JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-06
Ved Keiser og Kongen, Minister=Statssecretær Grev Stephan Grabovski.
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-06
Hvad der især giver dette Opraab en fast umodstaaelig Kraft, er at store Russiske Hære allerede længe have staaet samlede i Ruslands Vestprovindser og altsaa strax ere ved Haanden i Slagfærdig Stand for at kvæle Oprørsflammen, og endmere forstærkes disse Hære ved tillende Tropper fra andre af Rigets Provindser, blandt hvilke mærkes 40000 Mand Keiserlig Garde, borg til Polen. Bemærker man nu hertil, at Rusland med en Folkemængde af 60 Millioner Mennesker, har et stort Antal prøvede Hærstyrere og seiervante Hære, medens det oprørske Polen næppe tæller en Tyvendedeel af foranførte Mennesketal med langt ringere Hjælpekilder, saa kan man vel let forudsee det sandsynlige Udfald af denne ulige Kamp. Vel lægger Polakkerne heller ikke Hænderne i Skjødet, men ruste sig til Kamp paa Liv og Død, og man veed, at Fortvivlelsen giver fordoblede Kræfter; dog er det at forudsee, at Sværmeriets Hede meget vil vorde afkjølet, naar det kommer til Alvor, thi det er dog egentlig kuns den høje Adel, som Oprøret gaaer ud fra, og som søger at haandhæve og udvide sine store Forrettigheder, medens Menigmand, der i Polen smægter under det ynkeligste Trældomsaag, kuns ved Oprøret smeder sine Lænker endnu fastere, hvorimod Ruslands Keiser, ligesom hans forudgangne Broder, stedse viser Tilbøielighed til at lette Trællenes Kaar. - Jsraliterne vise megen Jver i at anlægge hvide Kokarder og føre Vaaben imod Russerne, og Oberst Berkovits (hvis Fader, har hedt Berg) har udstædt et Opraab til sine Jsraalitiske Troesforvante, hvori han opfordrer dem til drabeligen at kæmpe for Landets Uafhængighed; men det er ikke at formode om de Polske Jøder, at de ville gjøre Ruslands Kjernetropper nogen meget farlig Fortræd, naar det kommer til Sværdeklirren og Vaabengny dog - Tiden opklarer Alt.
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-06
J den Prøisiske Andeel af Polen, Storhertugdom met-Posen (eller rettere Posna), befrygtedes i Begyndelsen af det Polske Oprør ogsaa Uroligheder og der fandtes virkelig adskillige Jordegodsejere af den forrige Polske Adel, som søgte at opægge deres Trælbønder til Oprør mod den retmæssige Regering, men Bønderne, som kjendte deres Forfatning og de med et Oprør uundgaaelige Ulykker, foretrak at leve i Fred under en viis Regerings faderlige Beskyttelse, for at styrte sig i uundgængelig Ødelæggelse ved at følge Oprørets Bannere og forfægte deres egen Trældom. Oprørsprædikanterne fandt efter saadant mislykket Forsøg raadeligt at komme over Grændsen til Oprørerne, men Prøisen har lagt Beslag paa deres Godser, som ville hjemfalde til Kronen, hvorved Bøndernes Kaar vist nok ville vorde ulige bedre.
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-06
Staden Krakov, som ved sidste Polske Landeskifte blev gjort til en Fristat under Nabomagternes Beskyttelse, har slaget sig til Oprørernes Partii, hvilken utidig misforstaaede Patriotisme vil kunne have vigtige Følger for dens fremtidige politiske Tilværelse.
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-06
Frankrig.
