JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1811-12-06
Moniteren gientager efter engelske Aviser følgende Betænkning om Sagernes Tilstand paa Sicilien: Hele Øen skal være i Oprør. Overalt læses disse Ord opslaaede: "Jntet uden Engelændere eller: ingen Engelændere" - Frankerige har aldrig havt en større Fiende, end Kong Ferdinands Hof. Engeland har aldrig fundet et Hof, som viste det mere Troskab og blind Hengivenhed. Fyrsten, som regierer i Sicilien, har mistet et Kongerige, fordi han var sin Forbindelse med England tro. Engelænderne ere hadede og afskyede i Sicilien. Den engelske Karakter stemmer ikke med noget Folks Karakter, Sprog, Religion, Sæder, Alt er her i Modsigelse. Jage Engelænderne Kong Ferdinand fra Sicien, saa vise de Frankerige en yderst behagelig Tieneste til Skade for al sund Politik. 15000 Mand, som England nu har i Sicilien udgjøre med 20000 Sicilianere en Magt paa 35000 Mand. Naar Engeland er Herre af Sicilien vil dets 15000 Mand ikke være tilstrækkelige til at holde Politie i Landet. Det vil ikke kunne drage Resourcer derfra. S. tilien vil koste de Engelske meget. Deres Administration er den kostbareste og sletteste, der kan tænkes. Climaet, Snigmord og dagligt Tab vil endnu mere undergrave Engelands Befolkning, og Udgivterne, som der ville kræves, ville blive en ny Kilde til deres Vexelkourses Fald. Følgende Grundsætninger, som ere uddragne, af officielle engelske Blade, bør læses af alle Konger, lysees atter og tages i Overveielse: Første Grundsætning: Vor Forsvarstractat med Kongen af Sicilien er ingen Forening med et Jndivid, men med en offentlig Embedsmand, der har Karakter af Konge, med den først Embedsmand paa Sicilien. Anden Grundsætning: Kongen af Sicilien, som ophæver Tarer og efter Behag sætter Love ud af Kraft, er ikke mere den samme Konge, Vi kontraherede med. Tredie: Vi have ingen Forpligtelse mod denne Usurpator. Fierde: Slig selvtagen forbundstridig Regiering paa Sicilien er fiendtlig; Man maa efter dens Natur endog betragte om, som Jakobinsk. Femte: Kræver ikke den brittiske Nations Retfærdighederførelse, at den skal betage en Regiering, som offentlig hylder Jakobiniome, den Magt, at kunne giøre Ondt, Siette: Den Nation, som skaffer et Land Midler til at forsvare sig, er dette Lands politiske Besidder og Eier. Vi ere Eiere af Jamaika, fordi Vi forsvare Jamaika. Have Vi da ikke Ret til at ansee os som Eiere af Sieilien, - Det vilde være svorrigt nok at samle slige Sentenser af den engelske Politik. Til ovenanførte 6 maatte Man tilføie 12, som fremsattes ved hin gystlige Tildragelse for Kiøbenhavn, 2 som yttredes, da Man borttog de spanske Fregatter og endelig 20 over den Lovgivning, som følges mod Neutrale og Engeland selv. Man kunde saaledes samle en 60 Statsmarimer, der kunde være et Mindesmærke om engelsk Retfærdighedekierlighed, Billighed og Moral.
Jyske Efterretninger, 1811-12-06
Westphalen. J Cassel udbrød midt om Natten d. 24 Novbr. henimod Kl. 1 en Jld i StormarschalEns Værelser som vare lige over Kongens. Hs. Maj. forlod sit Sovekammer halv bedøvet af Røg og havde knap Tid til at begive sig til Dronningen. Jlden greb om sig med en ubeskrivelig Heftighed, og i mindre end 2 Timer var hele Fløiet af Bygningerne et Offer for Luerne. Over det halve af Slottet blev ødelagt, før Jlden slukkeses. Kongen opmuntrede selv Brandfolkene, men behagede særdeles at advare mod al Forvovenhed forat redde Noget. "Hellere ville vi, sagde Fyrsteparret, de op i Lue, end at Een af vore resuuterieskulle sætte Livet til.
