JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-01-24
Den Vest-Siællandske Avis, eller: Ugeblad. Slagelse. den for landske Historie uden- og indenfor tigste Nyeheder. Dagens vig Redigeret af Pastor Ridder Bastholm. Trykt og forlagt af Peter Magnus. 111 Aarg.) Mandagen d. 24 Januar 1825. (No. 8.) Mandagen d. 24 Januar 1825. Med Kongelig allernaadigst Tilladelse, at forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdømmene. Det gamle Mexico. (Fortsættes).Men Montezuma var ikke tilfreds med at holde alle Arter Dyr i sit Palads; men han samlede ogsaa alle Arter menneskelige Misfostre og Vanskabninger, naar de kun udmærkede sig ved deres Farve, Haar, Hud eller nogen anden Vandannelse. Denne Lune var velgiørende, da den gav disse Skabninger, som ellers næsten bleve forladte af deres Medmennesker, en magelig Tilværelse for deres Livstid. Alle hans Paladser vare forsynede med delige Haver, hvori forefandtes alle Slags smukke Blomster, vellugtende Urter eller Lægeplanter, Ogsaa havde han indhegnede Dyrehaver for at jage i. En saadan Dyrehave laae paa en Øe i Søen, hvilken Øe nu hedder Pinnon. Af al denne Pragt er kun Lystskoven ved Chepolteper bleven tilovers, hvilket Sted er siden bleven indrettet til Lystslot for Vicekongerne; alt det øvrige blev ødelagt af Erobrerne, deels af en uforstandig Religionsiver, og deels af en Hovnelyst, som var skadelig for dem selv, deels ogsaa for at benytte Materialierne paa en anden Maade; de hørte op at vedligeholde Montezumas Haver, fældede hans Lystskove, og forarmede Riget i den Grad, at man neppe kan troe de Sagn, som fortælles om Hoffets og Landets forrige Velstand, naar ikke Ødelæggerne selv havde efterladt et Billede af den Storhed, som de havde tilintetgjort. Jkke allene Paladserne; men ogsaa de øvrige Forlystelses-Steder bleve reenligen og godt vedligeholdte, og det selv om Monarken ogsaa sielden eller aldrig besøgte dem. Montezuma satte ikke mere Priis paa nogen Ting end paa sin Persons Reenlighed og paa at alt det var reenligt, som omgav ham og som var hans Eiendom Han badede sig dagligen og havde Bade i alle sine Paladser. Han vexlede sine Klæder fire Gange om Dagen, og tog aldrig samme Klædning to Gange paa; men forærede dem stedse bort til sine Embedsmænd og troe Krigere. Han lod hver Dag Hovedstadens Gader rense og bestænke af over 1000 Mexicanere.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-01-24
Den Østerrigske Jagttager meddeeler Efterretninger fra Corfu og Zante, som naae til den 20de Decbr. hvori det hedder blandt andet: Feldtoget i Albanien er nu forbi. Omer Pascha havde aldrig 5000 og tilsidst neppe 3000 Mand under sin Commando. Man kunde derfor forudsee, at han hverken i Akarnanien eller i Ætolien kunde foretage noget af Betydenhed, ligesom han ikke heller var istand til at forstærke Dervisch Paschas svage Armee, hvoraf Følgen blev a Paschaliket Janing blev givet til Priis for de Græske Streifepartier (Men hvorfor udruste Tyrkerne ikke stærkere Armeer?) Jkke deste mindre holdt Maurocordato, som af hans egne Folk kaldes General Gouverneur over det vestlige Grækenland, endskiøndt denne Titel er aldrig bleven ham tilstaaet, for nødvendigt at observere Omers Bevægelser. J Julii havde han opslaget en Leier paa 2500 Md. ved Ligovitzi. Man ventede vigtige Operationer derfra, men de bleve ikke udførte. Arta blev nogle Gange opfordret til at overgive sig men det blev ved Demonstrationerne og de Græske Tropper plyndrede i Omegnen. Omer Pascha havde indtaget en Position ved Carvanseral, som ligger paa den østlige Bredde af Søen ved Arta. Grækerne skulde have fordrevet ham fra denne Post; men det skeete ikke, og endog i Septbr. foretog han sig et Streifetog til Vrachori. J October blev Manrocordato alvorlig syg og maatte bringes tilbage til Anatoliko. Men i de første Dage af Novbr. forlod