JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1839-10-25
J Mehold af Kongelig allernaadigst Bevilling af 21de dennes, der er saalydende: Vi Frederik den Sjette, af Guds Naade, Konge til Danmark, de Venders og Gothers, Hertug til Slesvig, Holsteen, Stormarn, Ditmarsken, Lauenborg og Oldenborg, Gjøre vitterligt: At vi efter Kjøbmændene Jens Schibbye Herskind og Ulrik Bremer Frederik Fischer af Vor Kjøbstad Aalborg udi Vort Land Nørre Jylland, hvoraf Sidstnævnte nu agter at udtræde af den af dem i Fælledskab hidtil førte Handel under Firma J. S. Herskind & Bærentz, deres herom allerunderdanigste gjorte Ansøgning og Begjering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at bemeldte Handelhuses nuværende Jnteressenter ved Proclama sub pæna præclusi et perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel i den Kjøbenhavnske Berlingske Tidende, den Altonaiske Mercur, samt Aalborg Stiftstidende og Addresseavis 3de Gange efter hinanden maae indkalde alle dem, som formene sig at have noget at fordre paa bemeldte Handelshuus, eller paa nogen af dets nuværende eller forhenværende Associer, nemlig J. S. Herskind og UB. Fischer, samt afdøde P. H. Bærentz, med deres Paastand at fremkomme, og saadant deres havende Krav inden foreskrevne Tids Forløb, for det at anmelde og beviisliggjøre, dog Umyndiges Tiltale i Fremtiden efter Forordningen af 20de Februar 1717 forbeholden, og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vor allernaadigste Bevilling Ord til andet indrykkes i fornævnte offentlige Tidender, samt læses for vedkommende Værneting, samt ved den Overret, hvorunder samme henhører. Hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. – Givet i Vor Kongelige Residents=Stad Kjøbenhavn den 21de October 1839.
Aalborg Stiftstidende, 1839-10-25
Under Bort Kongelige Seigl. (L. S. R.)
Aalborg Stiftstidende, 1839-10-25
Efter Hans Kongelige Majestæts allernaadigste Befaling. Stemann. M. Lange. Hansen. Bentsen. L. J. Holm. P. Feddersen.
Aalborg Stiftstidende, 1839-10-25
Bevilling for Handelshuset J. S. Herskind a Bærenz i Aalborg til, ved Proclama i Aviserne, at indkalde alle dem, der formene sig at have nogen Krav enten paa Firmaet Herskind & Bærentz eller paa nogen af det nuværende eller forhenværende Assoctes, nemlig Kjøbmændene Jens Schibbye Herskind og Ulrik Bremer Frederik Fischer, samt afdøde Peder Herskind Bærentz. indkaldes herved med Aar og Dags Varsel sub pæna præclusi et perpetui silentii Alle og Enhver, som maatte formene sig at have noget Krav enten paa Handelshuset J.S. Herskind & Bærentz eller paa nogen af dets nuværende eller forhenværende Associer, nemlig Jens Schibbye Herskind og Ulrik Bremer Frederik Fischer samt afdøde Peder Herskind Bærentz, til inden foreskrevne Tids Forløb at anmelde og beviisliggjøre samme for Undertegnede. Aalborg, den 22de October 1839. J. S. Herskind & Bærentz, Tirsdagen den 29de October og Formiddagen Kl. 10 afholdes offentlig Licitation paa Aalborg Raadhuus til Anskaffelse og Leverance af 22 Lpd. Lys til den militaire Hovedvagt, Sygehuset med flere Steder. Conditionerne for denne Licitation henligge til Eftersyn paa Kæmmerens Contoir. Hvilket herved bekjendtgjøres til Liebhaveres, Efterretning. Aalborg, den 22de October 1839. A. Mørch.
Aalborg Stiftstidende, 1839-10-26
Aalborg Stiftstidende. og Adresse-Avis. Aar 1839. No 211. Løverdagen den 26de October. Denne Avis, som udgives af Jens Chr. Borch & N. Ph. Rees Enke og redigeres af Bernhard Ree, udgaaer i Gange ugentlig og kan bestilles paa alle kongelige Postcontoirer i Danmark og Hertugdømmerne samt paa Stiftsbogtrykkeriet i Aalborg, hvor Prisen er 7 Mk. 8 s. qvartaliter.
