JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1805-11-29
Skiftet efter afgangne Skibskapitain Jacob Hermansen Rønne, og forhen afdøde Hustrue Anne Dorthea Gommeløs, foretages paa Hillerød Tinghuus den 15de Januarii førstkommende Formiddag Kl. 10, og bliver, om ikke uventede Hindringer møde, da optaget til Slutning: Hillerød, den 12te November 1805. J. C. Aarøe, Kongelig Birkedommer og Skifteforvalter. Ja Jens Ryberg, Borger og Hattemager heraf Hillerød, tilligemed hans Hustrue ved Døden ere afgangne og deres efterladte Boe af mig som Skifteforvalter antagen under Behandling til paafølgende Skifte og Deeling imellem de Afdødes efterladte Arvinger og Creditorer, saa indkaldes herved i Overeensstemmelse med Placaten af 26de October 1792. da Boets Uformuenhed ikke tillader andet Proclama, med 12 Ugers Varsel alle og enhver, som maatte have noget at fordre i bemeldte Stervboe, at indfinde sig under deres Fordringers Forliis ved Hillerød Kiøbstæds civile Skifteret, enten selv eller ved deres Fuldmægtig, for at anmelde og beviisliggjøre, hvad de maatte have at fordre, da enhver, efter sit Kravs og Boet, Beskaffenhed kan vente at nyde vedbørlig Ret efter Loven. Hillerød, den 21de October 1805. J. C. Aaroe. Byefoged og Birkedommer.
Berlingske Tidende, 1805-11-29
Ved Skiftet efter Skolelærer i Celerup under GudbierJ Sogn, Gudme Herred i Fyen, Jacob Næsbyes Hustrue Jngeborg Larsdatter Odrup, som ved Døden af gik i Celerup Skole den 5te dennes, blev anmeldt som den Afdødes Arvinger, foruden en Broder Peder Larsen Odrup, som opholder sig der i Byen, endnu en Fuldsøster Maren Larsdatter Odrup, som skal have været givt med en Betient ved Consumptionen i en af Siellands Kiøbstæder, men paa hvad Sted eller Mandens Navn vides ikke. Denne Maren Larsdatter Odrup skal for længe siden være død, men har efterladt sig tvende Sønner, nemlig: Vilhelm Rasmusen, som skal ernære sig i Kiøbenhavn af Skræderprofessionen, som Friemester, men hvi Boepæl et kunde opgives, og Frederich Rasmusen, hvis Opholdsted er vides. Disse tvende Brødre Vilhelm Rasmussen og Frederich Rasmussen, og andre, som formene sig Ret til at arve efter forbemeldte afdøde Jngeborg Larsdatter Odrupindkaldes herved, i Følge Placaten af 26de October 1792, med 12 Ugers Varsel fra understaaende Dato, at melde sig hos mig undertegnede, som Skifteforvalter i Boet, og bevise deres Arveret, da enhver skal faae det saare ubetydelige der denne ringe Boe, naar Gielden er fradragen, kunde blive at arve. Langaae Præstegaard pr. Nyeborg den 16de November. Conradt, Provst i Gudme Herred. 805) De, som maatte have noget at fordre udi afgangne Christine Margrethe Oldous og forhen afdøde Mand Vertshuusholder HenrielSørensens fælleds Stervboe, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel at møde udi den Kongelige Lands Overret og Hof= og Stadsrets Skiftekommission i Kiøbenhavn, for at anmelde og bevise deres Fordringer. Ligeledes indkaldes med lovlig Varsel den Afdødes Arvinger, for at anmelde og bevise deres Arveret, samt at iagttage deres Tarv under Skiftet. 1805) Ved Proclama, som er læst i den Kongelige Lands Overret samt Hof= og Stadsret, i Kiøbenhavn den 4de November 1805, ere alle de, som maatte have noget at fordre udi afgangne Matros Lorent; Augustinus, der haver faret med Skibet Kiøbenhavn, hans Stervboe, indkaldede med 12 Ugers Varsel at møde udi forbemeldte Rets Skiftekommission, for at anmelde og bevise deres Fordringer. Ligeledes ere og indkaldede med lovlig Varsel den Afdødes Arvinger, for at anmelde og bevise deres Arveret, samt at iagttage deres Tarv under Skiftet.
