Viborger Samler, 1845-10-04
Over Forhandlingerne ved det nylig afholdte Landmandsmøde i Randers, meddeler Byens Avis nogle Strøbemærkninger, hvilke vi efter nævnte Blad herved hidsætte: Som tidligere berettet, var Kammer. Krarup valgt til Præsident, Greve af Knuth til Vice=Præsident, Lector Bergsøe til Secretair, Etatsr. Neergaard til Dirigent af Sectionen for Agerdyrkningen og Propriet. Weinschenk til Dirigent af den for Qvægavlen. Pastor Carlsen var Secretair i Sectionen for Agerdyrkningen og Hr. Hofmann-Bang jun, i den forQvægavlen. Der nedsattes en Lov-Commitee, som fastsatte Lovene for Landmandsforeningen. Tiden forbød Discussioner derom. Referent var Godseier Tutein, der oplæste Lovene for Forsamlingen. At der ikke blev noget af den knap tilmaalte Tid benyttet til at discuttere Lovene, finde vi rigtigt; men vi finde det dog mindre rigtigt, at Commitee=Medlemmerne vælges af Præsidenten. Det var vistnok ønskeligt, at Bestyrelsen (der bestaaer af Præsidenten, Vicepræsidenten og Secretairen) foreslog Candidater og at Forsamlingen valgte. En Commitee var nedsat angaaende Credit-Forenings-Sagen. Referent i denne Comitee var Lector Bergsøe. Hr. Bergsøe, Stænderdeputeret Nyholm og Hr. C. G. Clausen forsvarede Sagen, som derimod bestredes af Etatsr. Neergaard. Assessor Bregendahl ansaae det for ønskeligst, at Jylland erholdt sin egen Creditkasse. Flere Talere deeltoge i Debatterne, som fortes med Liv, fra Hr. Bergsoes Side unægtelig med Sagkundskab og Talent, men vel ogsaa med temmelig megen Varme og Jvrighed. Comiteens Jndstillingspuncter bleve ikke ubetinget antagne; Majoriteten udtalte sig vel for Ønskeligheden af, at der existerede en Creditforening, men vilde dog ikke bestemt udtale sig for, hvorledes Samme skulde være. Der var fremdeles Comitee nedsat angaaende Forstvæsenet. Sagen herom førte til meget interessante og sikkert for mange belærende Debatter, i hvilke navnlig Hr. Hofmann-Bang, Kammerj. Wimpsen og Jessen, Lector Bergsøe, Justitsr. Fielstrup og Kammerh. Lorenz deeltoge. J Forhandlingerne i Agerdyrknings=Sectionen om Agerdyrkningsredskaber og Maskiner, angaaende Sædarter, Gjødningsmidler, Fodervæxter, om Anvendelsen af grønne Afgrøders Nedpløining osv. ofve deeltoge mange af Forsamlingens Medlemmer; dog lagde navnlig Hr. Hofmann=Bang fra Hofmansgave overordentlig udbredte Kundskaber for Dagen og fremkom stedse med høist interessante Oplysninger. Hans mange Foredrag hørtes af Forsamlingen stedse med den største Opmærksomhed. Blandt andre Talere, der deeltoge i disse Forhandlinger, nævne vi, foruden Dirigenten Etatsraad Neergaard, endvidere Kammer. Drewsen, Proprietair Balentiner, Gaardm. Blach og Christensen, Hr. Ferslev, Propr. Nis Hansen, Dr. Paulsen, Justitsr. Fielstrup, Pastor Krarup og polytechisk Cand. Barford. J Sectionen angaaende Qvægavlen deeltog, foruden Dirigenten Propr. Weinschenck, mange Medlemmer af Forsamlingen, blandt hvilke vi nævne Hr. Hofmann-Bang, Propr. David til Rongstedlund, Lector Tscherning, Gaardm. O. Kirk og J. Blach, Propr. Pind til Thustrup, Justitsr. Fjelstrup, Kammerr. Rothe og m. Fl. Da Spørgsmaalet angaaende Fodringen var paa vor Bane, fremkom Propr. David med særdeles interessante Oplysninger, der sikkert, naar Forhandlingerne blive trykte og udbredte, ville komme mange til Nytte. En særskilt om Qvægsagen nedsat Comitee anviste, som flere andre Comiteer i andre Sager, de landoeconomiske Selskaber, de Midler, ved hvilke man meente, at de kunde virke; i hvilken Anledning Kjøbmand J. Ree fremkom med et nærmere motiveret Forslag til at fremkalde en saadan Forbindelse imellem Landmandsforsamlingerne og de landoeconomiske Selskaber, at hine meer directe kunne virke paa og igjennem disse. Den næstsidste Dag blev Spørgsmaalet: "Ved hvilke Midler ville de mindre Landbrug - saavel Gaardbrugeres som Huusmænds sikkrest kunne forbedres, sat under Discussion. Proprietair Valentiner oplæste Comiteens Betænkning, der foreslog forskjellige Midler. Dr. Paulsen fra