JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-05-15
Auctioner. Ifølge Reqvisition fra Kammeradvocaten, paa den kongelige Kasses Vegne, blive følgende Møller Frederik Christian Appel forhen tilhørende og under 9de Februar d. A. til høibemeldte Kasse udlagte faste Eiendomme, under Mariebo Kjøbstads Jurisdiction, nemlig: 1. Gaarden i Klostergaden, under Matr. No. 17, bestaaende af a) Forhuus, 19 Fag, Muur= og Bindingsværk med Tegltag, indrettet til Beboelse, med 4 Jern Vindovne og Kielder under 11 Fag; b) Sidehuus i Vester, 22 Fag, samme Bygning, deels med Tegltag, deels med Straaetag, indrettet til Smeddeværksted, Bryggerhuus, hvori en indmuret Kobberkjedel, Folkekamre og Brønd huus, hvori en stor Brønd; Tverhuus, 21 Fag, samme Bygning, med Straatag, indrettet til Folkekamre, Stald, Loe, Lade og Vognremise; d) Sidehuus i Øster, 3 Fag, samme Bygning og Tag, indrettet til Hønsehuus m. m.; Grund, en stor Gaardsplads og en god Hauge; et til Byens Nørregade og Grimstrup Søe grændsende Vænge af circa 1 Tde. Lands Størrelse, hvori tvende Parke, samt de til Gaarden henlagte Jorder, circa 10 1/2 Tdr. Land Areal. 2. Gaarden i Østergaden, No. 40, bestaaende af a) Baghuus, 8 Fag, Muur= og Bindingsværk med Straaetag, indrettet til Stald, Loe og Lade; b) en stor Byggeplads, Gaardsrum med Brønd og Hauge; c) Assurancesummen for Gaardens afbrændte Bygninger, 1,357 Rbd. 38 s. Sølv, samt d) de til Gaarden henlagte Jorder, 2 Tdr. Land Areal. Et skatte, og tiendefrit Vænge, Walters Mose kaldet, circa 4 Tdr. Land, tæt Norden for Byen, forsynet til Østergade med et gl. Plankeværk og en gl. Port.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-05-15
En hollandsk Veirmølle, Norden for Mariebo, under Matr. No. 214, belagt med Straaetag, 6 Loft høi, med alle til samme henhørende Redskaber og Jnventarium og en til Møllen henlagt Jordlod, 1 Tde. Land geometrisk Maal. J Møllens nederste Ottekant forefindes endvidere en Hestemølle i complet Stand med to Gange Forlagstøi og et complet Skjetteværk, og paa Jordlodden er anlagt en Kalkovn.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-05-15
En Stubmølle, i Mariebo Østermark, under Matr. No. 215, 2 Loft høi, hvilende paa et Underlag af Granit og belagt med Straaetag, samt den til Møllen henhørende Plads og Jnventarium. stillede til Salg ved trende offentlige Auctioner, som afholdes: Mandagene den 1ste, 15de og 29de Juni d. A., Formiddag Kl. 11, paa Mariebo Raadhuus. Det bemærkes, at de nævnte tvende Møller ere de eneste Kjøbstadmøller ved Mariebo, at de foranbeskrevne betydelige Eiendomme paavises af den antagne Bestyrer, Politibetjent Jørgensen, og at Conditionerne for Salget 8 Dage forinden første Auction ere til Eftersyn saavel hos Hr. Secretair og Procurator Bagger paa Raaehaugegaard ved Mariebo, som hos bemeldte Jørgensen. Denne Bekjendtgjørelse tjener, ifølge Placaten af 22de April 1817, saavel til de Lysthavendes, som til Panthavernes Efterretning.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-05-15
Den averterede 2den og 3die Auction den 18de ds. og 1ste Juni tilbagekaldes, efter Forlangende, ved denne
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-05-15
Bekjendtgjørelse. Mariebo, den 7de Mai 1835. Valentin.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-05-15
Efter Vedtagelse under Skiftet efter afdøde Sadelmager Poulsen her i Byen bliver det dennes Stervbo tilhørende Sted i denne Kjøbstads Adelgade, under Matr. Nr. 52, bestaaende af 5 Fag Forhuus og et Baghuus, stillet til Bortsalg ved 3de Auctioner, der afholdes paa Byens Raadstue og Mandagene den 1ste, 15de og 29de Juni d. A., om Form. Kl. 11; hvilket herved bekjendtgjøres, saavel til de Lysthavendes, som til Pantecreditorernes Efterretning, i Overeensstemmelse med Placat 22de April 1817. Nysted Byfoged-Contoir, den 5te Mai 1835. J. Schwensen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-05-15