Berlingske Tidende, 1805-11-29
Ved Proclama, som er læst i den Kongelige Lands Overretsamt Hof= og Stadsret i Kiøbenhavn, ere alle de, som formene sig at have noget at fordre efter afdøde Kammerherre, Friderich Carl de la Pottrie, indkaldte med deres Fordringer at fremkomme og deres havende Krav inden 12 Ugers Forløb for mig, som Executor Testamentii, at anmelde og beviisliggjøre, hvilket end videre bekiendtgiøres. Kiøbenhavn den 18de November 1805. Normann, Kammerherre og Premier=Major den Kongelige Livgarde til Fods.
Berlingske Tidende, 1805-12-01
Tirsdagen den 3 December. No. 145.
Berlingske Tidende, 1805-12-01
Schønheder. - Kiøbmand Batelle, paa sin Hustrues Vegne, og Doctor Adams, som Mandatarius for Doctor John Gordon, som Værge for sin Søn Georg, samt Schønheder. - Kiøbmand Johan Frederich Tutein, som Værge for afgangne AnthoniBehagens Børn, samtlige Arvinger efter afg. Skifteforvalter. James Towers, contra Bilsted. - Major og Stadshauptmand Johan Krause, paa egne og flere Arvingers Vegne efter afg. James Lytton sentor.
Berlingske Tidende, 1805-12-01
Ved Hovedstevning til Høiesteret har Kiøbmand Ba telle, paa egne og øvrige Arvingers Vegne, paaanket den forhen i denne Sag passerede St. Croix Landstingsdom, afsagt den 15 Febr. 1804, betræffende: hvorvidt Arvingerne efter afg. Skifteforvalter James Towers bør godtgiøre Arvingerne efter afg. James Lytton senior det Tab, som de sidste er foraarsaget ved bemeldte Skifteforvalter Tøwers Forsømmelse i at inddrive, paa James Lytton seniors Boes Vegne, dette Boes Fordringer hos John James og Anthony Jon son, ved hvilken Forsømmelse det Lyttenske Boe skal hos disse have lidt et Tab af 17031 Rdlr. 5 Real 2 Styver, med Renter af 10466 Rdlr. 2 Real 4 Styver fra den 7 Decbr. 1798, m. v.
Berlingske Tidende, 1805-12-01
Ved Hovedstevning til Høiesteret har ovenmeldte Tutein, for sit Vedkommende, paa Anthony Beha gens Børns Vegne, indstevnt bemeldte Dom til Underkiendelse og Tilsidesættelse. Derimod har Major Krause, paa egne og øvrige Arvingers Vegne, paaanket fornævnte Dom til Stadfæstelse. Derom var ved fornævnte Landstingsdom kiendt for Ret: Byetingsdommen bør ved Magt at stande. Processens Omkostninger ophæves.
Berlingske Tidende, 1805-12-01
Ved fornævnte Byetingsdom, afsagt den 6 Juni 1803, var saaledes dømt; at Doctor Gordon og Anthony Behagen bør, som Værger for deres Børn, af disses efter Skifteforvalter Towers bekomne Arvemidler, og i Forhold til enhvers Arvepart, udrede til Citanten de paastevnte 17031 Rd. 5 - 2, med Renter 6 Procentum af 10466 Rd. 2-4 fra 7 December 1798 indtil erlagt, men Processens Omkostninger ophæves. Dom: Afgangne Skifteforvalter James Towers Stervboe og Arvinger bør for afg. James Lytton seniors Arvingers Tiltale i denne Sag fri at være. Processens Omkostninger for alle Retter ophæves. Til Justitskassen betalet James Lytton seniors Arvinger som Tabende 5 Rd.
Berlingske Tidende, 1805-12-01
Dito Dato. No. 357.
Berlingske Tidende, 1805-12-01
Mødte. - Justitsraad og Høiesterets Advocat, Christian Klingberg, efter Kongelig befaling, contra Haagen. - Arrestanterne Gregers Christensen og Moder Anne Stephansdatter. Ved udtagen Stevning til Høiesteret har Actor paaanket til Stadfæstelse, Skiærpelse og yderligere Paakiendelse den forhen i denne Sag ergangne Wiborg, Lands Overrets Dom, afsagt den 7 October sidstleden, under hvilken Sag Arrestanterne ere tiltalte, den første for ved attenteret Mord begaaet Jndbrud og siden forøvet Tyverie, og den sidste for Deeltagelse i hendes Søns Forbrydelser. Derom var ved bemeldte Dom kiendt for Ret Den ved en Extraret paa Fridericia Byetingsstue den 28 August d. A. over indstevnte 2de Delinquenter afsagte Dom bør ved Magt at stande; dog saaledes: at Arrestanten Gregers Christensen bør, foruden de idømte Bøder, end videre bøde for det ene Saar, han har tilføiet Rees Kone, 4 1/2 Lod Sølv; ligesom han og betaler Jgielden til Jsaac Joseph med 5 Rdlr. Saa bør og Arrestantinden Anne Stephansdatter arbeide i Wiborg Tugthuus i et Aar.
