JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-12-29
Fra Alicante skriver man, at to anseelige Amerikanere, ere gangne til Skibs til Algier, for at slutte en Fredstractat med Regieringen der. Man siger, at de Forslage, de have at giøre Deyen, skulle være meget fordeelagtige for ham. De bringe ogsaa mange Foræringer med sig. De tvende Personer, man har udsøgt til denne Negotiation, skulle være meget duelige; men mange Politici troe dog, at de ikke ville være lykkeligere end deres Forgængere, saasom den despotiske Dey er ubøielig paastaaende i sine overdrevne Fordringer. Endnu sidst i October er et Amerikansk Skib fra Bostøn optaget af de Algierske Søerøvere, og Capitainen tilligemed Mandskabet ført til Algier i Slaverie. Kongressen, saa vel som de enkelte Stater, giøre sig nu, som det lader, al muelig Umage for at afvende det truende Uveir af et stort Anarchie og af en almindelig Forvirring. Den første har ved en vis Hr. König ladet giøre den lovgivende Magt i Massachuset de alvorligste Forestilliger imod det Raserie, som nyelig er paakommet Pøbele da denne vil have Justitzgaardene afskaffede. Disses Fieder have allerede længe været opmærksomme herpaa, i det er bekiendt, at man af denne Aarsag har sendt Po skibet en Dag tidligere fra Engelland. Cincinnat-Ordene har taget de høitideligste Beslutninger, at den vil haandhave og med sit Blod forsvare den Øvrighed, de staae unde og de Love, som beskytte deres Eiendomme. Forsamlingen i Boston har i sidste Session raadslaget over alle de Besværinger, for hvis Skyld der er skeet Oprør, og det lader, som den veed Raad imod alle Ting, undtagen imod Mangel paa klingende Mynt og paa Credit. Hvor vidt Uroelighederne endnu kunne gaae, eller om de nogen Tid kunne dæmpes, maa Tiden lære. Aarsdagen, paa hvilken den Britiske Armee under General Cornwallis blev taget fangen, er i afvigte October Maaned meget høitideligen bleven erindret af de Nordamerikanske Friestater.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-12-29
Vor nye Handelstractat med Frankerige er overgiven til en Commission af Handelsraader, for at prøves og revideres. Denne Commission skal ogsaa allerede have fore slaget adskillige Forandringer og Forbedringer, som formodentlig ville faae Sted i den, førend den forelægges Parlementet. Naar den saaledes kan være bragt til den forønske Fuldkommenhed, love vore Ministerialtidender os større Velsignelse og varigere Rigdomme af den, end om vi kunde have frataget Spanierne deres Sølv- og Guldminer i Peru og Mexico.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-12-29
Regieringen staaer i Begreb med at sende visse Personer til de smaae Jtalienske Stater, for at negotiere om Handelstractater med dem.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-12-29
Fra Lissabon meldes, at Handelstractaten med Portugal nærmer sig med stærke Skridt til sin Endelighed. Sammesteds fra har man og Efterretning, at 20 af vore Skibe fra Terreneuve ere ankomne med Ladninger af Fisk paa Tagus, og have gjort overmaade godt Marked, saasom man var meget nødtørftig for dette Slags Varer.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-12-29