Aalborg Stiftstidende, 1839-10-26
Gudstjeneste. To og tyvende Søndag efter Trinitatis prædiker til Høimesse, i Budolphi Kirke Hr. Pastor Boesen; i Frue Kirke Hr. Pastor Bruun. - Til Aftensang i Budolphi Kirke Hs. H. Hr. Stiftsprovst, Dr. Hald; i Frue Kirke Hr. Pastor Boesen. J Sønder-Tranders Kirke Messefald. – J Nørre-Tranders Kirke Kl. 1 Hr. Pastor Bruun.
Aalborg Stiftstidende, 1839-10-26
Udlandet. England. J en længere Artikel om Englands nærværende Forfatning som Handels= og Fabrikland yttrer Courier blandt Andet Følgende: "Det mindre Beløb af den indtil nu i Fabrikerne forarbeidede raae Bomuld kan anslaaes til 200,000 Baller, i Forhold til det i samme Periode af forrige Aar forarbeidede Qvantum, og endskjøndt Jndførselen har udgjort henimod 300,000 Baller mindre saa haves dog nu et Forraad af 60,000 Baller meer end forrige Aar. Hvis der fandt det sædvanlige Begjær Sted, saa vilde det nu være Aarstiden for betydelige Afskibninger isærdeleshed af Tvist, til det nordlige Tydskland og Østersøen, før Vinteren indtræder og Floder og Have blive spærrede af Jisgang. Men om Forretninger høres nu Jntet, heller ikke kan man idetmindste for Resten af dette Aar fornuftigviis endnu gjøre sig noget Haab om Bedring. Det hedder, at Fabrikanterne ville foretage en Jndskrænkning af Arbeidstiden og kun lade arbeide om Dagen, hvorved Arbeidslønnen da vilde blive reduceret til det Halve, og det til en Tid af Aaret, da det strængere Clima gjør en mere nærende Kost fornøden og da Jldebrændsel hører med til en af Livsfornødenhederne. Hvorhen i Udlandet vi ogsaa vende Opmærksomheden, ingensteds lader sig opdage et Middel til Afhjælpelse af eller Udsigt til en gunstig Forandring i denne Handelens trykkende Forfatning. Markederne i de nordamerikanske Fristater ere ved den derværende vedvarende Penge forvirring saa forstyrrede, at Hjælp fra hiin Side er en Umulighed. De sidste fordærvelige Begivenheder i China maae have til Følge, at vor hele ostindiske Handel forstyrres. Omsætningernes Livlighed i hine Egne standses, Tilliden svækkes og Speculationsaanden trænges tilbage. En betydelig Deel af Sydamerika er enten aldeles tillukket for Handelen ved de krigførende Partiers fjendtlige Operationer eller gjort brak ved indre Tvistigheder og Borgerkrige. Med det eupopæiske Continent ere vore Handelsforbindelser for iaar saa godt som afsluttede, thi Messen i Frankfurt, der gjælder som Barometer for Afsætningen, efter hvilken Udvidelsen af de paafølgende Handelsoperationer reguleres, har hvad britiske Manufacturer angaaer, viist sig meget uproductil og fremviser maaskee det ugunstigste Resultat siden den preussiske Toldforenings Oprettelse." Courier omtaler derpaa tillige den Skade, som Toldforeningen har tilføiet den engelske Handel, og yttrer ved samme Leilighed, at det endog havde været Berliner-Congressens Hensigt, ogsaa at belægge den engelske Trist med en Prohibitivold, hvis ikke Dr. Bowring ved sine Forestillinger havde forhindret en Forholdsregel, som vilde have bragt Toldforeningen selv største Skade; "thi nitten Tyvendedele af alle tydske Bomuldsfabriker vilde have maattet staae stille, hvis den britiske Trist manglede dem." De 40 eller 50 Millioner Pund britisk Tiist - hedder det endvidere som udføres til Tydskland, ere lige saa fuldt Livsblod for dens Fabriker, som de 8 eller 900 Baller amerikansk Bomuld ere uundværlige for vore Fabrikers Underhold.
