JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-06-24
Det er almindeligt, at der, til Agerdyrkningens Udvidelse, tilstaaes dem, som opdyrke Heder og andre ufrugtbare Jordstrækninger, mange Friheder, hvoriblandt Skatte=Frihed i visse Aar. Og Staten, som ellers aldrig fik nogen Fordeel af disse Jorder, seer derved sine Jndtægter omsider forøgede; ligesom Jorddyrkeren i de forundte Benaadninger finder Erstatning for den Møie og de Bekostninger, han har anvendt. Skulde det derfor ikke være gavnligt, at der, for at opmuntre til Bebyggelse af Hovedstadens øde Grunde, blev tilstaaet de paa disse opførende Bygninger i 6 a 10 Aar visse Friheder, saasom: Frihed for Bygningsafgift, Fattigskat, Jndqvarteringsskat, Borgerbevæbningsafgift m. fl.; hvorimod Afgifter, som ere nødvendigen forenede med, og uadskillelige fra Bygninger, nemlig: Vægter skat, Vandskat, Løgteskat, Sprøiteskat, Renovationsskat m. fl. blev svaret, Videre, Frihed for al Afgifts Svarelse af alle til saadanne Bygninger beviisliggen brugende Materialier, Tømmer, Steen og Kalk &c. At saadanne Friheder maatte gjøre det lettere, deels at kunne opføre Bygninger, og deels at svare Renter af Bygningssummen, er ikke at paatvivle. Der vilde derved opnaaes trende store Fordele: Stadens Jndtægters fremtidige Forøgelse; den Gevinst, de nye Bygnings-Eiere nødvendigen maatte have af deres Foretagender, i Forening med Huusleiens Nedsættelse, som maatte flyde af den mindre Trang til Huusleilighed; og endelig den større Ziir for Staden, hvorved tillige Erindringerne, om tilbagelagte sørgelige Dage, vilde blive mindre.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-06-24
Man tør haabe, at Vedkommende ville nærmere tage Forslaget i Overveielse, og, naar det maatte findes passende, at understøtte en saa vig tig Sag, ligesom det formenes, at den Afgift af Bygningsmaterialier, som maatte eftergives, ikke kan komme i Betragtning mod de ellers høstende Fordeele. Paradislegen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-06-24
Kjøbenhavns Smaadrenge afvexle, som enhver opmærksom Jagttager veed, med deres Lege, efter Aarstiden. Saaledes have de nu siden nogle Aar havt en Leeg, der kaldes Paradislegen - et Udtryk hvis Etymologie er ubekjendt - der bestaaer i at hoppe paa een Fod, i en i visse Afdelinger i Jorden afridset Plads, helst paa Udkanter af Staden, som ved Volden, i Philosophgangen, o. s. v. Legen svarer for saavidt til sit Navn, at den er saa uskyldig, at hverken Adam eller Eva da de som Børn legede i Paradiset, behøvede at rødme derved. Den kan endog betragtes som et Slags gymnastisk Øvelse. Jmidlertid er Paradis legen selv bleven offentligen anklaget som en i det mindste Uorden foranledigende Børneleg. Hvorfor vil man da ikke lade den barnlige Alder beholde sin Paradisleg, Bliver da Mennesket ikke tidligen nok fordreven fra Barndommens Eden, at man endog vil forstyrre det i sin lykkelige Leeg, Lege vi Store og Voxne da ikke? Har ikke Jean Paul Ret naar han siger: "der gives to Slags Lege, barnlige og alvorlige. De alvorlige ere Efterligninger af de Voxne, Kjøbmands-, Soldater, Haandværks=Leeg, de barnlige ere Efterabelser af Dyrene. Troer mig, en Seraph finder selv i vore Høresale ingen Forretninger, men ene Lege, og naar den driver det høit, hine to Slags Lege"
