JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1842-12-13
Norrysto-Tidende. Forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdommerne. TrekasseanskassearrestenDenne Tidende redigeres af Adjunct Reiss og H. Wissing, og udgives 4 Gange ugentlig fra Sidstnævntes Officin.
Viborger Samler, 1842-12-13
Udenlandske Efterretninger. Frankerig. De nyeste Efterretninger fra Algier gaae indtil den 25de Novbr. Den i Blidah forsamlede Expeditionshær har, efter at have den 22de d. M. foretaget en Recognoscering i Bjergkjæden, begivet sig i 3 Colonner paa Marschen; den første commanderes af Generalgouverneuren, under hvem Hertugen Anmale commanderer, den anden af Gen. Changarnier, den tredie af Oberst Corte. Man antager, at den første Colonne vil operere imod Emiren i dennes Smuthul Ouamiserisbjergene, imellem Schelif og Mina, og trække til sig de active Divisioner fra Mascara og Mostaganem. Gen. Chan garnier vil formodentlig tugte de Stammer, som i den sidste Expedition modsatte sig hans Marsch, og Oberst Corte skal operere langs med Kysten. Paa Tilbageveien, vil sandsynligviis den Østen for Scherschel liggende Kyst stad Tenez vorde occuperet og de tilgrændsende Stammers Underkastelse fuldstændigen udført.
Viborger Samler, 1842-12-13
Det er over Constantinopel, at National har modtaget Efterretninger og Circassiernes sidste Seier over Russerne. Et Øienvidne skal have berettet: "De Circassiere, der hørte til den Russerne underkastede Stamme Tichente, havde gjort Opstand; den russiske Hær, 10,000 Md. stærk, og anført af Gen. Golowin i egen Person, drog ud for at dæmpe Opstanden. Den 29de August leveredes Slaget i Nærheden af Fæstningen Na chan. Jblandt de 2000 saarede Russere befinde sig 250 Stabs= og Subalterneofficierer. Paa Tilbagetoget førte Russenre med sig 200 circassiske Fanger, hvoriblandt 50 Qvinder, der havde kæmpet som sande Heltinder. Mere end 200 Qvinder skulle have befundet sig iblandt Circassiernes Rækker; med Mændene kappedes de i Tapperhed og Foragt for Døden. Fæstningen Nachan forblev i Jnsurgenternes Hænder; efter et frygteligt Blodbad maatte Russerne trække sig tilbage. Da det russiske Corps tildeels bestod af politiske Domfældte, havde Golowin ansporet dem til Tapperhed imod Løfte og Frihed eller Befordring. Dette virkede med magisk Magt; ingensinde faae man russiske Soldater fegte med større Fyrighed.
Viborger Samler, 1842-12-13
Rusland og Polen. Fra den polske Grændse, den 23de Novbr. Om dette Aars mislykkede russiske Felttog imod Circassierne erholder man successivt detaillerede Efterretninger; ogsaa er det noksom bekjendt, at den ene russiske General aftræder fra Commandoen efter den anden, hvorved de russiske Vaabens Uheld bedst ) documenteres. Dog ere Udlandets Efterretninger i høi Grad overdrevne, og navnligen smiller man af den sidste Efterretning fra Rhingrændsen, at nemlig hele Regimenter, der for det meste bestode af Polakker, vare gaaede over til Circassierne og derved havde beredet den russiske Hær et blodigt Nederlag. Ligesaa latterlige ere de over Frankerig meldte Nyheder om en gjentagen Sammensværgelse iblandt de i det Jndre af Riget stationerede russiske Officierer. Af Conspirationer har den russiske Keiser Jntet at befrygte.
Viborger Samler, 1842-12-13
Den til Overbefalingsmand over Militair= og Civil Anliggenderne i de cis, og transcaucasiske Provindser udnævnte General Neidhardt har forladt St. Petersborg for at begive sig til Hæren. Den tidligere Overanfører over de active Stridskræfter i Caucasus, Gen. Adjutant Grabbe, er ankommen til St. Petersburg.
Viborger Samler, 1842-12-13
Keiserdømmet Østerrig. Wien, den 1ste December. J Morges dræbte sig ved et Pistolskud Clemmens Greve von og zu Ugarte, Oberst for det andet Uhlanregiment, tjenstgjørende Kæmmereer hos Erkehertug Ludvig.
