JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1780-11-03
J Asserg Præstegaard ved Randers den 23. Octobr. Hr. Friderich Rasch, residerende Capellan ved Frue Kirke, samt Almanuensis hos Hr. Biskoppen i Aarhuus, og Jomfr. Friderica Lassen, en Dotter af Præsten sammesteds, Hr. Mogens Lassen. Døde.
Jyske Efterretninger, 1780-11-03
Den 24. Octobr. i Randers Hr. Mag. Christian Carl Friderich Fachs, Professor Philosophie og Rector ved Randers Latinske Skole, 55 Aar. Den 29 i Nibe Hr. Bye- og Herredsskriver Povel Rich, død meget hastig af et Slag, i hans 57 Aar. Den 1. hujus her i Byen Pigen Maren Nielsdotter, i hendes 63 Aar.
Jyske Efterretninger, 1780-11-03
Anmældelse. Formedelst de mange allerede samlede, og endnu fra I trende Stifter lovede Forbedringer, til den nye Udgave af Bergs Samlinger af de Kongelige Forordninger, Placater og Rescripter m.v. der ville medtage Tid at bringe i den Orden, at Skriftet kunde blive desmeere fuldstændigt, og brugbart i sær for de Hr. Geistlige, saa bliver Subscriptionstiden endnu udsat til denne Maaneds Udgang, paa det de langt fraliggende kunne have Tid til at mælde sig paa forhen anførte Steder, for andre, som ikke have subscriberet, vil Prisen siden. blive dyrere, og ei at faae uden allene paa Trykpapiir, hvilke da ikke overlades til nogen ringere end 3 Skilling. Arket. De som have havt Uleilighed med at samle Subscribentere paa dette Skrift, blive herved tillige ærbødigst ombedet, at indsende deres Lister med Subscribenterne Navne ved denne Maaneds Udgang. Aalborg den i Novembr. 1780. Joh. Wandall.
Jyske Efterretninger, 1780-11-03
Bekiendtgiørelse. Uddeeling af Hielpe=Cassen skeer for Budolphi Sogi Torsdagen den 9. Novembr. og for Frue Sogn Tisdagen den 14. Novembr. førstkommende om Formiddagen Klokken 10, da Vedkommende ville som sædvanligt møde hos mig for at imodtage hvad enhver efter deres bekiendte trængende Omstændigheder skal vorde tildeelt. Wandall. døde udi sin paaboende Eiendoms Gaard i Ingstrup Sogn.
Jyske Efterretninger, 1780-11-03
Efter afgangne Peder Madsen, som sidstleden 25. Septembe, og Bye udi Vensyssel, er Skiftet strax taget under lovlig Behandling til Forsikring for hans efterladte Arvinger, som blev anmældt at være: 1) En Broder, Christen Madsen Jngstrup som skal have været Birkedommer ved Lovenborg Birk i Sielland, og boet i Holbech. 2) En Søster, Maren Madsdotter i Ægteskab med Peder Christensen, Selveier i Jngstrup. En dito, Zidsel Madsdotter, gift med Laurs Sørensen i Borii bemældte Ingstrup Sogn. 4) En dito, Else Madsdotter, ligesaa gift med Søren Jensen i Vester Hiermitzlef, og 5) Es afdød Søster, Anne Madsdotter, som var i Ægteskab med af gangne Anders Christensen i Trudslef i bemældte Ingstrup Sogn, hendes efterladte 4 umyndige Børn, en Søn og 3 Døttre, som ere hos Vennerne i Egnen, hvis Faderbroder og rette Værge, Jens Christensen Trudslev, blev angivet at være Oberbetient ved Consumptionen i Thisted; Men da hverken Broderen eller denne de Umyndiges Værge tog Gienmæle ved Skiftet 30. Dag gen, uagtet Enken, Kirsten Sørensdotter, berettede, at have betimelig tilskrevet dennem Dødsfaldet; Saa blive de begge herved indkaldede at møde eller møde lade ved Skiftets videre Forretagelse i Jngstrup, som er besluttet 6 og 12 Uges Dagen fra Dato, nemlig den 14 Decembr. 1780 og 25. Jan. 1781. enhver sin Ret og Pligt efter Loven at iagttage, til hvilke Til der de nærværende Arvinger og Stervboets Credi- og Debitorer tillige indkaldes at møde, for at iagttage, hvad bør. Aalborg Slot den 2. Novembr. 1780. Osten. Hvor et got ege Støbkar paa 16 Tdr. Rum med 2 jern, Baand er at faae til Kiøbs, anvises her fra Bogtrykkeriet. En Vindovn paa omtrent halvandet Skpds. Vægt, paa 4 T jern Fodder, med Tromle, Rør og videre Tilbehør, anvises til Kiøbs her fra Bogtrykkeriet.
