JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-06-19
Jndenlandske Efterretninger. J Dannevirke have 25 Gaardmænd og andre Beboere i det Slesvigske bekjendtgjort følgende Jndbydelse: Enhver dansk Mand føler vistnok, hvor nødvendigt det er, at det Sprog, som vi have arvet fra Fædrene, som er os ligesaa vigtig for Sjælen, som de enkelte Lemmer for Legemet, holdes i Agt og Ære, og nyder den Anerkjendelse, som det fortjener. Derfor er vor Glæde stor over, at et Samfund af anseete Mænd i Kongeriget fortiden offentlig opfordre deres Medborgere til at fremme Oprettelsen af høiere Dannelsesanstalter i Hertugdømmet for den danske Befolkning. Tydskerne have nok, de have Universiteter, Latinskoler, Seminarier: de oprette Realskoler, Bondehøiskoler osv. - Vi have til vort store Uheld intet af Sligt, og maa enten sende vore Sønner og Døttre, som skulle lære noget meer end deres Kathechismus, ad Tydskernes slibrige Skolevei, eller lade dem opvoxe i Uvidenhed om det Meste af hvad ethvert Menneske bør ønske at kjende. Men imedens vore mange Brødre i Kongeriget saaledes ile os til Hjælp i vor aandelige Trang, maae vi ikke selv lægge Hænderne i Skjødet; vi ville ellers miste den Agtelse, den Kjærlighed og den Bistand, vi modtage, og hjemfalde til Vankundighed og Verdens Foragt. Vi, Undertegnede, have troet, at der kun behøves en offentlig Opfordring til vore slesvigske Landsmænd, for at give dem Leilighed til, paa en virksom Maade at vise deres Deeltagelse for saa skjøn en Sag. Derfor have vi været forsamlede idag, og have besluttet, ved Folkets lovlige Organ, Dannevirke at indbyde Enhver, som mener det ærligt og redeligt med Folkets Oplysning, til at yde sit Bidrag, lidet eller stort, til sammes Fremme. Vi ere alle villige til, enhver især, at modtage Tilsikringer om Gaver, eller Gaver selv, enten som aarlige eller een Gang for alle, og gjennem vor Formand Gaardmand Hans Nissen i Hammelev, aflevere dem til vor Casserer, Sognefoged Nis Steffensen, Hammelev, som under vor Garantie vil gjøre den midlertid muligst frugtbringende, indtil de tilsigtede Anstalter kunne kaldes ilive. Vi ville desuden sætte os i Forbindelse med de omtalte Folkevenner Kongeriget, overveie og tage fælles Beslutning med dem angaaende de i Kongeriget og Hertugdømmerne indkommende Midlers mest hensigtsmæssige Anvendelse. Offentligt detailleret Regnskab skal til sin Tid blive aflagt. Ogsaa andre Andragender eller Meddelelser bedes indsendte til vor Formand. - J den Slesvigske Forening, Haderslev den 12te Juni 1843.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-06-19
I Anledning af det sidstbeslagte N af Fædrelandet, der indeholdt et Referat af en Tale, som Cand. Ploug skal have holdt i Sverrig under Upsalatouren, har det kgl. danske Cancelli beordret Action anlagt, ikke alene imod Fædrelandets ansvarhavende Redacteur, J. A. Hansen, men ogsaa mod Ploug, nemlig en Talefrihedsproces, og det vel at mærke, en Proces for hvad han skal have sagt i - Sverrig, og det ikke om eller modden Stat, hvoraf han selv er Borger, men om eller mod - Rusland. Man skulde ikke troe, at det var muligt, at et Justitscollegium kunde falde paa den Tanke, at lade en Mand sagsøge fordi han i en anden Stat har udtalt sig om en tredie Stat man skulde i det mindste ikke troe, at dette kunde skee i nogen Stat, der vil ansees for uafhængig og selvstændig. - Men har man vel Ret til at undre sig over en slig Fremgangsmaade af det danske Cancelli, efterat vi have seet vore Domstole idømme Mulkt og Censur endog for - Tankestreger. (Kbhpst.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-06-19
