JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-11-04
Nye-York, den 2 Sept. Man har her den ubehagelige Efterretning, at Jndianerne, med hvilke Kongressen i forrige Aar har sluttet en Tractat, ere meget misfornøiede med denne Tractat, og opmuntres stærkt af Engellænderne, som endnu have Forterne i Besiddelse, til at udøve Fiendligheder imod de forenede Stater, og til at forhindre de Landes Aftrædelse, som Jndianerne ved bemeldte Tractat have overladt til Amerikanerne.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-11-04
Rom, den 8 October. Den 2den hujus, om Morgenen Kl. 4, fornam man her 2 Jordstød, og Kl. 7 et tredie langt heftigere, hvilke dog ikke have gjort nogen Skade. Paa samme Tid vare de saa heftige i Frascati, Marino, Castel Gandolfo og paa andre Steder, at Jndbyggerne løb fra deres Huse ud paa aaben Mark.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-11-04
Mayland, den 10 October. Da Hs. Majestæt Keiseren har befalet, at saadanne Forbrydere, som have fortient Dødsstraf, i Fremtiden virkelig skulle lide den, og ikke længer belægges med den ved senere Anordninger fastsatte Straf, saa er der i Følge heraf i disse Dage fuldbyrdet Dødsdom paa 8 Mordere, og Stratenrøvere.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-11-04
Hermanstadt, den 13 October. Det Patent, hvorved Keiseren har ophævet JobagponalForfatningen, giør det største Jndtryk paa de stakkels Undersaatter i Siebenburgen. De kiøbe dette Patent, ombinde det med Krandse, ja, hænge det endogsaa offentlig frem i deres Kirker. Den Glæde, disse stakkels Folk lade see herover, er ikke at beskrive, og Josephs Navn er hos dem hver Dag, hver Time, ja hvert Minut, Løsenet og Materien til alle Samtaler.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-11-04
Da Magistraterne i de smaae Siebenburgske Stæder, efter Keiserens Befaling, faae alle nye Forordninger tilsendte paa Tydsk, saa giver dette ofte Anledning til artige Optrin. Nyelig maatte i Klausenburg en tydsk Sadel mager paa offentligt Torv være Tolk ved en Forordning, som strax skulde publiceres.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-11-04
Paris, den 17 October. Af dem, som skulde seile omkring Verden med Greven von Peyrouse, er allerede En, nemlig Physicus Monge, kommen tilbage igien, da han var bleven syg paa Søen, og derfor var stegen i Land paa Madera. J øvrigt har han medbragt de ønskeligste Efterretninger om Begyndelsen, af denne store Reise.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-11-04
Det har, for at befordre den Franske Handel til Norden, været i Værk, at anlægge et meget kostbart Establissement i Hamborg; men dette Project lader Ministerium nu fare, da en Handelstractat, som man vil oprette imellem Frankrig, og Rusland, allerede ved Græven af Segur er bragt meget vidt, omendskiønt den endnu ikke er bleven stadfæstet af disse Hoffer. Man troer, den er meget nær ved at sluttes; og den Franske Coffardiehandel vilde vinde meget derved, saasom den vilde komme til at nyde mange Fordele i alle Russiske Havne, og Handelen til Østersøen i sær vilde lettes meget derved.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-11-04
London, den 18 October. Med en Paketbaad fra Vestindien er i Dag indløbet den ulykkelige Efterretning, at der den 26de og 27de August har i hin Verdensegn raset en skrækkelig Orkan, som har anrettet store Ødelæggelser, Particularierne derom ere ikke endnu nøie bekiendte, dog veed man, at Ulykken ikke har truffet alle, men allene nogle af vore Øer.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-11-04
