JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-02-20
Auctioner. Efter Overeenskomst med vedkommende Auctions-Directeur bliver ved en eneste offentlig Auction Fredagen den 7de Marts førstkommende Formiddag Kl. 10, følgende afdøde Kammerraad, Toldkasserer og Postmester Suhr i Rødby eiede faste Eiendomme, opbuden til Bortsalg i Stervboegaarden nemlig: 1. Gaarden, som den Afdøde beboede, er beliggende i RedbyHovedgade, Øster-Gaden, bestaaer af 14 Fag Forhuus til Gaden, 4 Fag Qvist=Bygning og et Sidehuus paa 7 Fag til Beboelses=Leilighed, 18 Fag Udhuus til Stalde, Lo og Lader og et Halvtags=Huus til Brændehuus, Svine-Iget m. m. Til Gaarden, der er af god Bygt og godt vedligeholdt og passende kan indrettes til en beqvem Kjøbmands gaard, er en stor og smuk Have med mange Frugttræer og bag denne et Græsningsvænge, circa 1 1/2 Tønde Land, samt fortrinlige Jorder i Byens Østre Mark 15 Tdr. 6 Skpr. Land. 2. En Nabo=Gaard i samme Gade, den saakaldte Peder Munks, bestaaer af 6 Fag Forhuus til Gaden, indrettet til 2de Beboelser, et Ladehuus paa 16 Fag og en Staldbygning paa 2 Fag med en god Have og en Jordlod 19 Tdr. 3 1/2 Skp. Land, Rødby gode Jorder. 3. En Ladebygning, Nabobygning til sidste Gaard, til Gaden, bestaaer af 4 Fag til Lade og Lo, med et bagved beliggende lille Vænge. 4. En særskilt Jordlod paa 7 Tdr. 4 1/2 Skp. Land fortrinlig Jord. Iblandt Conditionerne bliver disse, at først opraabes Steder og Jorder separat og derefter Stederne med tilliggende Jorder. Den halve Kjøbesum kan blive indestaaende, Resten udbetales 11te Juni og 11te December dette Aar, hvilket herved bekjendtgjøres, samt at Conditionerne og Adkomst=Documenterne ere til Eftersyn fra 2den Marts paa mit Contoir. Raahaugegaard pr. Maribo, den 15de Februar 1845. Bagger, Secretair og Procurator.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-02-20
Onsdagen den 26de i denne Maaned, om Formiddagen Kl. 11, afholdes offentlig Auction i Hanenau Skov over Bøgetræer paa Roden, tjenlige til Gavntræ, over et betydeligt Parti Fyr- og Gran-Tømmer, Lægter, Humlestager, noget Elle m.m. Mødestedet er hos Ledevogter Rasmus Jensen ved Lidstrup Led. Nykjøbing den 8de Februar 1845. Portoppidan.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-02-20
Førstkommende Mandag den 24de de, bliver i Skov lundene tæt ved Prierskov Hovedgaard, afholdt Auction over endeel forskjellige Træer paa Roden, hvoraf størstedelen Eeg og forøvrigt Ask og Bøg m.v., tildeels tjenligt til Gavntræ. Mødestedet er paa Prierskov om Middagen Kl. 12. Sundby den 19de Februar 1845. Andersen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-02-20
Adressecontoirets Commissionairer ere: Dhrr. Boghandler Thierry i Nakskov, Boghandler Giegengack i Maribo, Kjøbmand Wulff i Stubbekjøbing, const. Postmester Suhr i Rødby, Apotheker Grundtvig i Saxkjøbing, Postmester v. Staffeldt i Nysted og Færgeforpagter Arnkiel i Gaabense,
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-02-22
Lollands Falsters Tidende. Spise. Redigeret, trykt og udgivet af W. F. Laubsi Nykjøbing. No 23. Løverdagen den 2 2. Februar.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-02-22
Hvad bør vi gjøre for at ophjælpe Qvægavlen i vort Stift, (Fortsat.) Det er de større Gaarde, som paa Grund af deres i Almindelighed større Midler og større Lethed ved at kunne forsyne sig med bedre Udenstifts-Kreaturer, der bør afgive Planteskolen for en forbedret Qvægavl. Allerede for Øieblikket udmærke de saakaldte Herregaards køer sig for Bøndernes ved deres Størrelse og hele Legemets forskjellige Construction: der findes hist og her i Stiftet paa enkelte Herregaarde en Qvægstamme, der ved bestandig og langt tilbage i Tiden at være lagt til paa selve Gaarden, danner en tilsyneladende smuk Qvæg besætning, men jeg vover at sige, ogsaa kun tilsyneladende; jeg kjender ingen Qvægbesætning hos os, om hvilken der kan siges, at den fortjener Navn af en god malkerig Qvægbesætning.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-02-22
