JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1828-12-26
Til Bekrættelse under min Haand og Segl Halle, den 25de September 1823. J. J. Jacobsen. (L. S.) Jacob Clandins Pingel, Kongelig Majestæts Cancellieraad, Byefoged i Rønne og Herredsfoged a. i i Bornholm Vesterherred; Giøre vitterligt: At efter Begiæring af Procurator Olivarius, som betalet i Sagiører for Skriveren i de ovennævnte Jurisdictioner Overkrigscommissair, Regimentsqvarteermester og Auditeur ved Bornholms Milice Andreas Fuglsang Rask, i en Sag til Mortificationsdoms Erhvervelse paa endeel 1 Jurisdictionernes Pante= og Skiøde=Protocoller henstaaende, nudslettede, over 20 Aar gamle Forhæftelsesdocumenter og paa Grund af den iberørte Sag for Rønne Kiøbstad under 29de August f. A. udtagne, til at falde i Rette den 1ste Tirsdag i Julii Maaned 1349 bestemte Stævning, ikke er bleven indført sit i Adressecomptoirs Efterretninger, samt i Henhold til den i Anledning herfra det Kongel, danske Cancellie under 30te August d. A. afgivne Resolution, de indstævnes herved, i Continuation af den ovennævnte Stævning af 29de Au eller anden Forhæftelse og som ere tinglæste inden Rønne Kiøbstæds Ret i en gust f. A., alle de, som ere i Besiddelse af Documenter, der give Pan ældre Tidspunkt end 20 Aar, fra den 31te December 1826 af at regne, samt ikke med seenere tinglæste Omskrivningspaategninger forsynede, til at med Tingdag, eller den anden Tirsdag i April Maaned 1730, paa hvilken Netteninden den nævnte Ret, paa Byens Tinghuus i Rønne, den anden ordinair holdes, og til hvilken Tid Sagen da atter vil vorde foretagen, for med benævnte Documenter at fremkomme, da der paa de at disse, hvorefter ingen end det der er givet, og herved i den ovennævnte Tidende gives, kan vent inden berørte Tids Forløb melder sig, vil, uden at andet eller videre Vare, n og ei fra Pantevæsenets Side blive at tage i Betragtning ved nye Docuvorde erhvervet Mortificationsdom, saaledes at de af Pantebogerne udslette ters Læsning eller ved Attesters Udstædelse. Den befalede Sagfarer forventer sig Sallair tillagt. Forelæggelse er afskaffet ved Forordningen af 3die Juni 1796. Til Bekræftelse under min Haand og Segl. Rønne, den 25de September 1823. J. C. Pingel. (L. S.)¬
Berlingske Tidende, 1828-12-26
Proclama. Freditorerne i afgangne Administrator Blarne Haldersens af Svidholdt, og hans forhen afdøde Hustrue Valgerdur Helgadatters deres fælleds Stervboe, indkaldes herved med Aar og Dags Varsel, til af anmelde deres Fordringer. Ligesom ogsaa bemeldte Boes Arvin, er indkaldes med samme Varsel, for at legitimere deres Arveret for undertegnede Skifteforvalter. Gudstinge og Kiøse Speselers Contoir i Island, den 21de August 11 Fiinsen.
Berlingske Tidende, 1828-12-26
ved Proclama, som vil vorde læst for vedkommende Over= og Underret, og B. Enhver, som maatte have Noget at fordre hos Gaardmand Christen Sørensen af Vraae, Pederstrup Sogn, Nørlyng Herred, der under 19de f. M. har opgivet sit Boe til Deeling imellem hans Creditorer, indkaldt til for mig som Skifteforvalter i Boer, inden 12 Uger fra Dato, at beviisliggiørenderes Fordringer ; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres med Tilføiende :at en Skiftesamling vil vorde foretaget i Boet her paa Contoiret, Mandagen den 12te Januar 1829. Kl. 3 Eftermiddag. Fjends Nørlyng Herreders Skifteret, Viborg, den 2den December 1823. F. v. Bülow.
