JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Københavns Adresseavis, 1766-09-08
Undvigte. Af Giesegaards Godses Reserva Mandskab er bortrømt trende Personer, navnlig Niels Olsen, 23 Aar gammel, maadelig af Høyde, rundladen af Ansigt, har et sort brunagtig Haar, og skuler noget, naar han seer paa Folk. Jørgen Olsen, 19 Aar, meget liden af Vext, fyldig eller feed af Ansigt, og bærer paa den ene Kind et Arr, som han har faaet af et Kieppeslag, han har ey været til Confirmation. Rasmus Johansen, 25 Aar gammel, liden af Vext, fregnet i Ansigtet, og, som i sær giør ham kiendelig, meget stam i sin Udtale; Thi anmodes alle og enhver, som disse Bortløbne maatte forekomme, at de dennem ville anholde, og Anholdelsen til Hr. General=Auditeur Sevel eller Høyeste Rets Advocat Hr. Anchersen i Kiøbenhavn indberette, eller ogsaa derom tilskrive mig underskrevne pr. Ringsted, a Giesegaard, da Personerne skal blive afhentet, og de fornødne Søren Klestrup. Omkostninger erstattet.
Københavns Adresseavis, 1766-09-08
Bortkomne og bortstiaalne Sager. ud af en Gaard paa Skolemester Længden, er i Tirsdags Aften bortstiaalen et hvidt slet Kopert Skiørt, et fint dito med 2 Fabloe paa af stribet Netteldug, et hvidt Lærrets dito, et hvidt dito Sukker=Duuns Skiørt med Sirtzes Bord, et blaat og hvidt stor tærnet Bumulds Skiørt, et hvidt stukken Skiørt, et hvidt Nanqvins Skiørt, 3 fine Serker; Alt dette bunden i et nyt Blaargarns Lagen med paasyed Navn: B. M. E. No. 12. Hvem som kand give nogen Efterretning derom skal have en Recompense; De som kand give nogen Efterretning derom vilde melde det ved Sr. Møller Brygger i Vimmelskaftet. Da Num. 17934. og 17935. af sidste Classes Trekning og Sr. Ferslevs Collection, ere sin rette Eyere frakomne; Saa ombedes Finderen, samme at tilbage levere udi Urte=Boeden paa Hiørnet af Knabro= og Broleggerstrædet. Løverdagen den 6 Sept. er af en Uhr=Kiede tabt et Karniols Signet med Dannebroge=Ordenen, indfattet i Guld med Filigran=Arbeyde, formodentligen er det tabt paa Slots=Pladsen. Finderen loves 10 Rdlr.
Københavns Adresseavis, 1766-09-08
En liden Griis er i Gaar udløbet af Adresse=Contoirets Gaard, skulde den være indløben nogensteds, bedes tienstlig det maatte berettes hos hvem, da den skal blive afhentet.
Københavns Adresseavis, 1766-09-08
Fundne og opdagede Sager. Den i No. 126, efterspurgte hvide Spanske Hund, med et hvidt Øre og den venstre Forfød skiæv er just falden sin rette Eiere i Hænde, hvis Navn faaes at vide herfra Contoiret, og fra hvilken samme Hund er just for 4 Aar bortkommen.
Københavns Adresseavis, 1766-09-09
Transport. Kiøbstædernes Consumption samt Familie= og Folke Bogense. Skats Forpagtninger bleve udi det Kongelige Vestindiske og Assens Guineiske Rente- samt General=Told=Kammer sidstleden 20 Middelfart Augusti og følgende Dage opbudne i 3de Aar fra 1 Januarii Naskov. 1767 til Aarsdagen 1770, og til nærmere Kongelig Aller Nyested = naadigst Approbation ved Contract overladte saaledes: Marieboe Man vil i de første Rubriqver anføre hvad forhen er sva Saxkøbing. ret, og i den yderste hvad der nu skal svares. Rødbye.
Københavns Adresseavis, 1766-09-09
Nykiøbing paa Fal. 59 og 60 62 og 63167 og 66 168 og 69. Stubbekiøbing. svaret. svaret. svaret skal svar.
