JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1830-06-29
Jndenlandsk. Den 16de De, om Eftermiddagen Kl. 6 1/2 var det glade Øieblik da Hs. Majestæt Kongen og Hs. kgl. H. Prinds Frederik Carl Christian passerede Aalborg Vesterport. Jndkjørselen til Slottet var udsmykket med Grønt, ligesom ogsaa mange smukke Gaarde behængte med Guirlander, og Festons. Byens Jægercorps havde den Ære at besætte Kongevagten paa Slottet. Ved Jlluminationen udmærkede sig blandt de offentlige Bygninger fornemmelig Raadhuset. Næste Morgen, Kl. 6 lod Hs. Majestæt sig forelægge Embedsmændenes Protocoller; hvorefter Høissamme tog alle offentlige Jndretninger i Øiesnn. Paa Cathedralskolen, hvor Prof. Tauber modtog de høie Gjæster med en kort Velkomsthilsen, behagede Monarken at opholde sig en heel Time. Bombebossen, skjænkede Høisamme 100 Rbd. Efter at være vendt tilbage til Slottet, gav Hs. Majestæt allernaadigst Audients omtrent i 2 Timer for 113 Jndivider. Derefter holdtes Taffel, foranstaltet af Stiftbefalingsmanden. Om Aftenen beærede Hs. kgl. Høihed Prindsen det beckerske Skuespil med sin høie Nærværelse. Et af Byens Magistrat samme Aften paa Compagniehuset foranstaltet Bal beærede Hs. M. Kongen med sin allerhøieste Nærværelse fra Kl. 9 til 10; men Hs. kgl. Høihed, Prindsen tog levende Deel i Dandsen fra Ballets Begyndelse, Kl. 9, til dets Slutning Kl. 5 om Morgenen. Hs. Majestæt overværede desværre ikke Spiisningen; men da Allerhøistsammes Skaal blev udbragt ved Stiftbefalingsmanden, efter en af Hr. Pastor Boesen skreven Sang, gav et sexdobbelt Hurra Gjenlyd i skjønnest Samlang af Hjerternes Følelser. Den vennehulde unge Fyrste, hvis egen og høie Gemalinde, tilligemed hele Kongehusets Skaal, dernæst udbragtes, reiste sig og takkede paa Hs. Majest. Kongens Vegne, og drak siden paa Aalborg Byes og Jndvaaneres Velgaaende og Byens Søefart, samt tømte en Skaal for Kammerherre de Castenschjold og Frue, og for Bal selskabets Damer. Hele Byen var anden Aften illumineret ligesom den første. Næste Morgen Kl. 7 embarquerede de høie Reisende sig til Sundbye, under Hurraraab af Søefolkene fra en foran Slotsbroen paraderende Skonnert, med 10 i Halvcirkel placerede Baade, en i Havnen decoreret Jagt og alle ved Byen beliggende Skibe. Fra Slotsbroen saluteredes med 27 Kanonskud. Mange Embedsmænd, Officerer og Borgere fulgte Landsfaderen, og Regimentets Musikcorps var forude med Llingende Spil. Søe Jndrollerings Officeer, Captain-Lieutnant Bluhme førte den smaa fuldt udstyrede Kongebaad, der blev roet af 10 Skibscaptainer, som havde udbedet sig denne Naade. Fjorden var ved en Storm af N. V. t. V. i stærk Oprør, ledsaget af en stærk udgaaende Strøm.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1830-06-29
Da de roende Skibscaptainer imidlertid, uagtet al mulig Anstrængelse, saae, at der ikkun avanceredes lidet, og den brave Konge, istedetfor at vise Utaalmodighed, gientagne Gange tilkiendegav sin Oprømthed, tilbøde de med Glæde at ville springe ud i Fjorden og trække Baaden, for at fremme Overfatten; men af det ædle Kongehjerte kom de Ord: "Nei, De kunne ikke taale det; De ere for varme. Vi komme nok frem alligevel." Desværre varede Overfarten af denne korte Distance i 1 1/4 Time. Fra Nørresundbye fortsattes Reisen øieblikkelig til Sæbye. Den 16de De, om Eftermiddagen Kl. 2 indtraf Hs. kgl. H. Prinds Frederik Ferdinand i høieste Velgaaende til Hovedstaden fra Aarhuus. Høisamme gjorde samme Dags Eftermiddag et Besøg hos Hos M. Dronningen.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1830-06-29
