JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1840-02-17
- Om den i Mandags afdøde Toldkæmmereer Schou hedder det i Helsingørs Av.: Ved, som bekjendt, at holde sig strængt til Diætetikens Forskrifter og følge de Huse landske Leveregler, var det vel nærmest, at den Afdøde udspandt sin Livstraad til den mindre sædvanlige Længde af henved 95 Aar. Mærkeligere end i denne Henseende er den Hensovede bleven ved i Aaret 1779, eller Aaret efterat han havde underkastet sig latinsk juridisk Embedsexammen, at paabegynde sit bekjendte Udtog og Register af de kongl. Forordninger, Placater o. s. v. deels før, deels efter Christian den Femtes Lovbogs Emanation, hvilken for Jurister og Jkke=Jurister uundværlige og brugbare Haandbog han vedblev at fortsætte, indtil Alderdom nødsagede ham til at nedlægge dette Arbeide i en yngre Mands Hænder."
Aalborg Stiftstidende, 1840-02-17
Vor Scene - hedder det i en Correspondentberetning til Altona Mercur, - er aabnet med et nyt Stykke af Andersen, Mulatten. En af Hovedtendentserne i dette Drama er, at skildre de Farvedes sørgelige Stilling og Behandling ved Europæerne i Colonierne. At dette Stykke just er bragt paa Scenen paa en Tid, da Spørgsmaalet om de Ufries Emancipation i de danske Colonier er kommet under Behandling, er ikke uden Betydning. Om man end ikke kan indrømme Digteren nogen Jndflydelse paa Afgjørelsen af politiske Administrationsspørgsmaal, (hvorfor ikke) saa lader dog Digternes Jndflydelse paa Dannelsen af det store Noget, som man kaldet den offentlige Mening" (meget smigrende for den offentlige Mening), sig ikke afdisputere, og saaledes er det ogsaa forklarligt, at reent menneskelig Folelse nu dobbelt stærkere udtaler sig for en Emancipation paa de danske Colonier, uden at Omfanget af Plantageriernes Rettigheder tilbørligen bliver vurderet og uden at det bliver taget under Overveielse, at en Emancipation af 2830,000 Uftie kun fuldstændigt ladet sig bevirke ved en Forøgelse af Statsgjælden med 12-14 Millioner Rbd. Exemplet fra England, hvor Emancipationen har forøget Statsgjælden med 20 Mill. Pd. Sterl. uden at den deraf forventede Velsignelse hidtil Frugten af en Slave=Emancipation lader sig heller ikke saa tidligt vente) ger bleven sporet, tør vistnok være et Antecedents, som ikke bør oversees. - Man hører endnu intet om den vestindiske Generalgouverneurs, GeneralScholtens Tilbagereise, hvad der berettiger til at antage, at Regjeringen endnu ikke har fattet nogen definitiv Beslutning med Hensyn til den fremtidige Organisation af Coloniernes Bestyrelse."- Til Kjøbenhavn var over Hamborg kommet det Rygte, at Jfr. Grahn pludselig var død i Paris.
Aalborg Stiftstidende, 1840-02-17
Berl. T. modsiger ikke blot dette Rygte som usandt, men tilføier ogsaa efter paalidelig Meddelelse, at den Spænding, som man har omtalt skulde finde Sted imellem hende og Directionen for Operahuset, er hævet og at hendes Udsigter til en stadig Forbliven ved Opergen er nu langt bedre. Det iaftes første Gang opførte Syngestykke Anno et Tusinde, af Griser gjorde, uagtet den smukke og livlige Musik, ingen Lykke. En stærk Hyssen hørtes da Tæppet faldt. Hr. Rasmussen, der optraadte første Gang i dette Stykke, synes at være i Besiddelse af en klar og en ret smuk Tenorstemme, saa at man vel tør vente, at han, ved mere Routine og meer Uddannelse i musikalsk Henseende, vil blive en meget brugbar Tenorsanger paa vort Theater. (Berl. T.)¬
Aalborg Stiftstidende, 1840-02-17
- Af Nyheder paa det kgl. Theater kan endnu i denne Maaned ventes, Pigen paa 28 Aar, og Dorothea og Gommez Arias" af Calderon; af ældre Stykker ere ansatte til Opførelse Den Stumme i Portici" (hvori Hr. Faaborg udfører Masaniello) og Barselstuen, (med tildeels forandret Rollebesætning).(Dagen.)¬
Aalborg Stiftstidende, 1840-02-17
