JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-08-15
Samtlige græske Rajaer i Constantinopel ere bragte i den største Bestyrtelse, og alle Gemytter føle sig dybt rystede ved en der nylig indtruffen Begivenhed. Den 13de Juli om Morgenen gik i Landsbyen Bulancia, tætved de syv Taarne, en Grækerinde med sin Baarige meget smukke Datter til Brøndene, for at hente Vand. J Samtale med en Veninde, som hun traf der, gav hun ikke Agt paa Barnet, og da hun vilde gaae hjem igjen, var det forsvundet. Hun raabte, græd, vred Hænderne, spurgte de Forbigaaende, men Alt forgiæves. En tyrkisk Naboerske, rørt af Moderens Smerte, sagde hende, at en Tyrkinde havde røvet hendes Barn, og at dette nu befandt sig i Scutari. Grækerinden lod sig strax sætte derover og begav sig til det hende betegnede Huus, hvor hun virkelig fandt sin Datter, allerede klædt paa Tyrkisk. Moderen fordrede sit Barn tilbage, og vilde tage det med sig, men den tyrkiske Kone paastod, at det var hendes, og den Ulykkelige maatte med blødende Hjerte igjen forføie sig bort. Efter Fleres Raad begav hun sig til Storveziren Rauw Pascha, og anraabte ham om Hjelp. Denne svarede hende temmelig vredt, at hun skulde blive hjulpen, og at hun kunde indfinde sig hos ham den følgende Torsdag, da hun saa vilde finde sin Datter, og hvis denne da erkjendte hende for sin Moder, kunde hun være sikker paa Udleveringen. Grækerinden begav sig den betegnede Dag, ledsaget af Præsten, Dommeren og flere Bønder fra Landsbyen, til det Sted, hvor Storveziren med sine Undergivne befandt sig. Jmidlertid havde Rau Pascha ladet hente Barnet, som allerede iforveien ved Gaver var overtalt til at fornægte sin Moder; men saasnart den Lille faae Moderen, brød Naturen frem, og hun ilie over til hende med det Udraab: "Moder, Moder, red mig!" Denne græd og holdt sin Datter krampagtigt omfavnet; men Rauw Paschanyste af Vrede, greb Pigen ved hendes lange Haar, og, medens Tjenerne overvældede Moderen med Næveslag, rev han Barnet ud af hendes Arme og overgav det til en Betjent, der øieblikkelig forsvandt med det. Præsten og de øvrige tilstedeværende Græker traadte nu i ædel Vrede op mod Tyrannen, men strax faldt Tjenerne over dem, gave dem den frygteligste Bastonade og kastede dem i Fængsel; den Geistlige fandt imidlertid i Tumulten Leilighed til Flugt og undkom lykkeligt. Den skrækkeligt mishandlede og forslaaede Kone blev aldeles bevidstløs kastet ud paa Gaden. Da Præsten ikke var at finde nogetsteds, blev Patriarchen hidkaldt og betydet, under sit Livs Fortabelse at faae den Geistlige i sin Magt inden otte Dage. Saaledes stode Sagerne endnu den 22de Juli, men hvor Barnet er blevet af, veed man ikke. Man er nu begjærlig efter at vide, hvorledes den strænge og retfærdige unge Sultan vil møde denne Fremfærd, af hans første Minister, da Klagen allerede ved næste Kirkegang blev ham personligt overleveret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-08-15
J et Brev fra Constantinopel af 23de Juli hedder det: J dette Øieblik ere alle Grækernes Udsalgsteder og Boutiker lukkede, og dem selv givet Valg af, inden 8 Dage at forlade Landet eller ogsaa skifte Tro. Alt er i Oprør, Qvinderne skrige, Mæn denne rase; Politiet har forseglet alle Værksteder, Boutiker, osv. og man er i stor Bekymring for Udfaldet. J samme Stad er derimod stor Glæde blandt Tyrkerne i denne Tid, atter har en af Keiserens (saaledes kaldes nu Sultanen) Gemalinder født en Prindsesse, i hvilken Anledning der i syv Dage i Rad skal op høres med alt Arbeide, femgange daglig saluteres fra alle Batterier, og om Natten alle Husene illumineres. Hvo som ikke gjør dette frivilligt, faaer Stokkeprygl.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-08-15
