JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1839-01-17
Det lader til, at det i den senere Tid er bleven Coutume hos den kgl. Theaterdirection, at recruttere Theaterpersonalet med Subjecter fra de omreisende Skuespillerselskaber. Hidtil har det viist sig, at denne Coutume har beagt gode Frugter, en Jfr. Lichtenstein og Jfr. Andersen kunne betragtes som meget heldige Acqvisitioner for Theatret (Jfr. Andersen har nyligen med meget bifald givet Fru Heibergs nydelige Rolle i den første Kjærlighed), og naar vi erindre os, at Hr. Kragh ligeledes har været ved et Skuespillerselskab forinden han blev antaget ved det kgl. Theater, saa maae vi yde Theaterdirectionen vor Tak, at den ikke lader haanligt om Talenter, der gjøre sig gjældende i en ringe Kreds, men drager dem frem for Dagens Lys. Dette formene vi ogsaa kan gjælde om en Hr. Lange, som har været engageret ved det Müllerske Skuespillerselskab og i forrige Uge debuterede paa det kgl. Theater som Hr. de Luceval i Frierens Besøgt. Vel var hans Debut ikke saa glimrende og tilfredsstillende som hine nævnte Damers, men alligevel viste han en ikke ringe Routine i Udførelsen af sin Rolle; hans Spil var sandt og naturligt og uden den Bombast, som Skuespillerne ved omreisende Selskaber ere saa tilbøielige til at tilegne sig. Desuden er hans Organ behageligt og hans Udvortes smukt, hvorfor han, ved større og fortsat Studium, vist vil kunne holde sig i Publicums Gunst, der allerede paa hans Debutaften i ingen ringe Grad blev ham til Deel.
Aalborg Stiftstidende, 1839-01-17
J Onsdags opførtes paa det kongl. Theater en ny historisk Tragoedie: "Valdermar Atterdag af Henr. Hertz. Titelollen gives af Dr. Ryge, og den i hiin Tid mægtige Adelsmand Niels Bugge fremstilles af Jnstructeur Niel(Eft. Berl. Td.) sen.
Aalborg Stiftstidende, 1839-01-17
Af Algreen-Ussings Tale i Stænderforsamlingen i Anledning af Finantssagen udhæve vi Følgende: "Den sidste slesvigske Stænderforsamling har i sin Finantspetion forestillet Kongen, hvorledes det, for at begrunde en fast Plan for Finantsforvaltningen, synes at være en uomgjængelig Nødvendighed, at Kongen normerer en bestemt Sum til de for det kongelige Huus fornødne Udgifter, som maatte indbefatte ikke blot Appanager og Deputatpenge samt Hofkassen, men ogsaa de Summer, der ere bestemte til Vedligeholdelsen af de kongelige Slotte og Haver, Hoftheatret, Stutteriet og Christiansborg Slot, og at Hs. Majestæt derved allernaadigst vil behage at tage det muligste Hensyn til Statens fortrykte finantstelle Stilling." Jeg forbeholder mig ved den endelige Behandling at stille et Amendement om, at en lignende Yttring optages i nærværende Forsamlings Petition, og jeg anseer det for min ufravigelige Pligt som Stænderdeputeret at udtale dette. Hvad jeg her udtaler, er ikke andet end hele Folkets Mening: at de mange Hofhuusholdninger koste Landet en uforholdsmæssig Sum. Naar vi ikke aabent og ligefrem udtale dette, opfylde vi ikke vor Pligt imod Kongen og Folket. Kongen er Nøisomheden selv, og det kongelige Huses Medlemmer føre et stille og indgetogent Liv, og Jngen skal kunne sige, at de for deres egen Person bruge mere, end der er passende. Men ikke destomindre kræve de mange forskjellige Hofholdninger saa overordentlige Summer, at Folket tør nære det meest grundede Haab om, at Hs. Majestæt, naar han derom oplyses, vil træffe de virksomste Foranstaltninger til netop at see denne Udgiftspost indskrænket. Dette bør Forsamlingen frit udtale for Kongen; thi af den vil han erfare, hvad der er Folkets Ønske. Men vil Forsamlingen ikke i sin Petition udtale det, saa vil jeg idetmindste her have udtalt det, og fordrer, at det saaledes skal gaae over i Stændertidenden; thi ikke vil jeg have siddet i denne Forsamling, kaldet hertil ved mine Medborgeres Tillid, uden at have udtalt dette, som hele Folket med mig mener og tænker.
