JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1788-10-06
Credi= og Debitorer i Stervboet efter ved Døden afgangne Sogne=Degn for Helsted Menighed i Stevns Herred, Jens Christian Find, bliver herved, foruden lovlig udstæd og bekiendtgjort Proclama, indkaldede med 6 og i 2 Ugers Varsel fra underskrevne Dato, at møde her i Maalebye Præstegaard hos Skifteforvalteren. Maglebye, den 20de Septbr. 1788. J Lintrup. En af Ledreborg Grevskabs under det Kongel. Danske LivRegiment enroullerede Land Soldater, navnlig Anders Jensen, eller saakaldet Anders Degn fød i Kirche Saabye, og hidtil værende Huusmand i Særløse, omtrent 24 Aar gammel, høy 62 Tommer; saa og een af samme Godses unge Mandskab, navnlig Peter ibssøn fød i Leerberg, sidst tienende i Svogerslev Mølle liden af Vext ikkuns 60 Tommer og 25 Aar gammel, have begge absenteret sig uden Tilladelse fra Grevskabet, og ikke anmeldt deres Opholdsted. Efter Sigende skal den første paa nogen Tid have været hos en Slagter paa Vester Broe ved Kiøbenhavn og den anden haver kiørt en Skarnvogn i Byen. Disse 2de Personer blive herved efterlyste med Advarsel til dem selv, strax at indfinde sig, og til de som maatte have dem i Tieneste eller paa anden Maade antaget sig dem, at de anholder dem og tilkiendegiver mig det paa Roeskilde, alt for at undgaae den Tiltale og Uleylighed, som af disse Folkes Fraværelse paa nærværende Tid ellers vil paafølge. Ledreborg, den 25de Septbr. 1788. Munster, Birkedommer og Forvalter Mandagen den 13de October og følgende Dage, bliver udi Steenmagle Præstegaard Kl. 9 om Formiddagen holdet offentlig Auction over endeel Boehave, bestaaende af Borde, Sole, Speile, Sengestæder, Sengeklæder, Linnet, Kiøkkentøi, Trækar, Vogne og andre Gaard- og Avlings=Redskaber, samt Bester, enderi Qvæg og nogle Gies. Mandagen den 29de September 1788, blev Giervboet aabnet 30te Dagen efter Skoleholder Jens Sandrues død Fuglebierg, Krummerup Sogn, Østre Flakkebierg Herred; Auction over dette registerede Stervboets Effecter berammet den 9de October; Enkens Laugværge og Børnenes Formyndere, samt Credi= og Debitorer, ved Skiftets Slutning ville behage at melde sig ved Stutteretten udi Fuglebierg Skole. Lille Nestved, den 29de September 1788. M. Hammer. Alle de, som har noget at fordre, eller navnlig Maade at erindre, efter min sal. Mand Hr. Edvard Tilleman Smith, forrige Sognepræst for Wettersløv og Homs Menigheder i Sielland, vilde behage i lovlig Tid og i seneste til dette Aars Udgang at melde sig hos mig, da enhver efter Sagens Beskaffenhed skal blive til Fornøielse fyldestgjort, men efter den Tid vil jeg vide mig frie for al videre Krav og Tiltale. Wettersløv Præstegaard ved Ringsted, den 29de September 1788. Som Langværge, V. Friborg, F. Thornam. Enke af Smith.
Berlingske Tidende, 1788-10-06
Da Viintapper Peter Schelund af Helsingøer for nogen Tid siden har opgivet sit Boe til Behandling og Deling mellem hans Creditorer, men Boet er befundet saa ringe at de anmeldte præferable Fordringer langt fra ikke kan blive betalte, og saaledes intet lovligt Proclama taaler at bekoste, bliver herved 3de Gange efter hinanden bemelte Viintapper Schelunds Creditorer med 12 Ugers Varsel, indkaldede at melde sig med deres paa Boet havende Krav, hos Magistraten udi bemelte Helsingøer, som Skifte= og Liqvidations Forvaltere, da enhver efter sin Fordrings Beskaffenhed og Boets Tilstand skal nyde Ret efter Loven. Med lige Varsel indkaldes Fallitten fornævnte Peter Scheelund, for at overvære hans Boes Behandling, og give den fornødne Oplysning.
