JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1835-06-19
Udenlandske Efterretninger. Spanien. Den spanske Ambassade i Paris er sat i den største Bestyrtelse ved de nyeste Efterretninger fra Grændsen, og ved den herskende Modløshed i Dronningens Hær anseer man ikke Prætendentens Marsch til Madrid for umulig. For nogle Maaneder siden skal Ludvig Philip selv have tilbudt Dronningen en Jntervention, hvilket Tilbud igidlertid blev afslaaet paa en Maade, der maaskee ikke endnu er glemt i Tuilerierne. Aabenbart lagde de Liberale dengang større Vægt paa deres Hjælpemidler og og deres Tilhængeres Mod, end Erfaringen senere har stadfæstet. Le Constitutionel af 7de Juni mener, at Burgos's eller selv Madrids Besættelse af Prætendenten ikke vilde gjøre Ende paa Kampen, men at det sydlige Spanien stedse vilde forblive Dronningen tro. Pe Journal du Commerce af 7de indeholder et Brev fra Oloron af 2den, der paa det Jvrigste skildrer Jnterventionens Nødvendighed og forsikkrer, at man maa ansee Dronningens Sag for tabt, hvis ikke den officielle Bekjendtgjørelse heraf finder Sted inden den 15de d. M.; men ved Jndmarschen af 40,000 Franskmænd under General Harispevil Don Carlos om to Maaneder igien være i Frankrig. Jfølge Messager ventede man i Madrid, hvis Jnterventionen afsloges, at Forfatningen af 1812 vilde blive proclameret i Malaga, Cadiz og Barcelona. Te Courier forsikkrer, at den engelske Regjering, nu har fattet sin Beslutning angaaende Jnterventionen. The Morning Chronicle giver nogen Oplysning om, af hvad Beskaffenhed de tagne Beslutninger ville blive. Jkke uden Bitterhed omtaler den den Yttring af Journal des Debats, at Frankrig ikke alene kan tage Ansvarligheden for en militair Jntervention i Spanien paa sig. En saadan Beslutning havde man kunne vente, og Grunden ligger i, at de nordiske Magter havde ladet det franske Cabinet erklære, at de vilde ansee Sen delsen af eet eneste fransk Regiment over Pyrenæerne som en Krigserklæring. Med Hensyn paa denne Mulighed gjorde det franske Cabinet Forespørgsel hos det engelske, om England vilde indgaae en Defensivalliance med Frankrig i det Tilfælde, at franske Tropper rykkede ind i Spanien. Herpaa kunde England ifølge sin Constitution ikke give noget øieblikkeligt Svar, da Cabinettet først maatte have Underhusets Samtykke. Efter Forlydende er der mellem Spaniens og Portugals Gesandter i London undertegnet en Convention, ifølge hvilken en portugisisk Hjælpelegion skal rykke ind i Spanien. Hvis Omstændighederne udfordre det, skal der fremdeles sendes Vaaben og Krigsfornødenheder fra England til Spanien, og en Geheimeraadsbefaling udstædes, der tillader engelske Undersaatter at træde ind i den portugisiske Legion eller umiddelbart i General Valdes's Tjeneste. Tre Courier forsikkrer, at Hertugen af Broglio har erklæret det for Frankrigs første Pligt ved Jnterventionsspørgsmaalet i det Væsentlige at lade sig lede af England. Herved har han sat den engelske Regjering i en vanskelig Stilling. For Øieblik bet villingen Jntervention finde Sted men endnu lader det sig ikke bestemme, hvad Frankrig og England senere ville gjøre, hvis Don Carlos skulde stige ned fra Bjergene og gaae over Ebro.
Viborger Samler, 1835-06-19
Blandet. J Portugal viser Partihadet sig overalt i Provindserne saaledes have Jndvaanerne i Torres novas grusomt mishandlet deres Præst, der af dem var mistænkt for at være Miguelist; de afskare ham begge Ører og jagede ham bort. En riig Miguelist var fængslet i Nærheden af Estremoz; Pøbelen stormede Fængslet, skar Ørene af ham, udrev hans Tunge og myrdede ham tilsidst. J Lissabon har dog Antallet af de forefaldende Snigmord formindsket sig.
