Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-07-12
General Sou ham fra Nordarmeen erobrer Posterne ved Warneton, Commines, Werwik, Allain, MeninFürnes og Poperingen (i Flandern), tager 7 Kanoner til Bytte og giør 500 til Krigsfanger. 23. Østerrigerne giøre et Angreb paa de franske Poster Breitenstein, men blive slagne med Tab tilbage. 24. Flere Beretninger fra Vender melde i National=Konventen, at Krigen imod Royalisterne sammesteds har naaet sin Ende. - (Dette var, i Henseende til det Lokale, i visse Maader sandt; dog derfor var Borgerkrigen ikke til Ende, men havde blot og nogen Tid vexlet Skueplads. Kiernen af den store katholske og kongelige Armee forstørrede sig nu med hver Dag paa Loirets høire Bredde, ved de talrige Rekouter, som den bragte tilveie, især i Egnen om Laval og Mayenne, hvor Folket størstedelen var stemt imod Republiken og Prindsens af Talmont Jnd delse var ubegrændset, voxde den, fra Warades og Ancenys, lige til 80,000 Md. Da man ingenlunde havde forudseet nogen Overgang af Royalisterne til Bretagne, følgelig ogsaa aldeles ingen Anstalter have de føiet derimod, saa blev det dem let, at slaae alle Smaakorpser, som man i Skynding satte efter dem, at Marken. De toge Chateau, Gonthier, Craon- og Laval bort.) Den 26, lider General Leheile, som midlertid var efterfulgte dem med den republikanske Armee, et afgjort Nederlag; hans fra hinanden sprængte Armee flyer tilbage til paa 1/2 Miil for Angers (og altsaa næsten 10 Mile langt). Han selv døde strax derefter af Græmmelse, eller, som Rygtet vilde, af Gift. - (De seirende Royalister deelte sig nu i 2 Armeer: den ene gik til Normandet, tog Avranches, og rykkede frem imod Grandville, for ved denne Søestads Erobring, at aabne Kommunikationen med den nær hos liggende en gelske Øe Jersey, den anden trak sig op til de nordlige Kyster af Bretagne, tog Fougeres, hvor 500 Republikaner fandt deres Grav, blokkerede St. Malo, og søgte at trænge frem til Cancale, for ogsaa at tiltvinge sig en Kommunikation med Britterne.) - Walder bemægtiger sig den forskandsede Landsbye Wanzenan, en lille Miil fra Strasborg. 28. Preusserne begynde at kaste gloende Kugler og Bomberindi Land au, og blive ved dermed til d. 31te. 300. De ved Revolutionen af 31te Mai eller dens Følger styrtede Deputerede (Brissot, Vergniaux, Gensonne, Duperret, Carra. Gardien, Dufriche, Valage, Duprat, Sillery, Fauchet, Ducos. Boyes=Fonfrede, Lasource, Lesterpt. Beauvais Düchastel, Mainvielle, Lacade, Lehardy, Boileau, Antiboul, Vigse) blive af Revolutionsretten dømte til Døden, og den 31, henimod Middag, 20 i Tallet, (den 21de, Valage, havde ved Dødsdommens Forkyndelse giennemboret sig selv) guillotinerede. (Disse Chefer for det saa kaldte Girondepartie, hvis Fængsling den 2 Junii havde rystet hele Frankerig, og hvoriblant de fordum saa yndede, saa beundrede Tallere, Brissot, Vergniaux. Guadet, a., faldt nu en efter den anden under Morderstaalet, uden ogsaa kuns at værdiges en flygtig Medynk. - Henrettelsen varede omtrent 40 Minuter, fordi der kuns var een Guillotine. Sillery besteeg Skaffet. tet først. Man havde troet, at Brissot, som Hoved for Partiet, skulde først maattet døe; men han var den syvende i Raden. Da han hørte Folkets uhyre Frydeskrig ved hvert afslaget Hoved, raabte han de Ord, som kuns siden bleve alt for sande: "De Daarer, hvor man lige af dem, som i Dag fryde sig over vor Død, skulle Vikke følge efter os. - De fleste døde med stor Rolighed og Uforfærdhed, fornemmelig Vergniaux, Fonfrede, Ducos, Mainvielle og Duperret. Brissot, Gensonne, Fauchet, Sillery og Cacra vare vel ikke egentlig modfaldne, men dog tankefulde og mørke. Flere døde med det Raab: "leve Republiken. Brissot, tilforn med Prædikatet de Varville, var fød i Chartres.) -(J densidste halve Deel af denne Maaned bliver PichegraGeneral over Rhin= og Hoche over Mosel=Armeen. Jourdan sættes Rolighed.) (Fortsætt følger.)