JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-04-20
Holbek, d. 10de April. Det interesserer mig meget at høre om Landhuusholdnings=Selskabets Forhandlinger. Afhandlingen om, at der kunde avles for meget Korn, maa være en Satire. - Man har ophævet Jldstedskatten: det er saare priseligt og godt; men det havde maaskee været at ønske, at ogsaa de gamle Hartkornsskatter vare blevne ophævede. Man behøvede blot at forøge Areal skatten med 28 istedet for 14, faa fik man den samme Sum ud, og derved sparede Yderne og Amtsforvalterne mange Beregninger. - Jeg kjender meget godt Bredeshauge, den har en smuk Beliggenhed og en meget god Tiende. Det glæder mig, at der tænkes paa at udruste Skibe til Fisker i Nordsøen; thi ligesaa godt kunne vi benytte det rige Fiskeri der, som Engellændere, hollændere og Russer. Da jeg var i Norge i Aaret 1800, havde mine Venner udredet et Fiskefartøi, og deres Beregning var saaledes: Et Dæksfartøi til Sildefiskerie, paa 25 Commerce=Læster, med 10 Mands Besætning, a 100 Rdlr. pr. Læst, 2500 Rdlr.; Fiskeredskaber 1200 Rdlr.; Bødkerarbeide, 1000 Tdr., til 3 Maaneders Fangst, 666 Rdlr.; Salt 300 Tdr., a 4 Rdlr., 1200 Rdlr.; 10 Rd. maanedlig Hyre for hver Mand i 3 Maaneder, er 300 Rdlr.; Proviant, 8 Rdlr. maanedlig pr. Mand i 3 Maaneder, er 240 Rdlr.; Reparationer, 10 PC. af Udredningssummen, 250 Rdlr. Udgivten var saaledes 6356 Rdlr. Jndtægl. 200 Tdr. Sild maanedlig, a 20 Rdlr., for 3 Maaneder 120000 Rdlr. Benyttes Fartøiet til Skreifiskeriet, d. c. Torskefangst, blev Beregningen saaledes: Dæksfartøiet 2500 Rdlr. m.v. som anført, og Jndtægten, 200 Tdr. maanedlig i 3 Maaneder, a 12 Rdlr., 7200 Rdlr. Skibet brugtes om Foraaret til Skreie eller Torskefiskeriet, derefter til Sildefangst. Man kjøbte den meste Fisk af Bønderne, og saltede den ned paa Skibet; thi disse fiskede en stor Mængde i deres aabne Baade, men manglede som oftest Træ og Salt. Med Hummer fangsten afgave de sig ikke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-04-20
Viborg, den 12 April. Den strenge Østen og Sydostvind med haard Nattefrost og i Søndags Snee og Slud, vedvarede til i Gaar og har fordreven Storken og de øvrige Vaarfugle til de sydligere Egne. Fiskeriet af Aborre, som begyndte saa rigeligt sidst i Marts, er atter saare meget formindsket som en Følge af Kulden. Da de nu legge, ere de og bedst, og blive siden mindre gode. For 3 Aborre er almindelig givet 16 Rbs. Af store Havtorsk, have her været 3 a 4 Læs i disse Dage, solgte for 6 a 9 Mk. Stykket. (Viborg, Samler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-04-20
Kjøbenhavns Børs den 19 April. Cours. Hamb. 2 M. 670, a vista 678. Amsterdam 2 M. - , a vista - . London 2 M. 29 1/2 Rbdlr. Spec. 680. - Specier solgtes til 40 a 40 1/2 Rbmk., for Commiteesedler blev givet (med Rente) 88 pr. 100; Oblig. 76 a 77. Norske Sedler 46 1/2. Svenske Sedler 10 Mk. 12 s. a 1 Mk. Disconto 8 PC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-04-20
Blandede Efterretninger. (Samlede af Udg.)