Jyske Efterretninger, 1780-11-03
En fri Karl, bondefød, som selv kan pløie og faae, kan til forestaaende 1. Maji 1781. faae Sulsted Præstegaard i Forpagtning paa 3 eller flere Aar, med nedlagt Vinter= og VaarSæd, og en Deel Besætning af Bester, Plov, Harve og Vogn, naar han med det første indfinder sig derom at accordere med Præsten, Arve Orret.
Jyske Efterretninger, 1780-11-03
Førstkommende 16. Novembr. 8. Martii og 6. Junii bliver ) Skiftesamling i Nors Præstegaard efter afgangne Hr. Provst Curtz, til hvilken Tid de sig behagentlig vilde indfinde, som i bemældte Stervboe maatte have noget at erindre, Boet til Jndtægt eller Udgift. Vorgaards Veiermølle beliggende i Aalborghuus Amt, HelEt lum Herred, staaende for Hartkorn Mølleskyld 5 Tdr. 2 Skpr. 2 Fierdk. er underhaanden at faae til Kiøbs; med samt me følger Avlingen, som er Tiendefrie Hartkorn 2 Tdr. 1 Skpr. 3 Fdkr. hvorpaa kan græsses og fødes 2 Bester, 4 Køer og 1 Snees Faar, Møllen ligger i en Folkerig Egn, og nærmere Eferretning kan faaes hos Eieren Peder Schou i bemældte Mølle
Jyske Efterretninger, 1780-11-10
Philladelphia den 17. Augusti. Siden de Franske Hielpetroppers Ankomst have Amerikanerne sat sig i Bevægelse, for at indslutte Fienden, meere og meere i Nye=Pork. General Clinton søger at forskandse sig paa Long=Island. General Washington ser gaaen tilbage over Nord=Reveret, og er trokken i en me Leier ved den høire Side af denne Flod. Det er ikke langt fra Dobs Ferry i en Egn, hvor der ikke fattes paa noget.
Jyske Efterretninger, 1780-11-10
Nye=Nork den 2 Septembr. Hertil komme dagligen ulykkelige Folk fra Jersey, hvilke ikke længere kan udstaae de Trængsler og Udsvevelser, som enkelte Detaschementer af den Washingtonske Armee begaae, og hvilke søge her Beskyttelse, Sikkerhed, og Livs Ophold, der ogsaa forundes dem. Kuns et Exempel paa Amerikanernes ringe Mandstugt. Sidstafvigte 20 Augusti, en Søndag, da Jndvaanerne i Bergen, just vilde gaae til Kirke, indfaldt 60 lette Ryttere i den lille Stad, mishandlede og berøvede Folk paa Gaderne, gav dem i Stedet for gode Hatte deres slette Hatte, toge Skoespænderne, ja og Klæderne fra nogle og overalt foretog sig saadanne Handlinger, som visselig endnu af faa Soldater ere blevne udovede. m.m.
Jyske Efterretninger, 1780-11-10
Lissabon den 31. Septembr. En Guernseisk Kaper tog i disse Dage en Portugisisk Jagt ved Kysterne af Algarbien, tog Eqvipagen om Borde til sig og skiød Fartøiet i Grund. Kaperen var dristig nok til at løbe her ind; men han blev opdagen, og Eqvipagen blev strax bragt i Fængsel. En anden Engelsk Kaper paa 14 Kanoner indløb her den 23. Hanhavde paa sit Krydstog skudt et lidet Fransk Fartøi i lovembr. Grund, efterat han havde taget Besætningen paa sit Skib. Han havde ikke langt fra Cadix ogsaa taget et Amerikansk Fartøi, ladt med Tobak, Sukker og Kaffee; men 2 Spanske Schebeker havde igien taget det fra ham.
