JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-02-18
For en god Gartner eller en duelig Havekarl er til 1 Mai Condition ledig paa en Herregaard. Handelsgartner H. P. Müller i Odense anviser.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-02-18
Ægte Riga Sæde-Hörfröe.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-02-18
rødt og hvidt oberlandsk Klöverfröe anbefales i større og mindre Partier til Tidens billigste Priis. J. H. Hemmelöst. i Nyborg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-02-18
Vildtskind kjøbes. Undertegnede, som agter at foretage sine sædvanlige Reiser i Provindserne, tilkjendegiver sine Handelsvenner, at han agter at indfinde sig sidst i denne Maaned eller først i næste, for at gjøre Jndkjøb af ovennævnte Artikler, hvilke betales med de høieste gangbare Priser.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-02-18
Kjøbenhavn d. 14 Febr. 1848. J. Menne, Bundtmager. 50 Rbd. ønskes til Laans, imod betryggende Sikkerhed, bestemt til Udgangen af Februar Maaned. Billet bedes indlagt paa Adressecontoiret, mærket R. 50. og 3die - Mærk.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-02-18
J Gaarden No. 4 paa Overgade i Kjælderen bekommes godt Huusholdnings-Øl til 4 s. pr. Kande, samt flere Sorter afproppet Bl. - Sammesteds kan to honette Haandværkssvende faae Kost og Logie. Odense den 18 Febr. 1818 Carl May. Farrot-Hul i Tønde- og Skjeppemaal, Havkalvs-Tran a 26 Rbd. pr. Tønde, faaes hos til Jagt til Salg. J. J. Stokkebye, Odense Nørregade Nr. 404.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-02-18
En god eravelbygget Jagt, godt udhalet, drægtig 5 Commercelæster lader circa 180 Tdr. Korn, er billig tilkjöbs, naar man henvender sig derom J. H. Hemmelöst. i Nyborg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-02-18
En Snegle=Mølle med Vindfangst, til Brug ved Tørvemoser, er at erholde tilkjøbs hos Gaardmand Rasmus Poulsen i Snestrup. Sammesteds er et gammelt Huus paa 10 Fag til Salg, til Nedbrydelse. Et lille 2 Etages Huus er til Salg paa billige Vilkaar. J Mangel deraf til Leie til førstkommende Paaske Flyttetid. Adressecontoiret giver nærmere Underretning.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-02-18
Tvende gode Bøndergaarde i Hammerum Herred ere underhaanden at faae tilkjøbs. Nærmere Oplysninger om disse ikke ubetydelige Eiendomme meddeles af Hr. Brændeviinsbrænder H. Andersen i Nedergade i Odense.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-02-18
Et nyt velindrettet Huus med grundmuret Stuehuus og en Jordlod, hvorpaa holdes 2 Køer, samt god fornøden Tørveskjær ved samme, beliggende i Brendekilde Bye, 1 Miil fra Odense, er strax at erholde tilkjøbs paa billige Vilkaar, naar man henvender sig til Eieren i Huset. Hans Jensen. Hule Vandmølle, beliggende i Allesløv Sogn, under Grevskabet Ledreborg om trent 1 1/2 Miil fra Roeskilde, er underhaanden at erholde i Fæste fra 1 Mai dette Aar. Om Eiendommen bemærkes: at Møllen, som bestaaer at 2 Værker, der drives ved Overfaldsvand, har, foruden et Stampeværk, 4 Qværne, nemlig: 2 Grovqværne, 1 Skal qværn og 1 Grynqværn: at der tilligger samme en Jordlod paa omtrent 46 Tdr. Land god Jord, som er skyldsat for Gammelskat 27 Rd. 32 s. og nyt upriviligeret Matriculs Hartkorn 4 Tdr. 5 Skp. 1 Fdkr. 2 Alb., Mølleskylds Hartkornet er 6 Tdr. 7 Skpr. uprivilegeret. Af Vilkaarene for Eiendommens Bortfæstelse udhæves: at der kun bliver at udbetale en kontant Jndfæstning af 1000 Rbd. og i Landgilde ikkun at udrede en forholdsmæssig lav Afgivt af 42 Tdr. Byg aarlig, imod at Fæsteren overtager sig at anvende 4 a 5000 Rbd. til Opførselse af nye Mølleværker, et lidet nyt Stuehuus og et nyt Udhuus, og det saaledes, at, hvis det gjøres fornødent, en vis Deel af det anvendte Beløb refunderes af Grevskabet med 3/5 for hvert Aar Fæstetiden, maatte blive kortere end 30 Aar. Om Eiendommens Bortfæstelse afhandles med undertegnede Forvalter ved Grevskabet. Ledreborg den 14 Februar 1848. Christensen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-02-18
