JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-09-09
Skulle Nogen have lidt ved Udskiftningen i Horsens, saa er det Værtshuusholderne, idet Folk nu hellere søge Marken end Værtshusene. Er det endelig ikke muligt for ommeldte Forfatter, at meddele sine patriotiske Grandskninger over Udskiftningen i Aarhuus, uden at vise hen til Udskiftningen i Horsens, saa maa han undskylde, at man tilholder ham, at være mere agtpaagiven for det Rette og Sande, hvorved han vil undgaae at fornærme og at føre sine Clienter bag Lyset. N. E. S.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-09-09
Bekjendtgjørelser. At Skiftet efter Pastor Hegelund af Virring vil blive foretaget her paa Contoiret Mandagen den 28de dennes, om Eftermiddagen Kl. 2, og at det den Dag forventes sluttet, bekjendtgjøres herved. Rougs &c. Herredscontoir i Randers, den 1ste September 1840. A. L. Reiersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-09-09
Efter Begjæring af Hr. Uhrmager Holstebroe, Aarhuus, og formedelst Salget af den ham tilhørende Gaard i Stautrup Bye, Koldt Sogn, bliver ved Auction, som afholdes i bemeldte Stautrup, Torsdagen den 1ste October førstkommende, Formiddag Kl. 10, bortsolgt den paa fornævnte Gaard værende Besætning, Inventarium, Ind= og Udboe, hvoriblandt 7 Heste, 12 Køer, 5 Unghøveder, 14 Faar, 4 Sviin, 5 Vogne, iblandt hvilke en smuk og god Reisevogn med 3 Agestole, Plouge, Harver, en Grubekjedel, 1 Kakkelovn, Sengeklæder, Kobber, Mesfing, Jern og Træfang. Solide Kjøbere gives Credit til 1ste Januar 1841. Lysthavende indbydes. Hads & Ring Herredscontoir i Aarhuus, den 3die September 1840. Lanna
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-09-09
Undertegnede undlader ikke at gjøre Publicum opmærksom paa en Licitation der er reqvireret til den 12te September i Færgegaarden ved Ottesund over Udførelsen. af 220 Favne Veidæmning med Chaussering af samme med Strandgruus at udføre endnu i indeværende Aar.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-09-09
Trykt i Aarhuus Stiftsbogtrykkerie. Det foreløbige Overslag andrager 1306 Rbd. 24 s. Tidens Korthed gjør at den officielle Bekjendtgjørelse muligen kun vil finde Sted i Thisted Amtsaviis. Randers, den 2den September 1840. Bracht, Jngenieurcapt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-09-09
De Medlemmer af Randers AmtshuusholdningsSelskab, der restere med Contingent, saavel for dette som for det foregaaende Aar, anmodes om at indbetale Samme inden September Maaneds Udgang 1840 til Randers, den 27de August 1840. P. Thygesen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-09-09
Jfølge det Kongelige Rentekammers Ordre, bliver Løverdagen den 19de September forstkommende, om Eftermiddagen Kl. 2, afholdt Licitation paa Horsens Raadstue over Leverancen af 500 Tønder Rug til det heri Byen garnisonerende Slesvigske Curasseer=Regiment. Conditionerne kunne erfares paa mit Contoir. Hvilket herved bekjendtgjøres. Horsens, den 29de August 1840. Ræde Naarup Veir- og Vandmølle, beliggende i Bjerre Herred, omtrent 2 Mile sydostlig for Horsens, i een af Jyllands frugtbareste og meest bebyggede Egne, agter Eieren, paa Grund af anden Bestemmelse, underhaanden at bortsælge. J begge Møllerne drives 3 Rugqværne, 3 Skalqværne, et Boghvedeværk og en Trommesigte. Samtlige Værker ere i fortrinlig Stand, og Værket i Vandmøllen er for kort Tid siden af nye opført. Søgningen er udmærket god, og paa Grund af Møllens fortrinlige Beliggenhed er den mere end almindelig indbringende. Til Møllen hører et Underliggende af circa 50 Tdr. Land god Muldjord, hvoraf omtrent 6 Tdr. Land er bevoxet med Skov. Høeavlen er 10 a 12 Læs. Samtlige Skatter beløbe sig kun omtrent til 80 Rbd. aarlig. Tiltrædelsen kan skee efter Kjøberens Ønske og Betalingsvilkaarene ere billige. Nærmere Underretning erholdes, naar man behagelig personlig eller i portofrie Breve henvender sig til W. Schytte i Horsens.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-09-09