Berlingske Tidende, 1828-12-26
Ved Proclama, som bliver læst i den Kongelige Landscia - 1823. overret sam Hof= og Stadsret, ere alle De, som maatte have Noget at fordre i afgangne Jngeborg Marie Christensen, fød Bendix, hendes og forhen afdøde Mands forrige Værtshuusholder, senere Opsynsmand Christen Christensens, fælleds Stervboe, indkaldte med 12 Ugers Varsel til her i Skifte=Commissionen at anmelde og beviisliggiøre saadant Krav. Ved samme Proclama ere de Afdødes Arvinger med lovligt Varsel indkaldte til at legitimere deres Arveret og iagttage deres Tarv under Boets Behandling; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Den Kongelige Landsoverrets- samt Hof= og Stadsrets Skifte-Commission i Kiøbenhavn, den 15de December 1823. Bang. Tetens. Deeretum præclusi vun. Wilder alle detjenigen, velche in Gemasheit der Sirtalladang vom 28ster Febr. d. J. ihre Erb- oder sonstige Ansprüche an dem i dem Zellerfelder Bergmerks District belegenen 1/2 Festenburger und Nente Maaner Bergschmidveil. Johann Otto Dieners, bislang nicht zar Anmeldung gebracht haben, wird die angedrohte præclusion hiemit erkinnt. Decretum Clausthal, den 18ten September 1823. Kongl. Grosbritt. Hannorer. Berg Amt. Ostmann.
Berlingske Tidende, 1828-12-26
Ved Proclama, som bliver læst i den Kongelige Lands 5 - 1323 a 29. Overret samt Hof= og Stadsret, ere alle De, som maatte have Noget at fordre i afgangne Kammerherre og Generalmajor Carl Erich von Sames's Stervboe, indkaldte med 12 Ugers Varsel til der i Skifte=Commissionen at anmelde og beviisliggiøre saadant Krav. Ved samme Proclama ere den Afdødes Arvinger med lovligt Varsel indkaldte til at legitimere deres Arveret og iagttage deres Tarv under Boets Behandling; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Den Kongelige Landsoverrets- samt Hof= og Stadsrets Skifte=Commission i Kiøbenhavn, den 15de December 1828. Bang. Tetens. B vedkommende Underret, ere Alle og Enhver, som formene at have No Ved Proclama, som er læst saavel ved Landsoverretten i Viborg, som ved get at fordre i Dødsboet efter Ungkarl Christian Pedersen af Vivild, indkaldte med lovlig Varsel, til for mig, som Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Arvingerne ere ligeledes indkaldte med lovligt Varsel, til at godtgiøre deres Arveret og til at varetage deres Tarv under i Boets Behandling. Hvilket herved endvidere bekiendtgiøres, med Tilføiende: at Samlingen i dette Boe afholdes den 4de Februar og 18de Marts n. A., om Eftermiddagen Kl. 3 Slet. Rougsøe a. Herreds-Contoir i Randers, den 12te December 1823. A. L. Reiersen.
Berlingske Tidende, 1828-12-26
Dritte und lettte Bekantmarbung. Da der Bürger und Lotto=Collecteur Sammel Sønkeen in Hadersleber sein in hiesiger Stadt am Markts sub No. 43 belegenes Wohnhaus cumpertinentiis, so miessein im Katsund sub No. 49 belegenes Packhans nedste dem hei demselden belegenen Garten verkauft, den Kanser en reines solium zu liefern sich verpflichtet und zu diesem Behus um die Erlassung eines offentlichen Proclams nachgesucht hat, sommerden Alle und Jede, vilche an obedachte om Markte sub No. 43 und im Katsund sub No. 49 belegenen Ge bande nedst Garten, aus melchem Grunde es sey, dingliche Ansprüche zu har den vermeinen, hiemit ein for allemaal, bei Strafe der Ausschiiessung, der Verluftes ihrer Rechte und fortwahrenden Stillschweigens angejordert, ibreAnsprüche unter Vorzeitung der Origial=Beweise, Zuricklassung beglandigtet Adschriften derselden und weunes Answartige, unter Bestellung eines procuratoris ad acta, innerhalb 12 Wochen von der letten Bekantmachung die ses Proclams angerechnet, im Stadssecretariate hieseldst anzugeben. Wornach a. Hadersleben, den 6ten December 1823. Bürgermester und Rath. Schrader.