J Følge Skifterettens Foranstaltning blive de Landvæsenscommissair, suspenderet Byfoged Rousings Seqvestrationsbo tilhørende faste Eiendomme under Stubbekjøbing Kjøbstads Jurisdiction, nemlig: 1. Gaarden Matr. Nr. 4, 5 og 6, Brands. No. 2 og 3, paa Byens Vestergade, bestaaende af: a) Forhuus, 25 Fag, Muur- og Bindingsværk med Tegltag, indrettet til Beboelse, med 4 Jern vindovne; b) Ditto, 13 Fag, af samme Bygning, ligeledes indrettet til Beboelse; 9 forskjellige Udhuse, i Alt 80 Fag, af samme Bygning, indrettet til Brænderi, Bryggers med en indmuret Kobberkjedel, Folkekammer, Kornlofter, Heste- og Kostalde, Lo, Lade, Vognremisse, Sviinegel og andre occonomiske Bestemmelser; d) Grund, Byggeplads til Gaden, Gaard med tvende steensatte Brønde, og en udmærket Have; de til Gaarden hørende circa 22 1/2 Tdr. Land Bymarken; 2 udskiftede Andeele af Byens Fælledsjord, kaldet Friheden."
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-05-15
Gaarden Matr. No. 106, Brands. No. 54, paa Torvet, bestaaende af: a) Forhuus, 30 Fag, Muur- og Bindingsværk, deels med Tegle, deels med Straatag, indrettet til Beboelse og for en Deel i beboelig Tilstand; b) Grund, Gaard og en stor Have; c) de til Gaarden hørende Jorder, der forskjelligen opgives fra 16 Tdr. 6 Skpr. til 20 Tdr. Lands Areal. d) den til Gaarden udskiftede Andeel af Byens Fælledsjord, Friheden, kaldet; 3. circa 18 Tdr. Land i Byens Skovmark, stillede til Salg ved 3de Auctioner, som afholdes Tirsdagen den 2den, 16de og 30te Juni d. A., Eftermiddag Kl. 3, de 2de første paa mit Contoir og den sidste Auction paa de Eiendomme, som skulle bortsælges. Conditionerne, hvorunder Salget skeer, ere forinden til Eftersyn paa mit Contoir. Denne Bekjendtgjørelse tjener, i Følge Placaten af 22de April 1817, til Efterretning for vedkommende Panthavere. Lysthavende indbydes. Stubbekjøbing Byfogedcontoir, den 9de Mai 1835. J. Buntzen, const.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-05-15
Fredagen den 22de dennes, om Formiddagen Klokken 10, afholdes offentlig Auction paa Ny Kirstineberg over omtrent 30 Stykker Qvæg-Hoveder, bestaaende af ny berre, nogle som staae nær med Kalv og overløbne Køer Vederhæftige Kjøbere gives Credit med Betalingen indtil Michelsdag d. A. Falsters Birk, den 6te Mai 1835. J Hr. Justitsraad, Birkedommer Krüger Fraværelse const. Dahlstrom.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-05-15
Licitation. Jfølge Stiftamtets Ordre bliver Torsdagen den 21de Mai førstkommende, om Formiddagen Kl. 11, afhold.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-05-15
Licitation paa Saxkjøbing Raadstue over Opførelsen af en Steenkiste paa Oelstrup Mark og 90 Alen Over kjørsel af kløvede Steen, begge Deele paa den mindre Landevei mellem Mariebo og Nysted. Overslag og Conditioner henligge hos Undertegnede. By- og Herreds-Contoiret i Saxkjøbing, den 13de Mai 1835. Ravnkilde.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-05-15
Capital, som anbydes. 700 Rbdlr. Sedler kunne i førstkommende 11te Juni Termin erholdes til Laans imod tilfredsstillende første Prioritets Sikkerhed i en fast Eiendom. Addressecontoiret giver nærmere Anviisning.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-05-15
Tilkjøbs.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-05-15