Aalborg Stiftstidende, 1839-01-17
Den i Svendborg nys fratraadte eligerede Borger, Forligelsescommissair og Møller Jørgensen havde i 38 Aar funge ret som saadan og erhvervet sig en udeelt Høiagtelse, der ved Fratrædelsen yttrede sig paa Raadhuset ogsaa ved et af de forsamlede Borgere udbragt "Længe leve". (Fynske Av.)J Skanderborg ere valgte til Borgerrepræsentanter: Farver Thrane og Kjøbmand H. Jespersen. (Horf. Av.,J Helsingør ere Kjøbmand S. Petersen og Procurator Jacobi paany valgte til resp. Formand og Viceformand (Helf. Av.) for Borgerrepræsentationen.
Aalborg Stiftstidende, 1839-01-17
J Randers har der efter Randers Avis i disse Dage, med Politimesterens Samtykke, været afholdt Prøvevalg til de forestaaende Valg af 3 Borgerrepræsentanter og 3 Revisorer. Saa glædeligt det saaledes end maa være at see, at man ogsaa i Randers har benyttet dette fornuftige Middel til at forhindre Valgene fra at blive afhængige af Tilfældigheder og mulige Jntriguer, saameget maa det derimod forundre, at man har indhentet Politimesterens Samtykke til en Handling, hvis Udøvelse maa være fri for alle danske Borgere. Det vilde sandelig ogsaa være at parodiere vor ny selvstændige Communalforfatning, at underlægge den communale Stræben Politiets Myndighed. Med Guds Hjælp behøve vi ikke at indføre slige kielske Moder hos os.
Aalborg Stiftstidende, 1839-01-17
J dithmarsker Avisen klages over, at en katholsk Kjøbmand, før han blev viet til en protestantisk Pige, har maattet forpligte sig til at lade alle sine mulige Børn opdrage i den katholske Religion. Jndsenderen kalder det et paafaldende Factum i vort oplyste Land, hvor Troen (skal vel være Troes-Forskjelligheden) spiller en saare underordnet Rølle.
Aalborg Stiftstidende, 1839-01-17
Af Dherrer Stiftamtmand, Grev Ahlefeldt-Laurvig's og Major v. Undall's offentlige Regnskab over Anvendelsen af den viborgske Vædekjørsels-Forenings Beholdning sees, at der til Viborg Amt i Septbr. f. A. er kjøbt en Hingst af Gaardmand Anders Johansen Glenstrup af Falslev i Onsild Herred, til Beløb 500 Rbd. Sedl.
Aalborg Stiftstidende, 1839-01-17
Grenaa, den 15de Januar. Jgaar Eftermiddag Kl. imellem 3 og 4, slog Lynilden ned i en Udflyttergaard fra Voldby, 3/4 Miil herfra Byen; Udhusene med derværende Kornvarer bleve Luernes Rov. Det er mærkeligt nok, at paa samme Dag og paa samme Tid af Dagen slog Lynilden for 21 Aar siden ned i og afbrændte en Gaard, som laae tæt ved Siden af den, som igaar fortæredes af Luerne.