Omer Pascha frivilligen sin Leier ved Carvanserai, og trak sig tilbage til Arta. Besynderligt var det, at paa den samme Tid var Ali Pascha, en Søn af Vely Pascha og en Sønnesøn af den bekiendte Ali Pascha, tilligemed sin Stedbedstemoder den bekiendte Vassilika ankommen til Larissa, for derfra at begive sig til Epirus. Man troer at Porten har tilladt denne Reise enten for at opdage en Deel af Aly Paschas Skatte, eller som er mere sandsynligt for at vinde denne Mands gamle Tilhængere. (Formodentlig for at svække Omers Partie og Jndflydelse, hvilket sandsynligt ogsaa er Aarsagen til hvorfor han har begivet sig tilbage med sine Tropper. Morca er i den sidste Tid atter bleven en Skueplads for en blodig Tvedragt.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-01-24
October blev Regieringspersonalet i Napoli di Romania fornyet. Embedernes Besættelse syntes fra Begyndelsen af at have opvakt megen Misfornøielse (Men derfor vil nu ogsaa Regieringen sammenkalde en National-Congres for at hæve alle Hindringer, som endnu kunne være i Veien for den Græske Nations Vel og tilveiebringe den fornødne Overeensstemmelse. Vicepræsidenten Botassi døde den 13de Novbr.) De offentlige Blade i Missolunghi og Athen tillode sig bittre bemærkninger derover. Kort efter erfarede man, at Tyrkerne havde gjort et Udfald fra Patras og overfaldet de 400 Mand, som stode under Bozaris uden at finde nogen Modstand.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-01-24
Den 20de Octbr. 1822 viiste der sig et besynderligt Phoenomen i Perth. En Kone kaagte Victualier paa Jlden, da hun blev bedøvet af en frygtelig Bragen, som syntes at hænge sammen med Skorsteenen og Murene i Huset, hvorved hun kom paa den Tanke at der havde fundet et Jordskielv Sted, og at Huuset styrtede ind. Et Øieblik syntes ogsaa Værelset at staae i Lue. Ogsaa en Etage høiere oppe blev denne bedøvende Bragen hørt, som rystede Værelset, og som syntes at komme fra det Værelse, som umiddelbart var derover; det var ligesom et Bord fuld af Kobber og Tallerkener var med Heftighed blevet omkastet deri; ogsaa Folkene i det øverste Værelse bleve forskrækkede, og kom ilende ned. Forfalen underneden var opfyldt med Røg, og det varede temmeligt længe inden den tabte sig; der viiste sig imidlertid ingen Flamme. Da man undersøgte Bagværelset, fandt man at to Vinduesruder vare udslagne, og Brudstykkerne vare kastede langt frem. Ogsaa viiste sig:at over et Dusin Fuglebure, som Dagen tilforn havde været saa glindsende som en polerer Naal. nu vare fuldkommen oxyderede, som om de i en Række af Aar havde lagt i en fugtig Kielder. Alle andre metalliske Substantser befandtes i samme Tilstand, og en Mængde Messingting havde antaget en Kobber Farve. Mange Naboer hørte Explosionen og faae paa forskiellige Steder af Bygningen Røgen at stige op i tykke Søiler, og Vinduesruderne at flyve igiennem Baggaarden. De troede at Væggene i Bygningen vilde strax styrte sammen; dog foraarsagedes der, foruden det allerede omtalte, ingen væsentlig Skade. Ansigtet paa den Kone, som havde kaagt, svolmede strax op efter Begivenheden, og forblev nogle Dage i denne Tilstand. Det var ganske blikstille og dunkelt, paa den Dag da dette mærkværdige Phoenomen fandt Sted.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-01-24
Barometret stod lavt, næsten paa: "Megen Regn, men det tordnede hverken i Staden eller i Omegnen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-01-24
Det lader sig vanskeligt afgjøre om Explosionen kom af en Sammenhobning af Vandstofgas, eller Electricitetens Virksomhed, eller Nedfaldet af et meteoriskt Legeme fra de høiere Regioner af Atmosphæren foranledigede dette Tilfælde; men at ingen Krudt explosion var Anledningen dertil sees af de Virkninger, som hiin Begivenhed viiste paade metalliske Substanzer (New Times).