Viborger Samler, 1835-06-19
Jfølge Diario beløb Antallet af Munke i de ophærede Klostre sig til omtrent 6000; af disse har man erkjendt 1557 at være værdige til Understøttelse, de erholde Alle tilsammen en maanedlig Understøttelse af 3964 a 10 S.; de øvrige Munke, der have viist sig som Miguelister, ere udelukkede herfra.
Viborger Samler, 1835-06-19
Den 2den Juni mødte i Strasburg 15 Deeltagere i den "patriotiske Cirkel, blandt hvilke 6 Municipalraader, for Strafpolitieretten, og man kan let tænke, hvor ønskeligt denne Leilighed kom for Republicanerne, for at tordne mod Regjeringen og Præfecten. Dette have de troligen gjort, især udmærkede den bekjendte Advocat Lichtenberger sig ved udyre Heftighed og grændseløse Udtryk. Da en Deel af de talrige Tilskuere herpaa udbrød i et Bravo, saa lod Præsidenten Salen rømme paa en halv Time. Advocat Martin, er af de meest exlaterede Mænd, udtrykte sig meget mere moderat, og efter ham Advocat Schneegans endnu roligere; men disse Herrer vare desuagtet himmelvidt borte fra virkeligt Maadehold, da en Bitterhed og Hevn, der ikke lader sig beskrive, vare prædømmerende i deres Taler. De tilstode Alle, at de havde stiftet et sluttet Selskab til deres Underholdning, men ingen Association i den Hensigt at foretage sig Noget. Derfor behøvede de ligesaa lidt nogen Autorisation, som Handels-Casinoen." Desuden vare her kun 15 anklagede, medens efter Loven en Association maa tælle over 20 Medlemmer, for at kunne anklages. Den kongelige Procurator svarede flere Gange, især paa Beskyldingen for altfor stor Lydighed mod Præfecten. Retten udsatte Dommens Publication til den næste Dag, da den frikiendte de Anklagede. Motiverne til denne Beslutning ere ikke glædelige for Regjeringen, da de støtte sig paa Grundsætninger, der ere Administrationens aldeles modsatte.
Viborger Samler, 1835-06-19
Da der nu snart igjen skal være Valg blandt Nationalgarden, saa er det ikke usandsynligt, atter at see Strasburg at spille en politisk Rolle, især da den constitutionelle Opposition, til hvilken ogsaa Hr. Schneegans hører, dagligt forstærker sig.
Viborger Samler, 1835-06-19
Det har vakt Sensation i Paris, at nylig kun et Detaschement Chasseurs af den 2den Legion traad op til Tjeneste ved Polais Luxembourg istedetfor den Bataillon, som enhver af Nationalgardens Legioner hertil har at levere. Man tilskreve denne Omstændighed en Protestation af en heel Bataillon af den 9de Legion, hvis Tour det just var, hvilken Grund dog de ministerielle Blade nægte.
Viborger Samler, 1835-06-19
J La Guillotiere, en af Lyons Forstæder, ere Missionskorsene gjenoprettede, men atter Natten mellem den 28de og 29de Mai nedrevne.
Viborger Samler, 1835-06-19
Le Journal des Debats tager den nuværende Pair og forrige Cabonaro Barthe, der ved enhver Leilighed maa tage imod Hentydninger paa sine tidligere Meninger, i Forsvar, og søger at bevise, at Hr. Barthe vel stedse er traadt op mod den ældre Linie af Bourbonerne, men ikke har været nogen Republicaner. Men nu befinder der sig blandt de April anklagede En, i hvis Hænder Hr. Barthe har aflagt Carbonaro Eden paa en Dolk. Allg. Zeit. drager Efterretningen om Emir BeschirsOpstand og det i Jbrahims Fraværelse Ægypterne bibragte Nederlag i Tvivl, da den gjør opmærksom paa, at Jbrahim ingenlunde er draget til Øvre-Ægypten, men at han derimod den 24de Febr., var fra Kairo afreist til Damiette, for paa Dampskibet Nil at afgaae til Syrien, hvor han ifølge Breve fra Beirut af 24de April var indtruffet i Begyndelsen af samme Maaned. Desuden berette Efterretninger fra Constantinopel af 19de Mai Jntet og Ægypternes Nederlag.
