JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1795-11-20
J Jerved bekiendtgiøres, at det er alle og enhver tilladt som har Jord, Gruus, Feieskarn eller andet sligt der tiener til Fyldning, at udføre af Byen, at losse samme i Hospitalets forrige Mødingsted, hvortil Jndkiørselen er fra Klosterjordet, og hvor Vedkommende altsaa beqvemmere kan blive det qvit; men denne Tilladelse ophører naar Hullet er bleven opfyldt.
Jyske Efterretninger, 1795-11-20
En god nye Jagt to paa tredie Aar gammel drægtig efter Maaler=Brevet 5 1/2 Commercelæster og fører ungefær 300 Tdr. Rug, Fladbundet og bygget paa Cravel, og alt af nyt udhalet med Segl, Anker, Torverte, Jolle med videre, hvilket alt de Lysthavende kan taae i Øiesyn hos mig undertegnede i Hals hvor bemeldke Jagt er beliggende, da samme er hos mig at bekomme for billig Priis og gode Conditioner. Hals den 8 November 1795. Otto Bech. Nicitation over et nyt Rækværk, som skal forfærdiges til Bastedals Broe i Bislev Sogn paa Landeveien, mellem Nibe og Løgstøer, bliver foretaget i Tinghuuset. udi Bislev, Onsdagen den 25 November næstkommende, Formiddag Kl. 11, hvor tillige Overslager og Conditionerne bekiendtgiøres. Norskellige Trappestene, af 2 Alens Længde, fore) langes til Kiøbs; Kiøberen anvises fra Bogtrykteriet.
Jyske Efterretninger, 1795-11-20
Tynodalig ved Dionysti Landemode for Fyen og Langeland, holdet den 7de October sistleden; har forladt Hr. Bogtrykker Fabers Præsse i Odense, og faaes her paa Bogtrykkeriet for 6 s. P. F. Wandall.
Jyske Efterretninger, 1795-11-20
Hos Sixtus Spendrup i Aalborg, som logerer hos Bedemand Sr. Christopher Holmen paa Graven, kan bekommes gode Nonnetitter, Skieppen til billig Priis. Bøger, som faaes paa Bogtrykkeriet i Aalborg: 1) Begyndelsesgrunde til Naturlæren ved Hr. Kammerherre og Hofmarskal Hauch, 2 Dele, 2 Rd.; indbunden 2 Rd. 3 Mk. 2) Riises Anviisning for Skolemestere i de lavere Skoler til deres Embeds rette Førelse, oversat af Magister L. Hasse, 4 Mk.; indbunden 5 Mk. 3) Marmontels nyeste Fortællinger, 1ste Bind, oversat af Prof. Rabbek, 5 Mk.; indb. 1 Rdlr. 4) Langebekiana, eller Bidrag til den danske Literairbistorie, ved Secretair Nyrup, 5 Mk.; indb. 1 Rdlr. 5) Campes Ledetraad ved den christelige Religions Underviisning, indbunden 2 Mk. 8 s. 6) Den retskafne Familie. Et Forsøg til den huuslige Andagts Befordring, især med Hensyn til den voxnere Ungdom. Af Hr. Liebenberg, Præst til Kiøbenhavns Tugthuus, indb. 2 Mk. 8.7) Lauwills en ung Engellænders mærkværdige Begivenheder, 2 Dele, indb. 2 Rd. 8 s. 8) Kammerherre og Stiftsbefalingsmand Buchwalds 3de Forslage, heftet 1 Rd. 9) Amalies Morskabs=Timer 1 Bind 1794, 1 Rdlr. 10) Wild eller Glædens Barn, 2de Deele, indbunden 9 Mk. 11) Forslag til nogle Forbedringer i Hauge- og Træe frugt-Dyrkningen, samt nyttige inden, og udenlandske vilde Træers Opelskning, indbunden 1 Mk. 12) Forsvar for Professor Kall, udi Sagen mod Professor Coopmands, fremsagt for Skranken og udgivet af Oberauditeur Rosenstand, Goische, heftet 1 Mk. 13) En Landmands Betragtninger over Bondens Frihed, heftet 1 Mk. 4 s. 14) Gerechtes Klaglied uber den Tod des bestemt Konigs, Ludvig des Sechøjenten, Kønings von Frank reich, am 21 Januar 1793, von (einem Frauenzim mer in Odensee) M. C. J. R.; geheftet 12 s. 15) Kayser Joseph des Andern Letze Lebens Stunden, und am 20sten Februar 1790 erfolgtes seliges Ende, von derselb. Verfasserind, geheftet 4 s. 16) Noget allehaande af Poster, originale og trykte Sanger, første Samling, 1 Mk. 17) Troens Kraft til at opbyge andre, en Prædiken af Balslow, 12 s. 18) Ode til Jomfruerne, 4 s. 19) Lære=Leve- og Maderegler for det smukke Kiø20) Forklaring om Biers Formerelse, 8 s. 21) Den livsalige Overeensstemmelse imellem Loven i Evangelium, 8 s.