Fra Kjøbenhavn ere i den senere Tid nogle Familier udvandrede til Nordamerica. Hertillands hører det, som bekjendt, til de sjeldne Tilfælde. andre Lande skee slige Udvandringer i tusindeviis; og selv fra Norge, hvor dog ellers Alt skal være saa herligt, seer man jevnlig anmeldt Udvandringer af flere hundrede Personer. Dette synes unægteligt at være et Vidnesbyrd om, at, hvorvel Norge har en ganske anderledes fri Forfatning end Danmark, maa dog Utilfredsheden med Jndividernes Kaar være større end her, hvad end nu Grunden til denne Utilfredshed kan være. Der er vel heller ingen Tvivl om, at den materielle Velstand i Danmark er større end i Norge, og saalænge man har det nogenlunde godt i sit Hjem, vandrer man ikke ud, idetmindste er det en Daarskab. (O. Th. Av.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-06-19
Fra Nordslesvig skrives under 1ste Juli i Fædrelandet: "Dersom der ikke her snart skeer en Forandring i de gamle Jagtlove, saa kunne vi opleve forunderlige Ting. Klapjagterne ere vel ikke saa glimrende, som for nogle Aar siden, da høie Herskaber hyppigen gjæstede vor Egn og Bønderne i Tusindviis bleve jagede ud i Storm og Sneefog til de store Herrers Morskab, men alligevel krænket det Bonden dybt, at Jagtbetientene endnu ikke ophøre med dette Trakasseri, hvilket nu næsten faaer Udseende af at skulle vise ham, at han endnu er et Slags Træl. J disse Dage er der forefalden en Bataille, som har vakt stor Forbittrelse. En Jagtbetjent, ledsaget af en Jagtliebhaber, møder en Bondekarl med et Gevær. Da den Sidste paa Opfordring ikke vil aflevere Geværet, opstaaer et Slagsmaal uden Resultat; omsider siger Jægeren til Karlen: "Nu kan Du gaae, men neppe er denne kommen et Stykke bort, førend Jægeren affyrer tvende Skud paa ham. Karlen, uagtet truffen, styrter dog ikke, men er saa lykkelig at kunne sk. finde et Tilflugtsted hos en Bonde i Nærheden.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-06-19
En Læge bliver strax hentet fra Haderslev, for at undersøge Saarene og grave Haglene ud af Legemet, hvilket ogsaa tildeels lykkes. Men Jægeren har strax blæst Allarm ved hiins Foresatte, Karlen eftersøges findes og slæbes i Fængsel i Haderslev, uagtet han befinder sig i Krampetilfælde af de i Bagen a. erholdte Hagl. Ved denne Menneskejagt skal en Forstrandidat, som for Tiden opholder sig der i Egnen og som havde skyndt sig at være med, have viist en stor Bravour ved at slaae den saarede, i Krampe liggende Karl, som ikke strax vilde følge, med knyttet Næve i Ansigtet. Nogle Dage efter blev Karlen løsladt. Hvad Ende denne Historie vil faae, derpaa er Publicum meget spændt. Jægeren, hvis Skyld det ikke er, at Haglene ikke dræbte Karlen, er paa fri Fod, og saavidt vides, slet ikke engang bleven tiltalt. Der fortælles, at der fra flere Sider meget ivrigen arbeides paa at forhindre, at der kom noget i Bladene om denne hele Affaire, hvis Afskyelighed ikke formindskes derved, at den unddrages Offentligheden." Sluttelig opfordrer Redacteuren af Fædrelandet Dannevirke til at oplyse, hvorfor den ikke omtaler en Tildragelse, som siges at være almindelig bekjendt i Nordslesvig, da det synes utroligt, at Bladets Censor, Etatsraad Schrader, over hvis Venner Historien maaskee gaaer ud, skulde have forhindret Omtale af denne Sag.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-06-19