Berlingske Tidende, 1788-10-06
Jmellem Borger og Skipper Jeppe Olsen Bons og hans nu afdøde Hustrue Catharine Maria Bøns, fød Schmidt, er den 24de Julii 1784 oprettet Testamente, som den 11te Januarii sidstleden allernaadigst confirmeret; hvorefter Enkemanden som længstlevende er pligtig at give den Afdødes Arvinger 10 Rdlr., hvilke han til Hof= og Stads=Rettens Skifte=Commission haver indbetalt; thi indkaldes herved med lovlig Varsel bemeldte afdøde Catharine Maria Bons, fød Schmidt hendes Arvinger, at melde dem i Hof= og Stads Rettens Skifte=Commission med Beviis om deres Arve=Ret, for at imodtage disse til dem indleverede 10 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1788-10-06
De som haver noget at fordre i Stervboet efter afdøde Peter Andersen, der haver fahret som Dreng med det Kongelige Octroyerede forenede Handels- og Canal=Compagnies Skib General Clausen, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, at møde i Hof= og Stads Rettens Skifte=Commission, for at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer; ligeledes indkaldes og den Afdødes Arvinger, at melde dem inden den i Loven foreskrevne Tid med Beviis om deres Arve=Ret, og iagttage deres Tarv under Skiftet.
Berlingske Tidende, 1788-10-06
De som have noget at fordre udi Stervboet efter afdøde Jen Pedersen, der haver faret for Matros med det particulaire SkilSeemann, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, at møde i Hof= og Stads=Rettens Skifte=Commission, for at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer; ligeledes indkaldes og den Afdødes Arvinger, at melde dem inden den i Loven foreskrevne Tid med Beviis om deres Arve=Ret, og iagttage deres Tarv under Skiftet.
Berlingske Tidende, 1788-10-10
Moldau, den 16de September. De forenede Russiske og Østerrigske Tropper have i Jassikun efterladt en Besætning; det øvrige Corps har deelt sig, Oberstlieutenant Kepiro ved Husar=Regimentet Erdødy, som Keiseren formedelst hans udviste Bravoure den 31 August har udnævnt til Oberst, er med 6 Compagnier Jnfanterie, 1 Division Cavallerie og 6 Kanoner brudt op mod Okna. Generalerne Spleny og Elmpt trænge midt igiennem Moldau frem imod Fokfan og ere allerede passerede Vaslui. Den nye Jndtagelse af Jassy har sat Bucharest, Hovedstaden i Moldan, i en ikke liden Forskrækkelse. Man opkaster i største, Hast nye Skandser, og Hospodaren giør med sine Tilhængere, Anstalt til Flugt.
Berlingske Tidende, 1788-10-10
Petersborg, den 19de September. J vor Tidende for i Dag bekiendtgiøres følgende Hofberet. ninger: "For endnu mere at indslutte Fienden, som i Oczakom haardnakket forsvarer sig, og for at drive den ud af Haugerne, fra hvilke de forurolige vore Forposter, blev en Redoute den 4de August anlagt paa Strandbredden af det sorte Hav, under en bestandig Batterie-Jld fra Staden. Tyrkerne skiulte sig i de Fordybninger, som findes i Haugerne imellem Staden og Redouten; men bleve fordrevne af Vore. Ved denne Action blev General Sinelnikoff saaret, og døde strax derefter, Major Palmenbach, Cornetten Padkolsin og 126 Jægere. Den 6te August angreb 3000 Tyrker vort Corpsees venstre Flanke. Her kom det til en blodig Fegtning. Stædets slette Beskaffenhed, der var fuldt af Graver, kom Fienden vel tilpas; men man gik løs paa ham med Bajonetterne og slog ham fuldkommen tilbage. Paa vor Side faldt herved 3 Officerer, 138 Grenaderer og 12 Kosakker. Generalen en Chef Hr. Suwarow blev let saaret paa Halsen, samt 1 Major, 3 Capitainer, 2 Lieutenanter, 200 Grenaderer og 4 Kosakker. Den 7de August lod den Tyrkiske Flaade sig see, den 9de var den usynlig, men kom igien den 11te til Syne. Den bestod af 15 Linieskibe, 10 Fregatter, 10 Skebekker, 12 Kirlangitsker, 4 Bombardeer= og 15 Kanonerfartøier samt 3 Transportskibe. Storadmiralen førte med alle Linieskibene og Fregatterne Avantgarden og gjorde Holdt omtrent 10 Verster fra Strandbredden. De mindre Skibe posterte han imellem Flaaden og Beresan, og i denne Stilling befinder han sig endnu. Den 13de August satte han omtrent 400 Mand i Land paa Beresan. Den 29de Aug., da vi atter havde oprettet 3 Batterier imod Oczakow, gjorde Fienden et overmaade heftigt Udfald, under hvilket Staden blev paa mange Stæder skudt i Brand fra vore Batterier. Fienden mistede over 500 Mand. De Døde paa vor Side vare: 2 Capitainer og 31 Mand, og Saarede: General Kutusow, 3 Officerer, 110 Jægere og 3 Kanonerere. De Svenske holde sig endnu i Hogfors i deres faste