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-06-24
Indenlandske Efterretninger. Vore Landeveie forskjønnes nu alt mere og mere. Saaledes er Veien fra Faremagsvei ligened til den gamle Cattunfabrik, der før var saa jevn, bleven istandsat og paa begge Sider beplantet med unge Træer, ligesom der og sammesteds langs med Sortedamssøer indrettet en forhøiet. Vei for Fodgjængere, som paa begge Sider er bleven beplantet med unge Træer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-06-24
J Dyrehaugen, seer det denne Gang mere glimrende ud end de forrige Aar. En Hr. Price fra Wien viser sine Ridekonster, en Uhrmager fra Flensborg, et konstigt Uhr med bevægelige Figurer, hvoriblandt en Bajas, der gjør Complimenter for Tilskuerne. Det Priciske Konstrytterselskab bestaar, foruden ham og hans Kone, af 1 Fruentimmer og 2 Mandspersoner. Uagtet vi forhen have seet her Ridekonster udførte til stor Fuldkommenhed af Lysters og Chiarinys Selskab, saa ere de, der vises af nærværende Trop, vel værdt at see. Jsær viser Price stor Færdighed ved at gjøre paa en usadlet Hest alle Slags equilibriske Bevægelser. En liden hvid Hest gjør ogsaa alleSlags Konster; den lægger sig efter befaling flad ned paa Jorden og ligger saa ubevægelig som den var død; tager et Lommetørklæde, og et Markstykke op og leverer sin Herre samme. - J det skjønne Veir i Søndags indfandt en uhyre Mængde Mennesker sig her, baade til Fods, til Vogn og tilHest. Professor Tourniere med sin Dvergfamilie var endnu ikke ankommen. Charlottenlund, eller som det fordum kaldtes Gyldenlund, der i mange Aar ikke blev meget besøgt, er nu igjen blevet, hvad det har været for vore Oldefædre og Oldemødre, de Lystreisendes og Lystvandrendes Yndlingsted. Man morer sig her kosteligen i den delige Lund, hvor der paa to forskjellige Steder kan faaes Forfriskninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-06-24
Odense, den 20 Junii. Tirsdag Aften den 17 d. om Aftenen Kl. 5 ankom deres Høiheder Prinds Fr. Ferdinand og Prindsesse Juliane Sophie til Korsør. Efter et kort Ophold gik disse fyrstelige Personer ombord paa den Kongel. Kutter Husum, som under personlig Commando af Hr. SøCapitain Grove, overførte Høisamme til Nyborg. 2 1/4 Time varede Overfarten. Vinden var Sydost med Bramseils Kuling og Strøm fra Syd. J bedste Velbefindende modtoges de, med sædvanlig Honneurs fra Fæstningen og dens Militaire, af Hs. Høihed Gouvernøren Prinds Christian, som efter 3/4 Times Ophold, ledsagede de høie Reisende til Odense. - Ved Graabrødre Kirkes Nedbrydelse er paa den ene Side af Choret fundet endeel Trækul i en Sprække af Muren. Spørgsmaal hvorledes samme ere komne der, Vestergades Beboere qvæles iøvrigt i denne Tid af et ulideligt Støv fra Fyldingen, som spildes paa Gaden af de Vogne, der udføre samme, og ved det mindste Vindpust stiger i Veiret som en Askeregn, hvorover ikke et Vindue kan aabnes i disse varme Terminsdage. (Hempels Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-06-24
