JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1836-02-01
Tirsdagen den 3de Februar førstkommende, om Eftermiddagen mellem Kl. 35, bliver, ifølge Forlig og Udlæg, ved Auction anden Gang opbudet til Borsalg: Huset No. 258 i store Grønnegade her i Staden. Tredie og sidste Auction afholdes Tirsdagen den 23de Februar Conditionerne m.v. ere til Eftersyn hos Procurator Dahl paa Vestergade No. 43.
Berlingske Tidende, 1836-02-01
Ifølge Forlig og Udlæg, bliver Torsdagen den 23de Februar förstk., om Eftermiddagen Kl. 2-4, ved forste Auction til Salg opbudet. Eiendommen Marialyst, kaldet, beliggende under Nr. 167–12 B. i Raadmandsmarken udenfor Stadens Nørreport, med dertil hörende herskabelige Bygninger, Grund Hauger og Jordlodder af c. 17 1/2 Td. Lands Störrelse, ansat til Hartkorn 2 Tdr. 6 Skp. 2 Fdr. 1 Album. 2den Auction afholdes Torsdagen den 10de, og 3die Auction, hvorved absolut Salg forventes, d. 24de Marts først kommende, til samme Klokkeslet, Samtlige Auctioner foretages paa ovenmeldte Eiendom og Conditionerne, saavelsom de øvrige Salget vedkommende Documenter, ere forinden til Eftersyn paa Undertegnedes Contoir, Vestergade Nr. 33.
Berlingske Tidende, 1836-02-01
Efter Placaten 22de April 1817, tjener denne Bekjendtgjörelse tillige til Efterretning for de i Eiendommen, Prioriterede. Stahlfest. Kjöbenhavn, den 27de Januar 1836.
Berlingske Tidende, 1836-02-01
Jfølge indgaaet Forlig og til Fyldestgjørelse for Umyndiges Midler, bliver det Peder Hauerslevs Enke Anne Hansdatter tilhørende Huus med Tilliggende, af Hartkorn 2 Skpr. 1 Fdkr., der er Parcellen Nr. 7 af Peder Hauerslevs Gaard, beliggende paa Blegebrønde Mark, i Beistrup Sogn, Øster-Hann-Herred og Hjørring Amt, stillet til Bortsalg ved 3de Auctioner, der afholdes: 1ste Auction Torsdagen den 25de Februar. 2den – Torsdagen den 10de Marts førstkommende, og 3die – Torsdagen den 24de Marts hver Gang om Formiddagen Kl. 10. De 2 første Auctioner afholdes her paa Contoiret, hvor Auctionsconditionerne for inden ere til Eftersyn, og 3die Auction, hvorved Eiendommen, agtes absolut bortsolgt, i selve Huset. Denne Bekjendtgjørelse tjener tillige til Efterretning for vedkommende Panthavere, ifølge Pl. 22de April 1817. Hann-Herredernes Contoir paa Skjervinggaard, den 23de C. W. Qvistgaard. Januar 1836.
Berlingske Tidende, 1836-02-01
J Følge vedkommende Forligs- og Udlægshaveres Forlangende, bliver den Lieutenant Saxdorph Lassen tilhørende Gaard Sophienlund i Hierm Sogn, Hierm Herred, med Jorder af Hartkorn fri Hovedgaardstaxt 12 Tdr. 3 Skp. 3 Fdk. 2 1/3 Alb., samt Bondeskyld 4 Skpr., stillet til 3de offentlige Auctioner, som afholdes saaledes: 1ste Auction Fredagen den 4de Marts næstk. 2den Auction Fredagen den 18de Marts næstk., Formiddag Kl. 11, paa Holstebroe Raadstue, og 3die Auction i Gaarden selv, Løverdagen den 2den April førstkommende, Formiddag Kl. 10. Gaardens Bygninger ere gode og indrettede til Beboelse for en Familie uden for Bondestanden, Jorderne ere ligeledes af sjelden god Bonitet, Conditionerne erfares paa Auctionsstedet, og bemærkes det: at Eiendommen er bortforpagtet paa over 20 Aar mod en betydelig aarlig Afgift. Dette bekjendtgjøres herved i Overeensstemmelse med Placaten af 22de April 1817, til Liebhavernes og andre Vedkommendes Underretning. Hierm Ginding Herreders Contoir i Holstebroe, den 23de Rellemann. Januar 1820.