Berlingske Tidende, 1828-12-26
Ved Proclama af 4de d. M., som vil blive læst ved vedkommende Retter, er B. Enhver, som maatte have noget at fordre i Parcellist af Alsted Bye, paa Sorøe Academies Gods, Rasmus Larsens og hans afgangne Hustrue Stine, Jensdatters Boe, indkaldede med 12 Ugers Varsel, til at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer for undertegnede; hvilket endvidere herved bekiendtgiøres. Sorøe, den 6te December 1823. Povelsen.
Berlingske Tidende, 1828-12-26
Tredie og sidste Bekiendtgiørelse. Enken efter den i October Maaned ved Døden afgangne Sætte=Halvboelsmand Erich Jensen Albertsen i Stokkebye har erklæret for sig og sine umyndige Børn, at hun formedelst den store Gield ei kunde modtage Boet, men maatte overlade samme til Creditorernes Afbetaling. Da nu i Følge denne Erklæring Concurs er bleven paakiendt, saa indkalder det Ærøeisk, Landfogderie alle Creditorer og Panthavere, ved Straf af Udelukkelse og stedse varende Tanshed samt ved Straf af Pantets dobbelte Værdie, forinden tolv Uger, fra dette Proclams tredie Bekiendtgiørelse af at regne, efter at have beskikket den fornødne Procuratur til Acterne, at melde sig 1 Actuariatet til Hr. Assessor Claudius i Ærøeskiøbing, at fremlægge deres Documenter i Original og at indlevere bekræftede Genparter deraf. Forresten ere de protocollerede Creditorer for denne Angivelse befriet. Ærveskiøbing under Stads- og Landrettens Segl, den 6te December 1823. (L. S.) Carstens. (. . In slem copiæ. Claudius.
Berlingske Tidende, 1828-12-26
Ved Proclama, som bliver læst i den Konge 4 - 1823. tet samt Hof= og Stadsret, ere alle Dea, eller Landt dresseNoget at fordre i afdøde Anne Marie Rasmus som maatte have hendes og forhen afdøde Mand Brændeviinsbrænder Søren Jacobsens Bondesdatter. fælleds Stervboe, indkaldte med 12 Ugers Varsel til 7. at anmelde og beviisliggiøre saadant Krav. Ben samme Proclama ere dager i Skifte=Commissioniafdøde Mands Arvinger med lovligt Varsel indkaldte til at legitimere de Arveret og iagttage deres Tarv under Boets Behandling; hvilket herved en videre bekiendtgiøres. Den Kongelige Landsoverrets- samt Hof og Stadsrets Skifte=Commissionei Kiøbenhavn, den 15de Derplader 1823. Bang. - Tetens. Staden i Januarii Maaned 1813 ved Døden afgangne afskediget Artillerist og B. Stadsret, ere 2de De, som maatte have Noget at fordre i den her i Ved Proclang, som hver inst i den Kongelige Landsoverret samt Hof al Skomager, Ole Christensens Stervboe, indkaldte med 12 Ugers Valse til her i Skifte=Commissionen at anmelde og beviisliggiøre saadant Krax Ved samme Proclama ere den Afdødes Arvinger med lovligt Varsel indkaldte hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. til at legit mere deres Arveret og iagttage deres Tarv under Boets Behandling, Den Kongelige Landsoverrets samt Hof= og Stadsrets Skifte=Commission i i Kiøbenhavn, den 15de December 1823. Bang. Tetens. B Overret i Wiborg og ved Nibe Byetingsret, ere Alle og Enhver, som Ved Proclama af Dags Dato, som bliver læst ved den Kongelige Lands maatte have noget at fordre i afg. Kiøbmand Mogens Peter Schibbyes og hans efterlevende Enke Jnger Cathrine, fød Hobroe, af Nibe, deres fælleds Boe, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til forinden saadan Ti Forløb, for mig, som Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer, hvilket herved bekiendtgiøres. Nibe, den 10de December 1823. Koefoed.