Aalborg Stiftstidende, 1839-01-17
Aalborg, den 17de Januar. Det MüllerskSkuespillerselskab har nu givet 10 Forestillinger her under vedvarende godt Besøg, men til ingen var Tilstrømningen større, end da Lystspillet Farinelli igaar Aftes blev givet, og man mindes her ikke at have været Vidne til saa stærkt et Theaterbesøg, der ogsaa foranledigede, at Mange ikke kunde komme ind og endog Herrer og Damer, paa Grund af Trængselen, maatte forlade Theatret, som i egentlig Forstand var propfyldt af Tilskuere. Forestillingen retfærdiggjorde imidlertid virkelig ogsaa, i sine Enkeltheder som i det Hele, Publicum Tilløb. Hele Sydens elskværdige Munterhed, som aander gjennem Stykkets Hovedrolle, fandt i Her Printzlau en værdig Repræsentant, som havde vidst at forene en rigtig Opfatning af Charakterens Eiendommelighed med en lige saa smagfuld og livlig Fremstilling. Skjøndt ikke i Besiddelse af nogen egentlig Syngestemme foredrog han dog sine skjønne Melodier med en vis Ynde, der erstatter Savnet af de kraftigere og klangfuldere Toner. Hr. Printzlau viser i det Hele taget at besidde et saa mangesidigt og kunstnerisk Talent, at vi, saameget end Provindsen maa glæde sig til en saa begavet og routineret Skuespiller, kun kunne beklage, at der ikke er aabnet ham en Virkekreds paa en større Scene. Den delige Arie som spanske Piger &c." sang Madame Pødenphanth meget vakkert og ligeledes Duetten med Farinelli i 2den Act. Den svækkede og dog kraftige Konges Charakteer giengav Hr. Müller meget udtryksfuldt. Med ikke mindre Flid og Held udførte Hr. Wimmer Livlægens Rolle. Vi troe i det Hele, at Jngen utilfredsstillet forlod denne Forestilling og tør vist dristigt udtale det som Manges Ønske, snart at see en Gjentagelse heraf, der vist ikke vil blive paaskjønnet med et mindre talrigt Besøg end den første.
Aalborg Stiftstidende, 1839-01-17
Viborg Landsoverretsdomme. (Den 24de Decbr.) Consul og Kjøbmand S. Geelmuyde i Fredericia tilpligtet at betale til Proc. Anchersen i Veile som Mandatarius for Kbmd. B. J. Poschaan i Hamb., 1029 Mk. Bco., eller 686 Rbd. r. S. med 6 pCt. Rente fra 9de Mai f. A. – J en Sag, anlagt af Handelshuset Ph. H. Ree & Co. i Randers mod Kjøbmand Hald i Skive (ang, 250 Rbd. r. S. som Forste fordrer hos Sidste, hvilken derimod har formeret en Contrafordring paa 200 Rbd. r. S.) har Overretten stadfæstet Bytingsrettens Dom, ifølge hvilken, naar Kjøbmand Ph. H. Ree junior med Eed bekræfter, at nuværende Kjøbmand M. Oppenheim i Randers ikke, i Egenskab af Handelsfuldmægtig hos ham eller Handelshuset Ph. H. Ree & Co., har været bemyndiget til i Aaret 1836 at tilstaae eller love Kjøbmand Hald en Godtgjørelse af 100 Rbd. r. S., som Afslag paa dennes Gjæld til bemeldte Handelshuus, denne da til Hovedcitanterne bør betale 250 Rbd. r. S. med 4 pCt. Rente til Betaling skeer, dog at denne Rente først beregnes fra den 13de April 1837. Processens Omkostninger for begge Retter hæves. Handels- og Skibsefterretninger. Thisted, d. 14de Jan. Vi vilke til Foraaret vistnok faae megen Fart igjennem Aggerkanalen, idet her i den senere Tid er kjøbt endeel Korn til Afskibning i Foraaret. – Vi have her un faaet stille Veirlig efter de mange Dages Storme og betydelige Ødelæggelser, som bevirkedes ved det høie Vand i Liimfjorden. Heri Byen have flere Familier maattet forlade deres Bopæle og have lidt betydeligt Tab saavel paa Husene, som paa deres øvrige Eiendom. At de høie Vande have forvoldet megen Skade langs med Liimfjorden, kan ikke feile.