Procurator Lange, som under en ved Hof og Stadsretten anlagt Sag, var sigtet for forskjellige Forbrydelser, er i Tirsdags paa Grund af hvad der og hans sjælelige Tilstand er oplyst, af bemeldte Ret bleven frifunden for Actors Tiltale. Actionens Omkostninger udredes af det Offentlige.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-06-19
Loll. Post. beretter følgende ulykkelige Hændelser: Skovfoged Jbsen i Grevskabet Knuthenborg havde det store Uheld sidste Løverdag (den 10de, da han i sit District var ude for at skyde. at hans Ridehest, som – saa fortælles - var bunden ved et Træ, blev, idet Hr. Jbsen troede at skyde paa noget Vildt, truffen af Kuglen. Døden fulgte efter.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-06-19
J Gaar (den 11te) var en Dreng i Bondebyen Nørreballe i Grevskabet Knuthenborg saa ulykkelig, at han, ved med et skarpladt Skydevaaben at sigte paa en Pige og trykke det af, traf hende saaledes at hun mistede begge Øine og en Deel af Næsen. Derefter løb han til sit Hjem og bibragte sig med samme Vaaben et Skud gjennem Maven, men døde først i Morges. Pigen levede da denne sørgelige Efterretning meddeeltes os.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-06-19
(Corresp.) Kjøbenhavn den 17de Junii. Upsala reisen er tilende, men den Sæd, som derved er nedlagt, vil spire og bære tusindfold Frugt i Fremtiden, skjøndt den Fremtid rigtignok endnu turde være langt borte. Selv "Corsaren" hvem vist Jngen vil beskylde for at være sentimental, vidner "at det var forunderlige Scener, hvis Lige sikkert intet Land og ingen Tid har seet og "Corfaren var ved Afskeden nær ved at græde. Naar "Corfaren, Jroniens og Satirens Repræsentant, kunde blive saa varm om Hjertet ved disse Scener saa maae de i Sandhed have været store og hjerterystende. Derom er ogsaa kun en Stemme blandt alle Deeltagerne i Reisen, at Modtagelsen var over al Beskrivelse hjertelig; baade de svenske Studenter og Stockholms Borgere kappedes om at vise de Fremmede almindelig Opmærksomhed, at imødekomme ethvert Ønske. 182 De Her hjemme maa man have havt en Anelse om, at "Corfaren vilde blive enthusiastisk; thi man havde tiltænkt ham en alvorlig Kjødets Spægelse ved Hjemkomsten, et kjølende Bad ovenpaa Enthusiasmen. Han blev derfor tilbage i Malm, men er dog siden kommen herover, og skal endnu være paa fri Fod. Efter Sigende ansøger han om at faae Vand- og Brøds Straffen forandret til simpelt Fængsel.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-06-19
En Begivenhed, der har vakt megen Opsigt er, at "Dagens Redacteur, Cancelliraad Fribert er forsvunden. Han reiste for en 8 Dage siden til Hamborg, og har derfra skrevet her hjem, at han ikke vender tilbage, men gaaer til Amerika. Denne Beslutning vækker saa meget mere Forundring, som hans Kone er sikkret en betydelig Formue, efter Sigende 80,000 Rbd., hvoraf hun nyder Renten, og han selv var tillagt en aarlig Pension af 1200 Rbd. Hvorvidt Misligheder ved hans Embedsførelse som Universitets=Casserer har givet Anledning til denne Flugt, som man vel maa kalde det er endnu ikke bekjendt; derimod siger man bestemt, at han skal have sat betydeligt til ved "Dagen", og det turde da være et sikkert Vidnesbyrd, om, at det Rygte har været ugrundet, som sagde, at han nød en aarlig Understøttelse af Regjeringen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-06-19
