Berlingske Tidende, 1752-01-14
Fortsættelse paa forrige Aars Historie. Martius. Den 14de gjorde Græv Kirila Grigoriewitsch Rasoumofsky, i Qvalitet af Herman af Lille=Rusland, hvortil han af Keyserinden var udnævnt, i Petersborg med megen Ceremonie sin Eed. Hendes Keyserlige Majestet benaadede ham derpaa med overmaade kostbare Præsenter, Den 15de lod Hans Majestet, Kongen af Store-Britannien, efterat Høystsamme havde været nogle Dage upasselig, sig første gang offentlig see igien. Den 19de blev Keyserinde-Dronningen af Ungarn og Bøhmen lykkelig forløst med en ung Princesse, som samme Aften blev døbt, og fik de Navne Josepha Barbara Carolina Johanna. Samme Dag gik Seine=Floden i Frankrige, kort fra Paris, over sine Bredder, og forvoldte derved stor Skade, samt oversvømmede Veyen til Versailles saaledes, at man neppe kunde komme derhen. Næsten ved samme Tid giorde Floderne Maes, Wael, Leck, Weixel, Oder og andre, det samme, og foraarsagede derved stor Ødeleggelse. Under 25de besvarede Churfyrsten af Maynz den merkværdige Skrivelse, som Kongen af Preussen havde skrevet til ham, og hvorudi Hans Majestet havde givet sin Meening i Henseende til det Remerske Konge-Vall tilkiende. Den 29de lagde de tvende Kongel. Danske Fregatter, Falster og Dokken kaldet, ud paa Kiøbenhavns Rhed, og seylede siden derfra tillige med tvende Koffardie-Skibe til de Africanske Kyster. Den 31te de de Prinzen af Wallis, Friderich Ludevig, til største Sorg for de Store-Britanniske Lande, i hans Alders 45 Aar. Ellers oprettede Kongen af Preussen i denne Maaned en Jordemoder=Skole, hvorudi holdes gratis saa vel theoretiske som practiske Forelæsninger over alt det, som en Jordemoder behøver at vide. J Frankrige begyndte man at tage Folk an, for at udføre Projectet til den nye Militair=Skole, og opføre den dertil fornødne Bygning. J Jrland plantede man mange Morbær-Træer, for at bringe Silke=Avlingen der i Riget, udi Flor. J Portugal og Spanien continuerede man, at bære Omsorg for Marinens og Fæstninger nes Forbedring, og besynderligen i Spanien at bringe Fabriqverne i Flor. J Polen gjorde man allehaande Anstalter til at fordrive Haydamakkerne, i den Forhaabning, at blive derudi understøttet af den Russiske Keyserinde, hvis Undersaatter udi Ukraine maatte lide megen Vold af nogle Tartariske Horder, hvorover Keyserinden besværede sig ved den Ottomanniske Port. J Petersborg erholdt man ogsaa Efterretning om, at nogle 1000 Zaporowiske Cosakker havde villet unddrage sig fra Keyserindens Herredom, og nedsætte sig paa Tartarisk Grund; men vare blevne afviiste. Paa Øen Corsica kom Genneserne og de Franske i Trætte med hinanden. Misforstaaelsen imellem Rusland og Preussen tegnede til Forliig, og der blev meldet, at det kuns kom an derpaa, at Hendes Russisk Keyserlige Majestet skikkede først en Minister igien til Berlin. J det Store-Britanniske Parlament kom en Bill paa Tapetet, som sigtede til Undersaatternes Forøgelse, med Omsorg for deres beqvemmere Underholdning. Midlet bestod deri, at alle Tienere og ubemidlede Personer, der duede til at fortplante det menneskelige Kiøn, skulde giftes hver paa det Kirke=Sogns Bekostning, som de opholdte sig udi. Endelig udbredtes ogsaa det Rygte, at den unge Prætendentes foregivne Gemahskulde i Danzig have bragt en liden Prætendent til Verden, AVERTISSEMENS.