Paa Grund af anden Bestemmelse agter Undertegnede underhaanden at sælge sin her i Byen under Matr. No. 85 beliggende Gaard, bestaaende af 68 Fag, med iværende Brænderi, samt tilhørende smukke Have, gode Markjorder og Enge. Gaarden har 9 større og mindre Værelser, hvoraf 4 ere gibsede og et tapetseret, er vel vedligeholdt, assureret for 4,630 Rbd. Sølv, ligger fortrinlig som Kjøbmandsgaard og har overflødigt Vand til Brænderi, hvilket med Held er drevet i flere Aar. Jorderne, der ere skyldsatte for 3 Tdr. 5 Skpr. 3 Fdkr. 2 1/5 Alb. Hartkorn, bestaae af circa 48 Tdr. Land, og ere i god Drivt, og Afgrøden, efter Udsæd af 11 1/2 Td. Rug, 6 1/2 Td. Byg, 14 Tdr. Havre og 29 Tdr. Kartofler, kan følge med Gaarden. Engene afgive aarlig 20 Læs Hr. Af Bo sætning kan holdes 16 Køer og en Snees Faar, og ved Hjælp af Brænderiet vil denne betydelig kunne forøges. 4 Heste ere tilstrækkelige til Eiendommens Drift. Bankhæftelsen er indfriet. En stor Deel af Kjøbesummen kan forventes at blive indestaaende i Eiendommen, der kan tiltrædes strax eller til 1ste Novbr. d. A. Liebhavere ville behage at henvende sig til undertegnede Eier. Mariager, den 6te August 1840. N. Grarup.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-09-09
Formedelst anden Bestemmelse agter jeg underhaanden at sælge mit iboende Sted paa Bierlev Mark, Hveisel Sogn, der staaer for Hartkorn 3 Skpr. med den til Stedet indkjøbte Kirketiende. Besætningen er 2 Heste, 4 Køer og 6 Faar. Der avles aarlig 10 a 12 Læs Enghøe foruden Kløver og tilstrækkelig Jldebrændsel. Bygningerne ere gode og til Beboelse for en honet Familie. Beliggenheden er smuk, tæt ved Mindstrup Skov, og kan tiltrædes til førstkommende 1ste November eller til 1ste Mai efter Kjøberens Ønske. Bjerlev Mark, den 29de Juli 1840. L. Rasmussen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-09-09
Tvende Skoledisciple kunne til førstkommende Flyttetid hos en anstændig Familie i Aarhuus erholde tvende meublerede Værelser med Sengested, Kost og Vadsk, og om forlanges, Jldebrændsel og Lys, samt en god Omgang. Nærmere Oplysning herom, erholdes hos S. T. Hr. Kjøbmand Dinesen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-09-09
En nye Bøgetræes Himmelseng med Udtræk og hvidt Omhæng er tilkjøbs. Hvor, anviser Adressecontoiret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-09-09
Onsdagen. den 9 September. Den til Forsendelse. med Brevposterne Kongelig allernaadigst allene privilegerede Aarhuus Stifts-Tidende. Nedigeres og udgives 4 Gange ugentlig af Dverkrigscommissair A. F. Elmanist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-09-09
Fædrelandet. Om Kongens Reise i det Slesvigske læses følgende Beretning i L. F. St. T., Kongen er bleven modtagen med Varme og Hengivenhed overalt i Hertugdømmet, men især have Bønderne lagt deres Glæde for Dagen ved at see deres nye Hersker blandt sig. Paa Als have Bønderne overleveret ham to skriftlige Takadresser for Jndførelsen af dansk Rets sprog, og i Landskabet Sundevitt, eller, som den menige Mand rigtigere kalder det, Sundeved, hvor Bønderne have forsamlet sig i stort Antal ved en opreist Æresport, bevidnede de ham gandske uopfordret og uforberedt ved en Deputation deres mundtlige Tak i