Jyske Efterretninger, 1811-12-06
Indenlandske Efterretninger. (Af Statstid., Hempels og Randers Avis, samt Udgiveren.)
Jyske Efterretninger, 1811-12-06
Helsingøer, den 26 Nov. J Nat tabde Staten her en fortienstfuld Mand, ved Ridder af Elephanten, Storkors af Dannebroge, Geheimeconferentsraad Numsens Død. Han var den første Stifter af en her i Staden oprettet Friskole, samt af Helsingøers og Øresunds skiønne og hensigtsmæssige Sygehespital, hvortil han har lagt Grundstenen, og som i ham har tabt en god Fosterfader. - Den 27 Nov. En Qvarteermester, som Natten imellem den 25 og 26 dennes var ude med et Potrolfartøi, berettede ved sin Tilbagekomst, at en engelsk Chaloupe fra Fregatten havde været under Land den Nat, og at han i Forening og med Maanedslieutenant Jacobsen ved Dronningmøllen havde jaget den, men at den havde undløbet dem.
Jyske Efterretninger, 1811-12-06
Randers. Det er saare sieldent i disse Tider, at see nogen gavnlig Daad og Fædrelands Jndustrie virkeligen fremmet; derimod lyde eenstemmige og almindelig grundede Klagemaal fra alle Landets Kanter over Nutidens Landprang og Forprang, udsuelser og Opskruelser paa alle Livets Fornødenheder, det gaaer endog saavidt, at Æggene i Hønen betinges og opkjøbes. - Udgiveren troer, det derfor vil være det tænkende Publikum behageligt at erfare, her imidlertid dog gives Nogen, som endog under disse ublideste Conjuncturer, vil søge at fremme Næringsvei for endeel Arbeidere og ved vore Produkters forarbeidende Forædlelse, bringe samme i Værd hos os selv, saavelsom hos Andre. - Randers fordum, endog i fiernere Lande bekiendte vellugtende Handsker, var i en lang Række af Aar en betydelig Næringsvei for mange af denne Byes Beboere, men efterhaanden forsvandt den reent. Denne ei ubetydelige Jndustrie, seer nu sin Fremgang igien i Møde, ved en indfødt dansk Mand, Hr. Kellermanns Bestræbelse, som i endeel Aar har været boesiddende i fremmede Lande, og har nu med Kongelig Tilladelse anlagt en Handske=Fabrikke her. Samme drives allerede saavidt, at han under en kyndig Mesters Opsigt og Bestyrelse har 18 til 20 daglig arbeidende Mennesker derved, og finder god Afsætning. - O at flere vore Landsmænd vilde anvende deres Formue til saadanne nyttige Haandteringers Fremme, vi skulde da ikke finde Aarsag til at klage over Coursen. En Tildragelse paa Store=Beltet.
Jyske Efterretninger, 1811-12-06
Torsdagen den 5 Sept. d. A. afgik Færge=Skipper Jens Bune fra Korsøer til Nyborg, og overforte mellem flere Passagerer ogsaa en ung Mand med sin Kone, som var i frugtsommelige Omstændigheder. Det blev næsten vindstille ud paa Aftenen, og Kl. omtrent 10, da de befandt sig nær Sprogøe, indfandt Fødsels=Veerne sig hos Konen, der bad Skipperen at føre sig i Land paa bemeldte Sprogøe. Skipperen betydede hende at paa denne Øe var hverken Huus eller Lye, som kunde være hende til Nytte under deslige Omstændigheder, raadede hende altsaa til heller at forblive ombord, hvor han saavel som sit Mandskab, der alle vare givte Folk, vilde yde hende al muelig Hielp. Kahytten blev nu gjort ryddelig og alt hvad som var ombord til Konens Beqvemmelighed frembragt. Kl. 1 samme Nat forløstes hun lykkelig og vel med en rask og sund Dreng. En agtværdig Kiøbmandskone, der ogsaa befandt sig ombord, gik hende tilhaande i det vanskeligste Øieblik. Kl. 3 Morgen landede Smakken ved Nyeborg Broe, hvorfra Barselqvinden med samt sit spæde Barn blev vaersomt opbaaren i Byen. Mandagen derpaa blev Drengen døbt i Nyborg Kirke af Pastor Nyholm, og omtrent 12 Dage derefter reiste denne Familie til sin videre Bestemmelse, efterladende sig den hierteligste Tak til Bune og hans Mandskab for den af dem ved denne vanskelige Leilighed ydede Hielp og Godmodighed.
