JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Københavns Adresseavis, 1759-09-14
Foreløbende Efterretning om Ager=Academiers og Oeconomiske Læreskolers Bygning og Jndretning, i et Sendebrev, til sin Ven, udkastet af Forfatteren. NB., Under denne Titel er følgende in originali Manuscript indsendt til det Kiøbenhavnske Kongel. privilegerede Adresse. Contoir, for at indrykke i dets Efterretninger. Det er skrevet af den lærde og i Agervidenskaberne berømmelig kyndige Hr. Provst Lüders i Glücksborg. Man har besørget dets Oversettelse; og ønskede at flere Patrioter vilde efter dette Exempel indsende nogle nyttige originale Afhandlinger om en eller anden Materie. Min Herre! f Deres Skrivelse, som de har beæret mig med, seer jeg, at de vil gjerne have en nøyere Oplysning om det, som den Altonaiske Rigs Post=Rytter og Mercurius melder, om et Agerdyrknings=Academie og en Occonomisk Lære Skole. De bevidner, at Rigs=Post=Rytteren. satte Dem vel i Forundring, i det den i sin Beretning blot mentionerede om Academier; men Mercur ophævede samme nogenledes, da der anførte en nøyere Bestemmelse i at nævne et Agerdyrknings=Academie. Men De er ikke endnu fuldkommen stillet tilfreds. De vil nærmere lære at kiende sammes Bygning og Jndretning. Derhen ere de Spørsmaal stillede, som De har indsendt til mig. Jeg formoder ikke uden Grund at den første Bekiendtgiørelse ved Post Rytteren har foraarsaget en contrair Udleggelse af mine Hensigter. Hvor let har det ikke kundet skee, at Læseren har fældet en urigtig Dom, og som læ tvert imod min Mening, siden de offentlige Tidenders Læsning findes forskiellige Liebhavere i Od. Lan
Københavns Adresseavis, 1759-09-14
Kiøbenhavns Adresser. Landet, De og andre, som nu blot allene læser Rigs=Post Rytteren, nøder mig altsaa til, at jeg selv maae paatage mig at forklare dette Sted, og anføre en tilfældig Oplysning om mine Udkast som sigter til Landvæsenets øiensynlige Forbedring. Jeg fik den 26 May h. a. Efterretning fra Hr. Seringhausen jun Bogtrykker i Flensborg, at han opholdt sig i Altona, og var villig til selv at besørge en fuldstændig Bekiendtgiørelse af det første Stykke af mine Oeconomische Beytrage i Aviserne sammesteds, naar jeg vilde skynde mig, og indsende ham til den Ende en nøiagtig Optegnelse og Forskrift. Dette skede virkelig den 27de. Jeg troer at min Optegnelse maae være falden i Hænderne paa Forfatteren af Mercurio, thi Følgen har viist, at han har beholdt den Expression af et Agerdyrknings=Academie (Acker=Academie). Jeg vil undskylde Forfatteren af Rigs=Post=Rytteren selv. Maaskee der af en Hændelse har indsneget sig en Feyl i Afskriften af min Forskrift, eller der kand være en anden Aarsag, som jeg ikke veed, og som kand tiene ham til Undskyldning. De vil være enig med mig derudi, at jeg har ingen Skyld, og at Læseren har Aarsag til at forandre de Domme, som han mueligt til min Skade og Fornærmelse har udladt sig med. Men kand de vel tage mig ilde op, at jeg offentlig retfærdiggiør mig? Vil Deikke gjerne tilstaae mig, at der i Mangel deraf lettelig kunde reyse sig en Modbydelighed til mig, og mine Skrifter, som i den tilkommende Til maatte komme for Lyset? Et ondt Frøe, som at en Hændelse falder i Jorden, lader sig langt var skeligere udrydde, naar det har fæstet Rødder og udspredet sin Sæd, end naar det strax i Førstningen bliver opluget, saasnart det begynder at voxe, og dets Kraft, at kunde giøre nogen Skade, bliver til intet gjort. Beviis De mig nu den Tieneste, at meddeele forbemeldte Oplysning til andre, som endnu ikke ere underrettede derom, og at sige dem, at min Hensigt er blot stillet derhen, ved et forenet Selskab af patriotisk findede Landets Lemmer, nøyere at undersøge Ager-Jorden og dens Kraft, end hidindtil er skeet, og ved sunde Regier, som ere grundede paa Erfarenhed at formere dens Frugtbarhed og Eiermandens Jndkomster deraf.