Berlingske Tidende, 1828-12-26
ved Proclama, som læses ved Hielmslev Giern Herreders=Ret og den Ko gelige Landsoverret i Viborg, ere alle de, som formene sig at have ned get at fordie i Stervboet efter afgangne Tarbara Jensdatter, og holdsmand Rasmus Pedersens Enke i Dørrup, indkaldte med 12 Ug Varsel, til inden denne Tids Forløb, under Tab at deres Fordringer, at at melde og leviisliggiøre samme for undertegnede Skifteforvalter ; hvilket her endvidere bekiendtgiøres. Skandenborg, den 16de December 1823. Blichfeldt.
Berlingske Tidende, 1828-12-26
Følg Proclama, som er læst saavel ved Landsoverretten i Viborg i vakommende Underret, ere Alle og Enhver, som formene at have get at ordre efter det i Lihme afdøde Fruentimmer, Anne Rasmus ter, udkaldte med lovligt Varsel, til for mig, som Skifteforvalter i 6 at annelde og beviisliggjøre deres Fordringer. - Ligeledes ere Arvingers kaldte med lovligt Varsel, til at varetage deres Tarv under Boet. herve endvidere bekiendtgiøres, med Tilføiende : at en Samling afbemidte Boe her paa Contoiret, Onsdagen den 4de Februar N. A., og middagen Kl. 10 Slet. borgsøe a. Herreds-Contoir i Randers, den 12te December 177, A. L. Reiersen.
Berlingske Tidende, 1828-12-27
Udenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1828-12-27
London, den 16de December. Morning Herald udvikler i de skarveste Udtryk, hvor stor Skam noerellet er for England, at Thems=Tunnelen maa blive ufuldende vachrmedelst en Mangel af ikkun 100000 Pd. Sterling. ende Den Skadesløsholdelse, som vor Regjering forlanger af Mar for terokko for udeføiet Opbringelse af Engelske Skibe, og hvorfor Pachaen af Tanger anstiller sig saa ubendig, skal ikke beløbe sig til nere end 1000 Piastre.
Berlingske Tidende, 1828-12-27
Efter de nyeste Efterretninger fra Portugal, var den Hansen fra Motiske Viceconsulsi Setuval sat i Frihed. at Derimod vastnægte de i Lissabon og Porto fangne Englænugnere endnu sen, i Fængsler, endskjøndt de dog tildeels høre til de Dere. dødsonsular=Sags B. den Plymougaard ved talen modsiger Efterretningen om, at der skulde tre ank. truter fra Portugal. Hs. M. lidt igaar Geheimeraad i Windsor, hvori det lev beskerne i Boet karlamentet skulde sammenkaldes til den 5te gersebruar. Varsel, til føl Mette Ka Med gaard ved Na Duke of Kent, er atter en Deel anseete drerfolk at Flygtninger fra Portugal til Falmouth. har o. En meget urolig for, hvad der var blevet af en Overret i Lpd. 4 Proclam af 2 3 mod Terceira, bestaaende af et Linieskib, som maatte haves en Bog, hvorom man intet havde hørt siden de 3 trentzenægatter vre komne tildage, ilde tilredte af Stormen.
Berlingske Tidende, 1828-12-27
Af vore sidste til Gibraltar sendte Læger blev endnu den 28de i M. Dr. Brandle angreben af Feberen, som altsaa ikke endnu fienengang var ophørt. get betydelige Følger, da han meget samvittighedsfuldt overholdt i Kong Radoma paa Madagascar er død. Dette kan have med stractaten af 1820 med England angaaende Slavehandlens Afaffelse, og man ikke kan haabe, at det samme bliver Tilfældet ved hans Efterfølger.