Dronning Victoria har atter været plaget af en gal Mand, der udgav sig for Georg 17 og paastod, at Dronningen var hans Kone og at han var kommet for at føre hende op til Himlen i en Luftballon. Han blev naturligviis arresteret. Ogsaa en anden Skræk har Dronningen havt i disse Dage: En Mand faldt ned fra Taget paa et Huus, i samme Øieblik som Hs. M. kjørte herforbi.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-08-15
Paa den Brüsseler Jernbane tildrog sig den 15de Juli følgende Ulykkestilfælde: En døv Bonde gik over Banen i samme Øieblik som et Vogntognærmede sig, og var, da han ikke kunde høre Advarselspiben, i den største Fare for at blive radbrækket. Dette bemærkedes af en tætved staaende Arbeidsmand, som sprang til og gav Bonden et Stød, saa han fløi udover Banen og undgik Døden. Men imidlertid havde Dampmaskinen naaet hans Livsfrelser, og knust ham paa Stedet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-08-15
Den nylig i Dresden afdøde Grevinde Flemming har efterladt sig et underligt Testament. Sine Meubler har hun f. Ex. skjænket en Neven, dog paa det udtrykkelige Vilkaar, aldrig og paa ingensomhelst Maade at gjøre Brug deraf, det er derimod paalagt ham og hans Efterkommere at conservere dem paa det omhyggeligste, indtil Tidens Tand ødelægger dem. Derfor skal han nyde en vis aarlig Rente. En Anden skal arve alt hendes Linned, men paa samme Vilkaar. Linnedet maa ikke benyttes, men skal vaskes og bleges engang om Aaret, og saa pakkes ned igjen, at det kan gaae i Arv til sildige Generationer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-08-15
Fædrelandet. Angaaende Kongens nu for en Deel tilendebragte Reise gjennem Provindserne hedder det endvidere i den Berlingske Tidendes Søndagsblad: "Det var altsaa forgiæves, ethvert Forsøg, som man, endskjøndt under skjulende Former, forinden Kongens Reise, gjorde for at fjerne Folket i Taushed og Ligegyldighed fra sin Konge; forgiæves foregav man, at slige offentlige Hyldinger ikke udgaae fra Folkets egen Aand og Stemning, men fremkunstles af Embedsmænd, af hvem hiint skulde lade sig lede og styre, – og hvor foragteligt er det ikke, at nære, eller blot maaskee udgive sig for at nære saadanne Tanker om et frisindet, høihjertet Folk, som om det villiesløst og trællevort leed under en herskesyg Embedsklasses Tryk, – Nei, i Sandhed, nei, saaledes var det ikke, at det danske Folk nu modtog sin Konge! Langtfra; thi midt under den Jubel, hvormed det modtog Ham, midt under Udtalelsen af den Ærefrygt, som det vidste at det skyldte Ham, i mundtlige Adresser, skjulte Folket jo ingenlunde, hvad det ellers, med Hensyn til ønskelige Forbedringer, havde paa Hjertet; men, uden Tilbageholdenhed, og just saaledes som det sømmer et tillidsfuldt og ærligt Folk, henvendte man sig til Kongen, af hvem man med Fortrøstning venter enhver Brøst afhjulpen, hvorunder Landet menes at lide. – Saaledes var det, at Folket modtog sin Arvefyrste - og denne oprigtige Modtagelse vil være lige saa dyrebar og uforglemmelig for Fyrsten, som den Fortrøstning og det Haab for Fremtiden, Han indgjød Sit Folk, vil være for dette."To navnkundige Oldinger ligge for Døden: Geheimeconferentsraad Andreas Bjørn Rothe og forhenværende Landsdommer Dr. Gustav Ludvig Baden. Den Første er 78, den Anden 76 Aar gl. Saavel Lægerne som deres nærmeste Venner have opgivet alt Haab om deres Helbredelse. At Biskop Møller paa Lolland har, formedelst Alderdoms=Svaghed, besluttet inden kort Tid at resignere, er formodentlig meere end et tomt Rygte; men det, som man har søgt at bringe i Forbindelse dermed, at nemlig Grundtvig skulde være en Aspirant til denne Bispestol, saasnart den bliver ledig, maa vel ansees for Opdigtelse. (Rd. Av.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-08-15