Wien, den 13 December. Da Keiseren paa sin Reise i Ungarn fandt Skibstrækkernes Antal særdeles lidet, og spurgte om Aarsagen dertil, fik Hs. Majestæt til Svar, at de 4 Kreutzer, som disse Ulykkelige havde om Dagen at leve af, vare for lidet, og at de mestendeels maatte tilbringe Natten under aaben Himmel, hvoraf mange døde Monarken befalede strax at give dem 8 Kreutzer om Dagen, at bygge Hytter til dem ved Donau, og at lade dem afløse hver Time i deres haarde Arbeide. Nogle forsikkre, at Kongen af Preussen vil formere en Leir i Schlesien paa samme Tid vor Leir ved Jglan, staaer, at han vil besøge denne vor Leir, og derfra indbyde Keiseren og Kongen af Neapolis til ogsaa at see sin Leir.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-12-29
Fra Øvreschlesien, den 16 Dec. J det Keiserlige taler man overalt om det usandsynlige Rygte, at Fyrstendømmerne Jagerndorf, Troppan og Teschen, skulle bortbyttes til Kongen af Preussen for Grevskabet Glatz.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-12-29
Haag, den 16 December. Staterne af Hollands store Conference har nu angaaende det bekiendte conciliatoriske Forslag af Staden Amsterdam besluttet: "At lade afgaae Formaningsskrivelser, til Staterne af Geldern og til de nye Raadsherrer i Ytrecht, for at formaae dem til at tage imod Mediationen; iligemaade at skrive til Staterne af Ytrecht i Amersford, "og at formaae dem til at lade de Tropper, som de have deelt omkring paa det flakke Land i deres Provinds, "marschere bort igien, videre, at skrive til Staden Wyk by Duurstede, at den, naar disse Tropper marscherede bort, ikke længer vilde giøre Brug af Auxiliair=Borgere." – J Følge denne Beslutning, have Staterne allerede udnævnt en Commission, "for at giøre et Udkast til de fornødne Jnstructioner for Stadtholderen, General-Capitainen og Admiralen", og Ridderskabet og den Deputerede fra Rotterdam have raadt, at man først skulde give Hs. Durchl. Communication herom, og gaae i Beraadslagning med ham over denne Sag. Bog= og Billedhandler Stechwey, uden for hvis Huus Vognen med Geværer og Bajonetter i Fredags blev af læsset, har i Løverdags i den committerede Raadsherres, Roo von Westmaas, Huus, udholdet et Forhør af i det mindste halvanden Time for samtlige Committerede Raadsherrer, og har ogsaa derpaa maattet aflevere Geværerne. Sagen er nu ikke længer nogen Hemmelighed. Geværerne ere bestemte for Orange=Corpset Nordvaddinreen, som har ladet dem forskrive for sine Penge. Staterne af Holland havde befalet dette Corps, at nedlægge Vaaben. Corpset har ikke lystret denne første befaling, og strax blev der udspredt, at det ved Militair skulde bringes til Lydighed; men Staterne have for det første ikkun affærdiget en nye befaling, og man holder det for rimeligt, at, ifald det vægrer sig anden Gang, Staterne da kunde skride til at bruge Magten. Naar Roligheden og den gode Forstaaelse i vor Republik skal bringes tilbage igien, og sættes paa en fast Fod, saa siger man, at 3 Hovedposter i sær maae tages nøie i Betragtning: 1) maa man sætte Regenternes (Magistratspersonernes) aristoratiske Magt Grendser, at disse ikke skulle undertrykke Stadtholderen, og herske over ham og over Folket, saaledes som det gik fra Aar 1702 til 1747. 2) maa man sætte billige Grendser for Stadtholderens alt for store Jndflydelse, ved hvilken han styrer de fleste Provincial- og Stads-Collegier efter sit Vink, paa det at Munden ikke skal lukkes paa Mænd, som vilde tale aaben hiertet for Landets Bedste, 3) maa man dog ogsaa vaage nøie for, at der ikke herover indsniger sig en alt for stærk Folkeregiering eller demoratisk Forfatning, der er lige saa farlig for Republiken, som den Aristocratiske og Stadtholderske Overvægt.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-12-29
(Posten for i Dag er ved Avisens Slutning ikke ankommen.)
