JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-01-04
Paa Drurylanetheatret i London tildrog sig for nogle Aftener siden en skrækkelig Ulykke. Midt Balletten "Oprøret i Beyens Harem" kom en smuk og undet Dandserinde, Miss Clara Webster, for nær hen til Gasflammerne, saa at der gik Jld i hendes lette Gevandt og hun stod i lys Lue. Ved hendes Skrig kom hele Huset i Oprør; den Ulykkelige løb som vanvittig om paa Scenen og havde nær antændt en anden Dandserinde. Endelig havde en af Maskinfolkene den Aandsnærværelse at rive den ulykkelige Dandserinde om paa Gulvet og kaste sig selv over hende, hvorved han fik Jlden slukket, men blev selv stærkt forbrændt. Stadens berømteste Saarlæger gjorde alt muligt for at redde MissWedsters Liv, men forgiæves. Hun døde næste Morgen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-01-04
J Fredro. Amtstd. læses: Under Forhørene over nogle af de her arresterede Personer fra Strø Sogn er det lykkedes Jnqvisitor at bringe det til Vished, at den sidste Jldebrand i Slagslunde, hvorved Gaardmand P. C. Skjellerup mistede hele sin Eiendom, var, som vi formodede paasat af Røver de haand. Vækker dette paa den ene Side Medlidenhed med den Brandlidte, saa forfærder det paa den anden Side at erfare, at Røverne hverken havde handlet af Had eller Hevn, men ene af den Grund, at de desto meere uforstyrrede kunde komme til at udplyndre Nabogaarden.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-01-04
J Veile Avis læses følgende Jnserat: Afvigte 11te Decbr. er et Tyverie foregaaet i Eritzøe Sogn, i et Huus i Nærheden af Snoghøi, som er udflyttet paa Marken og beboet af en ung Huusmand med Kone og 2 smaae Børn, hvoraf det ældste er 4 Aar gammelt. Manden var borte paa Arbeide, Konen var den Dag hjemme, men i et Øieblik gaaet hen til et Nabohuus, og havde efterladt sine Børn hjemme for aabne Dørre, da man der ikke var vant til at see ubudne Gjæster. Jmidlertid traadte en Person ind i Stuen til Børnene, i Konens Fraværelse, og sagde til den største Pige, jeg er kommen for at faae Eders Penge, og jeg skal tale med Din Moder. Barnet tilstod, at Moderen var gaaet til Naboen; men Personen lovede nu Barnet en Skilling, naar det kunde sige, hvor Pengene vare. Da Moderen, førend hun gik bort, netop havde taget nogle Penge af en Skuffe, saa viste Barnet ham denne Skuffe. Personen søgte at aabne den med en Kniv, men da dette ikke lykkedes, fandt han efter nogen Søgen Nøglen paa en Hylde, hvorpaa han aabnede Skuffen og tog Pengene, omtrent 17 Rbd., som vare samlede til at betale Renter med. Derpaa gik han bort, efterat have sendt Barnet ud for at see, om Moderen kom. Ved Hjemkomsten, kort efter Tyvens Bortgang, fandt Moderen den lille Pig grædende og sigende, at der havde været Een, som havde taget deres Penge. Nu saae Konen at Skuffen var aaben og Pengene borte, hvorfor hun strax fik Bud til sin Mand. Han kom og tilte efter Tyven, som han paa Veien kunde spørge var gaaet til Fredericia. Men da han ankom til Fredericia, var Personen ikke at finde, indtil han omsider fik at vide, at han var gaaet ud af Prindsens Port. Thi den samme Person, som efter Barnets Opgivende havde taget Pengene, var paa Veien til Fredericia kommen i Følge med en Haandværkssvend og en Mand fra Sognet. Med disse havde han talt om de sex Forbrydere, der vare rømte fra Odense Tugthuus, og han bemærkede, at de Fem vare grebne, men den Sjette havde man ikke kunnet faae fat paa. Ligeledes viste han sine Ledsagere Penge: 2 Femrigsdalersedler, nogle Smaasedler og Sølvmønt, netop af samme Slags Mønt, som er stiaalet. Under Paaskud af at han frøs, løb han lidt forud flere Gange underveis, vendte sig derpaa om og løb baglænds, for at holde Øie med, om Nogen skulde komme. Og denne skarpe Ransagning af Veien til Eritzøe gjentog han endnu sidste Gang under et andet Paaskud, da man var kommen op paa Volden. Denne Person, som allerede et Par Gange i afvigte Sommer har været inde i en Gaard, der er beliggende ved Veien til Snoghøi i Erritzøe Sogn, under forskjelligt Paaskud, og der fremviist Ringe og deslige Sager tilsalg, var denne Gang klædt som Bonde, med lodden Kaskjet og blaat Slag om Skulderen, Han var ogsaa kjendelig paa lyse Bakkenbarter og Skjæg samt Ringe i Ørene.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-01-04