Viborger Samler, 1842-12-13
Den Afdøde nedstammede fra en ældgammel Slægt, stod i sit 43de Aar og var forlovet med den skjønne, paa indre Fortrin overvættes rige Datter af den herværende Banquier Km. - Kun et Misforhold – Fødselens bestod imellem de Elskende, og Grevens Families afgjørende Skridt for at formaae ham til at hæve denne Forbindelse, ligesom og Nødvendigheden af at opgive den glimrende Stilling ved Hoffet synes at have bragt den Ulykkelige til Fortvivlelse.
Viborger Samler, 1842-12-13
Servien. Fra den serviske Grændse d. 25de Novbr. Den keiserlige russiske Generaladjutant Baron v. Lieven er ankommen til Semlin. Erfyrsten har havt en lang Samtale med Baronen, og Fyrstens Tilhængere begynde atter at faae godt Mod, endskjøndt det er indlysende, at der for Tiden ikke kan indtræde nogen Forandring i det serviske Spørgsmaal. De i Wien studerende serviske Ynglinger ere tilbagekaldte; de derimod, som studere ved Universiteterne i Paris og Berlin kunne forblive der. Privatbreve fra Belgrad af 21de Novbr. melde, at der - efter Skinnet at dømme - hersker Rolighed i denne Stad, da Slagene ere fuldførte; men at først den kommende Tid vil kunne afsløre de egentlige Bevæggrunde til hine Facta. De Færreste troe, at den nuværende Tingenes Orden ikke vil vare Vinteren over. Undergravet er Serviens politiske Selvstændighed, for hvilken det har kæmpet i Aarhundreder. Wuesisch indfører et strengt, Besparelsessystem, neppe tilstaaes der Ministrene en Skri per. Men en saadan Person er i det mindste væsentlig nødvendig for Wuesitsch, der hverken kan læse eller skrive. Fyrst Alexander er et Nul; han mangler Faderens Mod. Børnes Mening om det franske Drama. Uddraget og samlet af forskjellige Steder af hans dramaturgische Blatter.
Viborger Samler, 1842-12-13
Om en fransk Tragede lader der sig ikke sige meget Godt, men endnu mindre Slet. For det første danne de tætte Riim en Art af Pallisader, som afholde En fra saa nøie at efterforske, hvad der egentlig stikker bagved dem. Derhos give disse Riim det alvorlige dramatiske Digt noget Operamæssigt, og man tænker da for en Opera er det godt nok. Og hvorledes skulde dog ogsaa et Folk, som egentlig er et Qvindefolk – thi Franskmændene have nogle af det qvindelige Kjøns Dyder og alle dets Feil – et Folk, som aldrig har seet eller brydt sig om at see Mere end den tilvante Vei, hvorpaa det spadserer, intriguerer og tumler sig daglig i et nok saa velbehageligt Kredsløb, – hvorledes skulde et saadant Folk kunne bringe en virkelig god Tragedie istand? Man betragte blot Racine, denne de Franskes ægte classiske, i den egentligste Forstand franske dramatiske Digter. J hvilken kortsynet, indskrænket og eenstlig Verdensanskuelse er han ikke fasthildet. Han har ganske beqvemt faaet sig Himmel og Jord snerpet ind i en Nød, hvis grønne bittre Skalda er hans Verden, den haarde Træskal Paris, og den spiselige Kjerne Versailles. Og ligemeget, om hans Historier tildrage sig for eller efter Syndfloden, om de finde Sted i Rom, Carthago, Grækenland, Constantinopel eller Jerusalem - Versailles er til enhver Tid og allevegne, og Racines Halvgader vide i deres høieste Begeistrings=Ruus intet mere Ophøiet og Opløftende at tænke sig, end: LaCour, la Ville et Univers, Den stakkels Racine, at han maatte udspinde sin gediegne Aand i latterlig Filigran! J England, og i vore Dage overalt udenfor Frankrig, var der blevet noget bedre af ham; i Frankrig ikke engang nu; thi der er det maaskee endnu værre fat end for. Racine tilbai det mindste Ludvig den 14de, og Hovedsagen er dog kun egentlig taget, at man er religiøs, uden at det kommer saa nøie an paa, hvad Religion man bekjender sig til, og at det ikke er blot Ens eget Jeg, men et eller andet Tankebillede, man lever og døer for, var det saa endog kun en Konge som Ludvig 14de. Men de nyere Franskmænd tilbede eller elske Jntet uden sig selv alene. Af samme Grund er det endog maadeligt nok bevendt med de nyere franske Komedier. De forskjellige Stænder, der ere adskilte, ikke som forhen ved Fødsel, Rang, Rigdom, Magt og Virkekreds, men paa en langt fjendtligere Maade ved Sindelag og Tænkemaade, hade hinanden for meget til at kunne gjøre sig egentlig lystige over hinanden. Der gives derfor intet Kjedsommeligere end disse Royalismens eller Liberalismens Vagtparader i de nyere franske Tragedier og Komedier Alt, baade Stort og Smaat, Spøg saavelsom Alvor, bliver piint ind paa Politikens Prokrustes=Seng. Hverken sin Ven eller sin Fiende vil det i Regien lykkes Nogen at gjøre laterlig. Kjærligheden seer Alt i Lys, Hadet Alt i Skygge men det Latterlige udspringer af en Kamp mellem Lyset og Mørket, og for klart at opfatte og anskue denne Strid, maa man være en upartisk Dommer.
