Viborger Samler, 1830-11-22
Kjøbenhavn, den 15de Novbr. Jfølge Efterretning om Høsten fra de forskjellige Egne af Danmark og Holsten tør vi antage nærværende Udsigt over samme at være rigtig. Den særdeles vaade Sommer og Host, der fulgte paa et ligesaa vaadt Efteraar, hvor Jordens Behandling og Tilsaaning skete under ingenlunde taalelige Omstændigheder, lod os kun lidet Haab om en taalelig Høst. Jmidlertid er det gaaet, hvorvel ikke godt saa dog bedre end man havde ventet. Hvede er i det Hele taget bedre end f. A. mere fuldkommen, har en bedre Farve mere frie for Spirer, men i Almindelighed blød og neppe saa vægtig heelt igjennem. At Qvantitet maa man antage, under en GennemsnitsHost. Vægten i Gjennemsnit maa regnes til Foraaret at vilde blive 120 - 1217, saaledes som den f. A. var 12-122 74. Fra enkelte Steder i Holsteen, Fyen og Lolland, fremkomme nogle smukke Prøver, som ve 1255, men som ikke kunne antages i den almindelige Beregning. Rug. Denne Kornsort er næsten nislykket, saaledes at den neppe giver mere end 1/2 af en almindelig Høst og Productet er for det meste maadeligt. Det bedste veier 11 Lys. 12 s. a 12 Løg, og meget 9, 10-10 ½ Lys. pr. Tønde. Jmidlertid har den høstede Rug den Fordeel frem for den fra f. A. at den, som meget mindre spiret, giver et bedre Material til Brød. Byg. J Hensende til Qvantitet, da maa man antage en almindelig god Høst og i Henseende til Qvalitet næsten som f. A.; selv Vægten vil blive omtrent som forrige Aars, Trad. 105 - 108 84, efter de forskjellige Egne, hvor det er høstet. Det Grad. veier 98- 103 74. Farven er ret god. Man finder ikke saa mange bedærvede Korn i Partierne, som f. A.; men ret ofte viser det sig, at Bygget er meget blødt, og vil, som f. A., være høist vanskeligt at udskibe til Foraaret. Havre har givet en god Høst, i Quantitet 1/4 over en almindelig. Boniteten er bedre end man havde ventet; Farven er ret levende god; Kornet er fuldkomment, og Vægten er nok saa god som forrige Aar. J Gjennemsnit maa vi antage Vægten til 7578 ; dog maa bemærkes, at der vil fremkomme flere af de bedre Partier paa 80 og derover, end f. A. Erter og Boghvede. Førstnævnte Sort har givet en høist maadelig, og sidste Sort en slet Høst. Med Hensyn til den nu i Efteraaret nedlagte Vintersæd og Naps, da lyde Beretningerne fra alle Kanter at det staaer meget godt For Fædrelandets tabte Nicolai Christian Møhl læses følgende skjønne Vidnesbyrd i Flyveposten: En Hæder som paa Kjolen hang En Ære, som med Skat betaltes, En Lov, som kun Journaler sang, Og paa Diplomer bredt udmaltes Et Tryk af smigret Dosmers Haand, Et naadigt Smil af fornem Læbe, - Derefter Jngen saae hans Aand, Hans Hjerte endnu mindre stræbe. Af Guld han sig ei daare lod, Det var ei Maalet for hans Møie, Ei derfor han ved Sengen stod Med hielpsom Haand og Grandsker=Die, Ei derfor han saa gjerne sad Om Natten ved Studerestagen, Ei derfor mellem Ovn og Blad, Han deelte Timerne om Dagen! Men det, ham vældigt til sig drog Det som hans Aand kun biged efter, Hvorfor hans Hjerte stadigt slog, Hvorpaa han ødsled Tid og Kræfter, Det var hans Videnskab og Alt Hvad Ædelt Skjønt og Stort vi kjende; For det han stred for det han faldt, At - langt for Kampen var tilende. Man mindes ikke i lang Tid at have seet saamange Avisfrierier som i de sidste Par Uger Det er nu ikke blot Ungkarle, middelaldrende Mænd og Enkemænd der paa denne Maade, af Mangel paa Bekjendtskad, søge Fremtids Held og en liden Formue" - ner, ogsaa "Enker, og midaldrende Jomfruer" søge denne alfare Vei til Forsørgelse. Blandt de Avertissementer man i de sidste Dage herom har seet, er imidlertid følgende, for sin Blanding af gudelig og verdslig Tendents, fortrinlig mærkværdigt: "En midaldrende Enkemand, uden Børn, af Borgerstanden, ønsker, naar Gud vil, at indlade sig i Ægteskab med et anstændigt, midaldrende Fruentimmer, som ved godhedsfuld Hjælp kunde forskaffe ham en Tjeneste som Bud, eller andet Lignende, til Fremtidens tarvelige Udkomme; men uden at være den treenige Guds trofaste Tilheder, frabedes alt Bekjendtskab."