Commodore Thompson, som er gaaet under Segl med nogle Fregatter til Goree, paa den Africanske Kyst, har de bestemteste befalinger at tvinge Franskmændene der i Egnen til at lagttage Fredspuncterne, ifald de ikke med det Gode skulde være tilbøielige dertil. Thomsons Afreise fra Portsmouth er just bleven opsat over 4 Uger, paa det at den Sluppe, som det Franske Ministerium har afsendt fra Brest, med Jnstructioner for de Franske Commandanter paa den Africanske Kyst, kunde komme derover førend han, saa at han af den Maade, han bliver modtagen paa der, kan slutte sig til de Franske Depeschers rette Jndhold. Sluppen Nautius, som han har taget med, skal han strax sende tilbage med en nøiagtig Beretning om sin Modtagelse. Saa skal og Hertugen af Dorset betroes til at giøre det Franske Hof Forestillinger angaaende de Uregelmæssigheder, der ere forefaldne paa bemeldte Kyst, og forlange Fyldestgiørelse for dem; men at han, hvis Svaret ikke bliver til Fornøielse, strax skal komme tilbage fra Paris, er et Sagn, som Antiministerialbladene have udspredt, og som ikke fortiener at troes.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-11-04
Fra Jndien meldes atter, at Brudet imellem Marat terne og Tippo Saib er saa godt som skeet, da Maratterne virkelig allerede skal have udøvet Fiendligheder imod Tippo. Man lægger nu vore Kiøbmænd til Last, at de ere meget veegne af fra den gamle lovlige Brittiske Skik, da man ikke skruede Prisen paa sine Varer op, men følgelig heller ikke lod sig prutte nogen Skilling af. J Mandags kiøbte en fornem fremmed Cavailleer her i London et Partie Varer, som der først blev forlangt 290 Pund for, og som han, efter lang Tingen og Prutten, ikke gav meer end 236 Pund for. Mængden af Huus- og Gadetyve tager saaledes til i vor Stad, at ikke allene den offentlige Sikkerhed om Natten ganske er forstyrret, men man ogsaa ved lys Dag og midt om Dagen ikke er uden Fare paa de folkerigeste Gader i London. Hele Bander af saadanne Tyve gaae vel klædte igiennem Gaderne, og lade som de have det meget travelt og stor Hastværk, da de i det samme behændigen omringe den første den bedste, der møder dem, og plyndre ham ud. Alderman Picket blev saaledes i Løverdags skilt ved sit Uhr paa London-Bringe, og en ung Contoirbetient, som man passede op, da han kom ud fra Fullers Banqveercontoir, blev der i Gaar i Middagsstunden, ved Raadhuset, med Magt frataget af Lommen en Banknote paa 30 Pund Sterling.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-11-04
Wien, den 19 October. Keiseren arbeider med usædvanlig Anstrængelse i Cabinettet, ofte indtil silde ud paa Natten.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-11-04
Den Svenske Charge d'Affaires er pludselig reist herfra til Dresden, og strax kommen tilbage igien. Det skal have angaaet Depescher af største Hast.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-11-04
De 10 Millioner, som Holland betaler os i disse Terminer, skal just strække til at betale de Summer, som ere optagne i Frankfurt ved Mayn til Krigsomkostningernes Bestridelse.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-11-04
De nyeste Efterretninger fra Constantinopel tale igien om en meget stærk Jldebrand, som i en Tid af 6 Timer har lagt nogle 1000 Huse i Aske. Man holder overalt denne Jld for at være paalagt.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-11-04
Fra Donau, den 19 October. Det Cavallerie, som kommer tilbage fra Nederlandene, gaaer over Eger til Bøhmen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-11-04