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-06
Foruden de forhen bekjendte overordentlige Rustninger, trækkes nu en Hær af 50000 Mand sammen i Nærheden af Toulon, hvor der udrustes en Flode, for at bringe dem over til Levanten, hvor de stilles paa Udkik imod Russerne, som efter Franske Blades Formening land. - Ogsaa mod den Spanske Stænde Kakkes et talrig Hær, saasom Spanien for Øjeblikket ruster sig med overordentlig Anstrængelse og bringer 80000 Md. Linietropper paa Krigsfod, maaskee i Anledning af Kongen af Spaniens Herkomst fra den Bourbonske Gren af Frankrigs Kongestamme. - J Paris yttrer sig overalt den lydeligste Harme over den af Pairskammeret over Exministrene fældede Dom, hvis blodige Skjændselsfard i Julidagene, efter Folkets Mening, ikkun lod sig afsone med Blod; dog søger man at trøste sig med, at de, ved saaledes at hensidde, brændemærkede med Skjændsel i deres Fangehuller, afgive en varigere Exempel til Advarsel for Ligesindede, end om de havde fundet deres fortjente Straf af Bøddelens Hænder, da deres Afstraffelse langt snarere vilde geraade i Forglemmelse. - At Pairernes Kammer ved denne Dom ellers undergravede sin egen politiske Tilværelse, var maaskee ingen af de værste følger, da det i sin nuværende Sammensætning bestaaer af alt for modstridende Bestanddeele. Et heelt Vognlæs Oprørs Proclamationer er anholdt i en af Parises Gader.
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-06
Blandinger. Louis de Pottet nedstammer fra en gammel anseet Familie i Brugge, efter hvilken han arvede et Gods, som aarlig indbringer ham 30000 Franes. Han er nu i sit 44de Aar, og gik i sit 18de Aar til Rom, for at fuldende sine Studier. Allerede tidlig beskjæftigede han sig med Literatur og Politik, og ønskede at komme i en diplomatisk Stilling; hvilket dog ikke lykkedes ham. J Rom gjorde han Bekjendtskab med den derværende belgiske Minister, der leilighedsviis brugte ham som Privatsecretair, og, da han, formedelst Sygelighed, maatte forlade Rom, lod ham blive tilbage for at bestyre Forretningerne i hans Fraværelse. J dette Tidsløb undertegnede han nogle Reisepasse, og deriblandt ogsaa et for en Mand, der ansaaes for en Demagog; hvilket man i hans bekiendte Proces ogsaa lagde ham til Last som et "Misbrug af den belgiske Ministers Navn." Efter sin Hjemkomst fra Jtalien gjorde han sig, fornemmelig ved Artikler i Journalerne, bekjendt som Literator. Hans sildigere Skjæbne er bekjendt.
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-06
Retten i Winchester har dømt otte Maskin=Ødelæggere til Døden.
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-06
J Paris har nylig været Auction over 7000 Flasker af de fineste Vine, af Carl den 10des Efterladen skaber. Af alle Folkeklasser vare Mennesker hidstrømmet for ogsaa at smage Kongeviin. Disse Vine vare tildeels Foræringer af Keisere og Konger; her var Tokaier som Keiser Franz havde foræret Napoleon; Syracuser=Vine var fra Pompadourernes Tid - i Aaret og hendes Søn Engen paa Scenen. J er udeville, synger Engen en Duet med Hertugen af Vicenza. J London udkommer en tyrkisk Grammatik af A. L. Havids tilligemed en Chrestomathi af gode tyrkiske Prosaister og Digtere. Den skal med Storherrens Tilladelse dediceres Sultanen og er dette nok den første Bog, som helliges Portens høie Regent.
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-06
Englands Nationalgjeld. Det er mærkeligt at udhæve de engelske Statsmænds Yttringer i forskjellige Perioder om Nationens Gjeld. Vi anføre deraf følgende Steder: "En aarlig Udgift af een Million Pd. Sterling - sagde Patrioterne i Aaret 1640 - til bringe os Alle til Bettelstaven!" "To Millioner Udgift vil fuldkommen udtømme Landet" - heed det 660. "En udgift af 6 Millioner Pd. aarlig og desuden en Gjeld af 50 Millioner, Gud forbarme sig! vore Allierede have fuldkommen ødelagt Os" - raabte Swift. "Vi skylde nu - sagde Junius - Lord Chasam 150 M. Pd. og kunne derfor med Sandhed sige, at vi skylde ham mere, end vi nogensinde ere istand til at betale." "Tohundrede og Fyrgetyve Mill. - raabte alle Statsmænd i Aaret 1783 - Ministeriet maa jo besidde meer end menneskelig Duelighed, dersom Landet skal reddes og en saadan Gjeld betales."