- Et Selvmord har i disse Dage fundet Sted, der meer end sædvanlig fortjener at vække almindelig Opmærksomhed, da det atter er en af Rekrutterne paa Husarskolen, i Jægersborg, der har aflivet sig. Det har nemlig nu i de senere Aar adskillige Gange været Tilfældet, at unge, raske Karle, der ere blevne ansatte ved Husarerne og overgivne til dette Regiments Exerceerskole paa Jægersborg, her ere blevne betagne af en saadan Livslede, at de have foretrukket at give sig selv en voldsom Død. Kbhvnpst. anstiller i den Anledning endeel Betragtninger over den Behandlingsmaade, der i de sidste Aar, i hvilken Tid Hr. Ritmester Marcker, har været Forstander for Husarskolen i Jægersborg, er bleven anvendt mod Rekrutterne ved dette Regiment, og mener, at en Undersøgelse er bleven uundgaaelig nødvendig. Jøvrigt - siger Kbhvnspst. - fortjener ved denne Leilighed at bemærkes, at der i et andet Blad her i Staden flere Gange har været fremført directe beskyldninger mod flere Husarofficerer for saadanne Mishandlinger mod deres Undergivne, der have forvoldt disse Sygdomme, ja endog Døden.
Aalborg Stiftstidende, 1840-02-17
Kjøbenhavns Commune eier, foruden de til Staden hørende Jorder, Grunde og Pladse, 322,000 Rbd. rentebærende Capital. Den skylder derimod ikke meer end 33,000 Rbd. Stadens Udgifter ere omtrent 508,000 Rbd. (Berl. Tid.)¬
Aalborg Stiftstidende, 1840-02-17
- Lieut. W. Zytphen har udstedt Jndbydelse til et Arbeide, som vi længe have savnet i vor Litteratur, nemlig: et Kort, som indeholder alle Mærkeligheder i hele Verdenshistorien, forsaavidt disse lade sig udtrykke ved Navne og Tal. Det kaldes Tidens Strøm og er indrettet efter samme Plan, som de ældre yderst ufuldkomne Arbeider af dette Slags, man har, idet de forskjellige Riger forestilles som Floder, der løbe sammen og adskilles i de forskjellige Petioder. Den kongl. Direction for Universitetet og de lærde Skoler har efter foregaaende Prøvelse subscriberet paa 17 Exemplarer, ligesom flere saakyndige Videnskabsmænd have (Dagen.) bedømt det meget fordeelagtigt.
Aalborg Stiftstidende, 1840-02-17
Den joviale (ubekjendte) gamle Landsbypræst har atter til Moro for Publicum ladet høre fra sig. Et i Kjøbenhavnsposten" indeholdt "Sendebrev fra den gamle Landsbypræst til sine gode Venner, at han lykkelig er ankommen til Kjøbenhavn, logerer i Hotel Tincognito, over ste Sal, skulle vi søge, saavidt Rummet maatte tillade, senere at meddele vore Læsere.
Aalborg Stiftstidende, 1840-02-17
J Aaret 1838 - hedder det i Lollands-Falsters Stiftstidende - indtog Propr. Hansen til Valdnæsse paa Falster ved egen Hjælp circa 50 Tdr. Land fra Stranden, og gav derved et berligt Exempel for Enhver, som tvivler om, at Kippinge Strand kan udtørres. 1839 blev ved Kammeraad Stampes Omhu en Bugt ved Sorteso, circa 300 Tdr. Land, atter indtaget fra Stranden. Kippinge Strand fra Storholmen og ind til alle Landets Grændselinier skal indeholde circa 1200 Tdr. Land, en herlig Skat, for Vaaelse, Vedby og Kippinge Byer, naar de alle vare at faae under een Hat. Ofte skal der være talt om dette nyttige Værk, men Uenighed i Meningerne herom er no den vigtigste Grund til at det endnu ei er paabegyndt. Man haaber nu at komme paa Sporet efter Gierningsmanden til det ved Eckernforde forøvede Postrøveri og Mord, da man paa Stedet, hvor denne Skjændselsdaad er begaaet, har fundet en, ventelig ved Postkarlens Modstand, afreven Knap, som man haaber, skal lede til Opdagelsen. Autoriteterne i Eckernforde ere i største Bevægelse. Det vil ogsaa være saa meget vigtigere - siger Kieler Corresphl." -, at denne Forbrydelse opdages, da Criminalretterne i den sidste Tid ikke have været heldige i Opdagelsen af betydeligere Criminaltilfælde. Saaledes ere Gierningsmændene til en halv Snees i de sidste 2 a 3 Aar begaaede Mord og Røverier, alle forblevne uopdagede. - Jfølge Privatefterretninger til Dagen, skulle Gjerningsmændene til Mordet paa Postkarlen og Pengenes Bortran være opdagede. Det skal være en Borger fra Jtzehoe tilligemed hans tre Sønner.
