JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1841-05-08
Jfølge Opfordring i de offentlige Blade, og efter Placaters Bekjendtgjørelse ved Kirkerne af Hr. J. Nathansen fra Kbhavn, mødte Torsdagen den 22de April hos Gjæstgiver Madsen i Kolding bemeldte Hr. Nathansen, og flere Landmænd, hvilke sammentraadte i en Committee, for at fremme Sagen til Hesteavlens Forbedring i Egnen af Kolding. Hr. Nathansen erklærede Forsamlingen: at han til næste Aar vil indbetale 200 Rbd. til frie Bedækning af de tvende Halvblodshingste Patrioten" og "Adonis, som ere opstaldede paa Wissingsminde i Skaandrup,, naar Committeen idetmindste bestaaer af 300 Medlemmer, hvoraf ethvert betaler 1 Specie aarlig." Et nyt Møde blev berammet til 24de Juni, ligeledes hos Gjæstgiver Madsen i Kolding, til hvilken Tid og Sted Bedækningspengene og det aarlige Contingent erlægges, samt Frilodder trækkes. (Veile Av.)
Viborger Samler, 1841-05-08
Den 24de April sammentraadte i Horsens en Forening af Skolelærere i Horsens Bye og Omegn, ved hvilken Leilighed den almeenagtede Catechet, Hr. Rasmussen, modtog atter et nyt Beviis paa den Tillid og Agtelse, han saavel i som uden for Communen nyder, idet han valgtes til Formand for samme Forening. (Hs. Av.)
Viborger Samler, 1841-05-08
Det kgl. oldnordiske Museum har fra Kjøbmand Lunøe i Løgstøer modtaget nogle ved Bjørnsholm fundne Guld=Bracteter, af hvilke den ene har den paa flere lignende anbragte raa Forestilling af et Mandshoved paa en Hest og derved to Fugle samt en Runeskrivt, der høist rimeligen betegner Odin, ligesom man har flere saadanne Bracteter, paa hvilke Guden Thors Navn tydelig læses. Ligeledes er Museet, ved Gave fra Kammerraad Stadel til Ullerup paa Morso bleven beriget med 3 Malmkar, forestillende Løver, som af de paa samme anbragte Zirater skjønnes at være fra Christendommens tidligste Periode her i Norden. De ere samtlige støbte over en Kjærne af Leer, som har været udtaget paa flere Steder gjennem Aabninger, der forhen alle have været lukkede. Disse Malmkar, der formodentlig have været brugte ved den catholske Cultus som Vandkar ved Messen, eller maaskee ogsaa tidligere som almindelige Skjænkekar, havde senest i over 100 Aar været anbragte som Fødder til en Kakkelovn, indtil Justitsraad Rummelhoff i Nykjøbing blev opmærksom paa deres Værd, som hidrørende fra meget ældre Tider, og saaledes ved Eierens Gave reddede disse udmærkede Stykker for Videnskaben.
Viborger Samler, 1841-05-08
J Hr. Professor Forchhammers bemærkninger i Anledning af Jordskjælvet den 3die April, anføres den Formening, at der med den skandinaviske Halv og en Deel af Danmark, navnligen den nordlige Deel af Jylland foregaaer en langsom Hævning, og dette synes at bekræfte sig paa flere Steder, saaledes seer man, at Navne, som for en 8 a 10 Aar siden ere indgravne i Bolberg ved Vesterhavet af Personer, der stode og ind skar samme, nu staae saa høit oppe, at man ikke kan naae dem; at det ikke er Vesterhavet der er sunken, veed man deraf, at det er beviisligt, at Havet paa Vestkysten bestandig arbeider sig ind paa Landet.
Viborger Samler, 1841-05-08
Den aalborgske Dampskibsfart vil snart komme i Gang, da det dertil fornødne Dampskib ventes til Aalborg med det allerførste. Personfragterne ville ventelig blive normerede til 5 Rbd. for første Cabyt til Kjøbenhavn og 10 Rbd. til Kiel. Fragten for Kreature mener man vil blive den samme. (Ab. A.)
Viborger Samler, 1841-05-08
Reisende med Dampskibet fra Kallundborg til Aarhuus, den 5te Mai.
