Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1676-03-01
Frankrige. Majestæten mønstrede hans HuussTroppe først i Martio och befandt dennem ikkun 17000. stærke, da hand hafde formeenet dennem at være 24000. hvorfor hand strax gaff Befaling ud, at mand skulde sprænge Castellerne til Huy, Dinant och Lüttich, somme ville sige Limburg Mastricht och Charle-Roy med, uanseet mand seer endnu lidet Tegn til de tre sidstis Slufning, paa det hand i Marken kand være de Alliirte voxen nok: Men i huordant alting ellers gaar, siunis det ey at vil gaae aff med Catter for Lüttich, thi Mastricter Brefve berætte, at de Kongl. Frandske Commissarier hafve befaling paa at tage Giseler baade af DomCapittelet och Byen, for huilke at udløse de en stor Skat skulle udgifve, til med miste mange Indbyggere i Lüttich store Summer Penge som de i Castellet til Forvaring haffde indsat. Den Frandske Commendant i Mastrict haver med nogle tusinde Mænd ofverrumplet den lille Stad Stralen och fanget 200. Alliirte. Men de Philipsburgiske Franske hafve paa en Dag afbrændt 7. Landsbyer og den Speyerske Biskoppelige Stad Bruchsal och i Kirken sammestæds indebrændt 36. umyndige Børn, och i Husene halff stægt 3. Barselquinder, och fratage Jnd Jndbyggerne huis de aff Jlden hafde reddet, med huilke de dog ellers i andre maader ilde handlede. Hvorfor samme Stad aff de Alliite, som nu hafve afskaaret den til den Philipsburgiske Mølle needfaldende Aae, dis haardere blifver tilsat. Men Baseler Brefve berætte at alle i Ofver Elsas liggende Frandske Folk hafve faaet Ordre at udsætte samme Stad, om endskiønt ey en Mand af dennem skulde komme derfra. Kongen hafver ladet for huer aff hans Piquenerer tu Stokke bereede, som ere huer 4. Fødder lange och ofven i Enden aff dennem kand et 2. Fødder langt, och 4. Pund tungt skarp skiærendis Jern indskrues, huilke Stokke i Jorden skulle stikkis om Foed-Folket som Pallisader, och beskytte dennem for det Fiendtlige Rytterie. Paa Floeden, som skal ad Messina med Folk och Proviant arbeydis flittelig. Der paa Stæden hafver været et Oprørimellom de Frandske och Indbyggerne, Hofvet-Mændene derfor, som vare Don Joseph Marquel, hans Søn och en Augustiner Pater, ere rættede. Alle inden Riget befindelige Krigs-Folk hafve Ordre at forføye sig til deris Samle-Pladser, och ere Ban och Arrier-Ban opbudne til Landenes Forsuar. Ellers hafver, mand denne merkelige Historie aff Paris om en Fugle-Strid, som er holdt i Burgundien, hvor den 26. Februarii imellom Dole och Salines saadan en utroelig Mængde af Fugle loede sig see i Luften, om Morgenen tilig, at Luften bleff mørk aff dennem. Och der de i tu Timers Tid hafde uden nogen Orden fløyet iblant huer andre, gafve de med saadan afskyelig Skriig och Liud et Tegn til Striid, at mand kunde høre det ofver den gandske Egn, hvor paa de fulde an paa huer andre med saadan Bitter och Jfrighed i 4. Timers Tid, at ofver 20000. aff dennem fulde need paa Jorden, en deel dræbte, en deel halfdøde, nogle blodige och sønder refne, saa Hækker och Gierder laae i Mands-Høyde fulde af dennem, och mangestæds paa Jorden, huor Striden hafde været haardist, 500. Skrid i Hobetal paa huer andre, och var deris Kiød saa bittert, som Coloquint. Deris Skikkelse anlangendis, vare der fleere end 100. Slaugs, saa vel paa Storlighed, som paa Fiære. De fleeste vare sorte och veye de 4. eller 5. Pund, hafde meget skarpe, tykke och kkumme Kløer, och Næbe som Papegoyer. Nogle vare Mørkegraae, og nogle Askegraae. Och efter dennem var den største Part. Partrødagtig, och hafde Kløer, som veyede 4. Lod, Heyre-Næbe og Fiere i deris Vinger, som vare tu Fødder lange. Andre hafde sorte och guule Fiære och vare større end Duer, hafde Næbe, som midt paa vare indskaarne, och Fødder som Giæs. Nogle vare guule med graae och Søegrønne Næbe och Kløer, som Høge. Nogle hafde tykke och lange Næbe, som vare paa Enderne, som et lidet Horn, och Kløer, som en Gam eller Griff. Deris Fiære vare sorterøde. Nogle faae ud som NatUgler, nogle som Steen-Ugler, andre som Flager-Muus, och mange hafde saadan en Skikkelse, som ey lætteligen kand beskrifves, thi mand hafver aldrig tilforne seet saadanne. De som vare ofver i Striden, retererede sig, men mand veed ikke huort hen, u-anseet mand vil sige at de skulle være seete paa atskillige Passer ind i Frankerige. De faldne begrafvede mand, at de ey skulde forgifve Luften.