Samtlige Officerer og Cadetter paa de paa Kbhavns Rhed liggende keiser, russiske Krigskibe besøgte Løverdagen den 19de De, ledsagede af endeel kgl. danske Søeofficerer, efter Jndbydelse af det høikgl. Admiralitets-Collegium, endeel af Hovedstadens Omegn, saasom Dyrehaugen, Ermelund, Frederiksdal og Sorgenfrie. Om Eftermiddagen indtraf Selskabet paa den kgl Skydebane, hvor i den store Sal et prægtigt Middagstaffel var arrangeret. Toaster udbragtes under pægtige Fanfarer for D. M. Keiseren af Rusland og Kongen af Danmark, for den russiske Commandeur, og den danske Marine. Kl. 10 kjørte Selskabet, i nogle og tyve Eqvipager, under Musik og Hurraraab, gjennem Staden til Toldboden.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1830-06-29
Den 29de f. M. har Hs. Majestæt allernaadigst behaget at benaade biskoppen over Siellands Stift og Ordensbiskop, Dr. theol. & philos. Peter Erasmus Müller. R. af D., med Dannebrogsmændenes Hæderstegn. Til Kundskab for de Sinderende i Provindserne, som til Efteraaret skulle dimitteres, bekjendtgjøres i Statstidenden: En Manuducteur, som flere Gange har repeteret med Studerende fra Provindserne de mathematiske Videnskaber, i den korte Tid fra deres Ankomst til Byen og til Examens Begyndelse, og derved har havt Leiligheden til at indsee Nytten af en saadan Repitition, agter til Efteraaret at begynde en slig Repitition for en Betaling af 4 Rbd.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1830-06-29
De Studerende, der maatte ønske for en saa billig Betaling at sikkre sig 2 gode Caracterer til deres Examen, behage snarest muligt o. s. v.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1830-07-02
den 2den Juli. Fredagen. No. 53. Den Ao. 1830. Nord=Cimbriske Tilskuer. eller Amts Thisted. privilegerede. kgl. allernaadigst Tidende. Avertissements overalt i Danmark. Forsendes med Brevposten den 2den Juli. Fredagen.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1830-07-02
Udenlandsk. Frankerig. Moniteuren meddeler nu følgende telegraphiske Depescher. Sidi-Ferruch den 14de Juni 1830. Kl. 10 om Morgenen. Grev Bourmont til Hs. Excell. Præsidenten for Minister Conseilet. Landgangen er begyndt Kl. 4 om Morgenen, alle Tropper ere paa Land, Fjenden, er drevet tilbage fra dens Positioner, og Divisionen Bertheene har frataget den 9 Kanoner og Mørsere. En anden telegraphisk Depesche, dateret Toulon den 18de Juni i Bayen ved Turrettag Chica, fra Admiral Duperre til Søeministeren, bekræfter ogsaa at Flaaden har besat Bayen, ved Sidi-Ferruch; Hæren er gandske udskibet, den har Høiderne ved Halven inde, og de fjendtlige Batterier ere indtagne. Sidi Ferruch, som ogsaa kaldes Turetta Chico, ligger paa Vestsiden af det høie udløbende Bjerg, ved hvis ostlige Jnd bøining Algier er bygget. Ved denne Beliggenhed og den langt ud i Søen stikkende Landspidse synes Flaaden der at være dækket for Ost- og Nordostvinden. Langs en bane Vei, der fører fra Turretta Chica til Algier, kunne Tropperne fremrykke først til det høie Keiserslot, og herfra til den ydre Ende af Staden, hvor Citadellet ligger. Afstanden fra Turretta Chica til Algier er omtrent 3 Mile. Alle disse glædelige Efterretninger ere efter Kongens befaling blevne bekjendtgjorte i Operaen, og bleve der modtaget med Raabet: "Kongen leve Den 18de Juni om Eftermiddagen fandt en Hændelse, af en meget odiens Natur, Sted i Paris: En Mand med det røde Baand i Knaphullet, blev nemlig fort i en Fiaker som Arrestant til Palais royal, escorteret af bevæbnede Soldater med 2 Politie=Agentere foran; den Fangne beklagede sig gjennem Vognslaget over streng Behandling, en Soldat stødte ham med Kolben af Geværet tilbage i Vognen, men herpaa udstødte han Forbandelser for hans Fængsling og den raae Behandling der vederfaredes ham, hvorpaa Soldaten stødte ham med Bajonetten i Ansigtet, saa at Blodet flød deraf, medens han fra den anden Side af Vognen ere holdt flere Kolbestød. Endelig holdt Vognen stille paa Pladsen ved Palais Royal; men den haarde Behandling havde forbittret Manden saaledes, at han kun med megen Møie og bedækket med Blod, kunne bringes ud af Vognen; der tales meget om hvem den Fangne var, Nogle ansee ham for en forhenværende spansk Cavallerie-Officeer, som er bleven bragt over Grændsen, og igjen er kommen tilbage.