JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1787-10-12
Tirsdagen den 23de October førstkommende, bliver ved offentlig Auction her i Slagelse bortsolgt, een for faa Aar siden af nye opbygget Gaard, med et derved liggende Huus, der tilsammen i Brand=Cassen er asseureret for 2970 Rdlr., og er beliggende paa den reeleste Gade i Byen, afgangne Hr. Regiments=Feldtskiær Reisigers Stervboe tilhørende: Gaarden bestaaer: 1) Til Gaden af 17 Fag Huus, indrettet til Værelser og Jndkiørsel, der alle ere gibsede. Paa samme er en Qvist paa 4 Fag, ligeledes indrettet til Værelser. 2) En SideLængde, 18 Fag, indrettet til Værelser, Kiøkken, Brygger, huus, Vognremisse og Brændehuus. 3) En Side=Længde, 19 Fag, indrettet til Stald, Loe og Lade. 4) Ud til Haugen 13 Fag Leergaard, hvor op til 4 Fag Halvhuus, indrettet til en og anden Beqvemmelighed. J Gaarden er en god Brønd med Pompe=Redskab. Saa er ogsaa hertil en smuk anlagt Frugt og Urte=Hauge, indeholdende 3410 Qvadrat=Alen. Med Gaarden følger de i Værelserne staaende Kakkelovne, nemlig: 3de Etage Jern Vindovne, 2de enkelte dito, og en Bielægger Huset, som er beliggende tæt op til Gaarden, er 6 Fag, indrettet til Værelser og Kiøkken, og i den ene Stue er en stor Bielægger Kakkelovn. Saa vorder og paa samme Tid bortsolgt, omtrent 20 Tdr. Sædeland i Byens Marker beliggende, hvilke om forlanges kan følge med Gaarden. Conditionerne hvorefter forbemelte bliver bortsolgt, skal paa Auctionsstædet blive bekiendtgjorte, og imidlertid staaer Gaarden til de Lysthavendes behagelige Eftersyn, naar samme derom melde sig hos Auditeur Cron i Slagelse.
Berlingske Tidende, 1787-10-12
J et mig pro officio tilhørende Huus i Holmstrup er bortdød Naalemager Spranges Enke Else Maria Andreasdatter, hvi Efterladenskab af mig er taget under lovlig Skiftebehandling, Og da Stervboet ei formaaer noget ordentlig Proclama, saa indkaldes hendes Arvinger, som alle opholde sig her i Landet; 3de Gange de Berlingske Tidender, at møde i Stervboet den 28de November førstkommende, da Skiftet, om muligt, bliver sluttet. Til samme Tid vilde og Creditorer og Debitorer møde, da enhver skal vederfares hvad Retten medfører. Jyderup, den 6te October 1787. L. Bremer, Sognedegn til Jyderup og Holmstrup.
Berlingske Tidende, 1787-10-12
NB. Paa Hovedgaarden Marienlund, tet ved Odense beliggende, er 60 Stkr. store og fede 5 Aars gamle Stude at faae tilkiøbs. Hans Jacob Bentzon, Kongel. Majests. Byefoged i Bergen i Norge, gjør vitterligt, at i Følge Hans Kongel. Majests. allernaadigst Bevilling, saaledes lydende: Vi Christian den Syvende, af Guds Naade, Konge til " Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug, udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmersken og Oldenborg; giøre alle vitterligt: at eftersom Os Elskelig Hr. Christian de Schouboe, Ridder, Bores Stiftbefalingsmand e, over Bergens Stift, samt Amtmand over det Søndre Bergenhusiske Amt, udi Skrivelse til Vores Danske Cancellie haver indberettet: at efterat ingen Eyer, i Følge Vores allernaadigste Bevilling af 15de Septbr. 