JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1811-04-09
J den senere Tid har en Malkekoe kostet 93 Rd. og 1 Par smaae Vognheste 600 Rd. Qvindemennesket, der i nogen Tid har været fængslet her for begaaet Tyverie, er afsendt til Møens Tugthuus, for i 6 Maaneder at føle Anger og Ruelse over sin Synd.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1811-04-09
Den dumdristige Tyv, der vovede at stiæle en Hest ud af Gaardmand Hans Løyes Stald i Tangerup er lykkeligen og vel paagreben og overleveret i Rettens Hænder til velfortjent Strafs Undgieldelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1811-04-09
Natten imellem den 7de og 8de April faldt her en stærk Snee. J Nykjøbing paa Falster blev der end- og kjørt i Kane paa Gaden.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1811-04-09
(Af Dagen.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1811-04-09
Kjøbenhavn den 3die April.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1811-04-09
Bekjendtgjørelse. Til Hs. Majestæt Kongen er af Søe Premierlieutenant Falsen, Commandeur af Dannebrogen, indleveret en allerunderdanigst Rapport angaaende Expeditionen til Den Anholt, af følgende Jndhold: Allerunderdanigst Rapport: Kjøbenhavn den 23de Marts 1811.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1811-04-09
Den 23de d. M. samlede jeg Flotillen og Transportflaaden i Gierrild Bugt. Efter at have modtaget Hr. Generalmajor Telleqvisis Communication om engelske Krydseres Ankomst til Kattegattet, sendte jeg en Recognosceer-Baad under Lieutenant Becks Commando til Anholt, for at undersøge om disse havde taget deres Station under Den, og opsatte saalænge Expeditionen. Den 25de, efter at Lieutenant Beck havde fundet Leilighed til at omseile Landet ubemærkt i Dagningen, modtog jeg imod Aften Rapport om, at ingen, uden den bekjendte Skonnert opholdt sig der, og besluttede mig altsaa den 26de til at foretage Toget. Kl. 6 C. M. afgik jeg med den føieligste Vind fra Gierrild Bugt med 12 Kanonbaade og 12 Transportfartøier. Alting syntes at favorisere os. Kl. 12 1/2 fik jeg Den i Sigte, og ankrede Kl. 2 1/4 paa S. O. Siden, tæt Vesten om Pakhuset. Med Hurtighed og Orden blev Tropperne ubemærket debarqverede. Kl. 4, medens Major Melstedt opstillede sit Corps af 650 Mand og Capitain Prytz de ham anfortroede 120 Mand af Flotillens Soldatesqve, marscherede Premier Lieutenant Holsteen, som Avantgarde med 200 udsøgte Matroser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1811-04-09
Jmod Solens Nedgang saae jeg Fregatten ophæve sin Jagt efter Transportfartøierne, og styrede nedad Kanonbaadene til. Vinden tiltog hele Natten, rummede stedse for Fienden og blev skrallere for Baadene, saa at jeg ikke er uden Frygt for dem, uagtet deres lange Forspring. Kl. 9 om Aftenen hørte jeg en Attaque tæt under svenske Kysten, der destoværre lod mig formode at ogsaa Lieutenant Mühlenstedt faldt i de fiendtlige Hænder. Saaledes endtes denne uhældige Expedition, hvor Deres Majestæt formodentlig har mistet, saavel til Søes som Lands, omtrent et Par hundrede brave Krigere. Jeg tor imidlertid med Tryghed angive, at Fienden uagtet sine mange Kanoner og ubestigelige Volde dyrt har kjøbt sine Fordeele, saavelsom at Deres Majestæt aldrig kunde modtage et større og ærefuldere Beviis paa Deres forenede Troppers Bravour og rolige Standhaftighed, end det denne Dag ha afgivet. allerunderdanigst. Falsen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1811-04-09