Jyske Efterretninger, 1811-12-06
Sognepræsten ved Petri Kirke i Kiøbenhavn er rasen agter, at begynde til Paaske Udgivelsen af et Tidsskrivt, under Titet: Themis Urania, øder, for Wahrheit, Recht und Menschen mohl. Jndholdet skal svare til Titlen. Ethvert Hefte paa at til 8 Ark vil paa Trykpapiir koste Subskriventerne 20 Skilling, lybsk S. H. C.
Jyske Efterretninger, 1811-12-06
Aalborg Byenyt. Døbte. Den 15 Nov., Snedkersvend Peder Nielsens Sør Niels Christian; Fadderne: Mad. J. Lassen, Jfr. A. Lu becher, Kiøbmændene A. Krog og J. Hoppe, Koffardiekapt. J. Schmidt, Handelsbetientene C. Flum og S. Sanne. D. 17de af Hasseriis, Huusmand Niels Madsens Søn Mads; Fadder be: Ane Nielsdatter, Ane Nielsdatter, Christ. Jensen, Søren Madsen og Jens Madsen. D. 18de, Skomager J. P. Holm bergs Søn Andreas; Fadderne: Mad. M. Poulsen, Jfr. A. Passing, Garverne Forgensen og Petersen, Skomagerne P. havn og A. Schou, Skrædder Allerup, Beendreier L. Poulsen, P. 19de, Muurmester Fr. Sauers Datter Juliane Ma lie; Fadderne: Baruets Forældre, Gjordemoder Mad. Silkeborg. D. 21de, Sømand J. N. Beistrups Søn Hans Pe ler; Fadderne: Mad. Ellerbroch, Jfr. Memhave, Skipper A. Poe, Snedker J. Bogsted, Fr. de Fontenay. D. 22de, SkibsApt. H. Hansens Søn Hans Tver; Fadderne: Mad. Næ bye, Jfr. Bøvlund, Raadstuetiener Næbye, Handelsbetient HasEl, Barnets Fader. S. D. Artillerist Niels Christensens Dater Mette Marie; Fadderne: Barnets Forældre, Gjordehoder Mad. Silkeborg, Snedker Bregning. D. 24de, af Has Priis, Gaardmand Jens Andersens Datter Mette; Fadderne: sine Larsdatter, Johanne Nielsdatter, Poul Skammelsen, Chri sin Andersen, Lars Andersen. D. 25de, Arbeidsmand Christen krafts Datter Christiane; Fadderne: Barnets Mover Paren Christensdatter Aagaard, Mads Christensen, Christian holm, Søren Povelsen. D. 28de, Arbeidsmand Christen Rielses Datter Johanne; Fadderne: Barnets Forældre, Gierimoder Mad. Søndergaard, Reebslagersvend C. Gleerup, sunder Kudsk.
Jyske Efterretninger, 1811-12-06
Kopulerede. D. 22 Nov., Bødkersvend Morten Larsen. 3 Pigen Marie Elisabeth Reuhausen. S. D. Mads Kieldsen af hvem og Pigen Kirsten Pedersdatter.
Jyske Efterretninger, 1811-12-06
Begravede. D. 22 Nov., Johan Schiønnings Enke Else. selsdatter, 80 Aar. D. 25de, af Skolegadens Fattighuussins Halvorsen, 58 Aar. D. 27de, Kiøbmand Jens Hvidberg. sler. D. 28de, Michel Jensens Enke Anne Jensdatter, 70 Prædiken paa 2den Advent Søndag. Høimesse: I Bu pyt Kirke Hr. Dr. Claudi, i Frue Kirke Hr. Stiftslovst Schierup, i Hospitalet Hr. Klauen Kl. 11. - stensang: J Budolphi Kirke Hr. Henneberg, i Frueleke Hr. Candidat Bang.
Jyske Efterretninger, 1811-12-06
Avertissements. Til Reisendes Efterretning bekiendtgiøres, at ved nor le Aggersund er nu anskaffet en Jolle med Tilbehør, nu overfører Reisende med deres Tøi. Aggersborggaard den 29 Novbr. 1811. Kierulff.