1786, havde melde sig til de saa kaldede Salpeter=Huse i Vor Kiøbstæd Bergen, ere samme ved offentlig Auction bortsolgte til Os Elskelig Hof=Agent Danckert Krohn, men at, uagtet ey mindste Jndvending skal være fremkommen mod denne Eiendoms Salg, kan dog Auctions=Skiødet ey vorde publiceret, siden en af afg. Doct. Erichsen til Salpeter=Compagniet, under 17de Decbr. 1761 udstædt Obligation er uaflyst, omendskiønt dette Document ikke i sig selv er nogen Forskrivelse eller Obligation, da den ey indeholder nogen bestemt Capital, men egentlig kun et Beviis, som bemelte Doct. Erichsen har give de øvrige Jnteressentere eller Eyere af Salpeter=Husene, til Sikkerhed for, at de af ham redelig skulde vorde behandlede " saa have Vi, i Anledning af bemelte Stift=Amtmand Schouboes derhos gjorte Forestilling, allernaadigst bevilget og til erladt, saa og hermed bevilge og tillade, at han ved Stevning fra vedkommende Jurisdiction, som tillige 3de gange skal indføres i de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser og de Bergenske Adresse=Contoirs Efterretninger, samt den Altonaiske Mercur, maae med 12 Ugers Varsel, fra den sidste Bekiendtgiørelses Dato at regne, indkalde alle og enhver, som maatte have bemelte af afg. Doct. Erichsen under 17de Decbr. 1761 udstædte Obligation, dermed at melde sig ved "Jurisdictionen, inden foreskrevne Tids Forløb og bevise deres Adkomst til samme; og naar ingen inden saadan Tids Forløb dermed skulde melde sig, maae der paa samme, uden videre, erhverves Mortifications=Dom og den af Pantebogen udslettes; hvorefter de Vedkommende sig allerunderdamgthave at rette og for Skade at tage vare. Givet paa Vort Slot Christiansborg udi Vores Kongel. Residence-Stad, Kiøbenhavn den 31te Augustii 1787. Under Vort Signet (L. S.)
Berlingske Tidende, 1787-10-12
Efter Hans Kongel. Majests allernaadigste Befaling Luxdorph. P. Aagaard.
Berlingske Tidende, 1787-10-12
Bevilling for Stift Amtmanden over Bergens Stift Hr. Christian de Schouboe, at maae ved Stevning fra vedkommende Jurisdiction, som 3de gange skal indføres i Aviserne: indkalde Ihændehaveren af en under 17de Decbr. 1761 til Salveter=Compagniet i Bergen af afg. Doct. Erichsen udstædt og uaflyst Obligation, for derefter paa samme at er hverve Mortifications=Dom, og den af Pantebogen udslettes, Bliver, efter Anmodning af Procurator Carsten Lykken, som dertil af Stiftet beordret, herved med 12 Ugers Varsel, fra den sidste Bekiendtgiørelses Dato at regne, indkaldet alle og enhver som maatte have bemelte af afg. Doct. Erichsen til Salpeter, Compagniet under 17de Decembr. 1761 udstædde Obligation i Hænde, eller til samme formene sig at have nogen Ret, at møde Procurator Lytkien udi Rette for Bergens Byeting, Mandagen den 11te Februarii næstanstundende Aar 1788, Formiddag Kl. 9. Slet, for at melde sig med samme og bevise deres Adkomst dertil; og i Tilfælde, at ingen til berørte Tids Forløb, med denne Forskrivelse saaledes skulde fremkomme, vil Procurator Lykken paastaae Dom til sammes Mortification, og at den derefter skal være aldeles ugyldig, kraftesløs og uden Forbindelse i nogen Maade samt af Pante=Protocollen udslettes, alt i Overeensstemmelse med forbemelte Høykongelige Bevilling, og den Procedure har nærmere i Rette fører. Bergen, den 19de Septbr. 1787. Til Bekræftelse under min Haand og Seigl. Bentzon. (L. S.)