Udenlandske Efterretninger. Spanien. Regjeringens Opmærksomhed er rettet mod Esparteros Tilhængere i Portugal, fra hvilket Land den befrygter et Jndfald, navnlig i Galicien; derfor har den spanske Gesandt ved det portugisiske Hof, som i længere Tid opholdt sig Madrid, faaet Ordre at afgaae til sin Gesandtskabs Post i Lissabon; og endeel Tropper ere afsendte til Galicien. Espartero var endnu den 10de Decbr. i London. Ved Figueras mislykkedes et Opstandsforsøg, de Revolutionaire flygtede over den franske Grændse, og da de ikke vilde nedlægge deres Vaaben, kom det til en Fægtning med de franske Tropper. To Spaniere bleve dræbte og een fangen, de Øvrige sloge sig igjennem og vendte tilbage til Spanien.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-01-04
England. Nylig indtraf en meget stærk Taage, der foranledigede en stor Ulykke paa Themsen. To Dampskibe stødte sammen ved Greenwich, af hvilke det ene sank. 17 Passagerer druknede og flere bleve haardt saarede. Det forulykkede Skib var nybygget.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-01-04
De betydeligste Papirhandlere og Fabricanter have holdt en Forsamling og taget den Bestemmelse, at foranledige Regjeringen til at afskaffe Afgiften paa hiin Artikel. Den Afgift, der hviler paa denne Næringsgreen, beløber sig fra 60 til 150 pCt., og indbringer Statskassen aarlig 620,000 Pd. St.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-01-04
Frankrig. "Constitutionel" leverer en lang Artikel om Grændse- og By-Toldvæsenet (Douane, for at paavise det i moralsk Henseende fordærvelige og i oekonomisk forkastelige ved dette Jnstitut. Frankrig, siger Constitutionel, koster Douanetjenesten aarlig 25 Millioner Fr., og bliver forrettet af 26000 Personer. Og dog udretter denne Armee kun lidet. J Aaret 1842 confiskerede den for 500,000 Fr., hvilket er en meget ringe Erstatning for de 25 Millioner, som den aarlig koster Staten. Af de confiskerede Varer var en stor Deel, ja største Deelen, kun Ubetydeligheder, som bleve fratagne fattige Folk, medens at durkdrevne Smughandlere forstaae at narre Toldopsynet paa mangfoldige Maader.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-01-04
Kongen modtager jevnlig Hr. Mole og har lange Samtaler med ham; man drager deraf den Slutning at Cabinettet Guizot staaer paa svage Fødder og at Grev Mole er udseet til hans Efterfølger.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-01-04
Den i Paris herskende Kulde strækker sig ligetil det sydlige Frankrig. J Marseille har man ikke havt en saadan Vinter siden 1789, et uhørt Phænomen er det, at Sneen ligger næsten to Fod høi i Gaderne, saa at Øvrigheden ikke veed Middel til at skaffe den bort. Fra Savoyen og Piemont lyde lignende Efterretninger. Masser af Snee ligge paa den hele Vei fra Marseille til Lyon og fra Lyon til Paris.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-01-04
Sverrig. Et Spørgsmaal af megen Vigtighed er afgjort af Rigstænderne. Efter de bestaaende Love gaae nemlig i Byerne Broder og Søster i lige Arv, men paa Landet tager Broderen dobbelt Lod mod Søsteren. Uagtet Adelens ivrige Modstand har Rigstænderne taget den Beslutning: at Arveretten mellem Sødskende skal for alle Stænder være lige. Det beroer nu paa om Kongen vil give sin Sanction dertil. Belgien. Den evige Jøde af Eugen Sue vækker, mærkeligt nok, ogsaa i dette erkecatholske Land stor Opmærksomhed og Paaskjønnelse. Saaledes har man i Brüssel gjort det Forslag, at hædre Forfatteren ved en Guld=Medaille. J den Anledning har Eugen Sue tilskrevet det Blad i Brüssel, der har stillet sig i Spidsen for