Jgaar Eftermiddags blev Slotspræst Paulli viet til en Datter af Biskop Mynster i Slotskirken. Biskoppen forrettede selv Vielsen. Før og efter Vielsen blev ved en Deel af Theatrets Sangpersonale afsungen en af Capelmusicus Paulli componeret Cantate, hvortil Texten er forfattet af Statsraad Oehlenschläger. J forrige Uge har der fundet et af de ualmindelige Gaardkjøb Sted her i Byen. 4 Eiendomme, hvoraf de to ligge paa Nørregade og de to ved Nørrevold, men som alle staae i Forbindelse med hinanden, ere solgte af Tømmermester Weber til Kammerjunker Halling for 100,000 Rbd. Det lader til, at der hviler en ond Aand over Kjøbenhavns Brolægning. Fornylig hængte baade Jnspecteuren og hans Fuldmægtig sig, og nu er en af Magistratens Copister, Schow, der var paalagt at overvære Opmaalingen af Stadens Steenoplag, bortreven i sin kraftigste Alder ved en Forkjølelse, som han havde paadraget sig ved dette Arbeide. Kongens Reise til Stralsund og Sammenkomsten med Kongen af Preussen giver naturligviis Anledning til mange Formodninger. Diplomaterne sige, det er ikke andet end en simpel Høfligheds-Reise. Kongen af Preussen har sendt vor Konge en smuk Porcelains Vase fra Porcelains=Fabrikken i Berlin, og derhos beklaget, at han ikke kunde besøge ham personlig, da han ikke var Eier af noget Dampskib. Da nu vor Konge vidste, at Kongen af Preussen var i Stralsund, kunde han ikke undgaae at aflægge ham et Besøg. Men med denne Historie vil Publicum ikke lade sig nøie. Nogle sige, at Gjenstanden for Sammenkomsten er Øresunds told, Andre mene Arvefølgespørgsmaalet, og hvis det er sandt, at Keiseren af Rusland ogsaa giver Møde, turde det sidste ikke være saa usandsynligt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-06-19
Befordringer. Sognepræst for Sønder=Kirkeby og Sønder=Alsløv, Provst for Falsters Provsti, P. A. Heiberg Jürgensen, er allernaadig beskikket til Sognepræst for NørreVedby og Nørre-Alsløv Menigheder paa Falster; Sognepræst for Aadum Menighed i Ribe Stift, H. J. Kornerup, til Sognepræst for Dybe og Ramme Menigheder i samme Stift.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-06-19
Forhenværende personel Capellan for Ballerup og Maaløv Menigheder O. F. P. Gørt er allernaadigst beskikket til Sognepræst for Vindeby Menighed paa Lolland.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-06-19
Ledige Embeder. Vettersløv og Homb Sognekald i i Sjælland, 200 Rbd. Bjergby og Mygdal Sognekald i Aalborg Stift, 100 Rbd. (Begge opslaaede som vacante den 15de Inni.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-06-19
Nykjøbing den 19de Juni 1843. Biskoppen over Lollands-Falsters Stift, Dr. theol. Brammer, ankom i Fredags hertil Byen. Jdag have flere af Omegnens Præster indfundet sig for at byde Hs. Høiærværdighed velkommen, og den hjertelige og elskværdige Maade, hvorpaa han modtager deres Lykønskninger, berettiger ham sikkerlig til at haabe at arve al den Kjærlighed og Hengivenhed, som hans uforglemmelige forevigede Formand nød i saa rig en Fylde, og som udgjorde det skjønneste Baand, der knyttede Stiftets Geistlige til deres Biskop.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-06-19