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-12-29
Kiøbenhavn, den 29 December. Førstkommende Mandag bliver intet Apartement ved Hoffet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-12-29
Den 8de December er Studiosus, Ancher Borch Hansen, confirmeret at være Capellan pro Persona til Mehrn Meenighed i Sielland. Den 15de er Sognepræst, Hr. Alexander Zoffmann, confirmeret at være Sognepræst for Karise og Alsløv Meenigheder i Sielland. Den 22de er Cancellieraad, Bastian Hammond, beskikket at være Postmester ved den agende Post imellem Kiøbenhavn og Hamborg, samt Aalborg. Post-Secretair, Frederich Ephraim Almer, ligesaa at være Controlleur sammesteds.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-12-29
Udi afvigte Kirke-Aar, fra 1ste Advent 1785 til 1ste Advent 1786, ere i Fyens Stift (hvorunder Fyen og Langeland med Als og Ærøe, samt Lolland og Falster, ere indbegrebne) Ægteviede 1414 Par. Fødte af Mandkiøn 2786, af Qvindekiøn 2611, tilsammen 5397 Børn, hvoriblandt 256 uden for Ægteskab, 18 Par Tvillinger, og een Kone fød Trillinger. Døde af Mandkiøn 2760, af Qvindekiøn 2630, tilsammen 5390 Døde, hvoriblandt 49 Dødfødte. Altsaa 7 Mennesker fleere Fødte end Døde. Usædvanlig høi Alder have opnaaet: En Kone i Brendekilde Sogn over 100 Aar, en Mand i Vesterhæsinge Sogn over 100 Aar, havde tient som Rytter i sidste Krig mod Sverrig, en Matros i Lumbye Sogn over 100 Aar, en Kone i Lunde Sogn 99 Aar 9 Maaneder, kunde ved Briller læse indtil hendes Dødsdag. Ved ulykkelige Tilfælde ere omkomne: 18 Druknede, hvoriblandt en Færge=Skipper imellem Nyborg, og Corsøer, som i en Storm blev af Storseilet kastet udover Bord, saaog en Loots fra Nyested i Lolland, der i 1 Dag og 2 Nætter kunde i haard Storm hverken naae Land eller Fartøi, og maatte omkomme i Baaden; 7 pludseligen døde; 3 fundne døde; Combragt sig selv, 3 nedfaldne fra Hanebielker, 3 knuuste; en Pige kiørt ihiel af løbske Heste, en Pige dødet af Lynild. Af Smaakopperne ere, i den nordlige Deel af Fyen, henrevne 249. Udi Salling. Herred derimod døde af 100 Jndoculerede ikke en Eneste, af de naturlige Kopper derimod døde 6.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-12-29
Udi Aggershuus Stift ere i afvigte Kirke-Aar Copulerede 2708 Par, Fødte Mandkiøn 5765, Qvindekiøn 5385, deriblandt 619 Uægte; Tilsammen Fødte af begge Kiøn11150. Efter Decennia døde, Mandkiøn fra o til 10 Aar, 1861, fra 10 til 20 Aar, 197, fra 20 til 30 Aar, 257, fra 30 til 40 Aar, 261, fra 40 til 50 Aar, 289, fra 50 til 60 Aar, 371, fra 60 til 70 Aar, 415 fra 70 til 80 Aar, 314, fra 80 til 90 Aar, 176, fra 90 til 100 Aar, 23, fr. 100 Aar og derover, ingen; Tilsammen døde af Mandkiøn 4164. Døde af Qvindekiøn fra 9 til 10 Aar, 1561; fra 10 til 20 Aar, 159, fra 20 til 30 Aar, 224, fra 30 til 40 Aar, 236, fra 40 til 50 Aar, 234, fra 50 til 60 Aar, 289, fra 60 til 70 Aar, 411, fra 70 til 80 Aar, 406, fra 80 til 90 Aar, 239, fra 90 til 100 Aar, 34. fra 100 Aar, og derover, ingen; Tilsammen døde af Qvindekiøn 3793. Tilsammen af begge Kiøn 7957. Altsaa ere i heele Stiftet 3193 fleere Fødte end Døde. Mærkværdigheder ved de Fødte og Døde: Fra Laurvigs Provstie meldes en Mand forbrændt i en Kul Mine, og døde 5 Dage derefter. En Mand omkommet i et Sneefog, og et Qvindemenneske druknet i et Morads.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-12-29
J Tallotteriets 339de Trækning i Wandsbeck den 21de December udkom følgende Numere: J den 495de Trækning her i Staden udkom i Gaar 4 J Gaarden No. 36 i Skindergaden er anden Etage til Leie, og kan strax tiltrædes.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-12-29