Viborger Samler, 1841-05-08
Commandeurcapt. Paludan, Grevinde Frys med 4 Døttre, samt Gouvernante Mademoiselle Rambusch, Kammerjomfruerne Kjeldsen og Altzen, Tjenestepige Sørensen og to Tjenere, Hr. L. Neergaard, Jfr. Hansen, Proprietair Spendrux, Kom. A. Jensen, Religionslærer Syskind. Med Jahnsens Paquet Nr. 1 til Kjøbenhavn: Kjøbmand Broch, Handelsbetjent C. B. Christensen, Jfr. G. M. Christensen, Magnetarbeider Bergelin, Landmand S. Hansen, Slagtermester Titzel, Skibstømmer C. J. Theis, Organist Rolin med Søn. Malersvend True. Ved Tallotteriets 1387de Trækning i Altona, den 4de Mai, udkom: Nr. 89. 34. 20. 38, 22.
Viborger Samler, 1841-05-08
Paa 4de Søndag efter Paaske prædiker Hs. H. Hr. Stiftsprovst Schjødte, R. af D. og Dom., i Domkirken; i Søndresogns Kirke Hr. Pastor Ursin.
Viborger Samler, 1841-05-08
AVERTISSEMENTS. Med Hengivenhed i Forsynets Villie og med inderlig Veemod, opfylder jeg den tunge Pligt, at tilkjendegive Familie og Venner, at det har behaget det alvise Forsyn Mandagen den 3die dennes ved en blid og rolig Død at bortkalde fra denne til en bedre Verden min gode og uforglemmelige Mand, Borger og Kjöbmand Niels Kjeldsen i hans Alders 59 Aar efter flere Aars tiltagende Svaghed og 14 Dages Sygeleie. 116 Aar deelie han troligt Livets Glæder og Sorger med mig i et lykkeligt Ægteskab. Alt for tidlig var hans Bortgang fra mig, som føler Tabet af en kjærlig Ægtefælle og Forsørger. Skive, den 3die Mai 1811. Else Marie Kjeldsen. fød Gjorup.
Viborger Samler, 1841-05-08
Førstkommende Tirsdag den 11te Mai, Kl. 7. Aften, afholdes en extraordinair Generalforsamtil ling i Viborg Klub.
Viborger Samler, 1841-05-10
69 Aarg. No. 75. Kongelig allerne privilegeret. Vovisonskovidende. Forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdommerne. HansengaarMandagen den 10de Mai 1841. Denne Tidende redigeres af Adjunct Reiss og H. Wissing, og udgives 4 Gange ugentlig fra Sidstnævntes Officin.
Viborger Samler, 1841-05-10
Udenlandske Efterretninger. Storbritannien og Jrland. Mødet i Underhuset. den 30te April var ustridig det vigtigste i denne Session, selv da naar man kun vil tage Hensyn til Lord John Russells Erklæring, at Ministeriet vil tage Jnitiativet i det vigtige Anliggende om Forandring i de nu bestaaende Kornlove. Udentvivl har den usikkre, vaklende Stilling, hvori Ministrene befinde sig, og der er bleven end mere usikker ved Udfaldet af de sidste Afstemninger i Underhuset, havt stor Jndflydelse paa Valget af det Moment, i hvilket Regjeringen stiller sig i Spidsen for Bevægelsen, endskjøndt man af flere Ministres tidligere Yttringer tør uddrage den Slutning, at Sagen selv, foredragen paa en tilbørlig modificeret Maade, under alle Omstændigheder kunde have været vis paa Regjeringens Understøttelse. Det synes, at Ministeriet, der er imod alle radicale Forandringer, og der desaarsag har seet sig forladt af en Deel af Folket og sammes Repræsentanter, som kun i gjennemgribende Reformer troe at finde Garanti for Statens Velværen, vil, for at befæste sit politiske System og blive ved Statsroret, gjøre det sidste Forsøg ved at opsøge en ny eller i det mindste en forstærket Støtte, en Erstatning for de frafaldne Forbundfæller (Lorderne Stanley og Howick, Sir James Graham, Wood o. fl.) iblandt Landets commercielle og industrielle Jnteresser, der - ikke mindre end den politiske Radicalisme – staae i stærende Modsætning til det monopolbeskyttende forvistiske System, d. e. Ministeriet søger Tilhængere, der med Bestemthed trænge paa radicale Reformer. At Ministrene have fattet den Beslutning at appellere til Folket, at opbyde det, at paakalde dets Hielp, saaledes som det var Tilfældet i Reformsagen, fremlyser af Morn. Chron., der allerede i længere Tid har yttret sig for Afskaffelsen af den bestaaende Kornbill. "Nationen, siger denne ministerielle Journal, har lidt i lang Tid og dybt ved det afskyelige Monopol, hvis Dage nu - Gud være lovet. – ere talte.