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1830-07-02
Engeland. Der skrives saameget pro og con om Kongens Sundhedstilstand, at man ikke veed, hvad der er det Rigtige, men det Sande, synes dog at være, at Hans Majestæt er sin Oplysning meget nær, der anføres saaledes som mistænkelige Symptomer, at Materien i Saarene er af almindelig Skarphed, og at Benene allerede befinde sig i en Slags Mortifications-Tilstand; og efter den sidste Bulletin af 19de Juni havde Trangbrystigheden igjen indfunden sig, og Kongen havde ikke sovet godt.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1830-07-02
Jndenlandsk. Qvartalscoursen for anstundende Juli, August og September Maaneder er bestemt lige med indeværende Qvartals, nemlig 206 1/4 imod 100 Species, eller 200 Rbd. Sølv, saa 1 Rbd. Sølv kan betales med 1 Rbd. 3 s. Repræsentativer.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1830-07-02
Hos kgl. Hoihed Prindsesse Juliane Sophie af Danmark er den 13de Juni, om Eftermiddagen, ankommen til Andreasbrønden i Eppendorf, hvor Høisamme, efter Forlydende, agtede at tilbringe flere Uger.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1830-07-02
Den 14de De ankom sønderfra og ankrede paa Kjøbenhavns ydre Rhed to russiske Fregatter og en Brig. De ere bestemte herfra at gaae til Jsland, og derfra til Engeland og Brest, og i Slutningen af September ventes de tilbage. De ere under Commandeur Lütkes Commando, og bestaae af følgende Skibe: Fregatten Anna, Flagskibet, under Captain Wassili Jamanskis Commando, har 44 Kanoner 350 Mands Besætning; Fregatten Prinds Oransky, under Captain Jurews Com mande, 44 Kanoner, 350 Mands Besætning; og Briggen Arax, under Captain-Lieutnant Jwanows Commando. En Afdeling paa omtrent 250 Mand russiske Marinesoldater foretog den 21de f. M. nogle Exercits-Øvelser paa Kjøbenhavns Fælled. Uagtet det ugunstige Veirligt, overværedes disse af en stor Deel af Hovedstadens Militaire og andre Tilskuere. Deres Gevæhrgreb og Evolutioner vare deels efter den gamle, deels efter den nyere Exerceerskoles Regler, og bleve udførte med en beundringsværdig Naskhed, og Præcision. (Kbhvn.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1830-07-02
En Muurmester i Saxkjøbing er, for at have brugt grove Skjeldsord med Politiemesteren, Byfoged Ravnekilde, af Landsover- samt Hof og Stadsretten bleven idømt en Straf af 6 Ga 5 Dages Fængsel paa Vand og Brod. Ved Underretten var han anseet med 2 Aars Rasphuus straf og sit Borgerskabs Fortabelse.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1830-07-02
Ved Landsoverretten i Viborg er Skoemager Peder Holst i Aarhuus, der tiltales for formeentligen at skulle have fundet 200 Rbd. Sedler og ikke oplyst dem, frifunden. Ole Pallesen i Kolding Arrest, der tiltales for Kirketyverie, skal efter Øvrighedens Foranstaltning hensættes i sikker Forvaring. - Peder Christensen og Christen Jensen Skoemager, i Nibe Arrest, der tiltales som mistænkte for at have dræbt Huusmand Lars Schou af Mou, og Førstnævnte tillige for at have villet formaae sin Hustrue og Børn til at vidne falskt, samt at have villet forsikkre sit Gods for at besvige sine Creditorer, ere dom te til: Første at hensættes som Forbedringshuusfange, til Arbeide i Viborg Tugt- og Forbedringshuus i 8 Maaneder, og begge To at betale alle Sagens Omkostninger.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1830-07-02