Viborger Samler, 1835-06-19
Militaircommissionen i Moden, har den 16de Mai dømt Dr. Gianelli, Dr. Ferrari og Hr. Pezzini til Døden og deres Godsers Confiscation, Dr. Mattioli. til Galeistraf paa Livstid, Dr. Macagni til 10 Aars Galeistraf og Kammerherre, Grev Casoli til 15 Aars Fængsel, alle, fordi de deels have deeltaget i, deels været vidende om oprørske Machinationer udenfor Riget. Hs. Kgl. H. Storhertugen har imidlertid med sin sædvanlige Mildhed forvandlet de tvende Førstes Livsstraf til 20aarig og den Tredies til evig Galeistraf og Mattiolis Galeistraf paa Livstid til 7aarig Fængselstraf.
Viborger Samler, 1835-06-19
Le Constitutioner fortæller efter Privatbreve fra Livorno, at Don Miguel den 21de Mai hemmeligen er undvegen fra Rom og, forklædt som Tiener, afgaaet over Genua til Marseille; man mener, at han vil gaae til Holland. (?)J Begyndelsen af August ville efter Forlydende Keiseren, og Keiseriden af Rusland lande i Danzig. - Den preussiske Statstidende melder i en Skrivelse fra Toplitz, at der efter Tilendebringelsen af Manoeuvrerne ved Kalisch vil i October Maaned finde en Sammenkomst Sted i Toplitz mellem de tre store østlige Monarcher. J Hamborg er man af den Tro, at Uldpriserne ville falde, fordi Udproductionen udbreder sig saa stærkt, og der i Fjor blev indført mere Uld i England, end Fabrikerne kunde forbruge.
Viborger Samler, 1835-06-19
Jndenlandske Efterretninger. Kjøbenhavns Børs-Cours, den 16de Junii. Hamborg 2 M. – a vista 206 1/2. Species 200 1/2. - Specier solgtes til 12 Mk. 6 1/2 s. Obligationer (uden Renter) 94. Nationalbank=Obligationer (af Laanet den 4de Febr. 1820, 102 a 102 1/2 Rbd. r. S. eller 105 1/4 a 105 3/4 Rbd. Sedler. pr. 100 Rbd. r. S. Disconto 4 pCent.
Viborger Samler, 1835-06-19
Med Dampskibet "Dronning Maria" ankom den 10de Juni til Kjøbenhavn fra Stettin den bekjendte engelske Nordpols=Reisende, Capt. Ross. (Kbhp.)
Viborger Samler, 1835-06-19
Det er mærkeligt nok, at det første Skib, der passerede Agger Kanal var Smakken Johanne Elisabeth, der for 4 Aar siden strandede ved Rønn vesten for samme, og blev af Eieren J. A. Grønlund efter at være repareret, fort gjennem Kanalen ind i Liimfjorden. - Det var 2den Pintsedag sidstl. at Passagen gjennem Agger Kanal til England fandt Sted, og det paa en Aarstid, hvor Vandet er lavest, og hvor der dog ved Indseilingen fra Fjorden havdes 6 a 7 Fod, Dybden over Revlen var 9 Fod, ellers varierer Dybden fra 14 til 18 Fod i Kanalen, som er en halv Fjerdingvei bred. At Kanalens Seilbar hed, hos os Alle her i Egnen, der indseer hvor vigtig denne Ting er for vor Handel og Skibsfart, har opvakt almindelig Enthusiasme, er naturligt; gid nu ogsaa vore Handlende ville med Alvor og Kraft tage sig af Sagen, og ved at forene sig med Kjøbmænd i Lemvig, Nyekjøbing, og paa andre Stæder, hvorGjennemseilingen interesserer, søge at forebygge, at hvad Naturen selv har dannet, ikke af Mangel paa Hielp fra Kunstens Side skal tabe sig; en Mudder maskine, hvorved en vis Dybde bestandig kunne vedligeholdes ved Jndseilingen fra Fjorden, og derpaa de nødvendige Søemærker udsatte, synes for det Forste at være de fornødne Reqvisiter. (Thisted Av.)
Viborger Samler, 1835-06-19
Ved Tallotteriets 1237te Trækning i Wandsbeck, den 16de Juni, udkom følgende Nummere: Afreiste med Dagvognen fra Viborg til Randers den 18de Juni om Formiddagen Kl. 9. Candidatus Pharmaciæ Best.