Kjøbenhavns Børscours den 16de Juni 1843. Hamborg 2 Maaneder – a vista 203. - Species 200. – pCt. Kongelige Obligationer (uden Rente) 102 1/2 a 102 3/4 Rbd. Nationalbank Actier 112 1/2 a 112 3/4 Rbd. rede Sølv.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-06-19
Kjøbenhavns Torvepriser den 17de Juni 1843. Rug 5 Rbd. 60 s. a 6 Rbd.; Hvede, 5 Rbd. 72 s. a 6 Rbd. 64 s.; Byg, 2radet, 3 Rbd. 76 s. a 4 Rbd. 4 s.; dito 6-radet, 3 Rbd. 52 s. a 3 Rbd. 68 s.; Havre, 2 Rbd. 60 s. a 3 Rbd. 8 s.; røget Flæsk, Lpd., 2 Rbd. 16 s.a 2 Rbd. 28 s.; dito grønsaltet, 1 Rbd. 72 s. a 2 Rbd.; Smør, Pd., 22 s. a 25 s.; Æg, Snesen, 18 s.,a 19 s.; Gjær, Pd., 10 s. a 14 s.; Sjællandsk Smør Fjerdingen 11 Rbd. 48 s. a 13 Rbd. 48 s.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-06-19
Blandinger. Fabrikvæsenet i England har frembragt en ganske ny Folkeklasse, nemlig Haandlangernes og Fabrikarbeidernes, hvilken daglig erholder Tilvært, i smaae elendige Slaver, thi Armodens Børn leve i England i den haardeste Trældom. Loven har vel havt den Menneskelighed at mildne dette ved Arbeidstimernes Formindskelse. Fabrikeierne ere nu nødte til at afdele Børnene, hvis smaae Hænder ere nødvendige for Tilvirkningen af de mange Tusind Alen Tyll og Silke, i ordentlige Brigader, for at de regelmæssig og militairisk kunne afløse hverandre og saaledes undgaae at overskride den bestemte Arbeidstid. Men Fabrikkerne ere ikke de eneste Plageanstalter for de stakkels engelske Børn; Steenkulsgruberne ere netop saadanne, disse Englands underjordiske Skatkamre, der ikke uden Grund kaldes det sorte Jndien (Black India; thi disse Kul have større Pengeværd for England, end Jn dens Guld. Børn paa 45 Aar arbeide i disse Gruber; Aabningen og Lukningen af de Luger, paa hvilke Arbeidernes Sikkerhed beroe, betroes til dem. En saadan Dreng vækkes Kl. 2 om Morgenen af sin Moder, der giver ham hans Mad, bestaaende af et Stykke Brød og Kaffe i en Leerkrukke. Dermed skynder han sig til sin Plads i Gruberne, hvor han giver Agt paa Karrernes Ankomst, naar en saadan nærmer sig, aabner han sin Luge, en Forretning, som tjener til at adsprede den Stikluft, som uophørlig udvikler sig i Gruberne. Her maa den lille Vægter holde ud i 12 Timer i den mørkeste Eensomhed, der kun stundom oplyses ved de forbirullende Karrer; men vee ham, om han bukker under for Træthed og Søvn, en runderende Opsynsmand lærer ham de ved en haard Afstraffelse, at hans smaae Hænder skal afvende Faren for Qvælning. Kl. 4 slaaer Afløsningstimen for Arbeiderne; kun de smaae Lugevogtere maae vente, til de alle ere gaaede, da løber han til sine Forældres Hytte, bliver vadsket, faaer Mad og gaaer strax tilsengs. De smaae Karredragere ere endnu værre farne; de ere maaske et Par Aar ældre, men maae ligesom Lastdyr, drage Karrerne, og ligesom saadanne Dyr krybe paa alle Fire, da Gangene ere meget lave. En Jernkjæde fastgjøres ved en Læderrem omkring deres Liv og gaaer imellem deres Been hen til Kul karren, i hvilken den er fastgjort. Til de sværeste Arbeider vælges fortrinlig smaae Piger, da de ere de lydigste og flittigste.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-06-19