Rosenhoff har nu to Sager for Hof= og Stadsretten. J den ene er Dr. Rothe Anklager; Artiklen handler om Testament=Jagt. Det bliver vist en dyr Spøg for Rosenhoff, muligt 200 Rbdr. Mulct og eet Aars Censur. Den anden er en endnu alvorligere Sag, i hvilken Rosenhoff sigtes for fornærmelige Udtryk mod Regjeringen, og hvis han slipper med en Mulct af 300 Rbd. og to Aars Censur saa kan han vist rose sig af at være sluppen godt derfra. (Rd. Av.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-08-15
Af Fyenske Aviser erfares, at Jfr. Kirstine, Juul har allerede engang før, ifølge Høiesteretsdom, været straffet med 15 Dages Fængsel paa Vand og Brød for de samme Beskyldninger mod Kammerj. Byfoged Klaumann i Odense, som hun nu har gjentaget i sit udgivne Flyveskrift. De spanske Dandsere give i denne Tid Forestillinger i Helsingøer, i Compagnie med dHrr. Waltz og Parges, kgl. Skuespillere fra Khvn. J Tirsdags opførtes den falske Catalani, Farce med Sang af Bauerle, samt Vaudevillen: "Spøgeriet paa Herregaarden;" imellem Stykkerne og til Slutning dandsedes El Bolerd" og El Juleo de Xeres.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-08-15
Angaaende DD. MMs. Ophold paa Silkeborg, fortælles i Jyllandsposten, at den kgl. Sulte, som ialt udgjorde c. 20 Personer, havde med saa stor Vanskelighed været indlogeret der, at den kgl. Godsinspecteur havde maattet beqvemme sig til, hver Nat at tage Qvarteer i – Herredsfogdens Vogn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-08-15
Aarhuus. Hr. Printzlau havde i Onsdagsaftes ved sin Beneficeforestilling, der blev givet for propfuldt Huus, Leilighed til at vise sit sjeldne Talent i to hinanden modsatte Fag, nemlig som Hans Sachs" og "Den reisende Student." Den første Rolle, der, som bekjendt, hører til Hr. Printzlaus fortrinligste Præstationer og udført af denne unge Kunstner, altid har fundet levende Paaskjønnelse fra Publikums Side, blev ogsaa denne Gang udført paa den værdigste Maade. Den reisende Student vandt Bifald ved en livlig og munter Udførelse og ved flere af de originale Sangnummere, der gjennemførtes med Lethed og Lune. Efter Forestillingen blev Hr. Prinzlau, 3die Gang under Selskabets nærværende Ophold her i Byen, fremkaldt af det talrigt forsamlede Publikum, for hvilken Udmærkelse han aflagde sin Tak ved, accompagneret af Orchestret, at afsynge enkelte passende Stropher af en yndet Vise i Stykket "Den reisende Student, hvorfor har atter blev hilset med stormende Applaus. - Ogsaa Hr. Wimmer nød samme Aften en velfortjent Paaskjønnelse af sit Kunstnertalent, i det han blev fremkaldt paa Grund af hans fortræffelige Udførelse af Raadmand Runge i "Hans Sachs. - Vi haabe endnu en Tidlang at beholde det Müllerske Selskab her, da det hidtil har havt talrigere Besøg, end det sædvanligviis pleier at være Tilfældet i Sommermaanederne. J næste Uge kunne vi vente at see opført to nye Stykker: "Syvsoverdag, af Professor Heiberg, og "Min Faders Kaarde, og i næste Uge maaskee: Den falske Catalani."Med Jahnsens Paquet fra Kjøbenhavn: Fru Kipnasse, Frøken Lewetzau, Lieutn. v. Morgenskjerne, Frøken Wachs, Capt. Reiersen, Jomfruerne Basse, Bigandt, Rindum, Løvengreen, Gross og Harpoth, Fuldm. Schytte, Mad. Svendsen m. Datter, Student Mühlenstedt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-08-15