God dansk Sopa, Politur til at Rakskov. polere Meubler med, extra god fiin reven engelsk Bleghvidtsfarve, Lind- og Fernisolie bekommes hos Kjøbmand C. Fogh i Nakskov til de billigste Priser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-05-15
Hvidkaals-, Blomkaals, SpidskaalsPlanter. Savoykaals- og Purre-Planter bekommes hos Kjøbmand C. Fogh i Nakskov.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-05-19
Lollands og Falsters Stifts Kongelig alene privilegerede. Addressecontoirs Efterretninger. Riogtyvende Aargang. Nummer 40. Redigeret, forlagt og udgivet af J. C. Larsen, Procurator, trykt i det schultziske Officin i Mariebo. Forsendes, i Følge Kongelig allernaadigst Tilladelse, med Brevposten,
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-05-19
Portugal. Den 29de f. M. er, temmelig uventet, foregaaet en vigtig Forandring i Ministeriet. Hertug Palmella er traadt ud og har faaet sin Svoger, Grev Linhares, til Efterfølger, og den hidtilværende Justitsminister, Hr. Barreto Ferraz, bleven afløst af Hr. Leitao. De nye Ministre ere duelige, agtede Mænd og meere hengivne til de liberale Grundsætninger, end deres Forgængere; dog troer Man, at disse ikke ere faldne i Unaade, da det hedder, at Palmella vil reise til England med specielle Ærinder fra sin Monarkinde, uden at opgive sit Forsæde i Pairskammeret, ja vil vel endogsaa, ligesom forhen Hertugen af Terceira, erholde den høieste Udmærkelse, ved at blive ophøiet til Duque Parente eller Prinds af Blodet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-05-19
Frankrig. April Processen giør, som Man almindelig forudsaae, Regjeringen de største Bryderier, og at et stort Antal Pairs ere fraværende, vækker ikke ringe Opsigt. Jblandt de nyere Pairs, som holde sig fjernede, bemærker Man især Fyrst Talleyrand og Marschallerne Soult og Gerard, der dog ere saa nøie bundne til Tingenes nærværende Orden. J Pairs rettens Møder hersker saa stor Uorden, at Publicum ikke taler om Andet, og ved Hoffet synes Man heller ikke ganske beroliget. Man forsikkrer, at i Ministerial Conseilet har Talen været om, at opsætte Processen i 6 Maaneder. Kongen, saavelsom Conseils Præsidenten, skulle være hjertelig kjede af den. Folket viser liden Deeltagelse; men Forsigtigheds-Forholdsreglerne vedvare ikke destomindre.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-05-19
Adskilligt. Den 24de April drog det halve Stuttgaard ud til Ludvigsburg, for at overvære tvende politiske Forbryderes, Lieuten. Koseritz's og Sergeant Lehr's, Henrettelse, efter en dem overgaaet Dom for Høiforræderi, Lieutenanten viste megen Fatning; Sergeanten derimod, som var Fader til flere uforsørgede Børn, var utrostelig. Allerede sadde de paa Stolen og Executions-Tropperne gjorde sig færdige til Skud, da en Adjutant kom sprængende med et hvidt Tørklæde og raabte "Pardon!" Det forsamlede Folk istemte strax dette Raab, der, forenet med et "Kongen leve!", nu længe gjenlød i Luften. Og ei alene Liv og Frihed har Würtembergs ædle Monark skjænket de dødsdømte Forbrydere; men endogsaa af sin Cabinetskasse ladet Lieutenant Koseritz anvise en saadan Sum, at han dermed kan begive sig til America, og formodentlig vil han vel ogsaa sørge for Sergeantens Fremtid. Da Kongen om Aftenen traadte ind i Theatret, blev han hilset med stormende Jubel. En af Grækenlands Frihedsheelte, Staikos Staikopulos, er, som saamange af hans Staldbrødre, død i Nød og Elendighed. Han var uden Dom eller Forhør kastet i et mørkt og fugtigt Fængsel i Nauplia, hvor Man ikke engang tilstædede ham et Dækken. Følgerne vare Sygdom og Død. Neppe var det at han erholdt Tilladelse til at forlade Fængslet, for at dø blandt Mennesker. Hans Liigtog derimod var pragtfuldt og høitideligt. Pengene dertil samledes ved en Collect paa Torvet i Nauplig, Kjøbmandskabet erindrede sig nemlig, at det levede indenfor Murene af den Fæstning, som den ulykkelige Helt havde erobret. Alle Boutiker vare lukkede, hele Folkemængden i Bevægelse og Garnisonen bivaanede Liigtoget med Sørgemusik.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-05-19