Københavns Adresseavis, 1766-09-09
Aarhuus. aarl. Rol aarl. Rol aarl. Rol aarl. Rdl. Horsens.
Københavns Adresseavis, 1766-09-09
Helsingøer = Randers = Hillerød, Ebeltoft. Slangerup. Grenaae Frederichssund, Mariager, Roeskilde Schanderborg. Slagelse. Rid. 4910 Colding. Hedinge. 815 Fridericia, 955 Holstebroe = 1550 Lemmig. 1560 Weile, 1355 Warde Corsø266, 2715 Ringkiøbing = Nestved. 4905 Aalborg, Sundby3290 og Nibe = 2695 Løxtøer. 1325 Sæbye. 1995 2000 Fladstrand = 1400. 1400 Schagen Nyebo. 4030 3200 Hiøring = Svendboe. 3800 4010 Thisted Faab2115 2250 Nyekiøbing = Kierteminde. 1705 1755 Wiborg 1700. 1695 Schive .
Københavns Adresseavis, 1766-09-09
Rudkiøbin. Odense. 13055 13700 Hobroe = Smør Aar. Flæsk. Røget Kiød. 1/2 Tdr. Ankr. 1/4 Tdr. Sider. Vore. 1 Pd. Mark. Sum 95 Løst Smør. Aar.
Københavns Adresseavis, 1766-09-09
Løst Tælle. Voge. Pd. Mark. Voge. Pd. Mark. Sum 559 1 12 676 2 Dette, som allene angaaer Trundhiems Bye, kand neppe udgjøre meer end den halve Deel imod de øvrige fede Vahre, som i 8 Aar fra Søndmøer til andre fremmede Steder ere udførte, nemlig til Bergværkerne og Romsdals Marked: hvorom kand forsikres, men intet paalideligt Beviis fremlegDette er taget af Trundhiemske Samlinger 5 Bind, som sælges i Mummes og Proffts Boglade paa Børsen for 2 Mk. 4 s.
Københavns Adresseavis, 1766-09-09
Fortegnelse. Paa alle de Priorer, som haver været udi Hellig Aands Closter i Aalborg siden Aar 1500, efter at Muncherne vare fordrevne og Closteret dennem frataget. 1. Hæderlig og Renlivet Mand Hr. Anders Foret 1500. 2. Hr. Lauritz Nielsen 1522. Udi hans Tid bleve han og hans Covent Brødre atter igien uddrevne af Closteret, og de fattige syge Mennesker, som var udi Hospitalet udkaste, og alt tilliggende Gods blev Closteret frataget, hvilket continuerede i nogle Aar, indtil 1533, da erhvervede fornevnte Lauritz Nielsen fire Biskoppers, nemlig ver Munch i Riibe, Styge Krompen i Børlom, Jirgen Friis i Viborg og Ove Bilde i Aarhuus, deres og gandske heele Rigens Raads befaling paa Pergament skreven med alle deres Jnsegle neden under hengende, at alt hvis som hannem og hans Covent Brødre var frataget, igjen at komme til Closteret og stedse til Verdens Ende derved at forblive, saa bleve de Fattige, som derinde vare tilforn, og ey vare hendøde, igien indtagne og andre i de Afdødes Pladser igien antangne. 3. Hr. Peder Jensen 1541. 4. Hr. Christen Poulsen 1552. 5. Matthias Larsen 1567. 6. Peder Jensen Schriver 1579. 7. Jens Sørensen 1594. 3. Paul Lauritzen 1597. 9. Hans Christensen, Borgemester Christen Michelsens, Søn, blev Prior 1599 siden Raadmand. 10. Jacob Qvist 1600. 11. Christen Knudsen 1609. 12. Thomas Lauritzen 1612. 13. Anders Jensen 1617. 14. Sören Nielsen 1622. 15. Niels Christensen 1630. 16. Claus Madsen, blev Raadmand 1636, Prior 1638. 