JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-05-20
Snarere kunde man maaskee fritage den undvegne Slave for Straf, naar han ved Undvigelsen begaaer Tyverie; thi det er en Selvfølge, at den Undvigte vil leve, og hvor skal han i den Tilstand, han ved Undvigelsen sædvanligen befinder sig, faae Livets Ophold fra, naar han ikke vil stiele? Men jo farligere han, fra den Side betragtet, er, desto strængere bør han bevogtes, og jo mindre man er ganske istand til at forekomme hans Rømning, naar han f. Ex. gaaer paa offentligt Arbeide, desto mere Grund har man til at straffe ham, naar han igjen paagribes. Afhandlingen endes med Forslag til Straffe, for Tyvs=Medvidere og Hælere. Erfaringen lærer, at Tyvsmedvidere i Almindelighed ere mere strafskyldige end Tyven selv; thi uagtet den sidste udfører Gierningen, saa vilde denne maaskee aldrig fundet Sted, om Medvideren ikke havde udseet Leilighed og udkastet Planen dertil. Forf. har derfor fuldkommen Ret, naar han troer, at en saadan Person burde lide lige Straf med Tyven, og undertiden endog en høiere. Som Hælere kunde man billigen ogsaa betragte dem, der gjøre sig en Næringsvei af at kjøbe Kosterne for en saadan Priis, at de maa aabenbar kunne indsee, at samme ere stiaalne, og dette Slags Handlende ere nok den vigtigste Aarsag til at de fleste Tyverier saa vanskeligen opdages; thi de have for Skik, aldrig at kjøbe saadanne Koster i Vidners Nærværelse, og at benægte Alting naar de kaldes for Retten. Ting af ædle Metaller smelte de strax, Prætiosa brække de i Stykker, og stundom sende de ogsaa Kosterne ud af Landet. En anseelig Pengemulct for første og anden Gang og en legemlig Straf for tredie Gang nogen overbevises om saadant Hælerie, er nok det eneste Middel til at standse en for den offentlige Sikkerhed saa høist farlig Jndustriegreen. - Anmelderen troer saaledes at have godtgjort, at den mueligste Forsigtighed mod tyvagtige Mennesker i Forening med skjærpede Straffe for udøvet Tyverie og Hælerie, vilde standse et Onde, der nu er Gjenstand for saa almindelig Klage.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-05-20
Indenlandske Efterretninger. Den berømte Etatsraad Carsten Nieluhr, Ridder af Dannebrog, er nyligen ved Døden afgaaet i Møldorf (i Sønderditmarsken). Han var født i Lüdingworht i Landet Hadeln d. 17 Marti 1733. Jndtil 1760 var han Kongel. Dansk Jngenieur officier; men fra 1762 til 1767 var han paa den bekiendte Reise til Arabien. Med ham fulgte Prof. F. Ch. v. Haven som Sprogkyndig, Prof. Ped. Forskall som Naturhistoriker, Dr. Ch. C. Cramer som Naturkyndig og Læge tillige, og S. W. Baurenseind som Maler og Kobberstikker. Frugterne af denne Reise vare: "Beschreibung von Arabien, aus eigenen Beobachtungen u. im Landeseldst gesammelnten Nachrichten agefast; Copenh. 1772, 4to, (som baade er oversat paa Fransk og Hollandsk), og "Reisebeschreibung nach Arabien und andern umliegenden Landern, Copenh. 1774. og 1778, 2 Voll." (som ogsaa er oversat paa Fransk, Engelsk og Dansk. 1768 var han bleven udnævnt til virkelig Capitain ved Jngenieurcorpset, 1778 til Landskriver i Søndre Ditmarsken, og strax derefter i samme Aar til Justitsraad. Han var Medlem af det Naturforskende Selskab i Berlin. Efter Forskalls Død (1763) udgav han (1775) dennes efterladte Haandskrifter i Trykken. J dentsches Museum har han leveret adskillige interessante Afhandlinger. Hans lærde, ogsaa ved Skrifter udmærkede Søn, er ansat ved Financevæsenet i Berlin, og fra hans Haand er man berettiget til at haabe en udførlig Biographie over den hedengangne Hædersmand. Aarhuus. Den Tillid Almuen paa adskillige Steder her i Landet pleier at vise de saakaldte kloge Mænd og Koner, er saalangt fra overalt at være svækket, at Man ikke sielden foretrækker deres Raad for en duelig Læges, og anseer deres Ord for Orakelsvar. Saaledes fortæller Man endnu i Vensyssel ganske tilforladelig, at en Mand, som af Lægen var