Aalborg. Dette Aars Pintsemarked, var ligesom forrige Aar meget stort, det bestod af 150 Boder, hvoraf en stor Deel vare Haandværkere; men de fleste af Sælgerne klagede over at Markedet var ringere end forrige Aar; hvortil saavel Pengemangel blandt Kjøberne, som og det de fleste Dage i Markedet indfaldne ubehagelige Veir meget bidrog. Blandt de opreiste Boder, udmærkede sig især vores talentfulde Konstner Hr. Blik fabrikant Meyers, saavel ved Boutiquens smagfulde Indretning, som og ved de til Salg, deri værende Varer. Paa Markedet var meget smukt og godt Steentøi, saavel fra Gudumlunds Fabriqve, som og fra Hr. Pottefabrikør Bechs paa Pland. (Wandals Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-06-24
Aarhuus, d. 20 Juni. Jdag indtraf hertil den commanderende General i Nørrejylland, Herr Generalmajor v. Wegener. (Aarhuus Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-06-24
i Kjøbenhavns Børs d. 24 Junii. Cours. Hamb. 2 M. 396, a vista 404. Amsterdam 2 M. 360, a vista . . London 2 M. . . . Paris 2 M. - . Spec. 420. - Specier, solgtes til 26 a 26 1/2 Rbmk., Toldspec. - Rbmk., for Commiteesedler blev givet (med Rente) 97 pr. 100; Oblig. 81. Norske Rbksedler 22 1/2 a 23. Dito Species. 20. Svenske Sedler 6 Mk. 8 s. a 7 Mk. - Disconto 10 PC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-06-24
Blandede Efterretninger. Den bayerske Finantsdirecteur A. L. von Sentter har udgivet et Skrift: Ueber die allgemeine Getreidetheurung im Jahr 1816, eine Staats- und Nationaloeconomische Abhandlung, Regensb. 1816, Viog 140 S. st. 8vo, hvori han søger at godtgjøre, at de høie Priser paa Korn (udenlands) ikke blot ere en Følge af Misvært, men at adskillige overordentlige Aarsager have Deel deri. Jsær har 1) Landeulturen meget aftaget i de sidste 12 Aar, da Krigen har ødelagt en stor Deel af Huusholdningscapitalen, og følgeligen nødvendigt formindsket og forværret Jordens Cultur. Krigstumlen har ogsaa 2) meget formindsket Markernes Brutto-Capital, men i det den lagde Høsten alle Slags Hindringer i Veien, unddraget den Besætning og Arbeidere o. s. v.; 8) de uhyre Armeer have ødelagt alt Overskud; 4) allerede i Aarene 1812-1814 er Høsten i Nordtydskland faldet uheldigt ud, og Forraadene i det sydlige Tydskland blevne udtømte af de der huse rende Armeer; 5) dertil kom den sørgelige Høst i Nord= og en Deel af Syd=Tydskland i Aarene 1815- 1816, som forøgede det Onde. Priserne ere især ved Opkjøb for Østerrig, hvilke ved Papirpengenes Falden pludseligen formerede sig, blevne drevne overordentligen i Veiret i Schwaben og Bayern; 6 den almindelige Standsning i Vare, Speditions=, Fabrik= og Pengehandel har drevet de døde Capitaler i Kornhandlernes Hænder, og disse ved den Lethed, hvormed de kunde bemægtige sig Pengene, bevægedes til, at opkjøbe alt overflødigt Korn, hvorved de bleve satte istand til at drive Priserne i Veiret, end de efter Sagens Natur vilde have steget. - J Danmark kjende vi lykkeligviis intet til denne Kornmangel, og vi have i de sidste to Aar, ved Forsynets iskundelige Styrelse, ikke allene kunnet forsyne os selv, men end- og Udlandet med Sædevarer. Vor Agerdyrkning er selv under Krigen gaaet fremad istedet for at den i andre Lande er gaaet saa meget tilbage, Den berømte Humboldt har udgivet det første Hefte af Nora genera et species plantarum acquinorialium med en Jndledning om Planternes Geographie. Forf. har gjennemreist omtrent 4000 Mile i begge Parter af America, og er ikke kommen over 12 sydlig Brede. Han har været istand til, at bestemme Høiden af den Egn, hvor 6000 Plantearter findes og opgive deres Stand pladser. 