En Deel af vore større Jordbrugere have i den senere Tid importeret en Deel jydsk Qvæg, enkelte Andre have faaet deels directe, deels igjennem det landoeconomiske Selskab en Deel Angler=Køer og Qvier. Det er ikke vor Opgave i Dag at undersøge, hvilken Race fortjener Fortrinnet; jeg troer blot at burde bemærke, at det vilde være ønskeligt, at enhver, der begynder med en fremmed Race, vedbliver med samme saafremt ikke andre vægtige Grunde forhindre ham der Saaledes kjender jeg flere af mine Herrer Collegaer der allerede i en Række af Aar have forsynet sig med omhyggeligt udvalgt jydsk Qvæg, jeg har ligge siden jeg begyndte at drive Ourupgaard kjøbt mit aarlige Jndskud fra Angeln, saaledes at jeg allerede for Øieblikker er i Besiddelse af 20 til 80 Angler=Køer, og jeg agter stadig at vedblive med dette Jndkjøb, saaledes at jeg efter nogle Aars Forløb kan vente at eie en fuldstændig angelsk Qvægstamme. Det vilde vistnok være meget ønskeligt, hvis denne Importation kunde betydelig forøges og gjøres regelmæssigere. Med Hensyn til angelsk Qvæg skal jeg bemærke, at der sælges baade Aars Kalve, 1 1/2-Aars og Aars Qvier om Efteraaret og Foraaret, smukke 1 1/2 Aars Qvier er i dette Efteraar solgt for 8 a 9 Rthlr. 9: 13 a 14 Rbd.; dertil kommer Transporten, der beløber sig til 4 Rbd. hvilken Betaling er overkommelig, imedens de 2 Aars i Almindelighed ville komme til at koste 38 a 40 Rbd. her paa Stedet. Fra mangfoldige Sider er det Ønske blevet yttret, at et Udsalg af jydske og angelske Kreaturer maatte blive foranstaltet i Forbindelse med det projecterede Dyrskue og jeg er aldeles enig heri, at et saadant Udsalg vilde være særdeles nyttigt og tillige vilde forøge Jnteressen overordentligt for selve Dyrskuet. Flere af vore større Jordbrugere kunde maaskee ogsaa finde dem foranledigede til sammesteds at prøve at lade sælge en Deel Tyrekalve som de have lagt til paa deres bedste angelske eller jydske Køer. Jeg troer neppe, at der kan være to Meninger om, at et aarligt, i Stiftets Middelpunkt afholdt Dyr skue, væsentlig vil bidrage til at forbedre Qvægavlen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-02-22
Et ordentligt Dyrskue vil betydelig bidrage til vor Qvægavls Forbedring, da de uddeelte Præmier ville foranledige vistnok ikke Fag af vore Landmænd til at anvende al mulig Flid og Opmærksomhed paa Opdræt og Opkjøb af udmærkede Kreaturer. Et ordentligt Dyr skue vil vistnok betydelig forøge Jnteressen for Qvæg avlen og tilveiebringe en Kappelyst blandt dette Stifts Jordbrugere, den bedste Borgen for en kraftig Fremarbeiden. Et ordentligt Dyrskue vil give os en klar Oversigt over det Standpunct, Qvægavlen staaer paa i vort Stift og tillige over de Fremskridt, den aarlig giør, Et ordentligt Dyrskue vil endelig virke belærende og oplyse os, saafremt de forønskede Forsøg gjøres og de fornødne Underretninger meddeles, hvilke Racer ville kunne ansees for de fordeelagtigste, og i hvilke Retninger og Grene vi med Fordeel ville kunne arbeide og om muligt udvide vort Kreaturhold, Grunde nok, som det forekommer mig, til at henvende vor Opmærksomhed paa denne Gjenstand. Derfor tillader jeg mig med Hensyn til Dyrskuet at gjøre følgende Forslag. Skal der være Tale om et ordentligt Dyrskue, da er den hos os dertil anvendte Sum aldeles utilstrækkelig, om et Dyrskue for hele Stiftet kan der ikke være Tale; det synker ned til en Udstilling af de bedre Kreaturer, der findes i den Egn, hvor Dorskuet er berammet, og stifter liden eller ingen Nytte. Jeg har i det Foregaaende søgt at gjøre dette Stifts Jordbrugere opmærksomme paa Vigtigheden af