Berlingske Tidende, 1836-02-01
Efter Begjering af Kjøbmand J. C. Dan, bliver den ham tilhørende og paa Torvet her i Byen beliggende Kjøbmands gaard, bortsolgt ved en eneste Auction, som afholdes i Gaarden selv, Onsdagen den 9de Marts d. A., Formiddag Kl. 11. Denne, som Kjøbmandsgaard fortrinligen beliggende Eiendom, der ved en i Aaret 1833 optaget Taxationsforretning, er vurderet for 3600 Rbd., bestaaer af 22 Fag dobbelt Stok og 16 Fag enkelt Stok Egebindingsværk samt 5 Fag Heeltag, og er indrettet til Boutik, Beboelsesleilighed, Kjelder, Pakhuus, Kornlofter, Brændehuus og Stald, Gaarden kan tiltrædes i Løbet af Sommeren og af Kjøbesummen kan circa de 2/3 Dele blive indestaaende imod Obligationers Udstædelse. - Conditionerne ere forinden Auctionen til Eftersyn hos Eieren og paa mit Contoir. Hammerich, Nakskov, den 21de Januar 1836. Vare-Auction.
Berlingske Tidende, 1836-02-01
Onsdagen den 3die Februar 1836, lader engelsk Vice-Consul, Hr. Wm. Chapman, formedelst Bortreise, sælge ved Auction i Gaarden No. 3 paa Strandgaden her i Byen: 850 Bout, særdeles fiin Portviin, 500 dito dito, 400 dito bedste Sort Madeira (westindia madeira), 50 halve dito dito og circa 170 Bout. Sauterne, Barsac. Bucelos, Carcavello, Tinto og gammel Rhinskviin. Vinene ere af udmærket Qvalitet, og til Betryggelse for Kiøberne, findes hver Bout. af Port- og Madeira-Vinen, der har været aftappede til eget Brug, forsynet med Hr. Chapmans Segl. Endvidere bortsælges endeel fiint couleurt Porcellain, fine engelske Glas og Karafler, mahogni Borde, Stole og Sophaer med Krølhaars Stopning, Skabe, Senge, Speile, et Taffel- og et Stueuhr, engelske og danske Gulvtæpper, dito Sengetepper Sengeklæder samt Krølhaars=Madratser m.m., Alt Hr. Chapman tilhørende. – Auctionen begynder om Formiddagen Kl. 9 ½, og Vinene sælges om Middagen Kl. 12 og om Eftermiddagen Kl. 5, om Onsdagen. Vederhæftige Kiøbere tilstaaes 2 Maaneders Credit med Betalingen, der erlægges til Procurator G. Nyeborg. Helsingøer, den 18de Januar 1836.
Berlingske Tidende, 1836-02-01
MONTAUCTION Museum Münterianum Tirsdagen den 13de Marts og fölgende Dage, bliver ved Auction i Gaarden Nr. 17 i Vimmelskaftet, bortsolgt 1ste Deel af afdøde Biskop, Dr. og Professor F. Münters berømte Muscum, indeholdende 3,303 Nr. Guld, Sölv, Kobber o. a M. Mønter og Bracteater (Num, antiqv. Populorum, Urbium et Regum hvoraf störste Deelen af höist sjeldent Værd. Fortegnelsen herover erholdes paa Auctionsstedet, hos A. Hornbech, for 24 Sk.
Berlingske Tidende, 1836-02-01
Skifte=Jndkaldelser. Mandagen den 15de Februar førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, bliver herpaa Contoiret afholdt en Skiftesamling i forhenværende og nu afdøde Herrredsfoged Hansens Boe, hvorved der blandt Andet vil blive taget Bestemmelse med Hensyn til nogle Boet tilhørende Obligationer; hvilket, overeensstemmende med Pl. 21de April 1824, herved bekjendtgjøres. Hann-Herredernes Contoir paa Skjerpinggaard, den 23de C. W. Qvistgaard. Januar 1836.