Københavns Adresseavis, 1759-09-14
imod alle Jndvendinger og indbildt synlige Betænkeligheder dog alligevel maae beholde Overhaand. Der findes paa alle Steder et Selskab, som ved det smukke Kiøns Melance falder besynderlig i Øynene. Dragten er velnet, men derhos anstændig. Silke og Uld synes at disputere hverandre Fortrinnet, hvilke af dem der skal synes fuldkomnest i den udvortes Afbildning. De betragter sig med den største Forundring. Hvo som saa løseligen seer paa dem skulde mene, at den første Deel var for otte Dage siden først kommen tilbage fra Paris, og at den anden havde af en Skræder i Hamborg faaet og ladet eftergiøre den nyeste Mode, saaledes som man for fem Aar siden klædte sig i Paris. Men jeg kiender dem, de ere ægte Fiender af alle skadelige Abespil, men derimod rette Tilbedere af deres Fæderneland. De har fattet det Forsæt, at de intet vil lide eller fordrage paa deres Krop, uden det, som bliver frembragt. i deres egne Lande. Hiin Skønne, som pranger i det beste Silke; jeg vil vedde, at det er hendes eget, der ved hendes egen Flid er avlet og bleven bragt til denne formelige og forunderlig smukke Afbildning og Forvandling. Hun bærer en Blomsterkost eller Bouqvet med en grøn Jndfatning. De som nøye betragter samme, siger det er til Beviis, at hun holder denne Vext, frem for andre i Besynderlig Ære, der er omgivet med Morbærblade af den hvide Art; til den Ende bærer hun en Bog i hendes smukke Haand som handler og sammes Opdragelse og nyttige Brug. Hun rekker samme Bog med en gunstig recommenderende Mine snart til denne, og snart til en anden af det andet Kiøn, sammes Glæde, som foreenes med en usminket Ærbødighed, bliver derved sat i en levende Bevægelse. Enhver betragter sin Vest og sine Strømper, og alle paastaaer, at vort Norden. har lært at legge Grunden til sammes Udarbeydelse, ved gunstig at optage og rygte de krybende spindende Giester. De troer maaskee, at den øvrige Deel af deres Klædedragt er en Foræring af de Udenlandske. Men intet mindre, end det. Vore skarpsindige Landsmænd har vidst at skaffe Raad; Deres Uld har faaet en forbedret Anseelse, og deres Eftertanke, som har forenet sig med deres Fliid, har udfunden saadanne Midler, der ere fuldkommen tilstrekkelige til at forene det fine med det ziirlige. (Fortsettelsen følger.) Her til Staden ere ankomne. Hr. Obrist von der Lühe, fra Lybeck. III.
Københavns Adresseavis, 1759-09-14
Her fra Staden ere bortreyste. Hr. Capitain Næhrentz, til Laaland. En Svensk Lieutenant, Behrenkreutz, til Lybeck. Hr. Kammer=Junker Fineck, til Fyen. Hr. Payen, fra Bourdeaux til Dantzig. Hr. Lausberg, til Frankfurth. Mfr. David Broun, til Engeland.
Københavns Adresseavis, 1759-09-14
En Russisk Coureer. Den 10 September haver Hr. Regiments=Qvarteermester von Deurs solgt, og Viinhandler Sr. Drewis kjøbt en Gaard, beliggende i Vimmelskaftet, for 6500 Rdl.
Københavns Adresseavis, 1759-09-14
Jblant de copulerede i denne Uge ere i Særdeleshed. Hr. Consistorial Raad og Sogne=Præst paa Christianshavn, Broder Brorson, og Frøken Søster Smane Bagger, en Datter af sal. Hr. Justitz=Raad og Stift Amtmand Christian Bagger af Bergen, copulerede hos Brudens Frue Moder, nu boende her i Staden. i Toldbod=Gaden.
Københavns Adresseavis, 1759-09-14
Fra Bergen haves Efterretning, at Parthiet imellem Hr. Major Reyer, ved det 2det Bergenhusiske Regiment, og Frøken Maria Elisabeth Mauntsen er declareret.