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-01-24
Jndenlandske Efterretninger. Nakskov, den 7de Januar. Formedelst de stærke sydvestlige Orcanstorme steeg Vandet den 3die dennes i Fiorden ved Nakskov over Bolværket; hvilket foraarsagede, at Communicationen mellem Sønderherred og Nakskov i nogle Dage har været standset.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-01-24
Den 4de om Morgenen havde vi med Norden Vind 1 1/2 Grad Frost, og noget op paa Dagen reiste sig en stærk Storm, ledsaget med Sneefog, som vedvarede til den 5te, da Vandet. ikke alene steg omtrent 3 Alen over den saakaldte Pram ved Nakskov, men skyllede tillige saa høit op i denne Byes Gader ved Fiorden, at flere der boende Familier maatte ved Hielp af store Skibsbaade forlade deres Huse, efter at de havde transporteret deres Bohave ud af underste Etage, hvor Vandet strømmede ind. Store Fartøier, som, naar Vandet har sin sædvanlige Høide, ligger betydelig lavere end Bolværket, reiste sig næsten over dette, og man maatte seile paa Skibsbaade mellem Toldboderne ved Stranden. Et stort Stykke af den gamle Skandse, ligefor Møllen paa Færgelandet, der ikke kunde modstaae Vandets Magt, nedstyrtede. End ikke de i Nakskov værende ældste Personer mindes et saadant Høivand. Nærmere Efterretninger forventes. Samme Dag var Vandet ogsaa meget høit i Aaen, som løber fra Ourebye til Saxkiøbing, og henimod Aften kunde Fodgiængere ikke passere Broen til Byen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-01-24
Død. Johan Jensen, Amtsprovst over Bornholm og Sognepræst til Rønne og St. Knuds Menigheder sammesteds, 69 Aar, den 21de December 1824.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-01-24
Kiøbenhavns Torvepriser, den 21 Januar. Rug, Tdn. 2 Rbd. 2 Mk. 8 s. a 2 Rbd. 4 Mk. 8 s. Hvede, Tdn. 3 Rbd. 5 Mk. - s. a 4 Rbd. 2 Mk. - s. Byg, Tdn. 2 Rbd. Mk. - s. a 2 Rbd. 1 Mk. - s. Havre, Tdn. 1 Rbd. 3 Mk. 8 s. a 1 Rbd. 4 Mk. 8 s. Ærter, Tdn. 2 Rbd. 3 Mk. - s. a 3 Rbd. 2 Mk. - s. Røget Flesk, Lpd. 1 Rbd. 4 Mk. 8 s. a 2 Rbd. Mk. - s. Grøns. Flesk, Lpd. 11 Rbd. 2 Mk. 12 s. a 1 Rbd. 3 Mk. 4 s. Smør, Fierdingen 9 Rbd. 3 Mk. a 10 Rbd. 3 Mk. Æg, Snesen 1 Mk. 6 s. a 1 Mk. 8 s.,
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-01-24
Kjøbenhavns Børs, den 21. Januar 1825. Cours. Hamborg 2 M. 217, a vista 220. Spec. 222. Den 21de Januar 1824, 250.) Disconto 5 pC. Specier solgtes til 13 Rbmk. 5 s. (Jfjor2 Rbd. 3 Mk. - s.) Kongl. Oblig. (uden Renter) 89 1/2 a 90 Rbdlr. Sedler. (Jfjor 80 1/2 a 81). Nationalbank Obligationer (af Laanet den 2den Febr. 1820) uden Renter i rede Sølv 101 a 101 1/2 Rbdlr. dito i Sedler 112 a 112 1/2 Rbdlr. Norske Laan til 6 PC. 103 1/2 a 106. Hamb. Laan 3000 Mk. 99 a 99 1/2. Dito dito 4000 Mk. 98 1/2 a 99. - Norske Rigsbanksedler 162 a 162 1/2 Rbdlr. J Fior 160). Svenske Sedler 3 Mk. 2 1/2 s. pr. 1 Rd. Rigsgield.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-01-24
Kirkekiødet i nye Sorøe Amt, for 1824 Aars Afgrøde, er bestemt saaledes: Rug, pr. Tønde . . 1 Rbd. 4 Mk. 6 s. Sølv. Byg, pr. Tønde . . 1 Havre, pr. Tønde. 1 - . - 5 1/2 Ærter, pr. Tønde. 1 - 4 - 15 1/2 Boghvedegrøn, pr. Tønde. . . . . . . . 4 - 4 - 1 -
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-01-24