Endskjøndt denne Expedition ei har havt det heldige Udfald, som der var Haab og Formodning til, saa har Hs. Majestæt Kongen dog med Velbehag, og særdeles Tilfredshed erfaret, at Allerhøistsammes Søe- og Land-Krigere, som dertil vare commanderede, have udviist urokkeligt Mod og god Condulte, og derved lagt for Dagen, at de i Modgang ere ligesaa standhaftige, som de stedse vare det, hvor Seieren fulgte dem. Som Mænd strede de og opfyldte deres Pligt mod deres Konge og Fædreneland, saa at de have gjort sig fortjente til en hældigere Lod, som Løn for deres Daad; men indtrufne Omstændigheder, som ingen Kriger kan forudsee, vare Aarsag i, at Angrebsplanen ei fuldkommen kunde udføres, og som Følge heraf Maalet ei opnaaes. – Til denne Expedition ere blevne brugte 12 Kanonschaloupper, 1 Lugger, 1 Lodskutter, 12 Transport fartøier og nogle armerede Baade. – Efter de til Datum indkomme Rapporter er deraf i Behold og tilbagekomne: 1 Kanonschalouppe under MaanedsLieutenant Kocks Commando, ankommen hertil, 3 Kanonschaloupper under Leutenanterne Krag, Ohm, og Molbeck, ankomne til Udbyhøj, 1 Kanonschalouppe under Lieutnant Feddersen, ankommen til Gierrild Bugt, 4 Kanonschaloupper under Lieutenanterne Fogs og Oldelands Commando, ankomne til Hals, og en Kanonschalouppe har retireret sig til svenske Kysten. Luggeren Svanen under Lieutenant Trolle er ankommen til Hals, Lodskutteren Pilen under Lieutenant Hansen tilligemed 3 Transportfartøier, ere ankomne i Gierrild Bugt, en armeret Seilbaad, under Lieutenant Beck er ankommen til Hals, 6 Transportfartøier og 2 armerede Chaloupper ere ankomne til Udbyehøi.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1811-04-09
Følgende er en ordlydende Oversættelse af et eng. Brev, som den kommanderende General i Nørrejylland, Generalmajor Tellequist, har modtaget fra den engelske Gouverneur Maurice paa Anholt: Anholt den 29de Marts 1811. Min Herre! Da det kjække Forhold af de Hs. Danske Majestæts Tropper, der have været brugte mod denne De, har opvakt min Beundring, har jeg desaarsag sendt et Stilstandslagmed en dansk Officier med Forslag til Udvexling, samt 20 danske Krigsfanger paa Æresord, for hvilke de ville meddeele Qvittering, eller sende et lige Antal Engelske i Betaling. Deres Exellence maae være forvisset om al muelig Omhue og Opmærksomhed for de saarede Danske. Commandeuren, som faldt faa tappert paa Valpladsen, vil blive begraven i Morgen med al den militaire Honeur, som skyldes saa kjæk en Soldat. – Jeg har den Ære at forblive med den største Høiagtelse o. s. v. J. W. Maurice.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1811-04-09
Skagen den 21de Marts. Efter Hr. Capitain Westenholz's Befaling blev i Forgaars en Baad indbragt hertil som Prise af nogle af Skagboerne, og endeel Militaire. – Fladstrand den 24de Marts. 2 eng. Krydsere vedblive at holde sig i vore Farvande. -
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1811-04-09
Helsingøer den 30te Marts. J Dag Morges imellem Kl. 6 og 7 blev man var herfra Broen et Fartøi, som, saavidt den tagede Luft tillod at see, syntes at være en Kanonbaad. En Kanonschalup udgik strax herfra efter den, men kom igien tilbage Kl. 10 1/2 uden at have kunnet naae den. Endskiøndt der blev skudt 2 Skud med Falkonet efter den, vilde den dog ikke dreie til. – Batteriet Trekroner den 30te Marts.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1811-04-09
Fra igaar til i Dag ere indkomne 16 og udgangne 10 Skibe. Blandt de Nord fra indkomne var en Svensk Nordbaad, kommende fra Strømstad. Dens Fører berettede, at der i Forgaars indkom en Dansk Kanonschaluppe til Svarteskiær ved Warberg, som i Søen havde været jaget af en engelsk Fregat. Efter denne Skippers videre Beretning var Kanonschaluppen complet bemandet og havde desuden 4 Mand Soldater inde.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1811-04-09