(Slutningen af Efterretningerne om Prof. Smiths Reise; see forr. No.) Hvad enten dette er saaledes eller ei, saa er dog aabnet en vid Mark for Undersøgelser. Flodens besynderlige Phænomener, at den bestandig har høi Flod og en uhyre Vandmasse, viser, at den har et overordentligt langt Løb. Dens Vande vrimle af Fiske, Crocodiller, Hippopotamer, Ta pirer o. m. a. dl. Landene omkring dens Bredder, ere blandt de meest begunstigede under den hede Jone. Paa Sletterne sværme Flokke af Elephanter, Jebraer, Antiloper, Gazeller, Bøffeler, v. m. a. dl. De tykke nigjennemtrængelige Skove ere beboede af Skarer af alle Arter af Aber, Zibet-Stinkere og mindre Dyr, med utallige Sorter af glimrende Fugle og pragtfulde Jndsecter. En Mangfoldighed af besynderlige og for Granskeren meest henrivende Urter, Buske og Træer pryde det Hele. Endnu har aldrig nogen Naturkyndig nydt den store Lykke, som forestaaer dem, at komme til hiint Land paa Undersøgelser og Opdagelser. Dersom man tør slutte Noget fra de saa Fragmenter, man kjender derfra, kan man rimeligen vente, at af de Værter, som groe i Congo, ere de Totrediedele ganske nye Acqvisitioner for Botaniken. - Hvormegen Stof til sand naturvidenskabelig Nydelse frembyder ikke hiin store luxurieuse rige Natur, - Udreisen vil vare 6 til 8 Uger, selve Expeditionen 4 til 6 Maaneder, og siden fortsættes Hjemreisen i Mag. - Himmelen ledsage Expeditionen og velsigne Ch. Smiths Bestræbelser med Held for Videnskaben. - - Længe har Kongeriget Kongo været et Object af yderste Jnteresse for Undersøgelser, saavel i commercial som videnskabelig Henseende; men nu først er det bleven en Gienstand for Britisk Kraftyttring og Opofrelse. - Længenok have Portugiserne kjendt Landets Kyster, men aldrig have de havt Jnteresse af at undersøge dets Jndre. - Deres Hu har været henvendt paa at omvende Hedningerne til Christne. Det har vel lykkets dem, at faae Mange, som ere Navnechristne, men, hvormange der er det i Hjerte og i Vandel, eller om de ikke af gode hedninger have dannet slette Christne, er afgjort.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-04-20
Kongeriget Kongo ligger i Syd=Africa, Nedre Guinea, imellem den 6te og 9de Grad sydlig Bredde, og imellem Floden Zaire i Norden og Dante i Syden. Længden er fra Nord til Syd noget over 30 Mile, og den største Bredde fra Vest mod Øst omtrent 200 Mile, efter Gisning. Zaire er den største Flod, og udspringer formodentlig fra en Bjergkjæde i det Jndre. Man antager, at den skal være 150 Mile lang; den har en rivende Strøm, meget store Vandfald og en overmaade stor Munding. - Jordbunden er meget frugtbar, ved Kysterne er den sandig og tør, men i det Jndre bestaaer den af frugtbar Muldjord. Paa mange Steder voxe uhyre store Skove. Landet er smukt og rigt paa allehaande Natur-Producter. De uvirksomme Jndvaanere have deres rigelige Underholdning. De høre til den Æthiopiske eller Neger=Racen, og have en stærk Legemsbygning. De ere venskabelige og høflige, men tillige vellystige, hævngjerrige og tilbøielige til Drik. Mange af dem ere af Navn Christne og hav deres egen Biskop. J Aaret 1484 kom Portugiserne først hen til dette Land, og søgte at udbrede den Christelige Religion. - Kongeriget Congos Hovedstad hedder St. Salvador, ligger omtrent 45 Mile fra Havet. Den skal have 40,000 Beboere, og Husene ere byggede paa Europæisk Maade. Flere Portugisiske Embedsmænd, Haandverkere og Handelsmænd boe i Staden. - NaturProducterne i Landet ere mange, som, af Mineralriget: Kobber og Jern o. s. v.; men de forstaae ei at benytte dem paa en rigtig Maade. Af Planteriget: Mais, Riis, Hirse, Luno, (en Kornsort) Bønner, Jams, Sukkerrør, Tobak Viinranker, Bomuld, Peber, Palmer, Kokos, Tamarinder, Kalabas, Lemoner, Figener og utallige Andre, som aldrig nogen Botancker har undersøgt. Græsværten er meget yppig. - Af Dyreriget: Oxer, Faar, Sviin, Geder, Elephanter, Rhinocetros, Hippopolamus (Nilheste), Løver, Tigre, Aber, Zebra, Antiloper, Harer, Kaniner, samt utallige Sorter Fugle. Af Amphibler findes der en meget stor