Københavns Adresseavis, 1780-04-04
Peder Jonsen af Porcherøe har vel anmeldt, at have i Aaret 1778 gravet 1074 Fanne Grøfter. Men da han i Fior fik en Belønning for Grøfter, gravede i 1777 og 78, og man ikke af Attesterne kan see, om de sidstmeldte ere opkastede efter forrige Æsk nings Jndgivelse; saa har Selskabet her maattet forbigaae ham, skiønt han ikke desmindre fortjener at roses. Jacob Sammelsen i Bøydelauget Fæmøen i Syderøe har og ved 128 Faune Grøfters Gravning, gjort sig værdig til Berømmelse, skiønt Arbeidet er for lidet til Belønning. For Steengjerder har han derimod nydt Premie i det foregaaende. For Selskabet skrider til sine overordentlige Belønninger, finder det sig forbunden, med besynderlig Højagtelse at erindre efterfølgende Landgods Eiere, som, ved deres berømmelige Anstalter paa deres respective Godser, lettelig i den nærværende oplyste Alder vil opvække fleeres Opmærksomhed paa deres eget Beste. Disse Patrioter ere: 164. Hans Excellence Hr. Geheimeraad Baron von Holsteen til Baromet Holstenhuus og Langensøe, Allerede fra Aarene 1757 og 1758 har Hr. Geheimergaden været beskæftiget med at hæve Fælledskabet, saavidt det til Dato i hans Cirkel har været giørligt. Som en Kjender af den beste Orden begyndte han først med at see Magelægning befordret blant tilgrændsende Lodsejere, og dernæst mellem Mand og Mand paa Godserne indbyrdes. I bemeldte Aaringer blev saaledes Diernesse Sogn, som bestaaer af 241 Tdr. 2 Skpr. og 2 Fkr. Hartkorn, udviklet af disse skadelige Forbindelser ved 3de Magelæg. Jmellem Langensøe og Raunholts Ejere skeede et andet i Aaret 1762, et endnu anseeligere imellem Langensøe og Morgaard i Aaret 1767, samt et endnu samme Aar med Sognepræsten for Wigersløf og Wøflinge Meenigheder, ved hvilke betydelige Mageskifter Rue og Fastrup Byer, som udgjør 187 Tdr. 6 Skpr. 3 Fkr. 2 Alb., blev befriet fra ald Naboe=Fælledskab, og kom under Langensøe allene. Ligesom man nu var bleven løs fra dette Sammenhæng, med Naboerne, kom man strax derpaa til Godserne. Paa Holsteenhuuses Gods skeede forsi Begyndelsen. J Aarene 1770 og 1771 blev heele Diernesse Sogn, bestaaende af 3de Byer, af en kongelig Landmaaler opmaalt, og efterat Jorden var tareret af Bønderne selv, derpaa deelt i Mands Parter; saa hver Mand i det heele Sogn, havde endog ved Aarets Udgang 1774 sin iboende Fæstegaards Grunde indhegnet for sig selv uden mindste Fælledskab. N. Gaarde lod Herskabet paa sin Bekostning i samme Tid til de længstfraliggende Grunde udflytte og i fuld Stand opføre, og gjorde man dertil Forberedelse ved Anlæg af et beqvemt Talværk, hvorfra samme Gaarde med brændte Steen, som er Hensigten tillige for heele Godsets Byg vinger, blev opmurede. Efter Exemplet paa Holsteen huus forlangte ogsaa Langensøe Bønder for 4 Aar siden, at de maatte komme ud af Fælledskabet, hvilket nu et skeet, ja de har endog uden Hielp af Landmaaler, et siel dent Exempel, udskiftet sig selv. Ulighed i Hartkorn og Landgilde gjorde mange Hindringer i Bondens Forbedring. I Hartkornet blev de derfor gjort lige, og i Stædet for Landgilde in Natura, er