Viborger Samler, 1835-06-19
AVERTISSEMENTS. At det averterede Vare Parti, som efter Hr. Landsoverretsprocurator Nyboes Reqvisition bortsælges ved Auction paa Raadstuen den 26de dennes ikke er mig tilhørende, seer jeg mig herved foranlediget til at bekiendtgjøre. P. Ollgaard.
Viborger Samler, 1835-06-19
Fra Pressen i Kjøbenhavn er nylig udkommen: Haandbog i Lovgivningen om de danske Provindsialstænder af L. J. Fribert, og faaes hos P. Kabell.
Viborger Samler, 1835-06-19
Udsalg af Manufactur-Vare.
Viborger Samler, 1835-06-19
Undertegnede er i nærværende Snapsting forsynet med allernyeste smagfulde Sirtser og Bomuldstøier, couleurte Museliner og Jaconetter til Kjoler, smalle og brede, sorte og couleurte Merinos, Floranse, Marselin, Satin=Russ, Satin Ture, Levantin, Gros de Naples, og Satin Rosal, sig. Silketøier, Silkevestetøier, Halv silketøier i forskjellige Desseins, fine og ordinaire 3 og 1/2 brede hvide Schirtings, dito Cambrids, dito Jaconet, stribet og ternet dito, smukke Gardintøier, Lenong, hvide Bobbinetter, sorte dito, smukke Shawler, moderne Flors-, Kreve, og Atlaskes=Dame=Tørklæder, Flors-Schawler, sorte Taffetas- og Atlaskes=Herre dito, fiin hollandsk Lærred, blegede Hør= og Hampelærreder, couleurte dito, ubleget dito, Halv-Lærred og Jris-Lærred, Lærreds- og Silke=Lommetørklæder, smukke Flors-, Lystrings=, og Atlaskes=Baand Strimmelbobbinet Blonder, Klæder i forskjellige Fiinheder og Farver, Silke= og Bomulds Handsker, franske dito, Lyster=Merinos, Bolster, Olmerduge, og Bomessie-Haandklæder-Dreil, Strikke garn, og Brodeergarn, couleurte, blegede og ublegede Tvister, Paraplyer, og Parasoller, Bomulds= og Ras mager-Strømper, m. m. fl. til Manufacturhandelen, henhørende Artikler, som Alt sælges til de muligst billigste Priser af D. Philipsen. Viborg, den 18de Juni 1835. Skomagermester G. Møller. fra Randers. anbefaler sig med en Deel moderne Skomager=Arbeide, som udsælges i min Boutiqve, der findes paa Torvet ved Madame Stillings Gaard.
Viborger Samler, 1835-06-19
Sidst afvigte Markedsdag den 11te Dennes er i Undertegnedes Boutiqve glemt en Blikdaase med Penge Eieren dertil kan imod dette Avertissements Betaling, og ved at opgive Summen af Pengene, faae Samme udleveret. Skive, 14de Juni 1835. L. Schjørring.
Viborger Samler, 1835-06-19
En Birketræes Divan er tilkjøbs for billig Priis hos Mads Salling. Snedkermester.
Viborger Samler, 1835-06-19
J afgangne Capitain Thomsens Boe af Østergaard, afholdes en Skiftesamling hos Hr. Kjøbmand Beckmann i Skive Løverdagen den 27de dennes om Formiddagen Kl. 9, hvortil fornemmelig Boets Creditorer, indkaldes at give Møde paa det at Skiftet, efter de fornødne Arrangements, kan optages og sluttes, Toftberg den 11te Juni 1835. Bang.
Viborger Samler, 1835-06-19
Plakat. Efter Reqvisision af Landsoverretsprocurator Nyboe, paa Vedkommendes Vegne, bliver paa denne Byes Raadhuus Fredagen den 26de Juni Kl. 8 Formiddag præcise holdt offentlig Ausion over en betydelig Deel særdeles gode Bomuldstøier af forskiellige moderne Mønstre, tillige sælges nogle andre Manufakturvahre. Vederhæftige Kiøbere gives 6 Maaneders Credit. Ausionskontoiret i Viborg 15de Juni 1835. F. D. Vett.
