Norske Intelligenssedler, 1811-07-30
Havn for en Hest ønskes, helst tet ved Christiania, for hvad Betaling det end maatte være. Anviisning gives i Bogtrykkeriet. Motto: O Bonde dyrk din Have vel Du sulter da vist ei ihiel. Jndsenderen heraf kan ikke nægte, at blandt de occonomiske Peer og Forslage, der ere indkomne til Directionen for Gelskabet, for Norges Vel, og publicerte gjennem Bladet Budstikken, lagde han særdeles mærke til Hr. Pastor Chaulows Plan, om Garnisons-Haugers Oprettelse. De Betingelser under hvilke, Selskabets Agerdyrknings classe har anbefalet Forslaget, synes fuldkomne nødvendige Jndsenderen indseer nok, at en Deel Vanskeligheder vil nøde, ved Forslagets Jverksættelse; men han troer at disse hostunne og burde hæves. At faae et beqvemt Jordstykke, passende til en ordentlig renskjøkken-Have - ja det er sandt, det blev nu kostbart, men skulle der ei gives saamange formuende og veltænkende Borgere i de fleste af Norges Garnisons-Stæder, at de vilde sammenskyde noget anseeligt, til en saa almeennyttig og er havnvirkende Indretning; Jeg mener jo. Vi have allesteds tilskrempler paa, hvad Nordmanden kan og vil yde, hvor net gjælder den gode Sag - Han indseer, hvad der er tilkandets Tarv, og skiller den blot blændende Plan fra den Nyttige. Hiin søger han at nedtrykke, denne stræbe han at udføre. Held det Land, hvis Borgere lade Forstanet dens Lys følge Hjertets Godhed! Man maatte ei begynde paa denne Plans Udførelse ved gen. ansle Garnisons-Stæder paa eengang. Jndsenderen synes det hensigtsmæssig, at Directionen lod tilskrive alle vedkommende Districts=Commissioner, for ved dem at underrettes, hvorpaa var beqvemmest, først at gjøre Anlægget. Kun een moneste anlagt Garnisons-Have i denne Høst, vilde være til anssigen Nytte. haveredskaber m.v. behøvedes aldeles ikke i saadan en mængde, at Udlægget derfor kunne komme i Betragtning i enne vigtige Sag. Soldaten maatte ei arbeide længe af Gangen, og ved begyndelsen eller Enden af Arbeidet burde Gartneren under se ham i et og andet. Man maatte inddele Soldaterne i ordentlige Arbeids ture. Den flittige og agtpaagtvende Soldat burde, paa en ler anden Maade udmærkes. Hertil gives mange Anledger. Paa denne Maade ville det ei synes Soldaten suurt; enigen hvilken Gavn maatte han høste Naar han som Frimand eller Udtjent kommer hjem til er og Moler, eller Kone, vil han strax anlægge i det maae hvad han her har lært i det Store og Lysten samt bedelen vil forenede lokke ham til meer og meer at gaae som i Havedyrkningen. st Unægteligen er denne Grundvolden til Agerdyrkningen. sin have kan Bonden lære at kjende, de forskjellige JordAntier, og deres rette Blanding paa en ulige lettere Maade værninger de fornter der maa han lære, hvad hvad han seent og næsten aldrig Lærer ved vidtløftigt Jordbrug, hvor urigtigt det er, er at blande Gjød selen med Jordarter, der kan forbedre den Jord, som han lader paaføre Gjødselen, samt bruge denne til Gjødning, naar den har opnaaet en Mellemtilstand af fuldkommen udgjæret Gjedsel, og hvor Gjæringeneier begyndt. Altsaa hvor vigtigt, for den vordende Agerdyrker, som virkelig Soldaten i Almindelighed er: Garnisons-Haven maatte, naar den var Randbragt, d. fordentlig Udsalg af dens Frugter, indbringe betydeligt. De aarlige Udgifter til Havens Forbedring, Gartnerløn. a., vilde af dens Jndtægter rigeligen udredes. Dett, som heraf blev tilovers, kunne anvendes, til hvilket nyttigt Brug man, efter det Locale, fandt for godt. Men bestemte Love maatte udarbeides af den naturvidenskabelige Classe, og Classen for Jorddyrkning, Bjerg- og Skovvæsen, og efter at disse vare sauctionerte af Directionen, trykkes og meddeles til Havernes Opsynsmænd.