Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-04-28
Til Udgiveren af Kjøbenhavns Skilderie. De har forlangt af mig Bidrag til nyligen afdøde Justitsraad og forhenværende Notarius publicus, i Kjøbenhavn, Christian Schmidts Biographie for at indføres i Deres Ugeblad; jeg læser dette med Fornøielse, og meddeler Dem til Jndrykkelse i samme saa meget heller følgende, som den værdige Oldings mig i mange Aar viiste Venskab og Godhed gjor mig det til en kjer Pligt at tale og skrive om ham. N. 22 Markerbritand Christian Schmidt blev født i Bondebyen Kelleklinte ved Callundborg den 15 Sept. 1721, og var sine Forældres eneste Barn, Faderen var Huusmand og Bondesmed. Han deponerede fra Callandborgs Latinske Skole 1739, tog theologisk Examen 1741, og givtede sig kort efter med Lovise Krog af Kjøbenhavn. Efterat han nogen Tid havde erhvervet det Nødvendigste ved Underviisning o. s. v., blev den Flid og Hurtighed, hvormed han oversatte for Boghandlere, en Hovedkilde til hans og Families Underholdning. Herved udkom, foruden andre mindre Skrivter, de almindelige Reisebeskrivelser med Kobbere i 17 Bind paa Dansk, de første af sit Slags i Modersmaalet, hvilket befordrede Læselysten, og gav Anledning til flere Oversættelser. Det Navn, Schmidt havde faaer som Oversætter, gjorde, at daværende Notarius publicus Tuxen, som ellers var ganske fremmed for ham, med Kongelig Tilladelse afstod dette Embede til ham i Aaret 1766; men Contracten derom var saa meget mere byrdefuld for ham, som Tuxen da endnu var en Mand i sine bedste Aar, og den aarlige Afgivt var de 3 Dele af Embedets Jndkomster, som skulde endog svares hans Enke paa lige Maade efter hans Død; Tuxen naaede og en høi Alder og hans Enke levede til faa Aar, førend Schmidt fratraadte Embedet; men han slog sig dog derved vel igjennem, at han ved sin Arbeidsomhed fra aarle som Morgenen og ved selv at oversætte Skibs-Forklaringer og andre vidtløftige Dokumenter, sparede at betale andre, og efter sine Forældre arvede han nogle Aar derefter en Formue som paa den Tid var usædvanlig i Bondestanden. Da Bøger altid havde været hans Lyst, begyndte han nu at forøge sit Bibliothek, som tilsidst voxede til en saadan Samling, for største Deelen af Skrivter til den Danske Historie og Lovkyndighed henhørende, saa at den i disse 2 Fag var een af de bedste private i Kjøbenhavn. Hertil kom endnu de kostbareste Ordbøger i mange Sprog, Udgaverne af classiske Autorer, især de Bipontinske, alle Danske supprimerede og confiskerede Skrivter, og en sjelden Samling af Danske Palæstyper, som han havde havt det største Held til at forskaffe ske, complette, men endog meget sig, ikke allene. smukke Exemplarer af, hvilket med ældgamle Bøger, saa sielden er Tilfældet. nore For Elskere af Fædrenelandets gamle Litteratur vil det uden Tvivl være behageligt her at see de sornemste af dette Slags anførte af hans Samling, og kan jeg saa meget bedre meddele dette, som jeg havde den meest uindskrænkede Adgang til samme, og hvor meget jeg end ved min Vens Velvillighed, nød, godt af denne Frihed, saa skulde jeg vist, endnu mere have betjent mig deraf, naar den uheldige Skjebne nogensinde havde abnet mig, som overgik, denne, sjeldne Samling, i hvilken vare mange Octavbind, hvori indeholdtes Excerpter og Gjenparter til, Litteratur, Statistik og Dagens Historie henhørende, som ellers ingensteds findes. Ad=Balotyper vare i dette Bibliothek de smukkes. ste og bedst bevarede, nogler endog nitide, Exemplarer af vore ældste Løve, alle trykte i Kjøbenhavn. hos Gotfried af Ghemen og Wiingaard. Leges provinciales Sognig, Havn. M. Saxo