Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-03-12
Efter at have anmeldt, at Regnskab over Jndtægter og Udgivter med Budgettet for Aaret 1831, samt Plan til en Formindskelse af Statsgieldens Renter, og iblandt flere en Lov til at forbedre udtjente Militairpersoners Kaar, vil blive Kamrene forelagt, og efter at have roest den Velgjørenhed, hvormed Man over hele Riget, og især i hans gode Stad Paris, har søgt at lette de Lidelser, en langvarig og stræng Vinter har bragt over Folket, vedbliver Hs. Majestæt saaledes: "Mine Herrer, det er mit Hjertes første Trang, at see Frankerig lykkeligt og agtet, at see dets Jordbunds og Næringsflids Rigdomme udvikle sig og see det i fredelig Nydelse af de Grundlove, hvis befæstelse er min faste Villie. Chartet har stillet de offentlige Friheder under Varetægt af min Krones Rettigheder. Disse Rettigheder ere hellige, og Pligt imod mit Folk byder mig at antvorde dem uforkrænkede til mine Efterfølgere. Frankerigs Pairs! Deputerede for Departementerne, ikke tvivler jeg om Deres Medvirkning til det Gode, som jeg vil gjøre. De ville derfor bortvise de troløse Jndskydelser, som ond Villie søger at udbrede, skulde strafværdige Rænker modsætte min Regjering hindringer, hvilket jeg dog nødig vil forudsee, da vil jeg finde Kraft til at overvinde dem i min Beslutning: at opretholde den offentlige Rolighed, i de Franskes retfærdige Tillid og i den Kjerlighed, som de stedse have viist deres Konger. - Dette lød noget anderledes, end Messager havde forudsagt efter et Udfast til Trontalen, som skulde have cirkuleret i London, hvor Man lod Kongen klage over, at Pressen havde miskjendt det nye Ministervalg og tilføie: "Vi ville ikke taale, at Man angriber vore Prærogativer. Jøvrigt forsikrer Gagetten, at den sidste Deel af Talen blev optaget med uhyre bifald og Raabet: Fleve Kongen! Nogle Dage før Mødets Aabning havde den mærkelig forandret Sproget, og talede, istedetfor om en Kamp paa Liv og Død imellem Monarkiet og Revolutionen, kun om Kongens Ret til at haandhæve sin ved Chartet bestemte Magt. Latterlig fandt Man ogsaa et meddeelt Udkast til en Takadresse, som den burde være, men strax efter Trontalen har den igjen begyndt med personlige Stiklerier, imod flere Deputerede af venstre Side, som Lafapette, Constant, Etienne, Mechin og Sebastiani, hvilken Sidste, den giver Tilnavnet: "den liberale Pascha. Ved at omtale de forskjellige Rygter og Kammerets Opløsning og Jkke=Opløsning, udlader Journal des Debats sig saaledes: "Jngen, troe Vi, veed Noget derom, og Hvor der endnu veed mindre, end dem, som Jntet vide, er Ministeriet. At tiltroe det nogen Plan, er at vise det for sto Ære, det har lige saa lidet en Plan, som det har en Fleer hed." Messager lægger ogsaa Fyrst v. Polignac disse Ordi Munden: "Det egentlige Spørgsmaal om at Være og Jkke være vil først forekomme i Begyndelsen af Aaret 1831. Det bemærkes endvidere, at Grev Roy og Fyrst v. Brog, lio have havt særskilte Audientser hos Hs. Majestæt, ligesom alle Partier synes spændte paa Hertugen af Morte marts snart forventede Tilbagekomst fra Petersburg. En Oversigt af det Forhold, hvori de særskilte Bænker fandtes besatte ved de Deputeredes foreløbige Sammenkomst, lover ikke heller Ministrene nogen Fleerhed. Jmidlertid saaes den forrige Indenrigsminister, Hr. v. Martignae, at tag Plads paa høire Side. Ogsaa har i Nantes den ministerielle Kandidat Hr. Dudon seiret over Hr. Patismenil med 133 imod 109 Stemmer. At Algier=Toget, uagtet dets saa velgjørende Formaal at befrie Kristenheden fra det kun for længe taalte skjændige Søerøverie, ikke heller anstaaer Oppositionsbladene, viser hvor uretfærdig Dadlesygen som oftest kan være. Figaros Udgiver er nu af den Kongelige Ret dømt til 6 Maaneders Fængsel og en Mulkt af 1000 Fr. for nogle anstødelige Artikler mod Kongens Person i forrige Sommer.