Hovedgaarden Rugaard, med underliggende Parcelgaard, samt dertilhørende Bøndergods og Tiender, blev ved Auctionen tilslaget Hr. Procurator Jngerslew i Aarhuus for 32000 Rbd. Sølv, Det vedholdende slette, kolde og fugtige Veir har vakt Opmærksomhed for Kornvarer, saavel i Engeland som i Holland og Tydskland. Som en Følge heraf, holder man sig nu ogsaa i Kjøbenhavn tilbage med Salg af Hvede og Rug; hvorimod Byg og Havre synes at være uforandret; vel endog lidt mere stille.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1830-07-02
Til Benefice for Mad. Rosenbusch opførte det Beckerske Selskab den 25de f. M. i Aalborg: Sørgespillet Laura, dansk Orig. af B. Bang, oversat paa Tydsk af Hr. Bogtrykker Ree.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1830-07-02
Fra St. Croix har man følgende Beretning af 5te Mai. Efter flere Aars Tørke, er det faldet os til Deel at opleve den 29de April en Regn saa voldsom, at man bad Gud, den snart maatte ophøre. Den har foranlediget Ødelæggelser, noget lignende dem af en regelmæssig Orcan, og de onde Følger deraf ere dobbelt følelige, eftersom de ere indtrufne paa den Tid af Aaret, hvori Negerne maae opoffre deres hele Tid til Høsten. Store kostbare Broer vare aldeles tilintetgjorte, Landeveiene ødelagte, de staaende Rør nedkastede, de nys plantede Marker omvæltede af det stærke Vandskyl. Der faldt 12 Tommer Regn i 15 a 16 Timer; det har siden daglig regnet, og det seer udtil mere. Den nærværende Høst antage vi vil forringes 4-600 Fade; men dette haabe vi Forsynet vil erstatte os ved en god Host næste Aar, som den tidlige og stærke Væde bør sikkre. Den nærværende Jndhostning sinkes nu i det mindste 6 Uger; thi Veie maae i det mindste gjøres passable." Den 6te Mai. Det har regnet uasladeligt hele Natten, og regner endnu. Skibenes Afladning vil meget forsinkes Fra Reikevig i Jsland skrives den 25de Mai d. A. Følgende: "Vi have her havt to mærkelige Begivenheder siden Postskibets Afgang. Den ene er nemlig en Bulcan, som for første Gang blev seet den 13de Marts i Havet, omtrent i samme Retning og samme Distance fra Landet, som de blinde Fugleskiær. Man har kun seet Røgen, men ikke kunnet, af Mangel paa Skibe, mærme sig Stedet; i den senere Tid har man slet ikke seet den. Sagen er saaledes mindre vigtig; men fortjener dog fra tvende Sider at tages i Betragtning. Først, fordi der muligen kan have dannet sig en ny Øe, der kunde blive farlig for Skibene; dernæst, fordi sidste Gang, da en saadan Bulean i Søen lod sig tilsyne, det stærke Udbrud af Skaftaf alls=Jøkelen fulgte bag efter om Sommeren. Muligen at en saadan Vulean endnu kan bryde paa Øen; imidlertid er til Dato Alt roligt, og vi leve i Haabet, at den underjordiske Jld har udtømmet sig i Havet. Den anden Begivenhed er mere sørgelig, idet vi den 6te April fik en temmelig stærk østlig Storm med Sneefog, paa en Tid af Dagen, da de fleste Fiskere vare ude paa Fiskerie, omtrent to Mile fra Land. Det blev flere af dem, især i de mindre Baade, umuligt at vende hjem, og udmattede til Døde, bleve de et Offer for Bølgerne. Saaledes omkom 20 Mennesker, hvoraf 5 heraf Byen, de øvrige fra den nærmeste Omegn. Jslænderne gave ved denne Leilighed en skjøn Prøve paa deres Medlidenhed. Der gik nemlig strax en Collect om for de Efterlevende, som herved fik uforholdsmæssig store Bidrag til at lindre deres Nød."