Ved Frue Atinske Skole i Skindergaden No. 9, hos Guldsmed Berling, er en meubleret Stue for honette Personer til Leie.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-12-29
Godt Maculatur=Papiir kan tilkjøbs bekommes i det Kongelige Bogtrykkerie.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-01-01
Kiøbenhavns Aar No. Juul. niunis. Plantnin¬ Post-Tidender, som ble Mandagen, den 1 Januarii. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved P. M. Hopffner.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-01-01
Endnu saa uforanderlig J viis og herlig Orden, Sees Himlens Kloder velte sig Eendrægtige med Jorden. Alt, som i Verdens Morgen, staaer Ukrænket i det nye Aar. Derfor, o Brødre, stemmer i Alherskeren tilbeder. Ham, som paa evig Godheds Stie Med Faderarm os leder. Thi han, ved hvilken alt bestaaer, Den samme er i dette Aar. Jordens Guder, i hvis Haand Er Magt, et Folk at byde! Lad Mildheds og Retviisheds Aand Hos eder Sceptret pryde, Thi han, fra hvem J Magten faaer, Den samme er i dette Aar. Til dig, du elskte Fødeland, Naar Danskes Troeskab, Sæder, Som Arvedeel fra Mand til Mand, Trygt Værn om dig bereder, Dit Rygtes Glands da stolt fremgaaer, Til Held for meer end dette Aar. Vor Konge da den ædle Roes, Hans Omhu søgte, finder: At æres, ved at elske os. Og Himlen, som os under, Skal giøre, at Hans Stamme naaer Saa langt som Danner-Rigets Aar. Men brænde skal hver Borgers Bryst For Flid og virksom Jver, At egen Velstand ædel Lyst Til Brødres Gavn opliver, Og Frugten af vor Alder staaer Til sildig Efterslegtes Aar. Vel an, saa vil vi, Haand i Haand, Opmuntrende hverandre, Ad Veien til det bedre Land Med stadigt Skridt fremvandre. Du, som vor Tillid ei forsmaaer, Vær og vor Fader dette Aar! er.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-01-01
Neapolis, den 1 December. J Torsdags bivaanede begge Deres Majestæter Forestillingen af en vis Pinettis physiske og mathematiske Experimenter saa og andre Kunster. Denne Forestilling blev givet i Skuespilhuset del Fondo, og Tilløbet var overmaade stort. Da de Kongel. Herskaber efter Forestillingen vare bortkiørte, foretog en ung Adelsmand sig, med en noget ubeskeden Nysgierrighed, at undersøge Pinettis Maskiner og øvrige Indretninger paa Theateret. Pinettiraadede ham forgiæves at afholde sig derfra. Det kom derover til Klammerie, og Pinetti blev tilligemed hans Maskiner mishandlet, og tilsidst arresteret. Dagen derpaa dømte Kongen den unge ubeskedne Adelsmand til Fæstningsstraf paa Capua, og en anden til Fæstningen i Jschia; derimod kom Pinetti ey allene strax paa frie Fod igien, og blev af Kongen skiænket 1600 Ducati, men tillige et med Kongens Haand og Segl forsynet Berømmelses Decret, hvori, blandt andet, siges: at han for Hs. Majestæt havde gjort forskiællige virkelig besynderlige og ret forunderlige Experimenter.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-01-01
Rom, den 6 December. En Hofdame hos Hertuginden af Gloucester, som i disse Dage kom ind i Vaticankirken med en stor Hat paa Hovedet, blev af den dertil beskikkede Geistlige advaret om at lægge Hatten af, siden Paven saaledes havde befalet det; og da Damen ikke brød sig derom, reev han Hatten af Hovedet paa hende, og kastede den i Gulvet. Da Cardinal Statssecretairen berettede Paven dette Tilfælde, svarede den Hellige Fader: "Det var en ubeskeden Jver, men en Jver, som Vi selv have givet Anledning til Desuagtet blev denne Geistlige sat i Fængsel, men kom, efter tre Timers Arrest, ved Hertugen af Gloucesters Forbøn ud igien.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-01-01