40 bleve erkjendte for nye og dog troer han, kun at have opdaget den fjerde eller femte Deel af de virkeligt Tilværende. Tallet af de fundne phanerogamiske Planter i Lapland er 350, i Frankrig 4000. Tallet af de bekiendte Arter er nu 44,000, hvoraf 6000 Acotyledoner og 38,000 Phancroganer, af hvilke 1040 ere blevne fundne i Arabien, 4000 i Asien under Æquator, 13000 i America, under Æquator, 3000 i Africa, 15000 i Europa. Forholdet af de under 2, 46 og 700 Brede fundne Arter er som 12, 4 og 1. - Naar man gaaer fra Polerne til Æquator, tiltage Malvacerne, Euphorbierne, de Sammensatte i Mængde, Labiaterne, Skjærmplanterne og de Tappede høre til de tempererede Zoner; og Cruciaderne forsvinde i de hede Zoner.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-06-24
De græsartede i Engelland 1/2, af Phanerodanne i 2 Frankrig 11 gam. Bælgagtige, 5 Tydskland 1/5,3 Frankrig 15. Og alle spiselige Planter, Glumacer, Legumenoser, o. s. v. udgjøre 3/3 af de bekiendte Planter. Brown har fundet, at Moncotyledonerne fra Nyholland, udgjøre 1/2 af de europæiske og Decotyledonerne 255, Efter Werner ere nu ialt 193 ildsprudende Bjerge i Virksomhed. J og ved Auvergne gives, efter en af Rammond i det franske Videnskabers Selskab oplæst Afhandling, paa en Strækning af 60 Mile udbrændte Vulcaner, hvoraf ingen i de sidste to tusinde Aar har sprudet Jld. Det negative Kors. Hver Adams Søn engang sit Kors paa Jorden, bar, Hr. Mikkels Kors det er: at intet Kors han har Det første Skridt til Oeconomie. . Hosbond. Hvad troer Du, kjere Beent, der lettest bringe kan Vor huslige Ballants i en tilbørlig Stand, Bent. Jndskrænkning, Hosbond, er den bedste Lægedom Naar Maven den er fyldt, naar Pungen den er tom. Hosbond. Du taler som en Bog: jeg Midlet giver Prisen; Gak, Bent, men gal gesvindt, afslig Adresavisen. Af dette Blad udkomme ugentlig to Numere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-06-24
J Følge Kgl. allernaadigst Tilladelse, forsendes det med Brevposterne, og kan bestilles paa alle Postcontoirer. Her i Staden modtages Subskriptionen hos Bogtrykker Höeckes Enke, i store Helliggeiststrædet No. 144.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-06-24
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-06-28
Nyeste.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-06-28
Over Kirkedøren ud til Torvet læses endnu følgende Ord: Anno MDCCXXXIX.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-06-28
Auspicantibus, post D. O. M. HRISTIANO VI. & MAGDALENA SOPHIA, Ne malis parcendo, noceatur bonis, Ergastulum HocceYetustate collapsum & Angustin laborans, Indubio mansuri operis Augurio, Funditus enstru. jussit curatorium officium Misericordia æve oc Justitio id exigente. J Julii Maaned 1812 var Fangernes Tal i Forbedringshuset: Mandfolk 119 Fruentimmer 129.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-06-28
Tugthuset: ærlige Livsfanger: Mandfolk . Fruentimmer, 70 uærlige Livsfanger: Mandfolk Fruentimmer, 8 Aarsfanger: Mandfolk .