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1830-07-02
Kjøbenhavns Havnepriser den 19. Junii. Hvede. . 5 Rbd. 4 Mk. 8 s. a 6 Rbd. - Mk. - s. Rug. . . . 3 Rbd. 3 Mk. - s. a 3 Rbd. 5 Mk. - s. Byg, 2radet, 2 Rbd. 2 Mk. - s. a 2 Rbd. 2 Mk. 8 sk. radet, 2 Rbd. 1 Mk. - s. a 2 Rbd. 1 Mk. 8 s. Havre. . . . 2 Rbd. 1 Mk. 8 s. a 2 Rbd. 2 Mk. - s. Ærter, imellem 4 og 5 Rbd pr. Tønde.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1830-07-02
Kjøbenhavns Børs den 25. Junii. Cours. Hamb. 2 M. - a vista 209 Spec. 209. Specier solgtes til 2 Rbd. 8 1/4 s. Bank-Disconto 4 pCt. Norske Speciessedler pr. 100 Sp. 154de 155 Rbd. Sedler. Svenske Sedlerpr. Rdl. Rigsg. 49 a 49 1/4 Rbs. Tegn. 4 pCt. Kgl. Obligationer 95 1/2 a 95 3/4 Rbd. Sedler 91 1/2 i Bco. Nationalb-Oblig 14. Febr. 1820 102 a 102 1/2 Rbd. r. S. 107 i Sd.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1830-07-02
Døde. Kjøbenhavn: Etatsraad og Kammer Advocat Hans Vilsted, R. af D., 55 Aar. Madame Charlotte Amalie Andersen, fød Pohl, 67. Mad. Marie Frederikke Moberg, f. Petersen, 55. Capitain og Grosserer, Andreas Buntzen, 49. Nyebollegaard: Ane Cathrine Hansen, f. Møller, 36.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1830-07-02
Ledigt Embede. Under Generaltoldkammer- og Commerce Collegiet: Told- og Consumtions-Jnspecteur-Embedet i Thisted.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1830-07-02
Befordringer og Afgang. Under Generaltoldkammer- og Commerce=Collegiet: Den 28de April er afskediget Lieutenant af Kavalleriet, Greve F. W. Rantzau, beskikket til Consumtionsforvalter, i Hobroe. Den 4de Mai, Copiist under Collegiet, constitueret Jnspecteur H. H. Kühl, til Told- og Consumtions Jnspecteur i Stege. Den 25de, Told- og Consumtions Jnspecteur i Thisted, Justitsraad C. F. Langeland, Ridder af Dannebrog, til Told- og Consumtions-Jnspecteur Nakskov. Den 26de, Assistent hos Jnspecteuren ved Told-Grændsen mellem Slesvig og Nørre Jylland, W. C. Juncker, til Konsumtionsforvalter i Skive. Den 30te Kammerraad og Kontoirchef under Kollegiet, F. Zeiner, tilStempelforvalter og Sekretair ved Øresunds Toldkammer, og Assistent i Sund- og Strømtoldkontoiret under Kollegiet, M. C. de Linde, til Fuldmægtig hos bemeldte Embedsmand.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1830-07-02
Trykkes, redigeres og udgives i Thisted af J. S. Lund.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1830-07-02
(Jndsendt.) Jndsenderen har tilligemed flere havt Anledning til at bemærke, at Bønderne i nogle Egne af Amtet, have ved den herskende Faaresyge den slemme Uskik, at lægge deres døde Faar, ikke alene i Nærheden af, men tæt ved deres Huse; hvorved den afskyeligste Stank fremavles. Da Uddunstningen af Aasler, især i det nærværende varme og fugtige Veirligt ikke allene er meget usund, men ofte endog foraarsager smitsomme Sygdomme; saa advares herved Vedkommende fra at gjøre sig skyldige i en Uforsigtighed, der kan have de sørgeligste Følger; og var det at ønske at Sognefogderne ville paasee at saadant ikke fandt Sted! aae.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1830-07-02