Viborger Samler, 1841-05-10
Det ene Marked i Udlandet efter det andet lukkes for de britiske Manufacturer, og den forhungrende Fabrikant Flid og Duelighed vare ofte utilstrækkelige til at skaffe ham Underhold, fordi haardhiertede Monopolister ikke ville tillade ham at modtage i Udtuskning den eneste Artikel Udlandet kunde give. Omsider viser der sig en ny og glimrende Æra for Nationen. Men Folket bedrager sig naar det formener, at Monopolisterne ikke ville vove en haard Dyst, for at beholde deres hidtil havte Fordeele. Vi behøve kun at bemærke, at Nationen, da hele Magten er i dens Haand, maa seire over enhver Modstand, saasnart den finder for godt at anvende Magten. Endskjøndt Resultaterne af Reformbillen ikke ganske have svaret til Folkets sanqvinske Forhaabninger, saa var denne Bill dog en hæderfuld og fortjenlig Forholdsregel, og Enhver, derhar virket for denne store moralske Omvæltning, kan med Ret være slolt deraf. Thi neppe havde Ministeriet forkyndt sin Beslutning, førend den modtoges af Reformers af alle Nuancer med Bifaldsraab; Reformers indsaae, at de kun ved Enighed og forenede Anstrengelser turde haabe tilbørligen at høste Nytte af Ministrenes Retfærdighed, idet de, ved at indjage Oligarchiet Frygt, tvang dette Parti til Concessioner.... Hvad der dengang har fundet Sted, kan atter finde Sted. Af alle Uretfærdigheder, der faldt de gamle Parlementer til Last, vakte fornemmelig Kornlovene Folkets Uvillie, og tilskyndede det til de Anstrengelser, det udviste i Reformsagen. Var Afskaffelsen af Kornlovene bragt istand umiddelbart efter Reform billens Antagelse, da en overveiende liberal Majoritet, fandtes i Underhuset, da vilde den ogsaa have erholdt Underhusets Sanction. Men saa vigtig end Reformbillen var, saa er dog Afskaffelsen af Kornlovene endnu langt vigtigere; thi Kornbillens Tilintetgjørelse er den practiske Fuldendelse af Reformbillen. J Sandhed, Korn lovenes Ophævelse aabner for den britiske Vindskibelighed Markeder i alle Verdensegne. Nu maa Folket ruste sig til Kamp, og betænke, at det vil være en Kamp paa Liv og Død. Kun da, naar Folket forlader sig selv kunne Grundbesidderne tilkæmpe sig Seieren, og Folket tør ikke forglemme, at en saadan Feil vil være uoprettelig Folket fremkomme aldrig med Klager over Kornmonopolet, naar det lader det nuværende gunstige Øieblik til at afskaffe det, gaae unyttet hen!". . .