Bekjendtgjørelser. At Enke=Provstinde M. C. Krøyer, født Thorsager, den 11te dennes hensov ved en blid og rolig Død, efter flere Aars tiltagende Svagelighed, i sit 65de Aar, bekjendtgjøres herved sørgeligst for fraværende Slægt og Venner af hendes efterlevende Datter. Grenaae, den 14de August 1840. A. M. Krover.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-08-15
Theatret i Aarhuus. Mandagen den 17de August opføres: Syvsoverdag. Ny original romantisk Comedie i 3 Acter, med Sang og Chor, af Professor J. L. Heiberg. (Første Gang opført paa det kongelige Theater den 1ste Juli 1840, i Anledning af Deres Majestæters Kroning.) J. Müller. Aar 1810, Mandagen den 27de Juli, blev i den Kongelige Lands-Over- samt Hof= og Stadsret i Kjøbenhavn afsagt Dom i Sagen No. 281/1840: Solodandser ved det Kongelige Theater Peter Joseph Larcher, contra: Forhenværende Redacteur af Bladet "Raketten, F. Steenberg, og saaledes: kjendt for Ret:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-08-15
De paaankede, af Jndstævnte, forhenværende Redacteur af Bladet "Raketten, F. Steenberg, i et i bemeldte Blad No. 309, for 29de Februari d. A. indrykket Stykke med Overskrivt: "Larcher, Lars Kjær er Du her, om og imod Citanten, Solodandser ved det Kongelige Theater, Peter Joseph Larcher, brugte fornærmelige Udladelser bør døde og magtesløse at være, og ikke komme Citanten til Skade paa Ære, Embede, gode Navn og Rygte i nogen Maade, hvorhos Jndstævnte forsit i saa Henseende udviste Forhold bør i Mulct til Kjøbenhavns Fattigvæsens Hovedkasse bøde 50 Rbd. Sølv, samt være den i Forordningen 27de September 1799. 20 fastsatte Censur undergiven i 1 Aar. Til det Offentlige betaler Jndstævnte det Retsgebyhr og Skriversalarium der skulde have været erlagt og Godtgjørelse for det stemplede Papiir der skulde have været forbrugt, saafremt Sagen ikke fra Citantens Side havde været beneficeret; saa betaler han og i Salair til Citantens befalede Sagfører, Procurator Borup, 10 Rbd. Sølv. Saa betaler han og til Jnstitskassen i Mulct for unødig Trætte 10 Rbd. Sølv. At efterkommes inden 15 Dage efter denne Doms lovlige Forkyndelse under Adfærd efter Loven. Hvilket herved bringes til offentlig Kundskab i Overeensstemmelse med Forordningen af 27de September 1799. Justitscomptoiret i den Kongelige Lands-Over- samt Hof= og Stadsret i Kjøbenhavn, den 27de Juli 1840. Hoff.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-08-15
Væddeløb. Randers Bane 1840. Den 7de og 8de September. Den 3de September, Formiddag Kl. 10.1) Løb om Kongeprisen for 3-aarige Hingster og Hopper, tilhørende Undersaatter i det danske Monarkie, 4000 Al. Hingsten bærer 120 og Hoppen 116 Pd. Den 1ste Hest erholder 400 Rbd. r. S. 2den 200 2) Løb for 3, 4 og baarige Hingster og Hopper, Fuldblod udelukket, tilhørende i Jylland boende Medlemmer af Selskabet til Hesteavlens Fremme i de danske Provindser; 3-aarige Hingster 114, 4-aarige 130 og baarige 138 Pd., Hopper 3 Pd. mindre. 4000 Al. 10 Rbd. r. S. Jndsats 1/2 ft. Den 1ste Hest erholder 300 Rbd. r. S. 2den - - 100 3die - - Jndsatsen indtil 50 Rbd. Det Mere tilfalder den 2den Hest. 3) Løb om Kongeprisen for 4-aarige Hingster og Hopper, tilhørende Undersaatter i det danske Monarkie, 5000 Al. Hingsten bærer 130, Hoppen 126 Pd. Den 1ste Hest erholder 600 Rbd. r. S. 2den 200 - 4) Prinds Frederik Ferdinands og Prindsesse Carolines Løb, for 3-aarige og ældre Heste; Fuldblod udelukket, tilhørende Medlemmer af Selskabet til Hesteavlens Fremme i de danske Provindser; 3-aarige Hingster 114, 4-aarige 130, 5-aarige 138, 6-aarige og ældre 143 Pd., Hopper og Vallakker 3 Pd. mindre. 6000 Al. 10 Rbd. r. S. Jndsats, som og erlægges dersom Hesten tilbagetrækkes.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-08-15