Berlingske Tidende, 1836-02-01
Onsdagen den 17de Februar førstkommende, Formiddag Kl. 11, afholdes en Skiftesamling paa Odense Raadstue i Stervboet efter afgangne Tømmermester Valentin Lund, ved hvilken Samling Skiftet forventes optaget til Slutning, Dette bekjendtgjøres herved, overeensstemmende med Placaten af 21de April 1824. Odense Raadstue, den 27de Januar 1836. Borgermester og Raad.
Berlingske Tidende, 1836-02-01
Proclamata. Ved Proclama, som læses inden vedkommende Overret og Underret, ere Alle og Enhver, som maatte have Noget at fordre i Boet efter afgangne Præste Enke Jacobine Cathrine Gjærløv, født Nødtvitt, af Kliim, indkaldte med tolv Ugers Varsel, til, inden saadan Tids Forløb, for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer, hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Hann-Herredernes Contoir paa Skjerpinggaard, den 23de C. W. Qvistgaard. Januar 1836.
Berlingske Tidende, 1836-02-01
Creditorerne i Stervboet efter den herpaa Stedet afdøde Skoemagermester Gotlieb Wulff, indkaldes herved, over eensstemmende med Placat 20de October 1792, med 12 Ugers Varsel, til for undertegnede Skifteret at anmelde og beviisliggjøre deres Krav, samme Varsel gives Arvingerne Fredericia Skifteret, den 20de Januar 1836. Rahbek.
Berlingske Tidende, 1836-02-01
Ved Proclama af 28de Januar 1836, som bliver læst i den Kongelige Lands-Over- samt Hof- og Stadsret i Kjøbenhavn ere Alle og Enhver, som maatte have nogen Fordring paa afdøde Bibliothekar hos Hans Kongelige Høihed Prinds Christian Frederik, Johan Carl Heger af Kjøbenhavn, indkaldte med 12 Ugers Varsel til at anmelde og beviisliggjøre deres Krav for Auditeur, Høiesterets Advocat Liebenberg, i Kjøbenhavn, Knabrostræde Nr. 134, 1ste Sal; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Ligesom Creditorerne i Stervboet efter afg. Byfoged Peter Rasmussen ved Proclama af 31te Decbr. f. A., ere indkaldte med Aar og Dags Varsel, saaledes blive Arvingerne efter bemeldte Afdødes Hustrue Frederica Elisabeth Reichmein, som i Aaret 1786 afgik ved Døden i Laurvig, herved indkaldte med samme Varsel, til at anmelde og beviisliggjøre deres Arveret for undertegnede Skifteret. Odense Raadstue, den 22de Januar 1836. Borgermester og Raad.
Berlingske Tidende, 1836-02-01
J Følge Kongelig allernaadigst Bevilling, saaledes lydende Vi Frederik den Sjette, af Guds Naade Konge til Danmark, de Venders og Gothers, Hertug til Slesvig, Holsten, Stormarn, Ditmarsken, Lauenborg og Oldenborg. Gjør vitterligt: At Vi, efter Os elskelige Johan Ludvig Schmidt, Vor Justitsraad, og Borgmester i Vor Kjøbstad Aalborg udi Vort Land Nørrejylland og Os Elskelig Frederik Christian Wølfferdt, Vor Cancellieraad, Raadmand og Bye, foged sammesteds, som Skifteforvaltere i Kjøbmand Thomas v. Spreckelsens Opbudsboe i Aalborg, disses herom allerunderdanigst gjorte Ansøgning og Begjæring, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at de ved Proclama, sub poena præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, i den Kjøbenhavnske Berlingske Tidende, den Altonaiske Mercur, samt Aalborg Stiftstidende og Adresse. Avis, 3de Gange efter hinanden maae indkalde alle dem, som formene sig at have noget at fordre i bemeldte Boe, med deres Paastand at fremkomme, og saadant deres havende Krav, inden foreskrevne Tids Forløb, for dem at anmelde og beviisliggjøre, dog Umyndiges Tiltale i Fremtiden, efter Forordningen af 20de Februar 1717 forbeholden, og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig som omden var skeet ved Proclama efter Loven; Dog skal denne Vor allernaadigste Bevilling Ord til andet indrykkes i fornævnte offentlige Tidender, samt læses for vedkommende Værneting, samt ved den Overret, hvorunder samme henhører. Hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Givet i Vor Kongelige Residentsstad Kjøbenhavn, den 23de Januar 1836. indkaldes herved Enhver, som maatte formene at have noget at fordre hos Kjøbmand Thomas v. Spreckelsen heraf Byen, til inden Aar og Dag at anmelde og bevise saadant Krav for undertegnede Skifteret, under Fordringens Fortabelse. Skifteretten i Aalborg, den 23de Januar 1836. Wølfferdt. Schmidt.