Viborger Samler, 1841-05-10
Af den Tale, hvori Lord J. Russell begrundede Nødvendigheden af en Reform i de bestaaende Kornlove, sees, at han erklærede sig for en nedsat fast Told paa Kornvarer. – Skatkammercantslerens Forslag gik ud paa Nedsættelse af de bestaaende Toldafgifter med Hensyn til Tømmer og Sukker. Statsudgifterne for Aaret 184142 anslog han til 50,731,226 Lstl. (hvoriblandt henimod 29. Mill. Lstl. i Renter til Statsgielden); Jndtægterne derimod kun til 48,310,000 Lstl. Deficitet blev altsaa 2,421,000 Lstl., hvilket imidlertid, paa Grund af flere forskudsviis udbetalte Summer, maatte reduceres til 1,700,000 Lstl. Ved større Forbrug af de Artikler, for hvilke han havde forestaaet Nedsættelse i Toldafgifterne, vilde Deficitet rimeligviis kunne reduceres til 400,000 Lstl., og denne Sum haabede han at kunne dække, naar den af Lord J. Russell bebudede Forandring i Korntolden vandt Husets Bifald. Forkastedes Lordens Forslag, maatte han andrage paa en ny Bestatning. "Men endog da, naar ingen trykkende Nationalgield hvilede paa Nationen, naar intet Deficit fandt Sted, vilde jeg anbefale Huset et mere liberalt Toldsystem. Den tydske Toldforening udbreder mere og meere sine Forgreninger, og viser, om jeg ikke feiler, Aar for Aar større Tilbøielighed til at indføre beskyttende Toldafgifter; i Løbet af indeværende Aar vil den nordamericanske Fristats Toldtarif vorde underkastet en Revision; med Hensyn til Handelstractaten med Brasilien maae vi snart indlede nye Underhandlinger. Vi nærme os en vigtig Crists, og efter min Formening er Landets commercielle Politik og Velværen afhængig af den Modtagelse, mine Forslag finde. Vi kunne underhandle saameget vi ville, men hvad ville vel de Nationer svare, med hvilke vi have isinde at knytte Underhandlinger. De ville sige: "Vistnok er det af Vigtighed for Eder at see vore Markeder aabnede for Eders Handel; men vi vide ogsaa, at J for ganske kort Tid siden have seet Eder nødsagede til at raadslaae om dette Spørgsmaal, og at der da ikke har været Spørgsmaal om J skulde foretage i det Enkelte nogle Forandringer, men om J enten ved directe Paalæg skulde udrede en Sum af mere end 1 1/2 Mill. Lstl., eller tilveiebringe den ved at aabne Eders Havne for fremmede Varer." De ville sige os: "J have selv fældet Eders Dom; J have tidligere givet os det Svar, vi give Eder." Forgjeves vilde vi opfordre dem til at følge en mere liberal Politik, naar vi med Stivsind vedblive at beholde Prohibitivtold under Navn af beskyttende Told. Det er derfor af største Vigtighed for Landet at tage liberale Forholdsregler med Hensyn til fremmede Artiklers Jndførselstold, og snart at tage saadanne Forholdsregler, naar vi ikke ville give Slip paa Adgang til alle Markeder, naar vi ikke ville udsættes for at vorde givne til Priis for raadløs Kummer og Fortvivlelse,
Viborger Samler, 1841-05-10
Nyeste Postefterretninger. Storbritannien og Jrland. London, den 4de Mai. Gaarsmødet i Overhuset egnede sig kun lidet til at begrunde Ministrenes Forhaabninger og at drive deres Forslag om en Modificering i Kornlovene igjennem Parlementet, og derved give Folkevillien Leilighed til at reise sig i sin hele Kraft til Fordeel for en Forholdsregel, der er bestemt til at udøve en saa betydende Jndflydelse netop paa den egentlige Folkemasse. Tre Medlemmer af det conservative Parti – Hertugen af Buckingham(mere bekjendt som Lord Chandos i Underhuset), Greven af Ripon (Lord Goderich, en saakaldet conservativ Whig), og Grev Winchelsen erklærede sig imod en moderat fast Korntold. Det fortjener imidlertid at bemærkes, at deres Modstand isærdeleshed gik ud derpaa, at det ministerielle Forslag vilde have til Følge at give den bestaaende Kornlov – der fornemmelig er given til Fordeel for det engelske Agerbrug - Characteer af et egentligt Paalæg og en reen finantsiel Forholdsregel, der maatte finde almindelig Misbilligelse, netop fordi en saadan Skat vilde træffe de simplere Classers første Livs fornødenhed. Hertugen af Buckingham fremlagde 120 Petitioner til Fordeel for de nu bestaaende Kornlove, beraabte sig paa Nødvendigheden af at beskytte og værne om det indenlandske Agerbrugs Jnteresser, til hvilke saamange vigtige Forhold vare knyttede, og erklærede, at, naar den hidtil bestaaende beskyttende Told ophævedes, kunde Grundbesiddernes og Forpagternes Eiendom ikke mere ansees for sikkret. Tillige forundrede han sig over, at Lord Melbourne, der i forrige Aar havde talt imod en Forandring i Kornlovene, nu havde hyldet sine øvrige Collegers Anskuelser. Lord Melbourne bemærkede, at han aldrig havde forpligtet sig til at opretholde Kornlovene i deres nuværende Form; han havde i forrige Aar kun sagt, at han under de daværende Conjuncturer fandt det uhensigtsmæssigt (inexpedient) atter at tage Kornlovene i Overveielse. – Nu havde Sagen forandret sig; Landets finantsielle Tilstand gjorde det nødvendigt at indføre omfattende Forandringer i Told- og Afgifts-Væsenet, og at det derfor var umuligt, at lade den Gjenstand forblive uberørt, der fremfor alle andre saa hyppig havde givet Anledning til Klager.