AVERTISSEMENTS. Efter 6 Aars tiltagende Svagelighed, og næsten 9 Maaneders Sygeleie, under haarde Lidelser - hiemkaldte Gud til sin evige Fred – Torsdagen den 20de d. M. - vores retskafne uforglemmelig Moder, Majorinde, Jacobine von Vesten, fød von Bergen, i sit 73de Aar. Kun faa Glæder blev hendes Lod her i Livet – men hun har enhver mødende Giendvordighed med from og Gudhengiven Tillid. For deeltagende Slægtninger og Venner bekiendtgiøres dette vores smertelige og uerstattelige Tab. Corsøer den 22de Januar 1825. Marie Brink Seidelin, Louise Castenskiold, fød von Westen. fød von Westen. For Schæferie-Eiere.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-01-24
Da Selskabet endnu kan afsætte et Partie af indenlandsk vasket Raceuld til Udlandet, til vedføiede Priser, nemlig: Prima Sort til 25 1/2 s. Hamborger Banko pr. Pd. Secunda dito 23 1/2 s. Tertia dito – 17 s. og Qvarta dito 11 s. - indbydes herved enhver Schæferie=Eeier, som maatte være i Besiddelse af reenvasket og velbehandlet indenlandsk Race-Uld og ønsker at sælge den til ovenanførte Priser, at aflevere den til Selskabet. inden Februar Maaneds Udgang d. A. Fra den Tid og indtil Klivningen i Forsømmeren begynder, ophører Selskabet med Modtagelsen af saadan Uld til Forhandling.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-01-24
Det Kongelige Landhuusholdningsselskab, den 22de Januari 1825. höitideligholStroe Acaderie der Hans Majestæt Kongens höie Födselsdag med en Cantate og dansk Tale, som holdes af Lectoren i Mathematik og Astronomie O. V. Kielsen. Academiets og Videnskabernes Velyndere i Sorøe Bye og dens Omegn indbydes med deres Nærværelse at beære denne Høitidelighed, der tager sin Begyndelse den 28de Januar næstkommende, Formiddag Kl. 11. Sorøe den 17de Januar 1825. Tauber, Academiets Director.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-01-24
Slagelse forenede dramatiske Selskab. Onsdagen den 2den Februari om Aftenen Kl. 6 opføres: Jldprøven eller Fruentimmerlist overgaaer Tryllerie, Lystspil i 1 Act af Kotzebue, samt Kildereisen af L. Holberg. Generalprøven hvortil ingen Uvedkommende indlades, bliver den 1ste Februar førstkommende om Aftenen Kl. 5 1/2. Contingenten erlægges som sædvanlig. Directionen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-01-24
Tirsdagen den 1ste Februar dette Aar, Formiddag Kl. 10, vorder paa Slagelse Raadstue ved offentlig Auction opbuden til Bortforpagtning, alternativ paa 3 eller 10 Aar fra 1ste Mai 1825 at regne, Oppebørselen af Passagepengene ved Bommen No. 13, ved Ormitzlev, paa Hovedlandeveien til Corsøer, efter Conditioner, som forinden ere til Eftersyn paa Undertegnedes Contoir her i Byen; hvilket herved bekiendtgiøres. Slagelse den 16de Januar 1825. Birch.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-01-24
Da Forpagtningen af Passagepengene ved Bommen No. 12 paa Hovedlandeveien fra Ringsted til Slagelse udløber den 1ste Mai d. A., saa bliver, i følge det Kongelige Rentekammers Reqvisition, Oppebørselen af Passagepengene ved bemeldte Bom, opbuden ved offentlig Auction, som afholdes paa Slagelse Raadstue Onsdagen den 2den Februar førstkommende, Middag Kl. 12, til nye Bortforpagtning, alternativ i 3 og 10 Aar fra 1ste Mai d. A. at regne. Conditionerne ere forinden til Eftersyn paa Undertegnedes Contoir. Slagelse den 13de Januar 1825. Gude
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-01-24