Berlingske Tidende, 1787-10-12
Sidstleden 30te Augustii er til Homborgsund Havn, under det mig allernaadigst anbetroede Nedenæs Amt, af Engelsk Skipper Jalmia Bonch, kommende fra Memel og destineret til Lynn, indbragt et i Søen fundet Brigskib. Saasnart dette var Stiftet indberettet, blev foranstaltet et eedeligt Forhør, hvorved bemeldte Skippers Mandskab har bevidnet, at han Dagen forhen den 29de Augustii, om Formiddagen Kl. 10, omtrent 7 Engelske Lægs fra Bowenbergen efter Gisning i S. W., blev under deres Læe vaer et Vrag, til hvilket de holdte af, og fandt det svømmende paa Lasten, men ingen levende eller døde Folk i Skibet; ei heller var videre staaende en Stor Masten med Vandt og Slag; men den øvrige Takkelage var borte. Af Seil fandt de intet uden nogle paa Dækket liggende sønderrevne Stykker. Speilen fandtes hvidmalet med gule Trophæer, og neden under paa sædvanlig Sted Skibets Navn, Elisabeth af Kingbardon, og fandtes i Storlugen brændt 87 1/2. Ombord i dette Skib er ikke fundet noget Papiir, som kunde give nogen Oplysning om Eierens Navn, undtagen nogle Engelske Charteqver. Ladningen bestod, saavidt ved nøieste Undersøgning kunde erfares, af svære, sluttelig Memelske Bielker. Dette bliver herved trende Gange efter hmanden averteret, og Eierne saaledes indkaldte, efter Loven at melde sig inden Aar og Dag her ved Stiftet med lovlig og antagelig Legitimation for Eiendommen af bemeldte Brigskib, og dets Ladning. Christiansand, den 18de September 1787. Adeler : Deres Kongelige Majestæts til Danmark og Norge a. a. Kammerherre, Stiftbefalingsmand over Christiansand Stift, samt Amt mand over Nedenæs Amt i Norge, Ridder.
Berlingske Tidende, 1787-10-12
De som haver noget at fordre udi efterskrevne Afdødes Stervboer, hvilke have fahret med det Østersøiske og Guineiske Handels Skib, Greve Bernstorff, nemlig : Matroserne: Ole Pedersen, og - Mogens Michelsen, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, at møde i Hof= og StadsRettens Skifte=Commission, for at anmelde og med fornødne Beviser at legitimere deres Fordringer; ligeledes indkaldes og de Afdødes Arvinger at melde sig inden den i Loven befalede Tid med Beviis om deres Arve=Ret, og iagttage deres Tarv under Skiftet. Haver nogen noget at fordre udi efterskrevne Afdødes Stervboer, hvilke have fahret med det Østersøiske og Guinæiske Handels Skib St. Thomes, nemlig: Matros, Johan Green, - Henrich Kramer, Peter Richard, - - Daniel Martel og - - Samuel Johnsen, indkaldes de herved med 12 Ugers Varsel, at møde i Hof= og Stads=Rettens Skifte=Commission, for at anmelde og med fornødne Beviser at legitimere deres Fordringer; ligeledes indkaldes og bemelte Afdødes Arvinger, at melde sig inden den i Loven foreskrevne Tid, med Beviis om deres Arve=Ret, og iagttage deres Tarv under Skiftet.
Berlingske Tidende, 1787-10-12
De som haver noget at fordre udi efterskrevne Afdødes Stervboer, hvilke have fahret med det Østersøiske og Guineiske Handels=Skib Greve Ernst von Schimmelmann, nemlig: Matroserne: Anders Rasmussen Rasch, - Mogens Nielsen Hougland, - - - Elling Pedersen, - Anders Nielsen Hoff. - - Michel Pedersen, og Dreng Friderich Jürgensen, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, at møde udi Hof= og Stads=Rettens Skifte=Commission, for at anmelde og med fornødne Beviser at legitimere deres Fordringer; ligesaa indkaldes. og bemelte Afdødes Arvinger, at melde sig inden den i Loven befalede Tid, med Beviis om deres Arve=Ret, og at lagttage deres Tarv under Skiftet.