Leir paa høie Bierge, ved hvilke der løber en Flod, saa at dette Sted, er utilgiængeligt. Broen over Floden have de afbrudt og anlagt Batterier paa begge Siderne. Den 2den September, recognoscerte Storfyrsten denne Leir. - Den fiendtlige Flaade og lette Flottille ere endnu indsluttede i Sweaborg. Admiral Greigh har saa godt besat Posten ved Haugut med en liden Eskadre under Capitain Trewen, at Søecammunicationen med Stockholm og Carlscrona er Fienden afskaaret. Admiral Greigh har nogle Gange nærmet sig Sweaborg; men den fiendtlige Flaade drister sig ikke til at komme ud; og saa ofte deres Skibe løbe ud, naar Admiral Greigher gaaet til Reval, for at indtage Proviant, vende de strax, saasnart de mærke mindste Bevægelse af vor Flaade, tilbage igien til deres med Klipper omringede Sted.
Berlingske Tidende, 1788-10-10
Ukraine, den 22de September. Den 16de og 17de hujus blev Oczakow uophørlig beskudt fra Søesiden og fra de oprettede Batterier. Næsten alle Bygninger i Fæstningen ere stukne i Brand, og efter 48 Timers Kanonade skal Fæstningen blive bestormet. J forrige Uge maatte den allerede udholde en Kanonade af 24 Timer, hvorved Bygningerne have lidt meget, efter 2 græske Overløberes Udsigende. Ved Bender have Tyrkerne slaget en Broe over Diester, men den Russiske General Uwarows Corps, som staaer der, hindrer Passagen over samme. - Tyrkerne have daglig Skiærmysler med de Russiske Zaporoviske Kosakker.
Berlingske Tidende, 1788-10-10
Fra Grev Romanzow er i Dag ankommet en Coureer til Bohopol med den Efterretning, at han marcherer imod Floden, Pruth. General Elmpt, hvis Corps staaer bag Jassy, har formedelst Upasselighed maattet overdrage Commandoen til General Kaminck.
Berlingske Tidende, 1788-10-10
Wien, den 24de September. Den sidst lovede Efterretning om den i Bannatet forefaldt ne Fegtning indeholdes i det 56de Tillæg om Krigstildragelser, saaledes: Fra den Keiserl. Kongel. Hovedarmees Leir ved Jllona, den 15. Sept. Den 14de September om Morgenen tidlig blev man vaer, at Fienden havde om Natten oprettet et Batterie paa en Høilige over for den høire Fløi af det under Feldtmarskal=Lieutenant Grev von Wartensleben staaende Reservecorps; man begyndte derfore strax at beskyde samme fra vore Batterier, og beskadigede 2 fiendtlige Kanoner, saa at Hensigten med dette Batterie for det meste blev tilintetgjort. Paa en anden Høi, der laae lige over for Reservecorpsets høire Fløi, havde Fienden ogsaa opført Haubitzer, hvormed den, skiønt uden Virkning, beskiød vor Leir. Jmedens man saaledes paa begge Sider heftig skiød paa hinanden, trak endeel fiendtligt Cavallerie igiennem Defileen ved Armeenesch, marcherede igiennem snevre Veie, paa hvilke man ellers driver Qvæg fra denne Landsbye, op paa de høieste Bierge, og søgte at omringe vor Armees venstre Fløi. Paa samme Tiid angreb det fiendtlige Infanterie med stor Overmagt en liden Fleche, som var opkastet for den høire Fløi af vort Reservecorps, og besat med Mandskab af det Bannatiske Fricorps, bemægtigede sig samme, og vandt derved den Fordeel, at kunne holde sig skiul bag Skraahederne af Bierget, som gik rundt om vor høire Fløi, og saavel fra disse som fra den erobrede Fleche at kunne beskyde vor Leir endog med smaa Gevæhrer. Herved havde Generalmajoren, Grev von Pallivicini, det Uheld, at blive truffen af en Flintekugle i Hovedet, hvoraf han siden er død i Temeswar, og Generalmajor von Hütten blev skudt igiennem Haanden. Med alle disse Foretagender var Fiendens Hovedhensigt, at omringe vor høire Fløi, at opbrænde de bag samme liggende Magaziner, og at foruroelige Armeen i Ryggen. Derfore besteg Len paa samme Tiid med en betydelig Deel Fodfolk, de steileste Bierge, som ligge et Kanonskud fra vor høire Flanke, og anfaldt en der paa Piket staaende Division af Regimentet Brentano med en saadan Heftighed at samme maatte vige tilbage fra Høien og overlade Fiender, sin Kanon, som dog ikke blev længe i hans Hænder, eftersom en Trop Grämenske Husarer ilede til og igien bemægtigede sig den, hvorpaa og bemeldte Division, understøttet af en anden fra Regimentet Nadasdy, atter trængte op igien paa Høien og besatte sin forrige Post. J øvrigt blev Fiendens Anslag paa vore Magaziner gandske tilintetgjort ved den vel anbragte Jld fra vore ved Temesch værende Batterier, og da vort Artillerie gjorde allevegne en fortreffelig god Virkning saa var Fiendens Forliis overordentlig betydeligt. Vort Forliis bestaaer i 14 Døde og 41 Saarede.