(Af Hempels Avis.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1811-04-09
Odense den 2den April. Den Person, som begik det i No. 43 ommeldte Drab i Sønderbroebye, hedder Johan Georg Jost. er nogle og 40 Aar gammel, fød i Hessen-Cassel. Han har lært Fabrik-Vævning, staaet 3 Aar som Soldat i dansk Tjeneste, og siden tjent nogle Stæder som Tiener, deriblandt i adskillige Aar paa samme Sted i Sjælland, som den dræbte Sophie Hansdatter. Han er givt, men har i endeel Aar ikke været hos sin Kone, som boer her i Odense, og blev for omtrent et Aar siden skilt ved hende. Hvorvidt han iøvrigt har udøvet Handlingen med Forsæt, og i saa Fald Bevæggrunden dertil, samt hvorvidt den Formodning er grundet, at han længe i Hiertet skal have næret denne afskyelige Handlings Udførelse, vil vel i sin Tid under Sagen blive oplyst.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1811-04-09
Bekjendtgjørelser. Anno 1811 den 5te April var Directionen for Selskabet til Oplysningens og Jndustriens Fremme i Lolland og Falster forsamlet for at holde deres halv aarige Møde, og forelæste da Stiftsbefalingsmand, Storkors af Dannebrog, Hr. Kammerherre v. Morgenstierne først et Brev fra det Høikongelige danske Cancellie af 24de November 1810, hvori det til melder Stiftets høie Øvrighed Hs. Majestæts allerhøieste Tilfredshed med Oprettelsen af Selskabet for Oplysningens og Jndustriens Fremme i Lolland og Falster, og at han allernaadigst har tilsagt samme sin allerhøieste Beskyttelse. Dernæst et Brev fra det Kongelige Rentekammer, under Dato 26de Januari d. A., hvori der meldes, at Hs. Majestæt under 15 Januari, paa Rentekammerets allerunderdanigste Forestilling af 8de Januari, allernaadigst har bifaldet, at til det Lollandske Falsterske Selskab for Oplysningens og Jndustriens Fremme maa bidrages 100 Rd. af de Kongelige Godsers Jordebøgers Casse her i Stiftet. Endvidere, at Hs. Majestæt ifølge det Kongelige Rentekammers Brev af 2den Februari d. A. allernaadigst har skienket 100 Rd. for dette Stift til Bieavlens Fremme. Jfølge hvilket Selskabet udsætter følgende Præmier, een paa 500 Rd. for den, som har det største Antal vel overfødte Biestader i Aaret, 1813. Een paa 30 Rd. for den, som har det nest største Antal. Een paa 20 Rd. for den, som har det største Antal derefter. Ved Præmiernes Uddeeling vil blive taget Hensyn paa, om den Æskende, ved Biernes Behandling, har iagttaget de Regler, og brugt den Fremgangsmaade, som i Pastor Rønnes Veiviisning til Biernes Behandling tilraades, saavelsom paa Biestadernes Vægt. Disse Præmier udsættes ligeledes og paa samme Maade for 1814; hvorved dog erindres, at den som har faaet den høieste Præmie, i eet Aar, ikke kan concurrere til Præmie næste Aar. Præmien gjælder saavel for Gaardmænd og Huusmænd, som for Skolelærere og Kirkesangere. Æskningsterminen er 1ste Mai 1813 og 1814.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1811-04-09
Efter Directionens Ordre Dyssell, Secretair og Casserer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1811-04-09
Af de 20 Tdr. Hørfrøe, som Selskabet for Oplysningens og Jndustriens Fremme i Lolland og Falster har indkjøbt, er 12 Tdr. ankommen til Hr. Kjøbmand Edvard Sidenius i Mariboe, og 8 Tdr. til Hr. Kiøbmand Christian Sidenius i Nykjøbing, hvor det kan i Overeensstemmelse med Præmielisten af 1ste August 1810 dens 1ste 5 afhentes imod 15 Mk. for Skieppen. Hampeftøe har det ikke været Selskabet muligt at bekomme. Dyssell. Secretair og Casserer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1811-04-09