Jyske Efterretninger, 1780-11-10
Madrid den 10. Octobr. Hoffet har, i Anledning af Gibraltars Jndslutning ladet følgende bekiendtgiøre: General-Commandanten over Blokaden for Gibraltar, Don Alvarez de Sotomayor, mærkede, at Fienden fik Levnetsmidler fra de uden for Fæstningen liggende Kiøkkenhauger, og besluttede derfor, at Fienden ikke meere skulde faae denne Hielp. Til den Ende foretog han sig at ødelægge Brøndene, hvormed Haugerne bleve vandede, at opbrænde de af Fienden, oprettede smaa Baraker, ligesom og Pallisaderne ved Udenverkerne omkring Fæstningen mod Landsiden, og at oprette et Brystværn 300 Favne vidt fra vor Linie, 9 Foed høi og 20 Foed bred, hvilket skulde tiene til et got Mørse Batterie. Efterat Troppernes Detaschementer, som vare bestemte til dette Foretagende, havde under Oberst Gu tiere; Commando den 30 Septembr. om Natten i al Stilhed begivet sig til deres anviiste Poster, saa udførde de lykkeligen alle forommældte Operationer, og trakte sig endnu for Dag igien tilbage, uden at have tabt andet derved, end at 2 Soldater bleve saarede. J Fæstningen mærkede man ikke noget Signal, hvoraf man kunde slutte, at dette forehavende var blevet opdaget. Dette var meget fordeelagtigt for os, allerhelst da Fienden med sine Kanoner meget havde kunne foruroelige os. Forposterne afskiøde imidlertid deres Flinte, hvilke vore Folk besvarede med Pistolskud. Generalen roser overmaade det uforfærdede Mod, den Hurtighed og den Jndsigt, hvormed baade Officererne og Tropperne have forrettet den dem paalagde Tieneste. De meest erfarne Officerer i Leiren forundrede sig over den Hastighed, hvormed Mør ser Batteriet var oprettet paa et Sted, hvor Fienden, mindst kunde vente det. Endog den følgende Dag tog Fienden sig ikke noget for, og Klokken 7 om Aftenen forbrændte han de Maskiner, som tiente til at vande Haugerne. Man undrer sig over, at han ikke strax skiød paa det for ved vore Linier oprettede Værk, maaskee han frygtede for, at vi Natten derefter maatte rykke videre fremmed vore Værker imod Fæstningen, hvorudover han og kastede 17 Jldkugler paa Terrainet af de ødelagde Hauger, hvilke af vore fremrykte Partier strax bleve slukte.
Jyske Efterretninger, 1780-11-10
Paris den 23. Octobr. Aarsagen, hvorfor Hr. v. Sartine ikke meere er Minister ved Søe-Departementet, skal være denne: Han havde udsat Betalingen af 15 Millioner Vexelbreve, som vare trokne af Colonierne, uden i Tide at give Hr. NekerEfterretning derom, og da denne ikke fandt sig i Stand, til at gjøre Udbetaling, saa tog Hr. v. Sartine det paa sig, at opbringe Pengene. Han gav derfor Hr. St. James, hans Skatmester, Ordre, at optage Pengene, som han allerede for en god Deel havde gjort, omendskiønt Penges Optagelse er saavel blevet ham, som andre Ministre, forbudet. For det øvrige, er det et falsk Rygte, at den nye Søe Minister, Hr. v. Castries, har faaet en Adjunctus. Hr. Neker skal ei heller have meere at bestille med Søe-Departementet, end forhen; kuns at Marquis v. Castries skal give ham Efterretning om alle de Anstalter og Indretninger, som han maatte foretage ved Søevæsenet. Kongens Brev til Hr. v. Sartine er ligeledes skrevet i meget naadige Udtrykke: "Min Tienestes Beste (hedder det deri, udfordrer, at jeg paa nogen Tid sætter Dem fra Søevæsenets Departement - - Jeg forglemmer ikke de Tienester, som De har viist mig, og De kan slaae Deres Lid til, at jeg skal befordre deres Avancement, hvilke interessere Dem. "Monarken har ogsaa bevilget ham en Pension de Retraite af 40000 Livrer (andre sige, 60000. Man veed nu tilforladelig, at Hr. von Sartine har af sine egne Godse ikke meere, end aarlig 15000 Livreer; altsaa har Rygtet og hans store Rigdomme været meget ugrundet. Han fik Efterretningen om hans Dimission med megen Taalmodighed, og han vil, som der siges, paa nogen Tid begive sig ud paa Landet. Forrige Løverdag har hans Eftermand, Marquis v. Castries, aflagt en Besøgelse hos ham.