Viborger Samler, 1835-06-19
Auctionsplacat. Jfølge Begjæring af Skifteretten i afdøde Consumtionsinspecteur Jens Johannes Hvids Fallitboe i Nibe bliver den samme Boe tilhørende Gaard No. 98 paa Algade i Nibe stillet til 3de Auctioner, som afholdes saaledes: 1ste Auction paa Raadstuen i Nibe, d. 8de næste Maaned, 2den Dito Dito Dito den 22de f. M. og 3die Dito i selve Stedet den 5te August d. A. hver Dags Formiddag Kl. 10. Eiendommen bestaaer af et Forhuus til Gaden paa 12 Fag af furre Bindingsværk, murede Vægge og Straatag, indrettet til Værelser, Kjøkken og Bryggers med et Udskud paa 5 Fag og en Sidebygning paa 13 Fag af samme Bygningsmateriale, dog tildeels med Kinede Vægge, indrettet til et Gjæstværelse og det øvrige til Torvehuus. Til Stedet hører Gaardsplads og Hauge. Conditionerne erfares ved Auctionerne. – Dette bekiendtgjøres herved i Henhold til Placaten 22de April 1817. Ribe, den 4de Juni 1835. Lynge.
Viborger Samler, 1835-06-19
Nyheder med Dagsposten. Spanien. Jnterventionen vil ikke finde Sted, da England har nægtet sin Medvirkning; en Coureer er allerede afsendt til Madrid med det afslaaende Svar. Derimod har man besluttet at stille den franske Fremmedlegion i Algier, paa 6000 Mand, til Spaniens Disposition, saasnart forlanges; fremdeles rykker et portugisisk Hjælpecorps af samme Styrke ind i Spanien, og da det nu er tilladt, i England at hverve Tropper for den spanske Dronnings Regning, hedder det, at en Fremmedlegion paa 10000 Mand vil blive sammenbragt og under Anførsel af en udmærket engelsk Kriger, Oberst Evans, der hertil har erholdt Kongens Tilladelse, træde i den spanske Regjerings umiddelbare Tjeneste. Ogsaa i Belgien skal der, som det hedder, hverves et Corps for spansk Regning under Gen. Daine. – Den 13de d. M. vil den franske Coureer kunne være i Paris, og man frygter meget for Folgerne af den Efterretning, han bringer, der saa ganske viser Upaalideligheden af Grev Ramevals dristige Løvter. – Efterretninger fra Madrid gaae til den 3die. Det hed atter, at Martine; de la Rosa var afløst af Grev Torreno. - General Oraa har med Resten af Elisondos Garnison trukket sig tilbage til Pamplona og General Jaurequi har med Tolosas Øy righed og Garnison trukket sig tilbage til S. Sebastian. Ogsaa Jrun og Bergara ere rømmede, og Villafrancas 300 Mand stærke Garnison overgarsig den 4de til Sumalacarrequi efter et frugtesløst Forsøg til Undsætning af Espartero, der paa sit Tilbagetog til Vittoria mistede 600 Mand paa Høiderne ved Escorga. Dronningens Tropper ere nu kun i Besiddelse af Pamplona, S. Sebastian, Bilbao og Vittoria, hvoraf de tvende Sidste trues haardt, 700 Mand af Esparteros Tropper skulle være gaaede over til Carlisterne. Merino har i Spidsen for en Bande af 1500 Mand Fodfolk og 200 Ryttere indtaget Staden Roa i Gammelcastilien og først efter Udøvelsen af de frygteligste Grusomheder trukket sig tilbage til Bjergene.
Viborger Samler, 1835-06-19
Portugal. En Coureer skal til Madrid, have overbragt Efterretning om en Ministerforandring, ifølge hvilken Hertugen af Palmella atter var traadt i Spidsen af Cabinettet. Efterretninger fra Lissabon af 27de Mai over London melde Saldanhas Udnævnelse til Krigsminister og Overbeviisningen om, at Hertugerne af Palmella og Terceira vilde træde indi Ministeriet, hvorimod den talentfulde, høistfortjente Silva Carvalho skulde træde ud. Senere Efterretninger af 29de meente imidlertid, at dette af Dronningen uden Statsraadets Medvirkning og altsaa constitutionsstridigt gjorte Skridt atter maatte gjøres tilbage.