Mængde. Floderne ere meget rige paa Fiske. Af Jnsect-Classen findes utallige. Men, saasom Naturforskerens Øie ikke nogensinde har naaet didhen, saa maa der være en særdeles rig Høst at gjøre. - Hvilken Næring for den forskende Aand. - J det Hele er vor Kundskab om Kongo meget ubetydelig og indskrænket, hvori Portugisernes Uvidenhed, Uvirksomhed og mistroiske Politik for det Meste er Skyld. - Enhver Ven af Naturvidenskaben maa derfor inderlig glæde sig over, at Britterne have foretaget en Undersøgelses Expedition til hiint paa Natur-Producter, saa rige Land. (Norsk Rigstid.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-04-20
Af Hamb. unpartheyische Correspondent, der nu bestyres af Dr. Støver, blev forhen afsat 30,000 Exemplarer; men dette Antal er nu sjunket til 10,000. Aarsagen til denne formindskede Afsætning er deels Stemplingen, hvorved Forsendelsen til Udlandet er bleven saa meget fordyret; deels det ved Siden af Correspondenten, opstandne Blad. Liste der Børsenhalle, hvis Redacteur, Nick, samler de politiske Efterretninger, der i Mængde tilflyde ham fra de Kjøbmand, der besøge Børsen. Dette Blad har desuden det Fortrin, at det ikke trykkes førend om Aftenen, og altsaa kon optage alle de Efterretninger, som de samme Dag ankommende Poster medbringe.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-04-20
J Neapel er man nu sysselsat med at gjøre Udkast til et nyt Skuespilhuus i det nyligen afbrændte Theaters Sted. Over 500 Arbeidere ere i Færd med at gjøre Tomten ryddelig. Man mener at den nye Bygning vil blive endnu prægtigere end det gamle. Denne havde Carl den III ladet bygge 1737 i en Tid af 8 Maaneder. For at gjøre sig et Begreb om dette Theater vil det være tilstrækkeligt at vide, at ved samme ere ansatte 55 Sangere og Sangerinder, 91 Ballethansere, 160 Musici, 3 Balletmestere, 2 Chordirecteurer, 372. Konstnere &c. og et stort Antal Malere. Hele Personalet bestaaer omtrent af 800 Personer Til den ædle, menneskekjærlige, uegennyttige, og for Fædrenelandet virksomme, Herr Professor Mynster. Nær ved Gravens Rand, belagt af Skarlagensfeber, og den saa saare farlige Strubehoste, var vort eneste Barn, vort Haab, Trøst og Glæde, en Datter paa 10 1/2 Aar, næsten berøvet os, om ikke den utrættelige Menneskehjelper var kommet, og, ved sin virksomme og ufortrødne Omsorg og Opmærksomhed paa Sygdommens Tilstand og Gang, havde, ved sine saa særdeles ypperlige Anordninger, standset dette for os unægtelig trøstesløse Tab, med Gjengivelsen af vort eneste Barn. Men ligesaa omhyggelig denne ypperlige Læge var, ligesaa uegennyttig var hen tillige, da vi, efter Ævne, nærmede os, og tilbøde ham et ringe, men velmeent, Salarium for vort Barns Frelse og hans havte Umage. Men, vore Bønner vare forgjeves. Professorens Ord vare disse: "Jeg skal ikke have noget, og De troe ikke, hvilken sand Glæde en Læge har, naar han, næst Gud, kan tilbagegive Forældres Haab og Glæde. Nu, ædle Mand, saa følge Dem da vor uendelige Tak! ja, vi skulle aldrig høre det ædle Navn Mynster nævne, vi skulle aldrig see paa vort elskede Barn, uden en Taknemmelighedstanke, skal opsvulme vore Hjerter, A. D. Beenfeldt, H. G. Beenfeldt, Prem. Lieut. af Armeen. fød Bech.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-04-20
Af dette Blad udkomme ugentlig to Numere J Følge Kgl. allernaadigst Tilladelse, forsendes det med Brevposterne, og kan bestilles paa alle Postcontoirer. Her i Staden modtages Subskriptionen hos Bogtrykker Höeckes Enke, i store Helliggeiststrædet No. 144.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-04-20