Gaarden Matr. No. 70 a, der er beliggende pa denne Kiøbstæds Skousøegade, og bestaaer af 19 Fag Forhuus til Gaden og 12 Fag Baghuus, alt Egebindingsværk, og som i Brandkassen er assureret for 3800 Rbd. Sølv, med tilhørende Grundtaxtlod No. 37 a stor 37237 2 Alen, af Hartkorn 3 Skpr. 1 Fdkr. 1 3/4 Alb., bliver herved stillet til 3de offentlige Auctioner, som afholdes: Onsdagen den 2den Februar, Onsdagen den 16de Februar og Onsdagen den 2den Marts, dette Aar. Auctionerne afholdes paa Raadstuen her i Byen, Formiddag Kl. 11, og ere Conditionerne forinden til Eftersyn paa mit Contoir.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-01-24
Denne Bekiendtgiørelse tiener ligeledes til Efterretning for Panthaverne, i Overeensstemmelse med Placaten af 22de April 1817. Slagelse den 7de Januar 1825. Gude.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-01-24
Efter vedkommende Udlægshavers Forlangende, bliver, den Morten Hansen tilhørende og paa Bierre Mark, Svallerup Sogn beliggende Arvefæstegaard, Absalons gaard kaldet, under det Kongelige Communitets Gods af Hartkorn Ager og Eng 8 Tdr. 4 Skpr. 1 og enhalv Alb. med tilhørende Besætning, Inventarium, Avlsredskaber, Sæd i Straaet m. m., stillet til en eneste offentlig Auction, som afholdes i Gaarden selv Tirsdagen den 15de Februar d. A., Eftermiddag Kl. 1 Slet. Conditionerne ere til Eftersyn hos Kammerraad Griner i Ringsted og Prokurator Holm i Callundborg. Lysthavende indbydes. Artz og Skippinge Herreders Contoir paa Kaastrup gaard, den 14de Januar 1825. F. O Belt.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-01-24
Ved Jndbrud i et Værelse paa Antvorskov, er bortstiaalen et paa Væggen sammesteds hængende Nürnberger Uhrværk. Dette Værk er til at gaae i 24 Timer ved Op trækning; øverst paa Skiven er udhugget et Lam som er forgyldt, og for Minutviseren sidder en hvid Beenknap; Viserne ere af Messing. Begge smaae Dørre paa Siderne af Uhrværket ere borte. Hvo som kan give Anledning til at opdage Gierningsmanden til dette Tyverie, loves derfor en Douceur af 5 Rbd. og Navnet fortiet. Man melder sig hos Organist Sokkendorff eller hos Undertegnede. Slagelse den 23de Januar 1825. Birch.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-01-24
Da det ondskabsfulde og løgnagtige Rygte er gaaet heri Byen, at jeg paa Hr. Kjøbmand L. Jørgensens Vegne skulde have bestilt adskillige Lpd. Lys hos Lysestøber Jydstrup i Kjøbenhavn, og derpaa udgivet mig for Jørgensens Boutiksvend og navnlig Ohisen, er det min Pligt at bekiendtgiøre, at det udspredte Rygte er den største Logn og den ondskabsfuldeste Bagvaskelse, hvorved Jydstrup formodentlig ved sit Brev hertil ingen anden Hensigt havde, end at skade min borgerlige Agtelse, mit gode Navn og Rygte; men vil jeg drage bemeldte Jydstrup til tilbørlig Ansvar for sit slette Forhold. Slagelse den 25de Januar 1825. H. C. Diderichsen, Lysestøber og Sæbesyder.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-01-24
Avertissement for Blomster-Elskere. Af de for sin Godhed almindelig bekiendte, Veimarske Lovköfröe har jeg i Aar, som sædvanlig, et Qvantum til Salg. Af Sommer-Lovkøifröe haves 50 Sorter og af Vinter-Levkøifröe nogle og 20 Sorter, som sælges pakkeviis, fra 8 til 50 Sorter i hverpakkePillige haves en sielden Samling af dobbelte Asters, nogle og co Sorter, og af de smukke og yndede Georgina, hvoriblandt nogle halvdobbelte, og en liden Portion heeldobbelte, men da disse 2de Sorterer saa ubetydelig, kan kuns de som i fleere Aar har beæret mig med deres Ordination deraf vente at erholde Andeel, endvidere dobbelte Viener-Gyldenlakker, dobbelte Nelike- og Aurikelfrøe, Primulaveris samt en stor Deel smukke og udsøgte Sorter, Blomsterfröe til Pyndt i Hauger.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-01-24