Jyske Efterretninger, 1795-11-23
Om Maderag Viin og Jndbyggere.
Jyske Efterretninger, 1795-11-23
Arbeidsfolkene bære om Sommeren linnede Skipper buxer, en grov Skiorte, en stor Hat og Støvler. Desuden have nogle en kort Vest af Klæde, og en lang Kappe; hvilke de undertiden kaste over Armene. Fruentimmerne bære Kiole og korte smaae Livstykker, en Dragt som er meget simpel, men klæde mange Personer slet ikke ilde. Dernæst bære de ogsaa undertiden en kort hvid Kappe; men Hovedet bliver fuldkommen udedækt, og de Ugifte binde Haarene sammen oven til paa Hovedets Jsse. Folkene paa Landet ere særdeles tarvelige og leve slet; de nære sig mesteparten af Brød og Løg eller andre Rødder og noget Kiød. Men saa usselt de end maae behielpe sig, saa spist de dog ikke lettelig Jndvoldene eller andet Kraasemad, efterdi de ussleste Tiggere heddede Kallunsnagere hos dem. Deres sædvanlige Drik er Vand, eller ogsaa (Curike) en tynd Drik, som de tilberede af Viinbær og Vand, og lade ved Giæringen blive noget skarp og forlig, men den kan ikke gjemmes længe. Vinen selv, som har gjort denne Øe saa berømt, og som er deres Hænders Arbeide kommer sielden for deres Mund. Deres Hovedsysselsættelse er, som vi oven for seer, Viin avlen; men da denne ikke trænger til nogen Røgt den største Deel af Aaret, kan de des heller overlade sig til sin naturlige Lyst, Lediggang. Den portugisiske Regiering synes Lidtil, ikke at have anvendt de bedste Midler derimod; vel er der for længe siden udgaaet en befaling, at der skulde plantes Olietræer hvor Jorden var for tør og frugtbar til Viinværten, men endnu har man ikke været betænkt paa, først at gribe Landmanden under Armene, eller love Belønninger, som kunde giøre ham tilbøielig til nye Foretagender og villig til Arbeide. Viinbiergene blive forpagtede bort, og bestandig kun paa et Aar. Forpagteren faaer fire tiendedele af Værten, fire andre maae ydes til Guundherren, en tiendedeel til Kongen, og en til Geistligheden. - En saa ringe Gevinst, og den Udsigt, at de arbeide meere for andre end for sig selv, maae naturligviis nedslaae alt Haab og Mod. Alligevel ere de uagtet al Undertrykkelse lystige og fornøiede, synge ved Arbeidet, og forsamle sig om Aftenen, for at dandse og springe ved Lyden af en som dyssende Cither. Stædernes Jndvaanere ere endnu hæsseligere end Land folkene, og derhos ofte blege og mavre. Mændene gaa klædte efter fransk Skik, og mesteparten sorte; men af mindelig passe Klæderne ikke, og synes i det mindste i et Tid af halvtredsindstyve Aar, at have været ude af Mede. Damerne ere finere og yndigere af Skabning; me Skinsyge, der her er Mændene ligesom medfødt, holde dem stedse indesluttede, og berøve dem en Lyksalighesom bliver de fattigere Bondeqvinder uberøvet. - O Fornemme udgiøre en Slags Adel, men deres Ahnestolhed giør dem uselskabelige og uvidende, og forleder den til et latterligt, affekteert fornemt Væsen.