Aalborg Stiftstidende, 1840-02-17
Af Legatet for den evangeliskechtistelige Læres Udbredelse udsættes aarligen Præmier for opbyggelige Prædikener, holdte i de meest populaire Sprog til Nytte for Almuen, over tvende opgivne evangeliske Sandheder. To Præmier tilkjendtes iaar ord. Katechet i Hillerød, Hr. C. G. Schapel. Endnu en anden Prædiken blev funden værdig til en Præmie, men da Forfatteren var Cand. theol. og Lærer ved Trondhjems Realskole og saaledes ikke opholder sig i Landet og heller ikke er Præst, kunde ifølge Testator Villie ingen Præmie tilstaaes ham. (Hemp. Av.)
Aalborg Stiftstidende, 1840-02-17
Blandt de Forseelser, Arvefæster Neumann ved Sor Birkeret er dømt for, ere ogsaa 13 forskjellige Tyverier, hvoraf 1 nærmer sig til Jndbrudstyveri, 4 forskjellige Hælerier, samt for ved sin Kones Utugt at have paa en bedragerisk Maade tilvendt sig Penge, ved nemlig at lokke deels en bekjendt Embedsmand i Egnen, deels en ugift Privatmand til Konens Bolig i hans formodede Fraværelse, og der med Vidner overraske dem, hvorved den første af det Bedragede blev aftvungen i det mindste 400 Rbd. og den Eft. Fædrel.) sidste 150 Rbd.
Aalborg Stiftstidende, 1840-02-17
Af de ved det kgl. Landhuusholdningselskab foranstaltede Bidrag til Kundskab om de danske Provindsers nærværende Tilstand i oekonomisk Henseende er nu udkommet 12te og 13de Stykke, indeholdende Viborg Amt, af Pastor S. S. Blicher i Spentrup og Præsto Amt, af Pastor O. D. Lütken i Mehrn. (Udtog af et Brev fra Aarhuus. Som Du veed, er Realskolen begyndt og mine Born komne derind for at dannes til Livet. Det er en fortrinlig Skole, som lover meget og er baseret paa andre Principer end vort almindelige Skolevæsen. J Lærerbesætningen har man søgt kun at vælge duelige Folk, hver i sit Fag, og Underviisningen foregaaer paa en let og behagelig Maade for den flittige Discipel. En udmærket Orden finder Sted, og Underviisningen omfatter alle Fag, som ere Verdensborgeren nyttige og behagelige at kjende. Rector Nielsen er upaatvivleligen et heldigt Valg; han tager sig med levende Jnteresse af Skolen. Adjunct Carøe, som underviser i Fransk, er meget hjemme i Sproget og har tet vakt Sandsen for de levende Sprog hos os, saa at ei alene Børn, men ogsaa Voxne i Mængde tage Underviisning heri." (Af Kbh., Det ualmindeligt stærke Besog i Forening med andre indtrufne Omstændigheder har formaaet Hr. Skuespildirecteur Müller til at give endnu to Forestillinger i Aarhuus.
Aalborg Stiftstidende, 1840-02-17
J den første (Mandag Aften, vil Herr Printlau optræde i en ganske ny Genre, nemlig som Salomon Gold kald i Kong Salomon og Jørgen Hattemager. Til allersidste Forestilling, paa Torsdag, skal gives for første Gang: Ludvig den Ellevte Søndag den 24de begynder Selskabet sine Forestillinger i Randers. (Aarh. Av.)