Jeg tillader mig at bemærke, at de som önsker alle Sorter Levkøifröe gjör rigtigst i, med det förste at gjöre Bestillingerne.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-01-24
Ogsaa haves, som sædvanlig, alle Sorter Haugefrøe, og deriblandt af den store mørkröde Franske Gulerödsfrøe, hvis Rod kan bringes til fleere Punds Vægt.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-01-24
Samtlige Bestillinger maae jeg udbede mig i frankerede Breve. Sorøe den 22de Januari 1825. H. D. Nissen, Garter ved Sorøe Academie, kan paatage sig at passe en Hauge, og som er villig til at forrette alt andet forefaldende Arbeide, ønsker sig en Condition i dette Fag til 1ste Mai. Nærmere Anviisning giver Avis Expeditionen i Slagelse.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-01-28
Den Vest-Siællandske Avis, eller: Slagelse. Ugeblad. for den uden og indenlandske Historie for Dagens vigtigste Nyeheder. Redigeret af Pastor Ridder Bastholm. Trykt og forlagt af Peter Magnus. No. Fredagen d. 28. Januar 1825. Med Kongelig allernaadigst Tilladelse, at forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdømmene. Det gamle Mexico. (Sluttet.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-01-28
Af alle Værker af den gamle Konst fra den bedenske Tid fortiener Montezumas Uhr eller den store Calendersteen og Offersteenen eller det store Altar, som eengang stod i det store Tempel foran Afguds billedet, meest Opmærksomhed. Calenderen udgiør 12 Fod i Giennemsnit, har 36 Fod i Omkreds og er udhugget af en stor Blok af en porøs Basaltsteen. Formodentlig har den eengang decoreret Facaden af det store Tempel ligesaadan som Dyrekredsen i Tentyra i Overægypten. Nu staaer Steenen i den nordvestlige Muur i Cathedral-Kirken og indbyder Oldforskerne til Undersøgelser, da den beviiser at Mexicanerne paa den Tid besad nogle videnskabelige Kundskaber. Jeg ønskede ifald det var mueligt at bringe et Facsimilie af dette Mexicanske Konstværk til Europa. Ved den første Ministers Don Lucas Alamans Jndflydelse fik jeg Tilladelse til at oprette en Stellage imod Hovedkirken og saaledes at kunne tage et Aftryk af dens enkelte Grupper i Gibs, hvilke ere blevne omhyggeligen indpakkede og afsendte med nogen Vanskelighed til Veracruz; de ere lykkeligen ankomne til England, og udgjøre eendeel af Forestillingerne af det gamle Mexico i den Ægyptiske Sal. – Offersteenen eller Altaret er nedlagt i Domkirkens Gaard omtrent 100 Favne fra Calendersteenen Man kan blot see dens Overflade; sandsynligen for at indgyde Folket en Afskye for de Menneskeoffere som ere frembragte paa dette Altar. Skribenterne have forsikkret: at ved Montezumas Kronning blev der slagtet 30,000 Mennesker. Jeg har seet, at Jndianere, som gik der forbi kastede Steen paa det, og at en Dreng sprang over det og begik andre Uanstændigheder. Da jeg havde erfaret, at Siderne af Altaret vare bedækkede med historiske Afbildninger, saa bad jeg Geistligheden om Tilladelse til at jeg maatte rødde Jorden bort. Den bevilgede ikke allene dette, men lod den endog opgrave paa dens egen Bekostning. Man tænke sig Vanskeligheden ved at opløfte denne Steen. Jeg tog en Model af dens heele Cubus. Alteret har 25 Fod i Omfang. Figurene danne 15 forskiellige Grupper og forestille de Mexicanske Krigeres Seiervindinger over forskiellige andre Stæder, endog Ansørernes Navne mangle ikke. Man lærer deraf bedre end