Berlingske Tidende, 1828-12-27
Paris, den 14de December. Hs. Majestæt tog ikke til Rosnin, men afslog at bivaane den sion er foranstaltede Fest. Minister Residenten for de frie Stæder i Tydskland, Hr. Rumper, 5 ser foræret Hs. Majestæt til Menageriet ved det naturhistoriske ands Rusium en graa Bjørn af en meget sielden Art, som Hr. Rumpe som var Havre havde faaet fra de F. Stater. peditions Tilbag kaldelse var smedet i Marseille for at hielpe J Toulon meente man den 4de dennes, at Rygtet om vor a een eller anden Kjøbmandsplan.
Berlingske Tidende, 1828-12-27
Den 16de December. Grev despagne har nylig igjen i lykkelige var der tre Franskmænd, hvis hele Forbrydelse bestod arcelona ladet 14 Personer dømme fra Livet. Jblandt disse i, at de havde ladet sig optage som Frimurere. Vor Consul Procurseur melder fra Marseille under 9de dennes, at alle holdt om Opsættelse med Dommens Fuldbyrdelse. ne, som kunne holde sig, allerede er nok for et Aar til 16000 sendelser til Morea ere ophørte af den Grund, at der af saa imod Januar Maaned vil en Deel afskedigede og syge Soltioner daglig, og Tilførselen af frisk Kjød desuden er sikkret. komme tilbage.
Berlingske Tidende, 1828-12-27
Brody, den 22de November. 4 det Mindemærke, som oprettes til Erindring om Varnassnart Storfyrst Constantin er kommen tilbage til Warschau, de. gilse, ufortøvet bringes i Stand, da de dertil bestemte de Kanoner allerede maa være ankomne til Warschau.
Berlingske Tidende, 1828-12-27
Man fortæller her, at adskillige Polske Officerer, af Generalstaben og af Jngenieurcorpset, have faaet befaling til at begive sig til Jass, formodenlig for at tage Deel i Jndledningerne til næste Felttog. Og da der i den Polske Armee gives mange Officerer, som ere meget fortrolige med Maaden at føre Krig paa imod Tyrkerne, saa maa et saadant Valg nødvendigviis være fordeelagtigt.
Berlingske Tidende, 1828-12-27
Marseille, den 10de December. Her er ankommet det første Skib under Græsk Flag. Det kom fra Samos, og var ladet med tørre Frugter.
Berlingske Tidende, 1828-12-27
Cadix, den 18de November. Her tales nu kun om een Sørøver Gotlette, som krydser ved den Portugisiske Kyst, og er meget svindt til at hjemsøge alle Koffardieskibe, ligegodt under hvilket Flag; imidle tid har man ikke i den sidste Uge hørt om nogen Priser, som den skulde have gjort. Den sidste Spanske Convoi var ikkuns escorteret af een Krigsbrig, saa at en lille Pirat eller Corsar ved Jndløbet til Strædet uden Fare tunde have bortæpper afriulge Stiot.
Berlingske Tidende, 1828-12-27
Terceira, den 7de December. Vort Fort er forsynet med Alt, hvad der behøves til et heele Aars Forsvar. Tropperne ere opfyldte af den største Enthusiasme, og hele Øen har aflagt Hyldingseden til Dronning Maria. Usurpatorens Escadre er blæst bort af en heftig Storm, og man har ikke seet noget til den siden den 3die dennes.
Berlingske Tidende, 1828-12-27
Her var den 28de f. M. lagt Embargo paa alle Skibe, paa Grund af D. Michaels Escadres Nærværelse, men nu er denne Embargo efter Omstændighederne igien ophævet.
Berlingske Tidende, 1828-12-27
Lissabon, den 7de December. Hoftidenden for igaar indeholder i sin Bulletin angaaende Jnfantens Sygdom sin sædvanlige Formular: "Jngen Forandring. Deraf kan imidlertid med temmelig Sikkerhed sluttes, at der ikke kan meldes noget Godt desangaaende, da det ligger i Tingens Natur, at der efter saa lang Tids Forløb dog maa være foregaaet enten den ene eller den anden Forandring.