AVERTISSEMENTS. Nye Qvartalsbestillinger paa Lollands-Falsters Stiftstidende, der meddeler ugentlige Correspondence-Artikler, fra Hovedstaden, og som i Reglen udgaaer med et Halvark 3de Gange ugentlig, men hvoraf dog Extra- eller Dobbeltnumere udgives saa ofte større Artikler gjøre det ønskeligt, modtages paa alle kongelige Postcontoirer og hos Udgiveren. Betalingen er paa Udgivelsestedet 72 s. og forsendt med Brevposten i Stiftet 90 s. og udenfor Stiftet 94 1/2 s. qvartaliter.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-06-19
Fra Pressen er udkommen: Den franske Revolutions Historie, fortalt af Adolph Thiers oversat efter den femtende Originaludgave af F. C. Rosen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-06-19
Sextende Hefte. Jndhold: 31te Cap. Ende paa Feldttoget 1793. Hoches Manøver mellem Vogeserbjergene. Østerrigernes og Preussernes Tilbagetog. Beleiringen for Landau ophæves. Den italienske Armees Operationer. Toulon beleires og indtages af den republikanske Armee. De sidste Kampe og Nederlag ved Pyrenæerne. Vendsernes Strøiftog hiinsides Loire. Talrige. Kampe, den republikanske Armees Vanheld. Vendsernes Nederlag ved Mons og deres fuldkomne Opløsning ved Savenay. Almindelig Udsigt over Feldttoget 1793. – 32te Cap Kampen imellem Hebertister og Dantonister fortsættes. Camille Desmoulins udgiver sin, gamle Cordelier." Velfærdscomiteen stiller sig imellem begge Partierne, og tager sig først for at undertrykke Hebertisterne. - Hungersnød i Paris. - Robespierres og Saint-Justs vigtige Beretninger. Hebertisterne forsøge en Opstand. Ronsin, Vincent, Hobert, Chaumette, Momoro og Flere arresteres og henrettes. Velfærdscomiteen bereder Dantonisterne den samme Skjebne. Dantons, Camille Desmoulins, Philipeaur's, Lacroix's, HøraultSchelles's, Fabre d'Eglantines, Chabots og Fleres Arresteringer, Proces og Henrettelse. Dette Hefte faaes for 48 s. i alle Boglader i Kjøbenhavn og Provindserne (i Nakskov hos Thierry, i Maribo hos Giegengack, i Nykjøbing hos Berggreen og paa Adressecontoiret, hvor de foregaaende Hefter ligeledes kunne erholdes.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-06-19
Dødsfald. At vor Moder Madam Maack födt Holm efter flere Aars tiltagende Svaghed ved Døden er afgaaet den 17de Juni i en Alder af næsten 86 Aar, bekjendtgjöres herved sörgeligst af Kirstineberg den 18de Juni 1843. Hendes efterladte Børn.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-06-19
De ærede Forældre eller Formyndere, som til næste Skoleaars Begyndelse maatte ønske Sønner eller Myndlinge optagne i Nykjøbing Cathedralskole, anmodes ærbødigst om, overeensstemmende med Anordningerne, at ville anmelde disse for Undertegnede i Løbet af denne og næste Maaned og ledsage Anmeldelserne med de befalede Vaccinations og Døbeattester. Hvorhos jeg tillader mig indstændigst at gjentage, at det i enhver Henseende er rigtigst og hensigtsmæssigst, ja eftersom et nyt System i den latinsk grammatiske Underviisning 3de almindeligere indføres, saa godt som nødvendigt, at lade dem, der ere bestemte for Studeringerne, begynde at deeltage i den offentlige Underviisning fra nederste Classe af, hvis de ikke senere skulle udsættes for en skadelig Sinkelse. Nykjøbing Cathedralskole den 18de Juni 1843. Rosendahl.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-06-19
Dampskibsfarten. imellem Flensborg, Kjøbenhavn og i Koster, Gaabense, anløbende Kallehave, sten og Brunsnis, Ldhals, Svendborg . Tour og Retour, ved Dampskibet König Christian VIII."