samme Anledning. Det maa være en stor Glæde for en Fyrste at modtage en saadan Hylding, som hverken paa den ene eller paa den anden Maade er indledet, hverken af høie eller lave Vedkommende, og som han saaledes kan være overbeviist om, er Udtrykket af Folkets sande Tænkemaade. Som begribeligt har man da heller ikke fra den modsatte Side undladt at forsøge paa at bibringe Hs. Majestæt den Forestilling. at Jndførelsen af dansk Reisprog er imod Folkets Ønsker. J denne Henseende er det beklageligt, at en dansk Bonde, Thies Steenholdt fra Rafstad, Deputeret ved den slesvigske Stænderforsamling, især har udmærket sig. Han har reist omkring i Slaugsherred (det er kun de tydske Embedsmænd, der kalde det Sluxherred) og samlet Underskrifter paa en Petition om Tilbagekaldelse af Forordningen af 14de Mai om dansk Retsprogs Jndførelse. Han har overleveret sit Andragende til Kongen paa Augustenborg; men skal være bleven modtagen unaadig, og betydet, at der kunde ikke skee nogen Forandring i Forordningen. Dette skal Kongen have yttret ved flere Leiligheder, og paa nogle Embedsmænds Beklagelse over det Vanskelige, det vilde være for dem, at tilegne sig det danske Reisprog, skal han have givet dem Haab om Forsættelse til Holsteen. Skolevæsenet har Kongen overalt viist megen Opmærksomhed, og navnligen erkyndiget sig nøie om, hvorledes Underviisningen i Dansk behandles. I en Kjøbstadskole skal han have fundet, at der gaves Underviisning i Dansk uden danske Læsebøger. Det synes fast utroligt!"Hr. von Lengerkes Kattunfabrik i Wandsbeck, er en Indretning som hele Landet kan være stolt af, da det vistnok er det bedste i Tydskland og fuldkommen kan stilles i Sammenligning med de bedste engelske. I Deres Majestæters Nærværelse bleve flere Stykker Kattun trykkede og forsynede med en for Dagen passende Jndskrift og af Eieren selv farvet i forskjellige Mønstre. Hs. M. skal gjentagne Gange have givet Sin allerhøieste Tilfredshed tilkjende over dette første Kattunfabrik i hans Rige. (A. M.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-09-09
I Anledning af Hs. M. Kongen af Preussens Kroning er der sendt Jndbydelse til flere Nabopotentater om at bivaane denne Høitidelighed. Vor Konge skal ligeledes have faaet en saadan Jndbydelse, men efter Forlydende, agter Hs. M. ikke at afbenytte den. (A. Av.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-09-09
Efter at Adamine Elisabeth Wilhelmine Lassen ved Høiesterets Dom af 2den Januar d. A. for 3die Gang begaaet Hæleri var bleven anseet med Tugthuusarbeide paa Livstid, tilstod hun i Fortvivlelse over, som hun siger, ved denne Dom at være berøvet alt Haab om en taalelig Fremtid, samt da hendes Stilling dog ikke kunde blive værre og hun oftere havde været plaget af Samvittighedsnag, at have for 12 Aar siden ombragt et af hende født Barn. - Da hun nemlig i November 1828 paa Fødselstiftelsen i Kjøbenhavn havde født to udenfor Ægteskab avlede Pigebørn og derpaa havde bragt disse hjem til sin Stedfader, der, paa Grund af sine trange Kaar, undslog sig for at beholde begge Børnene, besluttede hun, at ombringe det ene af dem. Hun tog derfor det af Børnene, som hun antog at være det svageste, og kastede det udi Canalen ved Theatret. Da det nu var oplyst, at Tiltalte til den af hende opgivne Tid virkelig havde paa Fødselstiftelsen født to Pigebørn, af hvilke det ene var bleven anbragt hos Tiltaltes Stedfader; men det andet var forsvundet uden at nærmere Spor havde været at erholde, samt da der i Slutningen af November 1828 var fundet i Canalen ved Gammelholm et nyfødt Pigebarn, dømte Overretten Tiltalte i Henhold til Lovens 6 91 efr. Forordn. 4de Octbr. 1833 §. 10 til at miste sin Hals og hendes Hoved at sættes paa en Stage. Denne Dom blev i Tirsdags stadfæstet i Høiesteret. (Fædrel.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-09-09