af nogen anden Efterretning at kiende de Mexicanske Krigeres buntede Dragter. Jmedens jeg i flere Dage var beskiæftiget med at forfærdige et Model løb mange Mennesker sammen for at see derpaa. Vel forholdt de sig med Anstændighed og Høflighed; men tilkiendegave dog deres Forundring over hvorfor jeg giorde mig saamegen Umage for at erholde en Model af denne Steen. Ogsaa spurgte nogle Mexicanere, om maaskee Englænderne, som de ikke holde for at være Christne, tilbaade de gamle Mexikaneres bedenske Guddomme. Da jeg saa offentlig foretog mig disse Undersøgelser efter Mexikanske Oldsager, saa bød man mig tilfals mangehaande Oldsager, som man tilforn omhyggeligen havde skiult. Jeg kiøbte de Stykker jeg kunde transportere. Af destørste lod jeg tage Modeller eller Tegninger for at bringe med til England.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-01-28
Det var bekiendt, at den største og berømteste Mexikanske Afgud ligger begravet under Universitetets Gallerie. Med Møie udfandt man Stedet hvor den laae og for at erholde Tilladelse til at opgrave billedet, henvendte jeg mig til Præsidenten for Collegiet, understøttet af Hr. deel Rio, Professor i Mineralogien. J faae Timer blev denne skrækkelige Afgud opgravet paa Universitetets Bekostning; foran hvilken saamange tusinde Menneskeoffere ere fordum blevne slagtede. Opgravningen af denne svære Steenblok og Undersøgelsen af Siderne af den var saameget meere vanskelig, da allerede Vandet ved en Dybde af to Fod begyndte at stige i Veiret. – Jfølge Cortes Beretning om Beleiringen af Mexico maae man gyse over de Grusomheder, som disse Hedninger udøvede mod deres Fanger. Paa det levende Slagtoffer rev Præsten Hiertet ud af Brystet, og jo mere at det da syntes at kunne tilkiendegive nogen Livskraft desto behageligere troede de at det var for Guddommen. Den øvrige Deel af Legemet blev uddeelt blandt Mængden som et Afguds maaltid. Jo mere Slagtofferet skreeg under denne skrækkelige Behandling desto behageligere troede man at det var for Afguden.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-01-28
Nogle Skribenter have beskyldet Spanierne for at de have overdrevet disse Efterretninger og Menneskeoffere, hos et Folk, som dog i andre Henseender var oplyst; men Synet af dette Afgudsbillede retfærdiggiør fuldkomment Spaniernes historiske Efterretninger. De største Konstnere i vore Tider, selv en Brughelis og Fuselis forenede Talenter, og Jndbildningsk aft kunde ikke udtænke sig noget frygteligere.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-01-28
Dette collossale gruelige Afgudsbillede er udhugget af en eneste Basaltblok. Det er 9 Fod høit og i det afskyelige Menneskeansigt ere Ansigtstrækkene af en Tiger og en Klapperslange forbundne med hinanden. Afguden har istedetfor Arme to store Slanger. Dens Klædning bestaaer af Stykker af Slanger, som ere sammensatte paa en oprørende Maade. Ogsaa har Bill det Vinger af en Grib og Tigerfødder med udspændte Kløer, for at gribe sit Bytte. Jmellem Kiøerne ligger Hovedet, af en anden Klapperslange, som synes at falde ned fra Afgudens Legeme. Alle Dekorationerne ere ligesaa skrækkelige. Afguden har en Krave om Halsen, som er sammensat af Menneskehierter, Hænder og af Menneskebud, og som ere flettede sammen med Menneske-Jndvolde. Afgudens van dannede Bryst er ubedækket. Øiensynligen har billedet tilforn været overmalet, hvorved den Effekt, som det frembragte, maae endnu have været skrækkeligere.