Aalborg Stiftstidende, 1839-10-26
En Mand, der fortiden gjør overordentlig megen Lykke er Dyretæmmeren var Amburgh, der begyndte sin eiendommelige Carriere i sit Fødeland Amerika, derpaa viste sig offentlig med sine vilde Elever i London og for Øieblikket møder den almindelige Beundring i Frankrigs Hovedstad. Hans Bedstefader var endnu Tuscarora-Jndianer og heed Tangborgon Doom, d. c. Skovenes Konge. Den unge van Amburgh viste allerede som Barn en ualmindelig Forkjærlighed for Dyr, afrettede Muus, Rotter, Frøer, osv. og legede allerhelst med smaa Dyr. Senere gav han sig ifærd med vilde Heste og forstod ogsaa at tæmme de allervildeste af disse. Derhos drev dan omkring i sit Hjems Skove, og vidste at gjøre sig baade Bjørne og Ulve underdanige. Sine første offentlige Prøver aflagde han i Hr. Titus's Menageri i Newyork. Han holdt her sin i Blod dyppede Arm ind i den hungrige Løves Gab og stak end- og sit Hoved ind imellem Uhyrets Tænder, og paa et Vink laae Løven igjen ved hans Fødder. Ja han opførte endog med sine Dyr hele, særegent dertil skrevne, Stykker paa Scenen, hvori han tumler sig omkring med Løver, Tigre, Hyæner osv. – Man har ofte seet ham træde frem mid iblandt Dyrene, lige som disse havde begyndt at kjæmpe raa sende mod hinanden, og et Blik, et Vink af ham gjenoprettede strax Freden. Hvorledes han udfører disse Underværker, er en Hemmelighed. Han selv paastaaer, ikke videre at gjøre Noget, end at fore Dyrene godt efter Forestillingen. Nogle paastaae, at hans Hemmelighed bestaaer deri, at han sover et Par Gange om Ugen hos Dyrene; men dette kan han med Sikkerhed kun da forsøge, naar han allerede har tæmmet dem. Atter Andre paastaae, at der i hans Øine ligger en vis magnetisk Kraft. Disse have nemlig et ganske usædvanligt Udtryk, de staae meget langt frem, og han synes at besidde den Evne, at kunne see til Høire og Venstre uden at bevæge Hovedet. Derhos ere hans Øine aldeles ikke funklende, men ganske kolde og hvidfarvede, og vilde ligne Øinene paa et Liig, hvis de ikke uafladeligt bevægede sig omkring i Huulningerne, som omde paa eengang vilde see Alting. – Van Amburgh, der nu er 28 Aar gammel, har en Høide af 6 engelske Fod og 10 Tommer og et kraftigt Legeme, endskjøndt hans Muskler ikke røbe nogen fortrinlig Udvikling. Hans Kraft hviler væsentligt i hans Nerver og Knokler. Hans Træk ere ingenlunde stærkt markerede og mandige, og besidde tvertimod en næsten qvindelig Spædhed.
Aalborg Stiftstidende, 1839-10-26
J Holland er Opmærksomheden henvendt paa en overordentlig Arveproces, der baade udmærker sig ved Gjenstandens Betydenhed og dens høie Alder. Den angaaer nemlig den som Statholder i Breda den 23de Febr. 1694 afdøde Generallieutenant Theobald Metzger v. Weibroms Efterladenskaber, der nu anslaaes til 20 Millioner Gylden. Retmæssigheden af den Afdødes i Tydskland, Frankrig, og Schweiz adspredte Slægtninges Arvekrav har man hidtil ikke ville anerkjende, og disses siden 1825 fornyede Bestræbelser, for, af administrativ Vei at gjøre deres formeentlige Ret gjældende, have ligeledes været forgiæves, hvorimod Arvingerne nu, idet der ved et af en hollandsk Retslærd udgivet Skrift, er blevet udbredt et gunstigere Lys over deres Sag, have anlagt Proces mod den hollandske Regjering. For kort siden kom en ægte Vampyr til London, og Skibet, hvorpaa den befandt sig, blev strax besøgt af mange Mennesker, Vampyren er, som bekjendt, en Art Flaggermuus og seer ualmindeligt hæslig ud; den hænger uafladeligt oppe i sit Buur ved de uhyre Kløer, der befinde sig ved Enden af dens Vinger. Hovedet lader den hænge ned og i dette ruller den sine ualmindeligt funklende Øine omkring. Agara, en berømt Naturforsker, paastaaer, at Vampyren angriber Heste, Muuldyr osv., der da som oftest krepere. Han selv er ikke sjeldent, naar han som i det Frie, bleven aareladt af denne ukaldede Chirurg. Man skal ikke kunne bemærke Saaret i det Øieblik, det tilføies, da Vampyren kun roligt suger Blodet ud af Huden og ikke af Aarerne, og derhos ved Støien med sine Vinger befordrer sit Offers Søvn. Man har hidtil endnu ikke seet noget saadant Dyr levende i Europa.