Jyske Efterretninger, 1780-11-10
Den 27 Octobr. Gazette de France for i Dag leverer os et Udtog af Pensylvanie=Tidenden den 6. Septembr. af Dato Baltimore den 20. Augustii, hvorudi Beretningen om det den 16. Augusti imellem Cornvallis og Gates forefaldne Slag saaledes fortælles: GeneralGates var 3000 Mand sterk, hvoriblandt ikkun vare 900 Regulaire. Men Grev Cornvallis var 4200 Mandsterk, hvoriblandt 1800 Regulaire. Fegtningen var rasende, Fordeelen i Begyndelsen paa Amerikanernes Side, hv ke allerede havde bragt Engelænderne til at vige, og mi get nogle Kanoner fra dem; uformodentlig begyndte m. gle Militz=Korps at flygte og Engelænderne bleve Seie vindere, hvorved Amerikanerne mistede 4 eller 500 Da og Saarede af de Regulaire, hvoriblandt vare adskillig anseelige Officerer; men Fiendens Tab har været meget betydeligere. General Gates har efter dette Nederlag taget sit Hovedqvarteer i Hilsborough, i Nordearolin, trækker en sterkere Armee sammen, end den forrige har været, hvormed han igien vil vove en Trefning.
Jyske Efterretninger, 1780-11-10
London den 24. Octobr. En til Skotland ankommen Paketbaad fra Nye=Post har overbragt til Regieringen den Efterretning, at General Clinton har sendt Grev Cornvallis en anseelig For sterkning til Nordcarolina, og at han, Clinton, have endnu selv 15000 Mand, af Regulaire, Militz og Konge Sindede under sin befaling, for at gjøre de Fransker Amerikanerne Modstand. De Franske have i Rhod Jsland dermed at bestille, at bringe de Fregatter og at Vandet, hvilke vi der lode siunke, da Grev d'Estain, laae med sin Flode for Newport, og man siger, at de allerede havde faaet Fregatten Flora paa 32 Kanoner og Hr. Laurens skal med det første komme i Forhør for det Kongel. Geheimeraad i Whitehall. Man har ogsaa seet af hans Papiirer, at Congressen har udnævnt en Amerikansk Cavallerie General R. - der nu virkelig et paa Speculation i Europa, til sin Befuldmægtiged ved et stort Hof.
Jyske Efterretninger, 1780-11-10
Parlementsvalget i Kirkeudbright udi Skottland var denne Gang besynderlig, og har kostet Blod. En Capitain Gordon og Sir Spalding vare Candidaterne, som kom i saa hæftig en Tvist med hinanden, at Pistolerne maatte bilægge Tretten, da Sir Spalding blev skudt Brystet. Skudet syntes at være farligt, Capitain Gordon begav sig altsaa i Sikkerhed, og imidlertid blev en vis Hr. Johnstone valgt til Parlementslem.
Jyske Efterretninger, 1780-11-10
Warschau den 25. Octobr. I Løverdags kom Skatmester Tyzenhausens Sag for hvorved Forsamlingen var meget talrig, ja adskillige Gesandtere og Damer vare i et Værelse næst ved, hvor de kunde høre alting. Alle vare imod Grev Tygenhausen; han søgte vel at retfærdiggiøre sig, men han kom slet ud dermed, og forglemte immer det nødvendigste, som han skulde sige, hans Regiering har altsaa taget en sørgelig Ende. og mange raabte endog, at man skulde fordre ham for Rigsdagsretten.