erklæret inkurable, tog sin Tilflugt til en klog Kone der i Egnen. Hun befalede, at Man ved Midnatstid skulde grave en Hulle i Jorden, lægge den Syge ganske stiltiende derned, og bedække Grøften med Bredder, ovenpaa disse skulde Man kaste Jord, og denne skulde Man pløie, tilsaae og harve. Derpaa skulde Manden tages op og bringes hjem, Man gjorde som hun sagde, og Dagen efter var Patienten Sundheden selv. Han lever endnu. Ligeledes kom for kort siden en klog Kone til Sebbersund, ikke langt fra Nibe, og Rygtet om hendes Mirakler udbredte sig vidt og bredt. En Mand, der længe havde havt en Rørelse i den ene Side, spurgte hende tilraads og hun bød, at Man skulde udhulle et svært Bøgetræe, sætte den Syge derind og lade ham sidde der, indtil Bladen faldt af Træet. Derpaa skulde Man fylde en Kiedel med Vand og fore under den, indtil halvanden Favn Brænde var opbrugt og endelig vaske Manden med det Vand, som da blev tilovers, saa skulde han komme sig. - Dog blev dette herlige Raad for Rørelse ikke afbenyttet; thi da Kjærlingen mærkede, at Politiet holdt Øiemed hende, forlod hun pludselig denne Egn til ikke liden Sorg for hendes talrige Consulenter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-05-20
J Landsbyen Ondrup ved Mariagerfiord havde forrige Vinter en Bonde levet i Ægteskab med sin Kone i samfulde 72 Aar. Hun overlevede ham nogle Maaneder, og da han døde, sagde hun i sin naive Eenfoldighed: "Jh Hans vil du allerede forlade mig?" (Aarhuus Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-05-20
Kjøbenhavns Børs den 19 Maj. Cours. Hamb. 2 M. 663, a vista 671. Amsterdam 2 M. 624, a vista - . London 2 M. 22 3/5 Rbdlr. Spec. 670. - Specier solgtes til 40 1/2 Rbmk., for Commiteesedler blev givet (med Rente) 68 pr. 100; Oblig. 280; Norske Sedler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-05-20
Blandede Efterretninger. (Af Hamb. Corresp., Alt. Merk. og Lüb. Av.) Aachen, d. 8 Mai. J dette Øieblik erfare vi fra Lüttich Følgende: Da Fyrst Blücher Wahlstadt mønstrede de der værende tre Batailloner sachsiske Grenadeergarder, tilkjendegav han dem tillige, at de, som ifølge deres Fødested vare blevne preussiske Undersaatter, skulde under hans Overcommando, men de øvrige, som tydsk Contingent, under Grev Kleist v. Nollendorfs Overcommando kjæmp mod den almindelige Roligheds Forstyrrer. Herover opstod i Sachsernes Geleder en lydelig Murren, som de fleste Officerer forgjeves søgte at standse. Mange Grenaderer hørte man raabe: leve Frederik August, ja endog leve Napoleon, Vi ville ikke skilles ad, o. s. v. Yderst opbragt over et ligesaa rebelsk som for tydske Tropper høist uværdigt Forhold, reed Fyrsten strax tilbage til sin Bolig, og forlod Lüttich nogle faa Timer. Umiddelbart efter hans Afreise blev det Huus, hvori Fyrsten boede, næsten ganske ødelagt af en Steenregn, af Sachserne. Dog forandrede Overbefalingsmandens hastige og kraftige Forholdsregler Scenen, og standsede snarlig denne høieste Grad af slet Stemning og Jusubordination. Et pommersk Regiment rykkede strax ind i Lüttich; de urolige Sachsere, bleve omringede og afvæbnede. Et strængt Exempel blev statueret. Rebellerne havde Valget enten at finde sig i Decimering eller at udlevere Ophavsmændene. Dette virkede paa dem, som et electrisk Slag, og de nævnede dem, som havde forledet dem til Oprør. 8 Mand bleve skudte, 30 dømte tilat arbeide i Jern deres Livstid, og en Officier, Capitain Saar, ligeledes til Fæstningsarrest paa Livstid. Meget at beklage er det, at Major v. Müfling, Fyrstens Generaladjutant, en meget brav og fortjent Officier, blev betydelig saaret ved denne Leilighed. De tre Batailloner Grenadeergarder skulle for Fremtiden gjøre Tjeneste i Fæstningerne, og de øvrige sachsiske Tropper fordeles i den preussiske Armee. Allerede tidligere hedde det engang i offentlige Efterretninger, at samtlige sachsiske Tropper skulde under nærværende Krig, i Forbindelse med andre allierede Tropper, og ligesom under disses Opsigt, fordeles i Fæstningerne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-05-20