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-06
Hvad vilde de nu sige, da samtlige Pengesummer i Europa neppe vilde kunne forslaae til at betale Englands Gjeld?!!J Paris bruges nu stærk Muffer og Palatiner, hvorimod Bogts afskaffes.
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-06
En Hurtigskriver har beregnet, at en hurtig talende Mand, kan udtale 7000 Ord i Timen, eller 120 Ord Minuten.
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-06
En svensk Jngenieur-Oberst ved Marinen, Blom, har opfundet et nyt Slags transportable Huse, og den Kanske Expedition i Algier har alt betjent sig af samme. De kunne med Lethed nedtages og flyttes. Et saadant Huus (der dog vistnok ikke har ret mange muurede Skorstene) har i otte Aar været omflyttet ser Gange, og det betydeligt langt fra hvert Sted, uden at det derved har lidt noget. Opfinderen har bygget et af disse Huse i Stockholm, 10 Fod langt og smykket med Søiler.
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-06
Walter Scott har skrevet følgende om sin Hund Den klogeste Hund jeg nogensinde har havt hedte Camp Jeg lærte ham at forstaae en stor Mængde Ord, og er overbeviist om, at Forstaaeligheden mellem Hun denne og Menneskene vil kunne forøges betydelig. Camp bed eengang en Bagerdreng der kom med Brød i mit Huus; jeg pryglede ham og gjorde ham Forklaring, der hvor ilde han havde handlet. Han hørte nu til i Endeligt ikke nævne ringeste Hentydning paa hiin Begivenhed, uden at føle den dybeste Anger og at Fybe i Skjul i den mørkeste Afkrog. Men sagde man nu Bagerdrengen havde faaet det godt betalt, eller: han var slet ikke bleven vred derover, saa kom han strax frem, slog Kolbytter, gjorde og var glad Da han nu paa Sidstningen af hans Dage ikke kunde ledsage mig mere naar jeg reed ud, saa oppebiede han min Hjemkomst, og naar Tjeneren sagde til ham; Nu kommer Herren ned ad Høien, eller gjennem Mooren, saa løb han mig strax imøde, skjøndt Tjeneren ikke havde givet ham noget Tegn, eller gjort nogen Bevægelse med Haanden. Han forstod altsaa de udtalte Ord nøiagttig. Oxegalde til at tage Pletter ud med. Man kaage sammen, en Kvart Oxegalde og 4 Unzer pulveriseret Allun. Efterat det har kaagt en Tidlang, kommes 4 Unzer sædvanlig Kjøkkensalt deri, man lader Massen, sætte sig, og kommer den paa Flasker der proppes vel til. Vellugtende kan man gjøre denne Salve ved at sætte noget destilleret Citron-Essenz til samme. Russernes mimiske Talent. Russerne besidde en stor Færdighed i at efterligne hvad de see og høre, saa deres Efterlignings-Talent er bleven til Ordsprog. Ethvert russisk Regiment har een eller flere Mimikere, der more ved Gebærdespil og komiske Fortællinger, hvori de synge, spille og drive mangehaande Løier. De lægge ogsaa Værd paa det Talent at fortælle, og uddanne det. J Armeen træffer man paa Folk, der vide at fortælle lange Historier flere Timer i Træk, og ere undtømmelige paa Vendinger og Opfindsomheder. J russiske Huse af gammel Calibre træffer man stundom leiede Fortællerinder, der underholde deres Principalinder med Fortællinger, og sidde for deres Senge for at vugge dem i Søvn.