Berlingske Tidende, 1788-10-10
Paris, den 26de September. J Tirsdags Aften fik Parlementet sin Convocationsskrivelse, og paafølgende Morgen Kl. 9 forsamlede Kammer sig i Overværelsen af Rigets Pairs. Den nye Seglforvarer, Patent eller Bestallingsbrev blev registreret, og dernæst beskiæftigede man sig med den nye Erklæring, som indeholde følgende 7 Punkter: 1) Vi ville og befale, at de almindeliStænders Forsamling skal gaae for sig i tilkommende Aar Januarii Maaned. 2) Vi befale i Følge deraf, at alle Betienterne ved vore Retter uden Undtagelse skulle, som forhen gjøre deres Embedsforretninger. 3) Vi ville ligeledes, der intet skal blive forandret i Indretningen saavel af de og dentlige Jurisdictioner, som deres Attributioner og Excetioner, saaledes som de vare indførte før Maymaaned. Vi befale dog, at alle saavel Civile som Criminelle Dommder ere fældede i de Retter, som efter denne Tidspunct er oprettede, skulle efter deres Form og Jndhold blive fuldbydede. 5) Vi ville dog ikke forbyde Parterne, at betjene sig, Retten mod disse Domme. 6) Vi paalægger vore General procuratorer og alle andre Procuratorer en dyb Stiltienhed, Henseende til det som angaaer det forrige Edicts Fuldbyrdelse. 7) Vi ophæve alt det, som strider imod denne vor nærværende Declaration.
Berlingske Tidende, 1788-10-10
Af en Skrivelse fra Warschau, den 27de Sept. Man har nu faaet følgende Capitulationspunkter fra Choczim: 1) Besætningen er bevilget 10 Hviledage, i hvilken Tiid den beleirende Armee ikke maae komme i Staden og endnu mindre i Citadellet. 2) Prindsen af Coburg skal lever Besætningen paa dens March til Raboy Mohilla daglig 16000 Portioner Brød og 6000 Ransioner Fourage, samt en vis Qvantitet Sukker, Kaffe og Tobak. 3) Besætningen og Jndvaanerne skulle efter 10 Dages Forløb, at regne fra Capitulationens Undertegnelses Dato (den 19de September) trække ud med deres Koner Børn, Huusgesinde, Vaaben og med militaire Æresbeviisninger, escorteres til den første Post af den Tyrkiske Armee og saalænge beholde ovenmeldte Tain eller Underholdning. 4) Mai skal levere Besætningen 3000 Vogne til Transporten, 5 Naar Besætningen marcherer ud, skulle begge Armeerne i er vis Afstand begive sig bort for ikke at være til Hinder for de Udmarcherende. 6) Kanonerne og Ammunitionen beholde Beleirerne. 7) De Østerrigske Fanger og Overløbere skulle hav Frihed at gaae eller forblive. 8) Man skal give 7 Gidsler, en for Fæstningen; en for Staden; en for de Lovkyndige; er for Artilleristerne, en for Osman Pacha, General og Commandant i Fæstningen; en for Ogiouroglu Pacha, Commandeur over Tropperne; og en for Undersaatterne. Af disse Gidsler skulle 3 overleveres til den Romersk Keiserlige og 4 til den Russisk Keiserlige Armee.