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-04-23
Nyeste. Skilderie af Kjøbenhavn. hos GastiaaleTrettende Aargang. No. 33. Udgivet, redigerer og forlagt af S. Soldin Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 23 April 1816. Godthaabs Kirken paa Grønland. Høie imod Nordens snedækkede Pol, Mellem Jisfjældenes Klofter, Sjelden beskinnet af sydlige Sol, En Kirke beskeden sig løfter. Solen vel sjelden i sneklædte Dal, Ned paa dens Tag monne skue Blidt lyser Maanen i Klippernes Sal. Straalende huldt fra sin Bue. J Mørke dog aldrig den Kirke mon staae, Skjøndt halvaarig Nat den omgiver: Flammende Nordlys paa hvælvede Blaa Mulmet i Natten bortdriver. Blomsternes Billed i Frostens Krystal Sees kun i hvidklædte Vange; Sielden kun høres i grønlandske Dal Fuglenes lislige Sange. Lad jordiske Blomster i Sneen forgaae, De Fugle forstumme i Vange; Skjønnere Blomster at spire man saae Frydet ved høiere Sange.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-04-23
J hellige Kirke forsamles med LystEn Skare af Mænd og af Qvinder, Ved Psalmernes Toner i længselfuldt Bryst Saligheds Haabet oprinder. Glade modtage de Budskabet visk Om Ham, der nedsteeg fra det Høie, Knæle i Andagt for Frelseren Christ, Skue med troende Øie. Troens og Haabets og Kjærligheds Træ Voxer i nordiske Have, Kirken det bygtes til Ly og til Læ Sneen det ei kan begrave. Egede, Egen, Du plantede hist Mellem de grønlandske Klipper, Grønnes og blomstrer i Evighed vist, Haabet det Gode ei glipper. Kirken, Du grunded saa høit imod Nord, Høit skal og dette forkynde: Frelsen skal tolkes saa vidt over Jord, Hedninger Livet begynde. C. F. Jacobsen, Alumus Semin. Grönlandisk. Om Luxus og Handelsligevægt. (Fortsat, see forr. No.) Næsten alle, der hidtil have skrevet om Luxus, ligefra Condillag til Voltaire, have talt om denne Gjenstand alt for meget i Almindelighed, og glemt at afstikke dens sande Grændser eller betegne dens fande Særkjender. Alle tale de derom, hvad enten de forsvare eller misbillige den, som en Ting, der i sit Grundvæsen er eens i alle Lande, under alle Omstændigheder og alle Tider. Det ene Partie fordømmer Luxus aldeles, som Roden til alt det Onde i Staterne; det andet betragter den, som et Flid og Arbeidsomhed fremmende Gode; det tredie, som holder Middelveien og gaaer mere methodisk tilværk, finder kun den passive de, den Luxus, der henter sin Næring udenlands fra, yderst fordærvelig, men anseer den active, der den, der holder sig til Landets egne Natur- og Konstflids Frembringelser, for saare gavnlig og heldbringende. - Man indseer let, at alle saadanne almindelige Undersøgelser, der ikke gaae ud fra faste Grundsætninger, umueligen kunne lede til noget rigtigt Resultat, og der re derfor heller ikke at undres over, at uagtet der hidtil et skrevet saa meget, og deriblandt saa meget ypperligt, over dette Æmne, dog de fleste Stater synes at være uenige med sig selv, angaaende denne Punct. Hovedaarsagen dertil ligger uden Tvivl deri, at hver Stat for sig betragtet sjeldent tager Hensyn til de særegne Omstændigheder, der paa den ene Tid giøre Luxus mindre skadelig end paa den anden. At bestemme, hvori Luxus egentligen i det private Liv bestaaer, er yderst vanskeligt, thi hvad der er Luxus for det ene Menneske behøver, som forhen anført, ikke at være det for det andet; hvad der er Luxus nu, behøver ikke at være det om ti Aar. Vende vi os til vort Fædreneland, saa finde vi, at Handelsligevægten her er den eneste Maalestok for hvad der for Staten i det Heler skydelig Luxus.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-04-23