Københavns Adresseavis, 1759-09-14
Jblant dem som her i Staden ere døde, er i Særdeleshed: Hr. Nicolai Finekes Kiærreste, som i Gaar blev nedsat udi St. Petri Kirke her i Staden. Opskriften paa Liig=Kisten var følgende: I dette Sove=Kammer hviler. Salig udi Herren.
Københavns Adresseavis, 1759-09-14
Velædle og Gudfrygtige MadameCAHaria SOpHIIA Fine E, fød KNB. Som havde Sin Indgang i Livet udi Kiøbenhavn. den 9de December 1707. Kom i Ægteskab med Velædle og Høyfornemme. Seigr. NILAI FINCE. Første Formand for Stadens 32 Mænd, Stads=Kiemner og Brøgger i Kiøbenhavn, Den 13de Februarii 1728. I dette 31 Aars Ægteskab af Gud velsignet Med 6 Sønner og 6 Døttre, Hvoraf 5 Sønner og 2 Døttre allerede Staae for Lammets Throne. Og i Salligheden imodtager deres Moder, Da Hun udgik fra Verden, Den 9de September 1759. I Hendes Alders 51 Aar, 9 Maaneder. Her døde ud et Træ, som har Tolv modne, Frugter, Hvis Dyde-Blomster her i Verden yndig lugter, Hun ziirede Sit Liv med Dyd, Gudsfrygt og Tugt, J Himlen høster Hun en ævig Livets Frugt.
Københavns Adresseavis, 1759-09-14
Fra Provincerne berettes os iblant andet følgende Dødsfald: Hr. Provst Jacob Ullitz i Naschow. Hr. Obrist=Lieutenant Kaas ved det 2det Bergenhusiske Regiment, i Holsteen. Hr. Controlleur Pop i Moss. Hr. Byefoget Thomas Beck i Middelfart.
Københavns Adresseavis, 1759-09-14
Hr. Wilhelm Helt, Herred=Skriver i Aars= og Slet=Herreder, i Aalborg Stift. Hr. Peder Harboe Frimand, Sogne=Præst til Selløe Præstegield, i Nordfiords Provstie, i Bergens Stift.
Københavns Adresseavis, 1759-09-14
Den 13 September blev afg. Høyædle og Velbaarne Hr. General=Major de Turah hans Liig biesadt i Trinitatis Kirke. Inscriptio nen paa den Sal. Herres Liig=Kiste er følgende: Dyd befrier ikke fra Død men triumpherer over Død derfor Endskiønt den dødelige Deel af fordum Høyædle og Velbaarne. LAURIT2 or TURAH. indsluttes i Fiæle og nedputtes i Graven for vore Øyne, saa bør det dydelige, den Dyd der skinnede og skiønnedes paa i hans Liv, vel gjemmes i, men aldrig glemmes og uddøe af vores Hierter. Hans Fødsel førte ham paa Dydens Vey, at træde i Forældres Fodspor, thi han havde den berømmelige Biskop Lauritz Turah til Fader, og den dydige Frue Helena Cathrina With til Moder, da han den 4de Martii 1706 komtil Verden for at øve Dyd. Den Dyd som blev indprentet og indplantet i ham i de første Aar af hans Alder, yttrede sig i de paafølgende Aar kiendelig og skinnede klarlig, saa at Monarchen selv ey allene opmuntrede ham ved at lade ham reyse ud i fremmede Lande, at besee og agte paa hvad især ved Architectur var Rart og Konstigt, men belønnede ham ved adskillige Forfremmelser, først til Ober=Conducteur, saa til Hoff=Bygmester den 7 Octobr. 1733. Ingenieur-Captain den 28 October. 1733. Obrist=Lieutenant den 28 Sept. 1738. Obrist den 28 November 1744. GeneralMajor den 15 September 1753. General Bygmester den 3 December 1754. Jmidlertid at hans Dyd kunde distinguere ham saavel inden hans egne Dørre som uden for, kom han ved Guds Forsyn i første Ægteskab den 19 October 1740 med den Høyædle og Velbaarne Frøiken ANNA ROSENöRN. en Datter af General=Major Rosenørn, hvilket varede ikkun paa 8de Aar, og blev efter at Himlen havde forundt dem 5 Børn tilsammen, nemlig 3 Sønner og 2 