Berlingske Tidende, 1788-10-10
Wien, den 27de September. Det 57de Tillæg til vor Tidende for i Dag melder, at den keiserl. Hovedarmee i Bannatet, er den 21de hujus trukket tilbage fra Jllova. Beretningen herom lyder saaledes: "Efter Actionen den 14de hujus, gjorde vel Fienden intet videre Angreb, men beskiød dog fra adskillige Batterier vor Leir, hvorved 30 Mand og nogle Heste bleve dræbte og saa brede. Den 15de indløb fra Grev Brechainwille den Rapport, at hans Forposter under Grev Aspremont havde formedelst en ligesaa uheldig som uforsvarlig Misforstaaelse, der breiser sig af mundtlige befalinger, forladt Bierget Alibey og Moldava, og derved tvunget ham til at retirere til Weiskirschen. Saa uventet endog denne Efterretning var, saa havde man dog endnu Haab om, at man ved at rykke frem igien kunde have bragt Sagen i sin forrige Forfatning; men da der fra den 13de til den 19de ingen videre Efterretning indløb fra Grev Brechainville, saa blev Major Reus sendt derhen og kom tilbage med det Budskab, at det i Weiskirchen, standne Corps havde, for ikke fra alle Sider at blive afskaaret fra sine detacherte Poster, trukket sig tilbage til Werschez. Da nu Indgangen til det flade Land saavel fra Biergene som fra Donau ere herved fuldkommen aabnede og Fienden allerede skal være rykket frem indtil Moldova, saae Armeen sig nødsaeget til, for ikke at give alting til Priis, at trække sig fra Karansebeser=Dahlen ned til Sletterne, og har derfore den 21de September tiltraadt Marchen fra sin Leir ved Jllova. -Med en Stafette, som ankom i Eftermiddag, har man faaet den Efterretning, at Fienden havde begyndt af al Magt at forfølge vor Armee paa dens Retraite fra Jllova, men at samme paa engang havde gjort en fordeelagtig Vending imod Fienden og drevet den med saadan Tapperhed tilbage, at nogle tusinde vare blevne paa Valpladsen, samt at den derpaa var marcheret til Stakul, hvor den havde trukket ind i en fordeelagtig Leir. - Den saarede General Pallavicini skal ikke være død, men allerede befinder sig saavidt bedre, at man har Haabom hans Liv.
Berlingske Tidende, 1788-10-10
Kiøbenhavn, den 10de October. Fra de Kongel. Danske Hielpetroppers Hovedleir, i Udevalle, den 2den October.
Berlingske Tidende, 1788-10-10
I Gaar rykkede vi herind, efter at det vigtige Pas ved Qvistrumbroe var af os den 29de September bleven forceret, Vor commanderende General, Prindsen af Hessen, lod samme angribe af Avantgarden, der bestod af 3 Batallioner, 4 Eskadroner og et Compagnie Jægere, og hvis Anførsel var betroet Generalmajor Mansbach. Besætningen, som bestod af omtrent 800 Svenske, blev, uagtet en tapper Modstand, nødt til at overgive sig paa Discretion. Samtlige Officerer, hvoriblandt Generallieutenant Hierta, og Obersterne Tranfelt og Friesendorf, ere gjorte til Fanger, og alt Artilleriet erobret. Paa vor Side er ikkun Lieutenant Telle qvist farlig bleven saaret. En omstændeligere Efterretning ventes hver Time.
Berlingske Tidende, 1788-10-10
Efter de sidste hertil indløbne Efterretninger er de Kongel Danske Auxiliairtroppers Hovedqvarteer den 4de October bleven forflyttet til Strøm ved Gotha=Elv, hvor man var beskieftiget med at giøre Foranstaltninger til at passerede denne brede Flod. Staden Wennersborg er af Generalmajor Mansback bleven besat med 2 Batailloner, og General Da ring er bleven detacheret til at bemægtige sig Baghus. J Wennersborg og Brinkekullen er bleven fundet en betydelig Forraad af Korn. Den nye for kort Tid siden bygte Broe over Götha Elv var efter Landshøvdingens befaling afbrækket. Under Dato Christiansborg Slot den 3die October d. A. er udkommet en General=Pardon, hvorved bekiendtgiøres, At Hs. Majestæt af særdeles Kongelig Naade har bevilget og tilladt, at alle fra Hs. Majestæts Land=Militair=Etat ud Allerhøistsammes Riger Danmark og Norge samt Hertug, dømmene hidindtil undvigte Artillerister, Ryttere, Dragoner, Hussarer, Jægere, Skieløbere og Soldater a. naar de, inden Et Aars Forløb fra denne Hs. Majestæts allernaadigste General=Pardons Dato af, frivilligen igien indfinde sig ved de Regimenter eller Corps, hvorfra de ere undvigte, og der paa nye tage Tieneste, de da maae være aldeles forskaanede for al den Straf, som Hs. Majestæts Krigs=Artikler og Forordninger dennem ellers tilkiende, den være sig af hvad Navn nævnes kan, da deres ved slig Desertion begangne Forseelse ganske skal være dem efterladt og tilgiven. Dog skal herunder aldeles ei forestaaes de, som foruden deres Desertion maatte have gjort sig skyldige i nogen sær Misgierning, saasom Mord, grovt Tyverie og deslige, hvilke ikke maae giøres deelagtige i denne Hs. Majestæts General=Pardon, eller den komme dennem tilgode.