Dr. Weinholtz i Brunsvig anstiller i denne Tid Forsøg, som gjøre stor Opsigt, med Luftvogne, hvis Bevægelse ved en simpel, af ham opfunden Jndretning ganske staaer i vor Magt. Følgerne af en saadan Opfindelse, der hidtil blev skjult for den meest grublende Skarpsindighed, ere - siger Beretningen - uoverskuelige, og ville styrte en Mængde af de nu bestaaende Forhold i Handelen, i Krigsvæsenet, ja næsten i alle socielle Forbindelser. Experimenterne, som Opfinderen anstiller, skee vel i det Smaae; dog ere de Grundsætninger, paa hvilke de støtte sig, saa indlysende og Foranstaltningerne saa simple, at Man ikke kan tvivle paa deres Udførelse i det Større og deres practiske Anvendelighed. Det er en Glæde at see den simple, jævne, fra al Ostentation bortfjernede Mand, fuld af Begeistring for sin Opfindelse, med Fornøielse og uden Skjul meddele Samme til Enhver. For at gjøre sin Hemmelig lighed til et Almeengode, har han besluttet, ved Trykken at gjøre den saa bekiendt som muligt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-05-19
Efter Tidender fra Ny-Orleans har et frygteligt Jordskjælv fundet Sted i Omog; tre store Stæder og mange Landsbyer vare ganske tilintetgjorte, saa at derend ikke er et Spor tilbage af dem. Vulcanen har havt 5 Udbrud, det sidste ledsaget af frygtelige Stød, der rystede den største Deel af S. Miguel og S. Sal vader. Luften var saa formørket af Aske og Røg, at Jndvaanerne i 8 Dage vare nødsagede til at krybe omkring med Fakler. Laven var paa nogle Steder løben 65 Leguas. J Alancha troede Man, at Dommedag var kommet; der skulle – saa fortæller Man - være fuldbyrdede meere end 300 Vielser mellem Par, som indtil da havde levet i vildt Ægteskab.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-05-19
Jndenlandsk. Søndagen den 17de Mai anlagdes Hofsorg for afdøde Erkehertug Anton af Østerrig, som bæres paa sædvanlig Maade i 14 Dage.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-05-19
J Des kongel. Majestæters og det hele kongel. Hofs allerhøieste og høie Nærværelse confirmeredes den 14de ds. i det kongel. Palais paa Amalienborg Hs. Durchl. Prinds Christian af Slesvig-Holsteen-Glücksborg af Hr. Glahn, der, som Religionslærer ved LandcadetAcademiet, havde underviist Hs. Durchl. i Religion.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-05-19
Den 15de ds., ved Midnat, udbragtes Hs. Durchl. Prinds Frederik Wilhelm Carl Ludvig af Hessen Philipsthal-Barchfeldts Liig fra St. Petri Kirke i Kjøbenhavn til Roeskilde Domkirke.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-05-19
Det er bekjendt, at Divisionschirurg Han har i nogle Aar anstillet Jagttagelser over Homoopathien. Da han ønskede at forskaffe sig nøiere Kundskab om dens Anvendelighed og faae Leilighed til at see den practisk anvendt i flere Sygdomme, foretog han en Reise til Tydskland, hvor han gjorde Bekjendtskab med den gamle Hahnemann, Homoopathiens Stifter, og med mange af dens Tilhængere. Hs. Majestæt Kongen beviste ham den særdeles Naade, at lade ham foretage denne Reise, og Resultatet af Hvad han har seet og hørt om Homoopathien har han meddeelt i det nylig udkomne 2det Hæfte for d. A. af "Bibliothek for Læger."