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-06
Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-06
Blandinger. Prof. Thiele bekjendtgiør, at da Subscriptionen paa Værket som Thorvaldsen og hans Arbeider, nu er stegen til et Antal af 200, saa vil Udgivelsen af bemeldte Værk kunne forventes, i Overeensstemmelse med den udfærdigede Subscriptionsplan. I Hertugdømmerne Slesvig og Holsteen, - Lauenburg, Herskabet Pinneberg, Staden Altona og Slotsmenigheden i Glückstadt endda ikke iberegnede - ere ifjor 4123 Mennesker flere fødte end Døde.
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-06
Herr Jørgensen Jomtou sætter i sit nye Blad Tilskuer, Skuespilleren paa en hidtil ukjendt høi Plads, idet han yttrer: den med sandt Kunsttalent begavede Skuespiller, der, med utrættet Anstrængelse, arbeider for sin Kunst, er en ligesaa hæderværdig og for det borgerlige Samfund nyttig Mand, som den fornemste Embedsmand. J Kbhvn, er død en Tjenestepige, Pernille Blas, der har tjent 46 Aar i eet Huus; hun blev 81 Aar gammel. Hr. Jens Schjern (fortiden Jnstitutiærer i Kjøbenhavn) har udgivet: "Fædrelandets gen, med et Anhana, indeholdende: Scener og Tildragelser fra Borgerkrigens Skueplads. (Priis 1 Mk.)
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-06
Døde. Kirstine Holdt, 60 Aar; Mad. Mariane Bierring, 64 Aar; Pigen P. Blas, 81 Aar; Mad. Sophie Herz, 83 Aar; forhenv. Borger-Captain P. J. Thestrup, 63 Aar; Blegmand S. Hansen, 73 Aar; C. R. Berner, 21 1/2 Aar; alle i Kbhvn. T. H. Hjort, 26 Aar, fra Kbhvn., druknede under et Uveir i Nordsøen. - M. Schmidt, f. Meiners, 23 Aar, i Altona.
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-06
Enkefru Oberstlieut. v. Wasmer, f. v. Brockdorff, 74 Aar, i Rendsborg.
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-06
(Jndsendt.) Da det efter et kjøbenhavns Blad anføres som noget aldeles nyt og tilforn uhørt, naar Herr Cantor J. Viberg ag er at udgive Melodier til Collecter, o. s. v., saa være det Jndsenderen af disse Linier tilladt herved at bemærke: at allerede for mange Aar Siden udkom en liden indholdsrig Bog af A., der nu er en aldrende Præst i Vensyssel; men som jeg ikke nøiere vil betegne, da Forfatteren, endskjøndt hans Arbeide gjør ham Ære, ei har villet selv navngive sig. J anførte Bog, der handler og Kirkesangens og Kirkemusikkens Forbedring, findes blandt andet en Collect udsat paa Noder, som vel her egentligt er det første i sit Slags. (Meddeelt.)
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-06
Jforgaars jordedes her den almeenagtede Toldbetjent Fischer's eneste og haabefulde Søn, der, som forhen i denne Avis anmeldt, ved at løbe paa Skøiter, fandt sin Død. Som denne Dødsmaade var sørgelig, saa maatte den almindelige Deeltagelse, der vistes Forældrene ved hans Begravelse, være dem en behagelig Lindring i deres store Sorg. Et skjønt Beviis paa den Yndest, han havde vundet hos fine Meddisciple, gave ogsaa disse ved, efter Overeenskomst, at indfinde sig i det Jnstitut, hvori han havde værer Discipel, og derfra slutte sig til Liigfølget, for med dette at ledsage ham til sit Hvilested, hvor de da, under deres Syngelærers Anførsel, afsang tvende passende Palmer. Hans Velærværdighed Herr Pastor Krarup forøgede Høitideligheden ved uopfordret, i en kort, men fyndig og hjertelig Tale, at henlede Forældrenes Sind til at søge Trøst der, hvor sand Trøst alene er at finde, i Christendommens Lære og Foriettelser. Anmelderen slutter med det hjertelige Ønske, at Gud vil lade de sørgende Forældre opleve meget Glæde af det elskede Barn, de endnu have tilbage.