lægge de nu en billig Penge=Afgift. Paa begge Godserne, er Bøndernes Løkker eller Kobler overalt indhegnet enten med dobbelte Steengjerder, som gjør over 2000 Fanne, eller med dobbelte Grøfter, som, ei at regne 10000 vel voxende Pile, ere besatte med meere end 5000 Fanne levende Gjerder, Resten i øvrigt forsynet med Gjerder af Torn eller Riis, til hvilke samtlige Hegningers Jndretning Godsets Eier paa sin Regning har tilstaaet hver Bonde visse Huusmænd eller Daglejere til Hielp, og des uden i Førstningen ladet dem ved tydske Folk undervise i den rette Behandlingsmaade med Plantning. Den naturlige Følge af alt dette, har for Bonden været en ordentligere Drift og Hvile af deres Jorder, som Vandets Afledning desuden har forbedret, reenere Sædekorn, Græsningens og Forringens Tiltagelse ved Klever Avlen, hvortil de er bleven opmuntret, storre Qvæg=Avl, overflødigere Gjødning, merkelig Forbedring af Vilkaar. m. m. Ved Hovedgaardenes Jorders Indhegning, Forbedring. og fordeelagtigere Inddeeling; ved Opelskning af en stor og ypperlig Skov af Hovedgaards=Lokker, der før lev pløjet og saaet; ved vel anlagte Veie, ved Vandløbenes beqvemmeste Omledning til Engenes Oversvømmelse i Sammenhæng med Damme= og Mølle=Værker; ved Anlæg af en Sang=Mølle, et Slibe= og Poleer=Værk, ei at tale om andre merkelige Indretninger, har Hans Excellence i øvrigt gotgjort, hvorledes Jndsigt og Opmærksom hed paa Landvæsenets Forbedringer i faae Aar kan udrette store Ting. Jmidlertid er han dog endnu ikke saa nær ved Enden af Fælledskabets Ophævelse, Hoved=Kilden til varende Forbedringer i Landhuusholdingen, at han jo endnu er i Begreb med at faae 140 til 150 Tønder, Hartkorn fleere udaf lige ubehagelige Sammenhæng, hvortil Selskabet ønsker ham megen Lykke. 165. J Anledning af ovenmeldte indsendte PremieÆskning fra de 19 Gaardmænd i Ørsted Bye og Sogn, Assens Amt, har Selskabet erfaret, at disse Bønders Herskab, Hr. Kammerherre og Oberst Friderich Siegfried Baron af Ranzau, har i Aaret 1777 ladet sine under Krengerup og Brahesholm hørende 24 Bønder i bemelte Ørsted ligne i Hartkorn, og tildeele enhver af dem sin Grund; saa at de derved er kommen ud af Fællig, og haver nu hver 5 Lokker for sig indhegnede Denne patriotiske og berømmelige Handling tver Selskabet sig saa meget meere besejet til her færskilt at erindre, som det i sine Lister har gjort sig det til en Pligt at anføre saadant, og som det nu desuden har den Fornøielse, at see den Flid, hos Bonden i Møde, som det faaer Leilighed til i forestaaende Aaringer at belønne. 166. Med særdeles Agtelse maae Selskabet og erindre Hr. Etats=Raad Niels Ryberg her i Kjøbenhavn for hans ædelmodige Handlinger mod hans Bønder, ved Oberregaard i Wordingborg Amt. For at opmuntre dem til at lægge Vind paa den saa nødvendige som vigtige Hør=Avl, forærede Etatsraaden dem ikke allene i Aaret 1779 15 Tønder Hør=Froe; men paa det Hensigten hermed saa meget vissere maatte opnaaes, og at en skiødesløs Behandlings=Maade ikke skulde giøre disse til en bestandig fornuftig Avl sigtende Forsøg frugtesløse, antog han og en