Qvægavlens Forbedring; jeg har tillige søgt at angive de Midler, der efter Stiftets Beskaffenhed staae til vor Raadighed for at tilveiebringe en saadan og vi derved komme til det, jeg er i Færd med at behandle. Men intet Raad ingen Afhandling vil kunne hjælpe, naar vi ikke ere enige i at ville handle, hvor Nødvendigheden byder det. Denne energiske Handlen venter og forlanger jeg efter Sagens Natur nærmest af dem, der ville høste den største Nytte af en saadan Virksomhed og der tillige bedst ere istand til at bringe de foreløbige Offre, jeg mener vore større Grundeiere. Ere disse villige at gaae foran med et godt Exempel, troer jeg at kjende saameget til den anden Klasse af vore Jordbrugere, vore mindre Grundeiere og Forpagtere, at disse neppe ville staae tilbage i Forhold til deres Kræfter at bidrage til den gode Sags Fremme. Jeg er overbeviist om, at selv den 3die Classe, vore Gaardmænd, efterat være komne til Erkjendelsen af Dyrskuets gavnlige Jndflydelse paa deres Forhold, ville understøtte det efter Evne. Større Bidrag af alle Participanter virke dobbelt gavnligt, idet Dyrskuet ved de større Kræfter, der kan anvendes paa det, bliver af større og meere levende Jnteresse; tillige vil herved samtlige Bidrageres Jnteresse knyttes til Dyrskuet, idet enhver vil søge at paasee, at hans Penge blive vel anvendte.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-02-22
Til et ordentligt Dyrskue, forbundet med Udsalg af gode Kreaturer, især Qvier og Køer, vil efter min Beregning omtrent medgaae 900 Rbd. 350 Rbd. Til Præmier for Køer og Slagteqvæg . . Præmier for Faar. . . . . . . . . . Præmier for Sviin. . . . . . . . Tab paa indkjøbte 65 Høveder, Køer og Qvier, a 3 Rbd. . . . . . . . . . . . .De med Arrangementet forbundne Omkostn. Gratification til den Mand, til hvem alle de med Udførelsen forbundne Skriverier &c. 900 Rbd. Præmiernes Uddeling har jeg tænkt mig saaledes. F. Ex. for Køerne: Der foreslaaet for de større Jordbrugere følgende Concurrence: Første Præmie 80 Rbd. Anden Præmie 40 Rbd. Disse Præmier kunne vindes af de 5 bedste og 5 næstbedste Køer, stillede af dette Stifts Jordbrugere. Enhver, der vil concurrere til denne Præmie, maa subscribere for sine 5 Køer 5 Rbd., hvilken Subscription fordeles i lige Deele paa ovennævnte to Præmier. Køerne maae stilles 2 a 3 Dage i Forveien, for at kunne anstille nøiagtige Prøvemalkninger og tillige Flodemaalinger i de bekjendte Glas. Samtlige 5 Køer maae være af samme Race; Tiden bestemmes, indtil hvilken de concurerende Køer maae have kunne kælvet. Anmeldelser, til Concurrencen skeer 4 Uger i Forveien. Jkkun naar 10 Deeltagere anmeldes, uddeles Præmien. Af Deeltagerne vælges 2, der i Forbindelse med Formanden for Dyrskue=Committeen og Comiteens Secretair anstille 2 eller 3 Dage i Forveien de omtalte Forsøg. Præmierne bestemmes paa selve Dagen for Dyrskuet af samtlige Deeltagere; herved komme de foranførte Prøvemalkninger, Køernes Vægt, Fodringsmaade a. i Betragtning; enhver Deeltager udtræder naturligviis, naar hans egne Køer skulle bedømmes. De, der vinde Præmier, ere forpligtede til næste Aar at lægge de Kalve til, der falde efter de Køer, der have vundet Præmier, og stille dem som Kalve til Auction paa næste Dyrskue, hvor de maae kunne kjøbes for en rimelig Priis. En Præmie paa 30 og 15 Rbd. udsættes for de mindre Jordbrugere, der eie færre end 20 Køer, her tilfalder Præmien den bedste og næstbedste Ko. Subscriptionen er 1 Rbd. Undersøgelsen skeer som forhen. En Præmie af 50 og 20 Rbd. udsættes for den bedste og næstbedste Tyr. Subscriptionen og Bestemmelserne som forhen. En Præmie af 40 og en paa 20 Rbd. udsættes for de bedste og fedeste Slagteqvæghøveder.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-02-22