Aalborg Stiftstidende, 1840-02-17
Aalborg, den 17de Febr. Jblandt de flere her i Landet i senere Aar oprettede Læseforeninger bemærkes een i Aabye Sogn (oprettet den 8de Decbr. f. A.), der allerede tæller ikke saa faa Medlemmer, især i Wedsted Skoledistrict, og vistnok snart vil erholde større Tilvært. Foruden Medlemmer af Bondestanden har Hs. H. Hr. Consistorialraad Kanneworff ikke bidraget ubetydeligt og Stamhuusbesidder Hr. Kammerjunker v. Skeel til Birkelse, givet et anseeligt aarlig Bidrag: desuden har Selskabet. for Trykkefrihedens rette Brug allerede skjænket Læseforeningen en betydelig Gave af Bøger, og fra Landhuusholdningsselskabet ventes ligeledes et Bidrag. Bøgerne circulere bestandigt til Gjennemlæsning og blive ombyttede een Gang ugentlig i Wedsted Skole af Formanden, Skolelærer Krogh. Tillige holdes samme Aften Forelæsning for de Tilstedeværende, omtrent 3 Timer, enten af Skolelæreren eller en anden af de Nærværende, som læser godt, og ved adskillige Leiligheder gives oplysende Forklaringer og holdes Samtale over det Læste. (Meddeelt.)
Aalborg Stiftstidende, 1840-02-17
Copulerede. J Hvirring Kirke: Landmand Robert Darling og Jfr. Severine Thaaning af Horsens. Handels- og Skibsefterretninger. De Forslag, som Kbhvns, Grosserer-Societet agter at indgive til Hs. M. Kongen, skulle i det Væsentlige gaae ud paa, under visse enkelte Forhold at erholde tilbagebetalt den erlagte Sundtold samt at nedsætte 1/2 paa de Producter, der komme fra de oversøiske Lande, og endeligen at ophæve Lastepengene og, om fornødent, at forhøie Jndførselstolden i Forhold til det Tab, Ophævelsen medfører.
Aalborg Stiftstidende, 1840-02-17
Den 7de de, løb en af Skibsbygmester Kjellerup bygget Galease, Cathrine Marie kaldet, circa 36 Commercelæster, af Stabelen i Horsens. Galcasen er solgt seilfærdig til Kjøbmand Bang af Odense for 1500 Rbd.
Aalborg Stiftstidende, 1840-02-17
Den bekjendte Skonnert Elve Capt. Møller, der i sin Tid bragte de til America bestemte Udvandrende ind til Bayonne, befinder sig nu atter sammesteds under Ladning til Amsterdam.
Aalborg Stiftstidende, 1840-02-17
Kbhvns Borscours, d. 14de Febr. Hamb. k. S. 108 1/2 - Rbs. Sp. 20. N. Spdlr. 175a - Rd. Sv. Sedl. - a 4 pCt. kall. Obl. 96 a 96 1/2 Rd. Nation. Obl. af 1820, 102 a 102, Rbd. r. S. Rigsbank Obl. af 1818, 103 a 101 Rbd. r. S. Bankactier 75 1/2 Rbd. r. S. Af. Act. - Rbd. Sd.
Aalborg Stiftstidende, 1840-02-17
Hamborg Borscours, 11de Febr. Bordeaur 189 1. Petersborg 31. London k. S. 13 Mk. 7. Madrid 151. Lissabon, 181. Amsterd. k. S. 35, 65. Spec. 1/4 pCt. Agio. Louis & Frederiksd'orer 10 Mk. 11 1 s. i Bco.
Aalborg Stiftstidende, 1840-02-17
Reisende. Med Dagvognen fra Aalb. igaar. Til Aarh.: Komd. Olsen, Propr. Gallisen; Skibscapt. Blenk, Pigen Ane Cathrine. Til Rand.: Propr. Jørgensen, Hr. Staun; Kjøbmand v. Halle.
Aalborg Stiftstidende, 1840-02-17
Døde. Forhenv. Kirkesanger i Munkebjergby ved Sorø, M. S. Verdelin, 80 A ; Skomagermester H. Koefoed; SaraElisab. Bense, 80 A. ; Skræddermester J. J. Schlegel, 80 A. Alle i Kjøbenhavn. Emilie Ressels, 10 Aar, i Altona. Consistorialraad Hansen, i Rodenaes (Tønderns Provstid. Skovrider paa Aakjer, W. F. Sick, 72 A., i Ganstrup.
Aalborg Stiftstidende, 1840-02-17
(Jndsendt Sporgsmaal.) Hvormeget skal 1/2 Pd. sort Lak veie, Jndsenderen har 8 Stænger Lak, der ere kjøbte for 1 Pd., men de veie kun 121 Lod, altsaa 21 1/2 p. C. mindre end der staaer i Cramers Regnebog, hvorefter 1/2 Pd. skal have 16 Lod.