Døttre, hvoraf Sønnerne og den ældste Datter ere i den Sallig Ævighed, men den yngste Frøiken, Methe Bentzon de Turah, allene er tilbage, endt in Januarii 1788. Derefter indlod han sig atter den 16 Januarii 1750 i Ægte Forening med Hr. Johan Henrich Rantzau til Børglum Kloster, hans Enke=Frue, Høyædle og Velbaarne Frue Cliis TIANA MARIA. fød Klæskiold, uden at see nogen Livs=Arving med hende, i en Tild af 8te Aar og 8te Maaneder de vare ntoirs Efterretninger. samlede med hverandre, men efterlod hende nu ved sin Død i dybeste Sorg, ved disse Forfremmelser og Forandringer viiste hans Dyd sig uforanderlig i Kierlighed og Fromhed i hans eget Huus, saavel som uden for i Aarvaagenhed, utrættet Flid og Lyst, samt unægtelig Beqvemhed og Duelighed til hans Forretninger, hvorom mange Inventioner og skiønne Bygninger, ja endog herlige Skrifter, bærer et umodsigelig Vidnesbyrd. Skulde da ikke saadan Mands Dyd være uforglemmelig Erindring, og ved hans Død som indfaldt den 6 September 1759 give dig O Læsere, til Eftertanke: Vil du i got Minde i Verden leve efter din Død, Da, medens du lever, leg troelig Vind paa at øve dig i Dyd. vil.
Københavns Adresseavis, 1759-09-14
J Tirsdags blev en Mohr døbt i Slots=Kirken af T. T. Hoff=Præst Hr. Qvist, og blev kaldet Friderich Christian, hvorved Fadderne. vare Hans Høiærværdighed Hr. Biskop Pontoppidan, og de Herrer Justitz=Raader von Be marck og von Römer.
Københavns Adresseavis, 1759-09-14
Udi næstafvigte Uge, fra den 2 til den 8 Sept. begge inclusive, er i det Kongl. Friderichs=Hospital Jndkommen 30. Udgaaen 21. Døde 4.
Københavns Adresseavis, 1759-09-14
Kiøbenhavns Vexel=Cours af 14 Sept. London 5 Rdl. 4 a 2 s. pr. Lstrl. Amsterdam 16 3/4 a 16 1/2 pro Cento. Hamborger Banco 13 pro Cento. Svenske Banco=Sedler 25 1/2 s. pr. Dahl. Sølv M. Jndkomne Skippere. den 10 September. Læster, N. Andersen fra Slæben, Marmorsteen, 34 1/2 J. Asmussen fra ibidem, med dito = 45 Læster, N. Groth fra Svendb., Frugt og fede Vare, C. Pedersen fra Hadsund, 42 Favne Brænde 22 P. Sørensen fra Bandholm, 28 F. Brænde. A. Abrahamsen fra Aalborg, tørre Sild, 8 1/2 H. Westphal fra Riebnitz, 41 Favne Brænde 34 C. Holm fra Aalborg, 50 Favne Brænde 28 J. Bentzen fra Strat Davis i Grønland, Sælhunde=Spæk og Skind Vahre. 5. G. Clausen fra Christiania, Træ Last. H. Wegersleff fra ibidem, Stang-Jern i 3: J. Ploug fra Faaborg, Havre og fede Vahre, 2 1/2 den 11 September. Jes Soderop fra Slæben, Marmorsteen 27 F. Smith fra ibidem, med dito = C. Jacobsen fra Nykiøbing, 320 Tdr. Rug 9 A. Albertsen fra Svendb., 54 Tdr. Æbler, 3 1/2 K. Rasmussen fra ibidem, 38 Tdr. dito M. Guldbrandsen fra Drammen, Træ=Last 20 P. Jacobsen fra Faaborg, 30 Tdr. Æbler, 2 M. Picher fra Schagen, 88000 Flyndre = 5 1/2 N. Colding fra Aalborg, 452 Td. Mag. Rug, 12 J. Jörgensen fra Aarhuus, 30 F. Brænde, 16 Ötte Jensen fra Aalborg, 5000 Td. Mag. Rug 12 P. Passer fra Frederichshal, Træe=Last 27 M. Gude fra Drammen, dito St. Nielsen fra Helsingborg, fyrre Bræder, 4. N. Svendsen fra ibidem, Gavns=Tømmer, P. Ahrent fra Flensborg, 8000 Muursteen 13 L. Pedersen fra Flensb., 36000 Muursteen, 19 C. Becker fra Sønderb., 18000 Muursteen, 12 1/4 Göttlender fra ibidem, 26000 Muursteen, 14 C. Gottlender fra ibidem, 24000 dito a 122. Kl.