Jyske Efterretninger, 1780-11-10
Fra Bayern den 25 Octobr. J en liden Stad, nogle faa Mile fra Mynchen beliggende, blev en fordrukken Mand ofte om Natten udelukt af hans Kone, og aldrig lukt ind, naar han sildig ud paa Natten kom hiem. Denne fordrukken Mand er nu ende falden paa det lykkelige Jndfald, at han, naar han gaaer Kroes om Aftenen, løfter Gadedøren af Hængslerne, tager den med sig, hvorved han har formeent sin Ko at lukke sig tiere ude.
Jyske Efterretninger, 1780-11-10
Haag den 28. Octobr. lid Statens Lemmer. Han skal have faaet Papiirer, Den Storbritanniske Gesandt har havt en Samtale, en ere blevne fundne hos den fangne Amerikanske Præ seent, Laurens, hvilke skal indeholde Correspondenen omi Commerce=Tractat.
Jyske Efterretninger, 1780-11-10
Amsterdam den 28. Octobr. De store Summer, som Hollænderne have staaende i linger i Veien, da man, i Fald man erklærer sig imod Engeland, synes at lægge den tagne Beslutning store Hinnaeland, maae frygte for et stort Pengetab. Værvingerne og Udrustningerne ved vor Flode vedvaendnu, men i Aar vil vel en Hollandsk Flode ikke la sig see i Søen.
Jyske Efterretninger, 1780-11-10
Cleve den 28. Octobr. ger at bevise, at General Gates Nederlag den 16. Au Man læser her et Brev fra en fornem Amerikaner, der linne Mand anfører, bestaaer deri, at Engelænderne gan sti ikke har meget at betyde. Den første Aarsag, som 4de Parlementsaabning at kunne rose sig af en Seier. og aldeles har maattet vove alting, for ved forestaa derpaa viser han, at, dersom Engelænderne ja vilde udi naar den nordlige Deel eengang er falden, saa maat lette noget, de ikke maatte begynde i Synder, men i Nord, den sydlige falde af sig selv. Dersom endogsaa Enge ind oversender 3 Gange 10000 Mand, saa er man i merika dog ikke bange. Dersom Congressen havde havt fore Linieskibe, saa havde Nye York for længe siden væ Søesiden imod Long=Island beskydes. Engelænderne et i Aske eller i Congressens Hænder; thi den kan fra fulde endelig have maattet rømme Nye=Øork, Charleswn og Savanna, ligesom de have rømmet Boston, Rhosom komme til Amerika, er den eneste Aarsag, at Pale Island og Philladelphia. De mange Engelske Penge, fiirpengene ere i saa slet en Værd, og endelig ganske og aldeles ikke meer vilde have nogen Værd. Aalborg den 9. Novembr. firmeret at være Sognepræst for Børglum, Fyrrebye og WeiCapellan Hr. Johan Friderich Møller er allernaadigst conde Meenigheder i Børglum Herred. Ligeledes Studiosus Jens kræst ved Friderichs Kirke for Colonisterne paa Alheden. Reenigheder i Riber Stift. Studiosus Hans Munch at være Jacobsen at være Capellan pro Persona til Borberg og Ryde sit var meget vanskeligt at komme igiennem Gaderne. Frosten i man hen paa Aftenen gik i Snee til midt paa Benene, saa J Mandags Eftermiddag begyndte det her at sne saa sterk, legyndte derpaa, og har saaledes tiltaget, at Graven omkring Slottet her er overlagt med Jis, saa at baade Store og Smaa kan løbe derpaa. Til Hielpe-Cassen. Rdlr. Mr. s.
Jyske Efterretninger, 1780-11-10
Den 8 hujus indsendt med Hosskrift: Kom mig ihn, min Gud, til det Gode. Den 9 befandtes i Cassen = = For hvilke paa de Fattiges Vegne skyldigst takkes.
Jyske Efterretninger, 1780-11-10
Død. Den 6, hujus her i Byen Jens Andersen Tandrup, i sit 79. Aar. Han har været Commandeer-Sergeant ved det Jydske Jnfanterie Regiment i 39 Aar, var siden Pensionist og Bud ved Toldboden i 18 Aar.