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-05-19
Som Man seer af den "nordiske Kirketidende", have to fyenske Bønder, den Ene af Skaarup og den Anden af Høirup Sogn, i denne Tid været sendte til Hovedstaden, for at overrække Hs. Majestæt Kongen en af en stor Deel fyenske Bønder underskrevet allerunderdanigst Ansøgning om, at det allernaadigst maatte tillades dem at lade deres Børn confirmere efter den gamle Pontoppidans Forklaring. – Ogsaa fortælles deri, at der fra Byen Gamle-Sole i Østersnede Sogn, Veile, Amt, har været indgivet en Ansøgning til Cancelliet om det Samme, men som blev afslaaet. "De Christne paa denne Egn og flere Steder i Jydland, hedder det fremdeles, ere nu betænkte paa at lade flere af deres unge Troende danne til Seminarister hos en duelig Skolelærer, og, naar de have taget Examen paa et Seminarium, bruge dem som private Lærere for deres Born."
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-05-19
Af "dansk Ugeskrivt erfares, at der i Kjøbenhavn nu existerer 2 Aspler eller Pleieskoler for smaae Børn, som der blive modtagne til Opsyn og Pleie i den Tid deres fattige Forældre ere paa Arbeide og ikke selv kunne have Tilsyn med dem. Formaalet for disse Skoler er nemlig at bevare Børnene fra den Fordærvelse baade paa Sjæl og Legeme, som de uundgaaeligen ere udsatte for, naar de paa egen Haand skulle drive om paa Gaden. Den ene af disse Skoler er oprettet i Slutningen af Aaret 1828 af det qvindelige Velgjørenhedsselskabs Bestyrelse, først for 12 Børn; men Antallet er siden blevet forøget til 100. Den anden Jndretning af denne Art er tilveiebragt ved Bestræbelse af et Antal Menneskevenner, som dertil have forenet sig. Den blev aabnet i Mai 1829 for 50 Børn. Børnene optages fra ganske smaae af, naar de blot kunne gaae og gjøre sig nogenledes forstaaelige, og de beholdes indtil de have fyldt deres 7de Aar, da de afgives til Almueskolerne. Forældrene bringe dem til en bestemt Tid om Morgenen, og naar de medgives de nødvendige Fødemidler, kunne de blive der hele Dagen, til de om Aftenen igjen afhentes. De beskjæftiges deels med barnlige Lege, deels med Underviisning, saavidt deres Alder tillader det.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-05-19
Hos Steinacker i Leipzig er i denne Tid udkommen en Brochure, betitlet: "Für Holstein, nicht gegen Dännemark, der i høi Grad maa interessere hver Holstener og Dansk. Forfatteren gjennemgaaer deri Forholdenne med Rolighed, Upartiskhed og klar Jndsigt, og Resultatet af denne Undersøgelse er: "ærlig Union imellem Kongeriget Danmark og Hertugdømmerne Slesvig, og Holsteen."