17. Anders Madsen, Prior 1646, Raadmand 1654. 18. Sören Jensen Glimsholt, fød i Glimsholt i Ugilt Sogn 1633 in Junio, blev Prior i Hellig Aands Closter 1670. den 30 Junii, gift med Anne Jacobs Daatter Küber 1672 d. 17 April, velsignet med 6 Døttre, hvoraf de: døde ugifte. Maren Glimsholt fik Michel Nielsen, Lunge og var velsignet med 10 Børn, 3 Sonner og Døttre, af disse ere 3 indladte i Ægteskab; Anne Lunge gift med Hr. Julius Henrich von Verden, SognePræst paa Aarse ved Holbeck, døde og og efterladt 2 Sønner Michael og Peder von Verden, og 1 Daatt Catrine Marie von Verden, gift med Hr. Niels Christian Østrild, i hendes Faders Kald. Bodil Lunge, gift med Hr. Søren Ferslef, Sogne=Præst til Vare. Romlund og Flichbech i Viborg Stift, fterlod een Søn Jens Ferslev. Giertrud Kierstine Lunge gift med Hans Bertelsen Wolch, Kiøbmand i Aalborg, han døde den 26 Junii 1766, efterlod een Søn Michel Lunge. Johanne Glimsholt, gift med Hr. Lars From efterlod een Daatter aren From, gift med Clisten Bruun, Mahler i Aalborg, hun døde 1745 den 2 Jan. efterlod een Daatter Johanne Bruun. Anne Climsholt, gift med Hr. Nag Otto Persler, efterlog 2 Sønner, Hr. Christian Peisler, Præst til Hollested, Vens løi og Holstenborg i Siælland, gift 1744 den 15 Dech. med Ellen Marie Kierumgaard. Severin Fersler, boende i Kiøbenhavn. 19. Mathias Juul, fød i Norge, blev Prior 1690, Raadmand 1693 14 Octbr., Borgemester 1710 den 24 Jan., døde 1728 den 7 Jan. 20. Johannes Juul, Mathias Juuls Søn, blev Prio21. Gottried Christian Trap, fød i Aalborg af Fader Cort Trap og Moder Talche Horneman, blev CommerceRaad 1752, Hospitals Forstander 1755. Fornevnte Closter blev bygt Anno 1400 af Munkerne.
Københavns Adresseavis, 1766-09-09
Til fornevnte Hospital og Closter haver ey været uden 2de Præster; Nemlig: 1. Hr. Peder Matten; Og efter hannem 2. Hr. Anders Matthisen, som døde 1698, men klev prædiket tilforn af Latinske Skolemestere og Hørere i Latinske Skole, som derfor havde deres Kost Penge af Closteret og ellers med Sacramentet betient af Capellanerne til St. Budolphi Kirke, som og derfor havde aarlig deres Genant af Closteret. Siden Sal. Hr. Anders Hatthisens Død har været Sogne Pryster. 3. Hr. Niels Ruus. 4. Hr. Frantz Arctander. 5. Hr. Thomas Speid. 6. Hr. Christen Krog, blev kaldet til at være denne Kirkes Sogne=Præst 1713, døde 1743, var ved denne Kirke 30 Aar. 7. Hr. Hans Henrich Berg 1743, døde 1745 in Octbr. 8. Hr. Christian Friderich Milling 1745 10 Debr., for fløttet til at være Frue Kirkes Capellan sammesteds i Hr. Peder Clementius Sted 1762 den 24 Junii. 9. Hr. Sixtus Aspach, først Capellan i Sæbye, siden Aftensangs Præst til Frue Kirke i Aalborg, derfra til St. Budolphi Kirke, 1762 d. 16 Julii Sogne=Præst til Hofpitals Kirken.
Københavns Adresseavis, 1766-09-09
Correspondence.