Aarhuus, den 12 December. Udi Aarhuus Stift ere udi næstafvigte Kirke Aar copulerte 979 Par, fødte Mandkiøn 1849, Qvindekiøn 1734, tilsammen 3583, deriblant 110 Uægte, og døde Mandkiøn fra 6 til 10 Aar 1074, fra 10 til 20 Aar 117, fra 20 til 30 Aar 117, fra 30 til 40 Aar 142, fra 40 til 50 Aar 161, fra 50 til 60 Aar 243, fra 60 til 70 Aar 228, fra 70 til 80 Aar 231, fra 80 til 90 Aar 74, fra 90 til 100 Aar 17, 100 og derover 2, tilsammen 2406. Døde Qvindekiøn fra 9 til 10 Aar 946, fra 10 til 20 Aar 103, fra 20 til 30 Aar 130, fra 30 til 40 Aar 143, fra 40 til 50 Aar 143, fra 50 til 60 Aar 159, fra 60 til 70 Aar 216, fra 70 til 80 Aar 235, fra 80 til 90 Aar 106, fra 90 til 100 Aar 15, 100 og derover 3, tilsammen 2199, i alt 4605, altsaa 1022 flere døde end fødte. Mærkværdigheder, ved Fødte, anmeldte 63 dødfødte og 20 Par Tvillinger. J Waabensholm, i Feuling Sogn, Hans Nielsens Kone født Trillinger, 1 Datter og 2 Sønner.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-01-01
J Wæhr Sogn 1 Kone født 2de Børn og død uforløst med det 3die, de 2 døde 3 Dage efter og bleve begravne med Moderen. Ved Døde: i Svostrup Sogn 1 Enke 101 Aar, som ei var sengeliggende meer end 3 Uger før hendes Død, og havde til samme Tiid sin fulde Fornuft. Kousted Hr. Provst Marcussen, som i 52 Aar havde været Præst paa Stædet. J Klakring Sogn 1 Mand 68 Aar, døde samme Dag som hans Fader, og kom med ham i en Grav. J Ørum Sogn, i Nørre Herred, 1 Par Folk, som havde levet sammen i Ægteskab i 55 Aar. Hidsige Febre, samt Børnekopper, have borttaget en stor Deel af de Døde. Desuden ved ulykkelige Hændelser: Paa Masle Mark i Uveir den 11te Maji 1 Pigebarn 8 1/2 Aar omkommen. Af Falling Sogn en Student ved Hestens Fald paa Jis faaet Contusion i Hovedet, hvoraf han døde Dagen efter. J Engom Sogn i falden fra Hesten og død 3 Dage efter, og 1 qvalt i en Sandbanke. J Grenaae 1 Mand nedfalden fra et Loft, og døde Dagen efter. J Thorsager Sogn 2de Mænd ihielslagne ved Skovning, og en Mand ved Jldebrand saaledes forbrændt, at han døde 14 Dage efter. J Sabroe Sogn 1 Karl faldet af Hesten og død paa Marken. J Hørning Sogn 1 Pige veltet med en Vogn og døde strax, og en Dreng død af Slag paa Marken. Ved Christrup Kirke 1 Tømmersvend nedfalden, brækkede Ryggen og det ene Laar, og døde strax. Af Vedslet, Sogn 1 Mand omkommen i strengt Veirligt paa Marken. Hastig død: J Haslund Præstegaard 1 Mand af Tebbestrup, da han var i et Ærinde. J Fruering Sogn 1 Mand paa Marken under sit Høstarbeide. J Hanrum Sogn et Menneske frisk Kl. 9 og død 1/2 Time efter. I Høyberg Sogn død paa Marken imellem Hænderne paa dem, som fulgte hende, Funden død: J Randers Fiord 1 Engelsk Matros. J Dover Sogn en Betler paa Marken i Sneen. J Høyberg Sogn 1. Druknede. J Gudens Aae 1 Dreng 12 Aar i Mørke. J Sporup Sogn 1 Qvinde i en Kilde. J Saxild Hyrdens Kone druknet sig selv. Af Helgnes Sogn 1 Mand og 1 Pige paa Jsen fra Helgnes til Aarhuus. J Ebbeltoft Vig 1 Pige. J Randers 3. J Albech Aae 1. Af Hylke Sogn 1 Mand paa Schanderborg Søe paa Jsen, Hængt sig selv. J Ørum Sogn i Nørre Herred 1 Mand. Dræbt af Lynild: J Fruering Sogn 1 Pige.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-01-01
London, den 15 December. Den i Julii Maaned nedsatte Commission, der skulde undersøge Aarsagen til Levnetsmidlernes usædvanlige høie Priis her i Hovedstaden, har, efter fem Maaneders Arbeide og igientagne Forespørgseler hos de erfarneste Slagtere og Qvæghandlere, forfattet en Rapport, hvorefter den overhaandtagende Forprang, som er alt for giængs ved Mile=Eed, Jslington, Kennington og flere Smaastæder, førend Qvæget og andre Fødevare kunne komme til London, angives som Hovedaarsagen til disse dyre Tider. Bemeldte Commission giør derfor i sin Rapport adskillige Forslage til at afhielpe dette trykkende Onde.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-01-01