Subskriptionen, at han betragter denne Æresbeviisning ikke som ydet hans Person, men som en kraftig patriotisk Demonstration mod Jesuiterordenen med alle dens tilbage skridende, uheldbringende Jdeer; en Orden, der med uforsonlig og dristig Haardnakkenhed uafbrudt arbeider for Despotismen mod Frihed, for den groveste Overtro mod den menneskelige Tankes Frigjørelse. – Subskriptionen til denne Medaille har indbragt en saa stor Sim, at der for Overskuddet skal besørges en flamsk Oversættelse, og uddeles Brød til Fattige. Paa den anden Side har naturligviis denne Forfatterens Tendents paadraget ham hele Jesuiterpartiets Forbittrelse baade i Frankrig, og Tydskland; de overordnede catholske Geistlige forbyde Læsningen af den evige Jøde, og de underordnede benytte Prædike- og Skriftestolen, for at arbeide mod den.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-01-04
Jtalien. Regjeringer og Menigheder i forskjellige Stater koppes om at gjengive seculariserede Godser til deres forrige Besiddere, at oprette nye geistlige Stifter og gjenindføre Jesuiter-Ordenen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-01-04
J Canton Lucern i Schweiz hersker en sørgelig Forfatning paa Grund af Kampen mellem Jesuitervenner og deres Modstandere. Fængslinger og Confiscationer høre til Dagens Orden, og meer end 200 Familier lide under de deraf flydende Forvirringer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-01-04
Nord=America. Det engelske Postdampskib Britannia" ankom den 16de Decbr. til Liverpool og var afseilet den 2den Decbr. fra America. Det medbragte det fuldstændige Resultat af Præsident valget. Polck seirede over sin Rival med en Majoritet af 65 Stemmer. Forholdet til Mexico angaaende Teras, synes at ville udvikle sig fredeligt, da Urolighed i Mexico selv nøder denne Stat til at sikkre sig Fred med sine Naboer. J Boston er man bleven foruroliget ved flere forekommende Tilfælde af den gule Feber.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-01-04
Rettelser. Da der i nedenstaaende Avertissement fra den Hempelske Boghandling, ved dets Jndrykkelse i forrige Numer af Avisen, er indløben et Par slemme Trykfeil, saa indrykkes det her paanye.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-01-04
Ligeledes er i sidste Løverdagsnumer af Avisen i den Artikel, som følger efter Pastor Hansens Skrivelse til Redact., indløben den Feil, at der paa flere Steder staaer tagnatisk istedetfor cognatisk, hvilket bedes undskyldt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-01-04
Gudstjeneste. Imorgen begynder Gudstjenesten i Nykjøbing Kirke Kl. 10. Hs. Høiærv. Biskoppen prædiker.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-01-04
AVERTISSEMENTS. Nye Qvartalsbestillinger paa Lollands-Falsters Stiftstidende. modtages paa alle kongelige Postcontoirer og hos Udgiveren. Betalingen er paa Udgivelsestedet 72 s. og forsendt med Brevposten i Stiftet, 90 sk. og udenfor Stiftet 94 1/2 s. qvartaliter. Nylig er udkommen:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-01-04
Dansk homletisk Magazin, samlet at J. L. Rohmann. 638 S. stor Octav. 3 Rbd. 4 Mk. heftet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-01-04
Dette Værk, som er det første i vor Literatur udkomne originale homletiske Magazin, indeholder en Samling af henimod 2000 Dispositioner eller Udkast til Prædikener paa alle Aarets Søn- og Helligdage, saavel over Epistel som Evangelietexterne, samt en Samling af Udkast til Høst- og Fasteprædikener, uddraget af de bedste danske Prædikanters Arbeider fra 1780 til 1842. Desuden indeholder det en betydelig Samling af bibelske Texter til alle Slags Leilighedstaler, ordnede efter de forskjellige Leiligheder, ved hvilke slige Taler pleie at holdes af den Geistlige i vor Kirke. Bogen anbefales derfor som en brugbar Haandbog for enhver geistlig Mand. Den faaes i de fleste Boglader, i Nykjøbing hos Berggreen og Madsen, i Nakskov hos Thierry og i Maribo hos Giegengack, i Odense hos Forlæggeren. Den Hempelske Boghandel. Lollands Sparekasse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-01-04