Viborger Samler, 1842-12-13
Jndenlandske Efterretninger.
Viborger Samler, 1842-12-13
Kjøbenhavn. Hs. Majestæts Adjutant, Kmherre Blücher, har havt det Uheld under de kgl. Jagter i dette Efteraar, ved Vaadeskud at faae et stort Hagel i sit ene Skinnebeen. (Da.)
Viborger Samler, 1842-12-13
Den 11te De, skulde Justitiarius i Høiesteret, Hs. Excell. Geheimeconferentsraad A. V. F. Bornemann, Storkors af Dannebrog og Dannebrogsmand, nyde den sjeldne Lykke, at høitideligholde sit 60-aarige EmbedsJubilæum, da det paa den Dag var 60 Aar siden at han indtraadte som Protocol-Secretair i den Ret, for hvilken han nu staaer i Spidsen. (Da.)
Viborger Samler, 1842-12-13
Kongen af Nederlandene har gjort en Forandring med sit Gesandtskab ved det danske Hof, saaledes at han, istedetfor en overordentlig Gesandt og befuldmægtiget li Minister ved dette, nu kun lader sig repræsentere af en Charge d'Affaires", Ridder Martini, som for kort siden er kommen til Kjøbenhavn. Som bekjendt er der fra dansk Side gjort en lignende Forandring, idet Gebeimeraad Baron Selby, der var dansk Gesandt og befuldmægtiget Minister i Haag, er rappeleret og at Kammerherre, Grev Bille-Brahe er udnævnt til Charge d'Affaires sammesteds. (Rd. Av.)
Viborger Samler, 1842-12-13
Vi have mistet en af vore fortjenstfuldeste og meest anseete Skolemænd, den christianshavnske Borgerdydskoles Bestyrer, Dr. phill. Niels Bygom Krarup, der Middagen d. 10de Decbr. er død af en Hjernebetændelse i sin kraftfulde Alder. (Fædrel.)
Viborger Samler, 1842-12-13
Den Sag, som i Anledning af Orlogsbriggen "AlartsStranding og Undergang i de vestindiske Farvande blev anlagt imod Sammes Chef, Capitainlieutenant Langemark og Lieutenanterne Kraft, Købke og Tuxen samt Styrmand Nielsen, er nu, efterat være paadømt af den i den Anledning nedsatte Ret, bleven afgjort ved kgl. Resolution derhen, at Capitainlieutenant Langemark afskediges af Tjenesten, Lieutenanterne Kraft og Tuxen ansees med respective 2 Maaneders og 1 Maaneds Fængsel, og Lieutenant Købke samt Styrmand Nielsen blive at frifinde. (Kbhp.)
Viborger Samler, 1842-12-13
Den Coureer, som Torsdagen den 1ste De afgik fra Kjøbenhavn til Slesvig, medbragte ogsaa, siger man, tre Vidskere, to for to velbekjendte, men ubenævnte Personer, der fælt have compromitteret sig i den slesvigske Stænderforsamling, og en tredie for den Deputerede Lorenzen, der naturligviis har faaet den bedste. (Loll. Falst. Av.)