Aalborg Stiftstidende, 1840-02-17
Bekjendtgjørelser. Ved en stille og rolig Död bortkaldte den alvise Gud igaar Aftes Kl. 6 fra dette til det bedre Liv, min kjære og uforglemmelige Pleiefader, Capitain Anders Tøttrup, forhen Regimentsqvarteermester ved det oldenborgske Infanteri Regiment og senere Eier af Dueholm Hovedgaard med Underliggende, i sin Alders 16de Aar, efter i Ugers Sygeleie; hvilket jeg veemodig maa tilkjendegive Familie og Venne paa den salig Afdødes fraværende Söns og egne Vegne. Aalborg, den 16de Februar 1810. Bartholine Jacobine Brix.
Aalborg Stiftstidende, 1840-02-17
At vor kjære Datter Amalia Charlotte, 1 1/2 Aar gammel, i Gaar Aftes ved Døden er afgaaet, bekjendtgjøres herved sørgeligst for Slægt og Venner. Aalborg, den 17de Februar 1840. Ane M. Lundbymølle, J. N. Lundbhmolle. fød Hvilshøi.
Aalborg Stiftstidende, 1840-02-17
Politi=Placat. At det, efter mit i saa Henseende indgivne Forslag, af Stiftamtet er approberet: 1) At Gadevægterne i de Maaneder, i hvilke de erholde fuld Vægterlon, nemlig October, November, December, Januar, Februar og Marts Maaneder, begynde med det første Raab om Aftenen Kl. 9, og ende meddet sidste Raab om Morgenen Kl. 6. De forblive derfor som sædvanlig paa deres Post 1/2 Time efter sidste Raab, og de have, skjøndt det første Raab indtræffer en Time sildigere end hidtil, dog alligevel behørig at føre Tilsyn med Byens Lygter. 2) At Vægternes Raab, i de øvrige Maaneder, bestemmes saaledes: April Maaned første Raab Kl. 10, sidste Raab Kl. 5. Mai, Juni og Julii Maaned, første Raad Kl. 11, sidste Raab Kl. 4. August Maaned, første Raab Kl. 10, sidste Raab, Kl. 4, September Maaned, første Raab Kl. 10, sidste Raad Kl. 5.3) At Taarnvægteren har at tilkjendegive Skorstensild, ved Klempning med 1 Slag, men Huusild derimod saaledes: a) For vester Qvarteer med 2 Slag; b) Gammel-Torvs 3 Slag; c) Nytorvs 4 Slag; d) Øster 5 Slag; hvorhos der fremdeles som hidtil fra Taarnet udhænger om Dagen et Flag, og om Natten en Lygte til den Side, hvor Jlden er. Det bekjendtgjøres herved, til almindelig Efterretning. Aalborg Politikammer, den 16de Februar 1820. Wølfferdt.
Aalborg Stiftstidende, 1840-02-17
Et ungt Menneske af Handelsfaget, der skriver en smuk Haand, correct dansk, og tillige kan tilveiebringe gode Anbefalinger for hans Duelighed og moralske Vandel, kan til 1ste Mai faae Condition paa et Handels-Contoir, naar man desangaaende skriftligt henvender sig til Stiftsbogtrykkeriet.
Aalborg Stiftstidende, 1840-02-17
Stedet Nr. 19, Litra b., i Tiendeladen, der nu beboes af Tømmersvend Peder Poulsen, kan strax erholdes tilkjøbs eller, i Mangel af Salg, tilleie til Paaske Flyttetid; Vedkommende ville behage at henvende sig til Procurator Davidsen. Eng=Parcellerne Nr. 9 og 10 af Vester=Enggaarden, forhen Scheelsminde tilhørende, hver af circa 2 Tønder Lands Størrelse og Hartkorn 2 1/2 Fdkr., kunne samlet eller særskilt strax erholdes tilkjøbs paa billige Vilkaar, og hvorom accorderes med undertegnede Eier. Sophiendal, den 8de Februar 1810. Peder N. Bonderup.