Jyske Efterretninger, 1795-11-23
Frankfurt, den 7 November. 15000 Mand ere nu i Anmarch for at kompleterden Keiserlige Kongelige Armee. De Keiserlige Tro pers Operationer ere nu stilede mod 2 Puncter, før mod Manheim, fra hvilken Stad man søger at tvinde Franske til at trække tilbage, og tillige mod GenerPichegriks Armee, som endnu dækker Manheim paa den anden Rhinstrandbredde, og dernæst mod de Franske som staae ved Coblenz. General Mariean, som commanderer dem, har faaet Forstærkninger af General Jourdan men derimod bleve og bestandig mange Keiserlige Tropper paa hin Side detacherte mod Coblenz. Den Koserlige General Boros, som stod ved Neuwied, sto som man troer, gaae over Rhinen ved St. Gaar, for at forene sig med de Keiserlige Tropper, som over Huus rykken rykke frem mod Coblenz. Disse Troppers Avangarde skal allerede være ankommen til Boppard.
Jyske Efterretninger, 1795-11-23
Manheims Skiøbne, som endnu bestandig er uafgjort, hænger i Besynderlighed af den Clairfatske Armees Operationer. Troppernes Operationer under General Wurmser ere i øvrigt bestandig combinette med samme, og mange Pontons ere blevne satte i Stand til en Overgang over Rhinen. Den franske General, Devaix, commanderer i Mannheim. De Franske have og ladet en Lufthallen komme derhen for at iagttage den østerrigske Armee; men denne er bleven gjort ubrugbaved en Kugle, som blev afskudt af en fremmed Haand- General Pichegri har ogsaa trukket den hele Garnison i Strasburg til sig. - Den Wurmerske Arme ved Manhelm holdes nu for at være 70,000 Mand, stærk.
Jyske Efterretninger, 1795-11-23
Haag, den 7 November. Fra Brüssel meldes: at der i den hosliggende Skov af Sognes er opkommet en Fegtning mellem de franske Tropper og de saa kaldte Belgiske Chouaner, i hvilken paa begge Sider mange Folk ere dræbte og saarede. De Begyndelsen til den hele Venderkrig er kommet af saa danne bevæbnede Røverbander; saa blive der føiede alle muelige Anstalter til at forebygge, at dette belgiske Vender ikke skal faae Fremgang. Ved en Publikation af 3de hujus have Generalstaterne forbudet Udførselen af Kartofler indtil den 1ste April 1796, under Straf af Confiscation, saavel af Kartoflerne som Fartøierne og Vognene, hvori de befinde sig, tilligemed en Mulct af 1000 Gylden. Det er ogsaa bleven forbudet at uføre saavel maare og fede Sviin som friske og røget Svinekiød, Skinker &c.
Jyske Efterretninger, 1795-11-23
Holland, den 7 November. Fra Haag er til Folkerepræsentanternes Forsamling i Amsterdam indløbet den Efterretning, at vor Republiks Gesandt i Petersborg, Borger Swart, har berettet, at det russiske keiserlige Hof ikke vil erkiende vor Republiks Uafhængenhed, saalænge de franske Tropper befandt sig i sammes Gebeet; men at benævnte Hof langt meere maatte ansee Republiken for et af Frankrige erobret Land, og altsaa ikke kunde træde i nogen Underhandling med vore Ministre og Agentere, angaaende Handels= eller andre Anliggender.
Jyske Efterretninger, 1795-11-23
Basel, den 4 November. Den Bebreidelse man har gjort de Franske for deres Overgang over Rhinen, tager nu meget af eftersom man nu veed, at den Franske Armere maatte giøre alt forat holde den Wurmske Armee fra vore Grændser, i Haab om at skulle forstyrre det i Nærheden befindende Condeske Corps. Det er og vist, at Anbry ved at besatte mange Pladser med Royalister var for største Deel Skyld i de ulykkelige paafulgte Følger, og at derved tillige er begaaet noget Forræderie.