Københavns Adresseavis, 1759-09-14
Udgaaende Skippere. den 10 September. J. Krog til Præstøe K. Jensen til Rørvig. P. Madsen til Sønderborg S. Krog til Kiøge. H. Holm til Sønderborg H. Ahlmann til ibidem. P. Knudsen til Bandh. C. Grönsund til Sønderb. U. Olsen til ibidem J. Andersen til Hadsund, J. Nissen til Draxminde L. Pedersen til Svendb. L. Svendsen til Nyborg H. Fich til Svendborg. C. Nicolausen til ibidem M. Buch til Cappel. M. Jacobsen til Præste D. Andersen til Grenaa D. Møller til Eiernførde J. Jansen til Hadsund, den 11 September. T. Karsch til Cappel A. Andersen til Bandholm C. Jansen til Odense C. Wallis til Barth, N. Hanse til Bogense R. Gomesen til Svendborg. A. Hansen til Bogense T. Theisen til Grenaae, H. Jacobsen til Flensborg N. Saltvig til Saxkiøb. P. Tarchel til Cappel W. Valentin til Faaborg. H. Lorentzen til Cappel P. Wegner til Pommern. J. Jensen til Dantzig All. Skippere, som ligger Seylfærdige. Casper Jacob til Stokholm, ved Sukker=Huuset. Peder Sørensen til Sønderborg, ved Sukker Huuset paa Christianshavn. Ludvig Justesen til Lybek, ligger ved Børsen. Sören Bagge til Aalborg, ved Boldhuus=Gaden. Claus Jacobsen til Saxekiøbing, ved Børsen. Lais Saltvig til Saxekiøbing, ved Børsen. Hans Hendrichsen til Mariboe ved Børsen. Maagens Kok til Aalborg, ved Boldhuus=Gaden, Michel Wichmand til Rostock, ved Told=Boeden, III.
Københavns Adresseavis, 1759-09-14
Anmeldelser. at Udi Adresse=Contoiret gives Efterretning om, hvor enten eet Herskab eller en Familie som i Kiøbenhavn holder Heste og Creaturer kand til Vinter=Forraad faae tilkjøbs fra 3 til 600 Lispd. særdeles got, sundt og forsvarlig frisk Høe, at indeværende Aars Afgrøde, hvilket kand blive om den halve Qvantitet forlanges, thi thi ringere end 300 Lispd. sælges ikke, paa een Dag tilbragt, og om den heele Andeel forlanges paa 2de Dage ført til Staden; saa kand og i Vinter fra samme Sted, Tiid efter anden bekommes Lispundeviis, Rug Byg= og Ærte=Halm til Hakkelse, Foeder, og Strøelse, hver Slags for sin Priis. Præsident og Directeurer for det Kongel. ogtroyerede Danske Asiatiske Compagnie bekiendt giører herved, at den 17 Sept. h. a. om Formiddagen ved 10 slet, udi Compagniets Huus paa Christianshavn bliver foretaget Auction over Skibet, Dronning Juliane Marie hiembragte Retour=Ladning. sin Eiermand bort NB. kommen en gandske liden glat sort Hund, med en hvid Plet paa Brystet og 4 brune Fødder, Hvo samme maatte have fundet, vilde levere den paa Stadens Adresse-Contoir imod en Recompence af en Ducat.
Københavns Adresseavis, 1759-09-14
Hos Sr. Hans Dreyer logerende hos Urtekræfter, Frost paa Hiørnet af Raadhuus=Strædet, giver Anviisning paa en Capital af 2000 Rdlr. og en dito paa 500 Rdlr., imod meget got Pant. Sammesteds kand og gives Anviisning paa tvende Huusse som ere tilkjøbs og kunde være beqvemme for en Hørkræmmer eller anden Handelsmand.