Københavns Adresseavis, 1766-09-09
Besvarelser. No. 119. 3. Med Vinter=Kaalens Avl forholder en erfaren Mand sig saaledes: 1) Saaer han Frøet ved Jacobi=Dag, og det ikke alt for tykt, paa det Planterne kunde fæste godt og blive ved. Hertil bruger han gierne fugtig Jord for Jordloppernes skyld; og behandler man den som tilforn, er sagt om Vaar=Kaalen. 2) Giver han nøye Agt paa de halv- og heel voxne Planter; thi i September og October, naar Veirliget er godt, vil der gjerne indsnige sig en Slags grønne Rupper, hvilke flittigen maae afplukkes, da de ellers giøre Skade. 3) Han planter dem ikke om, førend om Efterhøsten i November. Den dertil valgte Jord lader han vel giøde og grave om dem, samt efter Snoer giøre et lidet Hul til hver Plante. J dette betegnede Sted trykker han en rund Kugle ned paa 3 Tommers Dybde, og i Hullerne setter han Planterne ned lige til Hiertet. Aarsag til den Slags Plantning er a) da Planterne om Vinteren ikke skulle voxe, men kun sove; b) Jorden er fast og tæt, saa at de ikke kunne synke. At Planten staaer saa dybt ned i Jorden, det underholder den. c) Ligger Planten bedre i Ly for Kulde og Vind. Og skiønt d) Hullerne synes fugtigere i Vaaren end Jorden, saa skader det dog sieldent. 4) Lader han hakke Jorden om Foraaret, paa det Fugtigheden og Soel kand trænge ned. 5) Lader han ikke alle Planterne sette om i Høsten, men forvarer endeel til Foraaret. Dette skeer saaledes: a) Lader han middel god Jord grave i November og afdeeles i Beder; b) samme bliver klappede som Erte=Beder; c) deri nedsettes Planterne paa en Tommes Distance fra hinanden; d) han planter dem ikke for tidlig. J Martio kand man først dømme hvilke Planter der ville blive ved, eller hvilke ikke. Ofte indtreffer en sildig Kulde, og denne er dem ikke saa skadelig før som efter at de ere omplantede, e) Omgaaes han for Resten hermed som tilfor er sagt om Sommer=Kaalen.
Københavns Adresseavis, 1766-09-09
No. 120. J Engelland er nyeligen opgivet et Forslag om hvorledes man kand under forefaldende Mangel af Vand paa lange Søe=Reyser forskaffe sig Liise og Lindring for Tørst, som kand tiene til Svar paa Spørsmaalet i No. 120. 6. Man mener nemlig, at naar et Menneske i yderste Nød af Tørst kaster sig endog i salt Vand, da den store Fornæmmelse derved skulde stilles, uden endog at saae færskt Vand i Munden. Heraf vil man slutte, at Saltdeelene som give Hav Vandet, den salte Smag, ere bredere i Diameter end de Pori eller Sue Rør overalt paa et Menneskes Legeme, hvilke tage Vædskerne til sig; Particierne af Søe=Vandet, i hvilke Saltet flyder og er opløst, derimod mindre end disse absorberende Rør, følgelig vorde de saltagtige Deele afsondrede ved Huden som ved et graat Papiir eller anden til Filtration brugelig Materie, og det blotte Vand=Element indsuget, hvilket er tienligt for et Menneskes Natur og til dets Lædskelse.
Københavns Adresseavis, 1766-09-09
Adskilligt Nyt. Desertet paa Taffelet, ved Hendes Kongelige Høyheds Princesse Lovises Formælling med Hans Durchl. Prinz Carl af Hessen, forrestillede heelt igiennem en Hauge, som var ziiret med mange Grotter. J Midten var en stor Grotte i Form af et Sneglebierg, paa hvilket et Palmetræe stod, af hvis Top under Taffelet sprang naturligt Vand, som af en Fontaine, ned paa Palmebladene, og derfra rundt omkring ned paa Grotten. Omkring Palmetræet vare de 3de Gratier eller Held Gudinderne, dandsende med Krandse og Fakler, forestillede. Paa et Skildt midt for Grotten læste man følgende Jnscription af Horatio. Fervidus tecum Puer, & solutisGratie Louis, properentqve NymphæEt parum comis sine te Juventus. Mercuriusque Det er : Lad her stedse være tilstæde Ynglingen, den forrige og muntre Amor, de anstændig frie og yndige Gratier; de deyligste Nympher skynde sig hid, og du Ungdom med Veltalenheds Gud, uden hvilkes Nærværelse alting er uden Liv og Tækkelighed! Om begge Sider af Bierget vare Labyrinther eller Jergange, men næst derved paa hver Side en liden Lyst=Skandse med Canoner, i Midten af hver Skandse vare de høye Formæhledes Navne i Parterret at see. J øvrigt var Desertet ved mange brændende Fakler paa det smukkeste illumineret.