Om de franske Bjergsangere hedder det i Bladet Fædrelandet: J disse Naturbørns Sang hørte vi vel ikke den italienske Sangers henrivende, dannede Toner, ei heller den grundige Tydskers classiske Compositioner; det var kun Natursang, men efter vor Mening ogsaa i fuldeste Maade værdig dette Navn. Det var en Tonefylde, der førte os fra vore Sletter til Sangernes Hjem, der lod os indaande den rene Bjergluft paa Pyrenæernes Høider, og lod Hyrdens Horn gjenlyde mellem Fjeldene, der det ene Øieblik lod os dvæle ved den dalende Sol, hvis Straaler, endnu spillede paa Bjergtinderne, medens Vesper klokkens dumpe Klang tonede ud over Dalene, fra hvilke det kraftfulde Hyrdefolks Aftensang steg mod Himlen, det andet Øieblik hensatte os i den katholske Kirke, hvor den hellige Messes alvorsfulde Toner afbrydes af Chordrengenes rene og klangfulde Sang. Vi følte Bjergboernes Hjemvee i det kolde Norden, og grebes dybt af de klagende Toner, som dog ligesaa hurtig atter fortrængtes af den franske Munterhed, der udbrød i en lystig Dands, ledsaget af Castagnettens Slag; vi hørte - med eet Ord - Pyrenæbeboerne, hvis Sangs Toner tale et for poetisk Sprog, til at kunne gjengives med Ord, tale saa eiendommeligt, at vi ville anbefale Enhver, der interesserer sig for characteristisk Sang, med egne Øren at høre dem.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-09-09
I Anledning af at Directeuren for de franske Bjergsangere har skudt Skylden for sin forsinkede Ankomst flere Steder paa Postillonerne, yttrer Randers Avis: Hvorfor Postillonerne have brugt denne Fremgangsmaade imod ham, fremfor imod andre Reisende, omtaler han ikke; men man vil vide, at det har været fordi alle fyrgetyve Sangere, eller idetmindste saamange, som kunde stuves sammen, vilde kjøre paa en Vogn." Alle Søren Tommerups Medskyldige i Ladegaardsbranden have befriet sig for Straf ved at benægte deres Deelagtighed. Han var den Eneste som tilstod sin Brøde. Skaden, som denne Brandstiftelse, forvoldte, andrager 12,350 Rbdr. For Tiden befinder sig under Pressen et Værk, som vil gjøre Epoche i den danske Literaturhistorie. Det er nemlig et Sanskrit Lexicon med latinsk Text og forfattet af Hr. Cand. philologie Westergaard, paa hvis Bekostning Værket trykkes. Hr. Westergaard har med megen Flid lagt sig efter Studiet af Sanskrit og det Udbytte han saaledes har samlet, lægger han nu for Dagen i dette Værk, der vil afhielpe et stort Savn i vor Literatur. Skriftet selv trykkes hos Brødrene Berling med en ny, smuk, i deres Skriftstøberi støbt Sanskrit, de første Typer af dette Sprog, som haves i Danmark. Jkke langt fra Sorø boer Digteren, Landmanden. Bredahl, der i sit Ansigts Sved dyrker sin Jord, men i den senere Tid ikke har glædet Publikum med nogen ny Frembringelse af et rigtbegavet Genie. Saavidt Red. mindes, bleve Digterens Kaar for endeel Aar siden mildnede ved Foranstaltning af nu afdøde Biskop Peter Erasmus Müller; men med Smerte erfarer man af en Artikel i Fædrelandet, nedskreven af Prof. Hauch, at Bredahl i den senere Tid har været nedtrykt af Næringssorger og Kummer, saa at han har maattet forsømme at uddanne det rige Jndre, hvoraf forhen de skjønneste Toner udstrømmede. (Hp. A.) For det odenseeske agtede og dristige Handelshuus Jens Nielsens Søns Regning er i Sønderborg bygget en Brig, paa circa 2000 Tønder, hvortil Kjølen lagdes i