Københavns Adresseavis, 1759-09-14
En Kiøbere til en Gaard som er beqvem til at indrette et Bryggerie udi, kand anvises af Sr. Hans Dreyer, logerende hos Urtekræmmer Frost paa Hiørnet af Raadhuus=Strædet.
Københavns Adresseavis, 1759-09-14
Mandagen d. 22 October førstkommende om Formiddagen Kl. 9 slet, begyndes med Auctionen. over Hans Excellence, Sl. Hr. Geheime=Raad Græve von Berkentins efterladte Bibliothek i det Grævelige Berkentinske Pallais i nye Frederichsstad i Kiøbenhavn.
Københavns Adresseavis, 1759-09-14
Hvo som maatte have en vel conditioneret Chalse at sælge, kand udi Adresse-Contoiret vorde en Kiøbere anviist. Ligeledes om nogen maatte have et smukt og got Guld=Uhr for noget billig Priis. Et Partie af 100 Tdr. Siællandsk Byg kand faaes tilkiøbs for billigste Priis, Prøven kand faaes til Eftersyn paa Adresse=Contoiret, hvor Kiøbet. kand sluttes paa billig Accord. Dersom nogen af de Herrer Handlende enten strax eller til førstkommende Michaeli maatte behøve en Person til deres Handling, som baade kand skrive Tydsk og Dansk Eller om de skulde have i Commission at forskaffe til nogen Sted i Provincerne til en Handlende, saadan en Person, som med rigtigt Pas og Afskeed er forsynet og tilbyder, i Fald forlangesat, stille Caution; da gives derom Anviisning paa Adresse-Contoiret. Skulde nogen have en Capital stor 12000 Rdlr.,at ville udsætte til førstkommende 11 Decbr. imod 1ste Prioritæt udi et nyt Huus som er vurderet for 2150 Rdlr. og assecureret for 1800 Rdlr., da vilde de behageligst anmelde det paa Adresse=Contoiret.
Københavns Adresseavis, 1759-09-14
Moralske Fabler og Fortællinger ved Christian Henrich Biering, bekommes paa AdresseContoiret pr. 16 Skilling.
Københavns Adresseavis, 1759-09-14
Den 2den Bog af LarsLarsen Aagerups selsomme Hændelser, er nu kommen fra Pressen, og faaes hos Andersen & Holckpr. 1 Mk. af Liebhabere af de philosophiske og mathematiske Videnskaber, enten de ere studerte eller ey, gives hermed Efterretning, at om de i samme Videnskaber, enten gandske eller til deels for visse Videnskaber, f. Ex. Physiqven Geometrien a. øn ønskede en grundig og beqvem Underviisning, jeg da er til Tieneste, enten det skal være paa Tydsk, Fransk eller Dansk, dog saae jeg heldst det sidste. Viidere Omstændigheder kand de behagelig tale mundtlig med mig om, da man paa Adresse=Contoiret kand blive underrettet om mit Navn og Logemente. Tje¬
Københavns Adresseavis, 1759-09-17
Fortsettelsen af det i No. 26, anførte Stykke: B. Fontenelles Afhandling om at alle Grakler i Almindelighed ophørte, da Hedenskabet fik Ende. Jen Sophist Eunapius, en Hedning, synes meget at beklage dette Serapis Tempel, og med temmelig Bitterhed beskriver os sammes ulykkelige Undergang. Han siger: at Folk, som dog aldrig havde hørt noget af Krig, havde dog ladet see Tapperhed nok imod dette Tempels Stene, men besynderlig imod de rige Offere, hvormed samme var opfyldt. Man har paa disse Stæder sat visse Munke, som ret ere ryggesløse og unyttige Folk, som, naar de ikkun havde deres sorte og skidne Dragt paa, tiltoge sig ret en tyranisk Myndighed over Folkes Gemytter. Disse Munker foregiver nu, at i Steden for Guderne som man ved Fornuftens Lys kand kiende, skal man tilbede nogle Misdæderes Hoveder, som man for deres Ondskabs Skyld har straffet, og til den Ende indsaltet, paa det at de ikke skulde raadne Saaledes taler denne Ugudelige om Munkene og Reliqvierne: og de maae paa den Tiid endda have havt en meget stor Frihed, da man skrev saadanne Ting om Keiserens Religion.