Jyske Efterretninger, 1795-11-23
Paris, den 6 November. J Stedet for Seyes, som afslog det paa ham skeete Valg, er Carnot igien valgt, man har den Formodning om ham, at han er et af Frankrigs meest opvakte Hoveder. Directorium har nu begyndt deres Forretninger og allerede udnævnt de 6 Ministere der have antaget deres Pladser, alting gaaer for sig i Rolighed og man giør sig god Forhaabning om, at Udfaldet skal blive en ønskelig Fredsslutning. Til Beviis paa den herskende Rolighed er dette, at Dühem og Amar gaaer rolig omkring i Paris. Pache, Bouchotte og deres Medskyldige ere frikiendte. - Barrere har saaet Held til at undvige af sit Fængsel, man har hidindtil forgiæves søgt efter ham.
Jyske Efterretninger, 1795-11-23
Amsterdam, den 10 November. Forrige Nat havde vi her en slem Opstand, der snart kunde have blevet meget farlig for vor Stad. Et Selskab af de anseeligste Borgere vare i Enighed forsamlede, da 3 Ryttere kom ind og paa det skammeligste medhandlede dem, uden mindste dertil given Anledning. En almindelig elsket Mand, som sad ganske stille ved Bordet, blev hugget i Hovedet, traadt med Fødderne og slæbt i Haaret. Det var Hr. Scharff, der havde tegner sig for 200,000 Gulden til det paatvungne Laan, Cheffen for det berømte Huus de Smeth reddede sig med stor Møie. J et andet Huus havde disse Urostiftere ligeledes bruttaliseret. De bleve først 2 Dage derefter paagrebne og bragte i Stadens Arrest. J Søndags Nat marscherede nogle Ryttere derhen for at befrie dem. En stor Deel af Borgerne maatte gribe til Vaaben, for at stille dette Oprøe. Og da de mishandlede Personers Liv staaer i Fare, saa vil Regieringen alvorlig lade disse Ondskabsfulde Mennesker afstraffe.
Jyske Efterretninger, 1795-11-23
Berlin, den 14 November. Da uagtet alle Foranstaltninger, den utilladelige Korn Udførsel dog tager meer og meer Overhaand, saa er i den Henseende under 7 dennes udkommet et meget strengt og mærkværdigt Kongl. Rescript, efter samme skal Betienterne uden al Skaansel, naar de see igiennem Fingre med, eller befordre, slig forbuden Udførsel afstraffes paa det skarpeste efter Criminal=Lovene, dersom de derimod allerede have modtaget Douceurer, eller ere bestukne af Kornhandlere med Penge, og dog ikke have tilladt Kornets Udførsel, saa maae de ei allene beholde hvad de have oppebaaret, men endog det ganske Forraad af hvad der skulde have været udsneget tilligemed Heste og Vogne som skal oven i Kiøbet være dem tilhørende. Hvo som kan overbevise en Betient om, at han har ladet sig bestikke om det endog var Personen, selv, der havde bestukket ham, erholder en Belønning 100 Rdlr. og bliver for sin Person fuldkommen befriet for al Straf. De herværende Smeedesvende, som havde sat sig op imod deres Mestere og ville forlade deres Arbeide og gaae bort fra dem, bleve af de Militaire arresterede, og de som havde været Oprørsstiftere 10 i Tallet blev der gjort kort Proces med; disse bleve forrige Tirsdag uden for deres Kroehuus i Overværelse af deres Kammerater der vare over 80 i Tallet, offentlig pidsket, og strax paa Stedet under en Eskorte bragte til Spandau, hvor de til forskiellige Tider skulle forblive, og imidlertid forgaaer nok Lysten dem og deres Ligesindede til at begynde paa slige Optøier. - Blev der saaledes, uden lang Rettergang, strax statueret Exempel paa de der giøre sig opsætsige, ville man snart faae at see hvad Virkning dette ville giøre paa ethvert Sted, men saa maatte ogsaa Langsmesterne opføre sig billige imod deres Svende og Drenge.
Jyske Efterretninger, 1795-11-23
Wien, den 7. November. Den Hofstaat som skulde gaae Princessen af Frankrig, i Møde, er kaldet tilbage, da der er kommen Efterretning, at Princessen befinder sig upasselig, saa hun derfor ikke kan begive sig paa Reisen til den bestemte Tid.
Jyske Efterretninger, 1795-11-23
Efter et løbende Rygte skal General Pichegru ved Frankenthal være slaaet af Grev Clairfat, og den Franske Armee med Forliis af mange Kanoner være drevet tilbage.