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-06-28
Fruentimmer J Forbedrings- og Tugthuuset, 36 Raspehuset: ærlige Livsfanger: Mandfolk . nærlige Livsfanger: Mandfolk. . 86 Aarsfanger: Mandfolk 67 Tilsammen 506. *) Fangerne nyde følgende reglementerede Pleie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-06-28
Hver Persons daglige Middagspise bestaaer ugentligen i 2 Gange Grød, 2 Gange Rumfordsk Suppe, 2 Gange Kaalsuppe, kogt paa Beenpulver og færsk Hestekjød, og eengang Erter, ligeledes kogt paa Beenpulver og Hestekjød, og hver anden Søndag alternativ Erter med Flesk, eller Suppe, kogt paa fersk Oxekjød. Af hver af fornævnte Slags Spiser erholder Fangen dagligen 1 1/2 Pot og dernæst 1 1/2 Pund Brød, bagt af reen Rug, 12 Pot Øl, som er en Blanding af halv Skillings og halv Huusholdnings=Øl, hver 7de Dag 1/2 Pægel Salt, 3 Lod Smør og 1 Lod Sæbe til at vaske Fangernes reglementerede Klædning er Mandfolkene: Hvert Aar, 2 Skjorter, 1 Halstørklæde, 1 Par Buxer, 1 Par uldne Strømper, 2 Par Trætofler, hvert andet Aar en Klædestrøie. Fruentimmerne: Hvert Aar 2 Særker, 1 Halstørklæde, 1 Par Strømper, 2 Par Tøfler; hvert andet Aar 1 Klædes Trøie, hvert tredie Aar 1 Skjørt. - Det reglementerede Arbeide, som Fangerne ere pligtige til, dagligen at levere, er følgende: i Forbedrings- og Tugthuset: En Uldslipper 133 Pund, Plukker 10 Pd., Walfer66 1/2 Pd., Skrupper 10 Pd., Kradser 6 St., Haandspinder 2 1/2 Str., Haspere 30, Strømpevæ*) Allerede i Pontoppidans Tid (1764) var Fangernes sædvanlige Tal 4 til 500, men deriblandt vare, foruden virkelige Forbrydere,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-06-28
de Betlere, som af Fattigfogederne optoges paa Gaden. Da man fandt en saadan Blanding uhensigtsmæssig, saa bleve, paa Grund heraf, den ny Bygning, og siden den Fløi, som løber op til Frelsers Kirke, opførte. vere 9 Par Strømper (ugentligen), Syersker 3 Skjorter, Skomagere 9 Par Sko (ugentligen), Trætoffelmagere 10 Par (ugentligen). De øvrige Arbeider ere ikke bestemte. J Raspehuset maa Fangerne dagligen levere af raspet Campeche, 20 Pd., Fustik 20 Pd., Caliatur 15 Pd., Sandel 5 Pd. For Lemmerne udfærdigedes i Aaret 1811 fra den daværende Direction følgende Jnstrux. Jngen Fange tør, uden i naturlige Forretninger, forlade den ham anviste Plads paa Arbeids sahlen; al Raaben ud af Vinduerne ned paa Gaden, og i Gaarden forbydes strængeligen, intet af hvad Navn nævnes kan maa hensættes eller henlægges i Krogene; ingen Snore maa trækkes eller Søm dertil opslaaes paa Arbeidssahlene; Fangerne skulle paa den Tid, de nedlades i Gaarden, vaske deres Hoved, Ansigt og Hænder ved Vandposten, og i disse deres Forretninger maa de ikke indlade sig i Samtaler med de indelukte og andre Fanger i Rasperiet eller paa Værkstederne, og forbydes dem strængeligen al Vasken af Uldent eller Linnet paa Arbeidssahlene, for at vedligeholde Reenlighed skal alt Hovedhaar afskiæres paa alle længere end paa et halvt Aar inddømte Fanger, hvilket skal gjentages hvert Fjerdingaar, af de tvende til Barbering, betroede skulle Fangerne uvægerlig enten hver Onsdag eller Løverdag lade sig barbere, naar det er Spisetid om Middagen skal enhver Fange, efter givet Signal, reengjøre den Plads, han har paa Sahlen og derpaa opholde sig indtil Maden er opbragt; paa given befaling fra Mesteren bliver Maden bragt omkring og maa da hver Fange strax spise samme, hvorpaa han, efter given Signal af Mesteren, skal hensætte Madpotten i den tilhørende Bakke, og maa denne