Jyske Efterretninger, 1823-01-25
Englands Statsindtægter for det sidstforløbne. Fjerdingaar, beløbe sig til denne artige lille Sum 13,171,241 Pd. St., men der er ogsaa Huller nok til dem J Madrit begynder man at faae Øinene op angaaende det Engelske Mægler-Forhold. Det hedder, at Colonierne Porto=Rico og Porto-Cabillo skulle af Engellænderne tages i provisorisk Besiddelse. Denne Efterretning kunde ei andet end hos Spaniens Ministre vække de sorteste Ahnelser og istedet for, at de havde troet England at være dens bedste Ven, have de nu fra denne Side Grund til at frygte Alt. Sand Storhed. Ved et Skibbrud reddede en ung stærk Matros sig med en Officeer paa Ryggen, der ikke kunde svømme. Allerede nærmede de sig Kysten, da den slinke Søemand mærkede at hans Kræfter udtømtes, og at han ikke vilde være istand til at naae Land med sin Byrde. "Jeg hviler tung paa Dig - sagde Officeren - Du er vel udmattet?"Ja Herre, det er jeg - "Troer Du ikke det er muligt at naae Land med mig?" - Nei, jeg mærket nok at det bliver mig for svært. - "Men hvis Du var allene?" - Ja, saa skulde jeg nok naae Land. Officeren taug, slap Svømmeren og sank i de fraadende Bølger. Frygt. En Polsk Adelsmand bad en Jøde tage en beskadiget Bøsse med til Byen og besørge den regaret, Frygtsom vægrede Jøden sig, menende, at den kunde gaae løs og skyde ham. "Nar, den er jo ikke ladet." - Men om den gaaer løs alligevel? Seer du da ikke, den har ingen Hane? Men naar Solen skinner paa den? Sildig Straf. Frederik den Stores Fader den satte sin Ære og Stolthed i paa det Strængeste at haandhæve Lovene, talte engang i Potsdam om Overtrædelsen af det syvende Bud, og paastod det var bedst at hænge Tyve, da det var umueligt at forbedre dem. For at bevise Kongen det Modsatte, formlte En af Ministrene: han havde en gamme i Barnevogterske i sit Huus, der havde været i hae Tjeneste over i 30 Aar og stedse viist den usvigelig Ærlighed; dog havde hun ofte sagt, at hun i sit Aar havde frastiaalet sit daværende Herskab Adskillig var bleven greben i Gierningen og jaget bort. Kogen blev yderst forbittret og svoer, at hun endne maatte lide den fortjente Straf. - Ministeren i alle Tilstæværende gik i Forbøn for hende: H. tilbød endogsaa at vilde kjøbe hende fri med sin halv Formue - forgiæves: den Ulykkelige blev halshugget J Pruth skulde en Misdæder hænges, man mang lede Skarpretter, en Muurmester paatog sig Forretningen, og fik et anseeligt Sallarium. Det behagede ham, og han lod strax efter følgende Bekjendtgjørelse opslaae paa alle Gadehjørner: "Jeg Underskrevne, har nylig for 2 Louisdorer hængt Tyven N. N. som hver Mand veed, og hængt ham med saa meget Duelighed, at han ikke kan klage derover. Midlertid har jeg i disse pengetrange Tider nedsat Prisen, og er villig til at ophænge: enkelte Personer for Louisdor, Selskaber paa 3 a 4 Personer for 10 Louis, dorer. Standspersoner betale efter Behag, hvori jeg herved har den Ære at indbyde det høistærede N. N. Muurmester. Publicum. Lovsang over Penge. Alt hvad Verden har og ejer Jkke op mod Penge veier; Penge Alting er i Alt, Penge alle Ting regjerer, Penge Alle æstimerer. Der er Kraft i dette Malt, Man med Penge frem kan komme Men naar Lommerne er tomme Maae man smukt tilbagestaae; Det man for et Ordsprog siger Om de mindre rige Piger, Tjener til Beviis herpaa : Piger er foruden Penge. Som Violer uden Strænge, (Hvilken delig Lignelse !)Men den Pige som har Plader Hun har og i alle Gader, Hvor hun gaaer Tilbedere. Vakkre Piger, flinke Drenge! Lægger derfor Vind paa Penge. Hvor J tager dem end fra - Skraber sammen jeg Jer beder Velbetænke at det hedder: Penge vine omma.