J Constantinopel skal der virkelig have været et Oprør som har været forbundet med en Jldebrand, og har varet saa længe, til nogle af Ministrene ere blevne afsatte. Det hedder endogsaa, at Storviziren, for at stille Folket tilfreds, har ladet udsprede, at Mahomeds Fane, som det sædvanlige Krigstegn, i næste Foraar skulde stikkes ud imod de Vantroe. Hvor vidt alt dette er grundet, vil Tiden lære.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-11-04
Ostende, den 20 October. J Følge Freden, som nu er vis, er allerede den Kiede, som laae for vor Havn, borttaget, og det Skib, som var bestemt til Vagtskib, desarmeres. Regimentet Deutschmeister er allerede den 16de hujus brudt op fra Gent til Brüssel, for derfra at gaae tilbage til Wien, og alle de Folk, som man havde antaget og øvet til Tieneste ved de Pontons, have faaet Afskeed igien. Garnisonerne i de Hollandske Forter ved Schelde vente allerede befaling fra Generalstaterne at rømme dem og at overgive dem til de Keiserlige Tropper.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-11-04
Haag, den 22 October. Først den 17de hujus ankom Resolutionen fra den 4de Provinds, Grøningen, eller Stadt en Lande, angaaende Præliminariernes Ratificering, i Deres Høimægtigheders Forsamling, hvorpaa disse, da Sagen saa høilig kræver en hastig Afgiørelse, endnu samme Dag, den 17de, med de 4 biefaldende Provindsers (Hollands, Utrechts, Overyssels og Grøningens) Stempel, besluttede Ratificationen af de den 20de September underskrevne Præliminarier, og endnu samme Aften afsendte en Coureer dermed til Paris. Efter Republikens Grundlove skal vel alle 7 Provindser være enige i deres Summer, naar det kommer an paa Krig og Fred; men vore Sophister sige, at her tales nu ikke om at erklære Krig eller slutte Fred, og at følgelig heller ikke det eensstemmige Samtykke behøvedes til denne Ratification.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-11-04
Nu skal ved Conferentsen i Paris endnu reguleres angaaende Republikens Souverainitet over Schelde fra Saftingen indtil Søen, angaaende Handelens Indretning paa Ostindien, angaaende hvad Eqvivalent Keiseren skal give for Daalhem, og andre Puncter.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-11-04
Efterat Staterne af Holland i Gaar havde raadslaget over det Svar, der skal gives Kongen af Preussen, og havde taget deres Præadvis derover ad referendum, og tillige ved Eed havde forbundet sig til, ikke at giøre Jndholdet af dette Svar bekiendt, førend det er sendt bort skiltes de ad indtil den 4de November. Ogsaa Generalstaterne have allerede delibereret over samme Sag.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-11-04
Leipzig, den 22 October. Om det store maskerede Bal, som Prindsen af Hohenlohe i denne Høst har givet i Breslau, til Ære for Biskoppen af Osnabrück, fortæller man, at der paa samme havde ladet sig see en overmaade prægtig Maske, som havde tildraget sig alles Opmærksomhed. Prindsen af Hohenlohe havde først spurgt den: Hvem den var, og faaet til Svar, Meer end De. Dette Spørsmaal havde ogsaa Biskoppen af Ossnabrück og Prindsen af Pr. gjort, og faaet samme Svar, indtil endelig Kongen, som Sagen blev foredraget for, ved en Page lod forespørge, hvorpaa Masken havde svaret: At, siden Hs. Majestæt lod spørge, saa maatte den sige, at den var Fugle=Kongen i Breslau hvilket da skal have givet Anledning til en stor Latter.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-11-04
Fra Westphalen, den 24 October. De tydske Hoffer, der saa godt som have tiltraadt den i Berlin imellem Brandenborg, Sachsen og Hannover sluttede Unionstractat, skal, som man siger, være, foruden Churfyrsten af Maynz, Landgreven af Hessen-Cassel, Hertugerne af Brunsvig-Wolfenbüttel, Sachsen Weimar og Sachsen-Gotha.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-11-04