Berlingske Tidende, 1805-12-01
Ved fornævnte Extrarets Dom var saaledes dømt: Arrestanten Gregers Christensen bør stryges til Kagen og arbeide i Kiøbenhavns Fæstning sin Livstid; saa bør han og for hver af de Jsrael Hartvig Rees Hustrue,
Berlingske Tidende, 1805-12-01
Høieste Rets paadømte Sager strue tilføiede tvende Saar bøde 3de 3 Lod Sølv, som er 9 Rd., og desuden Voldsdøder 3de 40 Lod Sølv, som er 60 Rd. Endelig bør han erstatte de Bestiaalne Værdien af de dem fratagne og ikke tilbageleverede Ting, nemlig: Uhrmager Christian Petersen for den bortkastede Uhrkasse 1 Rd., og de i Blæsebælgen forvarede men derefter borteblevne 2 Rdlr., ialt 3 Rdlr.; thi de i de bortstiaalne 45 Rdlr. endda manglende 16 Rdlr. har Moderen Anne Stephansdatter modtaget og altsaa af hende bør erstattes. Fremdeles bør Gregers Christensen erstatte Anne Fentz 40 Rdlr., Joseph Jsaac 6 Rd., Marie Gedel 1 Rd. 1 Mk., Sergeant Hattin 10 Rdlr., Anne Kirstine, Jørgensdatter 1 Rd., Georg Friderich Ahrensberg, 1 Rd. 3 Mk., Anders Pedersen Bendstrup 2 Rd.
Berlingske Tidende, 1805-12-01
Arrestantinden Anne Stephansdatter bør hensættes til Arbeide i Wiborg Tugthuus i 4 Maaneder; desforuden bør hun erstatte Uhrmager Christian Petersen, de af hendes Søn Arrestanten Gregers Christensen, modtagne 16 Rdlr. af de bemeldte Christian Petersen, frastiaalne Penge. De af Actionen og Arresten lovlig flydende Omkostninger, inclusive de af Actor udlagte 2 Mk., udredes af Arrestanterne Gregers Christensen og Anne Stephansdatter, for saavidt de dertil maatte have Formue, men det manglende efter Øvrighedens Foranstaltning. Dom: Gregers Christensen bør have sit Liv forbrudt. J Henseende til Anne Stephansdatter, saavelsom de idømte Omkostninger og Erstatningen af det Stiaalne, bør Lands Overrettens Dom ved Magt at stande; dog saaledes: at de Tiltalte, een for begge og begge for een, bør erstatte Christian Petersen de manglende 16 Rd. Onsdagen den 4 December. No. 358. Mødte.
Berlingske Tidende, 1805-12-01
Justitsraad og Høiesterets Advocat Jens Laasbye Rottbøll, efter Kongelig befaling, contra Dreier. - Arrestanterne Rasmus Christophersen og Anders Christiansen.
Berlingske Tidende, 1805-12-01
Ved udtagen Stevning til Høiesteret har Actor indstevnt den forhen i denne Sag passerede Lands Over samt Hof= og Stadsrets Dom, afsagt den 8 October d. A., til Stadfæstelse og Skiærpelse, under hvilken Sag Arrestanterne ere tiltalte for begaaet Jndbrud og Tyverie. Derom er ved bemeldte Dom kiendt for Ret: Arrestanten Rasmus Christophersen bør kagstryges, samt brændemærkes paa Panden og derefter indsættes til Arbeide i Rasphuset for Livstid, under sikker Bevogtning. Arrestanten Anders Christiansen bør stryges til Kagen og arbeide i Nyborg Fæstning sin Livstid. Henseende til den de Bestiaalne tillagte Skades=Erstatning, samt Actionens Omkostninger, bør Hiemtingsdommen ved Magt at stande.