Berlingske Tidende, 1836-02-01
Da Gaardmand Lauriz Nielsen i Skjoldagger haver solgt sin i Skjoldagger Bye, Gram Gods beliggende, i Jordbogen sul Nr. 26 anførste Gaard med dertil hørende Moseskifte, til Egidius Lautrup, med den Forpligtelse, at levere ham Gaarden c. p. qvit og frie for Hvermands Paa- og Tiltale og derfor haver forlangt en offentlig Proclamas Udstædelse, saa indstævnes Alle og Enhver der formener at have Real-Fordringer til bemeldte Gaard c. p., dog med Undtagelse af de protocollerede Creditorer som ikke behøver at angive deres Fordringer, ved Straf af deres Rettigheders Fortabelse, saafremt de ikke opholder sig under Gram og Rubbel Godsernes Jurisdiction, ved en procuratores ad acta Beskikkelse, at angive deres Fordringer inden 12 Uger fra denne Proclamas sidste Bekjendtgjørelse af at regne, i Justitscontoiret at forevise de Brevskaber de grunde deres Angivelser paa in origini og hoslægge Professionsprotocollen siddemerede Gjenparter deraf. Hvorefter &c. Haderslev udi Gram og Rubbel Justitiariat, den 12te Ja Schrader. nuar 1836.
Berlingske Tidende, 1836-02-01
Anden Bekiendtgiørelse. Paa Vedkommendes Andrag og ifølge den Kongelige Slesvigske Overrets Auctorisation bliver Alle og Enhver, som at et i Tyrstrup Herreds Skyld- og Paute Prolocol paa Anna Margaretha Finkes Folio, forhenværende Besidderinde af en Eiendomsgaard i Heis, der nu tilhører Louis v. Buchwald, protocolleret, men bortkommet Document, hvorefter afdøde Christen Hansen Finks Enke Anna Margaretha ved Forskrivelse af 17de Mai 1824 protocollert god, die har forpligtet sig til, at udbetale 300 Rbd. forrige Courant eller 480 Rbd. Sølv til hendes Datter Christine Hansine Frost ved det myndige Alders Opnaaelse, og desuden at præstere hendes Opdragelse, formene at kunne giøre nogen Tiltale til fornævnte Anna Margaretha Fink eller den ovenomtalte Gaard, herved paa Rettens Vegne opfordret og anbefalet, forinden 12 Uger efter dette Proclam sidste Bekiendtgiørelse udi Tyrstrup Herreds Actuariat her i Byen lovformelig at giøre Angivelse, Originaldocumentet at forevise, deraf tilbagelade en sidimeret Gienpart og, saafremt de ere udenfor Jurisdictionen Procuratores ad acta at bestille, da de imodsat Tilfælde med deres Tiltale præcluderes og det betreffende Document vil vorde anseet som mortificeret Hvorefter &c. Haderslev udi Tyrstrup Herredsfogdiet, den 27de Januar E. J. Claussen, Zweite Bekanntmachung.
Berlingske Tidende, 1836-02-01
Jn Gemasheit des §. 25 der Strandverordning vom 30sten Decbr. 180, wird hiemmittelst zu Jedermanns Wissenschaft gebracht, das das Briggschiff "Johannes, 90 Commerzlasten gros, gefurt von den Capitain Johann Matthias Riesdieck aus Hamburg, von Bordeaux nach Hamburg bestimme, geladen mit Stukkgutern, am 30sten Decbr. 1835 bei Amrum gestrandet ist. Das sehr alte und beschadigte Schiff ist inSicherheit grbracht; die, hauptsachlich ans Wein, Thee, Pflaumen und Jndigo bestehende und grøstentheils undeschadigte Ladung ist geborgen und in das Amrumer Packhaus einge legt worden. Alles Geborgene ist unter die Oberaufsicht der Fohrer Hobungstube gestellt.
