Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-01-05
(Fortsat.) En vigtig Deel af Damernes Paaklædning var i ældre, som i de nyere Tider deres Nips, eller, som Kong Kristoffer af Bajern i et Brev til Else Krogens kalder det, Smykkeri 122). J vore ældste danske Bibeloversættelser kaldes det Smider. Hvori disse Smider bestode finder man opregnede i Kristian den Tredies danske Bibeloversættelse hos Esaias i 3 Kapitel, der lyder som saa: "Fordi at Sions Døttre ere hovmodige, og gaa med oprakte Halse, med udsmykkede Ansigter, trine her frem- og svantse, og have kostelige Sko paa deres Fødder, saa skal Herren gjøre Sions Døttres Hoveder skallede, og Herren skal borttage deres Smider. Paa den Tid skal Herren borttage Prydelsen af de kostelige Sko, og Spænderne, Spangerne, Klæder, Armspan, Huer, Hovetklæder, Bramme, Snørbaand, Desmerknappe, Ørespenger, Ringe, Flettebaand, Helligdagsklæder, Kaaber, Sløjfer, Punge, Spegle, Linklæder, Border, Belte. Og der skal være Stank for god Lugt, og et løst 120) Se Hofmans ved Sandvig paa Dansk udgivne Efterretninger om adelige Familier, 2 De Baand for et Belte og et skaldet Hoved for et kruset Haar, og en trang Særk for en hvid Kaabe." Med saadant Nips - Smykkeri - eller Smide - var det da, at vore Oldmødre udløste deres Konge Svend Tveskæg, og at Dronning Botilde prydede til Behag for sin Gemal Kong Erik Eiegod sine Hofdamer 12. Fornemmelig vare Ringe Konnets Smykkerier, der anbragtes ikke allene i Ørnene, men og om Fingrene og Armene. Saa simple de vare i Førstningen, kun bugtede, hvorfor de kaldtes Bauge, saa konstige og kostbare bleve de siden, da de indlagdes i Kalsedonier - Krysolit - Turkes, Sofir, og fra det seistende Sekul anbragtes i dem Diamanter 122),Men foruden Ringe bare Damerne og andre Smykker i forskjællig Form af Guld - Sølv - Elfenbeen o. s. v. Erik af Pommerens Dronning, Filippa, har saaledes paa sig et Smykke i Lignelse af en Hund, der vurderes for hundrede og tredive rinske Gylden, en stor Sum paa den Tid 122). Allerede hen i seistende Sekul mener Murberg at Damerne have baaret Ure; thi blant 121) Saxen. Grammat. Histor. Dan. Lib. XII. p. 224. 122) Dalins svenske Historie. Om Old- og Fortidens mangeslags Ringe se ellers især Sjøbergs Antikviteter S. 212, og Bogen: d. Mittelalter u. d. Ritterzeiteen S. 9 og 10. 122) Se Diarium Nasted. den gustavianske Prindsesse Cicilius Udstyr har han fundet nævnet som et Hendes Klenodie en Kvast med et Seierværk 14). Ogsaa Fortidens Damer havde deres Etni, eller saa kaldet Sidebrask, hvori gæmtes Sakse, Naalehuse, Knive, Skrivertavler, o. s. v., der alt, efter Stand og Vilkaar, var mere og mindre smukt og mere og mindre kostbar. Selv med Paternøsterbaandet stadsedes, og saas derfor i Damens Hænder hvad enten hun gik til Kirken eller ud at spadsere med sin Galan 12 Af den i det seistende Sekul bekændte Læge, Kymiker, og Astrolog Thurneissers Brevveksling med adskillige Damer ser man og, at de allerede da have forstaaet at bruge al Skønhedens forventede Vedligeholdelse: Sminke, Vaskvand for at holde Huden hvid, Skønhedsolie o. s. v. Dog bede de som oftest Thurneisser, der destilerede disse Sager, at Han ville holde disse Kommissioner hos sig selv 128). Lagerbring vidner og at have set flere Resepter fra de ældre Tider paa saadanne Skonhedsvande 727), som jeg og selv har en ældgammel Lægebog, hvori dette Slags Resepter findes, Slutning.