Viborger Samler, 1839-12-12
Marschallens sidste Depesche er af 24de Novbr., og begynder saaledes: "Krigen er begyndt; det er lykkedes Abdel Kader, at ophidse de Jndfødte. J 3 Dage angriber han vore Forposter, kun ved at anvende Vaabenmagt, kunne vi haabe at see Ende paa vore Trængsler. Den franske Linie er forstærket; Officiererne er det befalet, – da Marschalen vil gaae defensivt tilværk, at udvise, den største Forsigtighed. Nogle Officierers brusen de Mod har tildeels tilintetgjort denne Plan Man havde anviist den fredelige Befolkning Beskyttelse i de befæstede Leire, fordi Hæren var utilstrækkelig til Alles Forsvar; de Colonister, der havde faste Boliger forsynedes med Geværer og Patroner, og erholdt paa flere Steder nogle Soldater til Hjelp. Den 17de og 18de Novbr. bleve nogle Angreb af Hadschuterne kraftig tilbageviste; de franske Soldater tilkæmpede en Fordeel, der indgod dem altfor stor Tillid. Den 20de, den Dag, da Marschallen erholdt Krigerklæringen, gik de franske Tropper over Tschiffafloden. Ulykkeligviis afsendte til samme Tid Commandanten i Buffarik to Transporter af Levnetsmidler, bestemte til Leiren i Oved Lalley og til Blokhusene ved Mered, med den svage Bedækning af 30 Mand til hver Transport, En Miil fra Buffarik angrebes de af omtrent 1000 Arabere. Chefen for den ene Escorte lod Vognene stille i Quarre, og forsvarede sig, indtil Garnisonen i Buffarikankom til hans Hielp; Chefen blev skudt, men Convoien reddet. Anføreren for den anden Transport, bestemt til Oved Lalley, viste mindre Duelighed; han nedsabledes med hele Detaschementet; – da de franske Tropper fra J Staden O. Lalley ankom til Valpladsen, fandt de kun de Faldnes Liig. Ogsaa denne Ulykke havde ikke gjort Franskmændene forsigtigere. Den 21de rykkede 1500 arabiske Ryttere over Tschiffa, uforsigtig rykkede Commandanten i O. Lalley dem imøde med 200 Md. Jnfanterie, og lod dem deployere som Tirailleurer. Angreben af den fiendtlige Overmagt, søgte han nu at formere Quarre, for at trække sig tilbage, men udførte denne Bevægelse slet, og blev slaaet; 105 Md., Officierer og Soldater, bleve paa Pladsen. Derefter angrebe Araberne Leiren, men kastedes tilbage ved Hielp af Artilleriet, og flygtede tilbage over Floden. Den fiendtlige Colonne, der begyndte Angrebet paa den østlige Side, kastedes tilbage af Garnisonerne fra Aracht og Arba. De venskabelig findede Stammer i Bjergegnene ere udplyndrede, og tildeels fordrevne. Efterretningerne fra den 23de Novbr. melde, at Fienden har trukket sig tilbage overalt. Jmidlertid fortsættes Foranstaltningerne for at forsvare den fredelige Befolkning. General Rulthiere har dannet en bevægelig Colonne af 400 Ryttere, 2 Kanoner og 1500 Bayonetter. En anden mobil Colonne dannes af Marschallen i Maison carree, i alle de europæiske Flekker er Militsen bevæbnet. Marschallen vil alvorlig tugte Hadschuterne, Frankerigs farligste Fiender. Saaledes er en Kamp begyndt, hvis Følger tør være af afgjørende Vigtighed for det franske Herredømme i Africa. Jfølge de nyeste Efterretninger fra Madrid have til store Forsamlinger fundet Sted; den ene, bestaaende af de saakaldte Moderados, under Hertugen af Castro Torrenos Forsæde, den anden, bestaaende af Oppositionen, holdtes paa Raadhuset, og skal have besluttet at udstede et Manifest til Nationen. De Moderate have udvalgt en Centralcomitee for at lede Valgene, efterat Martinez de la Rosa i en lang Tale havde viist Nødvendigheden af at gribe alle lovlige Midler, for at redde Thronen og Friheden." Gen. Lander, der har afslaaet General-Capitains-Værdigheden i Grenada, er entlediget af Tjenesten. General Valdet, der lod sig overrumple af Fienden ved Cuencol (?), har mistet sin Commando, og skal stilles for en Krigsret. Paa Grund af Vintertiden synes Espartero at ville trække sig tilbage i Nærheden af Zaragoza. Commerce vil vide, at Hoffet er tilsinds atter at give Guizot en Plads i Ministeriet, ja at man endog vil tilbyde ham Ministeriet for de udenlandske Anliggender. Guizot arbeider ofte med Kongen, og Conferencerne skulle for det meste dreie sig om de orientalske Anliggender. Man skal have fundet hos Durand, første Redacteur og ansvarlig Gerant for Capitole, henimod 15 egenhændige Breve fra Prinds Louis Bonaparte. Man skal have indhentet Oplysninger og Navne, der høre til les plus illustres i Udlandet.