Viborger Samler, 1842-12-13
Paa en fra Dr. Dampe indgiven Ansøgning om at maatte vende tilbage til sin Familie fra sit Forviisningssted Bornholm, har Hs. Majestæt resolveret, at det Ansøgte for Tiden ikke kan bevilges.
Viborger Samler, 1842-12-13
Paa den d. 30de Novbr. 1842 afholdte Generalforsamling af Mænd, der interessere sig for Opretholdelsen af den danske Nationalitet i Slesvig samt for Bevarelsen af dette Hertugdømme som Deel af den udelelige Stat Danmark, blev besluttet: 1) At der over hele Landet skulde aabnes en Subskription af 1 Mk. for hver Person, der tiltræder den; 2) at der for at bestyre Subskriptionen skulde danne sig en Comitee i Kjøbenhavn af Mænd, som dertil maatte være villige. – Subskriptionens Hensigt vedtoges at være: a) at skjænke Hr. P. H. Lorenzen, Deputeret for det 5te slesvigske Kjøbstaddistrict, et Erindrings teg fra erkjendtlige Medborgere, bestaaende i et smukt Stykke Sølvtøi; b) at danne et Fond til Understøttelse og videre Fremme af den slesvigske Sag. J Henhold hertil indbyder Comiteen, der er sammentraadt ifølge den af Generalforsamlingen tagne Beslutning, sine Landsmænd til at indskrive deres Bidrag af een Mark for hver Person, saa at man ved at optælle Summen kan erfare, hvormange danske Mænd og Qvinder Fædrelandets udelelige Bestaaen ligger paa Hjerte. (Fædrel.)
Viborger Samler, 1842-12-13
Tirsdagsnummeret (d. 6te Decbr.) af "Fædrelandet er lagt under Beslag. Det indeholdt Lorenzens Klage til Hs. Maist. Kongen angaaende den mod ham udviste Fremfærd i den slesvigske Forsamling. Beslaget har, efter Fædrelandets Formodning, fundet Sted, fordi den Deputerede Lorenzen i sin Klage til Kongen formeentlig har tilsidesat den pligtskyldige Opmærksomhed mod den kongelige Commissarius, Grev Reventlov Criminil. (Cancelliet skal dog, sam senere erfaret, ikke have stadfæstet Beslaget).
Viborger Samler, 1842-12-13
Onsdagen den 7de December forsvarede Cand. juris Fred. Eginhard Schiern sin for Magistergraden skrevne Dissertation origines et migrationes Cimbrorum.
Viborger Samler, 1842-12-13
De ordentlige Opponenter vare: Conferentsraad Engelstoft og Professor Velschow. Af Auditoriet opponerede Cand. theol. Hagen og Cand. philol. L. Ussing. Desputatsen varede fra Kl. 10 1/2 til 2 1/2. (Bl. Td.)
Viborger Samler, 1842-12-13
For Yndere af genealogiske Optegnelser, bemærkes i den Frisindede: "Da der er bleven talt om Ulfelds"Stamsøn," kunde det maaskee interessere En og Anden, at erfare noget nærmere angaaende Rigshofmesterens efterladte Børn, nemlig: 1. Christian, Greve af Ulfeld; 2. Ludvig, Greve af Ulfeld, sprang i Luften med en Mine i Candes; 3. Corfits, Greve af Ulfeld, født 1649, ægtede en Grevinde i Frankerig, og 4. Leo, Greve af Ulfeld, født 1664, død som keiserlig østerrigsk Geheimeraad, Ridder af St. Jacobsordenen, – for at tænke sig Sidstnævnte som Stamsøn. Leo, Greve af Ulfeld, var først gift med Anna Maria, Comtesse af Zinzendorff. Børnene vare: 2. Corfits Anton, født 1699, var Storkantsler hos Dronningen af Ungarn; b. Frants Anton, født 1711, død ugift som keiserlig Kammerherre og Generallieutenant 1739 i et Slag mod Tyrkerne, c. Caroline Elisabeth, født 1715, Hofdame hos Hertuginden af Østerrig; blev forbrændt, da Slottet i Brüssel gik op i Luer, 1731 den 1ste Febr., og døde Dagen derefter. Anden Gang giftede Leo sig med Prindsesse Lobkovitz, de havde en Søn, som levede endnu 1778. 5. Ane Cathrine, Grevinde (Comtesse) Ulfeld. Søster: Birgitte Ulfeld, født 1614, var gift med Otto Krabbe til Egholm; forlod ham, og tjente adskillige Gange som Pige i Holland.