Aalborg Stiftstidende, 1839-10-26
Et ungt Menneske paa 1516 Aar styrtede sig den 18de de, om Eftermiddagen ned fra Londonner-Broens Monument og har saaledes forøget deres Tal, som have gjort dette Mindemærke til Middelet og Skuepladsen for Selvmord.
Aalborg Stiftstidende, 1839-10-26
For ganske kort siden endte et ungt Fruentimmer sammesteds paa lignende Maade sit Liv.
Aalborg Stiftstidende, 1839-10-26
Fædrelandet. J London har i nogle Maaneder opholdt sig den danske Civil=Ingenieur Hjorth, som erholder en Reiseunderstøttelse af Regjeringen, for at gjøre sig nøiere bekjendt med Jernbanevæsenet og Dampmaskiner til Locomotiver. Fra England agter han i samme Hensigt at reise til Frankrig og (Alt. Merc.)
Aalborg Stiftstidende, 1839-10-26
Belgien. J en Afhandling i "Archiv for Søvæsenet om Dampskibe, af Lieutenant C. van Dockum læses bl. A. Følgende om Dampskibets Jndførelse i vor Marine: "Forberedelser træffes netop fortiden til at sætte et Krigs-Dampskib paa Stabelen af 160 Hestes Kraft. De bugtede Farvande, der i alle Retninger omgive vore Øer, synes fuldkommen skikkede til Dampskibets Benyttelse. Den Jndvending, der ellers gjøres mod disse Skibes Brugbarhed: at de ere af hængende af deres Kulforraad, falder bort, naar de anvendes til Kystforsvar. Saalænge Dampskibet forbliver paa egne Kyster, er det istand til, overalt at complettere sit Forraad af Brændsel." Den tydske Coloni paa Alheden gaaer, ifølge Hr. Pastor Carstens nylig udgivne Skrift om Alheden, med hvert Aar tilbage. 1818 havde nemlig dens 58 Gaarde 35 Heste, 222 Stude, 157 Køer og 1095 Faar; derimod 1838. blot 1 Hest, 165 Stude, 86 Køer og 696 Faar. Udsæden var hiint Aar 311 Tdr. Rug, 32 1/2 Td. Byg, 299 Tdr. Havre og 244 Tdr. Kartofler, i dette derimod blot 285 Tdr. Rug, 30 Tdr. Byg, 143 Tdr. Havre og 293 Tdr. Kartofler, Vandmangelen paa Alheden kunde, efter Forfatterens Mening, gjerne afhjælpes, naar man efter hans Anviisning benyttede det Vand, som findes der. – Pastor Carstens skildrer i samme Skrift en Hedebrand særdeles naturtro, skjøndt han er beskeden nok til at mene, at der behøves en Blichers Pen og Sagkundskab for at forene i et levende billede den i Flammer og Røg indhyllede (Rand. Av.) angstfulde Travlhed.
Aalborg Stiftstidende, 1839-10-26
Jfølge den nu udkomne Forordning angaaende Behandlingen af en bortebleven Persons Formue, hensættes eller deponeres Arv i Almindelighed ikke for den Arving, om hvem det ei vides, hvor han er at finde, og som heller ikke har meldt sig efter udstædt Proclama. Efter Samme behøver en forladt Ægtefælle ei heller at oppebie de ved Loven bestemte 7 Aar med at erhverve Skilsmissedom, naar der haves en til Vished grændsende Sandsynlighed for, at den (Hels. Av.) bortreiste Ægtefælle er forulykket.
Aalborg Stiftstidende, 1839-10-26
Sognefoged Peder Madsen i Harboøre takker i Hemp. Av. paa egne og øvrige Sognebeboeres Vegne for den Goddædighed, der, baade ved kongelig Foranstaltning og privat Virksomhed er udviist imod Sognets Vandlidte, idet en Capital af 5,876 Rbd. 1 Mk. 12 s. blev uddeelt iblandt meer end 160 Familier der i Sognet, efterat iforveien ved privat Virksomhed 801 Rbd. 4 Mk. 4 s. var skjænket dette Sogn. Tillige - hedder det – være den Mand, i hvem han saa er, der ved Hofmaskeradeballet, som Sognefoged af Harboøre, fremstillede dette Lands Nød og derved fremskyndede Overflødighed af Gaver, hjerteligt takket af os Alle og navnligen af undertegnede Sognefoged, hvis heldige Talsmand han var. Ja takket og velsignet være Enhver, der hialp, da Nøden var haard, og aftørrede saa mange Ulykkeliges Taarer.