En Grynmølle til Salg. Den ved Landeveien mellem Bogense og Middelfart beliggende Holse Mølle, som kun har Bevilling til at drive en Grubbeqværn og en Grynqværn, og dertil er forsynet med gode Redskaber, er tilkjøbs paa billige Vilkaar. Man underhandler med Eieren, Møller Lund i Bro Skov ved Bogense, eller med Prokurator Jespersen i Bogense.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-02-18
Jfølge Forlig og Udlæg, bliver det Avlsmand H. Juul tilhørende Eiendomshuus, af 11 Fag Stuehuus og 6 Fag Udhuus, med tilliggende 2 Jordlodder paa Byens Mark, Fogense kaldet, indeholdende 10 Tdr. Pløieland, af nyt Hartkorn i Skpr. 2 Fdkr. 1 1/2 Alb., samt en Englod af de vesten for Byen, inddæmmede Jorder, af Hartkorn 3 Fdkr. 1/4 Alb., stillet til Bortsalg ved 3 offentlige Auctioner, der afholdes saaledes: 1ste Auction Mandagen den 13 Marts førstkommende, 2den – 27 Marts 10 April - hver Dags Formiddag Kl. 11. De 2 første Auctioner afholdes paa mit Contoir og 3die Auction paa Stedet. Hvilket herved til Lysthavendes og ifølge Placat 22 April 1817, til alle Vedkommendes Efterretning bekjendtgjøres. Bogense Bye= og Herredsfogedcontoir den 15 Febr. 1848. Fyens Stiftsavis, redigeres af N. Seedorff, Baadsgaard. udgives i Odense 5 a 6 Gange ugentlig. Trykt med Hurtigpresse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-02-19
udlandet. Frankerig. Til den 14de havde Oppositionen berammet en Sammenkomst hos Odilon=Barrot, hvor det Spørgsmaal skulde tages under endelig Behandling. om Man vilde deeltage i Bankettet den 17de og derpaa til Kammeret indsende sin Demission som Deputerede. "Patrie" melder, at Garnisonen i Paris har erholdt Levnetsmidler, Bændsel og Munition for 8 Dage og formaner til at skuffe Magtens Hensigter ved at indskrænke sig til lovlig Modstand og at overlade denne Modstand til de Deputerede, Landets lovlige Repræsentanter. Man taler om, at der forberedes et andet stort Reformbanket, hvori 10,000 Nationalgardister ville deeltage i Uniform. - Kongen har endnu saa lidet vænnet sig til sin Søsters Død, at han nylig, da han arbeidede med Duchatel og erholdt et Brev fra Kong Leopold, vilde bringe hende Brevet og allerede havde Klokkestrengen ved hendes Dør i Haanden, da han udbrød i Taarer og skjulte Ansigtet med sine Hænder.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-02-19
Storbrittannien. Den anden Oplæsning af Jødemancipationsbillen er af Underhuset bleven antaget med 277 mod 204 Stemmer. - J Manchester ere ved en Dampkjeddelexplosion 18 til 20 Personer komne til Skade; 8 døde paa Stedet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-02-19
Jtalien. Et Blad beretter som tilforladeligt, at Modenas og Parmas Tropper ere blevne inforporerede i den østerrigske Armee. - J Kongen af Sardiniens Forfatningsproclamation erklæres den katholske Religion for Statsreligion, andre Religioner taales: Kongens Person er uforkrænkelig, Ministrene ansvarlige; Kongen alene har den udøvende Magt, Justitsen udøves i hans Navn, Lovgivningen deler han med to Kamre; det første Kammers Medlemmer udnævnes af Kongen paa Livstid, i det andet Kammer sidde kun Medlemmer, der efter en vis Valgeensus ere valgte af Folket; Kamrene sammenkaldes aarlig; Pressefrihed indføres under en Presselov; den personlige Frihed garanteres ved Forfatningen; en Kommunalmilits indføres af saadanne Jndvaanere, der betale en vis Skat. -