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-06-19
Capt. O. J. N. Sunde, aabnes atter og fortsættes indtil videre. fra Kjøbenhavn til Svendborg Tirsdag Morgen Kl. 5. Kl. 4.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-06-19
Svendborg, Flensborg Onsdag - Flensborg, Svendborg Torsdag Middag Kl. 1. - Svendborg Kjøbenhavn Fredag Morgen Kl. 4. Skibet befordrer kun Passagerer og deres Gods. Jndskrivningen skeer: i Svendborg hos Hr. M. A. Lacoppidan; paa Færgestederne i Færgegaardene; Carøe & Co. i Kjøbenhavn hos At Bestyrelsen af det Egtvedske Legat nu er henlagt under Directionen for Lolland Falsters Stifts geistlige Enkekasse, og at Vedkommende, der have Renter at betale til Legatet eller Pension at hæve af samme, have desangaaende at henvende sig til undertegnede Kasserer og Regnskabsfører, dette bringes herved ifølge Directionens Bestemmelse til offentlig Kundskab.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-06-19
Da Enken efter afgangne kongelig Postskriver Morten Kullerup ikke i de 2 sidste Aar har meldt sig til at hæve den hende ifølge Egtveds Testament tilkommende Rente af en liden Legat-Sum, og det ikke vides, om hun er levende eller død, og Morten Kullerups Descendenter efter hendes Død ere nærmest berettigede til samme, men det heller ikke vides, hvor disse ere at finde, saa vilde enhver Underretning være velkommen, som Nogen maatte kunne give og Enken eller Descendenterne efter bemeldte Morten Kullerup, ligesom disse Sidste herved opfordres til at melde sig, for at give fornøden Oplysning og at modtage, hvad der maatte tilkomme dem. Rubbelykke pr. Mariboe den 10de Juni 1843. N. Clausen Bagge, Sognepræst.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-06-19
Da jeg har leiet Exerceerpladsen her ved Byen, saa giver jeg mig den Frihed at tilkjendegive, at Jngen paa Exerceerdagene maae indfinde sig sammesteds med Telte og Udsalgsteder, uden at de dertil have erhvervet min Tilladelse. Tillige tillader jeg mig at anmode alle Vedkommende om at formane deres Børn og Drenge, som ønske at besøge Pladsen under Exerceerøvelserne, til ikke at afstedkomme nogen Uorden, hvorved de enten nedtræde Græsset eller forstyrre Udførelsen af de militaire Øvelser. Nykjøbing den 19 Juni 1843. Ærbødigst Hylsen, Slagtermester.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-06-19
En duelig Linnedvæversvend kan strax blive antaget hos Hullebeck pr. Nykjøbing den 19de Juni 1843. Jørgen Nielsen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-06-19
At Badehuset herved Byen er udlagt til Afbenyttelse fra Mandag den 19de denne Maaned, og at billetter for Abonnenter saavelsom til enkelte Bade erholdes hos Kjøbmand Barlon, undlade vi ikke at bekjendgjøre. Nykjøbing den 17 Juni 1843. Jnteressentskabet. Den 26de og 27de Juni udleveres Steenkalk fra Berritzgaards Teglværk, mod Betaling 14 Mk. pr. heel Tønde og 2 Mk. pr. Skp.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-06-19
Auctioner. Onsdagen den 21de Juni førstkommende om Formiddagen Kl. 11, bortsælges ved offentlig Auction paa Hyllekroe under Baroniet Sønderkarle, Ladningen af den strandede Skonnert Augustad, der bestaaer af 200 Tylter gode svenske Fjelle, 73 Stykker Bielker fra 16 til 20 Alen topfør, 44 Stænger Jern, nogle Staver, 2de Skibsmaster, Spil med mere fra Skibsvraget opbjerget, samt selve Vraget, som det ligger strandet. De Lysthavende anmodes at møde bemeldte Tid og Sted. Rødby, den 13de Juni 1843. Jbsen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-06-19
Torsdagen den 22de d. M. Formiddag Kl. 11, bliver det Amtet tilhørende, i Kraghauge beliggende, Huus, bestaaende af 5 Fag Forhuus, 6 Fag Sidehuus og et Halvtagshuus paa 3 Fag med tilliggende Gaardsplads, Hauge og en Jordlod paa omtrent 1 Tønde Land stillet til absolut Bortsalg ved offentlig Auction, som afholdes paa Falsters Birks Tingsted. Conditionerne kunne forinden erholdes til Eftersyn paa mit Contoir. Nykjøbing den 15de Juni 1843. Pontoppidan.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-06-19
Proclama. Ved Proclama af 10de d. M., læst ved Byetinget 12te næstefter, og som bliver læst i Overretten, ere Creditorerne i Stervboet efter afgangne Ritmester og Stiftslandinspecteur Nicolai Fries, og forhen afdøde Hustrue Louise Henriette Fries, født Heinreich, sub poena præclusi & perpetui silentii, med tolv Ugers Varsel indkaldede, at anmelde og bevise deres Fordringer for mig som Skifteforvalter. Hvilket herved bekjendtgjøres. Nyekjøbing Skifteret paa Falster den 14de Juni 1843. Møller