Berlingske Tidende, 1787-10-12
De som haver noget at fordre udi efterskrevne Afdødes Stervboer, hvilke haver fahret med det Particulaire Skib, Christianus Septimus, nemlig: Matroserne: Svend Petersen, - - - Ulrich Faust, - - - Jacob Nielsen Røer, Opløber Benjamin Christensen, og Dreng Andreas Rasmussen, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, at møde i Hof= og StadsRettens Skifte=Commission, for at anmelde i bevise deres Fordringer ; ligesaa indkaldes og forbemelte Afdødes Arvinger, at melde sig inden den i Loven befalede Tid, med Beviis om deres Arve=Ret og iagttage deres Tarv under Skiftet.
Berlingske Tidende, 1787-10-12
De som haver noget at fordre udi efterskrevne Afdødes Stervboer, hvilke have fahret med den Østersøiske og GuinæiskeHandels Skib, Geheimeraad Schack, nemlig: Matroserne: Berent Jensen, - - Christopher Andersen, - - Ole Stephensen, Koksmath. Jørgen Thormundsen og Dreng Hans Peder Rose, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, at møde i Hof= og StadsRettens Skifte=Commission, for at anmelde og med fornødne Beviser at legtemere deres Fordringer; ligesaa indkaldes og de Afdødes Avinger, at melde sig inden den i Loven foreskrevne Tid med Beviis om deres Arve=Ret, og iagttage deres Tarv under Skiftet.
Berlingske Tidende, 1787-10-15
Tidender udgive
Berlingske Tidende, 1787-10-15
Udtog af en Skrivelse fra Cap St. Domingo, den 1ste August. Henimed den 10de i forrige Maaned var en Eskadre af 2de Linieskibe, 4 Fregatter, 1 Fløiteskib, 2de Corvetter og en Brigantine her forsamlet. Samme Eskadre gik til Terremeuve, og er derfra bestemt til Kysten af Nye=Engeland. De 2de Linieskibe commanderes af de Herrer Beaumont og Vintimille. Denne lille Eskadre, hvoraf en Deel var i de første Dage af Julii Maaned kommet fra Martiniqve, syntes at sætte Engelænderne i stor Uroe; thi da den laae for Anker paa vor Rhede, saae man ude i Søen 2de Engelske Fregatter, som afsendte nogle Officerer, for at giøre sig underrettede om Aarsagen til at saa mange Kongelige Skibe vare forsamlede.
Berlingske Tidende, 1787-10-15
Tripolis, den 20de August. Neapolitanernes Fred med Regieringen her staaer paa en meget svag Fod. Man er bleven træt af at vente paa Forækringerne, og endeel Ministre tale om et offentligt Fredsbrud, Freden med Holland staaer ogsaa paa en vaklende Fod. J forrige Maaned kom en Cutter fra denne Republik hertil, forat forebygge en Ambassade. Pachaen lod Capitainen sige, lat en Ambassadeur skulde blive sendt til Holland, og dersom man ikke imodtog ham med de sædvanlige Æresbeviisninger, silde dette have ubehagelige Følger. Han afslog og de med bragte Foræringer.
Berlingske Tidende, 1787-10-15
Ancona, den 18de September. Breve fra Scutari af 4de hujus, som man har faaet med et Ragusiskt Fartøi, indeholde følgende sikre Efterretninger: i Caraveller og 2 Tyrkiske Bombardeerskibe havde kastet An skeer ved Durazzo, for at forfølge Rebelleren Bassaen af Scubari, som af Porten blev erklæret og anseet for en Russer. Denne befandt sig i Staden i sit eget Pallads, og raadførte med sine fortroeligste Yndlinger. Paa engang hørte har i Raslen af Vaaben, og i samme Øieblik blev der løsneet et Pistolskud paa en af hans Venner, som saarede ham i Armen. fuld af Fortvivlelse og Raserie begav Bassaen sig paa Gaden, Berlin. slog sig igiennem dem, som vilde tage ham til Fange, sterg til Hest og undflyede med 150 af sine Folk til Fæstningen. Derfra gav han strax sin Broder, som var i Spidsen af Tropperne mod Bassaen af Bosmen, Efterretning om, at har ogsaa maatte begive sig til Fæstningen; men i det han vilde sætte dette i Verk, blev han ved 2 Flinteskud dræbt af Fienden, som afhug hans Hoved og bragte ham i Triumph til deres Leir. Herpaa blev hans Armee adspredt og slaget paa Flugten, men Resten underkastede sig Storherren.