Avertissements. Efter Bestemmelse under Skiftet bliver det afgangne Peder Bunck tilhørende Huus med underliggende Eiendomme i Forbye, Hundborg Sogn, af Hartkorn 2 Skpr., med Anpart Konge- og Kirke-Korn, Qvægtiende, og stillede til 3de Auctioner, som afholdes Onsdagen den 7de, Fredagene den 9de og 16de Juli førstkommende, hver Dags Formiddag Klokken 10, de 2de Første paa Raadstuen, og 3die Auction, hvorved samme agtes absolut bortsolgt, i selve Huuset. Huuset kan strax tiltrædes, og bemærkes: at der til samme er saaet 5 Tønder Korn, af Rug, Byg og Havre. Saasnart Huuset er bortsolgt, sælges den Boet tilhørende Besætning og Boehave. Thisted, den 28. Juni 1830. Lutzhøft
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1830-07-02
Bekjendtgjørelse! Aron Jacobien fra Aalborg er indtruffen til indeværende Thisted Marked med et godt assorteret Vare=Lager, for største Deel af nylig ankomne Vare, til særdeles billige Priser. Hos Undertegnede kan faaes god Bøge Hancke. Aske.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1830-07-06
Ao. 1830. No. 54. Den Nord=Cimbriske Tilskuer. eller Thisted. Amts kgl. allernaadigst privilegerede. AvertissementsTidende. Forsendes med Brevposten, overalt i Danmark. Tirsdagen. den 6te Juli.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1830-07-06
Udenlandsk. Den franske Expedition, Man har nu de første officielle Jndberetninger fra den franske africanske Expedition, nemlig 2de Raporter, en fra General Bourmont og en fra Admiral Duperre, begge dateret Sidi-Fer ruch eller Bugten ved Turretta Chica den 14de Juni, General Bourmonts er i Korthed følgende: Til Præsidenten for General-Conseilet: "Min Fyrstel Flaaden, som for at vente paa Landgangs Flotillen maatte opholde sig meere end 18 Dage i Palmas Bugt, gik den 10de Juni under Seil. Den i Begyndelsen svage Vind, blev snart saa stærk, at flere smaae Fartøier lede Skade. 2 Skibe med Oxer gik under, tilligemed en Deel af Mandskabet. Den 12te i Dagbrækningen opdagede man den africanske Kyst, men den bestandig tiltagende hæftige Vind og høie Søegang, gjorde Landgangen umulig, hvorfor Flaaden igjen bortfjernede sig noget fra Kysten; men den 13de ved Dagbrækningen var Flaaden kun 2 a 3 Lieus borte fra Algier, den forandrede dens Retning og seilede mod Halvøen Sidi-Ferruch, i Spidsen befandt sig de som Krigskibe udrustede Fartøier, der vare bestemte til at bringe de Fæstningsværker til Taushed, som Fienden maatte have opkastet paa Landgangsstedet; da Vinden var østlig besluttede man at gaae i Land vestlig for Sidi Ferruch. Kl. 10 om Morgenen befandt Krigsskibene sig paa Høiden af denne Halvøe; det der oprettede Taarn var forladt, ligesom ogsaa et Batterie paa 12 Kanoner, hvis Skyts var bortført. 1 Miil Vei fra Strandbredden var en Leir oprettet, foran samme saae man nogle Batterier og Grupper af arabisk Rytterie. Et Dampskib nærmede sig nu Kysten, og dets Jld adspredte snart det fjendtlige Rytterie, de fjendtlige Batterier skøde nogle Kugler og Bomber mod Ankerpladsen, men uden Følge. Kl. 8 om Aftenen havde de 3 Eskadrer, Convoyens første Afdeling og LandgangsFlotillen kastet Anker. Den første Division gjorde Kl. 5 om Morgenen Landgang, uden at møde nogen Modstand, begge de Andre bleve udskibede efter hinanden. General Berthesene marscherede fremad med den første Division og 8 Feldtkanoner. De fjendtlige Batterier aabnede snart deres Jld, og fortsatte denne, uagtet de bleve be skudte af vort Feldtbatterie og fra Siden af, af vore Krigskibe, som havde lagt sig østlig for Halvøen.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1830-07-06