Viborger Samler, 1842-12-13
Endskjøndt Mag. Lindberg, i sit Kald som frivillig Statsgjældsafbetalingsprædikant, exempelviis har erklæret, at dHrr. Nathanson og David ifølge deres Herkomst ikke høre til det danske Folk, har han efter Forlydende ikke destomindre sendt Præsten ved den i Kbhavn værende mosaiske Menighed en Epistel paa Statsgjældisternes Vegne, for at opfordre ham til ei at lade sig forlede af Døgnbladene – men vise sand Fædrelandskjærlighed ved at bidrage sin Skjærv til Gieldens Afbetaling og at virke i sin Kreds til dette Formaal. – Ogsaa Forlagsforeningen skal i disse Dage have modtaget samme Opmuntring. (Kbhp.)
Viborger Samler, 1842-12-13
Digteren Hr. H. P. Holst vil efter Forlydende til Nytaar overtage Redactionen af det nu af Hr. Lieutenant Carstensen redigerede Blad Figaro. (Rd. Av.)
Viborger Samler, 1842-12-13
Den ældste af Baptist-Brødrene Mønster, Graveur P. C. Mønster, er forrige Mandag atter belagt med personlig Arrest, for at have døbt flere Personer. (Da.)¬
Viborger Samler, 1842-12-13
J en Skrivelse fra Kiel i "Zeit. f. d. eleg. Welt hedder det blandt Andet: "Kongens Popularitet er, efter hans sidste Tilstedeværelse i Holsteen, i bestandig Stigen. En Mængde Anekdoter circulere om hans "humane Nedladenhed." Saaledes skal Kongen meget specielt have udspurgt en anseet Godseier om hans Sundhedstilstand, og sluttelig lovet at sende ham en probat Recept mod Steensmerter. En anden Gang erkyndigede han sig ved Taffelet om Prof. A. i Kiel var en Jøde. Den Adspurgte vidste ikke at give nogen bestemt Underretning herom, men tilkaldte en høit ansat Embedsmand i Kiel, for at han skulde besvare Spørgsmaalet. Denne forklarede, at den omspurgte Professor ikke var nogen Jøde, idet han var døbt, hvilket maaskee ogsaa hans Fader havde været. "Men, skal denne Embedsmand, der alflerede under den afdøde Konge var vant til at imødekomme den absolute Villie, have tilføiet, der kan ikke være noget til Hindring for, dersom Deres Majestæt havde til Hensigt at ansætte jødiske Professorer ved Universitetet. "Altsaa Ret dertil har jeg?" – "Ja," - Ogsaa ved det theologiske Facultet, Et Buk var Svaret. "Naa, saa har jeg dog i det mindste ogsaa Ret til ikke at gjøre mig selv latterlig." Saadanne og lignende Anckdoter, tilføier Correspondenten, hører og fortæller man med Fornøielse her i selskabelige Kredse.
Viborger Samler, 1842-12-13
Efter allerhøieste Befaling, hedder det fra Ringkjøbing i Byens Avis, har Rentekammeret føiet Foranstaltning til, at Dr. philos. Krøyer tidligt i næste Foraar, naar Sildefiskeriet i Nymindegab indtræffer, foretager local Undersøgelse og afgiver motiveret Betænkning angaaende de forskjellige Spørgsmaal, som have reist sig med Hensyn til Betingelserne for og Omfanget af bemeldte Fiskeries Udøvelse.
