Den Vest-Sjællandske Avis, 1834-01-25
De nyeste Efterretninger fra Paris af 15de Januar opklare os ikke videre om de Spanske Anliggender. Man har kun Rygter i de upaalidelige Oppositionsblade; paa Børsen blev fortalt, at den Engelske Ambassadeur baade faaet en Coureer fra Madrid, som havde medbragt Efterretning om Zeas Afskedigelse. - J Havre de Grace ligger det Preussiske Skib, Frue Elisabeth, for Anker; det er bestemt til Amerika og har 160 Polakkere, ombord. Paa Grund af Sanitetets Forskrifter, fandt ingen Communication Sted med Skibet; men den 12te om Aftenen forefaldt et Opløb; Sanitets-Embedsmændene formaaede ikke at modstaae den tilstrømmende Folkemasse, som for det meeste bestod af unge Mennesker. 2 til 3 Baade seilede ud, lagde sig ved Siden af det Preussiske Skib, og satte omtrent 100 Polakkere i Land. Militairen samlede sig imidlertid, omringede Polakkerne og bragte dem til Vagten, hvorved nogle Bajonetstik bleve uddeelte. Beretning om Sagen er indsendt til Paris, hvortil allerede to Petitioner ere ankomne, en fra Polakkerne og een fra mange Jndvaanere i Havre, om at de maae forblive i Frankerige. - Kongen har indbudet Fyrste Czartoriske til sig; maaskee for derved at skiænke et Amendement ved Addressen til Polens Fordeel, som de Deputeredes Kammer antog paa Odillon Barrots Forslag, nogen Opmærksomhed; thi i sit Svar paa Addressen tog han intet Hensyn paa den. Man siger at den Russiske Ambassadeur har taget det ilde op, at Ministerne ikke erklærede sig mod dette Amendement. - Ministeren Hr. Thiers havde i Kammeret draget den Polske Qvæstion hen i Spøg. Polen, sagde Ministeren, havde vi ikke kunne hielpe uden 800,000 Mand, som General Bugeaud har beviist, og han er dog vist ligesaa competent, hvad Krigssager angaaer, som alle Advocater i Verden. (Alle loe paa Præsidenten nær, thi Hr. Dupin er Advocat.) 800,000 Mand har nu vistnok Frankerige ikke Raad til at udsende for at hielpe Polen, som giver sig tydeligt tilkiende af det Budget, som Finantsministeren Hr. Humann forelagde Kammeret den 10de Januar, thi det lyder saare bedrøveligt, uagtet de directe Paalæg og Skovene havde indbragt 19 Millioner meere end i det forrige Aar. Men allene 319 Millioner medgaae til Statsgielden og Pensioner, og 257 Millioner til Krigsministeriet, hvorved Armeen dog kun bringes til en Styrke af 341000 Mand Jnfaterie, og 65000 Md. Cavallerie. Næsten ved alle Departementer forlanges Tilskud. Man siger nu at Banken vil hielpe Regieringen i sin Nød med Forskud. J det hele taget have Frankerigs Statsindtægter, indbragt i 1833 46 Mill. mere end i 1831, og 14 Mill. mere end i 1832; men det forslaaer ikke mod de store voxende Udgifter; hvor viist handler derfor ikke den Franske Regiering i at den vogter Landet saameget som mueligt for en Krig, og hvorledes kunne desuden Staterne føre Krig, saalænge de forblive saaledes betyngede med Statsgield, Det er mækværdigt at de belgiske Statsindtægter, have i 1832 indbragt 2 1/2 Mill. Gylden meere end der var gjort Anslag paa; saaledes er den Spaadom da ikke gaaet i Opfyldelse, at Belgiens Jndustrie og Velstand vilde blive ruineret ved Skilsmissen, fra Holland, og ved at Afsættelsen af dets Manufacturer til de Hollandske Colonier er bleven det berøvet; men Sydamerika træder nu i deres Sted, og bliver Aar for Aar stedse meere det store afsætnings-Sted for den Europæste Fabrikflid. Man forundrer sig over Hollands pecuniaire Styrke, som har kun halvt saamange Jndvaanere som Belgien og dog har en aarlig Udgift af 38 Mill. Gylden mere end dette Land. Man formoder at Prinsen af Oraniens Reise til Rusland midt om Vinteren er grundet i nye Planer for at udsætte den definitive Afgiørelse af den uendelige Belgisk Hollandske Forvikling. Da Kongen af Preussen har, formodentligen ifølge sine Provinsers Ønske, samtykket i at den Jernbane som skal trækkes igiennem Bel gjen maae bringes i Forbindelse med hine Lande, saa opstaae nye ængstelige Udsigter for Hollands Flor.