Hamburg, d. 13 Mai. De fra Hamburg til Basel afgaaede Breve ere ankomne aabnede dertil; derimod ere de baselske Breve i Dag indtrufne hertil aabnede og forsynede med det østerrigske Segl.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-05-20
Fra Zdrich melder man under 2 Mai, at der i Chamberay og Omegnen, samles et betydeligt, fransk Troppecorps, hvis Bestemmelse man ikke kjender. J Genf var man desaarsag ikke uden Bekymring. J sidstnævnte Stad ere adskillige Personer blevne arresterede, hos nogle af dem, navnlig hos Postmesteren, har man fundet trefarvede Faner og Cocarder, som og nogle mistænkelige Papirer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-05-20
Hamburg, d. 16 Mai. Ved directe Skibsleilighed have vi i Dag faaet de americanske Tidender og Breve til 7 April. Jfølge samme skal Armeen sættes paa Fredsfod, og foruden et Jngenieurcorps kun 10,000 Mand holdes. Man har ogsaa allerede begyndt at aftakle adskillige Krigskibe. En Mængde Coffardieskibe laae seilfærdige i de americanske Havne, og vare i Begreb med at afgaae til europæiske Havne. - J Havannah skal være givet befaling til at forbyde fremmede Skibe at løbe ind i de derværende Havne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-05-20
Frankfurt, d. 12 Mai. Som man erfarer fra Frankrig begynder den offentlige Stemning at yttre sig meget ugunstig for Bonaparte. J Pontarlier bærer Alt igjen den hvide Cocarde. Ogsaa i hele Franche Comte vilde Jndvaanerne intet vide af den forrige Conscription og Nationalgarden, Den franske Garnison maatte pludselig bryde optil Grenoble, fordi Uroligheder der vare udbrudte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-05-20
J Lyon er man meget bestyrtet over at Staden, skal befæstes. - Krigsforanstaltningerne fra Schafhausen ned af Rhinen er ualmindelig levende, saa at man ogsaa fra denne Side snart kan vente store Begivenheder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-05-20
Basel, den I. Mai. Efterat en Coureer for flere Dage siden var ankommen hertil, brød den største Deel af Besætningen i Hünningen op, og denne Fæstnings Bevogtning blev overladt til et lidet Antal Linietropper og Artillerister samt Nationalgarderne fra Naboegnene. Bourglibre har f. Ex. maattet levere 15 Mand, Nendorf 36, Blotzheim 50.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-05-20
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-05-23
Nyeste. Skilderie af Kjøbenhavn. Ras Tolvte Aargang. No. 41. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 23 Mai 1818.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-05-23
Bemærkninger, foranledigede ved Kongelig Skuespiller, Hr. Dr. Ryges dramatiske Forestilling, Løverdagen den 6 Maj.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-05-23
(Jndsendt.) Adskillige Jndvendinger ere gjorte imod slige fragmentariske Forestillinger af enkelte Scener, udrevne af flere Skuespil, og der kan udentvivl siges adskilligt, baade for og imod dem. Skulle slige Forestillinger yde nogen fuldkommen Konstnydelse, er det uundgaaeligt nødvendigt at Tilskuerne, især hvad Scener tagne af Sørgespil angaaer, maae iforveien være velbekjendt med hele Dramaet; thi naar man ikke netop skulde have valgt dettes Expositionsseener (og det er nok sjældent Tilfældet) hvorledes skal han da uforberedt kunne sætte sig øieblikkeligt ind i en Scene, som Digteren ikkun ved flere forangaaende har forberedt, Den, der er fortroelig med et dramatisk Mesterværk, han tager vel ofte en Aftenstund dette frem, allene for at læse denne eller hiin udmærkede Scene deraf, som han fremfor de andre under eller hvor Digterens Konst og Genie viser sig høieste Kraft og Glands, men han vilde dog neppe i den samme Aftenstund paa denne Maade fremtage et halvt Dosin hver for sig udmærkede, men høist