Aalborg Stiftstidende, 1839-10-26
J Fyen har Høstens Udfald i det Hele taget været godt Kornet fylder vel ikke meget i Laden, men giver godt i Skjeppen; Hveden har paa flere Steder endog været fortrinlig, medens derimod Rugen paa sine Egne kun har været temmelig god eller endog meget middelmaadig. Bælgsæd og Boghvedeled meest af den stærke Regn, ligesom det ustadige Veir gjorde Rapsens Jndbjergning meget vanskelig, hvorfor denne Sædeart maaskee turde blive noget vanskelig (Hemp. Av.)at conservere.
Aalborg Stiftstidende, 1839-10-26
J Salling er Høsten først tilendebragt for 8 a 10 Dage siden. De meget lovende Forventninger bleve paa de fleste Steder ikke tilfredsstillede, og meget Foder er kommet i Huus i ringe Tilstand. Hovedresultatet af Høsten sammesteds vil omtrent kunne ansættes til at være: "Rugafgrøden temmelig god, Bygafgrøden meget god og Havreafgrøden god; dog mere med Hensyn paa Qvalitet end paa Qvantitet." (Vib. Av.) Af den offentlige Collectsum for de Vandlidte er tildeelt Thisted Amt 20,002 Rbd. 38 s. og af de private Gaver 2,697 Rbd. 85 s., ialt 22,700 Rbd. 27 s., hvoraf Vester-Hanherred: 3,438 Rbd. 61 s., Hillerslev Herred: 2,988 Rbd. 18 s., Hassing Herred: 520 Rbd. 68 s., Refs Herred: 6,225 Rbd. 55 s., Nørre Herred: 1,859 Rbd. 55 s., Sønder Herred: 1,840 Rbd. 16 s., Thisted Kjøbstad, 263 Rbd. 30 s., og Nykjøbing Kjøbstad og Landsogn: (Thist. Av.) 5,564 Rbd. 12 s.
Aalborg Stiftstidende, 1839-10-26
Aalborg, den 26de October. Vare Udsigterne forMarkavlen iaar ikke fordeelagtige, da vare de det endnu mindre for Havevæsenet. Sneen svandt først ved Midten af April Maaned og efterlod megen Kulde og Fugtighed i Jorden, hvilket længe hindrede Vegetationens Fremskridt; først hen i Mai, da det gode, frugtbare Veirlig havde vedvaret en Tid, kunde der spores nogen mærkelig Fremgang; men fra dette Tidspunct gik Alt fremad med Kjæmpeskridt, og ikkun de særdeles fordeelagtige Forhold bevirkede, at mange Slags af det, tildeels ufuldkomne, Fro fra sidstafvigte Aars uheldige Avl kunde fremspire og lykkes. Dette var dog ikke overalt Tilfældet; hvor Sneen havde ligget længst og Jorden enten var beskygget eller ved deres Beliggenhed ikke nok udsat for Solens Paavirkning, eller hvor Grund vandet længe vedligeholdt Kulde i Jorden, men især der, hvor denne havde været gravet for tidlig i vaad Tilstand, blev Frøet henliggende saalænge uvirksom uden at kunne spire frem, at det omsider ganske bedærvedes. De enkelte Planter, hvilke det lykkedes at trænge sig frem over Jordskorpen, tvinede længe og døde omsider bort eller bleve Vandtrivninger. "Alle eenaarige Væxter, fornemmelig Kjøkkenurterne, kom meget sildigere end sædvanligt; ogsaa var dette Tilfældet med de tidligere Sorter Bær, som f. Ex. Jordbær, Stikkelsbær og Ribs, af hvilke der var Mængde, tildeels en Følge deraf, at de, mod Sædvane, blomstrede saa seent, at Nattefrosten da var ophørt. "Af Træfrugt, især de finere Slags, er her i Egnen ikkun Lidet eller saagodtsom Jntet avlet; denne Missvært hidrører fornemmelig fra den sygelige Tilstand, de fleste Frugttræer, især de paa den fugtigere Grund, have befundet sig i, som Følge af de strænge og langvarige Vintre samt ugunstige Somre, ogsaa have visse Jnsekter havt større Magt at øve deres skadelige Jndflydelse, under Træernes Svaghed, end ellers. "For de fleste Træarter og trægtige Væxter har denne Sommer været meget gunstig, da deres Løv, uden at være forstyrret af Nattefrost, Stormveir eller Jnsekter, har kunnet udvikle sig, til stor Fordeel for det kommende Aar, og nu, efter endt Virksomhed, allerede begynder stærkt at falde af og saaledes bebude Vinterens Nærmelse." (Meddeelt.)