J Emmerich ankomme daglig hele Familier fra Holland og sætte sig ned der, fordi de ere misfornøiede med Republikens nærværende indvortes Forfatning, og derfor heller have forladt deres Fædreneland.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-11-04
Cøln, den 24 October. I Anledning af at adskillige Tidender have meldet om en Reise, som Hertugen af Zweybrücken vilde giøre til Wien, udbredes nu ogsaa, at Mageskiftet med Bayern ikkun var blevet opsat, indtil den Hollandske Striid havde faaet Ende, og at Hertugen af Zweybrücken just vilde gaae til Wien, for at give sit Samtykke til dette Mageskifte. Men, efter det indlysende Skridt, som Hertugen af Zwey brücken har gjort i denne vigtige Sag, har man Aarsag til at tvivle paa, at han vil gaae til Wien, og tilbyde sin Hielp til et Mageskifte, som han først eengang har sat sig saa formeligen imod. Ligesaa megen Aarsag har man til at tvivle, naar de offentlige Blade fortælle, at eet af den Berlinske Unionstractats fornemste Lemmer var faldet fra, og derhos tale om en Alliance imellem Østerrig og Sachsen, i Følge hvilken der altid, saa vel i Freds- som Krigstid, skulle blive liggende 20000 Mand keiserl. Tropper til Besætning i Sachsen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-11-04
Nederelven, den 27 October. Den 10de hujus, om Natten, udbrød i Rigstaden Ulm en Jld, hvorved 2 Huse bleve lagte i Aske. Samme Nat foraarsagede et heftigt Tordenveir, en almindelig Skræk, men en langt frygteligere Forfærdelse paakom Natten imellem den 14de og 15de, da en nye Jld udbrød, som rasede hele den Nat, Dagen derpaa, og en Deel af næste Nat igiennem. Mange Huse ere deels beskadigede, deels nedrevne, for paa den Maade at standse Jlden; men 14 Bygninger ere ganske gangne op i Røg, og det meget talrige Stadsbibliothek største Deelen blevet et Rov for Luen. Forfærdelsen i Staden var saa almindelig, at der den 16de, som var Søndag, ikkun kunde holdes en Bedetime i Stedet for Prædikener, og at den hellige Naadvere ikke kunde uddeles. Fem fremmede Personer, som opholde sig der, og som have paadraget sig Mistanke for at have anlagt Jlden, skal være tagne fast.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-11-04
Kiøbenhavn, den 4 November. Den 16de August d. A. er den Churpfalziske Ridder af Løve-Ordenen, og virkelige Kammerherre hos Hs. kongel. Høihed Arveprindsesse Wilhelmine Caroline til HessenCassel, Hr. Christian Wilhelm Carl Greve af Puctsler til Limpurg, allernaadigst udnævnt til Kammerherre.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-11-04
Den 12te October er Rasmus Polder beskikket til Copiist i det Norske Consumptions=Comptoir under General-Toldkammeret. Den 28de er Landraad, Henning Carl von Rumohr, udnævnt til Gesandtskabs-Secretair ved det kongel. spanske Hof.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-11-04
J Tallotteriets 455de Trækning her i Staden udkom i Gaar følgende Numere:
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-11-04
Copulerede: Lolland. Den 26de October: Hr. Hans Henrich Müller, residerende Capellan til Søllested, Schoulænge og Gurrebye Menigheder, og Jfr. Ernestine Wilhelmine Dorothea Preuss.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-11-04
Døde: Holsteen. Den 14de October. Frue Grevinde Susanne Magdalena Elisabet von Baudissin, fød Comtesse von Zinzendorff, 62 Aar. Pløn. Den 24de October: Hs. Excellence, Hr. Woldemar Greve af Schmettau, General af Cavalleriet og Ridder af Elephanten, 66 Aar.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-11-04