Viborger Samler, 1835-06-19
Frankrig. Den 9de Juni har de Deputeredes Kammer antaget Udgivtsbudgettet og allerede den 11te Jndtægtsbudgettet med resp. 260 Stemmer mod 28 og 284 mod 31. Pairerne have antaget det americanske Stadesløsholdelsesproject. – Hertugen af Cholseul skal være afreist til Stuttgart for at anholde om en vurtembergsk Prindsesses Haand for Hertugen af Orleans.
Viborger Samler, 1835-06-19
Blandet. Kronprindsen af Baiern er paa sin Reise i Ungarn, bleven farligt syg. – Det er sandsynligt, at begge badiske Kamre ville forkaste Tractaten om Tiltrædelse til det preussiske Handelsforbund. Pesten er udbrudt i Albanien. – En americansk Escadre er ankommen i Bugten ved Neapel.
Viborger Samler, 1835-06-19
Jndenlandske Efterretninger. Torsdagen den 11te Juni, Kl. 8 om Morgenen, (altsaa i 24 Timer, ankom Hs. Majestæt Kongen og Hs. Kgl. Høihed Prindsesse Wilhelmine, med Følge, paa det Kgl. Dampskib, til Louisenlund. Det heldigste Veir havde begunstiget Overfarten. Hs. Majestæt Kongen modtoges paa Skibsbroen af Hs. Høifyrstelige Durchlauchtighed, Landgreven og hele den Durchlauchtige Familie, i ønskelig Velgaaende.
Viborger Samler, 1835-06-19
J Kieler Correspondentsblad ønskes, at Regjeringen udtrykkeligen vilde bemyndige vedkommende Autoriteter til, naar det maatte forlanges, at meddele alle Deputerede ved Stænderforsamlingen, som skal træde sammen til Efteraaret, Udtog af deres Archiver, Protocoller o. s. v.
Viborger Samler, 1835-06-19
Med Kornvarer synes det heelt igjennem at være mere stille. J nogle Dage søgte man Rug fremfor andre Kornvarer; men dette er nu forbi igjen. Raps sælges jevnligt til en Priis af c. 11 Rbd. r. S. pr. Td. paa Levering. (Holst.
Viborger Samler, 1835-06-19
Udtog af et Brev dateret Hillerød (Frederiksborg) den 15de Junii. Brandfakkelen har igjen oplyst vor By i Nat. Kl. noget over 12 begyndte Jld hos Tømmerhandler og Brændeviinsbrænder Malling, og greb saa hastig om sig, at inden 2 Timer 12 til 13 Gaarde og Huse bleve ødelagte. Det blæste temmelig stærkt, men da Vinden bar tvers over Gaden, og Brandcorpset arbeidede godt, vare vi saa heldige at faae Magt over Jlden, ved at nedrive Bygninger paa flere Sider, og derved blev Jlden standset. Det brænder endnu stærkt i Bunden, især da Malling havde et stort Forraad af al mulig Slags Tømmer, men naar Vinden ei vil forandre sig til en værre Retning, haabe vi, at Jlden ei vil gribe længer om sig. (Dagen.)J Aalborg saae man i Tirsdags Middag en stor Jldebrand, Nordvest for Tiendegaardsmølle. Mellem Fredag og Løverdag afbrændte Østeraagaards hollandske Veirmølle ved Hals.
Viborger Samler, 1835-06-21
63de Aargang. 1835. No. 78. Kongelig allernaadigst alene privilegerede Viborger Tamler. Forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdommene.
Viborger Samler, 1835-06-21
Søndagen den 21de Junii. En Redigeret af E. Nerenst, trykt og forlagt af N. P. Dons.