Jyske Efterretninger, 1795-11-23
Aalborg, den 23 November. Hs. Kongl. Majestæt har under 13 November d. A. allernaadigst tillagt Major v. Jensen af det 1ste Jydske Jnfanterieregiment den Gage, der er forbunden med den tienstgiørende Majors Charge, og bevilget, at Ma er v. Sommerfeldt maae oprykke i v. Jensens havte Gage, samt beskikket Capitain v. Kellermann til Major i Regimentet med de Emoluments, som v. Sommerfeldt hidtil har havt.
Jyske Efterretninger, 1795-11-23
Under somme Dato har Hs. Majestæt allernaadigst udnævnt de i anbemeldte Regiment staaende Frietorporaler Markussen og Bull til Fændriker a la suite ved samme Af indenlandske Aviser fra Røbh., d. 10 November. den paa Vartpenge staaende Primter-Lieutenant v. Kassamowitz, er benaadet med Capitains Caracteer, og ansat ved Christianspleiehuus i Ekernførde, i den med Pension afgangne Capitain von Schrøders Sted.
Jyske Efterretninger, 1795-11-23
Vacance, Sognekaldet til Bering og Mammen i Viborg Stift, 270 Rdlr.
Jyske Efterretninger, 1795-11-23
Ved Talloteriets 729 Trækning i Kiøbenhavn den November udkom: No. 68, 17, 55, 35, 73 Til den forestaaende 730 Trætning i Kiøbenhavn kan faaes Sedler til den 30te November.
Jyske Efterretninger, 1795-11-23
Copulerede: den 22 November i Budolphi Kirke til Froepræken, Gaarfæster og Enkemand Knud Nielsen i Sophiendal og Pigen Karen Jensdatter.
Jyske Efterretninger, 1795-11-23
Avertissements. Den udi disse Tidenders Nr. 82, 84 og 87, d. A. til Salg underhaanden baade samlet og separat anmeldte Astrup Hovedgaard med Tiender og Bøndergods. i Viborg Stift, Salling Herreder, bekiendtgiøres herved til offentlig Auction førstkommende 8de December d. A. ved Middags Tid og følgende Dage om fornøden giøres, udi Bager Sr. Flintes Gaard i Schive; Til hvilken Tid og Stededa Lysthavende, saavel til dette samlede, som til separatte Deele deraf, behagentlig vilde indfinde sig, og imidlertid søge den forlangende videre Underretning om Eiendommene, enten af Bekiendtgiørelsen derom i ermeldte No. af disse Tidender, eller og forinden Auctionen behage selv at tage alt paa Stædet i Opsyn, hvorved ubekiendte formodentlig vil finde disse Eiendomme over Forventning gode, beqvemme, fordeelagtige og fornøielige. Astrup den 18de November A. R. de Lasson. Byv Ænder er i Gaard kommen ind til mig, hvem samme med Rette tilhører, kan lade dem afhente imod dette Avertissements Bekostning. Hans Beyer. Søren Pedersen, der har gaaet Ærinder for mig, er fra mig entlediget, dog ikke for nogen Utroeskab men for hans grove Mund og Studsighed i en Tid. Hans Beyer.
Jyske Efterretninger, 1795-11-23
Jaa Bogtrykkeriet faaes: 1) Forordning, om Forligelses=Commissioners Stiftelse overalt i Danmark, samt i Kiøbstederne, i Norge, 12 s. 2) Placat, angaaende Commissariers Udnævnelse til at bestemme Hoveriet paa Jordegodserne i Danmark, hovr frikillige Forceninger derom endnu ikke er trufne, 1 Mk. 3, Skriver og Reisetalendere for 1796, indbunden og giennem skudt med godt Skrivpapiir, 1 Mk. 4) Schleswig=Holsteinscher Historischer Allmanach auf das Jahr 1796. indbunden 8 s.
Jyske Efterretninger, 1795-11-23
Enhver som maatte have noget at fordre udi afgangne Skoemager Niels Olesens Stervboe i Nørre Sundbye under Aalborg Birk, indkaldes herved til Møde ved Stiftet, som 6te Ugersdagen den 29de December førstkommende om Formiddagen Kl. 10 holdes udi den Afdødes sidst beboede Huus, deres Fordringer at anmelde og beviisliggiøre, hvorefter Skiftet uden Ophold forventes sluttet. Aalborg, den 17de November 1795 Bøggild, Skifteforvalter.