Spisetid ikkun vare en halv Time, saa at Spisetiden i hele Stiftelsen er tilendebragt fra Kl. 11 til 12 om Formiddagen; derpaa begynde Fangerne igjen deres Arbeide, som varer til Kl. 6, da de atter faae 1/2 Times Spisetid, andre Tider af Dagen end forbenævnte maa ikke anvendes til Spisetid, og de Levnetsmidler, Fangerne ikke strax kunne nyde, skulle opbevares i det paa Arbeidssahlen indrettede Skab; paa samme Tid som Middagspisningen skeer uddeles Øllet, og Brødet uddeles om Aftenen, for at holde Orden ved Madens Uddeling skulle Fangerne være inddeelt i Roder af 20 Personer, af hvilke ved Spisetiden 2 nedlades for at hente de til Madens Opbringelse indrettede Bakker til 20 Madportioner, hvoraf de til hver Rode henhørende Fanger faae det dem tilkommende. - Enhver Forseelse imod disse her anførte Forholdsregler straffes med formindsket Madportion, i een eller flere Dage, Vand og Brød, Jndsluttelse, samt andre legemlige Straffe, efter Omstændighederne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-06-28
Som Bidrag til denne Straffeanstalts Historie fortjener følgende endnu at nævnes. En i Aaret 1812, i en Alder af 64 Aar, død forhenværende Soldat, havde været i Raspehuset i 36 Aar, eller fra 1776 af, hvorvel han i de sidste Aar kun levede der som Jnvalid. De fleste Livsfanger i Raspehuset ere indsatte der for Udbrud og Desertion af Slaveriet. J Aar 1812 arbeidede her 58 saadanne bortrømte og igjen paagrebne Slaver som Livsfanger. J dette Øieblik er den berygtede N. Heidenreich den ældste Livsfange i Tugthuuset. Han inddømtes paa Livstid for falske Banksedler 1797, blev siden skjænket sin Frihed, stial derpaa Guldhornene, undveeg 1803 i Ledtog med to andre Livsfanger, men blev paagreben. Han er nu 55 Aar gammel. Det Udførlige om denne Straffeanstalt, hvoraf ovenanførte Efterretninger ere uddragne, kan læses i Kjøbenhavns Skilderie for 1812 Nr. 54, 55, 67 og 68. J Slutningen af samme Afhandling foreslaaes følgende som Gavnligt for et saadant Straffehuus: I. Vilde det maaskee være godt, om aldrig nogen Straffeanstalt indbefattede tre saa forskjellige Straffehuse som Forbedrings=, Tugt- og Raspehuset i een Bygning. De kunde fordeles i tre forskjellige Bygninger og paa tre forskjellige Steder i Riget. J en Stad, som Kjøbenhavn er det altid lettere at finde Leilighed til Undvigelse, end paa et mere afliggende Sted. 2. Forbedringshuset kunde være afdeelt i tre Classer, som maatte være ganske adskilte fra hvorandre, og ligesom Fangerne viste virkelig Forbedring, burde de bestandigt avancere opad, og deres Kaar forbedres. 3) Burde Jnddømmelse i Forbedringshuset ikke skee paa kortere Tid end et Aar. Alle Forbrydelser, der qvalificere sig til kortere Tid, burde hellere afsones med Vand og Brød eller anden corporlig Straf i Politiearresten *). Derved blev Forbedringshusets Befolkning mindre og Leilighederne til Forførelser, som sjeldent undgaaes paa et saadant Sted, færre. *) Dette er nu ogsaa, i Følge allerhøieste Placat, Tilfældet, og alle de Forbrydelser, som tilforn straffedes med Forbedringshuus=Arbeide indtil 6 Maaneder, straffes nu med Hensættelse paa Vand og Brød i et bestemt Antal Dage. Misceller.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-06-28