Aalborg Stiftstidende, 1839-01-17
Blandt de i Beretningen fra Thisted i denne Av. Nr. 11 anførte Vare-Udførseler gjennem Aggerkanalen i 1838 er, ved en Utydelighed i Manuscriptet kommet til at staae 53 Fjerdinger Smør istedetfor 5321 Fjerdinger, hvilket de ærede Redacteurer, som maatte have optaget den foregaaende Beretning, bedes at rette. Uovereensstemmelsen mellem der i dette Blads Nr. 5 og 11 anførte Fortegnelse over de gjennem Aggercanal passerede Fartøier i 1838 og den af Hr. Justitsraad de Fischer til Thisted Avis indgivne Beretning, bestaaer i, at tvende Fartøier, F. Sand af Løgstor og C. Madsen af Thisted, ere af Lodserne anførte for ud- og indgaaende, men de ladede Begge i Canalen med strandede Varer og kom ikke i Nordsøen. Den her i Avisen meddeelte Beretning og det angivne Antal af gjennempasserede Fartøier: 150, er føl(Meddeelt.) gelig aldeles rigtig. Grenaa, d. 15de Jan. Her i Nærheden er strandet Skonnerten Paradis af Fehmern, Capt. F. Watte, fra Neustadt bestemt til Rewcastle med 1030 Tdr. Hvede. Skibet stødte ved Treaa Mølle. Endeel af Ladningen blev kastet overbord for om muligt at faae Fartøiet flot, men da dette ei kunde skee og Skibet var lækt, har man begyndt at bjerge af Lasten og circa 500 Tdr. ere til Dato komne land.
Aalborg Stiftstidende, 1839-01-17
(Jndsendt.)¬ Man tillader sig herved at gjøre Vedkommende opmærksom paa: at det var meget ønskeligt, om Dagvognene, der først ankomme til Stationerne og Aftenen, forsynedes med Lygter. Da dette Ønske har al billighed for sig, haaber man, at Vedkommende ville interesse sig for denne Oplysnings-Sag.
Aalborg Stiftstidende, 1839-01-17
Bekiendtgjörelser. Da det er blevet mig tilmeldt, at ulovlig Jagt i den senere Tid udøves paa den mig ved Concession af 24de Marts 1831 overdragne kongelige Jagt paa Hals Sogns uindhegnede Jorder, deri indbegrebne Hon Byes Eiendomme og Skovparter, samt Meelholdts Skov, saa udlover jeg herved en Douceur af 10 Rbd. for den, som beviisligen angiver, hvo der udover slig uhjemlet Jagt i benævnte Districter. Aalborg, den 14de Januar 1839. G. S. Kayerød.
Aalborg Stiftstidende, 1839-01-17
Theatret i Aalborg.
Aalborg Stiftstidende, 1839-01-17
(Ellevte Abonnements-Forestilling.)
Aalborg Stiftstidende, 1839-01-17
Søndagen den 20de Januar opføres: Efter Solens Nedgang, nyt Lystspil i 1 Act, efter det Franske; derefter: Recruten, Vaudeville i 1 Act af Th. Overskou, kongl. Skuespiller. J. Müller. De voxne Drenge, som iaftes Kl. 11 af Kaadhed have slaaet mine Ruder ind, advares herved, fremtidigen at vogte dem for slige pøbelagtige Drengestreger, da Vedkommende ikke ere ukjendte.
Aalborg Stiftstidende, 1839-01-17
Nogle fattige Folk kunne Vinteren igjennem faae Arbeide hos M. Garben. Eidammer=, Stoltser=, guult og grønt Schweitzer, samt flere Sorter Huusholdnings=Oste, brunswigske og holstenske Pølser, islandsk Klipfisk og Bergens fede Sild faaes hos Ch. H. Sødring.
Aalborg Stiftstidende, 1839-01-17
Fineste hvid og graae Rakitsker, med flere Sorter simplere Hør og Hørblaar sælges til meget billige Priser af Ch. H. Sødring.
Aalborg Stiftstidende, 1839-01-17
Mit i Hjørring, ved Torvegaden og Torvet, næs ved Raadhuset beliggende Sted, agtes bor solgt underhaanden, til nedsat Priis, og kan tiltrædes strax. Af Kjøbesummen kan en stor Deel blive staaende. J Mangel af Salg ønskes det bortleiet, samlet eller separat. J min Fraværelse kunne Liebhabere herom underhandle med Hunderup. P. Spendrup.
Aalborg Stiftstidende, 1839-01-17
Auction. over Hovedgaarden Meilgaard med Afbyggergaarden Birkelund førstkommende Torsdag den 31te Januar 1839.