Jyske Efterretninger, 1795-11-23
En god nye Jagt to paa tredie Aar gammel drægtig efter Maaler-Brevet 5 1/2 Commercelæster og fører ungefær 300 Tdr. Rug, Fladbundet og bygget paa Cravel, og alt af nyt udhalet med Segl, Anker, Topper ker, Jolle med videre, hvilket alt de Lysthavende kan tage i Øiesyn hos mig undertegnede i Hals hvor bemeldte Jagt er beligende, da samme er hos mig at bekomme for billig Priis og gode Conditioner. Hals den 3 November 1795. Otto Bech.
Jyske Efterretninger, 1795-11-23
Synodalig ved Dionysti Landemode for Fyen og Langeland, holdet den 7de October sistleden; har forladt Hr. Bogtrykker Fabers Præsse i Odense, og faaes her paa Bogtrykkeriet for 6 s. P. F. Wandall.
Jyske Efterretninger, 1795-11-23
Hos Sixtus Spendrup i Aalborg, som logerer hos Bedemand Sr. Christopher Holmen paa Graven, kan bekommes gode Nonnetitter, Skieppen til billig Priis. Sort Underviisning i Hauge=Kunsten af Johan Chri at stian Steen, Gartner ved Hollufgaard; faaes paa Bogtrykkeriet indbunden for 7 Mk. Naa Bogtrykkeriet faaes: 1) Danmark og Norges Contoir-Calender for 1796, 9 s. 2) Schleswig Holsteinischer Natur=Allmanach auf das Jahr 1796. indbunden 8 sk. 3) Danske Almanaker for 1796, 2 s. erved bekiendtgiøres, at det er alle og enhver tilladt som har Jord, Gruus, Feieskarn eller andet sligt der tiener til Fyldning, at udføre af Byen, at losse samme i Hospitalets forrige Mødingsted, hvortil Jndkiørselen er fra Klosterjordet, og hvor Vedkommende altsaa beqvemmere kan blive det qvit; men denne Tilladelse ophører naar Hullet er bleven opfyldt.
Jyske Efterretninger, 1795-11-27
Aalborg, den 27 November. Kongel. Majestæt haver under 21 November d. A allernaadigst forundt den ved det 3die Jydske Jnfanterie staaende Capitain v. Heinen, Caracteer som Majer af Jnfanteriet.
Jyske Efterretninger, 1795-11-27
Paa nærværende Tilstand i Europa kan anvendes følgende Septener: Frankerig hiemmes Turne cede malie, led contraanenaar lid. d. .: Friskt Mod halv Tæring. Samme i Krigen Anceps et fortuna bel. Uvis er Krigens Lykke. England beriunt celses fulmina colles. Lynild træffer de høie Bilege. Spanien: Hulla salus belio. Ved Krig er intet at vinde. Portugal: Viratili. Skiøt dig selv. Belgien: Danseelse, fortune sue faber. Som man reder til, saa ligger man.
Jyske Efterretninger, 1795-11-27
Holland; Cirata. Det Nye behager. Tydskland, Divise Simpera. Deel og hersk. Reiseren: Rehuus in allersis vimumulitete noli, som tetine. Kun uforsagt, det tør blive godt. Helvetien: Felig qvem factunt allene pericula can tum! Det er godt at blive klog af andres Skade.
Jyske Efterretninger, 1795-11-27
Sardinien: Alig tilertien consumer. Ved at tiene andre fortæres jeg selv. Genua : Incisit en Seyllam dum vult vitare Caryselm. For at redde sig af Asken falder man ofte i Jlden. Venedig, Medio tutissimus ibis. Middelveien er den bedste. Florenz; Alterius non sit qui suus esse potest. Var din egen Herre om du kan. Paven, Fulgur en peldi Bander bider ikke i Skind. Napolis: Principiis oblig. Staae Begyndelsen imod.
Jyske Efterretninger, 1795-11-27
Aalborg. Bassen af som Cispinus. See, der er han igien. Sultanen vantum distar ab ulo. Hvilken Poktersøiskel! Polen: humus Troes. Det er ude med os. Rusland; Crescit cunde. Jo længere den løber, jo større den bliver. Preussen, Par una triumphis inumeris potior. Een Fred er bedre end 10 Seiere. Danmark og Norge; Lehees ter et am lius quos incourta teret ogsaa, Enighed giør Lyksalighed.