Rodding Skole foreslog Mynster gaarde og Oprettelsen af saadanne høiere Landvæsensskoler paa Samme, hvorfra kan udgaae saavel dygtige Landvæsens-Elever som Lærere, der igjen kunne oprette mindre Landvæsensskoler. Han udviklede sit Forslag meget udførligt og grundigt, og forsvarede det ogsaa godt mod nogle fra enkelte Sider opkastede Tvivl. Fra flere Sider fandt Forslaget ogsaa Medhold. Kammerraad Drewsen holdt et længere Foredrag, hvori han udviklede, at, efter hans Mening, var Forbedringen af Bondens Landbrug meget afhængig af den Stilling, han kom til at indtage. Bonden maatte have de samme Rettigheder, som andre Mennesker, hvilket efter Naturens Love tilkom ham. Han vilde ogsaa omtale Hoveriet og Fæsteforholdet, som han ansaae for at skade Bondens Fremgang i materiel og aandelig Velvære. Paa Grund af Hoveriet kan han ikke disponere over sin Tid, og ifølge Fæsteforholdet, kommer det, Bonden anvender for at forbedre Gaarden, ikke hans Børn tilgode. Han udviklede sig udførligt og grundigt herover. Fra enkelte Bænke i Salen hørtes Raab om, at dette ikke vedkom Sagen, af hvilke Raab man fra mange andre Sider hyssede stærkt. Saalænge Drewsen talte om Bondens Forhold til Godseierne, afbrødes han ikke af Præsidenten. Da Drewsen derimod, efterat have udviklet sig herom, udbredte sig over, hvorledes man endnu tillod sig at sige Du til den danske Bonde, og herom henholdt sig til nogle Yttringer af Algreen-Ussing i sin Tid, afbrodes han af Præsidenten, der bemærkede, at dette ikke vedkom Sagen. Discussionstiden var nu endt og Mødet hævedes. Vi vide, at Mange beklage, at den gamle Drewsen, den Mand, der i en saa lang Række af Aar, til Held for Landet, ufortrødent har virket for Agerbrugets Fremme, der med Rette er kaldet "Danmarks Thaer, og som i saa mange Retninger har udfoldet en gavnlig Virksomhed, at han i en Landmandsforsamling skulde blive afbrudt; men man maa dog indrømme at Præsidenten (Krarup) viste sig selvstændig og, uagtet Opfordringerne fra visse Bænke, ikke afbrød Drewsen; men først gjorde det, da denne unægtelig gik udenfor Sagen. Drewsen, der af Forsamlingen selvfølgelig hele Tiden vistes den største Agtelse, mødte atter ved Forsamlingen i Slutningsmødet. Flere talte om at bringe ham et ydre Tegn paa Agtelse, hvilket Tiden imidlertid forbød. Ved Slutningsmodet kom Sagen om Hestevæsenet frem. J Discussionen deeltog navnlig Dirigenten (Weinschenck), Gaardmændene Kirk og Blach, Justitsraad Fielstrup, Propr. Pind, Hofmann=Bang og Flere. Kammerr. Rothe var Committeens Referent. Nogle meente, at man aldeles ingen fremmede Hingste skulde indføre, hvilket Ønske af ikke faa deles, grundet paa, at man har været mindre veltilfreds med de tidligere indførte saakaldte Fuldblodshingste og i høieste Grad utilfreds med de Hingste, man for nogle Aar siden lod den noksom bekiendte Hestehandler J. Nathansen (der nok nu hedder Michael Leonard Nathanson, indkjøbe, hvilke Hingste den kyndige Generalkrigscommissair Dr. Neergaard, som bekjendt, gjorde til Gjenstand for saa megen, som vi antage velfortient, Ladel og Spot. Af de førte Debatter fremgik, at Fleertallet i Forsamlingen var enig i, at man nok kunde ønske fremmede Hingste, naar Jndkjøbene ledes med Forsigtighed og kun af dygtige og agtede Folk, og at man onskede, at de landoeconomiske Foreninger skulde virke for denne Sag med Præmier osv. Vi maae endnu tilføie, at af de Svenske og Norske deeltoge navnlig Baron Raben fra Calmar og Propriet. Christensen fra Lindnæs pr. Drammen meget i alle Debatterne, og fremkom med flere interessante Oplysninger. Sidste lovede at ville sende Modellen til en Maskine, som man her ikke kjender og som vistnok vil have megen Jnteresse. Endelig afgjordes det efter nogen Debatte, at næste Forsamling skulde afholdes, i Mai Maaned næste Aar i Odense. Endvidere blev det besluttet at anstille endeel comparative Forsøg efter endeel opgivne Sporgsmaal, Resultatet af disse Forsog blive at meddele af dem, der anstille dem, til næste Møde.