At Dhrr. Postmester Møller i Maribo, Apotheker Grundtvig i Saxkjøbing, og Postmester v. Staffeldt i Nysted. velvilligst have paataget sig uden anden Godtgjørelse end det havte Porto=Udlæg, der, fordeelt paa Flere, for den Enkelt ikkun vil blive en Ubetydelighed, at modtage Capitaler til Jndsættelse og Forrentning i den for Lolland i Nakskov oprettede Sparekasse, samt, paa Forlangende, atter at foranstalte Capitaler med opsamlede Renter opsagte og udbetalte til vedkommende Jnteressenter, bringes herved til offentlig Kundskab for dem, som maatte finde det beqvemmest paa denne Maade at afbenytte den her i Byen værende Sparekasse. Nakskov den 1ste December 1844. Fasting. N. Møller. L. Theisen, KiskySchau. Wilhielm. P. Schwensen. Commissionair.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-01-04
Dersom Nogen her i Stiftet skulde ønske en paalidelig Commissionair i Kjöbenhavn, vilde man desangaaende behage at henvende sig til Adressecontoiret i Nykjøbing, som giver nærmere Underretning.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-01-04
Naar Hr. Waagensen ved Grønsund vil gjøre Reisende en Tjeneste, eller maaske rettere sig selv en Fordeel, saa ville vi bede ham at holde sig mere til Realiteten. Han har i dette Blad Nr. 154 bekjendtgjort, at Færgeløbet imellem Grønsunds Færgested er aldeles fri for Jis, og det paa en Tid, da der alle andre Steder ved de danske Øer er Jis. Jndsenderen heraf har selv erfaret det modsatte af hans Bekjendtgjørelse, idet jeg til samme Tid, ikke kunde blive overført med min Befordring formedelst Jis.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-01-04
For en ædruelig, paalidelig og villig Karl med gode Anbefalinger er en fordeelagtig Plads til førstkommende Maiddag. Vedkommende henvende sig til Gjæstgiver Thomsen i Nykjøbing, der giver den fornødne Underretning.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-01-04
En Handelsbetjent med gode Vidnesbyrd søger en Condition til første Mai. Bogtrykkeriet anviser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-01-04
Afvigte 29de December blev paa Veien imellem Øster-Uttersløv og Herritsløv paa Lolland tabt et 2 Kasset, Tombaks Uhr. Den retsindige Finder bedes at aflevere samme hos Komd. H. Suhr i Nysted imod en passende Douceur.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-01-04
Stedet 3. 179 i Bredgade, som for Tiden beboes af Jomfru Stybe og Muurmester Schiøtt, er underhaanden at faae til Kjøbs, naar man derom henvender sig til Undertegnede. Nakskov den 17de December 1844. P. Torp.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-01-04
En duelig Snedkersvend kan strax faae Arbeide hos mig Undertegnede. Tillige kan en Dreng af honette Forældre blive antaget i Snedkerlære strax eller til førstkommende Mai d. A.N. P. Philipsen. Snedkermester.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-01-04
To Skræddersvende kan strax erholde Arbeide hos Undertegnede. Petersen, Skræddermester i Nykjøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-01-04
J min i Søndergade her i Byen beliggende Gaard er en Beboelsesleilighed, bestaaende af et Værelse til Gaden med særlig Indgang, hvori kan indrettes Boutik, samt 2 a 3 gibsede Værelser i 2den Etage med Kjøkken og Brændekammer, at erholde til Leie til Paaske Flyttetid 1845. Nakskov den 29de December 1844. M. Petersen, Tøifabrikant,
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-01-04