Jyske Efterretninger, 1780-11-10
Anmældelse. Formedelst de mange allerede samlede, og endnu fra i tvende Stifter lovede Forbedringer, til den nye Udgave af Bergs Samlinger af de Kongelige Forordninger, Placater og Rescripter m.v. der ville medtage Tid at bringe i den Orden, at Skriftet kunde blive desmeere fuldstændigt, og brugbart i sær for de Hr. Geistlige, saa bliver Subscriptionstiden endnu udsat til denne Maaneds Udgang, paa det de langt fraliggende kunne have Tid til at mælde sig paa forhen anførte Steder, for andre, som ikke have subscriberet, vil Prisen siden blive dyrere, og ei at faae uden allene paa Trykpapiir, hvilke da ikke overlades til nogen ringere end 3 Skilling, Arket. De som have havt Uleilighed med at samle Subscribentere paa dette Skrift, blive herved tillige ærbødigst ombedet, at indsende deres Lister med Subscribenternes Navne ved denne Maaneds Udgang. Aalborg den 1. Novembr. 1780. Joh. Wandall.
Jyske Efterretninger, 1780-11-10
Bekiendtgiørelse. Det nye Testamente, oversat efter Grundsproget, og oplyst med Anmærkninger af C. Bastholm, Doctor Theologi og kongelig første Hofprædikant, i tvende Deele; er nu at bekomme hos mig for 2 Rdlr. paa Trykpapiir, og 2 Rdlr. 3 Mk. paa Skrivpapiir. De Hr. Subscribentere erholde deres Exemplarer 2 Mk. ringere, naar de inden denne Maaneds Udgang lade samme afhente. Men til andre Liebhabere, der ei have subscriberet sælges de ei ringere end 2 Rdlr. paa Trykpapiir, og 2 Rdlr. 3 Mk. paa Skrivpapiir. Aalborg den 9. Novembr. 1780. Wandall.
Jyske Efterretninger, 1780-11-10
Sir Carl Grandisons Historie i en Samling af Breve, af Samuel Richardson, oversat af Engelsk, anden Deel er nu hos mig at bekomme efter Subscriptions Planen for disse 39 Ark 78 s. paa Trykpapiir og 1 Rdlr. 21 s. paa Skrivpapiir. For at undgaae Defecter overlades intet Exemplar til andre, end dem, der fremdeles ville vedblive at subscribere paa de følgende Deele.
Jyske Efterretninger, 1780-11-10
De der ei endnu have ladet den første Deel afhente ville lade det skee inden denne Maaneds Udgang; thi ellers overlades samme til andre Liebhabere. Aalborg den 9. Novembr. 1780. Wandall. Jndnu til dette Aars Udgang imodtages Subscription. - paa følgende Skrifter, hvoraf Hr. Boghandler Gyldendal besørger en dansk Oversættelse, 1) Michaelis Mosaisches Recht i 3 Deele i stor Octav Format.
Jyske Efterretninger, 1780-11-10
2) Doct. Edvard Noungs Natte=Tanker. 3) Engelsk og Dansk, og Dansk og Engelsk Ordbog i to Deele. 4) Sohiens Reise. 5) Hred Arnauds Fortællinger i 4 Tommer.
Jyske Efterretninger, 1780-11-10
De, der ønske at eie et, eller andet, af disse Skrifter ville behage at lade deres Navne tegne hos mig inden tilkommende Nytaar. Aalborg den 9. Novembr. 1780. Wandall.
Jyske Efterretninger, 1780-11-10
Hos Madame Jessen i Aarhuus, saavelsom 1 og her i Bogtrykkeriet ere endnu følgende Skrifter til Kiøbs: Moralske Betragtninger over Mennesket 5 Mk. D. Wichmanns Underviisning for Jordemødre = 2 Mk. Rect. Gottschalchs Poetiske Guder og Helte. 1 Mk. 2 s. Oversættelse af Theophrastus = 1 Mk. Rect. Taubers offentlige Taller Ti Breve fra en Fader til sin Søn Beichs Bønnebog Sturms Morgen, og Aften Andagter Afhandling om Thee, En Evangelisk Lærers Egenskaber ved Profess. Balle En findrig Fabel om Lykke og Dyd Münthers hellige Betragtninger Biskop Brorson om den hellige Nadvere om den forlorne Søn Liber Geneseos, er lingva originalii in lingvam latinamtranslatus, jam vero in Usum juventutis scholasticæ recusus. 1 Mk. 8 s.