Viborger Samler, 1842-12-13
Viborg Stænderforsamling. J Slutningen af det tre og fyrgetyvende og hele det fire og fyrgetyvende Møde (d. 6te Decbr.) foretoges Sagen betræffende Udkast til en Placat, indeholdende nærmere Bestemmelser angaaende Opkjøb af Landmandens Producter, til foreløbig Behandling. Professor Larsen oplæste som Referent for den nedsatte Comitee den af denne afgivne Betænkning, hvis væsentligste Jndhold gik ud paa de Forslag: at der istedetfor den i Lovudkastet opførte Specification af Producterne gives omtrent følgende Betegnelse af disse : "Alle Natural producter af Landbrug, Skovbrug, Havedyrkning, Kreaturhold, Jagt og Fiskerie, samt Kul, Aske og Gjær;" -at det maa blive paalagt de Landboere, der ønske at drive den i Udkastet ommeldte Handel, hertil at løse en skriftlig Tilladelse, som udstedes af vedkommende Politimester, efterat Sogneforstanderskabets Erklæring desangaaende først er indhentet, og at Sagen bliver at indstille til Amtsraadets Afgjørelse, saafremt der imellem de tvende nævnte Autoriteter skulde finde Meningstlighed Sted. Den anførte skriftlige Tilladelse udstedes imod et moderat Gebyhr, gives et saadant Jndhold, som i det Foregaaende er anført, og bliver aarligen at fornye; – og at derimod den Bestemmelse i Udkastet: "at Handelen kun maa afbenyttes som et Bierhverv for dem, der have anden lovlig Næringsvei, udgaaer. Som Redactionsbemærkning henstilles, at det i Anordningen bestemtere udtales, at Opkjøberne i Almindelighed ere forpligtede til at føre de sammenkjøbte Varer til Kjøbstæderne, enten i den Provinds, hvor Opkjøbet er skeet, eller i en anden Provinds; men i Forbindelse hermed andrages paa: a. At denne Forpligtelse ikke skal gjælde med Hensyn til Korn og andre Frosorter samt Kartofler, der af Opkjøberne sælges til andre Landmænd, som kunne behøve samme til eget Brug, og b. at de bestaaende Forbud imod, at de Varer, Landboerne ville føre til Torv, opkjøbes af Nogen, førend de komme paa Torvet, ophæves.
Viborger Samler, 1842-12-13
Handels- og Skibs=Efterretninger. Det danske Silkeselskabs første Aarsberetning er nu udkommen. Foruden Forhandlingerne ved Generalforsamlingen den 16de f. M., hvorom vi tidligere have berettet, indeholder samme Subscriptionslisten og en Extract af Regnskabet. for Aaret 1ste October 1841 til 30te Septbr. 1842. Deraf erfares, at Actiernes Antal hidtil er 576, og at Udgifterne i bemeldte Aar have været 776 Rbd. (Berl. Tid.)
Viborger Samler, 1842-12-13
Skibet Vergissmeinnicht, Schuldt, som paa Reisen fra Amsterdam var indløbet til Harlingen, har efter fuldendt Reparation, og efter atter at have indtaget den ubeskadigede Deel af Ladningen fortsat Reisen til Hamborg, hvor det er ankommet den 4de De. Skipperen har til Bestridelse af de havte Omkostninger optaget Bodmerie til Beløb af 2100 fl.
Viborger Samler, 1842-12-13
Døde. Kjøbenhavn: Afdøde Capitain Wahrendorffs Enke, Kirstine Wahrendorff, f. Smith; Emma Emilie Wriedt; Detlef H. Piepgras, Lovise Frederikke Melms, f. Andersen; Cand. med. & chir. Ferdinand Agerbundsen, 32 Aar; Materialforvalter Truelsens Hustru, Johanne Elisabeth, f. Luffe, 56 Aar; Friskomagermester Niels Christian Fratz, 47 Aar. - Holbek. Juliane Marie Mathiasen, f. Frase, 48 Aar. - Bagsværd, Skolelærer Niels Peter Sommer, 70 Aar. Nykjøbing: Enkeprovstinde Cathrine Elisabeth Magdalene Norop, 78 Aar. Faaborg: Kjøbmand Jørgen Jacobsen, 61 Aar. - Greenaa: Chordegn Blocks Enke, Ane Marie Block, f. Broberg.