Den 1ste Hest erh. en Pokal, udsat af D. K. H. H. Jndsatsen indtil 50 Rbd; det Mere tilfalder 1ste Hest. Den 8de September, Formiddag Kl. 10.5) Løb for 3, 4, 5 og 6-aarige Hingster og Hopper, som ere tillagte af og tilhøre Bønder i Jylland, hvilket bevises ved 2 paalidelige Mænds Attester, som, om forlanges, maa beediges for Retten. Rides af Bønder. 2000 Al. heats (Gjentaget Løb). Jngen Vægtbestemmelse. Møde flere end 10 Heste, løbes i Afdelinger, 3000 Al., og Løbet er da ikke heats. Den 1ste Hest erholder 80 Rbd. r. S. Hopper, som vinde en Priis eller seire i et Afdelingsløb, kunne n. A. frit blive bedækkede ved en Fuldblodshingst naar de dertil findes tjenlige. Prinds Frederik Carl Christians Løb for 3-aarige og ældre Heste, fødte i Jylland, Fuldblod udelukket, tilhørende i Jylland boende Medlemmer af Selskabet til Hesteavlens Fremme i de danske Provindser. Vægt som i Løbet No. 4. 3000 Al. heats. Jndsats 10 Rbd. r. S., som og erlægges om Hesten tilbagetrækkes. J det mindste 4 Underskrifter ellers intet Løb. Den 1ste Hest erh. 2/3 af Jndsatsen og et Tilsk. af 2den – – 1/2 af Jndsatsen. 100 Rbd. r. S. af Hs. K. H. 7) Løb om Kongeprisen for 4 og baarige Hingster og Hopper, tilhørende Undersaatter i det danske Monarkie; 4-aarige Hingster 130, beaarige 140 Pd., Hopper efter Alder 4 Pd. mindre. 6000 Al. Hver Concurrent kan stille en 4-aarig og en braarig Hest. Den 1ste Hest erholder 800 Rbd. r. S. Til Løbene 1, 2, 3, 4, 5 og 6 kan hver Coucurrent, 2den 300 kun stille een Hest. Fremme i de danske Provindser, erlægger for hver Hest Den som ikke er Medlem af Selskabet til Hesteavlens han stiller til hvert af Løbene 1, 3 og 1, 20 Rbd. r. S. til Rendekassen. Anmeldelse af Hestene til de forskjellige Løb skeer skriftlig til Major v. Flindt i Aarhuus og maa senest være gjort til Kl. 7 om Aftenen den 5te September, efter hvilken Tid ingen Anmeldelse modtages, med Undtagelse af de til Løbet 5, der kunne gjøres til Kl. 10 om Formiddagen den 6te September, til hvilken Tid alle til Løbene anmeldte Heste blive at forevise paa det Sted, som nærmere vil blive bestemt. I Anmeldelsen maa være angivet: Hestens Alder, Lød og Aftegn, samt hvorfra den stammer; ligesom og Rytterens Paaklædning. Private Væddeløb kan afholdes begge Dagene, naar Anmeldelsen herom skeer til Committeen Dagen for de ønskes afholdte. For hver Hest erlægges 2 Rbd. r. S. til Rendekassen. Hesteskue og Auction afholdes den anden Væddeløbs dag, efter at Væddeløbene ere endte. Anmeldelserne maa indleveres skriftlig til Major v. Flindt senest den 5te September, om Aftenen Kl. 7, og i samme være angivet Hestens Alder, Lød, Aftegn og Slægtregister, samt Eierens Navn og Bopæl. Ved Auctionen agter Committeen at kjøbe nogle Halvblods aarige Føll, som efter endt Auction blive bortloddede til Selskabets Medlemmer i Jylland. De hidtil gieldende Bestemmelser og Vedtægter for Væddeløbene blive og i Aar gieldende. Den 28de Juli 1840.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-08-15