J Mandags indstyrtede her to gamle brøstfældige Huse, hvori boede adskillige fattige Familier, som, da de nyelig vare gaaet til Sengs, tildeels bleve begravede under Ruinerne. Nogle af de, som boede i nederste Etage, og hørte Tømmeret knage, slap i bar Skjorte ud af Husene, førend de faldt. Jmidlertid maatte dog 4 Mennesker sætte Livet til ved denne Leilighed.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-01-01
Haag, den 16 December. De nye Raadsherrer i Ytrecht have aabnet et Laan af 100000 Gylden, men der findes aldeles ingen Liebhabere, der ville vove deres Penge, om ogsaa bemeldte nye Raadsherrer satte deres nye Fortificationer og Batterier i Pant. Auxiliairborgerne i Ytrecht ere i denne Henseende værst farne, siden deres Sold beløber sig ugentlig til 5000 Gylden, og Raadsherrerne, der skulle betale dem, ikke længer vide, hvor de skulle tage Penge fra, naar ingen vil laane dem noget. Ogsaa det borgerlige Krigsraad i Ytrecht vilde gierne optage en Capital af 30000 Gylden, men ingen vil ud dermed. De gode Ytrechtske Borgere synes ikke at indsee, hvorledes de forfærdelige Summer, som deres nye Raadsherrer hidtil have bortødslet paa unyttige Hielpetropper og Forskandsninger, til Slutning dog ikke vil falde andre til Besvær, end Borgerskabet selv.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-01-01
Man veed nu med Vished, at den i Amersford den 6te hujus holdte Statsforsamling paa nye har erklæret, at de gamle afsatte Raadsherrer vare eene og allene Staden Ytrechts retmæssige Raadsherrer. De ret ivrige Patrioter paastaae, at denne Erklæring gandske vist vil give Anledning til en nye Borgerkrig. Videre skal man ikke være kommet i denne Statsforsamling, der nu er udsat til den 28de, og alle de nyere Omstændigheder, f. Ex. Stridigheden med det Brüsselske Gouvernement om Zwyn-Canalen, og mange andre Sager af Vigtighed, ere blot imodtagne for at annoteres og nærmere overlægges, naar Forsamlingen igien begynder.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-01-01
Aalborg, den 22 December. Udi Aalborg Stift ere i afvigte Kirke-Aar Copulerede 632 Par; Fødte Mandkiøn 1096, Qvindekiøn 1071, deriblandt 138 Uægte; Tilsammen Fødte af begge Kiøn 2167. Døde: Mandkiøn fra o til 10 Aar 413, fra 10 til 20 Aar 36, fra 20 til 30 Aar 53, fra 30 til 40 Aar 56, fra 40 til 50 Aar 95, fra 50 til 60 Aar 95, fra 60 til 70 Aar 165, fra 70 til 80 Aar 139, fra 80 til 90 Aar 51, fra 90 til 100 Aar 6, fra 100 Aar og derover ingen; Tilsammen døde af Mandkiøn 1109. Døde af Qvindekiøn, fra 9 til 10 Aar 314, fra 10 til 20 Aar 33, fra 20 til 30 Aar 47, fra 30 til 40 Aar 72, fra 40 til 50 Aar 84, fra 50 til 60 Aar 88, fra 60 til 70 Aar 148, fra 70 til 80 Aar 164, fra 80 til 90 Aar 62, fra 90 til 100 Aar 8, fra 100 Aar og derover, ingen; Tilsammen døde af Qvindekiøn 1020. Tilsammen af begge Kiøn 2129. Altsaa ere i heele Stiftet 38 fleere Fødte end Døde. Mærkværdigheder ved de Fødte og Døde: Jblandt de Fødte 19 Par Tvillinger, 48 Børn ere dødfødte. Jblandt de Døde 62 af Børnekopper, 2 hastig døde, 4 druknede, 2 skudt sig ihiel, 1 kiørt ihiel, 1 hængt sig, 2 Mænd omkomne i Sneefog, 1 Hyrde funden død paa Heeden, 1 Mand opbrændt, 1 Qvinde frossen ihiel paa Marken, 1 Pige ihielslagen af et Stykke Steenkul, som faldt ned fra Fyhr=Taarnet i Schagen, sammesteds død 1. Mand 98 Aar gammel, som indtil sin Død havde alle Sandsers fulde Brug. Paa adskillige Steder 2 Mænd druknede, 1 Pige i Hiermitzlef Sogn ihielslagen under en Tørvestak, 1 Mand i Alstrup Sogn druknet af Vaade, 1 Betler i Saltum Sogn, som var frisk om Aftenen, fandtes død om Morgenen, 1 Mand i Jetsmarch Sogn 94 Aar, var frisk indtil sidste Øieblik. 