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-06
Bekjendtgjoreløer. Paa Kokkedahls Gods kan nogle Gaarde, som i afvigte Efteraar, enten ere opbyggede af Nyt, eller istandsatte ved Hovedreparationer, strax erholdes i Fæste. Sammesteds ønskes, til 1ste Mai, nogle duelige Arbeidskarle. Man henvender sig angaaende Forestaaende til Undertegnede Forvalter. Kokkedahl den 31te December 1830. v. Støcken. Kjette Abonnemento-Forestilling.
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-06
Søndagen den 9de Januar opføres: De Uadskillelige, Vandeville af Professor Heiberg. Derefter: Recensenten og Dyret, original Vaudeville af Professor Heiberg. Hvo som abonnerer for 8 Billetter, erholde disse for 2 Rbd. 4 Mk. Abonnements Billetter kunne afbenyttes efter Behag. Werligh & Müller.
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-06
Hvor 2 Overværelser og Kjøkken med mere er at faae til Leie, i Slots=Gade, til Paaske=Flyttetid, anvises af Stiftsbogtrykkeriet.
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-06
En ung Mønne, tjenlig til Jagten, anvises tilkjøbs fra Stiftsbogtrykkeriet.
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-06
Den Leilighed i Urbansgade som Høker Ole Møller har beboet er at faae til Leie til Paaske Flyttetid. Om Leien accorderes med. Johan Gottl. Kohsel.
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-06
Hos Undertegnede kan til billig Priis bekommes, friske gode Æbler af forskjellige Sorter i Nørre-Sundbye.
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-06
Silke=Hatte paa Filt faaes hos Jeppe F. Fynboe. Jacob Philipson.
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-06
Klæde og Kalmuk af første Sort ordinair, middel og fiin, er Undertegnede atter bleven velforsynet med, saaog med endeel fine sorte Merinos, rødstribede Bomuldstøier m. m. m., som alt udsælges til de billigste Priser. B. H. Cohn, Hjørnet af Bispensgade og Doctorens Gyde, Nr. 235. Philipson & Lipmanns Vare=Oplag. er i disse Dage bleven forsynet med et nyt Parti Varer, fornemmelig bestaaende af: Sort og couleurt Merinos, hvoriblandt nogle til 27 s. Alen tærnede Tartans i livligste Farver, couleurte og sorte Shertings, sorte og hvide Platilles, Bomuldstøier til Kjoler og til Omhæng, Jndiennes til Kjoler i nyeste og meget smagfulde Mønstre, et Partie Klæde til forskjellige Priser, couleurte Tørklæder af forskjellige Slags. Af hvide Varer forefindeShertings, Demitie, Flospique, Flanel, Euverlastig, Snør livtøi, Cambridghs og Jaconets, saavel glatte som tærnede Bobinetter af forskjellig Brede og Fiinhed, særdeles gode Creat Lærreder, m. m., som Alt sælges til særdeles billige og betydelinedsatte Priser.
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-06
Auctioner. Onsdagen den 12te Januar 1831, Formiddag Kl. 10, bliver efter Begjæring af Udlægshaveren, afholdt offentlig Auctioover en Gaard i Mon Bye, af Hartkorn 2 Tdr. 1 Fdk., de sidst har været eiet af Peder Christensen, samt over af paa Gaardens Mark opført Huus. Auctionen holdes i Gaard selv. Endvidere bortsælges sammesteds den udlagte Besætniaf Heste, Qvæg og Avlsredskaber, samt noget Jndboe. Nibe, den 18de December 1830.
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-08
Frankrig.
