Berlingske Tidende, 1832-04-14
Udenlandske Efterretninger. Kjøbenhavn, den 14de April. Geretninger og Epidemien sluttet.) Epidemien, som i afvigte Efteraar grasserede i Lollands-Falsters Stift, var af en lignende Beskaffenhed, med den, som udbrød i Sjælland, men antoges af Stiftets Physicus for ikke at være forskjellig fra den, som i hvert af de foregaaende Aar siden 1826 har yttret sig i de forskjellige Egne af Stiftet; over dette havde den i Efteraaret ganske udbredt sig, naar undtages den sydlige Deel af Falster eller Skjælbye og Gjeddesbye Pastorat, som derfor alde les var forskaanet. Den ophørte i dette Stift omtrent paa samme Tid som i Sjælland, eller med November Maaneds Udgang, men mange vare dog efter den Tid plagede af 3die Dags Feber og havde i det Hele et svækket Helbred, hvorfor ogsaa her en sandsynligviis høiere Mortalitet i en længers Tid vil sporet som en Følge af Epidemien. Antallet paa de Syge udgjorde i det Hele 28788, nemlig 21448 i Lolland og 7340 paa Falster, hvilket giver et Forhold til Folkemængden i Stiftet, der beløbet sig til 66587 Jndivider, som 43 ½ : 100. Af Epidemien døde 114, hvorimod samtlige Dødsfald medens Epidemien varede beløb sig til 1513, hvilke Dødsfald, der maae tilskrives Epidemien, ere udfundne derved, at der fra samtlige Dødsfald er fradraget saa stort et Antal, som ifølge Mortaliteten i 4 med Hensyn til Sundhedstilstanden sædvanlige Aar, kan ansees for at betegne Middelforholdet. De af Epidemien Døde forholde sig til Folkemængden, som circa 1 7/8 : 100 og til de af samme Angrebne, som næsten 4 : 100. Det bemærkes, at et forholdsmæssige stort Antal Døde ere blandt Personer over 60 Aars Alder. Afde enkelte Jurisdictioner har Musse Herred paa Lolland lidt meest af Sygdommen, idet af 16895 Jndvaanere 8977 have været syge deraf, eller 53 af 100; og 381 ansees døde deraf, eller omtrent 4 1/4 pC. af de Syge og 2 1/3 pC. af Populationen. Sygdommen viste sig i sin høieste Styrke i Maibølle og Radsted, Sogne i samme Herred, som hvert med 1000 Jndvaanere, havde 900 Jndivider syge eller 9 pC., og af disse døde af Epidemien i det første 55 og i det sidste 43 Jndivider, men under den, respective 61 og 49. Forholdet imellem de af Epidemien Døde og Syge bliver her altsaa respective som 6 1/2 og 48 : 100 og mellem de Døde og Folkemængden som 5 1/2 og 4de: 100. - J nogle Dele af Svendborg Amt begyndte i den sidste Halvdeel af August en lignende rheumatisk biliens Feber at vise sig som Epidemie, nemlig paa Langeland, Thorseng og i nogle Sogne af det sydlige Fyen, men dens Varighed var ikke stor, eftersom den paa de fleste Steder ophørte ved Midten af September Maa med og ved Maanedens Udgang var aldeles hævet. Sygdommen var heller ikke her smitsom og antog i Almindelighed kun formedelst Mangel paa betimelig Lægehielp og ved betydelige diætetiske Feil en farlig Characteer, men var selv under denne er vanskelig at betvinge, hvorfor Mortaliteten ikke i Aar har paa bemeldte Steder været større end sædvanlig. Da Sydomme, varede saa kort og i det hele ikke viste sig med nogen sær foruroligende Heftighed, blev der ikke truffet extraordinaire Foranstaltninger imod den; den blev saaledes kun paa enkelte Steder, behandlet for offentlig Regning og det fandtes under dens Løb ikke nødvendigt, at indhente detaillerede Efterretninger om Sygeligheden; men af den Grund savnes ogsaa specielle Fortegnelset over de Syges Antal og Mortalitetsforholdene, hvor Amtmanden kun seer sig istand til at opgive det omtrentlige Forhold imellem de Syge og Populationen, hvilket han antager paa Langeland og i de Egne af Svendborg Amt, hvor Sygdommen, meest har fundet Sted, at kunne anslaaes som 1, 15 og paa Thorseng som 1. 5 1/2, men hvorved maa bemærkes, at herunder ere indbefattede Syge af alle Slags.