Auctioner. Ulrichsdahl. Førstkommende Tirsdag den 23de April om Formiddagen Kl. 9, bliver ved offentlig Auction bortsolgt her paa Gaarden endeel Malke Kjør, Ungsvæg af 1, 2 og 3 Aars Alder, nogle Heste, endeel Sviin, Grisesøer og en Orne, og Tillægs Grise, samt et par fede Sviin, Vogne, Slæder, Plouge og Harver, hvoriblandt tvende store Brak harver, en til 6 og en til 4 Heste, en Markvogtereller Hyrde-Vogn, en stor Hestekierne med Jern Gjorder, Malketønder, Spande, Bøtter, Kar og Baller, noget Hørfrøe, 2 Vindovne og en Bilægger Kakkelovn, 1 Chatol med Opsats, Sengesteder, Borde og Bænke med mere. Paa de Conditioner, som paa Auctionsstedet vorder bekjendtgjort og tjener til Vedkommendes Efterretning, at Auctions-Beløbet først betales til Mikkelsdag. Suhr.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1811-04-09
Nakskovs Ladegaard. Her paa Gaarden bortsælges ved offentlig Auction, Onsdagen den 17de April om Formiddagen Kl. 9, nogle Malkekiør, Ungsvæg, nogle Arbeids-Heste og Sviin, Borde, Stole og Bænke med flere Sorter Boehave, samt nogle Mejerie=Redskaber med videre. Alt efter de ved Auctionen bekjendtgjørende Conditioner, hvoriblandt den, at Kjøberne gives Credit til Mitkelsdag. Suhr.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1811-04-09
Mandagen den 22de April førstkommende Klokken 3 Eftermiddag bliver udi Capellan Gaarden i Thorebye foretaget offentlig Auction over bemeldte Capellane Gaard med tilhørende Avlings Bortforpagtning paa 6 Aar, fra 1ste Maji 1811 til 1ste Maji 1817, de Lysthavende vilde altsaa bemeldte Tid og Sted give Møde, da Conditionerne skulle vorde bekjendtgjorte. Østerulslev den 30te Marts 1811. J. Sidenius.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1811-04-09
Provst i Musseherred.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1811-04-09
Fredagen den 26de April om Formiddagen Klokken 10 holdes Auction hos Simon Groth Clausen, i Nyested paa Jndboe, Gaards- og Avlings=Redskaber, noget Nyttetræe af forskiellige Slags Fyr- og Eege Bræder, Eege Huustømmer, nogle Kornvarer, noget røget Flesk, nogle Grise med mere; hvorpaa giø ves Credit til Mikkelsdag.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1811-04-09
Mandagen den 29de April førstkommende lader Hr. Forpagter Reimer paa Agerup, formedelst Forandring af Boepæl, ved offentlig Faldbydelse paa ovenmeldte Sted, bortsælge endeel Løsøre og Effectet, saasom: Jernkakkelovne, Sengeklæder, Lagener, Trætøi, Jernfang, Kobber, Meyerie Redskaber, Køer, Sviin, Grise, Faar, Korn, samt endeel røget Flesk og Kjød, noget saltet Gaasekiød og Gaasefedt, m. m.; thi ville de Lysthavende til bemeldte Tid og Sted give Møde, da Vilkaarene nærmere skal vorde bekjendtgjorte.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1811-04-09
Skifte. Da jeg Fredagen den 26de dennes, om Formiddagen Kl. 10 slet, agter at foretage og, om muelig, slutte Skiftet efter afgangne Niels Andersen Muurmester og Hustrue paa Gammelgaards Skriverstue, da de Afdøde boede og døde ved Gammelgaards Koe hauge Skov, saa indkaldes alle og enhver, som til bemeldte Boe maatte være noget skyldig eller troe sig berettigede til at arve, at møde til benævnte Tid for at betale og modtage hvad Lov og Ret bestemmer. Stubbekjøbing den 6 April 1811. Rousing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1811-04-09
Tilkjøbs.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1811-04-09
Hos Undertegnede kan faaes Tilkjøbs 2 gode og og smukke kastaniebrune Hopper, uden mindste Feil, 10 Qvarteer og 3 Tommer høie, den ene 5 og den anden 6 Aar gammel. Dansted den 4de April 1811. Dall.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1811-04-09