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-02-19
Jfølge Augsb. Allg. Zeit." have de neapolitanske Tropper, inden de forlode Sicilien, først gjort et aldeles mislykket Forsøg paa at storme Palermos Sicilianerne skulle agte at erklære Tronen for ledig. Centraljuntaen i Palermo sammenkalder, efter hvad et romersk Blad, beretter, et Parlament efter Konstitutionen af 1812. Tydskland. Lola Montes's Afreise fra München blev til en Flugt, da hun forfulgtes af en stor Folkeskare; det hedder, at tvende Politibetjente ere beordrede til at ledsage hende til Schweitz; ogsaa Alemannerne, have erholdt Reisepas.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-02-19
Fra Main skrives i Wes. Zeit., at de danske Anliggender sætte den hele Diplomati i stor Bevægelse; ogsaa i Forbundsforsamlingen skulde der være stillet et Andragende, at Forbundsdagen skulde erklære Hertugdømmernes (?) Sag for sin og at en Forbunds gesandt skulde sendes til Kjøbenhavn, for at i den afgjørende Time ikke blot de tydske Stormagter, men alle tydske Stater kunde være repræsenterede.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-02-19
Nordamerika. Den 14 Jan. gik ved Børsen i Ny-York det Rygte, at Regjeringen i Washington har kontraheret et Laan af den russiske Skat paa 20 Mill. Dollars.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-02-19
Fædrelandet. Blandinger. Paa Høisalig Kong Christian den Ottendes Liigkiste findes, foruden Jndskriften paa Pladen, følgende Jnskriptioner: paa Foden: "Jeg vil give Eder Hyrder efter mit Hjerte, de skulle føde Eder med Kundskab og Forstand (Jer. 3, 15). Hans Valgsprog var: Gud og Fædrelandet.". Paa den ene Side: "Der var en ypperlig Aand og Forstand og Klogskab funden i ham (Dan. 5, 12). Paa den anden Side: "Han fyldte snart en lang Tid (Visd. B. 4, 13) Paa Katafalken staae følgende af Hr. H. P. Holst forfattede Vers: Han har ei Kronen blot, men paa sin Pande Et Herskerstempel havde han fra Gud, Og skjøndt hans Krone trykked dybe Rande, Den sletted dog ei Høihedspræget ud. Hans Ungdomshimmel Lyn paa Lyn udsendte, Thi skjøn Begeistring led i hans Bryst - Paa Norges Klipper som en Baun den brændte Og kasted Gjenskin til den danske Kyst. Kort var hans Herskertid i Aar beregnet, Men lang, hvis den skal maales i Bedrift, Thi hvert et Aar staaer med en Daad betegnet, Der blomstre skal i Ord, i Sang, i Skrift. Men da sit sidste Storværk han udførte, Et Kongeværk til hele Folkets Fryd, Kom hans Valkyrie, og let hun rørte Hans kongelige Hoved med sit Spyd. Da græd det hele Folk. Men Graad og Klage, Ei bøier Skjæbnens hemmelige Raad, Og Nordens Baldur kom jo ei tilbage. Fra Dødens Hjem trods al Naturens Graad, Vidt over Land det Sørgebud skal drage; Hans Bryst er koldt og slukt hans milde Blik, Nei, Nordens Baldur kommer ei tilbage - Fra Frihedsværket han til Frihed gik.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-02-19
Bønderne fra Kjøbenhavns og Roeskilde Amter. have erholdt Tilladelse til at bære Kong Christian den Ottendes Liig fra Pladsen ved Jernbanegaarden i Roeskilde ind i Domkirken.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-02-19