Jyske Efterretninger, 1811-12-06
Søndagen den 8 Decbr. bliver for dette Aar den sidste Skyde, og, som begynder Kl. 9 Formiddag, som herved til Selskabets terretning bekiendtgiøres. Directionen.
Jyske Efterretninger, 1811-12-06
Da jeg som Overvrager her paa Stedet, Dags Daer leveret justeret Maal paa Sild=Fonstagers rigtige størreise, saa skal jeg ikke undlade herved at bekiendt fre saadant til vedkommende Sudsalteres og Sildhandleres Efterretning, paa det de kan vide at forsyne sig med lovlige Sild-Træer for Fremtidin, for derved at undgaae den Straf Forordningen af 5 Mai 1683 94 om Dragere befaler, for ulovlige Sildtræer. Aalborg d. 4 Decbr. 1811. J G. Gleerup.
Jyske Efterretninger, 1811-12-06
Førstkommende 10 December bliver ved offentlig Auction om Formiddagen Kl. 10 hos Hr. Viinhandler St. moni bortsolgt: 169 Tylter 12 Fods Bord, nogle Fustagier Bruunrødt, og endeel Bielker. Aalborg d. 2 Decbr. 1811. Bøggild.
Jyske Efterretninger, 1811-12-06
Da jeg, efterat være underviist og examineret paa den Kongelige Fødselstiftelse i Kiøbenhavn, af S. T.
Jyske Efterretninger, 1811-12-06
Hr. Stiftamtmand von Pentz er beskikket til pracrisorende Gjordemoder her i Staden, giver jeg mig den Frihed at bede mig anbefalet til Publicums Andest. Min Boepæl er for det første hos S. T. Frue v. Kaalund. paa Nørregade. Catrine Thomascætz.
Jyske Efterretninger, 1811-12-06
En 2 Etagie Vindovn kan faaes tilkjøbs. Hr. Bogtrykker Wandall giver Anviisning.
Jyske Efterretninger, 1811-12-06
Hos undertegnede kan bekommes: saltet, røget og fersk Flæsk, Medisterpølser, samt saltet og ferske Gaase bryster. Zander Suur. Et Ege Chatol med Skab og et Ege Klokhuus, malet og med forgylte Lister, er underhaanden at faae tilkjøbs. Bogtrykker Wandall giver nærmere Anviisning.
Jyske Efterretninger, 1811-12-06
Et nyt Eege Chatol med Skab, moderne og complet, anvises tilkiøbs af Jens Overlade.
Jyske Efterretninger, 1811-12-06
Det bliver herved min sal. Mands respective Velyndere bekiendtgjort, at jeg vedbliver at fortsætte Professionen som Glarmester, og vil paa beste Maade have mig rekommanderet; thi jeg skal altid stræbe at behandle enhver, som under mig deres Arbeide til deres Tilfredshed. Aalborg den 2 Decbr. 1811. Johanne Hassel, sal. Vauers.
Jyske Efterretninger, 1811-12-06
Et Fruentimmer af honet Familie, søger Condition som Huusjomfrue paa Landet hos et Herskab, eller som Huusholder, er færdig i Kaagning og Bagning og hvad til en herskabelig Huusholdning udfordres. Bogtrykker Vandall giver Anviisning.
Jyske Efterretninger, 1811-12-06
Aslysning. Da Veien fra Sophiendahl til Aalborg, nu er anlagt fra sønder i nord, lige af Skovhuseet til, saa aflyses herved alslags Kiørsel og Riden over Grønland jorden, som nu er pløiet viisten for Kongen veien og sønden for Sandbakken, saavelsom ogsaa Fod stien over Leergravemarken og øvrige uberettigede Steder over min Mark. Enhver som antreffes herimod at handle, bliver pantet, eller lovlig tiltalt og afstraffet i Følge desangaaende Anordninger; og enhver som hente. Leer i Byen Leergrave, maae ligeledes benytte sig af denne nye anlagte Vei. Aalborg d. 30 Nov. 181. Ellebrock.
