Decretet om Texas's Uafhængighed, og af disse vare kiin To Texianere. Sagen gik saaledes til. Regjeringen i Mexico bestemte nogle Commissairer til i Regjeringens Navn at sælge Land til Familier i Lodder paa en Qvadratmiil. Uagtet disse Commissairer handlede i Regjeringens Sted og kun skulde sælge Landet til virkelige Colonister, saa gjorde de Papir og solgte ogsaa Land i de forenede Stater. Saaledes kom Landet efterhaanden næsten ganske i Amerikanernes Hænder. Regjeringen Mexico lagde sig derimellem og annullerede navnligen et Salg af Legislaturerne i Coahuila og Texas, som havde bortgivet 400 Qvadratmile for 20000 Dollars. Mange Amerikanere havde allerede tidligere nedsat sig i Texas, og nu kom endnu Flere, saa at de Jndfødte snart udgjorde Minoriteten, Oberst Austin og Fleertallet af Texianerne vare for Forbindelsen med Moderlandet, men vare for svage til at trænge igjennem med deres Anskuelse. Slave staterne have endnu en anden Jnteresse. Slavestaternes Jordbund er udsuget, saa at man ikke saameget søger Slavernes Arbeide som Slaverne selv, der nu udgjøre den egentlige Handelsartikel, det er man søger af lægge Slaver til og at sælge dem. Af Texas lader sig gjøre 6 og maaskee 9 Stater, af hvilke enhver vilde være ligesaa stor som Staten, Kentucky. Altsaa vilde de, naar Texas blev forbundet med de forenede Stater, vinde 6 eller 9 Slave markeder. J en Virginisk Avis seer jeg, at man i et saadant Tilfælde venter, at Slavernes Priis vil stige 50 pCt. Denne Omstændighed bevirker, at de nordlige Stater, som ikke holde Slaver, ikke anske Texas's Jndlemmelse. Derimod vilde de, da de kun frygte de 6 eller 5 Stemmer, mere for de sydlige Provindser, ikke have Noget derimod, naar de kunde vinde ligesaa mange Stemmer i Norden, som f. Ex. i Canada. Canada er meget stort - og Land er Amerikanernes Lidenskab. Hvorledes handle de ikke med de stakkels Jndianere og drive dem stedse meere mod Vesten. J en Avis seer jeg netop, at en Jndianerhøvding, som nylig kom til Philladelphia for at afstaae sit Land, sagde efterat have underskrevet Contracten: "Vore Forfædres skjønne Jagepladser, klare Fiskestrømme, ærværdige Skove, Ak, hvad har den røde Mand gjort, at de blege Ansigters Huus nu staaer der, hvor Wigmamen stad? Ak, hvad har den røde Mand gjort, at den store Aand fordrev ham fra sit lykkelige Hjem, Men den store Aand er god. Den røde Mand vil faae et nyt Hjem og leve i et bedre Land. Der ville de blege Ansigter ikke berøve ham hans Jord og hans Vand eller hans Børn deres Jagepladser. Jeg er færdig." Gode Mand, hvorlænge ville de lade Dig beholde dit nye Hjem, De lade Dig ikke beholde andre blivende Boliger end de evige. J Canada gives der udyrket Land i Mængde. Udyrket Land er Amerikanernes vigtigste Handelsartikel. Naar Canadierne slaae løs, ville Landspeculanterne ikke lægge Hænderne i Skjødet.