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-08
General Lafayette er afskediget eller har taet Afsked fra sin Post som Overbefalingsmand over Nationalgarderne i Frankrig. Juleaften debatteredes de Deputeredes Kammer om de sidste Uroligheder i Paris, og da kom et Lovsted paa Omtale, som siger, et Kongen vel kan udnævne Overbefalingsmænd i saadanne Communer, som stille stere Legioner, men ikke over hele Arrondissementer. (Chartet 850). Paa Grund heraf antog Kammeret Lafayette at være ulovmedholdelig ansat. Den 27de forlangte han sin Afsked og uagtet Kongen, hvis faste Støtte han har været, søgte at overtale ham til at vedblive Commanden i Paris, vedblev han at være urokkelig i sin Beslutning og nedlagde sin Commandostav. Over Parises Nationalgarde er Commanden given til General Mou son, Greve af Lobau, hæderlig bekjendt fra Republikens og Keiserdømmets Krige. - Af Ministrene var den for Justitsvæsenet Dupont de Eure den første som ud raadte ved denne Leilighed, og fik til Eftermand Ministeren Merilhou; men man siger, at saavel denne som og Førsteministeren Lasitte og Jndenlandsministeren Montalivet ville tage Afsked.
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-08
Den 27de December rygtedes det, at et Angreb for bestod de Deputeredes Kammer, som i den Anledning bækkede sig ved talrigt Militær, men det samme gjælder endnu meere om Adelskammeret, om hvilket en stor Mængde af Linie-Jnfanteriet og Nationalgaden biveakerede omkring 10 store Baale.
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-08
Studenterne i Paris have viist sig meget gjenstridige imod Kamrene, og ville ikke erkjende, at disse repræsentere Frankrig.
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-08
Rustningerne drives med fordoblet Jver. Ved Beandon skal samles en Armee af 80000 Mand under General Sømis. Havnene Brest, St. Malo og orient sættes i Krigstand.
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-08
Paa Corsica reiser Bonapartes Parti Hovedet og man hører paa offentlige Pladse Udraabet: "Leve Naholeon den Anden!
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-08
Tyrkiet. J Constantinopel herskede den største Ro, da de sidste Efterretninger mod November Maaneds Slutning afgik derfra. De regulære Troppers Ordning er en af Sultanens fortrinligste Sysler, og Jstandsættelsen af de ved Russerne ødelagte Pladse foranlediger hver Uge flere Raadsamlinger, hvori Europæiske Jngeniør-Officerer tages paa Raad med. Man vil forsikkre, at Storherren vil anvise en betydelig Sum til Jstandsættelsen af Varna, til Anlæg af en meget vidt udstrakt Forskandsning ved Foden af Balkan og til Befæstning af Adrianopel, og at disse Arbeider skulle sættes i Værk, saasnart Foraaret indtræder og Aarstiden tillader at arbeide paa Fæstningsanlægge. Den øverste Styrelse skal anbetroes en Fransk Oberst, som egentlig staaer i Tjeneste hos Paskaen af Egypten, men for Tiden opholder sig i Constantinopel, hvoraf man vil haabe, at en med den nyere Krigskonst mere afpasset befæstningsmaade vil træde i Stedet for Tyrkernes hidtilværende ringere Forsvars Anstalter. (Det er mærkeligt nok, at det var Tyrkerne, der først lærte de andre Europæer de allerførste Rudimenter i befæstnings- og Beleringsfaget, saasom Læren om Paraleller &c., og nu maae de lære selv af deres Fortidslærlinger).Man seer, at den Tiltro, som Porten sætter til den Russiske Keisers fredelige Tænkemaade, ikke gaaer overde ordentlige Grændser, og at de Foranstaltninger, som den træffer, vidne om en Politik, som ved betimelig Forberedelse søger at tilvinde sig Sikkerhed, for Fremtiden. Didhen maa man vel og tælle Portens overbærende, ja endog faderlige Adfærd mod de den undergivne christne Folkestammer; thi kuns særdeles Hensyn og Ønsket at gjøre sig de krigerske Ser vier forbundne, kunde bevirke hiint Hattisherif, hvorved denne Nation erholdt et arveligt Overhoved udi Fyrst Milosch's Person. Grækenland betræffende haves aldeles ingen Efterretninger. J Albanien er Alting religt. Paa Candien synes Egypterne ved alleslags Begunstigelser, som gives de Jndfødte, at ville befæste Roligheden og deres Herredømme, hvorimod der inde i Asien, ved Egenrum, skal paa ny være udbrudt Uroligheder. Andre Efterretninger melde dog, at den Egyptiske Satrap har maattet sende 4000 Mand Forstærkning til det ham anbetroede Candien, hvor hverken Tyrker eller Græker synderlig godt holde af at staae under Egypterne. Archipelaget og de øvrige Græske Farvande hjemsøges i denne Tid af en stor Mængde Græske Sørøvere.