AVERTISSEMENTS. Løverdagen den 5te November førstkommende, om Formiddagen Klokken 11 Slet, bliver ved Christianshavns Broe til de Høistbydende bortsolgt, nogle Hobe overblevne nye og gamle Fyrre=Tømmer=Materialier, samt et Brædeskuur, imod contant Betaling paa Stedet til Casserer Thaarup, og det Kiøbte strax fra Stedet at bortføres.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-11-04
Tirsdagen den 8de November førstkommende, om Middagen Klokken 12 Slet, bliver paa Børsen ved offentlig Auction Tredie og sidste Gang opbuden, for til den Høistbydende at bortsælges: Skibet Erfarenhed, nyelig hiemkommen fra Ostindien, drægtig 204 og en halv Commerce=Læster, efter de Conditioner, som paa Auctionsstedet vorder bekiendtgjorte, hvilke tilligemed Jnventarii-Listen ogsaa kan erfares hos Procurator Beyer, boende i Laxegaden No. 311; Skibet er beliggende paa Strømmen neden for St. Croix Sukkerhuus, hvor det kan tages i Øiesyn.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-11-04
J No. 36 i Skindergaden, er anden Etage til Leie og kan strax tiltrædes.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-11-07
Kiøbenhavns Aar. No. de mu HamIIIIIIII ostidende me Mandagen, den 7 November. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved P. M. Høystner. 2000000000de de
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-11-07
Philladelphia, den 17 September. Dr. Franklin er den 15de hujus bleven modtaget her som Amerika's Skytsgud. Saasnart man den 14de erfoer, at han var ankommen i Delavare=Floden, plantede alle Skibe, som laae i Havnen, deres Flag og Vimpler op. Da han steeg i Land, blev han hilset med Kanonernes Løsning af alle Skibene, endogsaa de Engelske, og modtaget næsten af alle Stadens Jndvaanere, som vare nærværende, og ledsagede ham hiem til sit Huus, under Glædesskrig, Velsignelsesønsker og Udraab af de Ord: Velgiører. Ven, Fader. Mange Mennesker græd endogsaa, og Doctoren selv ikke mindre, og det stærkt. Jblant dem, som modtoge ham, var hans Datter, for hvem han bragte en velopdragen Søn med, hvilken han havde taget med som et Barn til Frankrig, og som har dannet sig godt under hans omhyggelige Opdragelse. Alle Lemmer af Collegierne, med Kongrespræsidenten i Spidsen, have gjort Doctoren deres Visit, og endogsaa de, som man veed at være hans Fiender, ere ikke blevne tilbage. – Da Dr. Franklin allerede har forladt Den Wight den 28de Julii, saa har han just været 48 Dage paa Søen, hvilket vist ikke er nogen ringe Strabads for en Olding næsten paa 80 Aar.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-11-07
Fra Tyrkiet, den 1 October. Det bekræftes alt for meget, at der hos Porten hersker den største Forvirring og i Serailet Cabaler og Jntriquer, som drives til det høieste Følgende nye Forandring, som er skeet den 11te September i adskillige af de fornemmeste Statsbetieninger, er tilforladelig. 1) Kihaja Beyen Masif Effendi, som formedelst sin Værdighed næst Storviziren havde den største Indflydelse i de offentlige Sager, er afsat, men bliver fremdeles, som hidindtil, Storherrens Favorit. 2) Hans Fader, Teshana Emini, eller Overopsynsmanden over Skibsarsenalet, og 3) hans Broder, som var sat over de store Leverancer, ere begge af satte. Kihaja Beyens Post har den hidtilværende BujukJmrochor eller Storstaldmester, ved Navn Abdibegh, og saa en Favorit af Storherren, faaet. 4) Janitskar=Agaer er udnævnt til Pacha af 3 Hesterumper, og hans Plads J Landflygtighed ere er forundt Agaen af Oczakof. forviste: 1) den sidst afsatte Mufti, Molla Bey, som man giver Skyld for den forrige Storvizirs, Halil Hamids, Henrettelse. Han blev forviist til Angora, men døde paa Reisen derhen, og det er høist rimeligt, at han er bleven stranguleret, 2) Portens Historieskriver Enwerii er forviist til Tenedos; 3) Storherrens Berider, Aly Aga, tilFamagust, og 4) Artillerie-Obersten, Ahmed Begh, til Natolien. Religionssværmeren Scheich Mansur, som har skaffe sig et stort Anhang i den øvre Deel af det Asiatiske Tyrkie, skal have vovet et Jndfald i Georgien.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-11-07