Berlingske Tidende, 1836-02-01
Jndem bemerkt wird, das die Legitimation des Schiffseigners berets genngend beigebracht worden ist, werden diesenigen welche Eigenthumsansprüche an die vorgedachte Ladung zu machen gedenken, hiedurch augefordert: binnen 12 Wochen, von der letten Bekanntmachung dieses Proclams angerechnet sich mit ihren desfalligen Beweisdocumenten bei der Kongl. Birkvogte zu Nieblum auf Fohr zu melden Tonder Amthaus, den 26sten Januar 1836. F. Chr. v. Krogh.
Berlingske Tidende, 1836-02-01
Zweite Bekanntmachung. Da der Bürger und Kaufmann Matz Müller hieselbst seine Haabe und Guter zur gerechtlichen Concursbehandlung, bergeden har und daher von dem Magistrate die Erlassung eines landublichen Proclams verfugt worden, so werden Alle und Jede, welche an die gedachte Concursmasse Anspruche und Forderungen zu haben vermeinen, wie auch diesenigen, welche derselben mit Schulden verhaftet sin, hiedurch veremtorisch, bei Strafe der Ausschliessung und des Verlustes ihres Rechtegeladen und befehliget, sich dieserhalven innerhalb 12 Wochen, vom Tage der legten Bekanntmachung dieses Proclams ange rechnet, im Stadtsecretariate hieselbst zu melden, die Briefschaften, worauf ste ihre Angaden begrunden wollen, in ori gine zu produciren und abschriftlich zurückulassen, auch, soserne ste Auswartige find, Actenprocuratur zu bestellen, und demnachst weitere rechtliche Verfugung zu gewartigen. Woruach &c. Hadersleven, den 19ten Januar 1836.
Berlingske Tidende, 1836-02-01
Bürgermeister und Rath: Schrader.
Berlingske Tidende, 1836-02-01
Ved Proclama, som bliver læst i den 1834 & 35. Kongelige Landsoverret samt Hof- og Stadsret, ere alle De, som maatte have Noget at fordre i afg. Snedkersvend Christen Hattesen's Stervboe, indkaldte med 12 Ugers Varsel til her i Skifte-Commissionen at anmelde og beviisliggjøre saadant Krav. Ved samme Proclama ere den Afdødes Arvinger med lovligt Varsel indkaldte til at legitimere deres Arveret og iagttage deres Tarv under Boets Behandling; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Den Kongelige Lands-Overrets samt Hof- og Stadsrets Skifte-Commission i Kjøbenhavn, den 27de Januar 1836. V. Jacobsen. Mourier. Januar 1820.
Berlingske Tidende, 1836-02-01
Kjøbenhavn. Trykt i det Berlingste Bogtrykkerie med Hurtigpresse. denne Tidende udkommer daglig og tilbringes Abonnenterne for 1 Rbd. 3 s Qvart. Subskription modtages her i Staden, Pilestræde Nr. 118, og i Provindserne paa de Kgl. Postkontorer, for ved sters Stifter. en og Lok Fa Provindsialstænderne for Sjællands, Fo Færøerne.
Berlingske Tidende, 1836-02-01
Island. samt for andagen den 1ste Oebruar. No 28.