Jyske Efterretninger, 1780-11-10
Ja Concerten, som ugentlig er bleven holdt om Onsdagen, for visse Aarsagers Skyld herefter maae holdes hver Tis dag som sædvanligt, Klokken 6 paa Compagniehuuset, hvilket tager sin Begyndelse tilkommende Tisdag, den 14.; saa gives det respective Publicum saadant tilkiende. Aalborg den 8 November 1780. i alle og enhver, at de forinden hvert Aars Martii Maaneds Uagtet at Forordningen af 1733. den 26. Januarii tilholder Udgang skal have bortfort af Skovene i Dannemark den Udviisning af Træer, som dennem af Skovenes Eiere enten paa en eller anden Maade forundes; maae jeg dog mod allerhøistbemældte Forordnings befaling og min Villie fornemme, at endnu udi mine til Dronninglund henhørende Skove findes nogle Træer udviiste, og med de forbigangne Aars Stempler stemplede, som ei endnu ere hugne eller bortforte. J den Henseende bliver det herved bekiendtgjort til deres Efterretning, som ud bemældte mine Skove maatte have noget Slags Træe udviist, og paa Roden staaende eller hugget, og i Skoven liggende, at de forinden Med, denne Maaned saadant anmælder for mig herpaa Dronninglund, da samtlige mine Skovfogder er befalet, ei at lade noget saadant Træe bugge eller bortfore uden min Ordre. Dronninglund den 4 Novembr. 1780. Halling.
Jyske Efterretninger, 1780-11-10
hos Sr. Christopher Wille i Aalborg er nu igien gjort Op" lag af Konrog fra min Fabrike her i Randers, og kan hos ham faaes saavel i store, som smaa, Fustager, de minde koste 8 Skilling Stykket. Randers den 7. Novembr. 1780. Anders Jensen Mammen. H de Norske Lax.
Jyske Efterretninger, 1780-11-10
Tos And. Thorning paa Gammeltorv kan faaes til Kiøbs a. Maji vil bortforpagte paa visse Aar, maatte det behag har nogen en Veier, eller Vand=Mølle, som de til næste dem at anmælde saadant for Byefoged Hjorth i Mariager, som har i Commission dertil at anvise Liebhaber. Førstkommende 4 Januar. 1781. foretages (og om muelid) sluttes) Skiftet paa Weileskloster efter afgangne Jen Jensen Snedker; thi bekiendtgiøres dette for den Afdødes Af vinger, paa det at de bemældte Dag kunde anmælde og indfinde sig. Wreileskloster i Wensyssel den 5. Novembr. 1780.
Jyske Efterretninger, 1780-11-10
Under Stamhuset Constantinsborg er i Haureballegaards Am U Brabrand Sogn og Bye død Huusfæster og Skræder, Peder Hansen Wardinghuus, og efterladt sig Arvinger foruden Enken, angivet en Søster, Anne Hansdotter, og en Halvbroder, hvis Navn ei vides, men skulle begge opholde sig i Rudkiøbing paa Langeland, og som Boet ved 30. Dagen er befundet saa fattigt, at det ei nær kan betale Gielden, følgelig ikke heller formaae formeligt Proclama, saa indkaldes bemældte Arvinger, til lige om fleere ere til, herved, om de nødig eragte, at møde 6. og 12. Uges Dagen den 29. Novembr. og 10. Januar. førstkommende, da Skiftet i Stervboestedet foretages, og efter Omstændighederne sluttes. Constantinsborg den 26. Octobr. 1780. N. Hofman.
Jyske Efterretninger, 1780-11-10
Skulde imod Formodning nogen have at fordre efter den paa Stamhuset Birchelse Gods i Aabye Sogn, Friistrup, Bye, ved Døden afgangne Fæster, Christen Laursen, da ville de møde udi Stervboegaarden, i bemældte Friistrup den 17. Der førstkommende, for at angive og beviisliggjøre, hvad de i saa Fald fordre; Ligesaa indkaldes til samme Tid at møde alle det som til berørte Afdødes Stervboe i nogen Maade kan være noget skyldige. Birchelse den 7. Nov. 1780. Hesselholt.