beqvem Person, navnlig Christian Gotfried Voelker, til at undervise Bønderne i og overtale dem til en fornuftig Dyrknings= og Behandlings=Maade. Dette har samme driftige unge Mand meget lykkelig sat i Værk, i hvor mange Fordomme, som almindelig møder ved Almuen til den faaer bedre Lys, han end har maattet bestride. En liden Afhandling, som Voel ker af andre Skrifter havde uddraget, og som paa Hr. Etatsraadens Bekostning blev trykt og uddeelt blant Bønderne, blev lagt til Grund for Dyrkningsmaaden. En at tale og adskillige enkelte Mænd, saaede nu Kiøng og Ring Byer henimod 11 Tønder af ovenmelte Hørfrøe, og avlede derefter 125 Lpd. 11 Pd. reen Hør, For ei at vedblive den ellers i Sielland brugelige, men skadelige Skjette Maade, lod Etatsraaden derpaa forfærdige 40 saa kaldede skotske Skiette=Maskiner til Bøndernes Brug, hvis Nytte de alt indseer, og som de nu ere ligesaa begierlige efter i Fremtiden at bruge, som de i Begyndelsen var konstige nok til at undgaae samme, og at betjene sig af de skadelige gamle. Ligeledes har Etatsraaden og senet en Karl fra Kjøbenhavn derhen, for at hegle det ovenmelte Quantum Hør, og at lære dem en bedre Heglingsmaade. Paa saa nidkiær en Maade, forbunden med saa mange Bekostninger, har han stræbt at opmuntre disse hans Bønder til Hør=Avlen. Jmidlertid ere dog disse Anstalter til Flid og Vindskibeligheds Udbredelse, ikke de eneste, denne sande Patriot har brugt. Spindeskoler og Spinderier, som allerede bringer merkelige Frugter, ere og anlagde der paa Godset, hvor især Børn, ja Qvinder og Huusmænd, skiønt begge sidste ere noget trevne, til egen og Statens Nytte kan anvende den Tid, Agerbruget ei behøver dem i Vanskelig skulde imidlertid Hensigten opnaaes, dersom ikke Voelker med en utrettet Flid, Munterhed og Urgennyttighed søgte at overvinde Almuens Fordomme herimod, endog ved passende historiske og oeconomiske Forelæsninger, fastsatte til een Time eller to om Ugen i de lange Vinter=Aftener, som de ofte ørkesløs spilder, hvilken berømmelige Handling Selskabet med saa megen større Fornøielse her erindrer, som det haaber de beste Følger af dette Anlæg i Tiden, og meere end eengang at faae Leilighed til at udmærke Vedkommendes Fortjeneste ved Udføringen af denne velbegyndte Plan, som i øvrigt baade Unges og Gamles Lærvillighed og Flid i Henseende til det Heele. B. Overordentlige Belønninger, hvertil adskillige brave Borgere uden for Selskabets Jndbydelse, har gjort sig værdige. a. J Agerbrug, Landvæsen og Jagt. For Flid og Vindskibelighed i sær i Agerbruget i Dannemark belønnes følgende 167. Hr. Werner Meyer, Sognepræst til Schiold, Meenighed i Bierge Herred, Aarhuus=Stift, tilkjendes en velfortjent Belønning af den større Sølv=Medalje, forat have udskiftet af Fælledskabet og indhegnet 30 Tender, Hartkorn ved 1128 Faune Jordvolde, hvorpaa han har plantet 1000 Pile, og besaaet over 100 Fanne med Slagens Have= og Hyben=Torn, For at have givet en Aaret nyt og kortere Løb til Gavn for Engen: For at have gravet 218 Fanne Vandgrøfter, røddet 16 Tdr. Land og sat 100 Fanne Steengjerder. m. m. 