Berlingske Tidende, 1805-12-01
Ved Hiemtingsdommen, afsagt af Herredsfoged Hartmann Sommer den 2 August sidstleden, var saaledes dømt: Rasmus Christophersen bør kagstryges og brændemærkes paa sin Pande, samt indsattes til Arbeide igien for Livstid i Kiøbenhavns Fæstning, under stræng Bevogtning. Anders Christiansen bør indsættes til Arbeide i Forbedringshuset i Odense i et Aar. Saa bør de og, een for begge og begge for een, betale Skadegield til de Bestiaalne, saasom: Jørgen Ottesen 9 Rd. 12 s., Rasmus Jørgensen 3 Rdlr. 2 Mk. 2 s., Anders Pedersen 9 Rdlr. 4 Mk., Rasmus Hansen 1 Mk. 4 s. og Hans Ulrichsen 48 Rd. 1 Mk. Ligeledes bør Anders Christiansen og Jens Christensen, een for begge og begge for een, betale Skadegield, til Knud Hansen 12 Rd. 3 Mk. og til Jørgen Sørensen 10 Rd., og endeligen bør de Tiltalte, hver for sig, betale de af Actionen lovlig flydende Omkostninger, hvoriblandt til Actor 74 Rdlr. 4 Mk. 12 s. og til Defensor 31 Rdlr. 5 Mk., saavidt de Middel dertil have, da det Manglende udredes, efter Øvrighedens Foranstaltning. Dom: Lands Over- samt Hof= og Stadsrettens Dom bør ved Magt at stande.
Berlingske Tidende, 1805-12-01
Torsdagen den 5 December. No. 134. Skibsted.
Berlingske Tidende, 1805-12-01
Proprietair Johan Peter Testmann og Sorenskriver Lyth Ørum, contra Klingberg. - Justitsraad Henrich Hornemann.
Berlingske Tidende, 1805-12-01
Citanterne have, ved Hoved Stævning til Høiesteret, paaanket til Underkiendelse, Tilsidesættelse og bedre Rets Nydelse den forhen i denne Sag ergangne Tronhiems Stifts Overrets Dom, afsagt den 30 Januarii 1804, betræffende Delingen af deres fælleds eiende Ringfos Alminding i Aasens Tinglang under Stør og WærdalsFogderie, med videre.
Berlingske Tidende, 1805-12-01
Justitsraad Hornemann har, ved Contra=Stævning, indstævnt bemeldte Dom til Underkiendelse, Tilsidesættelse og Forandring. Derom var ved fornævnte Dom kiendt for Ret Den paaankede, under 13 Julii 1801 begyndte og den 16 dito sluttede Delings=Forretning over Søndre=Aasen, for Decbr. eller Ringfos Alminding bør staae ved Magt; dog saaledes: at hvers Lod og Deel udi Almindingen, efter de fastsatte Deele=Mærker, afgiøres ved Lodkastning; og bør Sorenskriver Ørum, under 2 Rdlrs. Mulct til den Nordenfieldske Vei=Kasse, for hver Dag han sidder denne Dom overhørig, efter at samme er ham lovlig forkyndt, paa egen Bekostning, efter foregaaende lovlig Varsel til Eierne, under en til den Ende nedsættende Rettes Forhandling, foretage denne Lodkastning, saafremt Parterne ikke selv ville møde og kaste under Forretningen, hvorefter da enhver af Parterne angerløs og uanket beholder den ham tilfaldne Lod udi Ringfos Alminding. Denne Sags Omkostninger ophæves; men indstævnte Proprietair Testmann bør til Citanten Justitsraad Henrich Hornemann tilbagebetale Halve Delen af de til Conducteuren udbetalte Cart=Omkostninger med 140 Rdlr., imod at Cartet bliver til fælles Brug og Nytte. Dom : Den paaankede Delings Forretning og Stifts Overrettens Dom bør uefterrettelig at være; hvorimod Parterne, Henseende til det Spørgsmaal og Ringfos Alminding bør deles, henvises til vedkommende Forligelses=Commission, i Overeensstemmelse med Forordningen af 20 Januarii Dito Dato.
Berlingske Tidende, 1805-12-01
Nr. 339. Wivet.
Berlingske Tidende, 1805-12-01
Garver Johan Frederich Rasch, contra Dreier.