forskjellige, Digtere til slig fragmentarisk Læsning. Paa samme Maade maa det udentvivl forholde sig med Tilskueren, og derfor bør vistnod fragmentariske Forestillinger hverken være af alt for stort Omfang eller af alt for stor Mangfoldighed. Til Forsvar for slige Forestillinger kan det siges, at mangen en Konstnydelse derved bliver Tilskueren til Deel, som han ellers for stedse maatte undvære. Thi Skuespil, som enten formedelst deres egen eller formedelst Theatrets Jndretning, aldrig kunne ventes givne i det Hele, kan dog her gives enkelte fortræffelige Steder af, der baade særdeles egne sig til scenisk Fremstilling og ved denne endog opnaae en høiere Effect end ved den blotte Læsning. De af Hr. Skuespiller Foersom ogsaa i Aar givne Scener af Holbergs Melampe kunne tjene til Exempel herpaa. Dette Stykkes mange alvorlige Scener ville sikkert ved en fuldstændig Forestilling endog blive kedsommelige; men i de adskillige indstrøede comiske Scener hvor megen dyb og ægte Vittighed, hvor megen comisk Kraft findes ikke der? Hvilke høist comiske Situationer, men som først ved en Lindgreens fortræffelige Spil opnaae den høieste vis comica!
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-05-23
(Jeg kan ved denne Leilighed ikke undlade incidenter at fremsætte det Ønske, at ved Leilighed den hele Række af Melampes comiske Scener maatte gives, hvorved da Scanarels ypperlige Spion Scene med Fiskeren, over hvis Udeladelse sidst flere have forundret sig, ogsaa vilde blive fremstillet.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-05-23
De til Dr. Ryges Forestilling valgte Scener vare følgende: 1. Scener af Schillers Tragicomedie Turandet, metrisk oversat af Hr. D. Nathan david. 2. Scener af Kotzebues Forpagter Feldkammel fra Tippelskirchen oversat af Dr. Ryge).
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-05-23
3. Scener af Schillers Sørgespil Røverne oversatte af Dr. Ryge. 8. Seenen af Machbeth (metrisk oversatte efter Shakespear og Schiller af Skue iller Foerson). Den ovenfor omtalte alt for store Mangfoldighed kan neppe bebreides dette Valg, og man seer at her er en comisk Afdeling, (nemlig No. 1 og 2) hvormed der begyndes, og en tragisk eller alvorlig (3 og 4), der slutter. Ogsaa dette synes aldeles passende; men alt formange Scener af hvert Stykke vare udentvivl valgte, saa at hele Forestillingen maaskee derved blev trættende for Mængden. Dog, der ere de, der ikke blot tage Hensyn til Qvaliteten, men ogsaa til Qvantiteten, og til saadanne maatte vel tages noget Hensyn. Ligesom i denne, saaledes ogsaa i flere Henseender, kan dette quid dem, quid non dem, undertiden blive noget problematisk, ved Forestillinger af denne Natur. Man veed, at hos os haves i Almindelighed stor Prædiliction for alt hvad der er fremmed, og det kan være med Hensyn hertil, at Kunstneren hellere har valgt sine Scener hos lutter fremmede Mestere, end, ved Siden af udenlandske Digterværker, tillige givet Prøver af vore egne. Dette vil han, eller en anden af hans Kunstbrødre, maaskee dog ogsaa forsøge, naar Leilighed igjen gives, og da vil sikkert ikke Ewald, nu desværre sjeldent eller aldrig paa vor Skueplads givne Dramata, blive forbigaaede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-05-23
Hvad nu det angaaer, at ved Valget til den comiske Afdeling, Kotzebue er givet Fortrin for Holberg, af hvis Rigdom, der dog sandeligen var meget og langt bedre at vælge, da maae dette sikkert ogsaa mere tilskrives den herskende fordærvelige Modesmag, end den vælgende Skuespiller.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-05-23