Hvad vor Handel siden Aaret 1807 har liidt, er hver Mand bekiendt. Vi have mistet henved 500 Kjøbmandskibe; vor Handel paa China er standset; ved Norges Adskillelse fra Danmark, er Overvægten i Handel, fra den Side, ophørt; Handelen paa Tydskland, som før var saa anseelig, er betydeligen formindsket, og syv Aars Krig, der gjorde Samfærslen saa vanskelig, have naturligviis tvunget mange Udlændinger til at søge andre Canaler, og eengang vante til at søge disse, ere de endnu ikke vendte tilbage; Fragtfarten er heller langt fra ikke mere hvad den har været for Krigen, deels fordi Coffardieskibents Tal er saa meget formindsket, deels fordi denne Handelsgreen i de sidste Aar har været forbanden med Risico, udfordret, i Forhold til Tidsomstændighederne, store Capitaler, og ikke kastet den Fordeel af sig, som mange Redere ventede. Hvad der vandtes paa den ene Fart, tabtes sædvanligen igjen paa den anden. - At i en saadan Tidspunct, hvor den nødvendige Ligevæge i Handelen, er os saa meget imod, Jndskrænkninger i Luxus ere nødvendige, derom kan ingen Tvivl være. Den Kjøbmand, der er komme: tilagters, har ingen andre Udveie til at komme sig igjen, end Oeconomie; og den Stat, hvis Handel er kommet i Undervægt, har ingen anden Udsigt til Opkomst, end Jndskrænkning i sine Udgivter. Men uagtet vor Handel ved Krigen har liid, saa meget, saa har den vigtigste Aarsag til dens Undervægt - Luxus - istedetfor at aftage, tvertimod tiltaget. Man behøver kun at besøge vore offentlige Steder og Spadsereveie, for at overtydes herom. Fløiel, Silke, Tyll og Schaller ere nu almindelige Fornødenheder næsten for alle Stænder, lige fra den første Adel til den tjenende Classe.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-04-23
Det, som giør den nuherskende Luxus i de danske Stater saa fordærvelig, bestaar især deri, at den ikke indskrænket sig til de Stænder, hvis Kaar tillade det, men at den har udbredt sig blandt alle Classer uden Forskjel. Grevinden og Slagtermadamen, den rige Grossererinde og den fattige Høkerske, Ministerens Frue og Haandværksmandens Kone, alle skulle de være eens klædte; den Ene vil ikke give den Anden noget efter. Alle skulle de have Fløiels= eller Silke=Peltse, lange Silke eller Stoffes=Kaaber, italienske Straahatte. Selv de fornuftigere blandt mange af disse Fruentimmer, nødsæges til at følge Strømmen. Naar den Ene har et saadant Klædningsslykke, maa den Anden ogsaa have det. Saaledes kappes Frygten for ikke at kunne være Folk lig, som det hedder, med Lysten til at ville glimre, om at gjøre Luxus almindelig blandt alle Stænder. Den sniger sig, som en smitsom Syge, fra Huus til Huus, fra Familie til Familie. Søster A. har faaet sig en ny Fløiels Pelts, saa maa Søster X. ogsaa have sig een; og for at undgaae Folkesnak og beholde Huusfred maa Ægtemanden give efter for Konens Bønner, ligemeget om de smaa trænge mere til Linned eller Manden til en anstændig Hat - Peltsen maa anskaffes, hvor den end skal komme fra. Det er den ulyksalige Grundsætning: man maa være Folk lig, der opmuntrer og fremmer skadelig Luxus. Saalænge Mennesket er Menneske kan man ikke vente, at det vil forsage denne Grundsætning. Skal der altsaa udrettes noget da maa det skee ved Tvangslove. Som en vigtig Dæmning mod fremmed Luxus har man foreslaaet den indenlandske Konstflids Opmuntring. Ogsaa have vi seet, at man i adskillige Konstflidsgrene kan bringe det temmeligt vidt hos