Berlingske Tidende, 1805-12-01
Capitain Joachim Emilius Bang, som Høistkommanderende for det borgerlige Militaire udi Holbeck.
Berlingske Tidende, 1805-12-01
Citanten har, ved Hoved Stævning til Høiesteret, paaanket, enten til at skulle blevet kiendt uefterrettelig at være, eller til Underkiendelse, den forhen i denne Sag passerede Dom, afsagt af Kammerraad og Borgermester Lund og øvrige Medlemmer af en nedsat Krigsret den 10 August dette Aar, angaaende: at Citanten havde formeent sig fritaget for at bivaane de militaire Krigs øvelser, paa Grund af et Vanheld i hans venstre Haand, formedelst hvilket han ei, paa ordentlig Maade, kan behandle Geværet og giøre Grebene; hvorimod den Høistkommanderende havde paastaaet, at Citanten, uanseet den paaklagede Skade, alligevel bør møde ved Exercitien, og til den Ende anklaget ham.
Berlingske Tidende, 1805-12-01
Ved Contra Stævning har Capitain Bang indstævnt denne Dom til Stadfæstelse, Skiærpelse og yderligere Paakiendelse. Derom er ved bemeldte Dom kiendt for Ret: Garver Johan Friderich Rasch bør bøde 50 Rdlr. til Hol becks Byes Fattigkasse, og erlægge samme forinden 3de Maaned 1805. Solemærker, efter denne Doms lovlige Forkyndelse, under Lovens Tvang. Dom: Johan Frederich Rasch bør, for Udeblivelse efter Tilsigelse, uden at have meldt lovligt Forfald, bøde til Holbecks Byes Fattigkasse 10 Rdlr. Saa betaler han og i Salarium til Advocat Dreier for Høiesteret 20 Rdlr., og til Justitskassen som Tabende 5 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1805-12-01
Løverdagen den 7 December. No. 365.
Berlingske Tidende, 1805-12-01
Mødte. - Høiesterets Advocat Hans Haagen, efter Kongelig befaling, contra Dreier. - Arrestanten Poul Carlsen.
Berlingske Tidende, 1805-12-01
Actor har, ved Stævning til Høiesteret, indstævnt til Confirmation den forhen i denne Sag ergangne Aggershuus Stifts Overrets Dom, afsagt den 14 October sidstleden, under hvilken Sag Arrestanten er sag givet for attenteret Voldtægt paa Pigen Anne Knudsdatter. Stifts Overretten har ved fornævnte sin Dom stadfæstet den forhen i Sagen givne Dom, afsagt af Justitsraad og Sorenskriver Stockfleth og MeddomsMænd den 10 September sidstleden, hvilken tilfinder Poul Carlsen, for at have villet tage Pigen Anne Knudsdatter med Vold, at miste sit Liv med Oxe, saa bør han og betale alle af Actionen mod ham flydende lovlige Omkostninger. Dom: Stifts Overrettens Dom bør ved Magt at stande.
Berlingske Tidende, 1805-12-01
Dito Dato. No. 369. Mødte.
Berlingske Tidende, 1805-12-01
Justitsraad og Høiesterets Advocat, Peter Boll Wivet, efter Kongelig befaling, contra Dreier for Rottbøll. - Delinqventinden Berit Olsdatter.
Berlingske Tidende, 1805-12-01
Ved Stævning til Høiesteret har Actor paaanket til Confirmation den forhen i denne Sag passerede Aggershuus Stifts Overrets Dom, afsagt den 30 September, dette Aar, i hvilken Sag hun er tiltalt for Barnefødsel, i Dølgsmaal og Fosterets Ombringelse. Derom er ved denne Dom saaledes kjendt for Ret Berit Olsdatter bør miste sin Hals og hendes Hoved sættes paa en Stage, saa bør hun ogsaa at have sin Hovedlod og Jord, om hun nogen eier, til Kongen forbrudt, samt betale de af Actionen lovlig flydende Omkostninger. Ved Høieste Rets paadømte Sager for Decbr. Maaned 1805.
Berlingske Tidende, 1805-12-01
Ved den af Sørenskriver Weidemann og MeddomsMænd givne Dom af 3 Julii dette Aar var saaledes dømt: at tiltalte Berit Olsdatter bør have sit Liv forbrudt, samt Jord og Hovedlod til Kongen, om hun nogen er eiende, dog at deraf først udredes denne Action og Dommens Execution lovlig paagaaende Omkostninger, med videre. Dom: Stifts Overrettens Dom bør ved Magt at stande.