Aalborg Stiftstidende, 1839-01-17
Jfølge Bestemmelse af Directionen for Statsgjælden og den synkende Fond bliver, Torsdagen den 31te Januar 1839, om Formiddagen Kl. 11, afholdt offentlig Auction paa Hovedgaarden Meilgaard, til Bortsalg af bemeldte Hovedgaard med Afbyggergaarden Birkelund og øvrige Underliggende, hvilke Eiendomme ere beliggende i Randers Amt og bestaae af: 1) Meilgaard Hovedgaard med fri Hovedgaardstaxt 45 Tdr. 2 Skpr. 3 Fdkr. 1 Alb. Jordskyld, og den ved Hovedgaarden beliggende Teglværk og Potte fabrik. 2) Afbyggergaarden Birkelund med 4 Tdr. 7 Skpr. 1 Fdkr. 1 1/5 Alb. fri og 2 Tdr. 7 Skpr. - Fdkr. Alb. ufri Jordskyld. 3) De Eiendommen tilliggende Skove med 11 Tdr. - Skpr. 2 Fdkr. 1 Alb. fri Skovskyld. 4) Bøndergods med 1 Tde. 1 Skpe. 1 Fdkr. 2 Alb. fri og 275 Tdr. - Skpr. 2 Fdkr. 2 1/5 Alb. ufri Jordskyld, samt 8 Tdr. 4 Skpr. ufri Mølleskyld. 5) Glesborg Sogns Konge-Korn- og Qvægtiende, matriculeret for 19 Tdr. 2 Skpr. med tiendeydende Hartkorn 172 Tdr. 5 Skpr. 1 Fdkr. 1/5 Alb. 6) Glesborg Sogns Kirke-Korn- og Qvægtiende, matriculeret for 19 Tdr. 2 Skpr. med tjendeydende Hartkorn 172 Tdr. 5 Skpr. 1 Fdkr. 1/5 Alb. 7) Prum Sogns Konge-Korntiende, forsaavidt den oppebæres af 156 Tdr. 7 Skpr. 1 Fdkr. Alb. tiendeydende Hartkorn, matriculeret for 21 Tdr. 1 Skpr. 2 Fdkr. 2 1/4 Alb. 8) Ørum Sogns Kirke-Korn og Qvægtiende, matriculeret for 24 Tdr. 3 Skpr., forsaavidt den oppebæres af 162 Tdr. 5 Skpr. - Frdkr. 2 Alb. tiendeydende Hartkorn. J Kjøbet følger endeel Besætning og Jnventarium. Hovedgaarden drives ved Hoveri, og foruden dette haves omtrent 1400 Huusmændsarbeidsdage. Det bemærkes: at af Kjøbesummen bliver contant at udbetale i 11te Juni Termin 1839, og at Budet paa Auctionsstedet bliver approberet, naar det i det Mindste udgjør den Sum, som Statsgjælds-Directionen har opgivet den Kongelige Godsinspecteur i et forseglet Brev, der først aabnes naar Hammerslaget er givet. Auctionsconditionerne ligge fra den 15de Januar førstkommende til Eftersyn i det jydske- lollandske Landvæsens contoir under Rentekammeret, hos Godsinspecteuren Justitsraad Bindesbøll paa Edelsborg pr. Skanderborg, Gjæstgiverne Larsen i Aarhuus, Brünes i Aalborg, Strøm i Odense og Petersen i Haderslew, Avisredactionen i Altona og hos Godsforvalter Beder paa Meilgaard, der tillige foreviser Eiendommen og Jordebogen over samme.
Aalborg Stiftstidende, 1839-01-17
Jfølge Amtets Ordre blive efterfølgende, den kongelige Kasse for Skatte= og Afgifts=Restancer tilkjendte Eiendomme, nemlig: a) Niels Christian Christensens Gaard i Hellevad By og Sogn, af Hartkorn Ager og Eng 3 Tønder 1 Skpr. 3 Fdkr. 1 Alb., med Avl, og Afgrøde, og b) Anders Christensens nu Ole Pedersens Sted i Lemb, Hellevad Sogn, af Hartkorn Ager og Eng 1 Tønde 2 Skpr. 3/4 Alb., med Avl og Afgrøde, stillede til Salg ved 3 Auctioner, der afholdes saaledes: første Auction Løverdagen den 2den Februar, 2den Auction Løverdagen den 16de Februar og tredie Auction Løverdagen den 2den Marts førstkommende, Auctionerne over førstnævnte Eiendom, oc Formiddagen Klokken 10, og Auctionerne over Stedet i Lemb. om Eftermiddagen Klokken 1, hvilket herved bekjendtgjøres. til Lysthavendes Efterretning, og tillige i Overeensstemmelsk med Placat 22de April 1817. De første Auctioner afholdes paa mit Contoir, hvorimod tredie Auction paa Eiendommene, der sælges. Conditionerne ligge forinden Auctionerne til Eftersyn hos mig. By- og Herredsfogedcontoiret i Sæby, den 9de Januar 1839. Heiberg.