April og som nylig løb af Stabelen og blev kaldet Adolph. Dette i Bunden kobberfaste, yderst solide og smagfulde Skib, der efter flere Kienderes Forsikkring skal være et af de skjønneste i den danske Handelsmarine, er det første, som er bygget af en ung Skibsbygmester Hr. Hauschild, Elev af den bekjendte dygtige Skibsbygger PalmHalgreenson i Sønderborg. Samme Handelshuus lader strax sammesteds lægge Kjølen til en ny Skonnert. - Under H. M. Kongens sidste Ophold i Sønderborg viste Allerhøistsamme megen Jnteresse for Skibsbyggeriet og underholdt sig navnligen, idet han besaae Briggen "Adolph, længe med den unge Mester om flere Gjenstande i dette Fag.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-09-09
J Odense faldt i Tirsdags en 18-aarig Pige, (Datter af en derboende Borger) ud i Aaen ved Møllebro, hvor hun vadskede, og vilde, da hun alt var kommen ud i den dybe Strøm, efter al Sandsynlighed have tilsat Livet, dersom ikke i det samme Kobbersmedmester Tysk, paa hendes Raab om Hjelp, var ilet til og havde, skjøndt i længere Tid gigtsvag, kastet sig i Strømmen og med egen Livsfare reddet Pigen, som krampagtigen trak ham under Vandet. Vi tvivle saa meget mindre om (hedder det i Th. Av.)at Hr. Tysk ogsaa fra det Offentliges Side vil erholde Opmuntring for sin ædle Handling, som det alt er tredie Gang at det paa saadan Maade er lyktes ham at frelse Menneskeliv.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-09-09
J Sæbye Egnen udøves Tyverierne med megen Kunstfærdighed. Saaledes havde for kort siden en Mand faaet et Læs Flynder, som han hængte op i sin Lade om Natten, og satte derved til Vagt to Karle, hans egne Sønner, og to Hunde. Men anden Dags Morgen vare Flynderne borte. En Tyv blev ogsaa for kort siden greben i en Kornager. Man fandt 18 Rdr. skjulte paa et Sted, hvor man ellers ikke pleier at bære Pengepunge. (Aalb. Av.)¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-09-09
J Seerup Kirke er ifølge Viborg Avis for nylig skeet Jndbrud og bortstiaalet Messeskjorten, Alterklæderne, m.m.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-09-09
J Aalborg har man i Søndags og Mandags havt en Fugleskydningsfest, der ifølge Byens Avis har havt en virkelig folkelig Characteer. Skydebanen og den yndige Skovbakke var bedækket med Mennesker, og ingen af Munterhedens Reqvisiter manglede. Flere Telte frembøde Forfriskninger; i et andet indbød Terpsichore, skjøndt i et noget plebeisk Costume, til Dandsens Nydelse; en Livemand og en Harpespillerinde søgte hver paa sin Maade at divertere Publikum. Efter at alle Gevinster vare nedskudte faldt sluttelig Kongegevinsten: Brystpladen, ved Hr. Glat mester Lyngholms Skud, for Hr. Factor Bech i Stiftsbogtrykkeriet, der saaledes blev Selskabets Fuglekonge Festen sluttedes med en Souper.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-09-09
Ved den i Randers foretagne Licitation paa Rug til det der garnisonerende Regiment, blev Leverancen overtagen af flere Handlende til forskjellige Priser, nemlig fra 4 Rbd. 14 s. til 4 Rbd. 22 s. (A. Av.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-09-09