Rom, den 12 October. Neppe havde vor Skræk efter Jordstødene den 2den hujus (hvilke i Spoleto, Rieti og Terni have kastet mange Skorstene ned, men i Labro endogsaa indstyrtet mange Huse) sat sig, førend vi den 8de hujus, imod Dagbrækningen, Kl. 4 om Morgenen, mærkede i denne Hovedstad, et langt heftigere Jordskjælv, som rystede Husene saaledes, at de fleste Folk af alle Stænder flygtede ud paa de offentlige Pladse og i Haugerne, tildeels ogsaa hen i Kirkerne, for at bede Gud befrie os fra denne Plage. Det var egentlig 3 Bevægelser, som fulgte kort efter hinanden. Steenbroen paa Gaden, Murene og Gulvene næsten i alle Huse rystede, og i sær blev Jordskiælvet fornummet stærkest paa de høitliggende Steder af Staden. Paven selv i Qvirinalet blev sat i stor Skræk, steeg strax ud af Sengen, og begav sig i sit Privatcapel, for at bede og høre Messe, hvorpaa han gik tilbage i sit Gemak, og lod sig aarelade, for at forekomme Skrækkens Følger. Efter Hs. Helligheds befaling anstilles offentlige Bønner, og da der nu indfinder sig Regnveir, og følgelig disse Dunster af indflammatorisk Luft, som formedelst den store Tørke, der har vedvaret siden Martii Maaned, have lagt i Jorden, synes at være udslukkede, saa haaber man, ikke at have noget meer at befrygte. Gud give, at vi ikke maae bedrages i vort Haab. J adskillige Stæder og Slotte i Nærheden er dette Jordskiælv, den 8de hujus, fornummet paa samme Tid, men langt stærkere. Mange af vore Store, som havde begivet sig ud paa Landet, ere komne tilbage igien.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-11-07
Fra Jtalien, den 15 October. Venetianerne drage, foruden Cordonen ved Cattaro, endnu en anden Cordon i Dalmatien af 12000 Mand, nemlig 4000 Mand regulaire Tropper og 8000 Sclavonier. Alle deres Rustninger og Hvervinger baade til Vands og Lands vare uden Ophør ved.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-11-07
En Skrivelse fra Tunis melder, at den Skade, Venetianerne have gjort ved at beskyde Stæderne Susa og Sfax, er meget ringe, saasom Husene i Almindelighed ere slette, og Bygmaterialierne samt Arbeidslønnen i meget let Priis.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-11-07
Beyen af Tunis skal derfor ogsaa have været meget ligegyldig og ubekymret, da den Venetianske Flaade lod sig see paa Kysten af Tunis.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-11-07
Krudmagazinet i den Spanske Fæstning Oran er tilfældigviis sprunget i Luften, og mange Mennester derved omkomne.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-11-07
London, den 21 October. Den sidstmeldte Efterretning om den skrækkelige Orkan i Vestindien den 26de og 27de August falder endnu sørgeligere ud, end man i Førstningen havde befrygtet. Ulykken har fornemmelig truffet Øerne St. Kitts, Dominica, St. Domingo, Barbadoes og den liden Svenske Øe St. Bartholome. Paa den sidste har den rasende Storm kastet den nye Svenske Gouvernements=Bygning omkuld. Paa St. Kitts eller St. Christoph begyndte Orkanen (i Følge St. Christophs Gazetten) allerede den 24de August, var heftigere end den i Aaret 1772, styrtede vel i Staden, Basseterre ikkun nogle gamle Huse ind, men ødelagde paa Landet hele Plantager med alle tilhørende Bygninger, kastede adskillige tildeels beladne