Viborger Samler, 1835-06-21
Udenlandske Efterretninger. Frankrig. Hr. Andri de Puiraveau har tilsendt Pairskammerets Præsident følgende Skrivelse: Paris d. 6te Junii. Hr. Præsident, Formedelst mine Protestationer for begge Kamre kan jeg ikke med juridiske Former tilbagevise den uconstitutionelle i contumaciam imod mig udstædte Beslutning af det Kammer, for hvilket De er Præsident. Nu protesterer jeg mod Dommen, ligesom jeg har protesteret mod Pairskammerets Jurisdiction. Mellem det og mig kan Talen ikke være og Justits og Ret, men kun om Anvendelsen af Magt, og jeg venter Virkningerne af dets monstrose Usurpation af Magten og skatter mig lykkelig ved, heller at være Offer for end Medskyldig i de anarchiske Følger af det usalige System. Jmidlertid anhængiggjør jeg den uhørte Dom, der har truffet mig, hos den offentlige Mening og appellerer til Retfærdigheden hos Folket, Pairiets og min Souverain. Kommer denne Retfærdighed end stundom noget sildigt, saa er den dog uundgaaelig, og jeg for mit Vedkommende venter den med Tillid. J Mangel af udmærkede Titler vil det Fængsel, som Pairskammeret aabner mig henimod Slutningen af et Liv, som det ei beroede paa mig at gjøre nyttigere for mit Fædreland, i det Mindste bevise, at jeg ei skyede Opoffrelser for Overbeviisninger, der aldrig havde andet Formaal end Folkets Vel. Behag &c. Andri de Puirqveau, Deputeret.
Viborger Samler, 1835-06-21
Pairsretten har længe kun beskjæftiget sig med de 25 føielige Anklagede. Den 10de d. M. kom imidlertid en 26de til ved Navn Girard, for at constatere Forskjelligheden af hans Person fra en anden Fange ved Navn Grard, hvilken Navnelighed havde givet Anledning til Vildfarelser i Vidneudsagnene. Denne skal i Spidsen af en Oprørerbande have afvæbnet en Militairescorte. Paa Præsidentens Spørgsmaal, om han Jntet vidste at anføre til sit Forsvar, svarede han, at man havde ført ham frem med Vold, og at han ikke vilde tage nogen Deel i Forhandlingerne, naar man nægtede ham sin Defensors, Carrels, Bistand. Alle Præsidentens Bestræbelser forbleve frugtesløse, og man maatte sætte ham paa en Bænk for sig selv.
Viborger Samler, 1835-06-21
Jfølge Allg. Zeit. skal Tilstanden i Lyon være høist glædelig, da saa betydelige Bestillinger af Silketøier ere indløbne, især fra Nordamerica, at man kun har kunne overtage Halvdelen deraf.
Viborger Samler, 1835-06-21
Et frygteligt Uveir har raset i det sydlige Frankrig, og de herved foraarsagede Oversvømmelser skulle ifølge Memorial Bordelais langs Garonnes Bredder, have foraarsaget en Skade, der anslaaes til 30 Millioner. Rugen og Hveden, der just skulde hostes, bleve paa flere Steder overfyldte med Dynd, og Hveden steeg i Bordeaux 1 Fr. 50 C. pr. Hectoliter. J Orleans seilede man i Gaderne. Ved Clery gjennembrødes et Dige, og Loirefloden styrtede som en Bjergstrøm over Markerne. 70 Skibe bleve i Roanne drevne ud af Havnen.
Viborger Samler, 1835-06-21
Blandet. Slottet Hütteldorf er nylig bleven bortspillet i det store wiener Lotteri, og tilfalden en Student i München, ved Navn Dedlitz, som næsten skal være gaaet fra Forstanden af Glæde derover.
Viborger Samler, 1835-06-21
J det mindste ligger han endnu meget saa En fra Ægypten af en Reisende medbragt Mamie blev i en liden belgisk By for nylig anseet for et Slagtoffer, som en Snigmorder havde qval og derpaa tørret i en Ovn. Hverken den ægyptiske Liigkiste, Hieroglypherne eller Bindene formaaede at aabne Øvrighedens Øine. En Saarlæge blev hentet for at optage Synsforretningen, Mumien blev offentlig udstillet, og man var kommet saa vidt at erkjende en Bjergmands Liig i den.
Viborger Samler, 1835-06-21
Den første Skopudser i Verden findes formodentlig i Palais=Royal i Paris. Alene i Leie af sit Locale betaler han 12,000 Fr. om Aaret.
Viborger Samler, 1835-06-21
Alt er her indrettet paa det eleganteste. Medens Man lader sine Sko eller Støvler pudse, kan Man, strækkende sig paa bløde, med Fløil betrukne Sophaer, enten underholde sig med Lecture af alskens Journaler, eller more sig med at betragte sig selv i de store pragtfulde Speile, hvormed Væggene ere beklædte. Sammesteds haves Udsalg af alle til Skopudsning henhørende Reqvisiter, saasom Børster, Blanksværte, Stovleblokke &c.