Væddeløbene i Randers, i Mandags og Tirsdags, havde følgende Udfald: Første Dag: 1) Løb om Kongeprisen for 3aarige Heste. Første Præmie, 400 Rbd., vandtes af en Hingst, tilhørende Hertugen af Augustenborg; anden, 200 Rbdr., af Hr. Fischers Lewes. 2) Løb for 3, 4 og Haarige Heste, Fuldblod udelukket. En bruun Hingst ved Cassio, tilh. Jens Pedersen i Grumstrup, kom først til Maalet, men maatte, fordi den havde redet for Ritmester, Jacobsens Hest, afstaae første Pr., 300 Rbdr., til denne, og selv nøies med anden, 100 Rbdr. 3) Løb om Kongeprisen for Haarige Heste, 5000 Alen. Første Pr., 600 Rbdr., vandtes af Hr. Fischers Blue Pill, anden, 200 Rbdr., af Hertugens Amsterdam. 4) Prinds Ferdinands og Prindsesse Carolines Løb, 6000 Alen, Fuldblod udelukket. En bruun Hoppe, lille Anne, tilh. Gaardbruger Nissen i Hammelev, vandt Pokalen. Anden Dag: 1) Løb for Bønder heste. Gaardmand Jens Pedersen i Grumstrup vandt 1ste Pr. ved sin brune Hingst ved Casio, tilh. Niels Christensen i Ingerslev. 2) Prinds Frederik Carl Christians Løb, 3000 Alen. Her vandtes 1ste Pr. af en rød Vallak ved Cassio, tilhørende Hr. Pind til Krannestrup. Anden Pr. af en skimlet Hoppe ved Cassio, tilh. Niels Christensen i Ingerslev. 3) Kongeprisen, 800 Rbdr., vandtes af Hr. Fischers Blue Pl.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-09-09
Af en Artikel i den Frisindede om Fallenten A. Lewis i Aarhuus erfares, at hans Creditorer skulle være tilsinds for det første at holde ham arresteret i 5 Aar for – som det hedder – at see, om Tingene i dette Tidsrum vilde tage en anden Retning. "Siden Muusmann & Schwedlers Bo - tilføies derhar man ikke kjendt eller behandlet et saa indviklet Fallitbo, som det Lewisske. Skibs=Efterretninger. Skibet Argo, af Boston, fra Havannah best. til St. Petersborg med en Ladning Sukker, kom paa Grund ved Skagen, hvorfra det dog kom af igjen ved egen Hjelp, efterat have udkastet c. 50 Kister Sukker, der senere af Bjergerne bleve opfiskede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-09-09
De fra Skagen til Assistance udkomne Baade bleve fra Skibet betydede, at der var smitsom Sygdom ombord. (A. Av., Under Bovbjerg er inddrevet et Skib med Kjølen iveiret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-09-09
Aarhuus, den 9de Septbr. J Fredags Morges blev fra en svensk Slup 5 preussiske Matroser landsatte ved Treaae Mølle, under Nørreherreds Jurisdiction. De horte til Besætningen af Briggen Mine, kommen fra Skotland, destineret til Kønigsberg, som Natten imellem 2den og 3die de var i Kattegattet bleven overseillet af et engelsk Barkskib og sjunket. Bemeldte 5 Matroser havde reddet sig i Skibsbaaden, og deres Capitain, Styrmand og 2 Skibsdrenge i Hækjollen, og da de bleve skilte fra den Baad hvori disse befandt sig, havde de forsøgt at naae Anholt, men bleve forsatte af Søen, og endeligen bjergede af en svensk Slup, hvorfra de, som meldt, bleve landsatte, og befordrede til Aarhuus, hvorfra de i Mandagsaftes, ved Øvrighedens Bistand, ere afseilede over Khvn, til Helsingør, for der muligen at træffe deres Capitain, saafremt han er reddet, eller ved den derværende preussiske Consuls Hielp at komme til deres Hjem.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-09-09
J Jyllandsposten for igaar læses et Stykke, der vistnok vil finde Gjenklang overalt. Det angaaer Anlæggelsen af en Vinterhave. Hvor Sandsen for Naturskjønheder, som her, ved de skjønne Omgivelser ei kan andet end være vakt, hvor der alt er gjort saameget for at fremdrage og forhøie disse, maa et Forslag, som det i hiint Stykke findes, ansees for at være greben ligesom ud af Folks Hjerte. Men der er et langt Spring mellem hiin almindelige Anerkjendelse af det Skjønne og den Sandsens Frihed, som alene er istand til at frembringe et Værk, der, saa at sige, kan ansees for den høieste Blomst af den Omsorg, Mennesket kan vise Naturlivet. Man maa gaae fra det Almindelige til det Specielle, fra det Simplere til det Fuldkomnere. Man maa først føle den Herlighed, der er nedlagt i Blomstens fri, naturlige Udvikling, førend Kjærligheden til