Viborger Samler, 1841-05-10
J Underhusets Gaarsmøde erklærede Lord Stanley, at han i 14 Dage vilde udsætte Discussionen om den af ham foreslaaede irske Registreringsbill. Af denne Erklæring uddrager the Globe den Slutning, at Lorden vil opgive Billen.
Viborger Samler, 1841-05-10
Den i Pariserblade udspredte Efterretning, at Dronning Victorias Gemaal, Prinds Albert, ikke skulde befinde sig vel, ja at han endog skulde spytte Blod, gjendrives af the Standard, der erklærer, at Prindsen befinder sig fuldkommen vel.
Viborger Samler, 1841-05-10
Postdampskibet "Acadia" har bragt Efterretninger fra Halifax af 19de April. Fra Bermuda haves Efterretninger af 8de April, hvilke aldeles ikke omtale Dampskibet Præsident." Nu er der kun lidet, eller rettere, nu er der intet Haab om at dette Skib skulde være i Behold.
Viborger Samler, 1841-05-10
Den nye nordamericanske Præsident har udskrevet en almindelig Fastedag til den 14de April.
Viborger Samler, 1841-05-10
Sir Henry Pottinger, en af de meest udmærkede Officierer i den angloostindiske Hær er udnævnt til Capitain Elliots Efterfølger som Superintendent i Canton. Denne Udnævnelse vil finde stort Bifald i Ostindien.
Viborger Samler, 1841-05-10
Frankerig. Paris, d. 3die Maj. Rolig og begunstiget af det skjønneste Veirligt er Philipsdagen tilbagelagt. Den Tale, Grev Apponyi i de fremmede Diplomaters Navn holdt til Kongen, var saa ubetydelig, at et Pariserblad formener, at man maa antage dens Forfatter for at være enten meget svagsindet, eller meget skarpsindig. - Ogsaa Greven af Paris's Daab er lykkelig fuldbyrdet. Den yndige Holdning, den unge Greve af Paris lagde for Dagen under hele Ceremonien, siger Moniteuren - var i høi Grad mærkelig." Daabshøitideligheden bivaanedes af Kongen, Dronningen af Belgien, Hertuginden af Orleans, Storhertuginden af Mecklenburg, og Hertug Alexander af Würtemberg. Som Faddere fungerede Kongen og Dronningen. J Spidsen for Municipalconseilet overrakte Politipræfecten Kongen det Sværd, Staden Paris har foræret Greven af Paris; efter andre Efterretninger blev det kun foreviist, da Marschal Soult for kort Tid siden, da han befaae det, har ladet det falde fra sig. Ved Faldet beskadigedes Sværdet. Anonyme Breve, Politipræfecten havde erholdt, skulle have været Anledningen til, at Toget fra Tuilerierne til Notre Damekirken forandrede den først bestemte Vei.
Viborger Samler, 1841-05-10
J det Moment, da Toget vendte tilbage til Tuilerierne, sig oprørske Placater og Proclamationer. Jmidlertid arresteredes 3 unge Personer, af hvilke den ene havde hos er ved Telegraphen afsendt til alle Departementer den Efterretning, at Daabspagten er feiret i største Rolighed, og at Kongen ved sin Tilbagekomst til Slottet overalt hilsedes med Udraabet: "Vive le Roil – Efter endt Høitidelighed afsendte næsten alle de fremmede Diplomater Courerer til deres Hoffer.
