Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-02-03
Hs. Excellence, den ved det danske Hof accrediterede kongelige franske Gesandt, Baron de Talleyrand, beinger atter til offentlig Kundskab: at man siden August Maaned 1833 ikke har modtaget, nogen Efterretning fra Briggen la Liloise, af den kongelige franske Marine, hvilket Skib blev commanderet af Lieutenant de Blosseville, og var sendt til Jslands og Grønlands Kyster. Hs. Majestæt de Franskes Konge har derfor under 17de Juni 1835 befaler: 1) At en Sum af hundrede ensinde Franker skal tilstaaes de franske eller fremmede Søfolt, der maatte føre det ovennævnte Skibs Stab og Mandskab, enten ganske eller tildeels, tilbage til deres Fædreneland. 2) At en i Forhold til Vigtigheden af den ydede Tjeneste staaende Pengebrionling skal tilstaaes dem som først kunne meddel sikkre Efterretninger om det ovennævnte Skibs Stab og Mandskab, eller oversende til Frankerig Papirer og Effecter, der have hørt til den ommeldte Expdition. (Berig. Td.)De gjentagne, tildeels høist personlige og skade roe, Angreb paa Hr. Oberstlieutenant v. Abrahamson, de udspredte Rygter om, at de Regnskaber, han, med Hensyn til den indbyrdes Under i viisning, har at aflægge, skulde være i en uopløse, lig Forvirring, og den seneste Tids foragtelige Forsøg paa at nedsætte denne Mand, der mutigen, ved et stødende Væsen, kan have fornærmet Personlig beder, men hvem en ærlig Fiende ikke vil nægte Kundskaber, Aand, mangesidig Dannelse og en sielden Virksomhed som Embedsmand, alt dette har i vakt den almene Opmærtsomhed for hans Stilling og Embedsforhold, og mange Retskafne, som ere oprørte over de seneste Angreb, der erindre om den raa Skadefrihed, der ikke kan dæmpe Lysten til endnu at give sin Fiende et haanlige Stød, naar den troer ham slagen, see med Længsel de af Hr. Oberstlieutenanten selv anmeldte fortiske Oplysninger imøde. Med Hensyn dertil glæder det os at kunne meddele, at begge de saa meget omtalte Regnskaber: 1) det, der er en Følge af Hr. Oberstlieutenantens frivillig indgaaede Forening med afdøde Biskop Mønster og Udgivelsen af Bogen om den indbyrdes Underviisning, og 2) det han i Forening med Hr. Conferentsraad Lassen har at aflægge som befalet Medlem af Committeen for den indbyrdes Underviisning, begge ere færdige og forsynede med de nødvendige Bilag. (Dagen.) Om Besparelser, eller: "Reductioner i den danske Armee", læses i Kbhvns Nr. 22. en Artikel af en Mand der har været Militair og nu boer i en fraliggende Provindsialstad. Han proponerer deri blandt Andet: 1) at et Cavallerie Regiment, nemlig Husar Regimentet, maatte gaae ind, som det meest kostbare i Armeen, som det mindst nødvendige i Fredstid, maaskee ogsaa folgende Krige, da Landsenererne synes at have fortrængt Husarets Brug, og som det Regiment, der lettest ved en udbrydende Krig igjen kunde oprettes af Frivillige, samt baade i Garnisonen og andetsteds meget vel kunde remplaceres ved Hs. Egt. H. Prinds Frederik Ferdinands Dragon-Regiment, det ligeledes er et kostbart Regiment, fordi det ligesom hiint ikke har de saakaldte Nationalbeste. a) at det fyenske Jnfanteri-Regiment og de 4 Jæger Corpser maatte gaae ind, dog saaledes, at afde 26 Compagnier, hvoraf disse bestaae, 2de maatte afgives til Garden til Fods, som et Grenadeer og et Jæger-Compagni, hvorved Gardens Styrke blev 6 Compagnier og Mandskabets lange Tienestetid forkortet, og de øvrige 24. Compagnier for deles saaledes, at ethvert af de tilbageblivende 12 Regimenter fik 2 Compagnier; og kom til at bestaae af 2 Grenadeer-, 8 Musketeer og 2 Jæger Compagnier, hvorved Armeen paa Fredsfod fik 24 Linie Batailloner, der i fornødent Fald kunde inddeles i 6 Grenadeer-, 24 Musketrer- og 6 Jæger Batailloner, hvilke sidste kunde remplacere Armeens nuværende Jægercorpser. 3) at ved VornholmsMilice, kun Compagni-Cheferne, samt 1 eller 2. Underofficerer ved hvert Compagnie, gageredes. Allene ved denne Reduction vilde der bespares 60 til 70,000 Rbd. aarlig.