Politimesteren i Roeskilde bekjendtgiør, at han den 25 og 26de og den mellemliggende Nat ikke seer sig istand til at gjøre Udveie for nogen Tilreisendes Logis, Bespiisning eller anden Beqvemmelighed og at eiheller Jndvaanerne i Byen og sammes nærmeste Omegn dertil kunne paatage sig nogen gyldig Forpligtelse mod Private, da Kjøbstaden vil blive saa stærkt beqvarteret med Militaire, Liigfølget og Officianter, at samtlige Leiligheder derved optages.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-02-19
En større Kreds af fædrelandskindede Mænd i Kjøbenhavn afholdt i Onsdags Aftes en foreløbig Sammenkomst for at overveie, hvilke Skridt der hensigtsmæssigst kunde være at foretage i Anledning af Forfatningsreskriptet. (Fædrel.)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-02-19
For Audientser hos Hs. Maj. Kongen er der truffet den særdeles hensigtsmæssige Foranstaltning, at der i Forsalen til Kongens Audientøgemak paa Christiansborg Slot er bleven fremlagt en rubriceret Protokol, i hvilken Enhver, der anholder om at faae Audients hos Hs. Maj., af den jourhavende Adjutant anmodes om at indføre sit Navn, sin Stand eller Stilling, i hvilken Anledning han ønsker Audients, og tillige sin Bopæl. Denne Protokol vil da tjene til authentisk Kilde for vedkommende Adjutants Referat om Audientssøgende, ligesom dens Jndhold ogsaa vil komme til Hs. Majes umiddelbare Kundskab, og Enhver, der ikke samme Dag kan stedes til Audients, vil kunne vente sig tilsagt dertil en følgende Dag, naar Hs. Majestæt allern, maatte ønske sig mundtlig underrettet om hans Andragende. Skriftlige Ansøgninger til Hs. Maj. modtages, som sædvanligt, i Forsalen af den jourhavende Adjutant og besørges uden Ophold indleverede til Allerhøistsamme. (Flp.)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-02-19
Af Etatsraad Molbech er udkommet: "Kong Christian den Ottende domfældt af Dr. og Prof. theol. H. N. Clausen. Nogle Ord om Skriftet, Ved Thronskiftet 1848. Skriftet er navnlig rettet mod Prof. Clausens Andeel i "Ved Tronskiftet" og da især mod hans strænge Vurdering af den afdøde Konges Regjering. Etatsraaden udtaler det uden Sky og uden Frygt for de høie Raab, som det i vore Dage er let at reise, under Navn af Folkets Stemme, imod dem, der kunne være dristige nok til ikke at troe paa enhver Folkeleders Ufeilbarhed: En i sin Fremtræden saa usommeligt overilet politisk Domfælse over Landets Konge, som den, vi have læst, efterat Liigklokkerne nylig første Gang havde ringet over Christian den Ottende, har denne Konge ikke fortjent af sit Folk ikke af dets Ledere - ikke af dem, der ville sætte sig paa Statskonstens Høisæde, afsløre dens meest skjulte Klogskabsregler, og løse dens sværeste og meest indviklede Opgaver.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-02-19
- J Kiel imødesaae Man med største Spænding Resultatet af den Forsamling, som det store Fleertal af Hertugdømmernes Deputerede agtede at afholde d. 17. ds. - Efter Forlydende skal der i Kjøbenhavn være udarbeidet en meget liberal Presselov, der strax provisorisk skal træde i Kraft, indtil den kan forelægges Provindsialstænderne. (Börsh.)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-02-19