Skibe enten paa Grund, eller drev dem ud i Søen; og Skaden paa Sukkerrør overhovedet er saa stor, at Halvdelen af næste Aars Høst paa St. Kitts er forloren. Ved Øen Dominica blev den 26de August kastet adskillige Skibe ind paa Grund, hvilke alle havde mistet deres Master, og mange Huse paa Landet bleve slagne omkuld. En kongel. Sluppe og 4 mindre Fartøier forulykkede ganske. Ved den Svenske Øe St. Bartholome forulykkede 3 Skibe, de øvrige bleve kastede paa Grund. Paa St. Domingo og Barbadoes var den 26de August samme Ulykkes Skuespil, i det alle Skibe, saa laae der for Anker, bleve kastede ind paa Grund, og nogle af dem ganske forulykkede.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-11-07
J Natten fra den 12te til 13de hujus raste i Pensange den skrækkeligste Orkan, de ældste Jndbyggere der kan erindre sig, ledsaget af Torden og Lynild. Husene rystede fra Grunden af, saa at alle troede, der tillige var et Jordskjælv.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-11-07
Wien, den 22 October. Man taler om 3 Keiserl. Rescripter: 1) Til de 3 geistlige Churfyrster, for at formane dem til at betiene sig af den umiddelbare Magt, Gud har givet dem som Biskopper, og ikke at tillade, at den nye Pavelige Nuntius i Bayern paa nogen Maade blander sig i deres Jurisdiction; 2) Til Churfyrsten af Pfalz-Bayern, for at bekiendtgiøre ham, at man ikke har noget at indvende imod den nye Nuntius i München, som Pavelig Minister betragtet, men at Keiseren vilde paa det eftertrykkeligste sætte sig derimod, hvis denne Runtius skulde giøre de Tydske Biskopper Jndgreb i deres Geistlige Jurisdictioner; 3) Til Cardinal Herzan, Keiserl. Gesandt i Rom, for at anbefale ham at giøre Paven Forestillinger derom.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-11-07
Der siges for vist, at Kronen Frankrig har paa nye tilbudet sin lykkelige Mediation til mindeligen at bielægge de Misligheder, som true at opkomme imellem det Wienske og Berlinske Hof. En Coureer, som den 13de hujus ankom hertil fra den keiserl. Gefandt i Berlin, Fyrste Reus, er strax derpaa bleven befordret til Paris, og det, som man vil vide, med den Efterretning, at Kongen med den største Fornøielse tog imod det Franske Hofs Mægling, og allerede i Forveien lovede sig den bedste Virkning deraf.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-11-07
Paris, den 24 October. Cardinal Rohan, som ligger syg af Galdefeber i Bastillen, har tredie Gang ladet anholde hos Kongen om sin provisoriske Friehed, hvorpaa Monarken har svaret: "At Han ikke vilde have noget derimod, naar Parlementet vilde tilstaae den." Heraf slutter man, at Cardinalen vil tilsidst blive erklæret ganske uskyldig, men Grevinden la Motte, som Hovedforbrydersken, komme til at udstaae en haard Straf.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-11-07
Da 313 Franske Slaver, som ere løskiøbte af Barba tiet, den 18de hujus bleve førte her igiennem Staden og forbie Bastillen, sendte den syge Cardinal dem en Børs paa 100 Louisd'orer til Foræring. Synet af disse Slaver har hos mange Parisere igien opvakt det Ønske, at de christne Magter dog engang vilde forene sig, for at ødelægge de Afrikanske Røverboeliger. Jmidlertid tilstaae disse løskiøbte Slaver selv, at de heller vilde være Slaver i Algier hos Barbarerne, end i Vestindien paa de Christnes Sukketplantager, saasom en Slave i Algier sædvanlig tiener en Herre, der allerede er riig, i dets Sted en Negerslave i Vestindien maa arbeide, for først at giøre sin Herre riig. Desuden holdes Slaverne i Barbariet meget godt, naar de føre sig vel op, og naar der kan haves Haab om en god Løsepenge for dem.