Berlingske Tidende, 1805-12-01
Dito Dato. No. 366. Mødte. Høiesterets Advocat Hans Haagen, efter Kongelig befaling. contra Wivet. - Arrestanten Lars Mathiesen.
Berlingske Tidende, 1805-12-01
Ved Stævning til Høiesteret har Actor indstævnt til Confirmation og Skiærpelse den forhen i denne Sag, ergangne Jægerspriis Extra-Rets Dom, afsagt af Birkedommeren Byefoged Ratenburg den 24 October dette Aar, angaaende Arrestantens anden Gang begangne Tyverie. Derom var ved bemeldte Dom saaledes kjendt forRet: Arrestanten Lars Mathiesen bør hensættes til Arbeide i Kiøbenhavns Forbedringshuus i 3 Aar, samt betale de paa hans Underholdning og Varetægt, samt Action og Execution medgaaede og herefter medgaaende Omkostninger skadesløs, hvoriblandt og til Dommeren 3 Rdlr., og ligesaa meget til Defenser. Dom: Lars Mathiesen bør hensættes til Arbeide i Rasphuset i 3 Aar, samt betale de af Actionen lovlig flydende Omkostninger.
Berlingske Tidende, 1805-12-01
Mandagen den 9 December. No. 367.
Berlingske Tidende, 1805-12-01
Mødte. - Høiesterets Advocat Hans Haagen, efter Kongelig befaling, contra Wivet. - Arrestantinden Johanne Knudsdatter.
Berlingske Tidende, 1805-12-01
Ved Stævning til Høiesteret har Actor indstævnt til Forandring og Skiærpelse den forhen i denne Sag passerede Bergens Stifts Overrets Dom, afsagt den 14 October sidstleden, i hvilken Sag hun var sigtet for formeentlig begaaet Barnefødsel i Dølgsmaal. Derom var ved bemeldte Dom kiendt for Ret: Arrestantinden Johanne Knudsdatter bør bøde Leiersmaals Bøder 12 Lod Sølv eller 6 Rdlr., samt betale de af Actionen lovlig flydende Omkostninger, men i øvrigt for Actors videre Tiltale i denne Sag fri at være. Derimod var ved Underrettens Dom, afsagt af Sorenskriver Rennord og Meddoms=Mænd den 30 August dette Aar, saaledes dømt: at Delinqventinden Johanne Knudsdatter bør miste sin Hals og hendes Hoved sættes paa en Stage. Videre bør hun og have sin Hovedlod og Jord, om hun nogen er eiende, til Kongen forbrudt. Endelig bør hun og betale alle af Actionen lovlig flydende Omkostninger. Dom: Johanne Knudsdatter bor hensættes til Arbeide i Bergens Tugthuus i 6 Maaneder, samt betale de af Actionen lovlig flydende Omkostninger. Dito Dato No. 108. Schønheder. Handelshuset Collett & Søn. contra Klingberg.
Berlingske Tidende, 1805-12-01
Commerce=Assessor Haagen Maa thiesen.
Berlingske Tidende, 1805-12-01
Citanterne have ved Stævning til Høiesteret paaanket til aldeles Underkiendelse, Tilsidesættelse og Forandring den tilforn i denne Sag passerede Aggershuus Stifts Overrets Dom, afsagt den 15 October 1804, betræffende en af Jndstævnte hos Citanterne under 23 September 1803 effectueret Execution efter et Forliig af 13 December 1803, hvilket Citanterne formeente at skulle have opfyldt, med videre. Derom er ved bemeldte Rets Dom kiendt for Ret: den paaankede Executions=Forretning, afholdt den 23 September afvigte Aar, bør ved Magt at stande. Processens Omkostninger for denne Ret ophæves. Dom: Stifts Overrettens Dom bør ved Magt at stande. Processens Omkostninger for Høiesteret ophæves. Til Justitskassen betale Citanterne som Tabende 5 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1805-12-01
Rettelse. J forrige Blad er i Sagen No. 352, Advocat Haagen, contra Lorenz Lorenzen Hertz, paadømt den 7 Novbr., indløben den Feil: at der isteden fordet idømte Fæstnings=Arbeide, skal, efter Høiesterets Dom, staae, i Kiøbenhavns Rasphuus; hvilket saaledes herved rettes.