den kan fremvirke den Nødvendighed, at Mennesket maa leve et Samliv med den, der ei tør afbrydes af Vinterens blomstertjendske Aande. Det vil derfor vistnok være en kjær Nyhed, at der i denne Tid er gjort et betydeligt Skridt frem mod dette Maal. Blomstervenner have nemlig i al Stilhed udstedt en Jndbydelse til de smaae, der nu flokkeviis, iførte deres bedste Søndagsstad, nær og fjern fra samle sig for at danne et lidet Akademi, Offentlige Examiner (under Navn af Udstillinger) ville naturligviis her som ved andre Akademier finde Sted. Man forventer ogsaa, at endeel ved hver Examen findes modne til at dimitteres, forudsat at der findes Patroner, der have Befordringer ledige til dem. Det er en Selvfølge at alle Forældre indbydes til at betroe deres Blomster børn denne Stiftelse, for at den maa faae sin Glands og Fuldkommenhed ved Mængden, og Fortrinligheden af de Deeltagende. Med andre Ord – vi kunne med det første vente en Blomsterudstilling, vel i det mindre kun, thi Blomsten faaer ei sin høie Stængel paa eengang. Liebhavere ville vistnok befordre dette Foretagende ved at de, naar Tiden kommer, forherlige Udstillingen med Tilskud af de smukke Blomsterarter, de maatte være i Besiddelse af.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-09-09
Reisende. Med Dampskibet fra Kallundborg: Krigssecretair Hagen, Capt. v. Nielsen, Bataillonschirurg Magnussen, Major og Insp. Munck, Frøken E. Krey, Kbm. Mørup, Pastor Black, Proprietair Buurmeister, Kbm. Valentin og Bendix, Guldsmed Asmussen. Med Jahnsens Paquet til Aarhuus: Frøkenerne Wilhelmine, Caroline og Ulrika Hauch, Frøken S. Henne, Madame Eegholm, Jfr. Rosaline Lorent, Qvæghandler Kelp, R. Hadberg og A. Mollerup. Med Jahnsens Paquet til Kjøbenhavn: Capt. v. Bülow, Frøkenerne P. og L. Bülow, Farver Lærcke, Student Fausing, Mad. Fausing, Jomfruerne Stribolt, C. Holm og O. Møller, Cand. theol. Waleur, Discipel P. Lind, Consumtionsforvalter Lund m. Datter, Sproglærer Sønnichsen, Toldbetjent Lindhardt, Frøken Wachs, Student Fleischer, Capellan Black, Bager I. Hoff m. Datter, Mad. Svendsen m. Datter, nogle forliste preussiske Matroser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-09-09
Bekjendtgjørelser. Ved en blid og rolig Død har det behaget det alvise Forsyn, i Dag Formiddag Kl. 101. at bortkalde min gode og elskede Mand, Kjøbmand Utrik Bræmer Frederik Fischer, efter 3 Ugers Sygeleie, kun 41 Am gammel. Dette Sorgens Budskab mod jeg, paa mine Børns og egne Vegne, herved meddele den salig Afdødes og min fraværende Slægt og Venner. Aalborg, den 6te September 1840. Ane Schmidt Fischer, födt Herskind. At vor kjære Datter, Lovise Frederike, 22 1/2 Aar gammel, efter kun faa Dages forudgaaet Sygdom, fuldendte sit Liv herneden paa Silkeborg sidste Fredag, meddeles herved fraværende Slægtninge og Venner af hendes dybtsørgende Forældre. Aarhuus, den 7de September 1840. L. Rinkel, M. Rinkel. født 3 ehmann.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-09-09
Mandagen den 14de September Kl. 9 begynder den offentlige Examen i Aarhuus Cathedralskole og fortsættes indtil den 26de incl., hver Dag fra Kl. 9-1 Formiddag og fra 37 Eftermiddag. Disciplenes Fædre og Værger, saavelsom Enhver, der interesserer sig for Skolen og dens Virksomhed, indbydes herved til saa ofte muligt, at beære de mundtlige Prøver med deres Nærværelse. De til Optagelse anmeldte Unge vilde deres Forældre behage at lade møde til Prøvelse paa Skolen Onsdagen den 30te September Kl. 9, samt medbringe de befalede Döbe- og Vaccinations-Attester. Aarhuus, den 6te September 1840. H. H. Blacke, Skolens Rector.