Jeg har beregnet det med Kreaturernes Udsalg forbundne Tab til 195 Rbd.; det er klart, hvor overordentlig precair saadan Beregning er, da den ikke kan grunde sig paa noget Bestemt, imidlertid tør vi rette os efter Erfaringen i et Nabostift i Sjælland, og derefter vil ovennævnte Beregning fuldkomment slaa til. Jeg vil afholde mig fra at sige meere til Gunst for en Sag, der saa indlysende anbefaler sig selv. (Fortsættes.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-02-22
Jndenlandske Efterretninger. Baghuset til Hattemager Marks Huus i Pilestræde er opført af Jern. Det er 5 Etager høit og 6 Fag bredt og construeret af Tømmermester Hütmann og udført af Jernstøber Løvener. Det er, saavidt os bekjendt, det første Huus, som er opført af Jern i Kjøbenhavn. Det hedder i Vests. Av." fra Slagelse: Ligesom man for en Tid siden saae adskillige af Frederik den Fierdes Tolvskillinger, der circulere, for 16 Skilling, eftergjorte af Tin eller Bly, saaledes har man i disse Dage seet Christian den Ottendes Fireskillinger eftergjorte af samme Metal; det er ikke vanskeligt at kjende dem fra de ægte, da de have en blaaagtig Farve og let kunne bøies. Nylig stial fire Brødre Kobbertaget af Sakristiet ved Frelserens Kirke og solgte det til en Marschandiser paa Christianshavn, der nedgravede Kobderet i sin Have. De Skyldige ere arresterede.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-02-22
(Morgenbladet.)¬
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-02-22
J Aarh. Av." berettes, at Probenreuteren, fra det Berlingske Aviscontoir har været i Aarhuus i disse Dage, men skal ikke have gjort synderlige Affairer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-02-22
Den 3die Febr. gav Grev Montalivet i sit Hotel i Kjøbenhavn, et stort Børnebal, hvortil der var indbudet 600 Drenge og Piger. Til Slutning skulle Madame Weiss's smaae Wiener=Dandserinder, opføre nogle Dandse. Disse stakkels Børn blive her af Wiener-Balletmesterinden anstrængt over deres Kræfter for at Mad. Weis snart kan blive Millionair. Om Morgenen maae Børnene øve sig i nogle Timer; kort sagt, Speculationen drives i stor Stiil paa Børnenes Bekostning, medens Mad. Weis har anskaffet sig en Correspondent i Paris, der tilsender de tydske Blade antographerede og andre Correspondentser med Lovprisninger af hendes Præstationer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-02-22
Befordringer. Cand. med. & chir. E. Biering er allernaadigst beskikket til Læge for Sognet Marstal paa Ærøe; Sognepræst for Tyregod og Vester Menigheder i Ribe Stift, C. C. N. Balle til Sognepræst for Vesterbølle og Øster bølle Menigheder i Viborg Stift; Cand. theol. S. D. C. Schrader til ordineret Catechet og første Lærer ved Borgerskolen i Hillerød; Cand. theol. M. C. Olivarius til Sognepræst og Skolelærer paa Mandøe under Ribe Stift og Cand. theol. H. H. Zorn til Præst i Sterup i Flensborg Provsti. Natten imellem sidste Tirsdag og Onsdag, havde Kjøbmand R. Meyer i Vordingborg det Uheld, ved at kjøre med en tospændig Kane over Jsen fra Koster til Kallehave, at slippe gjennem Jsen med begge Heste, hvoraf den ene til en Værdi af 150 Rbd. druknede og kun den anden blev reddet. Meyer havde været i Stege og var lykkelig passeret over Jsen paa Henreisen, men derimod paa Hjemreisen, (Meddeelt.) var han ikke saa heldig.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-02-22
Reisende fra den 12te til den 19de Febr. 1845. Fra Gaabense til Vordingborg. Med Pakkeposten: Pastor Wraae; Handelsbetjent Clemmensen; Muurmester Schiøtt. Med Personposten: Tolder Holst; Secretair Bagger; Muurmesterne I. og C. Reinow, Kjøbmand Kjet. Udenfor Posterne: Bogholder Puggaard. Fra Vordingborg til Gaabense. Med Pakkeposten; Dhrr. Scharf, Mertiins, Vogelfang, Knudsen, Styrup og Inspecteur Jørgensen. Med Personposten: Proprietair Jørgensen; Fuldmægtig Jørgensen; Møller Jørgensen; Jfr. Jensen; Hr. Florander.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-02-22