Tirsdagen den 4de Februar 1845 Formiddag Kl. 9, bliver paa mit Contoir foretaget Skiftet efter afdøde Tjenestekarl Niels Christensen Fugl af Sæbyholm, hvortil samtlige Arvinger, og navnligen dennes afdøde Halvsøsters Søn, Hans Madsen, der skal være bosat i Nærheden af Sax kjøbing, herved indkaldes, isærdeleshed for at afgive Erklæring med Hensyn til en under Skiftet fremlagt, med kongelig allernaadigst Confirmation forsynet testamentarisk Disposition, hvorved Pigen Karen Marie Nielsdatter af Sæby er indsat til at arve efter den Afdøde 100 Rbd. Sedler, samt et Sølv=Lommeuhr og et Faar. Da Skiftet, om muligt, samme Dag agtes sluttet, ansees de Udeblivende at samtykke i hvad de Mødende vedtage. Grevskabet Hardenberg Reventlows vestre Districts Skifteret, Sæbyholm den 2den Januar 1845. Thierry.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-01-04
Auctioner. Fredagen den 10de denne Maaned, Formiddag Kl. 10 slet, bliver i Nykjøbing Hospitals Skove afholdt offentlig Auction over Elle-Udhug, Bøgetopbrænde og endeel afbarkede Egetræer. Hvilket herved bekjendtgjøres til de Lysthavendes Efterretning, med Tilføiende, at Mødestedet er ved Skovfoged=Huset. Nykjøbing den 2den Januar 1845. Pontoppidan.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-01-04
Ifølge tagen Bestemmelse i Møller Reimers og afdøde Hustrues Bo bliver den dette Boe tilhørende, herved Byen beliggende, Stubmølle, "Kudskemøllen, kaldet, med tilhørende Grund, Vaaningshuus og Ladebygning, opbuden til Salg ved 3de Auctioner, som holdes paa Raadstuen her i Byen Tirsdagene den 21de Januar, den 4de og 18de Febr. førstkommende, hver Dags Formiddag Kl. 11. Conditionerne ere fra den 14de ds. til Eftersyn paa mit Contoir. Bye og Herredscontoiret i Saxkjøbing den 2den Jan. Ravnkilde.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-01-04
Onsdagen den 8de denne Maaned, Formiddag Kl. 11 slet, bliver hos Gaardmand Anders Rasmussen paa Bottøe ved Auction bortsolgt Vraget af det strandede Jagtskikder vierte Jnsulaner, drægtig 1 1/2 Commercelæster med sammes gode Inventarium af Seil, Ankere, Touge, Mast og Vanter samt circa 6 Skpd. Hør og endeel Sengefjeder med mere; hvilket herved bekjendtgjøres. Nykjøbing den 4de Januar 1845. Pontoppidan.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-01-04
Tirsdagen den 21de denne Maaned, om Middagen Kl. 12, bliver, efter Begjæring af Landinspecteur Rosenkilde, ved en eneste Auction, som afholdes paa Auctionscontoiret i Nykjøbing, opbudt og bortsolgt det Hs. Majestæt Kongen tilhørende Kornmagazin, beliggende ved Slotsporten i Nykjøbing, bestaaende af 24 Fag, 3 Gulve høit, bygget af Ege=Undertømmer, muret med brændt Steen og belagt med Tegltag, samt assureret i Brandkassen for 3,600 Rbd. Conditionerne kunne erfares hos Landinspecteur Rosenkilde i Egeløv og paa Auctionscontoiret.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-01-04
Nykjøbing Auctionscontoir paa Falster, den 2den Januar Møller.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-01-04
Adressecontoirets Commissionairer ere: Dhrr. Boghandler Thierry i Nakskov, Boghandler Giegengack i MariboKbmand. Wulff i Stubbekjøbing, const. Postmester Suhr i Rødby, Apotheker Grundtvig i Saxkjøbing, Postmester v. Staffeldt i Nysted, og Færgeforpagter Arnkiel i Gaabense,
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-01-06
Lollands Falsters Stift Tidende. Redigeret, trykt og udgivet af W. F. Laub i Nykjøbing. No 5. Mandagen den 6. Januar.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-01-06
Jndenlandske Efterretninger. Den roeskildske Stænderforsamling.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-01-06
En af de sidste Sager, som foretoges til endelig Behandling, var Trykkefrihedssagen. Forsamlingen besluttede sig til at petitionere Hs. Maj. om, under Forudsætning af, at det foreløbige Gjennemsyn af Blade og Skrifter under 24 Ark maatte blive ophævet, at Udkastet med de af Forsamlingen foreslaaede Forandringer og Tilføielser, maatte udkomme som Lov.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-01-06
