Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-11-28
Avertissements. Biirsdagen den 5 Decbr. førstkommende om Formiddagen Cancellieraad Malthe Christian Friis, i Gifschou Kl. 10 og følgende Dage, foretages Auction efter afg. Giføe Sogn, hvor da bortsælges et Gulduhr, omtrent 250 Lod forarbeidet Sølv. Tin, Kobber, Messing, Jernfang, Steentøi, Kakkelovne, forskiellige Meubler og Sengeklæder, Alt i Overeenstemmelse med de paa Auctionsstedet bekiendt 4 Heste, 6 Køer, 3 Anagvæg, en beslagen Postvogn m.v. giørende Vilkaar, foretages tillige en Skiftesamling i Bort, hvilket herved til Mandagen den 4de December om Eftermiddagen Kl. 4, alle Vedkommendes behagelige Efterretning bekiendtgiøres. H. M. Lange. Weile, den 10de Novbr. 1781. Bye og Herredsfoged hans Vilde. Aftes. ning. kan. Tirsdagen, den 28. Gode, Værtshuse i Jylland ere ligesaa fielde, som Bibelske Sprogsderivirkelig bevise noget de fleste Præsters Prækener. Men ogsaa over dine Hedeørkener, gode gamle ærlige Jylland, fremkuller nu Oplysningens vældige Strøm Allerede er Snoghøi og Posthuset i Horsens blevne Steder, hvor Vandreren kan finde Vederqvægelse og Hvile, Vagt dig, gamle Cimbrier, vogt dig! angres jo herbig; Snart vil du blive alt for oplyst. Skands Strømmen Tide, før den hørte skullet alt - din 4, æ, Haa og J. v., ding, be Døttres sorte Strømper og Tøfler, dine Forpagteres Tobakspiber, dine Herremænd Bonden over, dine Sielesørgeres Koeprangerie. Snart; Snart vil du faae Veie, Skoleanstalter, Præster, der trøste sig til at omvende Menigheden, uden at lade den Arvesynde, eller begaae Synd imod den Hellig Aand. Snart vil Vantroe ikke længere lede, til Ritualz Salighed, men reen skyldfrie Vandel blive den eneste Vei til Lyksalighed. art, vil de tykke Jyden lære at bruge deres Hier og ikke blot deres Maver; de vil aflægge deres Arabilaire Brøvlen og Vrantenhed mod Regieringenskjøneste Foranstaltninger de vil begribe, at de sikkerlig ikke ere de eeneste kloge i Verden. De vil opdrage deres Børn, og troe, at Grud fadet er ikke et tankende Væsens høieste Bestemmelse, ligesaa lidet som deres Mundus in nuce, Studestalden er den beste Verden. Som sagt, gode Jylland, vogt dig Farenstruer, og hvilke Farer, Jler, kjekke Cimbrer, J hvis Forfædre for skrækkelig længe siden R.) lærte Jordbeherskerne ved Tiberens grumsede Vande, hvor David kjøbte Øllet. Viser er nu som Mænd. Foralle Ting falder ikke i Sikkerhed, Troer ikke at fordi Eders Forfædre, der saatens ikke var stort klogere end J. kunde slaae de klage Romere, at J derfore kan slaae Oplysningens Stiervandte Tropper, commanderede af Philosophaen Nr. Inder Nai min Trer kunne J ikke. I maae arbeidehaardt, være eenige, og da skal Held og Lykke kangleders Møie, og J skulle igjennem Aartusinde blive de samme Jnnere. For at vedligeholde den sande Esprit se. Jyllands Nationer bør gar ligen holde en høitidelig og almindelig Fest, kaldet Tillidssesteen. J den Marans hver ærlig og Velbyrdig Mons. Kammerherre v. Ls . . holdt sin Tile til de 103, som skrev under uden at skrive, opsættes et uhyre Grødfad, støbt af Blyt, pillet af 12 Kirketage, Midt i Grøden staaer en Gruppe af en Tyremidt, een finkel, Flaske, Pontoppidans Forklaring, en Vinkelskrives, haandskrevne Commentair over Loven, nogle Tobakspiber og m. Runds omkring staaer Jyder i Tusendtal. En Proprietair triner op paa en Ølltønde, holder en passende Tale, og synger derpaa et i al S. Aris. Mel. Brodne Kar i alle Lande. sens S. Live, leve gamme Dag, Nu har man min Siel kun Plage, Skam og Spot knap daglig Brød, Op, og ned paa alteman vender i Dieplen veed hvordan det enden. Galt det bliver, Pinedød : Chøres. Galt det bliver, Pinedød, Derpaa træder den tykkeste Præst i hele Forsamlingen frem, og melser. Recitatie. Kiereste Brødre, Søstre og Venner. Dieven gaaer omkring. Lig engbrøiende Løve, Singer hvem den ten af 2 1/2. Finger paa