Berlingske Tidende, 1836-02-01
Landmanden trænger til en Mængde Kundskaber, som den Ungdom, der bestemmer sig til Landvæsenet, nu ingensteds har Leilighed til at erhverve sig, og som han siden ofte vil føle Savnet af. De nuværende Skoler, kunne ikke forskaffe ham disse Kundskaber. Aff den latinske Skole gaaer han oftest ud som en lærd Pedant, og af Almueskolen gaaer han ud som en uvidende Bonde. Skolen for de nyttige Kundskaber i Livet mang ler endnu. "Dersom det skulde være nødvendigt endnu at anføre flere Grunde, for at vise Vigtigheden af Realskolers Oprettelse, da vilde jeg henpege paa hiin høiere Anstalt for Realunderviisningen. i Danmark, det polytechniske Jnstitut, der med Føie kaldes Realunderviisningens Høiskole. Dette Jnstitut er, som bekjendt, kun lidet besøgt i Forhold til dets Vigtighed, og Grunden hertil maa fornemmelig søges i, at den Ungdom, hvorfra det skal recrutteres, ikke har faaet en saadan Dannelse og Underviisning, at den med Held kan træde over paa hiint høiere Trin af den reale Underviisning. Man har ofte og meget beklaget, at dette i sig saa fortrinlige Jnstitut endnu har en saa ringe Tilgang af Elever, og at det er som en Bygning, der mangler sit behørige Fundament i Realskolerne, hvor den Ungdom, der vil søge sin Uddannelse ved Jnstitutet, skulde modtage sin foreløbige Dannelse. Det kan neppe heller negtes, at det polytechniske Jnstitut noget for tidligt er kaldet til Live, men dette opfordrer kun desto stærkere til snarest muligt at tænke paa Realskolers Oprettelse, som det eneste Middel, til at give hiint Jnstitut dets fulde Betydning. Bygningen er der; Apparatet er der, udmærkede Lærere, staae paa Kathederne: men de sparsømt besatte Bænke vidne med høi Røst: Skolen, Skolen mangler! Og for at jeg endnu skal føie en Grund til de mange andre, der kunne anføres for Nødvendigheden af Realunderviisningens Fremme, saa lad mig hente denne fra selve den Jnstitution, hvoraf vi her alle ere Medlemmer.
Berlingske Tidende, 1836-02-01
Kongen har indført raadgivende Stænder i Danmark. Han har villet, at Mænd, udvalgte af Folkets Midte, skulde danne en stor og mægtig Nationalforsamling, uden hvis foregaaende Betænkning ingen Lov, der gjør Forandring i Undersaatternes personlige eller Eiendomsrettigheder, Skatterne og de offentlige Byrder, fremtidigen skal kunne udgaae i Danmark, og som skal være det Organ, hvorigjennem Folkets Ønsker kraftigst kunne udtale for Thronen. Det er Grundbesiddelse, der, som bekjendt, er gjort til Betingelse for at kunne indtræde i denne Forsamling, og det er Grundbesiddelse, der alene giver Ret til at vælges til Samme. Derved er Stændernes Jnstitution næsten udelukkende baseret paa den høiere Middelstand, i Særdeleshed paa Kjøbstædborgerne og de større Landeiendomsbesiddere. Men skal saaledes Folket fornemmelig repræsenteres ved den tredie Stand, i Staten, bør der ogsaa kraftigt arbeides paa denne Stand intellectuelle Dannelse. Kun derved kan den komme til at danne en passende Modvægt mod Embedsaristokratiets alt overveiende Jndflydelse, og bringe den forstyrrede Ligevægt i denne Deel af Statens Organisme tilbage. Capital har den; Uafhængighed har den; Kraft og Dygtighed har den. Kun Eet mangler den: høiere Dannelse og Kundskaber. Sorg for dens Op Jn lysning; bibring den Kundskaber; læg telligents til Alt, hvad den allerede er i Besiddelse af, og denne Stand vil inden faa Decennier udvikle en saadan Kraft, som mannu ikke tænker sig mulig. Den vil blive af en høi politisk Betydning og hæve Danmark op til en Grad af Velstand og Frihed, som vil bære velsignede Frugter for de fjerneste Slægter. Men for at dette kan skee, maa der arbeides paa dens intellectuelle Udvikling, og dertil ere Skoler nødvendige, ikke Skoler, beregnede paa blot at forsyne den ringeste Borgerklasse med de godtørftigste ElementærKundskaber; ikke Skoler, beregnede paa blot at danne Philologer, Theologer og Jurister: men Skoler, beregnede paa Livet, hvori de levende Sprog, det mathematiske Studium og Naturvidenskaberne maae træde istedetfor Latin, Græsk og Hebraisk, og hvori Ungdommen, i de meere velhavende Borgerklasser kan uddanne sig for den høiere Virksomhed, som det praktiske Liv fordrer, og som Enhver, der ikke aldeles misforstaaer sin Tid og dens Fordringer, maa erkjende for at være den største Mangel i Danmarks Underviisningsvæsen. Thi ogsaa fra dette Standpunkt lyder det med een Røst: "Skolen for Livet mangler! "Dog det er ikke nødvendigt, at jeg skal opholde mig længer ved at godtgjøre Nytten af saadanne Realskoler. Jeg har en Hjemmelsmand for mig i denne Sag, som Kongen ikke vil kunne forkaste; thi det er – Kongen selv. Det er ikke undgaaet Regjeringens Opmærksomhed, at deslige Skoler vare nødvendige for Ungdommen i de høiere Borgerklasser.