Berlingske Tidende, 1788-10-10
Den 5te September d. A. ere Premier=Lieutenanterne, Biørn Rude von Leffelmann af Dronningens Liv=Regiment til Fods og Jacob Carl von Kaalund af Hs. Kongelige Høihed Arveprinds Frederichs Regiment, udnævnte til Capitainer og Compagnie=Chefer, den første ved det andet Aggers husiske, og den sidste ved det 2det Smaalehnske JnfanterieRegiment. Samme Dag er Studiosus Henning Faaborg, confirmeret at være Sognepræst for Aucrnache Menighed i Fyen; Studiosus Christian Krag ligesaa til Gielsted og Rørup Menigheder i Fyen; Studiosus John Lund beskikket at være residerende Capellan i Nachschou og til Annexet Branderslev; Sognepræst Hr. Peter Hersleb Abildgaard ligesaa at være Sognepræst for Nicolay Menighed i Kiøbenhavn; Stephan Barchley Meydell ligesaa at være Sorenskriver over Land og Hadeland i Aggershuus Stift. Den 12te September er Capellan Hr. Johan Palludan beskikket at være Sognepræst for Ranefjord Menighed paa Møen; Doctor Medicina Jens Bang beskikket at være Districts-Chirurgus i Sorøe og Holbechs Amters Chirurgicat. Den 19de ejusdem er Capellan Friderich Christian Platou beskikket at være Sognepræst til Øster Egitzborg Menighed i Sielland. Den 26de ejusdem er Studiosus Johan Lønborg Paludan confirmeret at være residerende Capellan for Taarnbye Menighed paa Amager; Christian Ulrich Ditlew Eggers beskikket at være Professor juris publier ved Universitetet i Kiøbenhavn. Den 3die October er Studiosus Niels Schiøth beskikket at være Sognepræst for Linnerup og Hammer Menigheder i Aarhuus Stift. Samme Dag er Secretair og hidindtil værende Conaire Departemmet for de udenlandske Saar, Treste Perien, Naar Mynten Statarved bemelte Dememme, og Henri de Framtro til Kongelig Tolk i deDanske Sprogi Paris.
Berlingske Tidende, 1788-10-10
Ved Tal=Lommets 557 Trækning: Kiøbenhavn udkom: No. 3. 5, 45, 73. 12.
Berlingske Tidende, 1788-10-10
Vacancer: Sognekaldet til Ursgang i Agershuus Sta 350 Rdlr.; Det residerendt Capellanit paa Friderichsha250 Rdlr.; Det residerendt Capellanie udi Friderichsstad 145 Rdl.; Sognekaldet til St. Jørgens Hospuals Man forret og Forrig Husene i Bergen, 300 Rdlr.; Det resid rendt Capellamt til Fredensborg, Asmindtrød og Sten: Menigheder i Sielland, 2600 Rdlr.; Det risiderende Cootsamt en St. Michals Kirke i Slagelse, hvorved kommen ret Himinge Sognekald, 200 Rdlr.; Sognekaldet til Orridog vantettrede Menigheder paa Forkt, 1000 Rdlr.; Bastrættitt i Sorøe, omment 70 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1788-10-10
Torsdagen den 14de October, Kiøkken 1 Eftermidde: afgaaet den Kongtigt Expresser til Norge. Passagerer Pakker, Protisse, Penge og Banessedler samt des og Femmedtages samme Dags Formiddag, fra Kl. 8 til 12, c. "Kirkenderne Norske Postrenter. vrarisk S.