168. Hr. Controlleur Andreas Hjorth i Rønne paa Bornholm har i Aaret 1775 tilkiøbt sig en Lokke af 153713 Qvadrat=Alcus Størreise, opfyldt med saa mange og store Steen, at neppe en Tønde Land deraf kunde dyrkes. Af disse store Steen, som han ikke selv behøvede til Steengjerner, fordi han dermed var forsynet, og andre ey heller, da de havde Steen nok, har han fra Aaret 1775 til 1779 ladet synke, da ingen anden Maade at skaffe dem af Vejen var muelig, over 3915 Stykker, af hvilke nogle vare 8 a 9, ja 10 til 12 Alen lange. Ved denne Steen=Senkning er 15 Tdr. 6 Skpr. Land, gjort duelig til Dyrkning. Han har desuden udgravet en i bemeldte Lykke liggende Morads, og opfyldt samme med Jorden af den i Midten liggende Bakke af 45 Alens Længde, 12 Alens Brede og 6 til 7 Alens Høide, og saaledes jevnet den heele Dal, som er 83 1/2 Fanne lang. For dette betydelige Arbeide, saavel i Henseende til SteenSynkningen som Moradsens Ustørring, gives ham en Belønning af den større Sølv=Medalje paa Vilkaar, at han beviser, at det Stykke Jord, som ved Attestens Givelse var under Arbeide, ligeledes er bleven befriet, og altsaa den heele Løkke renset fra Steen. 169. Gaardmand Niels Olsen i Nyerup Bye, Tikiøb Sogn, Cronborg Amt, som i Aaret 1779 i 2 Stykker Land af omtrent 9 Skieppers Udsæd, har avlet henved 100 Tønder gode Kartofler, tillægger Selskabet for denne udviste Vinskibelighed, samt for en bevidnet nem Maade at hyppe sine Kartofler paa, en Belønning af 15 Rdlr. 170. For anstilled Forsøg med Rapsaat=Avlen af Gaardmand Abraham Olsen i Taars i Musse Herred i Lolland, tilkiender Selskabet ham en Belønning af 15 Rdlr. Aaret 1777 begyndte han med denne Avl, dog kun med maadelig Lykke. I det følgende Aar 1778, var han derimod saa lykkelig, at han efter 1/2 Pæls Udsæd avlede 3 Skiepper Rapfrøe. Han agter fremdeles at fortsætte og udvide denne nu saaledes vel begyndte Avl. Med Esparcette har denne brave Mand ligeledes gjort Forsøg, og avler han desuden aarlig en Mængde Klever. 171. Gartneren Johan Woethmann i Closter=Mølle, Woerladegaards Sogn, Schanderborg Amt, tilkjendes en Belønning af den mindre Sølv=Medallie, for at have anlagt en Plante=Skole, hvori ved Synets Tagelse var 3351 indpodede og sælgefærdige Æble=Pære=Kirsebær og Blomme=Træer, 140 Morbær=Træer, 1400 Linde= og 227 Piletræer, foruden Humle, Ligustrum, Kummen, m.v.; ligesom han desuden har ryddet endeel Jord, hvori han kan saae 7 til 8 Tdr. Korn. 172. Sr. Ernst Braadt til Wentelykkegaard ved Odense. i Fyen, som fra Aaret 1769 har i en sig tilkjøbt Lokke, Wentelykke kaldet, paa 10 1/2 Tønde Hartkorn, fra de derpaa staaende Rødder og Stubber af gammel omhuggen Skov, Tid efter anden røddet 60 Tønder Land, inddeelt Jorden i 7 Marker, anlagt et Teglbrænderie paa 30000 Steen, bygt 90 Fag Huus, udgravet 2 Moser, den ene paa 7 og den anden paa 17 Tønder Land ved 200 Faune Grøfter, hvoraf een gaaer igiennem høje Banker, og er over 5 Alen dyb og 13 Alen bred, tillægges derfor, en Belønning af den mindre Sølv Medalje. 