Berlingske Tidende, 1828-12-27
Wien, den 16de December. Den 10de dennes er den Kugl. Franske Hoftolk, Hr. Amaaden, Jandert, reist igjennem vor Stad i hans Regjerings Ærinde til Constantinopel, hvorhen ogsaa en fra London ankommen Cadinetscurreer er gaaet. De skulle overbringe nye, meget antagelige Forslag fra hine to Magter til Porten. Som man hører, er i Conferencerne i London Grækenlands, Udstrækning provisorisk bestemt til Morea og Kykladerne, dog under Portens Lehnsherredømme, saaledes som det er bestemt i Londoner, Tractaten Disse Conference=Beslutninger skal ogsaa Greven af Leven havde tiltraadt i sit Hofs Navn.
Berlingske Tidende, 1828-12-27
Constantinopel, den 13de November. Siden Varnas Jndtagelse leve vi her i fuldkommen Uvidenhed om Begivenhederne paa Krigs=Skuepladsen, da paa den ene Side Tyrkerne iagttage den dybeste Tavshed om Tingenes Stilling, og vi paa den anden Side mangle alle Efterretninger om ikke er kommet noget Skib fra Odessa. Den Nederlandske Geden Russiske Hærs Operationer, siden her i de sidste fire liger i officiel Anmeldelse af den fra Ruslands Side besluttede Blokade sandt har udført det ham paalagte Hverv med Hensyn til en af Dardanellerne. Porten har modtaget denne Efterretning med sædvanlig Koldfindighed, og svarede: at Hovedstaden var rigelig ud forsynet med Alt for de første fem til sex Maaneder, og for Frem liden vilde Gud ogsaa hielpe.
Berlingske Tidende, 1828-12-27
Bucharest, den 24de November. Siden sidste Post er her igjen indtruffet friske Tropper fra den store Armee. Om Operationerne af den Tyrkiske Armee paa hiinSide af Donau veed man endnu ikke noget af Vigtighed. Fra Jasst meldes, at de Blesserede og Syge af det 6te og 7de Corps, som før laae ved Varna, ved Storvezierens Fremrykning vare bragte ind i denne Bye. Jøvrigt er at Communication med Varna tillands afbrudt, og kun fra Odessa og Constantinopel kan man vente nærmere Efterretninger. Til Krajova er indløbet den Melding fra General, Greve Langeron, at der var Forstærkningstropper underveis derhen.
Berlingske Tidende, 1828-12-27
Den 25de November. Det herværende Divan har at Grev Pahlen faaet befaling til at træffe de fornødne Forholdsregler til Provianiering af den fra den høiere Donaubred kommende Russiske Armee, og Tropperne skulle nu og alle Forraaderne i Magazinerne ere fororugte, indqvarteres hos Landmændene.
Berlingske Tidende, 1828-12-27
En igaar fra Kallarasch indtruffen Reisende fornkter, at Tyrkerne ere rykkede frem fra Silistria, og begynde at forurolige Russerne paa deres Tilbagetog til Hirsova. J Rustschuk have Tyrkerne faaet betydelige Forstærkninger, og der skal endnu ventes flere Tropper dertil.
Berlingske Tidende, 1828-12-27
Ved den venstre Donaubred skal der blive staaende et Russisk Jagttagelsescorps paa 12000 Mand, for at dække Wallachiet for Overfald.
Berlingske Tidende, 1828-12-27
Gibraltar, den 27de November. Blokaden for Tanger er saa streng, at Tilførselsbaaden herfra ikke bleve tilladte at komme ind, og derfor kom tilbage igjen i Søndags. Sluppen Wensley er fragtet af Commandanten, for at hente vor Vice-Consul fra Mogader.