Berlingske Tidende, 1787-10-15
Venedig, den 21de September. De sidste Breve fra Cattaro meldte, af Pachaen af Stutari var bleven slaget af den Bosniske Bassas Tropper ved Spuz, en Dags=Reise fra Scutari. Denne Efterretning stadfæstes ved Breve fra Ancona, som endnu føie til, at Pachaen af Scutari var bleven forladt af sine troe Tropper, og havde sendt sine Rigdomme til Ancona, hvorhen han snart vilde komme efter.
Berlingske Tidende, 1787-10-15
Petersborg, den 21de September. J afvigte Uge er fra den commanderende Feldtmarskal over den Catharioslavske Armee, Fyrst Potemkin Tapritscheskovbleven indsendt en Efterretning af 8de hujus, hvori han melder, at førend endnu den af Porten paa en troels og skammelig Maade begyndte Krig var bleven bekiendtgjort der i Egnen, har den Tyrkiske ved Oczakow liggende Flaade, som bestod af 3 Linieskibe, 1 Fregat, 1 Bombardeerbaad, 8 Ske bekker, 6 Felukker, 15 Galeier og flere Fartøier, aabnet samme ved virkelige fiendtlige Handlinger. Den 30te August lettede de paa den østlige Side af Fæstningen Oczakow liggende tomastede Tyrkiske Skibe og Bombardeerbaaden Ankerne, nærmede sig den vestlige Side af Fæstningen, og formerte en Linie i Paasynet af Fregatten Skorvi og Jagten Biting, hvilke her ventede det til Cherson afsendte Skib, Wladimir, og Fregatten Alexander. Fregatten Skorvi og Jagten Biting giorde sig færdige til at ville angribe. - Den 1ste hujus om Eftermiddagen Kl. 3 gjorde Fienden fra sine Kanoner og Mørsere, en heftig Jld, som fra vær Side blev besvaret med Kratetske og Brandkugler. Jlden vedvarede uden Ophør indtil Kl. 6, da Fregatten Skorvi, som havde mistet Forstangen og taget Skade paa Takkelagen, kappede Anker, for ved fulde Seil at komme ud af den trange Bugt til Limann. Jagten Biting fulgte efter den, og begge bleve forfulgte af alle de fiendtlige lette Skibe. Da de seilede forbi Fæstningen Oczakow, maatte de udholde en forskrækkelig Jld fra Batterierne. J Liman skiød de fiendtlige Skibe stærkt paa dem med smaa Gevæhrer, men de bleve ved Salver af stort og smaat Skydts saameget beskadigede fra vor Side, at de nødtes til at tage Flugten. Ved en næsten utroelig Lykke have vi paa Fregatten kun 3 Mand Døde og 1 Saaret.
Berlingske Tidende, 1787-10-15
Fregatten har i alt skudt 587 26 og 30 pundige Kugler paa Fienden. - Den commanderende Capitain-Lieutenant Obolianinew og Styrmanden Kusnezow ere for deres beviste Uforsagthed og Tapperhed avancerte, og Fregatten samt Jagten ere strax herpaa reparerte og satte i færdig Stand til nye Foretagender imod Fienden. - Fra vort Hoffes Side er udkommen en Erklæring imod Porten, hvorpaa skal følge et om stændeligere Manifest.