Aalborg Stiftstidende, 1840-02-17
Gaarden Nr. 50 paa Vestergade i Aalborg, stærk og god Stand, fortrinlig skikket for en Gjæstgiver eller Ølbrygger, og igjennem hvis Have den NB., reneste og bedste Aae i Byen flyder, kan faaes tilkjøbs; det meste at Kjøbesummen kan, om forlanges, blive staaende deri i mange Aar.
Aalborg Stiftstidende, 1840-02-17
Et godt Leiested, hvori ere 3 Værelser foruden andre Beqvemmeligheder, og tillige en smuk lille Have, kan faaes billig til Leie hos Beyer ved Reberbansport.
Aalborg Stiftstidende, 1840-02-17
Et complet Brændeviinstøi er at faae tilkjøbs. Man henvender sig til Privatlærer Fjorbach i Aalborg.
Aalborg Stiftstidende, 1840-02-17
Imorgen (Tirsdag) er fedt Studekjød at bekomme Sally Meyer. hos Slagtermester. En smuk Postvogn, med 3de klakerede Aarstole er at faae billig tilkjøbs, anvises fra Stiftsbogtrykkeriet.
Aalborg Stiftstidende, 1840-02-17
Have= og Blomsterfro, i store og smaae Partier, faaes for billig Priis hos H. P. Beyer ved Reberbansport. Frugt.
Aalborg Stiftstidende, 1840-02-17
Løgæbler, Rosenheger, Piplinger, Flaske æbler med flere Slags, udsælges ombord i Sluppen 4de 2de Brødre, liggende i Østeraa.
Aalborg Stiftstidende, 1840-02-17
Licitation. Torsdagen den 5te Marts førstkommende om Eftermiddagen Kl. 3 afholdes paa Herredstingstedet i NørreSundby Licitation over endeel Reparationer, som skal foretages ved Sulsted Kirke i Sommeren 1840, hvilket herved bekjendtgjøres, med Tilføiende, at Conditioner og Overslag forinden Licitationen ere til Eftersyn be paa Contoiret. Kjær og Hvetbo Herreders Contoir i Nørre-Sundby den 14de Februar 1820. Lange.
Aalborg Stiftstidende, 1840-02-17
Veir-Jagttagelser. D. 16de Febr. : Therm. 9. - Barom. 28 1 Vinden : SD., næsten stille, Luften tyk, Snee. D. 17de Febr.: Therm. - 10, 5. - Barom. 280 30 Vinden, RD., luftigt, Luften klar.
Aalborg Stiftstidende, 1840-02-18
Udlandet. Frankrig. Et af den Deputerede Gauger i Kammeret indgivet Forslag, der gik ud paa at udelukke Embedsmændene, som ikke selvstændige nok ifølge deres Stilling og Forhold til Regjeringen, fra Deelagtighed i Nationalepræsentationen, er, efter stormende Debatter, blevet forkastet, dog kun med en Majoritet af 11 Stemmer paa Ministrenes Side. Proponenten er i en halv Snees Aar hvert Aar fremkommen med sit Forslag og skjøndt det hver Gang er faldet igjennem er den ministerielle Majoritet dog bestandig bleven mindre. Den sidste Majoritet af 11 Stemmer er saa godt som slet ingen, hvorfor ogsaa Oppositionspressen, triumpherer over Ministrenes magte Seir. - Den Deputerede Cormenin, der under Debatterne om Prindsernes Apanage i sin Tid gjorde sig bekjendt ved en Brochure til Hertugen af Orleans, som havde til følge, at Apanage Forslaget forkastedes, har nu ogsaa, under den spydige TitelEn Jacobiners skandaløse Spørgsmaal angaaende MedgiftsProjectet" udgivet aabne Breve til Hertugen af Nemours. Efter at have henviist paa den ungdommelige Generallieutenants militaire Fortjenester hedder det deri, "Jmidlertid, Hr. General, vil jeg af Mangel paa Penge vise Dem en Ære, som endnu ikke er bleven nogen Dødelig til Deel. De maa være Prinds eller ikke, jeg sammenligner Dem med en anden General, med General Bonaparte. Da Jtaliens unge Seierherre, Ægyptens Erobrer og Europas Fred stifter besteg den consulariske Throne, som Nationen havde skjænket ham, i hvilken Hæders Majestæt viste han sig da for dens Blikke, Man saae ham omringet af hine tappre Skarer, der seirede ved Lod, af hine Helte, som Rom beundrede, hine høie Pander, som Palæstinas Sol havde bru net; paa hans Vaabenskjolde læste man Seirene