Københavns Adresseavis, 1766-09-09
Søndagen den 14 September næstkommende bliver Sorgen for Høyselig Kongen paa følgende Maade forandret, nemlig: Herrerne bære sorte Klæder med Silke Knapper og Knaphuller, Silke=Strømper, Guld, Sølv eller anden Metal Kaarde og Spænder, Halsklud og Manchetter broderede eller af Kniplinger; hvilken Sorg bæres saaledes fra bemelte Datum indtil Dagen førend Hendes Majestet den tilkommende regierende Dronnings Ankomst her til Kiøbenhavn. Paa forbemelte 14 Sept. aflegger Betienterne de sorte Livreer, ligesom og de sorte Betræk tages af Vognene. Damerne bærer Sorgen ligeledes fra samme Dato, nemlig den 14 Sept. 3de Uger sorte Silke=Klæder og Cammerdug med Frøndser, 2de Uger Speyl Floer og Takker; og for den øvrige Tid, indtil Dagen førend Hendes Majestets den tilkommende regierende Dronnings Ankomst her til Byen, bæres Kniplinger og brogede Baand.
Københavns Adresseavis, 1766-09-09
Den Kongelig Svenske Ambassadeur, Hans Excellence Rigs=Raad, Ober=Mareschal, Ridder og Commandeur af Hs. Svenske Kongel. Majestets Orden, Hr. Greve Adam Horn. som er udnævnt til at afhente Hendes Kongel. Høyhed Kron Prinzessin Sornia Manaar saa, der er bestemt til Gemahlinde for Hans Kongel. Høyhed Kronprinz Costav af Sverrig, afreiste i Gaar otte Dage, som var den 1ste September, fra Stokholm, for at fuldføre denne høye Ambassade, paa hvilken den Pommerske Land=Mareschal Greve Podebus, Capitainerne Baron Stakelberg og Pauli, Vice-Corporal ved det Kongel. Drabant=Corps Greve Gustav Horn, Hof=Junker, Baron Barnikov, og Lieutenant Klingspor følger forbemeldte Hr. Ambassadeuren som Cavaillerer. Han ventes med sin Svite her til Landet i Aften; og den ved dette Kongel. Danske Hof extraordinaire Envoye, Hr. Obrister Baron von Sprengporten, agter i Dag at reyse til Helsingøer, for der at imodtage fornævnte sit Kongel. Hoffes Ambassadeur.
Københavns Adresseavis, 1766-09-09
En Kongelig Galley og en dobbelt Chaloupee, som ere bestemte til at overføre høystbemeldte Hendes Kongelige Høyhed Kronprintzessen her fra Kiøbenhavns Toldbod til den Svenske Stad Lands=Crona, løber i disse Dage paa Beseyling.
Københavns Adresseavis, 1766-09-09
Af de 7 Roeskilde=Fiskere, hvilke man tilforn har meldet at være druknede i forrige Uge, ere de 4 i Tirsdags fundne opkastede af Søen, og ligeledes i Onsdags de øvrige 3 ved Bovnæs, hvorfra de af de andre Fiskere ere bragte hiem For nærværende Tid eyer Frankrig en Mand som sover 169 Timer; Men Engelænderne give i deres offentlige Blade, Beretning om en Geistlig i Oxfort, som sover 6 Dage paa hinanden. Denne sidste usædvanlige Sovere vaagner gjerne op om Søndag Morgen, forretter sin Skyldighed i Kirken, kommer hjem for at spise og drikke, og røger nogle Piber Tobak ud; derefter sukker han nogle gange, strekker Armene ud, lukker Øynene, og sover saa indtil følgende Søndag. Skipper Nodskov beliggende ved Knippels Broe. udsælger af de under sland sikkede og strax derpaa ned saltede Cabliau, Tönden for 8 Rdlr., Halv Tönden 4 Rdlr. 3 Mk. og Fierdingen 14 Mrk.