os. Hvilket fortræffeligt Arbeide levere ikke vore Snedkere, vore Guldsmedde, adskillige af vorUhrmagere, ja endog nogle af vore Klædefabrikanter. Hvo kan eller vil overalt nægte, at der ligesaavel gives konstfærdige Hænder her, som udenlands Men vil man være upartisk, maa man dog tilstaae, at saalænge vore Fruentimmer ville klæde sig efter de nyeste Modejournaler, er det umueligt, at den indenlandske Konstflid kan tilfredsstille deres Ønsker. Man har længe ført Strid om, hvorvidt Danmark var et Fabrikland eller ei; men uden i Forveien at være bleven enig om Grundprincipet, nemlig hvilket Fabrikland man vil Danmark kan og bør være. At vort Fædreneland frembringer, hvad der til Livets Ophold behøves af raa Producter, derom er ingen Tvivl. Klæde, Linned, Uldenvarer, Boskab kunne vi selv forsyne os med, forudsat, at vi ville lade os nøie med disse, som de forfærdiges i Landet selv. Men spørger man om vil selv kunne frembringe d.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-04-23
Ved Forordn. af 16 Juni 1741 og 19 Februari, 1753 fastsættes for Skræddere, der sye Klæder af adskillige fremmede Varer, Laugsrettigheds Fortabelse, og for Kræmmere, der falholde saadanne Varer, deres Handelsfriheds Fortabelse. trives. Vi have havt et Seildugsmanufactur paa den saakaldte Vodrufsgaard, et Silkemanufactur, en Florsfabrik, en Manchesterfabrik o. fl., men de have for længe siden ophørt at være til. Jkke vil man dermed paastaae at intet Slags Fabriker, kan drives her, thi Kiendsgierninger bevise det Modsotte; adskillige af vore Klædefabriker ere f.Ex. i meget god Gang, endskjønt langt fra ikke saaledes nu, som under Krigen, da intet fremmed Klæde kunde komme hertil; men de fleste Gjenstande, der udfordres til Fruentimmers Klædedragt, saaledes som den nu er, altsaa de vigtigste og kostbareste, maa hentes udenlands fra, lige indtil de finere Slags Lærreder. Allerede før Krigen udsendtes aarligen henved tre Million Rdlre. for fremmede Lærreder, og en halv Million for fremmed Hør og Hamp. (Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-04-23
Indenlandske Efterretninger. J Dag (den 23de April indviedes Kjøbenhavns nyopbyggede Cathedralskole ved en Høitidelighed, hvortil Skolens Rector, Professor Dr. Nissen, i Forveien havde indbudet Stadens vigtigste Embedsmænd ved et latinsk Prøgram. Hs. Maj. Kongen Selv hædrede Festen ved Sin høie Nærværelse. Skolens Rector, Professor Nissen, holdt en latinsk Tale, hvori han viste, humanitatem in scholis non desiderandam esse. Skolens øvrige Lærere stode paa begge Sider af Cathedret. i Skolens store Sal, hvor Hans Majestæt ligesom og de Jndbudne befandt sig. Tillige var der udgivet billetter til et vist Antal Tilhørere, som fra et Sideværelse deeltoge i Festen. Før og efter Talen forskjønnedes Høitideligheden ved Sang, der deels udførtes af Skolens Disciple, deels af andre Musikyndere, under Veiledning af Componisten Hr. Bay; Sangen accompagneredes af forskjellige Jnstrumenter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-04-23
Udtog af en Skrivelse fra St. Croix, d. 22. Februari. General Oxholm agter midt i April at reise herfra til Dannemark. Sukkerhesten bliver meget stor, og den tilkommende maaskee endnu større. Man haaber at faae denne Gang en Høst af 24 til 26,000 Fade Sukker. Priserne paa Sukkerne ere imellem 7 a 8 Patagons pr. 100 Pd., Rom 5 Realer pr. Gallon (4 Potter). - Planterne og Capitainerne kunne ikke enes om Fragten for Sukkerne. De forlange 3 Rbs. rede Sølv pr. Pd., og 26 Rbdlr. rede Sølv for et Fad Rom. - Etats- og Regjeringsraad Schmidt, agter i Juni Maaned at reise herfra til Dannemark.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-04-23