Berlingske Tidende, 1828-12-27
Canca, den 17de October. Den herværende Franske Consul, Hr. Fornetti, der har leve der som privat Mand siden de tre Magters Flag bleve strøgne her, har nu faaet en Skrivelse fra Gen. Guilleminot, hvori den hedder: De tre Magter havde ikke med Ligegyldighed betragtet Myrderiet i Candia, og derfor opfordret de tre Admiraler til at gribe Forholdsregler, til fremtidig at forhindre Sligt, og Admiral Malcolm var derefter af sine Colleger anmodet om at seille hertil, og see at bevirke en Vaabenstilstand imellem Grækene og Tyrkerne. J Slutningen forlanger han, at Hr. Fornetti skulde atgaar, for at give Tyrkerne et øiensynligt Beviis paa den Afsky som Mordscenerne i Candia havde opvakt hos de tre Magter: Men denne Forholdsregel. - tilføier han - maa ikke lade dem drage nogen Slutning med Hensyn til Øens fremtidige Skjæbne. Paa Grund heraf træffe Hr. Fornetti og hans Cantsler, Hr. Gaspari, Anstalter til at afgaae herfra med det først ankommende Franske Krigskib. (Jfølge andre Efterretninger, vare de allerede afseilede til Nelos.) I dette Øieblik finder her en Slags Vaabenstilstand Sted imellem de fiendtlige Partier; de iagttage hinanden, og det synes som om Grækerne have faaet befaling til at indskrænke sig til at forsvare deres nærværende Stillinger. De i Cadia og Retimo commanderende Paschaer, som mangle Tropper, og blot have Jndvaanerne til at forsvare sig med, ere indsluttede i Fæstningerne, hvorfra de ikke tør vove sig længer end en halv Miil udi Landet. Her omkring Canca er Landet frit, fordi Mustapha Pascha holder Grækerne fast paa Bjergene, hvorfra de sielden vove sig ned til Streiferier paa Sletterne, hvorfra Rytteriet da strax igjen driver dem tilbage. Paa denne Side commanderes Grækerne af Friherren at Rieneck, som Grev Capodistrias har sendt dem. Han skrev nylig til Mustapha: Det var ikke hans Hensigt, at føre Krig med ham, saafremt han blot selv vilde holde Fred; der vilde med det første komme høiere Personer, for at forene Grækerne og Tyrkerne ved en Overeenskomst, som kunde passe for begge Parter. Man troer ifølge andre Omstændigheder, at Admiralerne, som vedvarende ansee sig committerede til at standse Blodsudgydelsen, ville komme hertil, for at stifte en varig Fred.
Berlingske Tidende, 1828-12-27
Sophia, den 13de November. (Skrivelse fra en Jfralitisk Kjøbmand.)
Berlingske Tidende, 1828-12-27
Ved Adrianopel er der opslaaet en stor Leir, hvor alle Tropper, som ikke strax blive brugte imod Fienden, skulle samle sig. Storveziiren har truffet Anstalter til igjen at erobre det tabte Varna tilbage. Sultanen vil selv komme til Adrianopel, og Paschaens Pallads er sat i Stand til ham. Muselmændene ere meget exalterede, og nu, da det gaaer godt, ile Alle til Armeen. I Hovedstaden høitideligholdes Seiersfeste. Grækerne og deres Venner ere bestyrtede, og de førstnævnte søge igjen at komme i Gunst hos Porten; men Mistroen imod dem er for stor, til at det skulde lykkes dem, igjen at vinde den tabte Jndflydelse tilbage, efterat Tyrkerne have lært at undvære den. Man er betænkt paa at give Ungdommen en bedre Opdragelse, og Tyrkerne forhindres ikke mere ved noget Forbud i at lade dem undervise. Fremmede, som ere bevandrede i de Orientalske Sprog have nedsat sig i Constantinopel, for at være til Rytte ved Nr. gjeringens diplommatiske Underhandlinger, og for at give Underviisning. Jblandt andet udkommer der et Maanedsskrift, som bliver redigeret af en Tydsk Officer, der først var hos Grækerne men var misfornøiet der. Dette Skrift gjor megen Opsigt, bliver sendt allevegne omkring. Tyrkerne ville deri forkynde nu Seire og Begyndelsen af en ny Tidsregning. Snart ville Jfraliterne ikke have nødig at lade deres Religionsbøger komme fik Tydskland, man vil trykke dem i Constantinopel. og Petersborg, den 10de December.