Aalborg Stiftstidende, 1839-01-17
Jfølge Amtets Ordre bliver den Peder Christian Brøndlund forhen tilhørende, den kongelige Kasse for Skatte= og Afgifts=Restancer tilkiendte Gaard, Kraghede kaldet, i Horby Sogn, af Hartkorn Ager og Eng 3 Tønder 3 Skpr. 2 Fdkr. 2 4/5 Alb., med Avl og Afgrøde, stillet til Salg ved 3 Auctioner, der afholdes saaledes: første Auction Mandagen den 4de Februar, anden Auction Mandagen den 18de Februar og tredie Auction Mandagen den 4de Marts førstkommende, hver Dags Formiddag Klokken 11, hvilket herved bekjendtgjøres til Lysthavendes Efterretning, og til lige i Overeensstemmelse med Placat af 22de April 1817. De tvende første Auctioner afholdes paa mit Contoir, tredie Auction derimod paa den til Salg stillede Eiendom, og ligge Conditionerne forinden Auctionerne til Eftersyn hos mig. By- og Herredsfogedcontoiret i Sæby, den 9de Januar 1839. Heiberg.
Aalborg Stiftstidende, 1839-01-17
Rettelser. J Avisens Nr. 10 Sp. 1 L. 1 fra neden staaer beslagte læs "beslaglagte. Ligeledes i f. Nr. Sp. 5 L. 17 færdet l. truet og samme Spalte Lin, 29 det Offentliges Tiltale". "det Offentliges ( Publicums) Tiltale.
Aalborg Stiftstidende, 1839-01-18
Aalborg Stiftstidende, og Adresse-Avis. Jo 14 Aar 1839. Fredagen den 18de Januar. Denne Avis, som udgives af J. Chr. Borch & N. Ph. Reeds Enke og redigeres af Bernhard Ree, udgaaer : Gange ugentlig og kan bestilles paa alle kongelige Postcontoirer i Danmark og Hertugdømmerne samt paa Stiftsbogtrykkeriet Aalborg, hvor Prisen er 7 Mk. 8 s. qvartaliter.
Aalborg Stiftstidende, 1839-01-18
Udlandet. Den almindelige Discussion over DepuFrankrig. teretkammerets Svaradresse er nu tilende, men et Votum som kan afgjøre Cabinettets Skjæbne, savnes endnu. Rigtignok holde Papirerne paa Børsen sig med en mærkværdig Fasthed i Cours, men ikkedestomindre troer man ikke, at Ministeriumet kan blive; i ethvert Tilfælde synes en Recrutering af det med enkelte nye Medlemmer uundgaaelig Resultatet af Debatterne om Adressen afhænger nu af Kammerets Afgjørelse om et Amendement af Hr. Amilhau, der i det Væsentlige forandrer Meningen i begge de første Paragrapher af Udkastet. Dette Amendement lyder saaledes "Sire, Deputeretkammeret ønsker sig med Dem tillykke til Landets Velfærd, denne Velfærd har kun kunne tiltage i Skjødet af den Rolighed, som Frankrig har Deres Majestæts Regjering og Statsautoriteternes regelmæssige Medvirkning at takke for. Under denne Regjering, som med Nidkjærhed vaager over vor Værdighed og tro bevarer vore Forbund, haandhæver Frankrig ved varende i Verden og i Folkenes Agtelse den Rang, de tilkommer det og fra hvilken det vist ikke kan synke ned igjen." Louis Philipp har fristet den tunge Sorg, at miste sin næstældste Datter, Hertuginde Marie af Würtemberg, der, som bekjendt, i længere Tid har været meget syg. Hun døde den 2den ds, i Pisa i sin Gemals og sin Broders Hert, af Nemours Arme. Hun var neppe 25 Aar gl. og erkjendes af Alle for at have besiddet udmærkede Hjertes= og Aandsegenskaber. Ogsaa som Kunstnerinde havde hun naaet et høit