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-05-19
Den 2den ds. blev i Husum atter stillet 5 Huse til Auction efter Dom og Udlæg. Et 2 Etage Huus med tilhørede Sidebygninger, vel vedligeholdt og hvori deri mange Aar havde været drevet Garveri og anden Næringsvei, blev ved denne Leilighed solgt for 50 Mark; et andet for 30 Mark; et tredie til Nedbrydelse for 104 Mk., og et fjerde, der dog var faldefærdigt, for 12 Mark. Det femte Huus forblev usolgt, og vil vel følgelig snart være forsvundet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-05-19
Pastor emer. P. D. Faber har nylig udgivet et lidet Skrivt, under Titel af: "Noget om Nationalaand, og Trykkefrihed, for menige Statsborgere." Blandt de Ting, som deri omhandles, er ogsaa Brændeviinsbrændingen, der, som Forf. beretter, saaledes har udbredt sig paa Landet i Nørrejydland, at der i adskillige Kjøbstæder Jntet eller saare Lidet brændes. Brændeviinssvierne kjøre omkring med Fandens Nectar og sælge den potteviis. Toldofficianterne kunne ikke udrydde denne Landeplage. Drage de vel imellem hjem med nogle Brændeviinspander, hvoraf adskillige ere med Træring, og af sort Grydeleer, Hvad kan det forslaae, naar deri Byer, der har 12 Gaardbeboere, findes 14 Brændeviinsredskaber, En Dragonofficier og 25 Mand i hvert Stift kunne alene udrydde denne ægyptiske Plage."J en gammel Beskrivelse, der indeholder Skildringer over forskjellige af Danmarks Byer fra ældre Tider, hvoriblandt ogsaa over Horsens, hedder det om denne Byes Navn: "Uvist er det vel, Hvad Oprindelsen til Stadens Navn og Vaaben (en Hest ved et Lindetræ) har været. Men Historien lader det tvivlsomt, hvad enten Navnet skal udledes fra Prinds Horst (eller Hors, der med sin Broder Hengst, Afkom af Odin, i Aaret 447, fra Sachsen af, drog imod den forrige Keiser Carl den Store og overvandt hans Anfald, samt erobrede flere Provindser i England) eller og fra den jyllandske Underkonge Hother, der dræbte Balder og selv blev dræbt 340 af Odins Søn Boe, og skal være begraven i en Høi ved Sveistrup By i Skanderborg Amt, saa at Navnet skulde være i Oldtiden Hothernæss, (i gamle Brevskaber af 1284 kaldes den Horsnæs og 1340 Horsenes); hvilket viser, at Stadens Tilværelse er meget gammel." - Ogsaa om Øen Hjerne læses i samme Skrivt: "Den i Horsens Fjord liggende Ø Hjerne gjemmer Levningerne af Digteren Hjarne, der valgtes til Konge i Danmark for Frode den Fredgode, der regjerede ved Christi Fødsel. Som bekjendt blev Hjarne Konge for sin Gravskrivt over Kong Frode, men dræbtes i Jydland af Hjarnes Søn Prinds Friedleis."¬
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-05-19
J Sognet Heiligenstedten er i denne Tid, efter faa Dages Sygdom, død en mærkværdig Betler. J levende Live havde han altid været et sandt Jammerbillede af den bittreste Armod; gav Man ham Noget, være sig enten Fødevarer eller Penge, undlod han dog alligevel ikke, for han forlod Gaarden, at putte til sig Hvad Hund eller Kat havde levnet, eller at gjennemrode de væmmeligste Skarndynger, for at finde Knokler, Pjalter, eller deslige. Først under hans korte Sygdom bemærkede hans nærmeste Omgivende, at han maatte være i Besiddelse af Penge; thi hver Gang den Kone, som pleiede ham, nærmede sig hans usle Leie, for at lægge tilrette under hans Hoved, fordreiede han Øinene som en Rasende og tilraabte hende ængstelig, med neppe forstaaelige Ord: "Lat mi mien Geld ligen, Da han var død, anmeldte hun det for Øvrigheden, og ved den anstillede Undersøgelse fandt Man nu, paa 12 forskjellige Steder i hans Underklæder indspet, den Sum 453, Mark 8 Skilling slesvig-holsteensk Courant, som han rimeligviis allerede i mange Aar havde baaren paa Denne mærkværdige Betler havde aldrig været givt, og døde i en Alder af 52 Aar. J Gaarden No. 206 paa Kongens Nytorv i Kjøbenhavn opkom i Fredags Morges Kl. 4 1/2 Jld, hvorved flere Personer ulykkeligviis ere komne til Skade. Jlden blev ved den tillilende Hjælp snart slukket, og Bygningen leed ikke Betydeligt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-05-19