Udenlandske Efterretninger. Tydskland. J de forskjellige preussiske Provindser ere nu Stænderforsamlingerne aabnede. den Tale, hvormed den Kongelige Commissair aabnede Forsamlingen i Rhinprovindsen, forekommer følgende Yttring: "Fremfor Alt maa jeg lægge Dem, mine Herrer, paa Hjerte, at møde vor dyrebare Konges landfaderlige Hensigter med fuldkommen Tillid og rolig at overlade til hans Viisdom og Forkjærlighed for vore stænderske Jnstitutioner, hvorledes disse fremdeles skulle udvikles. Kongens egen, fri Villie vil – det er min faste Tro - sikkrest og hurtigst føre os til det forønskede Maal.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-02-22
Neue Zeitung" meddeler en Skrivelse fra Oderen angaaende Sundtoldsagen, hvis Forfatter først yttrer sig om Vigtigheden af at Pressen og den offentlige Stemme i denne Sag understøtte Diplomatien og derpaa vedbliver saaledes: De officielle preussiske Blade indrømme nu selv, at Forhandlingerne, efter en fireaarig uafbrud- og møisommelig diplomatisk Virksomhed have viist sig aldeles frugtesløse. Af den velskrevne paa Actstykker grundede Fremstilling erfare vi, at ikke alene Rusland har modsat sig Preussens Forslag til Sundholdens Capitalisering og Afløsning, men at ogsaa England paafaldende har begunstiget Danmark. Grunden til denne Adfærd, der strider mod Englands egne Jnteresser, maa vel søges deri, at England høilig trænger til Danmarks Venskab, hvis det skulde komme i Krig med Rusland i Anledning af de russiske Planer i Orienten eller den chinesiske Handel. Det Uhensigtsmæssige og Anomale i Sundholden er imidlertid i det nittende Aarhundrede for haandgribeligt, til at Danmark med noget Skin af Ret og billighed kan forsvare sammes Vedbliven for den offentlige Mening. Det erklærer sig derfor stedse villig til sammes Afløsning i det Tilfælde, at alle Magter ere enige heri, vel vidende, at dette Maal efter Tingenes almindelige Gang, som efter de formodentlig hemmelig givne Forsikkringer ikke vil kunne naaes. Ved første Øiekast kan det vel synes, at Danmark vilde lide et Tab ved den partielle Afløsning, da det maa vedligeholde det samme Antal af Toldembedsmænd for de øvrige Nationer, men slig ufordeelagtig Tilstand, vilde aabenbart dog kun være forbigaaende, da de øvrige Nationer, naar Preussen først har udvirket Afløsning, maae følge efter, hvis de ikke vilde tabe alle Fragter paa Østersøen, hvor deres Skibe i saa Fald ikke vilde kunne udholde Concurrencen med de preussiske. Man maae derfor antage, at det ikke er Danmarks Alvor med at indrømme Sundholdens Afløsning eller Capitalisering, da det ellers ikke vilde stille en Betingelse, hvis Opfyldelse hører til Umulighederne." Saavidt Forfatteren, som dog afde af ham selv opgivne Data burde kunne drage en anden Slutning end den, han er kommen til, thi forholder det sig saa, at England og Rusland, er imod Sundholdens Afløsning, hvorfor skulde da Danmark paadrage sig disse Magters Uvenskab, for at føie Preussen. Fra Paris meldes iøvrigt at Preussen og Danmark skulle være blevne enig om at antage Frankrigs Mægling i Sundholdsagen. hvilket kun lidet stemmer med det ovenfor Anførte.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-02-22
Frankrig. J de Deputeredes Kammer har Ministeren Duchatel erklæret, at Ministeriet er tilbøielig til at aftræde, men at det dog havde bestemt sig til at vedblive paa Grund af Kongens og den conservative Majoritets Ønske.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-02-22
Politiet i Paris har nylig anstillet en Jagt efter fordægtige Personer ved at bryde ind i 2 berygtede Kipper, hvor det attraperede 297 Vagabonder, blandt hvilke nogle meget farlige, som det hidtil forgiæves havde efterstræbt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-02-22