Berlingske Tidende, 1787-10-15
London, den 2den October. I Gaar fik Admiral Hugh Pigot sin Bestalling i Admiralitets=Huset, og om nogle Dage skal han lade sit Flag hidse fra Victori paa 100 Kanoner. Admiral Barringthon, som skal commandere under ham, skal hidse Flag paa det ganske nye 98, Kanonskib, Jmpregnable, og skulde Krigsluen virkelig bryde ud, vil Admiral Douglas vist komme til at gaae til Vestindien, og aflægge et Besøg paa Cap. J Torsdags sluttede Regieringen Contract og mere end 16000 Fragttønders Transportskibe, som strax skulde bruges, om 1000 Senge for Flaaden, og over 10000 Telte for Armeen. Admiralitetet har nu virkelig sendt Depecher med hastige Seilere til Jamaika, Vestindien og Gibraltar. Det 60de Regiment bliver forøget med 2 Batailloner, og det 42de med en. J Charam udrustes adskillige Brandere.
Berlingske Tidende, 1787-10-15
Hr. Grenville er endnu ikke kommen tilbage fra Paris, men Hr. Eden har indberettet: At det Franske Ministerium yttrede stor Forundring over Engelands store Tilrustninger, og at Grev de Montmorin havde erklæret, at Frankrige ingenlunde havde i Sinde at bryde Freden i Europa. - Den forsikres, at det Franske Hof har i disse Dage ladet indlevere hos vores en meget eftertrykkelig Memoire, hvori det besværer sig over vore Tilrustninger, og aldeles benægter, at det er bleven afsendt Tropper og Krigskibe til Ost= eller Vest Jndien. Da vore Tilrustninger ere saa stærke og drives med saa megen Jver, kan man let slutte, at vort occonomiske og sparsomme Ministerium maae have tilstrækkelige Aarsager til at foraarsage Nationen overordentlige Omkostninger, som ved allerede beløbe sig til ikke meget mindre end 1 Million. J Spithead ligge 13 Linieskibe gandske seilfærdige, til hvilke 5 andre skulle støde, hvilke samtlig efter Rygtet skulle inden 14 Dage faae Ordre til at krydse under Admiral Pigots Commando i Kanalen. Den 28de September gik 5 Linieskib, fra Portsmouth til Spithead, og om faa Dage skulle 8 som endnu ligge der, være i Stand til at følge efter.
Berlingske Tidende, 1787-10-15
Wien, den 3die October. Keiseren reiser med Erkehertug Franz den 13de hujus til Armeen i Ungern, og forbliver den største Deel af Vinteren, Ofen. Den 15de skal Armeen begynde at agere, og som man formoder, giøre Begyndelse med at beleire Belgrad Foruden Armeen af 181522 Mand paa de Tyrkiske Grændser, skal der endnu trækkes en Cordon af 50000 Mand, og inden kort Tid vil Østerrige vist have den største Magt i Europa paa Benene. Det heder og, at de Pohlske Krontroppe, skulle støde til vor Armee. De Wurmserske Husarer ere beordrede fra Bøhmen til Ungern. Tyrkerne oprette 2de frygtelige Armeer, hver paa 20000 Mand, den ene ved Silistria og den anden ved Oczakow.
Berlingske Tidende, 1787-10-15
Fra det Hannoverske, den 8de October. De Brunsvigske Troper ere nu alle tagne i Engelsk Sold J Fald de endnu i Vinter skulle blive fornødne, skulle 1500 Mand, og dersom man først til Foraaret behøver dem, skulle 4000 Mand marchere. - J dette Øieblik har man faaet den vigtige Efterretning, at Landgreven af Hessen-Cassel har givet 14000 Mand af sine Tropper i Engelsk Sold, og at 20 Hessiske Regimenter, hvoriblandt de 3 Garde-Regimenter, Gens d'Armes, og Garde du Corps have faaet Ordre at holde sig marchfærdige. J hele Hessen hæves Rekrytter, og Landmanden er forbudet, at sælge Heste uden for Landet. J Cassel bliver kun 2 Dragonregimeneer til Besætning. Det heder endog, at indtil den 15de hujus maae alting være march færdig og at Hildes heim er den almindelige Samlingsplads.
Berlingske Tidende, 1787-10-15
Til denne Armee skal støde 14000 Hannoveraner, 8000 Brunsviger og 20000 Anspachere.