De valgte kosebuiske Scener i en Daarekiste bleve iøvrigt, som man kunde vente det, modtagne med bifald, men beklage maa man, saavel dem, der kunne klappe af sligt, som den Comiker, der maa tage sin Tilflugt til Daarekisten, for at blive comisk. Dog, her er han i det mindste sikker for alle Jndvendinger af, og Fordringer om, Konst natur og sund Sands: her er han sikker for at bebreides den lidet genialske Brug, han har gjort af gamle Anecdoter. (Saavel Manden, der bilder *) Dog vare Scenerne af Turandet ikke alle blot comiske. sig ind at være af Glas, som han, der troer ar være Cyrus, ere af slige forlagte Anecdoter hentede.) Hvilken ganske anden Smag og Skjønsomhed i at vælge og benytte enkelte comiske Begivenheder, vilde man ikke finde hos Holberg, hvis ellers en Sammenligning mellem ham og Kotzebue var passende, og hvis en saadan Sammenligning ikke var Synd mod begge, skjøndt i forskjellig Henseende. Mere paa sit Sted vil det være, her at bringe i Erindring det Sted i Molieres og Rahbeks Latterlig Føelsomme, hvor Henrik fortæller om det Stykke, han selv har forfattet, at i fjerde Act blive alle dets Personer gale, hvisaarsag sidste Act spilles (eller for at bruge et Udtryk, der baade er moderne og her maaske meere passende, spiller) i Daarekisten. "Jeg har ogsaa, føier han til, udvirket Tilladelse, at de, der have Roller i Stykket, maae gaae ud i Pesthuset, saa meget de vil, at studere deres Roller." Denne Anviisning til at indstudere Roller af det Slags, kan maaskee komme til Nytte, hvis det for Alvor skulde blive Mode hos os at føre Daarekisten paa Theatret og at lade et Dramas Personer rase hele Acter igjennem i Bindegalskabets høieste Grader. Hvad er dog Shakespear og Holberg mod slige Rariteter, Den sidste har ikke det mindste af sligt Galenskab, og den Første, naar man endelig engang venter at træffe noget Lignende hos ham, saa bliver det til intet andet end blid tungsindig Vildelse, som Opheligs, eller endog kun en forstilt Forstandsforvirring, yttrende sig ved Lune og Jndfald, som Hamlets, eller endeligen et Vanvid, som den ulykkelige Kong Lears, der er alt for motiveret, og med alt formegen Philosophi og Dybsind fremstillet, til at kunne behage i samme Grad, som Kotzebues Pesehuuslemmer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-05-23
Vi ville slutte disse bemærkninger med det Ønske, at ved Valget af Skuespil til Forestillingerne paa det store Theater, der for denne Sommer ere anmeldte, vor store Holbergs Commedier dog maatte vederfares den Opmærksomhed, dem tilkommer, og at derved maatte gives Frydendahl, Kruse, og Lindgreen den skjønneste Leilighed til at vise sjældne comiske Fremstillingsgaver. Hvorfor have saa saa danske geistlige Mænd i de sidste 20 Aar søgt akademiske Værdigheder, Slutning.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-05-23
At det høie Spil, Joachim spiller i Jtalien, er saa godt som tabt, derom kan der neppe være mere nogen Tvivl, endskjøndt de Efterretninger, man har om hans Tilbagetog og Jndskibning, ere temmelig ubestemte; men at franske Blade sige: "at han har trukket sig tilbage, skjøndt med det Tillæg efter at han havde faaet en Depeche fra Napoleon," viser, at hans Sager ikke maa staae paa nogen god Fod; thi i det nyere franske Krigsprog have de Ord: "at trække sig tilbage, naar Talen er om Franske og deres Allierede, næsten samme bemærkelse som de Ord "aldeles tilintetgjort, naar Talen er om de Franskes Fiender. De erindrer, at, efter franske Blade, Napoleon i største Orden trak sig tilbage fra Moscou. Vist er det, at Joachim - saafremt der skulde kunne komme noget ud af hans Forening med Bonaparte - har kastet Handsken lidt for tidligen, og har han regnet feil, saa vil denne Regningsfeil blive af saare vigtige Følger, saavel for Frankrig som Neapel. Fuldkommen troværdige Efterretninger kan
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-05-23