Københavns Adresseavis, 1766-09-09
Bekiendtgiørelse. Expeditions=Contoiret i store Grønne=Gade besørger Vahre modtaget og med Skibs=Leylighed bortsendt for hvem som behager at betiene sig af denne Indretning. Skippere, som ere forlegne for at finde Folk til smaa Paqvers og Breves Aflevering, kan ligeledes levere samme til Expeditions=Contoiret, som besørger Eierne samme tilstillede.
Københavns Adresseavis, 1766-09-09
Udi den her i Staden oprettede Syge=Casse, antages Mænd og Koner, samt Tieneste Tyende og Børn af begge Kiøn og af alle Stænder i Kiøbenhavn, som ikke ere over 55veJndskud. Qvartaliter Ugentlig Nyde i Sygdom betaler betaler Ugentlig. 3 Classe 1 Mk. 4 s. 3 Mk. 4 Classe 8 s. 2 Mk.
Københavns Adresseavis, 1766-09-09
Jndskrivningen skeer paa Syge Cassens Contoir paa lille Kiøbmager Gaden.
Københavns Adresseavis, 1766-09-09
Prisen paa de Saltsteene, som efter Kongl. Allernaadigst Resolution ere foranstaltede præparerede, og er et besynderlig nyttigt Middel saavel imod Faarenes som Horn Qvægets Sygdom, og hvoraf endnu nogle haves tilbage, er nu needsat til at overlades enhver af hans Kongel. Majestæts Undersaatter for 16 s. Pd., i smaa Partier, men i store til 12 sk. Pd. Altsaa bliver det herved til alles Efterretning bekiendtgjort, at de som maatte forlange nogen af disse Saltsteene, sig derom paa Adresse=Contoiret hos Hr. Agent Holck og Sr. Andersen kand anmelde, som samme imod Betaling, som meldt a Pd. 16 s. i smaa Partier og 12 sk. Pd. 4 store, udleverer. Med enhver Steen følger en trykt Notice.
Københavns Adresseavis, 1766-09-09
Hos mig Underskrevne forfærdiges alle Slags Mynster, af Guld- og Sølv=Galluner, saavel som massiv Guld- og Sølv=Tresser og Knapper; Og skal enhver, saavel af Militair, som Civil Personer, der hos mig af sligt Arbeyde bestiller, til Fornøyelse vorde dermed forsynet. Mendel Alexander, Guld= og Sølv=Fabriqveur, boende paa Østergade næst ved Porcelainshandler Hr. Bang.
Københavns Adresseavis, 1766-09-09
Efterretninger for de Handlende. Danmarks Handels Speyl faaes hos Mr. Biering, paa Adresse=Contoiret for 3 Mk. Af Kiøbenhavns Handels=Speyl ere endnu nogle at faae, men nu koster de 24 s.
Københavns Adresseavis, 1766-09-09
De i Provinzerne, som ere bleven sendte nogle i Commission af disse Slags Bøger, bedes af Bogtrykker Lindgreen, at de maatte blive sendte ham tilbage, siden Afsatzen nu mærkelig tiltager paa Adresse=Contoiret. NB. At sende Bøger i Commission i de smaa Kiøbstæder, er ofte en Feyltagelse.