1 Mand død af Kræft. 1 Betler fundet døende paa Marken, 1 Par Ægtefolk havde levet sammen i 59 Aar. J Siøring Sogn 2/3 Deel af de døde henrevne af Forraadnelsesseber. 1 Dreng druknet i en Leergrav. 1 Mand ihielslagen af sin Lade i Stormen den 4de September d. A. 1 druknet da hun vilde hente Vand. 1 Karl, 20 Aar gammel, funden død nær ved Faderens Gaard i Snested Bye, 1 gammel Mand i Willerslef Sogn, funden død i Laden, liggende over en Kiærv, som han har hiem.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-01-01
Kiøbenhavn, den 1 Januarii. Førstkommende Fredag den 5te Januarii bliver Cour ved Hoffet, som begynder Kl. 12 Slet, og næstkommende Mandag den 8de Januarii Apartement Kl. 6 1/2 Slet. Under 22de Martii f. A. haver Hs. Kongel. Majestæt allernaadigst behaget at meddele Amtmand Olav Stephensen i Island, for hans Goddædighed mod Trængende i de sammesteds sidst indtrufne haarde Aaringer, samt andre af ham tilforn ved adskillige Leiligheder udøvede patriotiske Handlinger, den store Medaille pro meritis, i Guld, og tillige befalet Rentekammeret, at tilkiendegive ham derover Hs. Majestæts allernaadigste Velbehag.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-01-01
Ligeledes er Sognepræsten for Waagens Kald i Nordlands Amt, Hr. Olavius Josephi Hiort, som først haver samtykket, at af hans i Finmarken efterladte Reenhiord ere udtagne i alt 35 Reensdyr for at oversendes til Jsland, og siden ingen Betaling for disse Dyr har villet modtage, men anseet sig belønnet ved at have herudi bidraget til Hs. Kongel. Majestæts Hensigts Opnaaelse, under 26de Julii f.A. meddeelt, som et Tegn paa Allerhøystsammes Velbehag herover, Medaillen pro Meritis i Guld.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-01-01
Meteorologiske Observationer. Therm. Vinden. Barom. Uvis. 2 Kulde.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-01-01
25 December. S. O.S. V. 2 3/4 Varme.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-01-01
J Tallotteriets 387de Trækning i Altona, den 28de December, udkom følgende Numere: Betragtning over Vornedskabet og Følgerne af dets Ophævelse ved Anders Gamborg, Professor i Philosophien, har forladt Pressen, og faaes tilkiøbs hos Bogtrykker Simmelkiær paa Adresse=Contoiret for 12 s.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-01-01
Jule-Tanker eller det underlige Barns underlige Fødsel, forfattet af Jørgen Rosenkrantz, fordum Ridder af Dannebroge og Hofmester for det Sorviske for adelige Academie, bekommes i det kongel. Bogtrykkerie 10 Skilling.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-01-01
Ved Frue Latinske Skole i Skindergaden No. 9, hos Guldsmed Berling, er en meubleret Stue for honette Personer til Leie.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-01-05
Kiøbenhavns No. Aar. Hall, nu muur, Juli. Post-Tidender. nu Fredagen, den 5 Januarii. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved P.M. Høystner.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-01-05
Constantinopel, den 28 November. Den 4de hujus holdtes en overordentlig Forsamling af de fornemste Statsbetiente, uden Tvivl over Sagerne i Georgien, Ægypten, og med den rebelske Pacha af Scutari. Man længes meget efter nyere Beretninger fra Ægypten.