man, under Omstændigheder, som de nærværende, ikke have fra Frankrig. Tingenes virkelige Sammenhæng erfarer man ikke letteligen, og det Sande er saa bebræmmet med urigtige Tilsætninger, at man maa have spist af Politikens Kundskabstræ, dersom vore Øine skulle oplades og vi skulle kunne skjælne imellem det Sande og Usande. Men kan man imidlertid ikke see i dette Tusmørke, saa kan man dog i det mindste skimte, og, efter alt hvad man kan skimte, seer det lige saa broget ud i det franske Rige, som i det franske Cabinet og i de franske Demagogers Hoved. Det er ikke meere det Frankrig, som i Aaret 1813 satte hele Europa i Skræk, som vilde hente Lynilden fra Kalugas Slætter, for at nedslynge den paa den brittiske Leopards Jsse. Jacobinismen, der har fremledet den ny Tingenes Orden i Frankrig, reiser kjekt og forvovent igjen sit røde Hoved. Lilien er knækket, og en graadig Ørn udbreder igjen sine Vinger over det skjønne Land, og hugger sin hvasse Klo i dets nyfødte Roligheds spæde Hjerte. Det er især de sydlige Provindser, hvori den saa lykkelig dæmpede Revolutionsflamme atter raser. Allerede har man plantet gl. i nogle Byer en sort Fane med Paaskrift: Frihed, eller Død." J det vestlige Frankrig vil man hverken vide noget af Conscription eller Nationalgarde. Lad end være at Privatefterretningerne fra Paris om Bonapartes overordentlige Frygt for sin personlige Sikkerhed ere overdrevne, noget Sandt er der dog vist i det, man beretter. J det mindste er Frankrigs indvortes Stilling og udvortes Forhold af den Beskaffenhed, at de kunne gjøre en Herkules modløs. At Hertugen af Bourbon endnu kan vove at opholde sig i Vende, vidner om, at Roligheden umueligen kan være ganske tilveiebragt der, saaledes som franske Blade allerede længe have fortalt os. At Fouche har raadt Bonaparte, at blive i Paris, da han ellers ikke kunde indestaae for den offentlige Rolighed, er noget, som vi ville lade staae ved sit Værd, men at Krigsministeren i en officiel Skrivelse til Præfecterne har befalet, ved et fiendtligt Corpses Jndbrud, at tilintetgjøre Broerne, ødelægge Veiene, skjule alle Kostbarheder, i Skovene, nedgrave Jødemidlerne, ringe med Stormklokkerne, og blot lade gamle Qvinder blive i Landsbyerne - det er, noget, som røber Frygt, at ind ængstelig Fryet, og, som ikke, saaledes som andre Efterretninger, lader sig erklære for Digt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-05-23
Udenlandske Efterretninger. Mariboe, den 18de Marts. Det har forhen i disse Aviser været anmeldt, at man havde al Formodning til at troe, at den for rum Tid siden ved Berritzgaard i Lolland ihielskudte Rasmus Hemmingsen, var det Uhyre, der for nogle Aar siden satte Jld paa og afbrændte et af bemeldte Herreborgs skjønneste Ladehuse. Hvad der kun den Gang var Formodning, er nu bleven til Vished. Ved Politiets Aarvaagenhed og Nidkjærhed i Saxkjøbing er det i disse Dage bleven oplyst, at bemeldte Rasmus Hemmingsen, blev ihielskudt af hans Cammerad, en vis Jørgen, Balle, Jndsidder i Radsted=Lange, der nu er overleveret til Retfærdighedens straffende Arm, da han omtrent for noget over et Aar siden blev anmodet af Rasmus Hemmingsen at begive sig med ham om Natten til Berrisgaard, da alle Folkene laae i deres sødeste Sovn, for at afbrænde hele Hovedgaarden med Udbygninger, Creature, Korn o. s. v. Jørgen Balle – der kjendte Rasmus Hemmingsen, som et høist farligt Menneske, der ikke var bange for at skyde ham selv, i Tilfælde at han vægrede sig for at følge ham - besluttede, ikke allene at gaae med ham, men endog at skyde ham, deels for at redde sit eget Liv og deels for at forebygge Hovedgaardens totale Ødelæggelse, som forekom ham - skjøndt han længe som Krydeskytte havde været i Ledetog med dette Uhyre - alt for gruelig. - Efter adskillige Dages Varme med Tordenluft ere vi atter pludselig blevne hjemsøgte med en skarp og bidende Kulde, saa at adskillige Familier have maattet tye til den gamle Vinterven - Kakkelovnen. (Mariboe Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-05-23
Kjøbenhavns Børs den 23 Maj. Cours. Hamb. 2 M. 665, a vista 678. Amsterdam 2 M. 626, a vista - . London 2 M. 223 Rbdlr. Spec. 680. - Specier solgtes til 4 Rbmk., for Commiteesedler blev givet (med Rente) 68 pr. 100; Oblig. 285, Norske Sedler