Et Brændeviins-Tøi, der er saa godt som nyt, kan med alt hvad dertil hører, bekommes Tilkjøbs. De Lysthavende melde sig desangaaende paa AddresseContoiret i Mariboe, hvor nærmere Anviisning gives.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1811-04-09
De tilforn i Stifts-Avisen anmeldte Fyrrebielker, pr. Commission tilfalds hos Kjøbmand Bolt i Nakskov, er nu til billigere Priser at faae paa 7 11 – 12 - 16 – 18 – 23 – 24 - 25 og 26 Alens Længde, fra 12 til 14 Tommers Førelse i ), naar Liebhaberne melder sig i denne Maaned hos bemeldte Kiøbmand Bolt derom at accordere.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1811-04-09
Bortkommen. Ved at transportere noget Gods fra Falster til Gammelgaard, saavidt erindres i November eller December Maaned, finder jeg at være forkommet en liden rød Kasse med Laas, hvori var en Theekjedel og en Spindel til et Dreielad. Saa ombedes, om nogen kunde gives mig Oplysning hvor samme er, da at tilmelde mig det, imod at erstatte de derved medgaaede Udgivter, og en Douceur for saadan Opdagelse. Gammelgaard den 6 April 1811. Samsøe.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1811-04-12
5te Aargang. Lollands Falsters Stifts No. 30.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1811-04-12
Mai. Kongelig privilegerede. Addresse-Contoirs Efterretninger, som forsendes. med Ride-Posten. den 12te April, 1811. Fredagen. Redigeret, trykt og forlagt af C. C. Schultz, resid, Kapellan i Mariboe og privilegeret Bogtrykker. solde.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1811-04-12
Udenlandsk. Engelland.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1811-04-12
(Af Alt. Merk. og Hamb. Corresp.) London den 24de Marts. Vor Armees Stilling Portugal bliver meer og meer betænkelig. Den franske Armee er rigelig forsynet med Levnetsmidler. Den Flaade, der er i Begreb med at gaae under Seil at Østersøen, under Saumarez befaling, kommer til at bestaae af 25 Linieskibe, 16 Fregatter og omtrent 30 mindre Fartøier. Den skal i Begyndelsen af Mai være paa sit Bestemmelsested. Foruden denne store Søerustning, formoder man, at Ministrene vil sende en stærk Landmagt til Østersøen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1811-04-12
Spanien. Lykken vedbliver at krone de Franskes Anstrængelser. En glimrende Seir følger paa en anden. Adjutant-Commandant Avy er kommen fra BadajoEgnen til Paris, hvorfra han den 14de Marts afsendtes af Hertugen af Dalmatien med de Faner, denne Hertug i en Tid af 6 Maaneder efter sit Jndtog i Estremadura har erobret. Han medbringer tillige Badajoz Capitulation. Erobringen af Olivenza og Badajoz, Fægtningerne ved Castillegos og Geborgere vigtige Militairbegivenheder, der ere udfaldne til Fiendernes Skjændsel. 20,000 Fanger, endeel Faner og nogle hundrede Kanoner ere faldne i vore Hænder.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1811-04-12
Den 3die Marts ere vigtige Optrin forefaldne for Cadix. En Afdeling af 6000 Engellændere og 7 til 8000 Spanier landede i Slutningen af Februar ved Algestras. Denne Colonne, der bar 14000 Mand stærk, havde det Projekt, at falde Hertugen af Belluno i Ryggen, for at bevirke Beleiringens Ophævelse for Cadix. Dette Anslag strandede. Hertugen slog Fienden og kastede ham af Den Leon, efterat have frataget ham 3 Faner, 4 Kanoner og 760 Mand, Han dræbte eller saarede den tredie Deel af Engellændernes Mandskab.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1811-04-12
Den 10de Marts var Cadixes Beleiring begyndt med nye Virksomhed.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1811-04-12
