Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1772-10-09
Den Lættelse Ordbøger i Videnskaber Sne ere til ey allene for deres Hukommelse, som eengang have opnaaet Jndsigt, men og for enhver anden, som enten har lidet eller aldeles intet Begreb om de Ting, der saa sielden falde ind i hans Cirkel, eller og blot tiene til Fornøyelse og at stille en roesværdig Nysgierrighed, har tilskyndet de vittigste Nationer, at understøtte dem, som derudi have arbeidet. Vi have derfor et stort Tall, hvoraf nogle i sær fortiene Opmærksomhed, andre have opnaaet en Slags Høyag telse, ikke saa meget for Skribenternes Jndsigt som meere for Materiens Riighed, Jndtagenhed eller almindelige Nytte. Nogle Videnskabs=Ordbøger ere ikkun indskrænkede for en eneste Videnskab, vi have og dem, som indbefatte fleere, og hvor meget afhandles ey i Dictionnaire Eneyclopedique, hvis ældre Udgave allerede udgiør 17 Bind i Folio af Text, og 11 Bind af Kobbere, men dog beskyldes for store Mangler, i sær i visse Videnskaber. Lykkelige Jndbyggere, som i Eders Lands-Sprog kan underviises i saa fuldkommen en Grad; som ey mangle Leilighed nok til Jndsigt og Lærdom, fordi J manglede en Adgang til de lærde Sprog. Det er Sprogenes Almindelighed og Jndbyggernes Mængde, men ingenlunde disses Vittighed eller hiines Skiønhed, som har afstædkommet saa store og bekostelige Værker i andre Riger frem for i disse. Et Forslag har endnu ey været fremsat vore Landsmænd til et saadant Foretagende (1), Tør vores Selskab tiltroe sig saa meget almindeligt godt Omdomme, som det er overbeviist om sin egen Stræbsomhed, og hvad forenede Kræfter kan udrette, drister det at paatage sig noget saadant i det Danske Sprog. Vi have forenet os om Jndholden, som er Videnskaber og Konster, for paa eengang og eet Sted at sammenføye Grundvolden og Bygningen; men da vi agte at arbeyde til Nytte, saa vil vi stræbe at undgaae det overflødige og uvedkommende, ligesom og ey heller glemme at udsøge ved tydeligt og kort Foredrag det nødvendige, det nyttige og fornøyelige. Hvor stort skulle ey saadant et Værk voxe, om vi ville udviide det til alle Videnskaber, vi have derfor besluttet at indskrænke os, og forbigaae Theologiens Sandheder, Lan() Den Plan til Kunsters og Handværkers Beskrivelse, som af Hr. Professor von Aphelen i disse Dage er bekiendtgjort, har ikke samme Udsigter med vores, der altid bliver det første i sit Slag, hvorfor re vi vedblive i vores Forsæt, og lader det komme an paa Understøttelsen. Landets Love og Rættergangs Maaden, Historien, Oldsagerne og Vaabenkunsteen; fordi endeel bør uden Ordbøger være alle bekiendt, Resten søges af saa faae Læsere, eller saa sielden, at den Deel, det vilde udgiøre af Værket, skulle udsætte Arbeidet, for langt i Tiden og forhøye Priisen, maaskee til for liden almindelig Nytte og for megen Afskræk for Kiøberne. Vi vil være sparsomme i det Philosophiske og kun anføre saa meget, som enhver vittig Mand, behøver eller kan giøre Brug af i sit Embede og sin Handtering. Mathematiken, Physiken, Chymien og Natur-Historien, Videnskaber, hvorpaa Landets Tarv saa særdeles beroer, skal intet mangle til en grundig Jndsigt, saavel i Henseende til Theorie som Praxis, alt til de Borgerlige Jndretningers muelige Fuldkommenheder og Forbedringer, men dog ey flyde over med det unyttige. Vi ville foredrage Anatoriens og Lægekunstens Deele kort og tydelig, uddrage af de nyere det som po res Klimats Beskaffenhed udfordrer at vide, og fremsætte saa tydelig, at Skriftet, i den Deel kan blive en Veyviisning ey alleene for Menneskers men og Huusholdnings=Dyrenes Sundheds Vedligeholdelse og deres Sygdommers Helbredelse. Gegraphien, i sær vores Nordiske, skal giøres nyttig ved Anmærkninger i Handels Veyer og Fabrik=Væsenet. Kunsterne, Handværkerne, Bergvidenskaben med sine Handteringer, Agerdyrkningen og de øvrige Landoeconomens Deele skal udarbeydes efter de bedste og nyeste Erfaringer. Endelig skal intet saavidt mueligt mangle, som oplyser det nødvendigste af de Menniskelige Handteringer. Synes vi nu at have sagt meget, saa vil vi ligeledes søge vores største Ære udi at holde det; og hvorvi ey have selv eller kunde faae Vished nok, skal ikke forsømme at betiene os af andres Hielp, dog derved ey tillægge os nogen fremmed Ære, men altid med Forfatternes Tilladelse erindre hans Navn, som vil forskaffe Værket saa megen større Agt. Enhver slutter heraf at vores Arbeide ey bliver en blot Oversættelse, men tillige ind eer enhver Fornuftig, at andre Værker vil og bør være vores Medhielp uden derfor at vi bør agtes som Udskrivere. Danske Kunstord vil vi benytte os af med Maadelighed og hellere bruge de af andre Nationer eller blant os allereede antagne, end udfinde og fremsætte nye udforstaaelige. Det meest betydelige i Videnskaberne og Kunsterne, som maatte behøve Tegninger til Oplysning, skal ved os selv dermed forsynes og en god Kobberstikker dertil anskaffes. Fuldkommen at bestemme Værkets Størrelse bliver os endnu umueligt, dog er vores Overslag omtrent paa 8 til 10 Bind, hver paa 2 Alphabeter i stor Octav og 10 Kobberplader: Saadanne 2de Bind kunde vi aarlig levere ved et nogenledes klækkelig Antal af Understøttere, Stykket for 15 Mk. Vi undsee os ikke at tilstaae, at vi ey have Dristighed nok til at giøre et saa betydeligt Forskud, ligesom det deels maatte fortryde os naar Arbeidet skulle utrykt henlægges, derfore vove vi at foreslaae Prænumeration. Een Rigsdaler betales i Forskud for Tomen; Efterskuddet ved hver Commes Annammelse bliver Nie Mark. Prænumeranterne, dem vi, som Værkets Befordrere skal bekiendtgiøre, gives et Fortrin saavel i Prisen som Papiret. for Kiøberne i Fremtiden. Stilen og Formaten er nærværende Plan en Prøve af: Papiret skal blive saavidt mueligt det bedste og største. Prænumeration og Subscription bekommes hos Hr. Biskop Gunneri Amanuensis Hr. Jacob von der Lippe Parelius. M. Th. Brünnich. P. C. Abildgaard. Th. Bugge. Souscriptions Plan til et nyt Oplag af Dictionnaire Royal.