General Berthezene erholdt nu befaling til at omgaae Fiendens Stilling paa venstre Side, denne Bevægelse havde det forventede lykkelige Udfald: de fjendtlige Batterier bleve nu forladte og 13 Sextenpundinger og 2 Mørsere faldt i vore Hænder. Kl. 11 ophørte Kampen. Vi have tabt 20 Mand, ingen Officeer blev saaret. Forøvrigt er Halvøens Jordbund fuldkommen saaledes som Oberst Bontin har beskrevet den, den er sandig og ujevn, og næsten overalt bedækket med stærke Buskværter. Halvøen selv er en Kalkklippe, hvorpaa der fin ges en mahumedansk Helgens Gravmæle, som Spanierne have givet Navn af Torre chica (lidet Taarn, dette bliver nu brugt som Magazin for vore Tropper. General Valeze har ladet afstikke 2 simple Forskandsninger, som allerede ere blevne paabegyndte. Grev v. Bourmont."
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1830-07-06
Admiral Duperres Jndberetning, er for det Medste en Bekræftelse af General Bourmonts, med den Forskjrl, at Admiralen indberetter at Flaaden allerede Kl. 7 havde kastet Anker i TorreChicas Bay. Ved Springningen af en fra de fjendtlige Batterier affyret Bombe, blev en Matros saaret paa Linieskibet, Breslau. Om Morgenen da den første Division gjorde Landgang under de fjendtlige Batteriers Jld, blev Laaret bortskudt af en Marinsoldat paa Fregatten Surveillante, og Marinlieutnant Dupont erholdt en stærk Contussion af en mat Kugle, Artilleriet af de østlig for Torre-Chica opstilte Corvetter blev godt betjent, og gjorde fortræffelig Virkning; 2 Matroser sprang i Land og plandede den kongel. Fane paa Fortet og Taarnet. Hele Hæren var mod Middag gandske udskibet, og havde Høiderne paa Halven inde. - Fra Paris skrives der ogsaa under 23de Juni, at i Følge Privat-Efterretninger skal senere i Nærheden af Algier ved Keiserslottet være forefaldet en hæftig Fægtning, hvorved efter Nogles Angivelse 300 og efter Andres 500 Franskmænd skulle være faldne. Det stærke fjendtlige Cavallerie skal have gjort hæftige Angreb paa vores Jnfanterie, men er tilsidst blevet hilset med congrevske Raketter, som have foraarsaget den største Ødelæggelse og Bestyrtelse. Den franske Operationsplan skal bestaae, efter at have bemægtiget sig Høiderne, som beherske Fortet Sultan og Keiserslottet, og intet videre gives, som kan forhindre en Fiende fra at nærme sig Algiers Mure, at indtage Fortet inden kort Tid ved Vaabens Magt eller ved Hielp af Miner. For at blive Herre over denne Stilling, skulle Batterier oprettes som bestryge Citadellet. Paa Høiderne har før været et Fort anlagt, men den mistænkelige Regjering har selv sløifet samme, fordi den frygtede for en Medbeiler skulle afbenytte det. J Følge Privat-Efterretninger skulle General Bourmont og Admiral Duperre være blevne enige, da Generalen strax efter Ankomsten paa den algierske Kyst ville have gjort Landgang, hvilket Admiralens Klogskab modsatte sig, da Veirliget dengang ingen rolig Landgang tillod. Den hele Armee skal paa Soreisen til Palma have været søesyg, hvilket maa have været et ækelt comisk Skuespil. De af Mandskabet, som savnedes af de 2 strandede franske Krigsbrigger, er ikke masakreret af Beduinerne, men de udbydes til Udløsning mod 100 Piastre pr. Jndivid.