Viborger Samler, 1842-12-13
AVERTISSEMENTS. Da Forretningerne i Terminerne ikke tillade Comptoiret at gjøre nogen Undtagelse fra de forhen bekjendtgjorte Expeditionstider, saa undlader man ikke at bringe i Erindring, at Tirsdag og Fredag Formiddage ere bestemte til Disconteringer for Indenbyes, Meddelelse af Anviisninger paa Nationalbanken samt Kjøb og Salg af Banco, hvorom Begjæringer maae være indkomne inden Kl. 11 Formiddag, naar derpaa skal kunne reflecteres, og at der altsaa paa bemeldte Dage ingen Expedition af Begjæring om Laan eller Rentebetaling kan finde Sted. lovrigt ville Resolutioner om Laanesager ikke kunne forventes førend tidligst Dagen efter vedkommende Documenters Indlevering til Comptoiret. Bankcomptoiret i Aarhuus, den 8de December 1812. Chr. Otterstrøm. Fabricius.
Viborger Samler, 1842-12-13
Bekjendtgjørelse. Da Borgerrepræsentanterne have formeent, at Omkostningerne paa Snekastningen i Byen ikke bør udredes af Kæmnerkassen, saa paalægges det herved vedkommende Grundeiere, saasnart Snee er falden, Enhver for sin Grund, at holde Gaderne og Stræderne ryddelige for Snee. Viborg, den 5te December 1812. E. Selmer.
Viborger Samler, 1842-12-13
J Overeensstemmelse med Forordningen af 27de Septbr. 1799 – 20 bringes herved til offentlig Kundskab, at i en mod forhenværende Redacteur af Kjøbenhavnsposten, Frantz Hansen for Overtrædelse af Trykkefrihedslovgivningen anlagt Sag, i hvilken ved Lands-Over- samt Hof- og Stads=Retten den 9de Juli 1842 er saaledes kjendt for Ret: Tiltalte Redacteuren af Bladet Kjøbenhavnsposten Frantz Hansen bør erlægge en Mulct til Kjøbenhavns Fattigvæsens Hovedkasse 100 Rbd. Sølv samt være den i Forordningen 27de Septbr. 1799 § 20 fastsatte Con sur undergiven i 1 Aar. Saa udreder han og alle af Actionen lovligt flydende Omkostninger, hvorunder i Salair til Actor og Defensor, Prokuratorerne Ring og Lange, til hver 10 Rbd. Sølv. Den idømte Mulct af udredes inden 15 Dage efter denne Doms lovlige Forkyndelse og Dommen i det Hele at efterkommes under Adfærd efter Loven; er Torsdagen den 1ste Decbr. 1842, inden Høiesteret afsagt saadan Dom: Lands-Over- samt Hof- og Stads=Rettens Dom bor ved Magt at stand. J Salarium til Justitsraad Blechingberg for Høiesteret betaler Tiltalte 20 Rbd. Sølv." Høiesterets Justitscontoir, den 1ste Decbr. 1842. Hammerich.
Viborger Samler, 1842-12-13
Brand=Assurance-Foreningen i Altona har overdraget Undertegnede Agenturen for Viborg og Omegn. Jeg tillader mig derfor at indbyde til at benytte en saa billig og fuldkommen betryggende Forsikkringsanstalt. A. W. Sandberg.
Viborger Samler, 1842-12-13
Figureret Voxdug paa Bommeste faaes billig hos A. W. Sandberg.
Viborger Samler, 1842-12-13
En ung, velklædt Person, som taler Tydsk og Dansk, med gode Anbefalinger, ønsker sig en Tjeneste hos et Herskab her i Byen eller paa Landet som Tjener. Bogtrykkeriet anviser. Halvklæde, Drap de Zephyr i forskjellige Farver til Damekaaber, tilligemed grønt Multum, grønt og rødtærnet Conting til Underfoer, er indkommet og udsælges billigt hos L. Heckscher. Skive, den 12te December 1812.
Viborger Samler, 1842-12-13
Et Partie hvide Vare, bestaaende af Shirtinger med og uden Appretur, Stouts, Halvlærred, Bordduge og Haandklædedreiel, blegede og ublegede Bommesier, Flospique, Flonell, stribet Olmerdug og Bolster, faaes atter til billige Priser hos L. Heckscher.
Viborger Samler, 1842-12-13
Smukke Vinterveste er arriveret og sælges til nedsatte Priser hos L. Heckscher.
Viborger Samler, 1842-12-13
Silke- og Brinels Halsbind kan kjøbes billigt hos L. Heckscher.
Viborger Samler, 1842-12-13
Sorte Lyonner-Halstørklæder samt smukke Silkelommetørklæder udsælges hos L. Heckscher.