Københavns Adresseavis, 1759-09-17
Raffinus efterlader ikke at berette os, at manfandt Serapis Tempel gandske fuld af Løngange, og andre Maschiner, som havde tient til Præsternes Bedragerier. Jblant andet lærer han os, at der var et lidet Vindve paa den østlige Side af Templen, hvor igiennem der paa en vis Dag faldt en Soelstraale ind paa Serapis Mund. Paa samme Tiid frembragte man Solens billede, som var af Jern, hvilket hævede sig op i Veyret imod Cerapis, formedelst en Magnet, som var sat forborgent i Loftet. Saa sagde man, at Solen, hilsede denne Gud, men naar Jernbilledet faldt ned igien, og Straalen gik bort fra Serapir Mund, saa havde Solen beviist ham Ærbødighed nok, og forføyede sig atter til sine Forretninger igien. Efterat Efterat Theodosius havde slaget den oprørske Fugen, gik han til Rom, hvor hele Raadet endnu var Hedensk. Hedningenes store Jndvending. rar: at Rom havde i 1200 Aar befundet sig meget vel ved sine Guder, og nydt allehaande Got af dem. Keiseren holdt en Tale til Raadet, og formanede dem, at antage Christendommen. Men man svarede altid, at man af Vanen og lang Erfarenhed havde befundet den Hedenske Religion at være meget god, derimod kunde man ikke vide, hvad der vilde flyde af Christendommens Antagelse. Dette var det Rommerske Raads Theologie. Da nu Theodosius saae, at han intet udrettede hos de gode Folk, saa erklærede han for dem, at Skatkammeret var alt for meget besværet ved Udgifterne til Ofringerne; og at han behøvede disse Penge til at betale hans Soldater med. Det hialp ikke at man sagde: Ofringerne vare ikke retmessige, naar de ikke skeede paa almindelig Bekostning. Han brød sig ikke derom. Saa ophørte da Ofringerne og de gamle Ceremonier; og Bosimus forglemmer ikke at berette, at fra den Tid af udbrød al Ulykke i Hobetal over den Rommerske Republik. Samme Autor fortæller, at paa denne samme Reyse, som Theodosius gjorde til Rom, vilde Serena, Stilicons Gemahlinde, gaae i Cybeles Tempel til Trods for hende; og at hun gjorde sig ingen Betænkning om, at pynte sig med et deylig Halsbaand, som Gadinden tilforn havde baaret, men en gammel Vestalsk Jomfrue satte hende meget heftig til rette for denne Ugudelighed, og forfulgte hende ud af Tempelen med tusinde Forhandelser. Fra den Tiid af, siger Bossimue, havde den stakkels Dreng baade Dag og Nat et Syn, som truede hende med Døden.
Københavns Adresseavis, 1759-09-17
De 2de Kongl. Fregatter Søe=Ridderen og Langeland, under Hr. Captain Giedders og Captain-Lieutenant Ellebrachts Commando, ere i Dag gaaen Seyl ad Nord=Søen. III.
Københavns Adresseavis, 1759-09-17
Anmeldelser. Mandagen d. 22 October førstkommende om Formiddagen Kl. 9 slet, begyndes med Auctionen. over Hans Excellence, Sl. Hr. Geheime=Raad Græve von Berkentins efterladte Bibliothek i det Grævelige Berkentinske Pallais i nye Frederichsstad i Kiøbenhavn.
Københavns Adresseavis, 1759-09-17
Formiddagen d. 15 Sept. har en Tiener paa Veyen fra Amalienborg, igiennem Østergade og til Post=Huuset, tabt 3de Banco=Sædler, skulde noget vel sindet Menneske have fundet samme, bedes tienstlig at levere dem paa Adresse-Contoiret. imod en raisonabel Douceur.
Københavns Adresseavis, 1759-09-17
En Dreng, som er af skikkelige Forældre, har haft en god Opdragelse, og har lyst at lære Bild hugger=Kunsten, kand fra Adresse=Contoiret anvises en brav Hosbonde.