Trin. Budskabet om hendes Død indtrax samtidigt med Seiers-Efterretningen fra Mexico. Deputeretkammeret besluttede in corpore at aflægge et Condolen re Besøg i Tuilerierne, hvilket ogsaa, efter at være proponeret af Præsidenten og eenstemmig antaget, strax bragtes i Udførelse, idet Kammeret ufortøvet begav sig tilfods igjen nem Tuilerihaven til Slottet. Kongen, der, som idet mindste Journ. des Deb. beretter, kun faa Øieblikke iforveien var underrettet herom, havde ingen Tid til at anlægge sin Uniform og indfandt sig i Thronsalen i sort Frakke, omgiven af hele den kgl. Familie i dybeste Sorg. "Sire", saa de Hr. Dupin, der er Kammeret, hele Kammeret, og blev saa rørt, at han ikke kunde tale videre. Bevidnelsen, af Kammerets Sorg og den rørte Konges Taknemmeligheds Yttringer skildres i saa gribende Træk. Kammeret var heelt fuldtalligt tilstede, navnlig ogsaa den hele constitutionelle Opposition. Hr. Royer-Collard befandt sig første Gang siden Julirevolutionen i Tuilerierne. Til Hr. Mauguin, som sluttede Toget, sagde Kongen: "Jeg takker Dem for dette Skridt, jeg er meget rørt heraf. Jeg beder Dem at sige det til Kammeret." Forresten var Besøget, som ogsaa Journal des Debats indrømmer, et varmt Beviis paa dyb Medfølelse, men aldeles ikke nogen politisk Act. – Og saa Erkebiskoppen af Paris har aflagt Kongen et Condolencebesøg. Jøvrigt havde i Forstæderne udbredt sig Rygtet om en Emente paa Concordiepladsen. Det var imidlertid ikke andet end den om de Deputeredes Tog forsamlede nysgjerrige Mængde.
Aalborg Stiftstidende, 1839-01-18
England. Bladene ere fyldte med Beretninger om de skrækkelige Ødelæggelser, som af frygtelige Orkaner ere anrettede paa hele den engelske og irske Kyst. De store Stæder Liverpool og Dublin have lidt frygteligst. J Dublin, hvor hele Gader ere ufremkommelige for de nedstyrtede Bygningers Gruus, forøgedes Rædselen endnu ved en stor Jldebrand, der fortærede 6 store Bygninger og et Kapel. Liverpool har lidt uhørt baade paa Bygninger og i Havnen.
Aalborg Stiftstidende, 1839-01-18
Et Skib med 85 Passagerer er gaaet under og flere Flod dampbaade have havt en lignende Skjæbne. Fra Birmingham, Lincoln, Alfort, Hull og Sunderland havde man de sørgeligste Beretninger.
Aalborg Stiftstidende, 1839-01-18
Fædrelandet. Jfølge Thisted Avis skal Lemvig have lidt meget ved Oversvømmelsen, da Vandet stod lige til midt paa Torvet. Dog skal Ødelæggelsen være størst i Løgstør, hvor neppe 20 Jndvaanere vare frie for Vand og af en stor Deel Bygninger kun Tømmeret var tilbage. Foruden de 3 sjunkne Fartøier vare følgende satte paa Land og staae høit op i Gaden og i Haverne, nemlig Skipper Sand fra Løgstør, Skipper C. Madsen og Smakken Elisabeth fra Thisted, Nørre Aggersundgaard stod ogsaa under Vand, saa at man kun faae Taget af den. J Thisted havde man Natten til Søndag havt afvexlende Storm med Torden og Lynild og Mandag Aften faaes et mærkeligt Luftsyn, nemlig en smal skinnende Stribe, der gik fra Nord til Syd, og stod en Times Tid med ganske klar Himmel, som et Slags stærkt Nordlys, og derpaa forsvandt.