Københavns Adresseavis, 1766-09-09
I Dantzig har Stadens Borgemester og Raad under 1 August udgivet et Erict, for at standse den paa nogen Tid saa høyt stegne Vexel Cours, som og at hemme andre indsnegne Misbrug og Uordener ved Vexel=Handelen, samt saavel Vexlers som andre Penges Udbetaling. Samme Edict indeholder følgende Hoved=Poster: At fra nu af, indtil 1ste Oct. indeværende Aar maae ingen Vexel sluttes til en bøyere Cours end Amsterdam med 40 Dages Sigt til 420 Groschen mod 6 Fl. Hollandsk Banco, og paa Hamborg med 3 Ugers Sigt, til 168 Gr. mod en Hamborger Daler Banco, men fra 1ste Oct. at paa Amsterdam med 40 Dages Sigt til 4000 Sr., og paa Hamborg med 3 Ugers Sigt til 160 Sr. Ligesom det forbliver herefter ved et under 2den May bekiendtgjort Ediet, hvorved det indskrænkes at slutte Vexeler om Postdagene efter Kl. 12 Middag, desligest al Vexel Handel paa Speculation forbydes, og ingen tillades at kiøbe Vexeler, uden de, som har Vahre fra fremmede Stæder virkelig indkomne at betale, samt Ducater eller andre visse Myndt Sorter, og endelig forbydes aldeles at forhandle til andre her saadanne Vexler, som her paa Steden ere kiøbte, saa skal end videre herefter alle Vexelbreve sluttes ved en Eedforen Mægler, og om nogen Vexler befindes at være sluttede til en høyere Cours, end den nu fastsatte, uden Mægler, da skal saavel Trassanten som Remittenten derfor ansees med en tilstrækkelig Straf, og Vexelen i Fald den kom tilbage med Protest, ansees ugyldig, og ingen Rettens Assistence nyde. Vexlers Betalinger maae ingen Tid skee ved Assignationer, men med rede Penge, og skal Trassenten fra Remittenten indkassere sin Betaling førend den 1ste eller i det seeneste den 2den Postes Afgang under Straf 1 pro Cento af Summen. Ducaterne tilstædes fri Cours til den 1ste Oct.,men efter den Tid maae en randet fuldvægtig Ducat ikke tages i Betaling til høyere end 11 Fl. 12 Gr. a 11 Fl. 15 Gr. gangbar Sølvmyndt, men vel til ringere Priis. Ved myndt Sor ters Omvexling skal de vexlende Penge strax contant betales og indkasseres. Paa Assignationer skal den, som samme er til Last, strax erklære sig tydelig om han vil betale den eller ikke og i første Fald tegne Datum paa Assignationen, og naar Betaling derefter forlanges, da ikke opholde samme høyere end 3 til 4 Dage, da den skal skee i rede Penge, ligesom forhen om Vexler er mælde.
Københavns Adresseavis, 1766-09-09
Natten imellem den 10de og 11te sidstleden, i en stærk Storm af N. W., bleve udi Søen i Wanern 6 fra Carlstadt; og Nors Elven her hid bestemte Skuder, indrevne paa Wastgøie=Landet, eller paa Küllands Herreds klippefulde Skær gaard, hvor de alle bleve gandske forulykkede og sønderslagne, samt 6 Mand af Skibsfolkene omkomne. Af Skuderne vare 4 laddede med Jern, hver 7 til 900 Skippund, de 2 andre med Blokker. Fire eller 5 andre Skuder, som ogsaa vare ude i samme Veyr, have maattet kappe deres Master, og nogle mistet deres Ankere, Segel og Touge; En af dem har maattet kaste en stor Deel af sin Jern Last i Søen. En af de først ommeldte var bleven nogenlunde bierget, men blev siden aldeles sønderstødt af en Skude som kom efter den.
Københavns Adresseavis, 1766-09-09
J Hamburg sættes megen Svensk Sild af, af forrige Aars Fangst; saasom meget lidt er tilført fra England og Holland.
Københavns Adresseavis, 1766-09-09
Bortsolgt ved Auctioner. Paa Stadens Børs den 5 Septr. Nogle fine, middelmaadige og grove Pak=Lærreder, a Alen af det fineste 7 til 7 1/2 s. og af det grove 4 a 4 og 3 qvart s. Nogle Stkr. Segldug, at 10 1/2 s. Alen. 2 Actier i Sukker=Raffinaderiet i Vimmelskaftet, a 595 til 602 Rdlr. Jagten Hav Fruen solgt til Mægler Jacobsen for 340 Rdlr. Endeel beskadiget Hamp, a Skpd. 14 Rdlr. 4 Mk. 8 s., noget slettere a 25 Mk. 135 Fade St. Croix Sukker, a Pd. 5 til 5 og en qvart s. i Croner, med 3 pro Cento Udslag og 17 pro Cento Thara, samt 4 pro Conto Rabbat for promte Betaling. Et lidet Parthie hvide Bønner, a Pd. 3 s.