Jyske Efterretninger, 1811-12-06
Paa Landeveien er af en gaaendes Reisende fundet en Sæk, hvorudi er 2de gode Hestedækkener, og noget Reeb. hvoraf til ham er betalt Findeløn, ellers vilde han videre bringet dette med sig, men formodes at samme er tabt af en Mand her af Egnen, og ventelig er ham om at faae dette igien; Oplysning derom faaes hos Jørg. Schaltz.
Jyske Efterretninger, 1811-12-06
En sortbroged Soegriis udløb af min Gaard den 2 Decbr., og ikke siden har været at opspørge. Det er derfor min venligste Begiering til alle og enhver, som samme maatte forekomme, at de ville som retsindige Menneskevenner andrage det for mig, eller bringe den til min Boepæl uden Vesterport, hvorfor loves en Dou før. Aalborg den 3die Decbr. 1811. Jens Mørk, Smedemester.
Jyske Efterretninger, 1811-12-06
Mandagen næstk. 16 Decbr., Formiddag kl. 10, bliver paa Hiøring Raadstue foretaget Auction over: en Actie af det vensysselske Kaperrederie, et Annusets Beviis paa 467 Rd. et Dilto . . . . 220 Rd. et Ditto . . . . 143 Rd. et Dito . . . . 610 Rd. et Ditto . . . 1000 Rd. Beviis for Indskud af 459 1/2 Lod Sølv og 100 Rd. Species i de konsignable Banksonde. Alt tilhørende afgangne Justitsraad Wilsbeks og efterladende Enk frues Boe, efter de paa Auctionsstedet nærmere bekiendtgiørende Conditioner. Sæbye den 29 November 1811. Boeck, Cancellieraad og Auctionsdirecteur.
Jyske Efterretninger, 1811-12-06
Efter Begiering af Udlægshaveren Christen Jensen i Tømmerbye, bliver Tirsdagen den 17 Decbr. førstk. om Formiddagen Kl. 10, foretaget Auction over Frank Pedersens Gaard i Qvasthauge i Vesterhiermitsler. Sogn der staaer for Hartkorn Ager og Eng 4 Tdr. 2 Fkr., tilligemed noget Besætning og Jndboe, bestaaende af 1 Jern Kakkelovn, 1 Dragkiste, 1 Stue=Uhr, 1 Th Maskine m.m., samt en Koe og nogle Faar; hvilket herved til Lysthavendes Efterretning bekiendtgiøres. Voerberggaard d. 30 Novbr. 1811. Spies.
Jyske Efterretninger, 1811-12-06
Ved en afholdt Registeringsforretning efter afdøde Fæstebønde Niels Jensen i Skielstrup i Sindahl Sogn, under Baggers vogn Gods, er det anmeldt, at den af døde havde fraværende Arvinger, nemlig: a) en Søn Jens, gift og boesadt i Fyen; men hvor der, vides ikke b) en dito Lars, udkommanderet til 3 J. J. R. 3die eller 4de Bataillons Jægercompagnie. c) en Datter, Karen, gift med Jens Nielsen i Sørup i Taars Sogn Disse Arvinger, om de endnu lever, og i modsadt Tilfælde deres Børn, indkaldes herved, til at møde i ovennævnte Stervboe 30te Dagen den 28 Decbr. næstk. eller her paa Gaardens Skriverstue 6te og 12 Ugers Dagen, den 9 Jan. og 20 Marts næste Aar, de Mynde selv eller ved Fuldmagt, og de Umyndige med Formynder. Til samme Tid indkaldes Stervboets Cred- og Debitorer. Baggersvogn den 29 Nov. 1811. C. Stokholm.
Jyske Efterretninger, 1811-12-06
God Viin- og Øl=Edike kan faaes i Potteviis hos Hans K. Bay.
Jyske Efterretninger, 1811-12-10
Udenlandske Efterretninger.