Ved Tallotteriets 1283de Trækning i Altona udkom: No. 89. 20. 60. 58. 42.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-05-19
(Hermed følger et Tillægsblad.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-05-19
Tillægsblad. til No. 40 af Lollands og Falsters Stifts Addressecontoirs=Efterretninger for 1835.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-05-19
Jndenlandsk. Hr. Proprietair Hansen til Marialyst i Fyen bringer til offentlig Kundskab, at det under 10de April allernaadigst er paalagt Dhrr. Justitsraad og Borgermester Reimuth og Secretair Neergaard at sammentræde i Forening med Hr. Major v. Nissen af Jngenieurcorpset i en Commission, for paa det nøieste at undersøge, hvorvidt de deels til Collegierne indkomne, deels i offentlige Blade fremførte Besværinger med Hensyn til Veiarbeidet i Fyen, og fornemmelig Hvad de mindre Landeveie i Odense Amt og dette Arbeides Bestyrelse m. m. angaaer, ere grundede. Denne Commission har allerede begyndt sin Function; men desuagtet blive Veibetjentenes enkelte Søgsmaal imod Hr. Hansen fortsatte, og han er saaledes tvungen til, fremdeles at udholde privat Kamp med dem. J det han derfor paa det indstændigste opfordrer enhver fædrelandsksindet Landmand til at sende ham de Anker, der beviislig og med Grund kunne fremføres imod Veivæsenets Behandling, samt takker for de allerede modtagne Pengebidrag til Bestridelse af Omkostningerne, yttrer Hr. Hansen tillige, hvor haardt det vilde være, om han, for at have fremsat hele Standens billige og nødvendige Klagemaal, stolende paa belovet Understøttelse, skulde, ovenpaa de mange vitterlige Tab, han i de senere Aar har lidt, for denne sin Jver endvidere udsættes for betydelige Omkostninger, der let kunne blive til flere tusinde Rigsbankdaler, medens hans Modstandere ere beskyttede ved Beneficium. Som et i det mindste udvortes glædeligt Tegn paa Detailhandelens Udvidelse i Odense, anføres i Hr. Cancelliraad Hempels Avis, at Detailhandlerne begynde, udvortes at vise sig fra en næsten ligesaa lys Side, som deres Colleger paa Hovedstadens Østergade. "Dør ved Dør fremstaaer den ene lyse, glimrende Boutik efter den anden. Unægteligen har den snævre, mørke Deel af denne Gade vundet betydeligt i Udseende ved denne Forvandling, hvilket endmere vil bidrage til at hævde dens Rang som en af Byens Yndlingspromenader. Maatte Glimmeren faae Varighed, og maatte de Spadserende ikke over al denne Herlighed glemme at holde et paa gent Øie med de ligeledes tiltagende nye Trapper, der, om de end stedse holde sig indenfor Grændsen af de foreskrevne atten Tommer, dog ikke bidrage til at gjøre Vandringen behageligere!"
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-05-19
Den 23de April bleve 12 Hoved- og 5 Sidebygninger samt Taarnet og en Deel af Kirken i den lanenborgske Landsby Büchen et Rov for Luerne. – Samme Dag blev, ligeledes i Amtet Lauenborg, en Reisende morderisk overfalden i en Skov af 2 Maandpersoner, saaret i Halsen ved et Skud med Hagel og frarøvet et Uhr samt 50 Mark Courant i rede Penge.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-05-19
Ved en kgl. brittisk Geheimeraads-Beslutning af 1ste April d. A. er det tilladt de danske Skibe at indføre fra det Land, hvortil de høre, samme Lands Producter og Varer i alle de brittiske Colonier, og fra bemeldte Colo ner at udføre Varer til hvilket somhelst fremmed Land
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-05-19
Ledige Embeder. Under det danske Cancelli Sognekaldet til St. Olai Kirke i Helsingøer, 485 Rd.; Kjettrup og Gjottrup Sognekald i Aalborg Stift, 238, Rd.; Sønder- og Nørre-Onsild Sognekald i Aarhuus Stift, 175 Rd.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-05-19
Bekjendtgjørelser. J Overeensstemmelse med Forordningen 27de Sept. 1799 S. 18 bekjendtgjøres herved, at Redacteuren af Bladet den frie Presse, Candidatus theologiæ P. Larsen, er beordret tiltalt for Overtrædelse af Trykkefriheds-Lovgivningen. Det kongel. danske Cancelli, den 5te Mai 1835.