Det hedder i en i Hamb. Corresp." indrykket Korrespondentartikel fra Kjøbenhavn af 1 Febr.: "Hvad Man end tænker om Patentet af 28 Jan., og hvilke Anskuelser og Forventninger Man end har om dette An liggendes videre Udvikling, saa er og bliver det dog en Sandhed, at Patentet er et stort politisk Faktum, der stedse vil indtage en betydende og ærefuld Plads i Danmarks Historie. Uden tvingende Nød har Frederik den Syvende opgivet den ham paa retsgyldig Maade overdragne absolute Magt, og hvad der i andre Lande har kostet Strømme af det ædleste Blod, er her fremgaaet af fri kongelig Beslutning. Den af Frederik den Tredie givne Kongelov er ved den kongelige Beslutning af 28 Januar stedet til Graven. Om endog under det milde Scepter af Kongerne af den oldenborgske Stamme Kongeloven faktisk ingensinde har havt den Betydning, som den under andre Omstændigheder kunde have erholdt, saa hængte dog denne Lov som et Damolessværd over Undersaatternes Hoveder og staaer i den meest skjærende Modsigelse med Nutidens Dannelse og Bevidsthed og Ret. - Aristokratiets Magt er brudt, og Borger= og Bondestanden er under Regjeringens omhyggelige Pleie kommen til den Modenhed, at Samme, kan kaldes til at udøve besluttende Medvirkning ved de vigtigste Statsforhandlinger. O at denne Medvirkning maatte vorde velsignelsesriig for Danmark Forfatteren til Skriftet, Der Thronwechsel skal, ifølge Börsh.", være Exdemokraten fra Hannover, Dr. Christiani.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-02-19
Kammerraad Gräbert til Odden har tiltraadt Formandskabet for Bjergbye og Mygdahls Sogneforstanderskab med den priisværdige Erklæring, at han for Fremtiden vil tage Deel i Kommunens Veiarbeider i Forening med Sognets Bønder. Han er den tredie Hovedgaardseier i Hjørring Amt, der i denne Henseende har givet et følgeværdigt Exempel. (Hjørr. Av.)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-02-19
Odense. (Dagsposten.) Hs. Majestæt har allernaadigst udnævnt Allerhøistsammes Privatsekretair C. Berling til Justitsraad med Rang i 5te Klasse No. 3 efter Rangforordningen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-02-19
At Landeiendommene have vundet overordentlig i Værdi og at Landboen er gaaet frem i Velstand, er oplyst under 1 Post Litr. A. i Avisen Nr. 297 i hvilken Anledning jeg endvidere maa gjøre opmærksom paa Ansættelserne af Priserne paa Jord og Hartkorn i Fr. 1 Octbr. 1802, hvorimod det for en Deel forholder sig omvendt med Kjøbstædbeboerne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-02-19
De Kongelige Skatter og Afgifter, som Kjøbstæderne svare til Amtstuen, ere vel i og for sig ikke store, men dog altid betydelige nok, naar betænkes, at Bygnings- og Land skatten ere paabudne tvertimod Privilegierne; at Consumtionen er meget høi; at Næringen for Pluraliteten af Jndvaanerne er ringe og usikker, og endelig at samtlige directe og indirecte Skatter og offentlige Afgifter tilsammentagne blive uforholdsmæssig høie imod hvad Landet svarer. Spørgsmaalet om og hvorvidt Consumtionen kommer Landboerne til Last, og om Kjøbstæderne ikke i høiere Grad kunne siges at bidrage til Landmandens Afgifter, er besvaret foroven ad 10de Post, om Værnepligtsfriheden. Med Hensyn til Hr. Forfatterens Yttring om, at Communeafgifterne i Kjøbstæderne anvendes til Jndvaanernes egen Fordeel, bemærkes: at de for en Deel ere tvungne og ikke frivillig vedtagne, at en ikke ringe Deel af Fattigskatten foranlediges ved fattige Familier, løse Fruentimmer og andre fra Landdistrikterne, som nedsætte sig der at de betydelige Bekostninger paa Broerne i Gaderne væsentlig bevirkes ved megen Kjørsel af Landboerne; og endelig, at da Kjøbstæderne ere en Jndretning, der ligesaameget er til for Landdistrikternes som deres egen Skyld, saa var det end ikke urimeligt, om Landet kom dem til Hjelp.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-02-19