Kulden er i Paris atter i Tiltagende ligesom hos os, og den sædvanlige Thermometerstand er 5 a 6 under Nul. Dette skal være meget usædvanligt i Paris i Midten af Februar.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-02-22
Fra London meldes, at det berygtede Brevaabningsbureau er bleven ophævet ifølge en Ordre fra Generalpostdirecteuren.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-02-22
Freqventsen paa de belgiske Jernbaner er siden sammes Forlængelse til Rhinen stegen betydelig, dog ikke saameget i Henseende til Personer som til Fragtgods. Jndtægten, der var anslaaet til omtrent 10 1/2 Milloner Fr. beløb sig i Virkeligheden til 11 Millioner og 200,000 Fr.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-02-22
Beltpassage. At Jsen mellem Gaabense og Vordingborg nu er saa stærk at den med Sikkerhed kan passeres for Gaaende, det bekjendtgjøres herved. Endnu har ingen Kjørende prøvet at passere den, men det formodes at kunne lade sig gjøre. Gaabense den 22de Febr. 1845. Arnkiel.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-02-22
Gudstjeneste. Jmorgen begynder Gudstjenesten i Nykjøbing Kirke Kl. 1.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-02-22
AVERTISSEMENTS.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-02-22
Musikalsk Aftenunderholdning i Nykjøbing. Med høie Øvrigheds Tilladelse har Undertegnede den Ære at give en musikalsk Aftenunderholdning, Tirsdagen den 25de Februar om Aftenen Kl. 7, i den latinske Skoles Solennitets-Sal, med godhedsfuld Understøttelse af Sang= og Musikforeningen, af følgende Jndhold: Første Afdeling. 1) Overture af den hvide Dame, af Boieldien, 2) Religiens Cantate af Capelmester Kuntzen, bestaaende af: a) Choral, b) Chor og Solo, c) Lovfang, d) Choral-Chor. Anden Afdeling. 1) Auffordrung zum Tanze von C. M. Weber. 2) Vuggevise, Romance, med Pianoforte Accompagnement. 3) Fiirstemmig Sang for Sopraan, Alt, Tenor og Bas.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-02-22
4) Rondino over yndede Motiver af Robert le Diabler af Meyerbeer for Pianoforte, udføres af en Elev af Undertegnede. 5) Farvel af H. P. Holst, Chor af Prof. Weyse. Tredie Afdeling. 1) Overture af Sargino af Par.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-02-22
2) Cantalina af Prof. Kuhlau, bestaaende af Arie, Duet og Chor. Billetter a 2 Mk. (Børn under 12 Aar det Halve) erholdes hos Undertegnede, samt om Aftenen ved Indgangen der aabnes Kl. 6. Ærbødigst Wiberg.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-02-22
Assemblee i Mariboe. Næstsidste Assemblee i Vinter hos Undertegnede, afholdes Søndagen den 2den Marts, Aften Kl. 7. Mariboe den 20de Februar 1845. M. D. Brabrand.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-02-22
Maribo Amts landoeconomiske Selskab. Mandagen den 3die Marts d. A. Formiddag Kl. 11, afholder Selskabet sit ved Lovene bestemte Foraarsmøde paa Gjæstgivergaarden i Saxkøbing. Hvilket, efter Præsidentens Ordre, herved bekjendtgjøres til Efterretning for Medlemmerne. Nykjøbing den 22de Februar 1845. Grønbek, Selskabets Secretair.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-02-22
Vel conserveret Amager=Hvidkaal faaes til billig Priis hos Madame Cristophersen i Stubbekjøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-02-22
Adressecontoirets Commissionairer ere: Dhrr. Boghandler Thierry i Nalskov, Boghandler Giegengack i Maribo, Kjøbmand Wulff i Stubbekjøbing, const. Postmester Suhr i Rødby, Apotheker Grundtvig i Saxkøbing, Postmester v. Staffeldt i Nysted og Færgeforpagter Arnkiel i Gaabense.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-02-24
Lollands Falsters Tidende. Stifts Redigeret, trykt og udgivet af W. F. Laub i Nykjøbing. Mandagen den 24. Februar. No 2