J Anledning af den i Skilderiet No. 32 indførte Anprisning af en Badeanstalt, og som snart kan ventes indrettet i Kjøbenhavn af Herr Conferentsraad Brun, kan man med megen Fornøielse gjøre Publicum opmærksomt paa, at en saadan Indretning forefindes i lille Strandstrædet No. 70, hvor der dagligen ere 2de opvarmede Værelser; i det ene ere 2de rummelige aflange Kar, forsynede med 2de Rør, som bringe varmt og koldt Vand i Karrene, og hvor der, naar det forlanges, kan faaes saavel Svovel- og Staale, som og Kryder=Bade. Alt er meget reenligt; i Værelserne findes Gulvtæpper, en Sopha, som man efter Badet kan udhvile sig paa, og anbrenyttige Beqvemmeligheder; hvo, som ønsker det, kan ogsaa faae Forfriskning, saasom Bouillon, Chocolade, Liqueurer o. s. v.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-04-23
Odense, d. 19 April. Fædrelandet har atter mistet en af dets brave Krigere, Generalmajor Engelsted, som i Onsdags døde paa sin Gaard her i Fyen. Det Heltemod han viste i Decbr. 1813, ved at slaae sig igjennem en langt talrigere Fiende med sit enkelte Regiment, som hans personlige Tapperhed, ved at fælde 2 Kosakker, der havde angrebet ham, vil straale som et uforvisneligt Minde i Fædrelandets Aarbøger. (Denne Scene er stukket i Kobber.) – J Tirsdags Eftermiddag lod Kjøbmand J. Nielsen her af Odense et smukt nybygt Skib løbe af Stabelen ved Skibhusene. Denne Mands vedvarende Drivtighed er saa meget roesværdigere, naar betænkes, hvilket Tab han leed under Krigen, da ikke mindre end syv af hans Fartøier bleve et Bytte for Fienden. (Hempels Ap Mariboe, den 18de April. Den 11 dennes hørtes her i Mariboe en fjern Torden; men den paafølgende Dag om Aftenen lynede og tordnede det meget stærkt til omtrent Klokken 12, da Uveiret med en skyllende Regn drev Nord paa. Dagen derpaa fulgte en skarp og bidende Kulde med afvexlende Snee og Hagel, der varede nogle Dage. Sidst i forrige Aar døde i Vordingborg en Fattighuuslem, der var over 100 Aar gammel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-04-23
J Vordingborg og dens Omegn hersker adskillige Tyverier. Afvigte Aar kom Endeel paa Tugthufet. Endnu er en 6 a 8 Stykker tilbage, der vente paa deres forkjente Løn, hvoriblandt 2 Fruentimmer, det Ene for at have sat Jld paa et stort Sted i Nyeraad, og det Andet for at have gjort falsk Eed. (Mariboe Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-04-23
Nakskov, den 17 April. For kort Tid siden har en Koe her i Byen født 2 Kalve; der var 8te Dage imellem hver Kalvs Fødsel. Den første Kalv var ikke fuldbaaren, men den sidste, og var død da Folkene kom i Stalden. Koen malkede strax efter at have født den første Kalv og er sund og frisk efter den sidste. - Fra den 6te til den 17 d. M. have følgende ind- og udgaaede Skibs capitainer clareret ved Nakskov Toldsted: Christen Thomsen fra Kjøbenhavn med Stykgods. Jens Andrea fra Dito med Dito. Rasmus Jensen fra Dito med Dito. J. Stang fra Kiel baglastet og herfra til samme Sted med Ærter. Anders Pedersen til Holsteen med Byg. Hans Thomsen, med Byg til Bremen. Christen Thomsen til Kiel med Byg og Havre. Jesper Stang fra Kiel, baglastet. Smidt fra Aarhuus, baglastet. Alle af Nakskov. - Holm. af Sønderborg med Byg og Hvede. Jørgen Bøye af Marstall fra Flensborg, baglastet, og herfra til samme Sted med Byg Jens Brandt af Marstall fra Flensborg med Muursteen. (S. Bl.)