Viborger Samler, 1841-05-10
Man vil vide fra en vel underrettet Kilde, at Mallac, en af de superieure Embedsmænd i Jndenrigsministeriet, er afreist til London, for at indlede en Proces imod laContemporaine.
Viborger Samler, 1841-05-10
Journ. d. Deh. beretter, at Prindsen af Jonville vil i den sidste Halvdeel af Maimaaned atter overtage Commanden over Fregatten "Belle Poule," og seile til Stationen ved Terre-Neuve (New=Foundlaand).
Viborger Samler, 1841-05-10
Moniteuren har bekjendtgjort en ny Naadesact. J Anledning af sin Navnefest og Greven af Paris's Daab har Kongen, efter Conseilspræsidentens Forslag, benaadet 520 militaire Personer, der ere domfældte af Krigsretterne.
Viborger Samler, 1841-05-10
Man beretter desuden, at alle de Nationalgardister, de vare idømte Disciplinarstraffe, ere benaadede, og at de Gardister, der befandt sig i Fængsel, ere satte paa fri Fod Belgien. Brüssel, d. 1ste Mai. Kun 3 af de forulykkede Kularbeidere ere komne til Live igien; de andre 27 gave intet Livstegn. De ere deels forbrændte, deels qvalte, 8 af de Omkomne efterlade sig Enker og 7 Børn.
Viborger Samler, 1841-05-10
Rusland. St. Petersburg, d. 27de April. Den keiserlige Ukas om en betydelig Forhøielse i Pasafgiften med Hensyn til de i Udlandet reisende Russer vil meget indskrænke de Reisendes Antal, thi en Afgift af 25 Sølv rubler pr. Jndivid for en 6 Maaneders Permission er meget følelig for en talrig Familie. (Derimod har Kongen af Preussen netop i denne Tid nedsat Pasafgiften.)Med spændte Forventninger imødeseer man næste Høst. Skulde Riget atter hjemsøges af Misvæxt, saaledes som det tildeels har været Tilfældet i de 3 sidste Aar, turde de sørgeligste Forhold indtræde.
Viborger Samler, 1841-05-10
Handels=Efterretninger. London, den 3die Mai. J de sidste 8 Dage har Veirliget været saa smukt som man kan ønske det, kun igaar Eftermiddag havde vi stærke Hagelbyger, ledsagede med Torden og Lynild. J Dag have vi Regn og Kulde. J fremmed Hvede har Tilførslen været stor, hvorimod engelsk Hvede kun ankommer sparsomt. Paa Grund af den foreslaaede Forandring i Kornloven er Kornmarkedet i en meget uvis Tilstand. Engelsk Hvede er 2 s. lavere end sidste Mandag Af Byg er intet Forraad; Havre søges stærkt til lavere Priser. Det synes iøvrigt vist, at en Revision af hele vor Told tarif vil finde Sted, Kjøbere og Sælgere svæve derfor i en piinlig Uvishedstilstand.
Viborger Samler, 1841-05-10
Hamborg, den 6te Mai. Priserne paa Hvede have denne Uge været 1 a 2 Rthlr. høiere end sidste Fredag. de sidste 8 Dage ere solgt 700 Læster, meest vægtige Sorter; de simplere Sorter flaue. Det engelske Ministeriums Hensigt at bevirke en Forandring i de hidtilbestaaende Korn love, har ikke vakt stor Sensation her, da man indseer, hvor vanskeligt det er at drive et saadant Forslag igjennem. Rug uforandret i Prisen; Byg 1 a 2 Rthlr. lavere; Havre af bedste Qvalitet er betalt høiere; Raps holdes nogle Rthlr. i høiere Priis. Finder endog Reduction i Korntolden Sted (hvilket i ethvert Tilfælde først kan skee til næste Høst), saa ere der dog vægtige Grunde, der tale for ikke nu at indlade sig i store Speculationer.
Viborger Samler, 1841-05-10
Jndenlandske Efterretninger.