Committeen for den jydske Afdeling af Selskabet til Hesteavlens Fremme i de danske Provindser. Brandassurance=Forening. I Henhold til Følgebladet med Aarhuus Stiftstidende, No. 167 for indeværende Aar, om en Brandassurance Forening, er kun skeet Anmeldelser om Forsikkring af rørlige Eiendele til et Beløb af circa 1 Million Rbdlr., og Foreningen kan altsaa, ifølge de i Lovens § 25 anførte Bestemmelser, ei træde i Kraft til 1ste September næstkommende. Men da undertegnede foreløbig constituerede Direction efter forskjellige Yttringer maa antage, deels at mange flere Landmænd ønske at tiltræde Foreningen, men ei kunne det til den anførste Tid, fordi de andensteds have tegnet Assurance, der først senere udløber, det deels er at formode, ja endog er vist, at tilfældige Omstændigheder have bevirket, at ei faa Anmeldelser, som kunne forventes, endnu ere udeblevne, og den constituerede Direction troer at være kommet til Vished om, at Forslaget har vundet almindelig Jnteresse i en stor Deel af Provindsen, saa har den antaget, at efterkomme et almindeligt Ønske, ved endnu at lade Jndtrædelse i Foreningen. staae aaben indtil 1ste Septbr. d. A., inden hvilken Tid Enhver der ønsker at tiltræde samme, bedes indsende sin Anmeldelse, enten til de foreløbig udnævnte Districtsforstandere, eller directe til den constituerede Direction.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-08-15
Da det imidlertid kunde hænde, at der til den Tid ei var tegnet for fulde 1 1/2 Million Rbdlr., men dog for en Sum, der nærmer sig denne, og den constituerede Direction ei har Fuldmagt til, at lade Foreningen træde i Kraft, naar der ei er tegnet idetmindste for den anførte Sum, saa sammenkaldes en Generalforsamling til Afholdelse hos Hr. Gjæstgiver Larsen i Aarhuus, bemeldte 1ste Septbr. d. A. Kl. 10 Formiddag, for der at tage afgjørende Bestemmelse, om den skal begynde sin Virksomhed med de Summer, som da ere anmeldte, saavel som om det skal forblive ved Bestemmelsen i Slutningen af Mai eller om allerede 1ste Januari dertil kunne fastsættes. 25, hvorefter Assurancer først tegnes fra næste 1ste Det bemærkes, at der efter Lovenes § 4 kun har meldt sig et Jnteressentskab af mindre Landeiendomsbesiddere, for 9000 Rbd. Sølv. C. Jngerslev. J. Friis. W. Watt. De ærede Interessentere af Brandassurance Foreningen, som endnu ikke have hævet den dem tilkommende Godtgjörelse: 40 Procent af Præmien for Aaret 1839, vilde behage snarest, muligt at hæve samme hos mig, da Qvitteringslisten indsendes i næste Uge. Assurancer besørges som sædvanlig, de bedste Resicos til 1/2 Procent eller 1 Mk. aarlig af Rbd. 100. Aarhuus, den 11te August 1840. J. Meulenqracht, Fredagen den 21de August afholdes Ballet for min Dandse Elever paa Raadhuussalen her i Byen. Uden at være forsynet med Entre-Billet – som kan faaes Dagen forud i mit Logie hos Hr. Kjøbmand Sabroe paa Torvet – tilstedes ingen Uvedkommende Adgang til Ballet. Aarhuus, den 15de August 1840. S. Bay, Dandselærer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-08-15
Undertegnede, der i flere Aar har handlet med Kreature i Jylland, haver i dette Foraar tilkjøbt sig en Gaard ved denne Byes Skibsbroe, og der opført i Sommer en nye Staldbygning der kan omtrent rumme 100 Stk. Heste og Stude. Da jeg selv har reist i saa mange Aar og veed hvor behageligt det er at have godt Staldrum til sine Kreature har jeg ingen Besparelse gjort, men indrettet alt paa det beqvemmeste, og kan saaledes vist kaldes en særdeles vel indrettet Reisestald, ligesom jeg ogsaa har sørget for at Kreaturene kan komme paa Græs i Græstiden. Gode Gjæstekamre for d'Hrr. Kreaturhandlere og Andre som vil gjæste mit Huus er ligeledes indrettet. Dette tager jeg mig den Frihed herved at bekjendtgjøre for de ærede Herrer Bekjendtere og Ubekjendte. Billig Behandling skal stedse være min Bestræbelse. ærbødigst Callundborg, den 10de August 1840. L. Olsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-08-15