C. maticus, Parisiis apud Ascensium 1514. Den saakaldte Jertegns Postill. Leipzig 1618. Det nye Testamente, trykt og fat udi Lybs Land til Myssen, 1524. De gamle Kirke=Ordinantser. Reinecke Foss, trykt paa Dansk i Lybek 1535. Samme paa Dansk af Herman Weiger 1656. Den saakaldte Riim=Krønike, Malmøe 1534. Ølger Danskes Krønike. Malmøe 1552. Men den sjeldneste Bog i hele Samlingen, og maaskee den eneste, som endnu var til af sit Slags, da den ikke var i det Kongelige, det Suhinske, Universitetets eller Karen Brahes Bibliotheker, heller ikke findes i de Thottske, Hielmstiernske, Sevelske, Klevenfeldtske, Langebekke, Harboeske, Uldalske eller Luxdorphske Cataloger, var den sidste Catholske Biskop i Fyen, Knud Gyldenstiernes Catechismusti 80, under Titel: "Catechiemus eller den sande hellige Kirkes Lærdomme, fordanske af Jørghen Jensen, tha Prædiker i Odense, trykt af Hans Wyngarther von Stuckgarten, med Træsnit, 1682 Megen Umage havde. Schmidt gjort sig for at blive Eier af det førend Reformationen trykke lidet Skrivt: "Vor Froe Tider, men dette lykkedes ham ikke heller ikke var det i nogen af de foranførte Samlinger, uden i Hielmstiernes, og der endog defect. Ligesaa lidet, havde ham kunne faae Peder Lages Ordsprog, af hvilke jeg kun, han seet et Eftertryk, som vel var fjeldent, men ikke ældre, end at det var af den bekjendte Phoenixberg, som omtales i Holbergs Comoedier, og dette Skrivt maa ikke blandes med Peders Laalles Ordsprog, som er et ganske andet. andet ArvinEfterat Schmidt i Aaret 1797 formedelst Svaghed og Alderdom havde fratraadt sit Notarius Embede, ønskede han at finde en Kjøber til sit Bibliothek, da han, som i endeel Aar havde været nærsynet, nu ikke kunde see med noget Glas eller Brille, og Justitsraad Schavenius til Giørsløv, som ved Christiansborg Slots Brand havde mistet Professor Top Vandals Bibliothek, som han havde tilkjøbt sig, og endnu var hos dets forrige Eier paa Slottet, lod sig dog ikke afskrække fra igjen at kjøbe Schmidts, virkeligen for en Deel i den patriotiske Hensigt, at denne Samling, som Eieren, og selv ønskede, ikke efter hans Død skulde adsplittes. Kjøbesummen blev 1650 Rdlr. og Schmidt, havde ved Salget gjort Beregning paa, at han ikke vilde tabe mere end Vindene, og alle hans Bøger vare, just ikke prægtigen, men godt indbundne. J Branden, som under Bombardementet 1807 fortærede Justitsraad Schavenius's Gaard i Klædeboderne i hans Fraværelse paa hans Godser, opbrændte den hele Samling tilligemed det udsøgte Bibliothek, som dets nuværende Eier allerede havde, førend han kjøbte Schmidts, og derved forøgedes det betydelige Tab, som Videnskaberne lede i hine for Hovedstaden og Fædrenelandet uforglemmelige Nætter. Dette Bibliotheks Forliis er ikke omtald i noget af de om Bombardementet udkomne Skrivter, og anføres derfor saa meget mere hertil Efterretning for Eftertiden. At Schmidt var een af de faa Mænd, der stiftede det Selskab, hvorfra det Kongel. Danske Landhuusholdnings Selskab nedstammer, bør jeg ikke forbigaae, ligesom og, at han, efter sin Stilling og gaa Evne, bidrog alt det, han kunde, til Viceskabernes, Udbredelse og trængende Studerendes, Understøttelse, af hvilke endeel have nydt meget, godt i hans Huus; men jeg erindrer ikke, at han selv har været Forfatter eller Udgiver af noget Skrivt, uden af Holberglang eller 1ste Bind af Kiøbenhavnske Samlinger af vare trykte og trykte, Piecer, med Holbergs Portrait, Testamente os. v., udgiven af Studenten Hoyberg og ham;" men den lange Fortale er af den første, og blev trykt foran Bogen uden Schmidts Vidende og Villie.