Berlingske Tidende, 1836-02-01
Da i Aaret 1814 Almue- og Borger-Skolevæsenet blev ordnet over hele Riget ved tre Anordninger af 29de Juli 1814, den ene for Kjøbenhavn, den anden for Kjøbstæderne og den tredie for Landet, blev denne Gjenstand, ikke overseet. Det blev nemlig ved Anordningen for Kjøbstæderne bestemt, at der, foruden Oprettelsen af de almindelige Borgerskoler i alle Kjøbstæder, endvidere i de folkerigere og større Kjøbstæder, hvor et tilstrækkeligt Antal af Drengebørn findes, hvis Forældre have Evne og Villie at bidrage dertil, skulle oprettes borgerlige Realskoler, hvis Øiemed skal være, at de Børn, der vel ingen lærd Dannelse behøve, men som dog bestemmes til en saadan Virkekreds, som fordrer særegne Kundskaber, der kunne vorde oplærte. Den Jnstruction for Lærerne ved disse Skoler, der er vedheftet Anordningen, viser, hvad Lovgiveren har tænkt sig, at disse Skoler skulde præstere, og det er ikke uden Jnteresse at erfare dette. Dertil hører, foruden en grundigere Underviisning i de almindelige Skolekundskaber, end den, der i Almueskolerne kan erhverves: Underviisning i Mathematikens forskjellige Dele, i Arithmetik, Geometri og Stercometri. Af den anvendte Mathematikansees især Mechaniken. nødvendig, og naar Leilighed dertil gives, bør Læreren søge praktisk at give Børnene de første Begreber af Landmaaling, samt, ved Underviisningen i Mechaniken, gjøre dem bekjendte med de vigtigste Maskiner og deres Brug. Fremdeles bør Læreren flittig øve de ældre Børn i at bruge det mathematiske Bestik og i at tegne, især Maskiner. Underviisningen.
Berlingske Tidende, 1836-02-01
Hensigten med disse Bestemmelser, der er at skaffe Børn af Forældre over Almuesclassen, en høiere Dannelse, er imidlertid ei derved opnaaet. Kun i faa Kjøbstæder ere fuldkomne Realskoler oprettede, og selv disse kunne ei svare til Hensigten. Det er ved Skolelønnen at slige Skoler i Almindelighed skulle bestaae, i disses Jndtægter kan ei være tilstrækkelige til Løn for de dygtige Lærere, der udfordres i de forskjellige Fag, af hvilke som oftest kun meget faa findes paa Stedet, og som blive desto kostbarere, fordi de skulle tildeels leve blot af hvad der tilstaaes dem som Lærere i Realskoler, og i Reglen maae søges blandt Mænd i Hovedstaden, der ei uden betydelig Godtgjørelse kunne ventes at være tilbøielige til at forlade den Kreds, hvori de leve og virke og have deres gode Udkomme. Af samme Grunde kan der ei heller ventes oprettede i Kjøbstæder private Jnstituter, hvorved det tilsigtede Øiemed opnaaes. Hidtil har, som mig bekjendt, i enkelte af de større Kjøbstæder flere Fædre valgt den Udvei enten at seende deres Sønner udenlands til Steder, hvor gode Jnstituter findes, saasom: Bremen, Lübeck, Dresden, eller ogsaa at sætte dem i de lærde Skoler, uagtet de ere bestemte til det practiske Liv. Hvad det Første angaaer, da medfører det mange Ulemper for Forældrene, baade fordi de see i nødte til at fjerne Børnene saa langt fra sig, at de ei kunne see dem igjen, førend de ere voxne, hvorved letteligen det kjærlige Forhold, der bør finde Sted mellem Børn og Forældre, lider, og fordi det medfører betydelige Udgifter at lade Børnene opdrage paa et fremmed Sted. Ogsaa for Fædrenelandet blive letteligen de unge Mænd fremmede, der nyde deres Opdragelse fjernt fra Fødestedet.
Berlingske Tidende, 1836-02-02
en til forendelse. med ne. lienposter. ar ede ile. er. ke politiske