Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-01-27
Thorvaldsens store Basrelief: Alexanders Triumphtog til Babylon, erkiendes nu af Jtalienerne selv for denne vor Landsmands Mesterværk. Det blev igentligen bestilt af den franske Regjering for Slottet i Rom, men da Napoleon, faldt, inden det kunde udføres, og ingen synes at ville anvende 15,000 Specier paa dets Udførelse, saa har Thovvaldsen besluttet at ville bekoste dette sit Yndlingsværk hugget i Marmor, uden at fordre mere end Stenen koster. Dette Basrelief er anbragt som en Frise i een af Salene paa det paa velige Slot paa Mønte-Cavallo, hvor det indtager alle fire Vægge, af hvilke de to ere 83 1/2 og de to andre 37 1/2 rommerske Palmer lange. Basreliefets Høide er 5 Palmer. - Thorvaldsens fire skjønne Basreliefs til Christiansborg Slot ere ny færdige. Blandt de af hans nyeste Arbeider, som have tildraget sig Kienderes Beundring, ere Scener af Homer, ligeledes i Basreliefs, Na og Dag, og en Danserinde. Den sidste Figur skal han, det konstige Drapperie og de utallige Folder uagtede, have forfærdiget i sex Uger. Han er for, nærværende Tid sysselsat med at restaurere de paa Øen Ægina, lige over for Athen, i Aaret 1811, opgravede Statuer, der engang have prydet den panhelleniske Jnpiters Tempel paa Ægina, og som Kronprindsen af Bayern tilkjøbte sig 1812. Buster forfærdiger han ikke mere, uagtet hver betaltes ham med adskillige Hundrede Specier, og i Almindelighed ikke kostede ham mere end fire til fem Dages Arbeide. Han ønsker intet heller end at kunne arbeide efter frit Valg og uden Bestillinger. J Rom nyder han den største og almindeligste Agtelse. Hans Arbeider besørges stukne i Kobber af to Konstnere i Rom, og en tredie, i Frankfurt, besørger en Pragtudgave deraf. Ogsaa stikkes hans Konstværker i Gemmer, og af en saadan, med en Copie af hans Basrelief, Natten, har en Konstner solgt i Glaspaster, eller Aftryk 200 Exemplarer. Foruden vor Eckersberg, har ogsaa den berømte italienske Maler i Rom, Camenucini, malet ham; han er ogsaa stukket i Kobder og i Steen. En ung Konstner fra Neuschate har forfærdiget en Medaille til hans Ære. Han er prydet med en neapolitansk Orden, og ansat som Professor ved Konstacademiet i Rom med 300 Species aarligen. Udaf en Dansk Reisendes Efterretninger fra Rom, Juli 1817, i Athene f. Dec. 1817.)J den Oecon. Correspondent, No. 16 f. A., klages over Bøndernes Uvillighed, og Sognefogderne Uduelighed til at istandsætte Veiene; der liges, at de ere paa nogle Steder endnu i samme Tilstand, hvori de for 19 20 Aar bleve ved Adskiftningen lagde over Markerne, uden siden hver ten at være blevne jevnede eller fyldte. Den forestaaer, at der skulde ansættes afskedigede Underofficierer, som skulde have frie Qvarteer, Befordring og en forhøiet Løn, der burde lignes paa Hartkornet; og at det forresten var godt at have et eget Landpolitie, som skulde have Opsyn foruden med Veiene, tillige ogsaa med allehaande Markjordener, og med Landstrygere. Herved anmærker Redactr. af Slagelse Avis i sammes No. 11 s. d. A.: "Man skulde være forsigtig med at giøre saadanne Forslag, og man betænker ikke hvor meget Ondt man dermed kunde stifte, ifald de fik Bifald; man kunde let derved bringe Bonden under et nyt Aag, udsætte ham for mange Udsuelser og Plager, og disse militaire Opsynsmænd kunde blive med Tiden til det samme, hvad Herremændenes Forvaltere og Ridefogderne vare i forrige Tider, skulde der være saadanne Opsynsmænd, saa bør de tages af Landmandens egen Classe, og i de Amter, hvor der er en kraftfuld og virksom Administration og retskafne Herredsfogder, viser Erfaringen: at saavel Veivæsen som alle andre Gjenstænde, som høre til et godt Land politie, kunne holdes i Orden, uden alle saadanne trykkende og farlige Foranstaltninger, hvorved det attraaede Maal uden et godt Overopsyn, dog ligefuldt kan forfeiles."