Da nu Politimesteren lod Kisten aabne i Lærlingens Overværelse, var det vel denne paafaldende, at Lagnet fandtes i den, men han yttrede med en saa naturlig og kjendelig uforstilt Rolighed sin Forundring over, hvorledes det kunde være kommet i hans Kiste, at Præget af en god Samvittighed ikke kunde mistydes, hvorimod der opstod Mistanke om, at Tingen maatte forholde sig anderledes. Under de Forhør, som derpaa optoges, vedblev Tømmermesteren sin Paastand om, at Lærlingen havde bestiaalet ham, ligesom han ogsaa tilbød med Eed at bekræfte, at Lagenet var ham mod Vidende og Villie frakommet, og forstod han længe saaledes med Kjækhed under Forhørerne at holde ud med Forhørsdommeren, indtil han omsider, da Jndicierne bleve ham for skarpe, maatte gaae til Bekjendelse om at have practiseret Lagenet i Kisten, for, ved at faae Lærlingen. straffet som Tyv, at opnaae den Hævn, der var Formaalet for en saa nedrig Plan, og man maa da visselig paaskjønne den inqvisittoriske Conduite og Udholdenhed, hvorved det lykkedes den constituerede Politimester, Hr. Procurator Kühnel, at afsløre Forbrydelsen og at frelse et ungt Menneske fra uskyldigen at see Ære og timeligt Vel at vorde Offeret for en saa afskyelig Hevnelyst.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-01-06
Berl. Tid meddeler følgende Uddrag af Salomon Heines Testament. Det er afdeelt i flere Poster, nemlig: Legater til Stiftelser, Legater eller Livrenter til Contoirpersonalet og samtlige Testators Tyende, Legater til hans Familie forsaavidt de ikke ere arveberettigede, fremdeles bestemte Summer til hans Døttre, Datterbørn og Svigersønner, og endelig er hans eneste Søn indsat til Universalarving af den øvrige Formue. Vi begynde med det smukke Træk, at han har eftergivet sine Debitorer al Gjæld, under 400 Mk. Banco, hvorfor Nogen staaer i hans Privatbog, og Alt, hvad hans Slægt skylder ham. Contoirpersonalet otte i Tallet – er betænkt med 105,000 Mk. Bc. og deraf den Ældste 40,000 Mk.; tre Contoirbudde ialt 5000 Mk.; Gartneren paa hans Landsted i Ottensen, foruden fri Bolig for Livstid, med en Livrente af 500 Mk. samt 4000 Mk. til hans Børn; tre Arbeidsfolk 600 Mk. Livrente til samme; hans qvindelige Tyende, samt Kudske, Rideknegt, Tjenere, deels Livrenter af 200–300 Mk. hver, og deels Legater paa 34000 Mk.; Huusholdersken faaer en Livrente paa 800 Mk. - Otte Dage efter hans Død uddeles 10,500 Mk. Bc. til jødiske og christne Fattige i Hamborg, Altona og Ottensen. Til det af ham stiftede Sygehospital 30,000 Mk. Bc., til Hamborgs almindelige Hospital, Døvstumme og Blindeinstitut, Waisenhuusskole, Amalia Sievekings Forening og Frimurerhospitalet ialt 37,000 Mk.; til endeel andre christne Stiftelser i Hamborg 11,000 Mk.; endeel jødiske Stiftelser 32,000 Mk.; adskillige jødiske og christelige Stiftelser i Altona 16,000 Mk.; til Donners Skolehuus i Ottensen 4000 Mk., til Synagogen i Altona 5000 Mk.; til St. Nicolai og St. Petri nye Kirkebygninger i Hamborg 8000 Mk. – Til sine Slægtninge har Testator legeret 255,000 Mk. Bc. i Capital, foruden endeel Livrenter. - Hans tre afdøde Døttres Børn faae i Alt 2,700,000 Mk.; to Svigersønner hver en aarlig Livrente af 5000 Mk.; Testators yngste Datter, som endnu lever, faaer 900,000 Mk. Bc., foruden hans nye Gaard ved Jungfernstieg med alle deri værende Meubler og Effecter, Guld, Sølv og Prætiosa, dog saaledes, at StueEtagen forbeholdes for Handelshusets Contoirer. Desuden faaer hun Nytte og Brug af Landstedet i Ottensen. Den øvrige Formue tilfalder Testators eneste Søn Carl. – Til Executores testamenti, Doctorerne Rieser, Søher og Hertz, er bestemt 30,000 Mk. Bc. Paa Faderens Begravelsesdag lod Universalarvingen uddeele 7000 Mk. Bc. til jødiske og christelige Fattige i Hamborg.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-01-06
Løverdagen den 21de om Aftenen Kl. 9 1/2 fornam man i Thisted en Jordrystelse, der kun varede i faa Secunder, og syntes at have en Retning fra N. O. til S. V. Luften var klar med Frost og Vindstille Paa enkelte Steder, saavel i Thisted, som i Omegnen, var Bevægelsen saa stor, at de Ting, der stode paa Bordet, rystede; og paa flere Steder paa Landet vil man have hørt en Allarm, som en Rullen af Vogne.