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-08
Blandinger. Med Aarets Begyndelse skulde de ved Urolighederne i de Belgiske Stæder afbrudte academiske Forelæsninger igjen stage deres Begyndelse, men som der i et Land, hvor en overvoxen Geistlighed søger at dæmpe al Aandsoplysning, ei kan ventes anden Underviisning, end i Homilier, Legender og deslige, saa er ogsaa alle de Lære-Discipliner afskaffede, som Vedkommende ikke tykkes vel om. Saaledes er for Fremtiden i Gent, ligesom og i Lüttich, afskaffet det filosofiske Faculiet, i Løven det juridiske, og i Gent og Løven det mathematiske. Saaledes maa man troe, at Belgierne ere bange for de Videnskaber, som grunde sig paa Fornuftens Brug. - Honorarerne ere nedsatte til to Trediedeele, og af de udenlands fødte Professorer ere kuns fire indtil videre beholdte. Resten har faaet Afsked. - Hvorledes det maa see ud med Videnskabelighed i Belgien kan vel skjønnes deraf, at der i de sidste 80 Aar før Foreningen med Holland, udi Løven, der af Belgierne dog fortrinsviis betitles med Hæderstilnavnet: den "lærde Stad, ikke ved Universitetet fandtes, saavidt vitterligt er, en eneste Docent, Professor eller Lector, som havde erhvervet sig saamegen Kundskab i Græsk, et han kunde kjende Bogstavene, læse inden i eller sige hvormange Declinationer, der ere i Græsken efter GoliGrammatik, men Belgierne meente meget viseligen, at saasom det Græske Sprog ei hænger fast ved Ribbenene, men man kan blive mægtig trind og lasket uden allermindste Kiendskab til bemeldte døde Sprog, saa maatte det heller ikke kunne være til nogen Nytte. Belgierne have allerede faaet et Regnings-Overslag i Stand for den tilkommende Regering, som de agte at oprette. Efter dette Budget skulle den tilkommende Monark over Betalen have for 6 Maaneder som Civilliste 500000; Sentet, Skriverstue-Omkostninger, 6500, det andet Kammer 90750; den provisoriske Regering, som Skriverstue- og Reise=Omkostninger, 25000 Udenlands Ministerlet 132000; Justits-Ministeriet. 545068; Jndenlands Ministeriet 2309600 (hvoriblandt det samme, som hidtil, for den katholske Geistlighed og 25000 for den protestautiske); 6000000 for Krigsministeriet og 3295052 for Finants Ministeriet; Alt i Gylden, som kan regnes til givtrent 70 Danske Rigsbank stilling i Tegn for hver Gylden. - Man kan just ik sige, at Overslaget er høit for et saa hærget Land som Belgien; men der kan jo komme Deficitter, der blive at dække ved Laan, hvis saadanne ere at erholde.
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-08
Ved Folkeopløbet i Paris i Anledning af Ministre, nes Undslippen fra Dødsstraf fandtes ogsaa et Pa forklædte Præster, som havde fuldt op med Guld og Sølv-Penge at uddeele iblandt Rolighedsforstyrrerne. De sidde nu under Justitsens Varetægt.