Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1674-09-01
Tydskland. Af Østerige och de Kæiserlige Arfve lande berætttis (1.) At Kæiserinden er den 2 Sept. forløst med en ung Prindses, som blef næfnt: Anna-Maria-JosephaThiresia-Dommica-Antonia-TaveriaTheodorg, och hafde Kongen och Dronningen af Spanien och Ertzhertuginden, af Jnspruck til Fadere. (2.) At Kæiseren hafver gjort General Pio til General Fæld-Tøymester, General Lesle til General Fældt-Marschal-Leutenant, Øf verst Rabatta, Øfverst Harant och Øf verst Dunewaldt til General-Majorer. 3.) At Græfve Schellard er som PfaltzNeubargisk Gesant kommen til Wien den 1. Septemb. (4.) De samme AdvocaBb, ter, ter, som efter Kæiserlig Befaling for Rætten agerede Serini och Franchepanni Sag, ere Prinds Wilhelm af Førstenberg tilstillede, hvoraf mand slutter, at hans Sag inden kort Tid tør komme i Rættergang. (5) Der de Oprørske i Ungeren kunde med Magt intet udræt, te, udsendte de 200. Mordbrændere, af huilke nogle snege sig ind i Caschau, stak Byen an paa tu Stæder och brændte 355 Vaainger af, saa kom der och Jld ind et Krundtaarn, hvoraf den sprang, och sloeg et Stykke af Muuren need och 70. Personer ihiel. Af disse Mord-brændere hafver mand faaet nogle fat och skikket dennem need til Wien. (6.) General Spankau hafver ført nogle Stykker af Tøyhuuset i Ca schau och begifvet sig i Marken imod de Oprørske, som nu ingen stæds lade sig til siune. (7.) Men Tyrkerne af Neuhausel hafver den 24. Augusti besat den Jogniske Øfverste Leutenant ved Neutra, saa hand maatte dræbe med dennem, om end skiønt hand hafde kun 100 Dragoner hos sig, thi alle Husarerne forlode, hannem, hvor hand self, efterat hand hafde faaet 9 store Saar, er tillige med en Captein-Leutenant, en Vagtmester, en Quarteermester och 21 gemeene fangen, och paa Valdstæden ere slagne 21 Dragoner, 1 Leutenant, 1 Fændrick, 3 Vagt mestere och 4 Corporaler. Men uanseet Tyrkerne vare 10 gange saa mange som de, hafve de dog ladt Tyrkerne en blodig Seyrvinding. (8.) Der imod hafve 200. Heyduker och Husarer faa Dage der efter bortrøfvet alt Qveget ved Neuhausel och needskudt saa mange Tyrker, der disse vilde redde Queeget, som der kunde læsis paa 14 Vogne. Af Riget er dette indkommen 1. Rigets Forsamling til Regensburg hafver besluttet at mand skal hielpe Kongen af Spanien til at faae Burgundien igien. II. Disse Folk hafve Krædserne stødt til de Kæjserlige: næmeligen, den Frankiske 4000 den Schwabiske 3000, den Ofver-Saxiske 3000, den Ofver-Rhinske (forstaa de Stænder, som ikke endnu i Krigen ere slet forarmede) 1100 Saltz burg, Passau, Wolffstein och Regensburg af den Bæyerske Kræds 700, giøre tilsammen 11800 Mænd. Til de Folk, som Chur-Bæyrn self skulde ud gifve, fornæmmer mand endnu slæt intet. Men Prinds Mourids af Saxen blifver alt staaendis ved Erffurt med 2000 Mænd, dog veed slæt ingen til hvad Ende. Fra Krigshærerne hafver mand disse Underrætninger. I. De Kæjserlige, Hollandske och Spanske stoede den 25. Augusti ved Valenchien, hvor fra de ginge for Aude-Narden 2. Septembr. och i kortere Tid end 14 Dage giorde den saa beængstigede, at den var færdig til at dagtinge, men i det samme kom Prindsen af Conde och undsatte Staden. Hvorledis det gick egentlig til der med vides ikke, eftersom de Spanske ligge skylden paa Prindsen af Oranien, at de icke finge den ind med Accord, men tuert imod berætte Hollænderne, at de Frandske kom igiennem paa den Side, som de Spanske hafde at forsuare. 2. Den anden Alliirte Kæjserlige, Saxiske, Lüneburgiske, Mynsterske, &c. och Krædsers Krigshær blef den 8, 9, och 10 Septembris sat ofver Rhinneved Losheim, hvor de Frandske hafde udsendt 3 Speydere, som skulde stukket et Huus i Braand och advart Turaine naar Avantgarden var ofversat, paa det hand kunde ofverfalde Arriergaarden, men de blefve grebne och de Frandskes Anslag blef til intet giort. Denne Krigshær gaar ad Strassborrig, hvor den atter vil gaae ofver Rhinen, ind ad Elsas, eftersom Turaine er icke at komme for til i Pfaltz, och derfor hafver hid indtil intet synderlig udrættet uden aleeniste at en Kæiserlig Øfverst-Leutenat hafver en Fierdings Vey fra Strassborig opsnappet 40 Marquartenter-Vogne och faaet, foruden huad der var paa Vognene och Vognene med, 4000 Rixdaler af Marquetenterne. 3. Den Chur-Brandenburgiske Krigs-Hær stoed den 10 Sept.