J Henseende til Badajoz Overgivelse, meldes følgende: Da der den 10de om Aftenen var skudt Bresche og alle Anstalter trufne til en Storm, lod Hertugen af Treviso Gouverneuren opfordre. Efter mange Vanskeligheder lod han sig endelig beqvemme til at overgive Fæstningen, hvorved nye Blodsudgidelse blev sparet. Capitulationen blev underskreven om Natten. Besætningen skal bringes som Krigsfanger til Frankrig. Dens Styrke beløb sig til 7155 Mand, hvoriblandt 512 Officierer, med Jndbegreb af 1 General-Lieutenant, 2 Marechaux de Camp. 4 Brigaderer, 15 Oberster og 24 Oberst-Lieutenanter. Desforuden fandtes 1100 Syge og Saarede og 300 Soldater, som havde forstukket sig i Fæstningen. Man har funden i Fæstningen 170 Kanoner, Mørsere og Haubitzer, 80,000 Pd. Krud, 300,000 Patroner o. s. v. - Under Beleiringen har Besætningen opskudt 230,000 Pd. Krud og 2 Millioner Patroner. Soldaterne have opsamlet, 8000 24pundig Kugler og over 6000 Bomber, som de igien have skudt ind i Fæstningen. Det var Fiendens Hensigt at forvandle Badajoz til et nyt Saragossa. De fleste Bastioner og alle Gaderne vare ved Enderne forskandsede; men man vidste ikke hvorfra Angrebet skulde skee. Den engelske General blev imidlertid ved fra Lissabon at opmuntre til Standhaftighed og at love Hjelp (der som sædvanlig udeblev.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1811-04-12
En Omstændighed bidrog især til at forlænge Beleiringen paa nogle Dage. Ved det sidste Udfald var Gouverneur Menacho bleven dræbt. General Limas, der traadte i hans Sted, vilde vise sit Mesterstykke og var Aarsag til en længere Modstand. Romanas Armee er nu gandske og aldeles tilintetgjort. For tvende Maaneder siden bestod den af 22000; deraf ere 17500 gjorte til Fanger og Resten dræbt eller saaret. Jblandt Fangerne fra Badajoz ere mange, der forhen have været geraadet i Fangenskab, hvoriblandt adskillige Officierer og Generaler. Saaledes blev General Garrera taget til Fange i Ferrol, hvor han aflagte Troskabs-Eeden. J en Dags-Befaling af 11te Marts hedder det; J en Tid af 2 Maaneder har det 5te Armee-Corps og Reserve Rytteriet tilintetgjort 1 Armee af 22000 Mand, erobret 2de Fæstninger og gjort 17000 Mand. til Fanger, hvoriblandt 1200 Officierer og iblandt disse 6 Generaler, 12 Brigadegeneraler og over 30 Oberster.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1811-04-12
Endvidere læses i Moniteuren en Skrivelse af 28de Febr. fra Grev Claparede til Fyrsten af Neuschatel, af følgende væsentlige Jnbhold: Efterat Generalen, havde bragt i Erfaring, at et Corps, 4 til 5000 Mand stærk, havde under en engelsk Anfører ladet sig see med Artillerie i Egnen af Guarda, Belmonte, Covilhao og Fundag, for at afbryde Forbindelsen, med Portugals Armeen, saa samlede Generalen paa Øjeblikket sin Afdeling i Belmonte og marscherede den 18de Febr. til Covilhao. Paa Marschen erfarede han, at det fiendtlige Corps blev commanderet af den engelske Oberstlieutenant Grant, tilligemed flere andre engelske Officierer. Grant havde taget en skjøn Stilling ved Covilhao. Saasnart Claparede havde undersøgt den, omfløiede han Grant paa sine Flanker og som hans Colonner vare ankomne til de udseete Høie, lod han dem styrte ind paa Fienden, der blev bragt i en fuldkommen Uorden. De Kanoner, Fienden havde stillet foran sig, bleve tilligemed en stor Mængde Geværer og Vaaben, som den paa Flugten, havde kastet fra sig, tagne. Ogsaa en Fane faldt i de Franskes Hænder, der havde kun 2 Saarede. Efter dette Tog har General Claparede begivet sig til Fundat.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1811-04-12