Aalborg Stiftstidende, 1839-10-26
Det har allerede tidligere i dette Blad været omtalt, hvor meget Savnet af en, med Strømbade forbunden, russisk Dampbade-Anstalt føltes heri Byen, hvor Gigtpatienternes Antal, desværre, sædvanligt er temmeligt stort, ligesom paa den anden Side Byens Beliggenhed og dens hyppige Berøringer med Oplandet og de omliggende Districter, ader formode, at en Jndretning som den omtalte altid vil kunne regne paa en talrig Freqvents og saaledes for Entrepeneuterne afgive passende Fordeel. Det er os derfor ogsaa kjært at have bragt i Erfaring og herved at kunne meddele Publicum, en Jndbydelse til Oprettelsen af en saadan Badeanstalt, efter støree eller mindre Maalestok, alt som Jnteressen herfor vil vise sig virksom – med det Første vil udgaae, for ved Actiesamling at fremskynde Værkets Fremme. Saavidt os bekjendt venter Jndbydelsen kun paa Medvirkning af en af vore, fortiden paa en Embedsreise fraværende, dygtigste Læger, der altid ivrigt har interesseret sig for dette vigtige Sanitets-Anliggende, hvilket vist ogsaa hos de af Byens Jndvaanere, der see sig istand til at medvirke hertil, tør vente at møde den fornødne Understøttelse.
Aalborg Stiftstidende, 1839-10-26
Handels- og Skibsefterretninger. J der Kornbandel im Allgemeinen" hedder det fra Hamborg under 2de de: "Med Hvede er det forrige Uge blevet stille, men idag bleve igjen kjøbte 100 Læster, deels til Consum, deels til Udførsel til Frankrig, til circa 5 Rdl. pr. Læst lavere end for 8 Dage. Ny Rug finder villig Kjøber og betales til Consum med 75 a 80 Rdl.; gammel ditto, med liden Omsætning, holdes i 75 a 82 Rdl. Med Byg er det stillere. Fra Danmark er idag solgt 108110 Pds Varer til 6 Mk. 6 s. Bco, altsaa lavere. Ærter ere begjærte; Kogeærter betales med 100 a 105 Rdl. Med Havre er det stille. Naps fra Danmarks Østkyst er solgt paa Foraars-Leverance til 102 Rdl. Bco. Roolie er i Stigen. Kreaturbeen holde sig i Prisen. Uldpriserne ere trykkede. J Smørpriserne er ingen Forandring siden forrige Uge. Fiin Qvalitet er i den sidste Tid kjøbt temmelig stærkt til Afsendelse til Spanien; paa fiin middel ditto bliver der mindre reflecteret. Skagen, den 23de October. Det fulde Beløb, hvortil Vragene af "Oronoco og John Marshall med indeværende Last solgtes, var 4159 Rbd. 12 s., for hvilken Kjøbesums Beløb der allerede skal være bjerget og Betydeligt vil vistnok endnu blive ilandbragt, saafremt Veirliget vedbliver at være gunstigt,
Aalborg Stiftstidende, 1839-10-26
Aalborg Torvepriser, d. 26de Octbr. Rug 2 Mk. 12 s.; Nye Kartofler 8 s.; pr. Skp. Oxekjød 7 a 8 s.; Lammekjød, 6 a 7 s.; saltet Flæsk 12 s.; fersk Flæsk 11 s.; Herregaardssmor 24 s.; Bøndersmør 18 s.; pr. Pd. Æg 20 sk. pr. Snees.
Aalborg Stiftstidende, 1839-10-26
Frederikshavns Skibsliste. Jndk. D. 21de Octbr. Hansen f. Rand. m. Cichorie. D. 23de : H. Poulsen f. Newc., best. t. Sønderb. m. Steenkul. D. 24de: F. Thiel f. Kbhvn. m. Stykg. – Udg. D. 24de: H. L. Splid t. Aalb. m. Flyttegods (En Skonnert, Simoni af Aalborg, skal være gaaet tilankers i Holmehavn.) Vinden den 24de: D., jevn Brise.