ved Arcole, Montenotte, Rivoli, Mondovi, Marengo og Pyramiderne, Erobringen af Lombardiet, Indtagelsen af Malta, Genua og Alexandrien, Fredsslutningerne ved Campoformio og Leoben, og de Tusinder af Fanger, Kanoner, Faner, Malerier og Statuer, Floder og Bjerge, Stæder og Provindser, Hertug, dømmer og Kongeriger, som han har skjænket Frankrig. - Nu vel! Og hvad gav Frankrig denne hæderkronede unge Mand for saa store Tjenester, saa mange Seire, en saadan Forstørrelse af vor Nationalitet? – Netop saa meget, som Hoffets Smigrere idag fordre for Dem, min Herre, 500000 Franco. - Men det skulde ikke overraske mig, hvis Deres tilkommende Kammerherrer kom og fortalte Dem: Napoleon har dog med Alt kun været en Soldat, der gjorde Lykke, en simpel Eventyrer med Genie og aldeles ikke adelig. De maa idet mindste tillade mig, at sammenligne Dem med en Prinds, der fra Fødselens Side staaer Thronen endnu nærmere end De selv, med en berømt Kriger og Seierherre, Erkehertug Carl. Jeg har den Ære at melde Dem, at hans Medgift kun beløber sig til 125000 Fres. -
Aalborg Stiftstidende, 1840-02-18
Efter endvidere at have bemærket, at Kongen af Preussens Sønner slet ingen Medgift erholde, efterat have henviist paa den Milliarde (til Emigranterne), Frankrigs Skatteborgere, have maattet yde, og henviist til Kongens store Privatformue og dens aarlige Forøgelse, siger han: "Fem Gange Hundrede Tusinde Franes. Det er for en eneste General 12 franske Marschallers og 3 Admiralers Lønning. For et eneste Medlem af Æreslegionen 2000 Legionairers Gehalt, for en eneste bag Beleiringsbatteriet staaende Officeer en Pensionssum for 250 Enkeer efter Oberster, som ere faldne paa Breschen" frefererer sig til en af Oppositionen netop fortiden proponeret Pension for den i Algier faldne Oberst Combes Enke), for en eneste Christen et ligge saa stort Gehalt som for 50 Biskopper; for et eneste Menneske 2000 Menneskers aarlige Underhold; for en eneste smuk Yngling, som vil gifte sig, 500 Rosenpigers (rosiere, den Pige, som ved de paa flere Steder i Frankrig brugelige Rosenfester bliver kronet med Rosenkrandsen) Udstyr, hele Statsraadets Lønning, og et lige saa stort Gehalt, som for 83 Raader, ved Cassationsretten, som 83 Oberster, som 330 Dommere, som 166 Bro= og Vei-Jngenieuter en Chef, som 417, Præfecturraader, som 625 Præster, som 2500 Skolelærere; Honoraret og Jndtægten for samtlige Medlemmer af alle 5 Classer i det franske Jnstitut; Jndtægten ved 100 Menigheder og Udgiften for 500 Asyler for Folkets smaa Børn! Fem Gange Hundrede Tusinde Franes! Men veed J. da ikke, at dette er en Løn af 1363 Franes 18 3/5 Cent., som Generalen erholder paa hver Dags Morgen i Aaret 1363 Franes 48 Cent., og hvortil - Den i Formiddags Kl. 10 ankomne Post bragte faa nyere Efterretninger.
Aalborg Stiftstidende, 1840-02-18
Fra Alexandrien berettes kun om de ivrige Rustninger, som Paschaen foretager; Alexandtien selv skal erklæres i Beleiringstilstand og forsynes med 12000 Mand Besætning; paa den høire Nilbredde skal oprettes en Leir paa 30000 Mk., Stæderne Abukir, Rosette, Damlette og ElAtisch skulle befæstes endnu meer og erholde 15000 Md. Besætning. Desforuden skal dannes en Nationalgade paa 20 Regimenter. Man hører ikke tale uden om Krig, Araberne vise stor Utilfredshed, men det rører den gamle Løve ikke, han maa, siger han, enten seire eller aldeles gaae til Grunde. Man mener, at Frankrig spiller under Dækket, med Mehemed og raader ham til de dristige Skridt, han giør. En Efterskrift til Beretningerne melder, at de hele Kysten, fra Abukir til Alla Torred Arrabi, ere Batterier opplantede.