Viborger Samler, 1841-05-10
Kjøbenhavn. Ved Deres Majestæters Ankomst til Sorgenfri Slot i gaard). Ligeoverfor Jndkjørselen til Slottet var opført Tirsdags Eftermiddag Kl. 34, modtoges de med Afsyngelsen af en særdeles skjøn Velkomstsang (forf. af C. Boren særdeles smuk med Grønt beklædteterrasseformig Forhøining, fra hvis Spidse det danske Flag varede og under dette stod et Musikcorps, der accompagnerede Afsyngelsen, som skeete af Jndvaanere fra Lyngby og Omegnens Bondebyer, som havde placeret sig paa denne Forhøining. Da Majestæterne ankom til dette Sted, stege De og hele Følget ud af Vognene og, efterat Birkedommeren Asses for Normann havde henvendt i de Tilstedeværendes Navn nogle Velkomstord til Hs. Majestæt, udbragte han et "Længe leve for Kongen og hans Slægt, hvilket af den forsamlede Mængde istemmedes med et kraftigt Hurra, hvorpaa Hs. Majestæt takkede for den hjertelige Modtagelse med nogle Ord, hvori han antydede, at Haabet om, at Kronprindsen bedre vilde gjenvinde sit fulde Helbred, der, havde bevæget D. M. til allerede saa tidlig paa Aaret at begive sig derud. Efter disse Ord lød atter et Hurra for Hs. Majestæt, hvorpaa Kronprindsen takkede for den Deeltagelse, der vistes ham. Majestæterne og Følget begav sig derpaa op til Slottet, hvor der var Taffel, til hvilket Omegnens Honoratiores vare indbudne. Om Aftenen brændte endeel Blus omkring og øverst oppepaa Terrassen, og Kongen og Dronningen begave Sig atter derned, hvor da efter Giensyngelsen af Sangen fornyede Fryderaab hørtes, der ledsagede D. M. hiem til Slottet. Hs. Maj. havde gjennem Birkedommeren frabedet Sig al Jllumination i Lyngby, men en talrig Menneskemængde, deels fra Omegnen og deels her fra Staden, hvilken først henimod Aften indfandt sig, da man først da havde ventet D. Majestæters Ankomst til Slottet, forblev samlet til Midnat under den gladeste Stemning. Et smukt og efter Aarstiden mildt Veir begunstigede denne Fest. (B. T.)
Viborger Samler, 1841-05-10
Hs. Maist. Kongen har under 24de April allernaadigst tilskrevet Conferentsraad og Amtmand Johannsen i Haderslev saaledes: "Vi have allernaadigst modtaget en Tak-Adresse, underskreven af en stor Deel Sognemænd i de dansktalende Sogne i vort Hertugdømme Slesvig, hvorved de yttre deres Taknemmelighed for de i vort allerhøieste Rescript af 15de Mai f. A. indeholdte Bestemmelser om det danske Sprogs Anvendelse ved offentlige Forhandlinger. Ligesom Vi ved fornævnte Befaling ikkun have villet haandhæve Hvad Vi med Føie ansee at være ret og billigt, saaledes er det Os tilfredsstillende at see, at de Paagieldende i bemeldte dansktalende Sogne, i Vort Hertugdømme Slesvig, erkiende Vor landsfaderlige Hensigt med hiint Bud. Dette Vort allernaadigste Giensvar paa ovennævnte Tak-Adresse ville Du foranstalte bekjendtgjort paa sædvanlig Maade for Almuen, i de af hine Sogne, som henhøre under Haderslev Amt. Befalende Dig Gud!" Hans Mayst. Kongen har allernaadigst befalet, at Marinens Officerer fra den 21de De, skulle anlægge og bære følgende Epauletter: Commandeurer: Epauletter med tykke Cantiller, Anker med Krone og 3 smaae Stjerner eller Rosetter. Commardeurcapitainer, samme Epauletter men kun med 2 smaae Stjerner eller Rosetter. Capitainer: samme Epauletter uden Stjerner eller Rosetter. Capitain lieutenanter: Epauletter med tynde Cantiller, Anker med Krone og 3 Stjerner eller Rosetter; Premierlieutenanter samme Epauletter, men kun med 2 Stjerner eller Rosetter og imellem Nederdeelen af det paa Epauletbladet anbragte Anker og Bladets Yderkant en halv Roset; Secondlieutenanter, samme Epauletter med 2 Stjerner, men uden den halve Roset.