Naar der paastaaes, at Communeafgifterne paa Landet udgjøre mere end 3 Rbd. pr. Td. Hartkorn (regnet hvad der i Penge og Fødevare lignes sogneviis) da kan dette for Øieblikket formedelst de høie Priser paa Levnetsmidler, som særdeles har forhøiet Udgifterne ved Fattigvæsenet og mange offentlige Arbeider - især naar man med Hr. L. fornemmelig vil tage Hensyn til de gamle Selveiersogne - være rigtig; men min Angivelse vedkommet ikke saadanne Yderligheder. De fleste Landdistrikter bestaae af Fæstegods, og da Fæsterne ikke, uden Grundeiernes specielle Samtykke maae indtage Nogen tilhuse, saa staaer det i Sogneforstanderskabernes Magt i saadanne Distrikter at uddrive enhver Familie eller enkelt Person, som de kunne frygte for med Tiden vil blive til Byrde, ved at nægte dem Huuslye; hvilke fattige Mennesker da nødsages til at tye til Kjøbstæderne eller Selveiersognene, hvor de lettelig faae en Stue tilleie. Saalænge Forbudet for Fæsterne imod at tage Jnderster tilhuse, ikke ophæves eller Selveiendom ikke bliver almindelig udbredt paa Landet, ville Stæderne og de enkelte Selveiersogne blive overbyrdede med Fattige. Jøvrigt bemærkes, at Landdistrikternes Kjørseler og Gangdage, Arbeider ved Veie og Steenkister &c., for en stor Deel, om ikke aldeles, gaae op imod Kjøbstadmandens personelle Byrder; og maae desuden alle Landboens Communebyrder ligesom hans andre Udgifter ansees at være fradragne, førend der kan blive Tale om Overskud til Renter eller herskabelige Afgifter, hvilket Overskud, som ovenanført og forhen godtgjort, vil kunne ansættes pr. Td. Hartkorn til 80 Rbd. i almindelige Aar.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-02-19
De Kongelige Skatter og offentlige Afgifter ere allevegne lige høit paabudne af Hartkornet, og have hidtil kun udgjort 8 Rbd. 2 Mk. pr. Td. ufrit Hartkorn. Størrelsen af Bidraget til Repartitionsfondet, der i Svendborg Amt var 1 Rbd. 68 s. pr. Td. for 1847, kan dog vel ikke overstige det dobbelte Beløb i andre Amter. Det begribes saaledes ikke lettelig, hvorledes samtlige Skatter og offentlige Afgifter, som ere betalte i Amtstuen for Aaret 1847, af en Gaard paa 28 Tdr. 3 Fdkr. 1 3/4 Alb. Hartk., kunne være opløbne til ialt 360 Rbd. 56 s., eller henved 13 Rbd. pr. Td. Ved nærmere Undersøgelse vil man imidlertid finde, at berørte Gaards virkelige Hartkorn, efter den gamle Matricul, ifølge Hr. L.s eget Opgivende, er 6 Tdr. mere, eller ialt 34 Tdr., saa at alle Skatter og Afgifter til Amtstuen heller ikke have været stort mere deraf end hvad jeg tidligere har opgivet, nemlig noget over 10 Rbd. pr. Td. Da Gammelskatten, som er den betydeligste, rettes efter det gamle Hartkorn, saa er det en Selvfølge, at dette ogsaa for saavidt maa lægges til Grund ved Angivelsen og Beregningen. At jeg ikke har tabt Tiende af Sigte er foroven oplyst den er udtrykkelig nævnet i Avisen Nr. 297 første Side anden Spalte. Som Exempel paa, at de Kongelige Skatter af Kjøbstædbygninger skulle være langt mindre end der svares af en Landeiendom til samme Værdie, anfører Forfatteren en Eiendom i Odense, som for kort siden er solgt for 16,500 Rbd., hvoraf Bygningsafgiften udgjør 77 Rbd., 60 s.; men foruden at en lignende Eiendom i en mindre Kjøbstad rimeligviis vilde have en langt mindre Værdi, bliver de Kongelige Skatter af en Gaard paa 8 Tdr. Hartkorn, hvormed hiin Eiendom er sammenlignet, kun 67 Rbd., og vil man nu med Forfatteren hertil lægge Tienden, som er omtrent ligesaameget efter nærværende Priser, udkommer rigtignok henved 136 Rbd. Jmidlertid har Kjøbstadmanden, foruden Bygningsafgiften, til den Kongelige Kasse at svare Consumtion af sine Forbrugsartikler, der for den større Næringsbruger udgjør i det Allermindste ligesaa meget som denne Afgift; altsaa har Eieren af den anførte Kjøbstadeiendom at svare til Kongens Kasse over 155 Rbd., og desuden Afgiften af det Brændeviin som fortæres i hans Huusholdning og Tolden af de told bare Vare han forbruger. For Odense udgjorde Brændeviinsafgiften i 1845 næsten 18,000 Rbd. og Tolden, var 1846 over 110,000 Rbd., hvoraf en stor Deel er falden paa Byens egne Jndvaanere.