Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-06-29
De Fiskere fra Nantucket, som for nogle Aar siden have boesat sig i Dunkirken, have under Navn af Opmuntringer faaet 50 Livres for en Tønde Hvalfisketran, hvilket udgjør en aarlig Udgivt af 170000 Livres. Ved den Franske Revolutions Begyndelse; gik 15 Skibe fra denne Havn til Grønland og Brasilien paa Hvalsiskefangst; dette er omtrent det samme Antal, som man fra Frankerig ved Enden af Ludvig den 14des Regiering endnu sendte derhen. Gevinsten kan altsaa paa den ene, som paa den anden Tid, ansettes omtrent til 700000 Livres. J hvor usikkert end denne Green af Jndustrie endnu er for Frankerig, saa har man dog Aarsag til at haabe, at det herefter vil gaae lykkeligere dermed, deels formedelst den Forbindtlighed, som paaligger de i Dunkirken boesatte Fiskere fra Nantucket, at besætte deres Skibe, som gaae ud paa Hvalfiskefangst, for en Deel med Franske Matroser, hvilket vil blive en Skole for dem, hvorved de sættes i Stand til i Fremtiden allene at drive dette Arbeide. - Af de nærliggende Fiskerier, som drives paa de Franske Kyster i Oceanet og i det Middellandske Hav har Sildefiskeriet efter al Anseende allerede været bekiendt i Frankerig ved Begyndelsen af det 11te Aarhundrede, paa Grund af paalidelige Documenter, som ansette sammes Begyndelse i Aaret 1030. Det er det ældste af alle i Enropa, og har allerede paa den Tid været i Drivt. i de samme Havne ved Canalen, som endnu drive det. Krigene med England, med det Østerrigske Huus, ja med de fleeste Magter i Europa, som grebe til Vaaben imod den ærgierrige Ludvig den 14de, vare ligesaa mange Hindringer, der foraarsagede, at det Franske Sildesiskerie ikke kunde komme til den Høide, som man i Henesende til Frankerigs Beliggenhed; og formedelst den lange Tid, hvori denne Art af Jndustrie var udøvet, kunde haabe. Ved Enden af Ludvig den 14des Regiering beløb Jndtægten af Sildesiskeriet sig til en Summe af 1200000, og ved Revolutions=Tiden til 4 Millioner og 300000 Livres. Makrel= og SardelFiskeriet, for hvis første Oprettelse man har at takke Oberintendanten Fouqvet, som lod det drive ved Belle=Jsle paa Kysterne af Bretagne i Midten af det 17de Aarhundrede, og den øvrige Fiskefangst, (en Artikel, hvis Beløb man ikke kan angive) maa ved Enden af Ludvig den 14des Regiering, hvad Beløbet i Penge angaaer, i det mindste have udgjort en Summe af 1700000 Livres, og ved RevolutionsTiden kan man ansette Resultatet af dette tredobbelte Fiskerie ikke under Millioner og 300000 Livres. Fiskeriets Fordeele ere almindelig bekiendt. Alle dets Produkter ere af det første Slags Nødvendigheder for Menneskene. Det virksomste Liv, den sparsomste Levemaade, det meest uforskrækkede Mod, Standhaftighed i Arbeide, disse ere de første Capitalier, hvorved det lykkes for Jndvaanerne paa Søekysterne, at giøre denne Green af Jndustrie frugtbringende. De bekomme derved nye Næringsmidler; adskillige Slags Fiske blive ved en passende Tilbere, delse gjorte saa lidet kostbare, at de endog kan tiene til Føde for den nyttigste og talrigste Klasse af Folket. Det Tran, som man faaer af Fiskene, er uundværlig til Læderets Tilberedelse, en Art af Jndustrie, som paa fleere end een Maade staaer i Forbindelsen med Agerdyrkningen. En anden nyttig Omstændighed er den Afsætning, som det Franske Salt derved faaer, en Vare, som især forbruges ved Fiskeriernes Drivt. Denne Afsætning beregnes aarlig til en Million i Værdie, og gavner den Franske Territorial=Rigdom ligesaavel, som Consumtionen paa Brændeviin, Viin, Øll, Most og Skibstvebakker til Mandskabets Underholdning, som bruges til de langtbortliggende Fiskerier. Alle disse Vare tilligemed Fiskeredskaber og nogle Manufactur=Artikler for Øerne St. Pierre og Miqvelon beregnes til en aarlig Summe af omtrent 4 Millioner. I denne Summe, der udgjør en Deel af det aarlige Forskud i Henseen. de til Fiskeriet, er Bekostningerne paa Fisker skibenes Bygning og Udrustning ikke indbefattede. Disse Bekostninger blive aarligen tilligemed dem, som Fiskeriets Drivt foraarsager, beregnede for den Deel af de Materialier, som anvendes derpaa. Denne Post kan vanskelig bestemmes af andre, end Kunstforstandige, efter dens sande Værdie, og efter en virkelig Beregning, som ikke henhører til den politiske Arithmetik. Endnu staaer tilbage at bestemme de Fordeele, som Frankerig trækker af Nationalfiskerierne, naar de betragtes med Hensigt til den offentlige Søemagt. Dette Anslag vil udgjøre en Deel af alle de Angivelser, der angaae Rigets udenlandske Skibsfart. Jeg slut ter med den Anmærkning, at, i hvordan endFiskeriernes Tilstand er Beskaffen, er det at ønske, at man seer en nye Tilvext i samme ikke saa meget for at sætte os i Stand til at sælge, til andre Nationer, hvad vi have tilovers deraf, som for at gjøre den i Førstningen tilstrækkelig til vore egne Fornødenheder; thi vil maa endnu betale til Fremmede en aarlig Værdie af 3 Millioner for adskillige Produkter af Fiskerierne, og næsten det Halve af denne Sum udgives for den Fisketran, som vi maa kiøbe. Politisk.