Jyske Efterretninger, 1795-11-27
Af Fabere fyenske Aviser, den 22 November. I Vissenborg Veiermølle her i Byen, tildrog sig i Mandags det bedrøveligste og ynkværdigste Tilfælde med Eieren af Møllen Jeppe Schjødtz sammesteds: Hans Kiørtelslig hængte hendelsesviis fast paa en Knag og førte ham saa ulykkelig omkring Hiulet, at han i Dieblikket ganske blev knuset, endskiøndt Møllersvenden stre, paa hans Haab med største Hurtighed s. te Qværnen. Han døde strax, og blev saaledes tilreedt, at man maatte bære ham hiem i et Lagen.
Jyske Efterretninger, 1795-11-27
Thorn, den 14 November. Endelig er nu det Polske Rige deelt imellem de tre Magter Østerrige, Rusland og Preussen. Man veed af Historien, at den forrige Konge af Preussen allerede den 14de Junii 177t havde lagt Planen dertil, og den 17de Februarii 1772 blev denne hemmelige Deelingsentat undertegnet i Petersborg, men den rette Deeling blev derefter siden foretaget imellem alle tre Magterne den 5te August i Petersborg; men siden kom det i Langdrag. Endelig er nu dette uhældige Rige adsplittet, hver tager sit Stykke, som det ligger ham beleiligst, og neppe bliver det meere samlet under en Krone, men forbliver vel et riigt Bytte for Naboe Magterne, da hver tager sit fordeelagtigste Stykke i Besiddelse; men, hvorvidt denne hele Deeling, naar den betragtes fra den politiske og moralske Side, er billig, det staaer derhen. Denne sidste nye Deelings=Tractat er den 25de Octo der sluttet imellem Gesatterne fra det Vienske og Berlinske Hof og det Russiske Cabinets Ministerium. Det skal nu først reguleres, hvorledes Kongens Gield skal afbetales og hvad hans aarlige Gehalt af Pension skal fastsættes til. Kongens Skjebne bliver for den tilkommende Tid meget at beklage, da han blot beholder Navnet af sin forrige Værdighed, og ikke endnu veed, hvor hans bestemte Opholdsted bliver; man siger, at Rusland og Preussen paatager sig at betale Gielden, og at Kongen skal anvises en aarlig Pension af 15,000 Ducater. - Han blev valgt til Konge af Polen og kronet i Aaret 1754 men hvad han imidlertid har prøvet og giennemginet, er ubeskriveligt, saa han dyre har betalt den Krone han erholdte ved et paatvunget Valg.
Jyske Efterretninger, 1795-11-27
London, den 6 November. Fra alle Steder indkommer Ansøgninger til Kongen, om at erholde Fred, men saalænge Ministerialpartiet beholder Overhaand, er der intet at tænke derpaa. - J Gaar vare Oldermændene forsamlede hos Lordmajoren, for at forfatte en Addresse til Kongen og Ansøgning om Fred, men den kom ikke i Stand. Man vil have alle Klubber og slige Forsamlinger ophævege, da disse ikke stifte meget godt, men kommer tværtimod mange Uroeligheder afsted. - Lordmajoren har faaet Fuldmagt til at antage saamange Politie=Betientere, som han eragter fornødent til at vedligeholde Rolighed og Sikkerhed i Staden.
Jyske Efterretninger, 1795-11-27
Wesel, den 11 November. Siden Mandags Nat høre i Cölln og omkring liggende Byer alle Anstalter til Tilbage=Marchen op, og Franzoserne rykke derimod frem igien. Paa hin sidde ere de allerede i Bingen igien. Paa den høire Side af Rhinstrømen seer det endnu alvorligt ud. J Forgaars trak Østerrigerne ved Dagbrekning ud af Deutz, og om Eftermiddagen havde Franzoserne allerede besat samme. Den Collaske svimmende Rhinbroe er gangbar igien. I Gaar Eftermiddaggik General Jourdan over til Deutz. Franzoserne marcherede i 2de Colonier den ene igiennem Biergene, den anden langs med Rhistrømmen til Frankfurt.