Københavns Adresseavis, 1763-05-18
Huus= og Sæde=Regler. Næst Mosis Lov=Tavler, naar de begge ere dig vel indi præntede, skal du have stor Nytte af følgende Regler. Dersom det behager Gud, at lade dig komme til mandbare Aar, saa brug stor Forsigtighed og Betænksomhed i at udvælge dig en Ægtemage; thi af denne Kilde vil alt dit til kommende Gode eller Onde udspringe. Det er en Forretning i Livet, ligesom en Krigs=List, hvorudi man ikkun een Gang kand fare vild. Sporg flittig efter din Bruds Gemyts Beskaffenhed, og i Særdeleshed hvortil hendes Forældre har været tilbøyelige i deres unge Aar, og tag dig Tid dertil. Hvad din Huus=Stand angaaer, saa holdt Maade i Gieste Frieheden, og ret dig efter dine Midler, dog heller fuldt op end sparsomt, men ikke kostbart, thi jeg har ikke seet, at en Mand, som har holdet et got ordentligt Bord, er dermed kommen i Armod. Men nogle fortærer, deres Eiendom ved hemmelige Laster, og deres Gieste Friehed skal have Skyld derfor. Men jag de svinske Drukkenbolte ud af dit Huus; thi Fylderie skader Sundheden, koster mange Penge, og giver ingen Anseelse. Jeg har aldrig hørt nogen Berømmelse legges paa en Fylde=Hals, uden at man har sagt: han kand bære meget, hvilket dog skulde være større Ære for en Brygger= eller Vognmands Hest, end for en Adelsmand eller Tiener. Opdrag ding Børn i Lærdom og Lydighed, dog uden udvortes Strænghed. Fortiener de Jrettesettelse, saa giv dem samme hemmelig. Opmuntre dem, og giv dem deres tilbørlige Underholdning; thi ellers vil det synes et Slaverie for dem, at leve hos dig, og de ville ikke takke dig men Døden for det, du efterlader dem, naar du gaaer fra Verden. Je er af de Tanker, at nogle Forældres daarlige Kielen og Caresser for deres Børn, og anden alt for vild Opførsel imod dem, driver flere Mandfolk og Fruentimmer til det Onde, end deres egne lastefulde Tilbøyeligheder skulde giø Gift dine Døttre i Tide, de maatte ellers gifte sig selv; og lad dine Sønner ikke reyse over Alperne; thi de lærer sammesteds intet, uden Hoffart, Gudsbespottelse og Atheisterie eller ugudeligt Væsen. Om de endogsaa paa deres Reyse maatte samle nogle faa Mundfulde af fremmede Sprog, saa kand dog samme ikke nytte dem videre, endat rette et Slags Mad an i adskillige Fade. Jeg skal heller aldrig med min Villie tillade, at du giør dem til Soldater, og skikker dem i Krig; thi Krigs=Videnskab bliver ikke længer søgt, end saa længe man kand have Nytte deraf. En Officier i Freds=Tider er som en Kakkelovn om Sommeren. Boer du paa dit Landgods; saa avl Korn og hold Qvæg, paa det at du ikke altid skal have Haanden i Pungen, og for rede Penge skal nødes til at kiøbe det, som du behøver til Huusholdninger. Og hvad Forraad du behøver, lær at kiøbe det fra første Haand, og at indkiøbe alting i rette Tid og paa rette Sted, og ikke først naar Nøden driver dig dertil. Lad dine Tieneste Folk heller være to for faa, end en for mange; lad dem spise sig mætte og betal dem vel, saa kand du dristig befale dem. Lad dine Paarørende og Blods=Forvante være dig velkomne i dit Huus og ved dit Bord; men afskaf de Johannis Orme, som glindser om Natten, jeg meener Tallerkenslikkere og Snylte Giester, som giøre sig lystige med dig, saa længe det gaaer dig vel, og foresnakker dig lutter søde og smigrende Ord; men helder din Lykkes Vogn, foragter de dig lige saa meget, som de tilforn ophøyede dig. (Extraheret af fordum Engelske Stor=Skatmester Friherre Wilhelm Burgleys Brev til sin anden Søn Robert Cecil, derefter Greve af Salisburg.)