Aalborg Stiftstidende, 1839-10-26
Hals Skibsliste. Jndk. D. 22de Octbr.: Anders Sørensen f. Mariager m. Brænde. Chr. Nielsen f. Rudkjøb. m. Hvede og Frugt. J. Christensen f. Drammen m. Træl D. 24de: N. H. Svane f. Læs, ball. J. Lisborg og N. Bak f. Frdhvn, m. levende Rødspetter. Th. Hjelm f. Kbhvn. m. Stykg. – Udg. D. 24de: J. Jensen t. Hull m. Kreaturbeen og Kradsuld. C. C. Udenby t. Flensborg m. Kornv. (Foruden de sidst ommeldte Fartøier ligge her for Udgaaende: J. Bierfreund, N. Petersen, N. Willadsen, Ole Christian, P. Toft, F. Sand, H. F. Petersen og Chr. Christensen til indenlandske Steder, og N. Friis, J. Nordberg og J. Jacobsen t. Norge. Ved Hurup er samlet henved en Snees Skibe, hvoriblandt adskillige Raaseilere.) - Vinden d. 24de: OSO., stiv Rulling, graa Luft.
Aalborg Stiftstidende, 1839-10-26
Reisende. Med Dagv. den 24de, Fra Aarhuus: Lieutenant Pennick.
Aalborg Stiftstidende, 1839-10-26
Aalborg Frue Kirke. Copulerede. D. 25de Octbr.: Reebslagersvend Lars Christensen og Pigen Nicoline Marie Oles datter. – Døbte. D. 13de Octbr.: Brolægger B. Gjerums Søn, Jens Peter Gjerum; Fadd. Barnets Forældre, Søster og to Brødre. Værtshuusholder I. Nysoms Søn, Jørgen Peter Nysom; Fadd. Jfr. M. Hjetting, Pigen B. Ny som, Hyrekudsk I. Olesen, Reebslager Knap, Værtshuusholderne J. Jensen og P. Chr. Kousig, Skomagersvend Th. Christensen, Tjenestekarl Chr. Jensen. - D. 15de : Afdøde Gjortlermester A. Baches Søn, Andreas Carl Bache, Fadd. Mad. J. Kjær, Jfr. S. Bruun, Cancelliraad Strøyberg, Vice-Consul J. S. Herskind, Kæmner Wulff, Kjøbmændene, Pagh. Fischer. Jorg. Herskind og Obel, Overbrandinspecteur Boss. Skibsrheder Bruun, Farver Wibroe, Snedker Herskind.
Aalborg Stiftstidende, 1839-10-26
Begravede. D. 14de: Gjortlermester Andreas Bache, 35 A. - D. 21de, Skomagermester J. P. Nielsens Datter, Hansine Jacobine Nielsen, 2 1/2 A. - Den 23de: Heglemester J. Johansens Søn, Jens Peter Jensen, 18 Aar.
Aalborg Stiftstidende, 1839-10-26
Ved Tallotteriets 1493de Trækning i Kjøbenhavn udkom: Nr. 21. 72. 34. 30. 8.
Aalborg Stiftstidende, 1839-10-26
Bekjendtgjörelser. Det sørgelige Budskab, at min inderlig elskede Fader, Proprietair Niels Jespersen Gleerup til Wang, ved Døden er afgaaet paa almindelig Hospital i Kjøbenhavn den 19de dennes, 56 Aar gammel, vil jeg, paa Grund af min Moders Fraværelse, ikke undlade paa Sødskendes og egne Vegne at bekjendtgjøre for vore herværende Slægtninge og Venner. – Jeg nærer den faste Overbeviisning, at Mange ville med os føle Savnet af den Hedengangne. Wang, den 24de October 1839. Severin Gleerup.
Aalborg Stiftstidende, 1839-10-26
Efter længere Tids Svaghed og 14 Dages Sygeleie, henslumrede idag til et bedre Liv Oldingen Niels Poulstrup, 79 Aar. Dette bekjendtgjøres for Familie og Venner fra Undertegnede, hos hvem han de sidste 10 Aar har havt sit Ophold. Aalborg, den 22de October 1839. Poul Jensen Poulsen.