Paa Grund af anden Bestemmelse agter Undertegnede underhaanden at sælge sin her i Byen under Matr. No. 85 beliggende Gaard, bestaaende af 68 Fag, med iværende Brænderi, samt tilhørende smukke Have, gode Markjorder og Enge. Gaarden har 9 større og mindre Værelser, hvoraf 4 ere gibsede og et tapetseret, er vel vedligeholdt, assureret for 4,630 Rbd. Sølv, ligger fortrinlig som Kjøbmandsgaard og har overflødigt Vand til Brænderi, hvilket med Held er drevet i flere Aar. Jorderne, der ere skyldsatte for 3 Tdr. 5 Skpr. 3 Fdkr. 2 1/2 Alb. Hartkorn, bestaae af circa 48 Tdr. Land, og ere i god Trykt i Aarhuus Stiftsbogtrykkerie. Drivt, og Afgrøden, efter Udsæd af 11 ½ Td. Rug, 6 1/2 Td. Byg, 14 Tdr. Havre og 29 Tdr. Kartofler, kan følge med Gaarden. Engene afgive aarlig 20 Læs Hr. Af Besætning kan holdes 16 Køer og en Snees Faar, og ved Hjælp af Brænderiet vil denne betydelig kunne forøges. 4 Heste ere tilstrækkelige til Eiendommens Drift, Bankhæftelsen er indfriet. En stor Deel af Kjøbesummen kan forventes at blive indestaaende i Eiendommen, der kan tiltrædes strax eller til 1ste Novbr. d. A. Liebhavere ville behage at henvende sig til undertegnede Eier. Mariager, den 6te August 1840. N. Grarup.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-08-15
En heri Byen beliggende vel vedligeholdt Gaard med en fortrinlig Frugthauge og stor Grundlod, kan underhaanden faaes tilkjøbs paa særdeles billige Pengevilkaar. Gaarden egner sig til ethvert Slags Bedrift, eller afgiver en behagelig Bolig for en honet Familie udenfor Næringsklassen. Eiendommens Tiltrædelse m. m. kan gandske rettes efter Kjøberens Ønske. Det nærmere kan erfares naar man behagelig henvender sig til Horsens, den 9de August 1840. P. Rosenstand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-08-15
J Forpagtning eller tilkjøbs ønskes et Sted i Nærheden af Aarhuus med tilhørende Markjorder, hvorpaa kan holdes 2 a 3 Køer, og hvortil haves fornødent Tørveskiær. De herpaa Reflecterende ville behage at henvende sig til Hr. Skrædermester Jacobsen i Aarhuus, der meddeler nærmere Underretning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-08-15
Formedelst anden Bestemmelse agter jeg underhaanden at sælge mit iboende Sted paa Bierlev Mark, Hveisel Sogn, der staaer for Hartkorn 3 Skpr. med den til Stedet indkjøbte Kirketiende. Besætningen er 2 Heste, 4 Køer og 6 Faar. Der avles aarlig 10 a 12 Læs Enghøe foruden Klover og tilstrækkelig Jldebrændsel. Bygningerne ere gode og til Beboelse for en honet Familie. Beliggenheden er smuk, tæt ved Mindstrup Skov, og kan tiltrædes til førstkommende 1ste November eller til 1ste Mai efter Kjøberens Ønske. Bjerlev Mark, den 29de Juli 1840. L. Rasmussen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-08-15
Den hos mig ledig blevne Huuslærerplads er nu igjen besat. Petersminde, den 10de August 1840. Terndrup. 275 Rbd. Sedler, Umyndiges Midler, under Palsgaard Godses Overformynderie, kan erholdes tillaans i December Termin d. A. mod lovmæssig Pant. F. Engberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-08-15
En Huuslærerplads ønskes af en theologisk Candidat, der kan fremlægge anbefalende Vidnesbyrd om samvittighedsfuld Duelighed og Dygtighed til at undervise Børn. Billetter mærket: "Huuslærerplads, modtages paa Aarhuus Stiftstidendes Contoir.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-08-15
En Contoirbetjent, der i en 5 Aar har været beskjæftiget med juridiske Forretninger, og som ikke er ukyndig i Regnskabsvæsenet, ønsker sig en Plads til førstkommende 1ste November, og tillader sig at udbede den Reflecterendes Billet tilstillet denne Tidendes Contoir, under Mærket. E. d.