Berlingske Tidende, 1805-12-02
Skrivelse fra Madrid, den 5te Novbr. Hoftidenden indeholder 2 Beretninger fra Escadrechefer, Don Anton de Escano, Flaadens Generalmajor, til Fredsførsten. Den første Beretning er dat. Cadix, der 22de Octbr. og melder: "At den combinerede Flaade gi under Seil fra Cadix den 19de Octbr., men da Vinden var ugunstig, kunde nogle Skibe ikke komme ud af Havnen før Dagen derpaa. Da Flaaden blev samlet, blev Vinder, igjen saa stærk, at Skibene ikke kunde formere sig, førend ud paa Eftermiddagen, da en Fregat strax derpaa signalerede 18 fiendtlige Seilere. Om Aftenen Kl. 7 1/2 blev man den fiendtlige Flaade vaer og saae dens Signaler hele Natten. Om Morgenen den 21de saae man, at Fienden havde 28 Seilere, hvoriblant 8 Tredækkere. Kl. 7 nærmede Fienden sig i adskillige Colonner, hvorfor Admiral Ville neuve lod heele Flaaden giøre en Vending, hvorved Observationsescadren under Generallieutenant Gravinas Commando blev til Arriergarde. Kl. 12 brækkede delfiendtlige Co lønner paa forskiellige Steder igiennem vor Linie, og fra dette Øieblik blev Slaget forandret til forskiellige blodige Trefninger, for det meste i en Afstand af et Pistolskud, imellem hele den fiendtlige og Halvparten af den combinerede Flaade. General Escano manglede de fornødne Beretninger, for at kunne give Efterretning om disse forskiellige Trefninger, saavelsom om Avantgardens Maneuvres, der strax i Begyndelsen af Slaget skal have søgt at understøtte de angrebne Skibe. Alle Skibene, saavel de franske, som de spanske, have fuldkommen gjort deres Pligt. Efterat det spanske Admiralskib Prindsen af Asturien havde udholdt 4 Timers blodige Kamp med 3 til 4 fiendtlige Skibe, hvorved al dets Takkelage blev afskudt og dets Master og Ræegiennemborede af Kugler, blev det lykkeligviis understøttet af et fransk og et spansk Linieskib, hvorpaa Fienden trak sig tilbage. Denne Forening foraarsagede at 4 spanske Linie skibe, som havde liidt meget, bleve forenede med nogle franske, hvis Skjebne ikke havde været bedre. Saasnart Admiralskibet var blever befriet fra Fienden, fik de forenede Skibe Ordre, at understøtte de Skibe, der vare omringede af Fienden, og henimod Aften, da Slaget var ophørt, fik Fregatten Tenes Ordre, at slæbe Admiralskibet til Cadix. som man dog ikke kunde naae formedelst Modvind, men maatte ankre om Natten ved Place de Rota, hvor Stormen tiltog saa heftie, at Stormasten og Mesanmasten gik over Bord; Linieskibet San Leandro, der var gaaet for Anker sammesteds, mistede ligeledes Masterne. Admiralskibet havde 41 Døde, hvoriblant en Lieutenant, og 107 haardt Saarede, hvoriblant en Brigadeer og en Lieutenant.
Berlingske Tidende, 1805-12-02
Den anden Beretning, der er dat. Cadix, den 25de Octbr., melder: "At Generalmajor Escano lod den 23de de Skibe, som Natten forud vare ankomne til Cadix, igien løbe ud, for at beskytte de forskudte Skibe, de kunde faae Øie paa, og angribe deres Escorte. Det lykkedes ogsaa, at indhente de spanske Skibe Santa Anna og Neptuno og at give de franske Skibe Aauila, Algestras og Bucentaur Succeurs, uagtet en stærk Storm, der Natten til den 23de løsrev Skibene Asis og Neptuno fra deres Ankere, hvorved de strandede paa Kysterne af Santa Maria. Generallieutenant Gravina er bleven saaret af et Kartetskskud i den venstre Arm. Generalmajor Escano selv har faaet et Skud i Benet. Brigadeer Don Cajetans Valdes, Chef for Neptuno, er bleven haardt saaret af 3 Kugler. Samme Skjebne har Generallieutenant Don Janaz Maria de Alava havt, der er kommen tilbage til Cadix med sit Skib Santa Anna