Jyske Efterretninger, 1811-12-10
(Af Hamb. og Alt. Aviser.) Frankerige. Monitøren indeholder en Beretning fra Søeministeren til Keiseren om den sørgelige Skjebne, som traf Fregatterne under Capitain Rogueberts Commando d. 20 Mai d. A. Divisionen bestod af Redommee Capt. Roquebert, Nereiden, Capt. Lematriquier, og Clorinde, Capt. St. Crica, som nogle Mile fra Tamatava (Madagaskar) underrettedes om en engelsk Divisions Komme paa 3 Fregatter og en stor Krigsbrig. Fienden havde Vinden med sig og Roquebert besluttede med saa Seil at opholde sig til han nær nede sig for fulde. Fægtningen begyndte og det blev Vindstille. Der manglede Eenhed i Manører og Angreb fra fransk Side, og Resultatet blev, at Renommes smaatte overgive sig, efterat Capt. Requebert var skudt da 93 Mand vare døde og saarede. Nereiden og Closkinde vare skilte ud; den sidste havde næsten ikke deeltaget Fægtningen. Nereiden, hvis Captain og var faldet, sogt, saa forskudt den var, at opsøge Tamatava Havn, for at udbedre dens Haverie, men blev d. 25 Mai sunden i dette Arbeide af 2 eng. Fregatter og en Brig, og Godt til at kapitulere, hvorved ikke alene den, men Tamasava=Fortet og alle de franske Skibe, Fartøier og Eiendomme, som der befandtes, bleve overgivne Engellænderne; Officererne derimod og Mandskabet tillodes strax at sendes til Jsle de France, for at indskibes til Franserige, uden at ansees som Krigsfanger. Ministeren ledsager sin Beretning med bemærkninger over de Feil, de commanderende Officerer ved denne Leilighed have gjort sig skyldige i, skiønt han med fortient Agtelse beklager Tabet af Capitainerne Roquebert og Lemaresquier, som begge døde Ærens Død. Det er vigtigt, siger han, et Sørofficerer giennemtrænges af den Jdee, at en æreVanda fuld Død selv kan ikke undskylde virkelige Feil; at Kelseren er i Forveien for meget overbeviist om deres Mod til at regne dem det til Fortieneste, og at en vis Forudvidenhed for Trefningen, sund Forstand i at uddeele Ordrer, og Overeensstemmelse og Eenhed i Manøvrer og Angreb, ere de væsentligste Fordringer, de bør opfylde. Uagtet Lieutenanterne Duplanty paa Renommee og Pouce paa Nereiden ved deres Forsvar have opvakt en gunstig Fordom om deres Kierhed, bør de dog drages til Ansvar, fordi de have overgivet de Fregatter, de commanderede, og Capt. St. Crichs bør stilles for en Krigsret, fordi han ei har tilbørlig understørtet sine Medkrigere, fordi han har taget saa liden Deel i Fægtningen, forladt sin Commandant, foretrukken Liv for Ære, ikke opfyldt Hensigten af sin Sendelse og ikke udført sin Ordre, at begive sig til Batavia, for at bringe en Ladning og Tropper derhen. Napoleon befalede strax Ministerens Forslag udført og Vedkommende saa søgte efte Rigets Love.
Jyske Efterretninger, 1811-12-10
Monitøren indeholder fremdeles en Beretning fra Sørministeren, om en Fægtning, som har fundet Sted, imellem 6 franske fra Boulogne til Cherbourg afseilede Kanonschalupper, og en fiindtlig Division, hvori en Fændrik og en Matros særdeles udmærkede sig. Napoleon gav strax følgende Ordre: "Søeministeren skal tilkiendegive Officererne og Matroserne min Tilfredshed. og forelægge mig Udkastet til et Dekret, hvorved Auxilierfændrik Ratonin udnævnes til Linieskibssændrik, og Matrosen Corbeiller tildeeles en Pension paa 200 Franker.
Jyske Efterretninger, 1811-12-10
Efter Breve fra Spanien har Marschal Suchet bemægtiget sig Havnen ved Valencia. Hans Armee ligger nu i Leir paa den venstre Bredde af Guadalaviar, lige over for Valencia. Blake har draget sig med Resten af sin Armee, som han igien søger at organisere, til den høire Bredde af denne Flod.
Jyske Efterretninger, 1811-12-10
Spanien. Fra Madrid skrives, at General Ma his Corps er af Marschal Suchet angrebet imellem Liria og Valencia ved Landsbyen Puzol. Regimenterne Afrika og Corunna, Skarpskytterne fra Cuenga, Kongens og Dronningens Dragoner have lidt særdeles. Generalerne Mahi og Oforio bleve tagne til Fanger. Den 28 Oct. opfordrede Marschal Suchet Staden Valencia til Overgivelse.