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-02-19
Da man iøvrigt ikke vil kunne komme til noget paalideligt Resultat om de Vilkaar, hvorunder Kjøbstadbefokningen og Landboerne leve, paa den Vei, min ærede Medstrider for Sandhedens Oplysning har holdt sig til, saa nytter det ikke længere at følge ham. Det vil gjøre mig meget ondt, om Nogensomhelst skulde finde sig misfornøiet over min Fremgangsmaade med at opklare Forholdene; thi Nogen burde dog gjøre det, ligemeget hvem. Ved offentlig at lægge mine Anskuelser for Dagen, har desuden Enhver faaet Leilighed til at fremkomme med Modbemærkninger, hvorved det Uklare kan blive belyst og det Gode fremmes. Jeg slutter med det hjertelige Ønske, at de mørke Skyer som svæve over det kjære Fædreland maae adspredes; at det maa lykkes vor elskede Konge og Allerhøistsammes Raadgive at føre Statens Skib velholdent igjennem de mange Skjær, hvoraf det er omgivet; at Folket maa leve i broderlig Enighed, og enhver Stand benytte sine Rettigheder og sin Stilling med Klogskab og Maadehold, samt i al sin Virken have det almene Bedste for Øie. Rudkjøbing den 1 Februar 1848. P. Rasmussen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-02-19
Skibs= og Handels-Efterretninger. Seiladsen til og fra Glückstadt er fri. - Til Kjøbenhavn er nu Skibsfarten, igjen i Gang.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-02-19
Bergen d. 31 Jan. Den danske Jagt Birtha, Melsom, fra Newcastle med Steenkul til Hjemstedet Rudkjøbing, er indkommen hertil med Tab af Baade og Seil, samt med brækket Bougspryd. - Jagten "Cathinka, Boye, fra Engelland med Steenkul til Hjemstedet Marstall, er indkommen hertimed en Deel af sin Skandseklædning indslaaet og med Tab af endeel Seil.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-02-19
Kjøbenhavn d. 16 Febr. Stor Flauhed, dog er tvende Partier Byg af Sjælland (111 a 113 Pd.) solgt til 6 Mk. 6 s. Bco til Forbrug vedblive Priserne at falde. - London den 11te, Omsætningen indskrænker sig til Smaapartier; Priserne uforandrede, dog Havre afgjort billigere.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-02-19
Prædikanterne paa Søndag SeptuagestmaJ St. Knuds Kirke: til Høimesse Hr. Stiftsprovst Svitzer; til Aftensang Hr. Pastor Wiberg. - J Frue Kirke: Hr. Provst Colding. - J St. Hans Kirke: Hr. Pastor Westeengaard. - J Hospitals-Kirken: Hr. Pastor Wiberg, Kl. 8 1/2.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-02-19
AVERTISSEMENTS.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-02-19
Politie-Bekjendtgjørelse. Det forbydes herved Enhver at henlægge Jis og Snee paa Markedspladsen udenfor Vesterport eller ved Bom skolen i Vindegaden, men samme skal henføres i Natmandsløkken ved Runddelen. Odense Politiekammer den 12 Febr. 1848. G. Klaumann.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-02-19
Fyens Stifts literære Selskab, afholder extraordinært Møde Tirsdagen den 22 Februar Form. Kl. 12 i Stiftsbibliothekets Locale. Nogle paa sidste Møde foreløbigt behandlede Sager ville blive bragte til endeligt Resultat.