Københavns Adresseavis, 1766-09-09
Priis=Tabel over Torvet og Havne Priser i Alt hun Løverdagen den 6 September.
Københavns Adresseavis, 1766-09-09
Korn=Vahre. Fede=Vahre &c. Adskilligt. Brænde: Fyr 214. Rug, Holst. 16 a Smør, Holstensk. 17 mk. Td. 36 Rdl. 22, og Bøg 26 mk. -Siellandsk, 12. - Siellansk, 3. Holstensk 26 mk. a 13 mk. rdl. 4 mk. a 33. Jydskienkelt, 17. a 21 mk. Fynsk Fynsk, 1415 - Fynsk, 32 rol. 27 mk. Elle 20.4 mk. Lolland. 15 mk. Flæsk, røget, Lpd. a 22 mk. Birke. Jydsk, 15 16. 6 mk. 12 sk. Et Bonde=Læt: Brænde 445 mk. 8 s. Hvede, Holst. 20. - Grønsaltet, a 6 mk. a 21 mk. Torv 5 a 7 mk. Lollandsk, 19 Oste Fynske, Skpd. Kull, Tden 2 mk. - Holst. 12 Rdl. Høe, et stort Læs a 20 mk. 10 mk. Byg, gammelt, 8 - Jydske, Lispd. Dito mindre, 7 a 9 mk. 5 1/4 a 6 mk. Nye, 9 mk.
Københavns Adresseavis, 1766-09-09
- Præste Oste, 6.8 mk. dito Gryn, 24 mk. Halm, et Læs 5 6 mk. 8 s. Malt, 16 a 17 mk. Miød, Holst. Tdn. Havre, 5 a 6 mk.
Københavns Adresseavis, 1766-09-09
Kalkonske Høns, 7 Rdl.
Københavns Adresseavis, 1766-09-09
Gamle Parret dito Gryn, 28 mk. Jydsk, 8 Rdl. Unge = = Rug Meel, Siell. Island. saltet Lam, 15 a 16 mk. me=Kiød, Tden. Capuner, fede, et Fynsk, 15 mk. Par 8 a 9 mk. 9 1/2 a 10dl. Erter, hvide, 12 a Dansk Korn Brændito mavre, 2 mk. deviin, Potten, Høns, gamle, et 13 mk. Graae, = = 16 a 18 sk. Par 2 mk. 8 s. Boghv. Gryn, Fedli Tælle, Lpd. 10, 1. Unge = = Femersk. 6 Rdl. a 12 mk. 4 s. Kyllinger, et Par - Holst. 5 Rdl. Vor, 28 a 30 mk. Ender, et Par 28. Fynske, 27 mk. Lpd. a 32 sk.
Københavns Adresseavis, 1766-09-09
Banke=Byg, eller Grøn Sæbe, Otting 13 mk. 8 s. Duer, et Par 22 s.
Københavns Adresseavis, 1766-09-09
Vinter=Gruben, 8 Rdl. Tden. Holst. Honning, En, en Snes 18 sk.
Københavns Adresseavis, 1766-09-09
Kiød=Taxt. Oxe Kiød, de beste Kalve Kiød, Bagel Svine=Kiød, færsk Fierdingen Pd. Stykker, saa og Pd. 6 1/2 s. Brystet, Pd. 6 s. En heel Fierding, For=Fierdingen, Fri Slagterne Pd. 8 s. skal sælge foranførPd. 5 s. Smaae huggen Lamme Kiød, dette Slags Kiød, Punbeste Pd. 5 s. det 1 Skilling rin Kiød, Pd. 5 s. det ringere 4 1/2 sligere.