Berlingske Tidende, 1787-10-15
Helsingøer, den 15de October. Den 13de hujus var Vinden O. S. O., klar Luft og godt Veir, og ankom samme Dag 15 Skibe her paa Rehden. Den 14de var Vinden O. N. O. om Formiddagen, men om Eftermiddagen V. S. V., hele Dagen tyk Luft med Regn, og ankom ikkun 6 Skibe. J Dag ved Postens Afgang er Vinden ligeledes V. S. V., tyk Luft og Regnveir, og 20 Skibe ere ankomne.
Berlingske Tidende, 1787-10-15
J Classe=Lotteriets 5te Classes Trækning ere end videre følgende høie Gevinster udkomne, nemlig: No. 15960, Allerunderdanigst læst for Retten paa Nørre=Jyllands LandsTing Onsdagen den 12te Septbr. 1787. under No. 24. Schinckel. Gierulff. Føns. Protocolleret af Hauch, Allerunderdanigst fremlagt og læst i Retten paa Holstebroe, Byeting Tirsdagen den 25de Septbr. 1787. Testerer. Jacobi. Protocolleret under Fol. 143 af E. Abell. lub pæna præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, J Følge forestaaende allernaadigste Bevilling, indkaldes herved alle dem, som formene sig enten at fordre eller arve efter forrige Sognepræst i Holstebroe, Hr. Christian Hannibal Holm og hans siden afg. Hustrue Mad. Catharina Hedevig Bregnholm, der beggevare uden Livs=Arvinger; da ikke vides om nogen Ud=Arving. paa Mandens Side er til, og foruden de bekiendte Ud=Arvinger paa Hustruens Side, skal, efter Beretning en Søster=Søn ved Navn Thomas Johan Jessen have været, om nogen af dem er endnu i Live, eller bortdøde, og have efterladt sig Livs=Arvinger, saadan deres formeente Arve=Ret og havende Krav dermed at anmelde og for mig at beviisliggiøre inden foreskrevne Tids Forløb, da enhver skal vederfares Ret; ligesom og Stervboens Debitorer indkaldes, til Efterretning, at en Skiftesamling vorder foretaget den 30te October førstkommende udi Velædle Hr. Procurator Overgaards Huus i Holstebroe, hvor de Paagieldende til samme Tid og Sted ville møde. Stabye Præstegaard pr. Holstebroe, den 29de Septbr. 1787. Jens Chr. Windelin.
Berlingske Tidende, 1787-10-15
J Følge Hans Kongel. Majests allernaadigste Bevilling af 21de f. M., saaledes lydende: Vi Christian den Syvende, af Guds Naade, Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug, udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmarsken og Oldenborg; giøre alle vitterligt: at Vi, efter Hr. Lauriz Grundahl, Stifts=Provst udi Ribe Stift og Sogne=Præst til Dom Lund, som Executores Testammenti efter forrige Raadmand Kirken i Vor Kiøbstæd Ribe, og Examinatus Juris Jacol- og Byefoged i bemelte Ribe, samt Birkedommer ved Riber gjorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst have bevilget huus Birk, afg. Niels Lund, deres herom allerunderdanigst clama sub pæna præclusi & perpetui silentii, med Aar og og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at de, ved Pro Dags Varsel, maae udi de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser, de Aalborgske Jydske Efterretninger og den Wiborger Samler, samt den Altonaiske Mercur, 3de gange efter hinanden, indkalde alle dem, som formene sig at have noget at fordre efter bemelte afg. Raadmand og Byefoged Niels Lund, enten i Henseende til Umyndiges Midler, publiqve og saadan deres havende Krav, inden forskrevne Tids Forløb Regnskaber eller i andre Maader, dermed at fremkomme for dennem at anmelde og beviisliggiøre, og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vores allernaadigste Bevilling tillige læses for vedkommenhører; hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst hade Værneting, samt den Ober=Ret, hvorunder samme hen Slot Christiansborg udi Vores Kongel. Residentz=Stad, ve at rette og for Skade at tage vare. Givet paa Vorten Kiøbenhavn, den 21de Septbr. 1787. Under Vort Signet; (L. S.