Madrid den 6te Marts. J Leiren for Cadix er intet Nyt. Med det første vil nok et Tog blive foretaget imod Den Leon. Cadix bombarderes af og til. Beleiringsarmeen er forstærket.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1811-04-12
Portugal. Cartaro den 7de Febr. 14 Soldater bleve nylig i Cartaro dømte til at skydes. 4 bleve henrettede, de øvrige benaadede. Elendigheden her er ubeskrivelig.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1811-04-12
De ulykkelige og flygtende Portugisere, der daglig forlade deres Huse uden Levnetsmidler og næsten nogne, afgive et skrækkeligt Skuespil. J Klosteret, St. Roch, hvor 2000 Fruentimmer og Børn har fri Kost og Bolig, ligge de paa de bare Stene og fortære den liden Portion Riis, som Regjeringen har tilstaaet dem engang om Dagen. De døe daglidusinviis og Døden er en Lykke for dem. De skjønneste Landsbyer ere forladte og Adelens stolteste Slotte staae ubeboede og øde. De Franske have en overordenlig fast Stilling.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1811-04-12
Jndenlandsk. an Mariboe den 11de April.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1811-04-12
(Af Udgiveren.) Dagens og Politivennens Udgiver, borgerlig Artillerielieutenant Litteratus K. H. Seidelin, hvis Hjerte slog saa varmt for sit Fødeland ialmindelighed, og for sin Fædreneprovinds Lolland, isærdeleshed er ikke meere, Fredagen den 5 April endte han næsten i en Alder af 50 Aar sit dandfulde Liv. Hvad han har gjort og virket for sit efterladte Barn, vor Provindsial bogsamling, er noksom bekiendt. J Aaret 1795. udgav han i Trykken: Plan til en offentlig Dansk Provindsialbogsomling i Mariboe, samt Liste paa de allerede skjænkede Bøger og Penge; hvorved den fik sit Tilværelses første Fremstød og paa Grund herat kan han med Rette kaldes dens egentlige Stifter, Efter hans allerunderdanigste Ansøgning er den i den senere Tid af Hs. Majestæt allernaadigst bleven beriget med et illumineret Exemplar af Flora Danica. Ogsaa hans utrættelige Omhue og Bestræbelser har Stiftelsen at takke for anseelige Gaver af Bøger og Landkort fra Selskabet til de skjønne Videnskabers Forfremmelse og fra Landhuusholdningsselskabet. - Ved hans alt for tidlige Død taber den et aarlig Bidrag af 23 Rd. Kort for Døden kaldte ham, lagde han Grunden til en Modelsamlig for Lollands Falsters Stift, som opbevates til Eftersyn paa Raadstuen her. Med Hensyn til Tid og Omstændigheder lod han for nogle Aar siden igjennem Stiftets høje Øvrighed uddele blandt Almuen trykte Anviisninger til Salpeters Tillavning. For at ophielpe og bringe den saa saare nødvendige og nyttige Svømmekunst i Nakskov til den høist muelige Fuldkommenhed, udsatte han aarlige Priisbelønninger. Endeel gode Frugttræer har han her i Stiftet ladet uddeele iblandt Bondestanden. Selskabet for Oplysningens og Vindskibelighedens Fremme har han ædelmodigen rakt Haanden, ved i Forbindelse med det at vække Almeenaand og befordre Huus- og Kunstflid. Saaledes levede og virkede denne vor Hedenfarne for Lollands Vel. Hæld og Hæder følge hver den, der besjæles af hans Aand og efterligner hans Daad! Stedse skal hans Minde leve iblandt os, evig hans Navn være os velsignet og uforglemmelig hans Daad. Alsalighed vorde hans Lod, Fred, Herrens Fred evindelig med hans Støv Sal. Hr. Major v. Melstedt, der saa ærefuldt endte sin Krigsbane paa Anholt, var en Jslænder af Fødsel og blev i Aaret 1784 demitteret fra den offentlige latinske Skole i Slagelse og samme Aar indskrevet iblandt de academiske Borgeres Tal ved Kjøbenhavns Universitet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1811-04-12
Kjøbenhavn den 6te April.