173. Selveier Peder Nielsen i Boerum under Scharderborg Amt, Aarhuus=Stift, tilstaaes ligeledes en Belønning af den mindre Sølv=Medalje, for at have indgrøftet en Skov, Baskier kaldet, omtrent 1400 Fanne i Omkreds, med forsvarlige Jordgrøfter, og derpaa plantet 900 Fanne Hessel og Ask. J Skoven har han desuden opelsket endeel unge Træer, m.v. 174, Huusmand Jens Erichsen, i Lille Loltved paa Boltinggaards Gods i Fyen, gives en Belønning af 8. Rdlr., for i hans Have at have lagt 24 Humle=Kuler af engelsk Art, og i endeel Aaringer plantet og podet 64, gode Frugttræer, for at have plantet 15 1/2 Fanne levende Gjerder omkring Haven, sat 82 Pile og opført 11 FanneSteengjerder m.v. Han forekommer endnu engang i det følgende. 175. Skoleholder Matthias Andersen Ditzel i Nestved tillægges en Belønning af 5 Rdlr., for i Aarene 1774, 75, 76 og 77, at have opelsket 128 Frugttræer af Kiærner, hvoraf endeel allerede ere proppede, foruden 70 Blomme Træer, som ere 3 til 5 Aar gamle, og hvoraf 20 Stykker ere podede, m.v. For de Frugt Træer, som han i Aaret 1778 har opelsket, forbeholdes ham Ret til at æste Premie i Aaret 1782, i Overeensstemmelse med Selskabets Premie=Liste for bemeldte Aar 1778. 176. Lars Nielsen Kiær i Ussing Skovhuus, Hatting Herred, Aarhuus=Stift, gives ligeledes en Belønning af 5 Rdlr., for at have sat 125 Fanne Steengjerder, samt for at have sammenkjørt 474 Læs Steen til flere Gjerder af samme Slags for at have plantet endeel Træer og saaet 36 Pd. Kleverfrøe, samt gravet 170 Faune Jorddiger, m.v. 177. Selvejer Anders Andersen til Longelse paa Langeland erholder ligeledes en Belønning af 5 Rdlr., for at have fra Aaret 1770 Tid efter anden sat 485 Fanne dobbelte og enkelte Steengjeder, opkastet 1180 Fanne Jndhegnings=Grøfter, og deraf besat 4000 Fanne med Piil og Vidler, for at have ryddet 11 Tønder Land og plantet 300 Pile. 178. Sognefogden Jeppe Pedersen i Windinge Bye, og Sogn, Coldinghuus= omt, Riber Stift, tilstaaes en Belønning af Rdlr., for at have indhegnet sine Jorder, med 1242 Faune Grøfter, og i endeel Aaringer plantet 756 Fanne levende Gierder af Hessel og Hvidtørn. 179. Bonden Mads Olsen i Høybye i Ods Herred i Sielland, tilstaaer Selskabet i Betragtning af Frugttræers Rarhed i Ods Herred, en Belønning af 4 Rdlr., for i endeel Aar at have indført i sin Have og podet 67. vilde Stammer af Æbler Kirsebær= og Blomme=Træer, som nu alle ere frugtbærende, samt plantet Piil, Ask og Hyld til Lye omkring Haven. Desuden maae Selskabet her anføre adskillige for deres Flid i Landvæsenet agtværdige Mænd, som, endskiønt de i ligning mod andre ikke have kundet erholde nogen Belønning, dog her med Berømmelse bør erindres, nemlig: Selveier Peder Rasmussen i Render Bye, Brylle Sogn i Fyen, som har faaet endeel Jord udaf Fælledskabet, og besaaet den med Kløver, samt anlagt et lidet Stutterie, m.v. Huusmand Jørgen Henrichsen i Hannerup Bye, paa Holbechs Amt, som i Aarene 1777, 78 og 79. har podet 221 Frugttræer, og desuden har 168. vilde Stammer han vil vode. Ham beholdes derimod Ret til i sin Tid at æske Premie for hans Frugttræer i Overeensstemmelse med Selskabets Liste for 1777 og følgende Aaringer.