Slavehandel. Ved sin Ankomst til Cumang kom Humholdt til at boe paa en Plads, hvor de Negere, der bragtes fra den africanske Kyst, offentligen solgtes. Blandt alle Lande, siger denne Reisende, var Danmark, som bekiendt, det første og i lang Tid det eneste, der havde afskaffet Slavehandelen, men desuagtet var de første Slaver, som her bleve udstillede til Salg, dog ankomne med et dansk Skib. Egennytten bekymrer sig hverken om Menneskehedens Pligter eller om Nationalæren, eller om Fædrenelandets Love! De Kjøbere, der indfinde sig paa dette skrækkelige Marked, bedømme sædvanligen Slavernes Alder og Sundhed efter Tænderne, og rive derfor med Magt Munden op paa dem, ligesom det pleier at skee hos Heste. Jøvrigt er Antallet af Slaver i begge Provindserne Cumana og Barzelona ikke meget betydeligt, thi i Aaret 1800 beløb det sig kun til 6000, da dog den Gang denne Provindses Befolkning bestod af 11,000 Sjele. De spanske Love have aldrig meget begunstiget Handelen med africanske Slaver, og det vilde gjøre Moderlandet den største Ære, hvis ikke i tidligere Tider, og især hele det 16de Aarhundrede igjennem, Handelen med indfødte Americanere, der voldsomt bleve bortrevne fra deres Bopæle, og solgte som Slaver, havde opnaaet en frygtelig Drivrighed og var blevet drevet med en rædselfuld Grusomhed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-06-28
Canariefuglie. De af Canariefugle meest berømte Canariske Øer ere Graciosa og Montanna Clara. Men hine Fugle ere her, efter v. Humboldte Beretning, ligesom paa Øen Teneriffa, hvor han traf dem i Mængde, alle grønne, og kun faa af dem have gule Fjer paa Ryggen. De gule Canariefugl ere egentligen en i Europa fremkommen Afart, og alle de af dem, som hiin Reisende saae i Oratavn og Santa Cruz paa Teneriffa i Bure, vare kjøbte i Cadix og andre spanske Havne, og derfra bragte did. Disse Fugles Sang er efter de enkelte Folkeslags forskjellig, hvilket ogsaa er Tilfældet med vore Finker, hvis Sang ofte i to meget nærliggende Districter er ganske afvigende fra hinanden. Fuglene paa Stor=Canaria og paa de to anførte Øer have imidlertid blandt alle de øvrig den stærkeste Stemme, og deres Sang har dog meest Harmonie og Liftighed. Zabierne eller Johannesdisciplene.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-06-28
J Persien, især i Basra og Saster, lever en høist mærkværdig Sect, Zabierne eller Johannesdisciplene kaldet. Man kjender i det mindste fem af deres Religionsskrifter. Divan, som de foregive at Gud for mange Tusinde Aar siden har overleveret Englene, men da der tales deri som Muhammed og hans Frænder, kan man let slutte sig til dens Alder; Adams Bog, der indeholder 80 til 90 Taler, sin Titel har den deraf, at dens Jndhold er saakaldte Aabenbaringer, som Engle eller Æoner skulle have bragt Adam; Bogen Johannes eller Englenes Underhold ninger; Cholasthe (Salighed) saaledes kaldet, fordi den viser Zabierne Veien til Salighed; Dyrekredsens Tegn, som er af astrologisk Jndhold. Af alle disse Bøger findes Afskrifter i Paris og Oxford. Sproget og Skriften ere ganske eiendommelige. Den sidste har ligesom det Hebraiske 22 Bogstaver, Sproget er en gramælsk Dialect, der holder Middelveien mellem Syrisk og Chaldæisk, men dog udmærker det sig ved adskillige Eiendommeligheder. Fablerne paastaae, at de have hjemme ved Jordan, at de ere blevne undertrykkede endog førend Jerusalems Forstyrrelse, siden fordrevne af Muhammedanerne, og heftigen forfulgte af Chaliferne, ved hvilken Leilighed deres hellige Bøger bleve brændte, hvorpaa de nedsatte sig i deres nuværende Bopæle, og endeel af dem ogsaa i det Jndiske. Paa ny undertrykte holdt de sig en Tidlang til den nestorianske Biskop i Chaldaa, og lode sig kalde Christne, men de have allerede siden 300 Aar skilt sig derfra.