Jyske Efterretninger, 1811-12-10
Allerede i nogen Tid har Marschal Jourdan igien Commandoen i Madrit.
Jyske Efterretninger, 1811-12-10
J Cadix haaber Man nu ikke meere Ophævelsen af Beleiringen, da Generalerne Soult og Godinot har en betydelig Magt samlet i Nærheden. Beleringsværket er særdeles stærkt, især det ved Chiclana og St. Marie.
Jyske Efterretninger, 1811-12-10
Wellingtons Agenter ved den gallitiske Junta have uagtet al Opposition, dog vidst at bringe det dertil, at den Øverstkommanderende over Gallizerarmeen, Generai Abbadie, som efter sit sidste Nederlag havde draget sig tilbage til Udkanten af Gallizien, nu har faaet no Forstærkning og Ordre at rykke frem til Douro, og at gjøre en Diversion til Bedste for den engelskeportugisiske Armee, og derved nøde Nordarmeen igjen at forlade Enen og Sindad Rodrigo og Bredderne af Coa. Men saasnart General Bonnet rykkede fra Douro imod ham med et Troppeforps, drog Abbadie ved det blotte Rygte om denne Fremmarsch, tilbage i sin gamle Stilling. Wellingtons Armee staaer ganske rolig paa den vestlige Side af Coa.
Jyske Efterretninger, 1811-12-10
J Kongeriget Granada giøres Forberedelser til et Tog til Murcia, for at unddrage denne ved sin Beliggenhed og Havne vigtige Provinds fra Engelændernes Jndflydelse, og at nøde det fra Murcia=Armeen til Valentia afsendte Corps at marschere tilbage til Murcia. Engelland. Regieringen har faaet officielle Efterretninger og Stormen, der anrettede saa store Ødelæggelser paa Madras Rhed. Af 114 Skibe, som lage der for Anker, synes kun 2 at være reddede; Resten er forulykket tilligemed den kgl. Fregat Dover og Flødiskebet Chichester.
Jyske Efterretninger, 1811-12-10
Prinds Rigenten har tildraget sig sit Onde ved en Dands med hans Datter Prindresse Charlotte, da han gled og stødte den venstre Fod. Jmidlertid er Hævelsen igien taget af og Hs. Høihed kan atter begynde at ture.
Jyske Efterretninger, 1811-12-10
Jfølge Breve fra Østersøen, som ere modtagne i Hul vrimler den Finske og Botniske Bugt af Kapere, som tage alle Koffardiskibe, der ikke kunde komme under de engelske Krigskibes Beskyttelse, eller ved Storm ere skilte fra dem. De fiendtlige Kystskibe drive en levende Handel med Skibstømmer, Hamp, Tiære osv., og inden kort Tid vil Napoleons Arsenaler være rigelig forsynede med alle de Artikler, som høre til at udruste hans Søemagt. Vinterens Nærmelser giør denne Handel endnu friere.
Jyske Efterretninger, 1811-12-10
Rusland. Petersborg Hoftidende bebudder atter en Seier over Tyrkerne. Generallieutenant Marhofhar ved et russisk Corps indtaget Turtukay, og ved et andet erobret Siliskrig ved at løbe Storm. Med utroelig Hast trængte de frem og nedsablede eller opsnappede alt hvad der kom i Veien. Døde faldt, som Kornet for Meierens Lee, over 1000 Tyrker fangedes, og hvo kan troe det? – af Russerne faldt kun 3 og saaredes 5. Desuden har Generallieutenant Saf ladet gjøre et Angreb tæt under den stærke Fæstning WiddinsMure paa 7000 Tyrker, som bleve slagne, fordrevne og bortjagde fra deres fordeelagtige Porten paa høire Donaubred. Ogsaa var Hosten rig, over 500 Mand laae paa Pladsen og endnu Fleere saaredes. Saaledes har Russerne indjages Tyrkerne Skræk paa Skræk
Jyske Efterretninger, 1811-12-10
Indenlandske Efterretninger. (Af Aarhuus og Randers Avis, samt Udgiveren.)