JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1829-06-27
Torsdagen den 8de Julii førstkommende, Formiddag Kl. 10 bliver paa Tingstædet heri Byen afholdt offentlig Licitation over Opførelsen af 13 forstjellige enkelte Steenkister paa Landeveien fra Hobroe, til Hvalpfund paa Herredsveien over Kleitrup Mølle til Schaltz og paa Herredsveien fra Simmested til FarsøSkjæl i Rinds Herred, samt 1 entelt og 1 dobbelt Sterniiste paa Landeveien over Langveile mellem Schaltz, og Bjergenes; hvilket herved til Liebhaberes Efterretning bekjendtgjøres. Hobroe, den 17de Juni 1829. Jansen.
Viborger Samler, 1829-06-27
Efter Vedkommende Arvingers Ønske bliver den Mogens Hansens Stervboe tilhørende Gaard i Eidrup, Sleth Herred staaende for Hartkorn 1 Tde. - Skpr. 3 Fdkr. 1 3/4 Alb. med tilliggende Jorder og Hedestifter samt Qvægtiende, stillet til 3de offentlige Auctioner, som afholdes Kl. 10 Formiddag paa efterfølgende Dage, nemlig: den 21de Juli, ) den ste August, ) førstkommende. den 20de August, )De to første Gange paa Undertegnedes Contoir i Vildsted, den sidste Gang i selve Gaarden. Det bemærkes at den Afdøde var en formuende Mand, som holdt Gaarden i en særdeles god Drivt. Vildsted den 16de Junii 1829. Westenholtz. Det afgangne Niels Sørensen Galten og Hustrue i Staun, Farstrup Sogn, Sleth Herred deres Stervboe tilhørende Huus sammesteds, staaende for Hartkorn Bondeskyld 2 Skpr. 3 Fdkr. 1 3 1/5 Alb., Hovedgaards tart 1 Fdkr. 1 Alb., Stovskyld 2/3 Alb, stilles til 3de offentlige Auctioner: den 21de Juli, ) Kl. 11. den 6te August, ) Formid den 22de August, ) dag. De to første Gange paa mit Contoir i Vildsted, der sidste paa Stedet selv. Til Stedet ere særdeles gode Jorder, det ligger beqvemt for Fisterie og Pengeconditionerne blive favorable. Vildsted den 16de Juni 1829. Westenholtz.
Viborger Samler, 1829-06-27
Hvo som maatte have noget at fordre i Enten Maren Andersdatter Sund af Ræsborg, Sleth Herred hendes Stervboe, indkaldes herved med 12 Uger Varsel at anmelde saadant Krav for undertegnede Stifteforvalter. Vildsted den 16de Juni 1829. Westenholtz.
Viborger Samler, 1829-06-30
Postefterretninger fra Udlandet.
Viborger Samler, 1829-06-30
Jndenlandske Tidender. Kjøbenhavns Børs-Cours den 26de Junii. Hamborg 2 M. - a vista 206. Species 209. - Specier solgtes til 12 Mk. 8 1/2 s. Obligationer (uden Renter) 89 1/2 a 90. Nationalbank-Obligationer (af Laanet den 2de Febr. 1820. 102 1/2 Rbdlr. rede Sølv eller 107 Rbd. Sedler pr. 100 Rbdlr. rede Sølv. Disconto 4 pCent.
Viborger Samler, 1829-06-30
Kjøbenhavn den 23de Junii. Den 20de Juni foregik i Regentskirken de sædvanlige Høitideligheder ved det aarlige Rectorskifte. Conferentsraad Schlegel fratraadte og proclammerede Etatsraad Saxtorph som Rector magnificus, Programmet, forfattet af Statsraad Thorlacius, handler og en græsk Jndskrift. Tvende Studerende, Cand. juris Flensborg og Studios. jur. Elberling, modtoge ved denne Leilighed de dem for deres Afhandlinger tilkjendte Guldmedailler.
Viborger Samler, 1829-06-30
Jfølge allerhøieste Resolution overleveredes den 5te d. med passende Høitidelighed Gaardmand Lars Larsen af Evetofte paa Frederiksværks Gods et Sølvbæger, som den Første af Godsets Fæstere, der har indført Vexeldrift."
Viborger Samler, 1829-06-30
Den 19de om Morgenen Kl. imellem 3 og 4, saaes herfra Staden en stærk Jldløs i sydvestlig Retning. Endeel Brandfolk med 2de Sprøiter bleve strax afsendte til Brandstedet, som befandtes at være Præstegaarden i Kirkebyen Brøndby-Vester, omtrent halvanden Miil herfra Staden. Jlden havde allerede grebet saa vidt om sig, at Gaarden ikke længer stod til at frelses; hvorimod den herfra afsendte Hielp kraftigt bidrog til at redde Bohave og Effecter.
Viborger Samler, 1829-06-30
Efterat i længere Tid Skibsfarten hertil har været indskrænket til indenrigske Smaafartøier ankom den 20de om Eftermiddagen herpaa Rheden Capt. Ludvigsen fra Vestindien Capt. Holm fra Mallaga og en amerikansk Brig fra Cuba I Handels- og Jndustrie=Tidenden angives som et nyt Middel imod Kornbillen, at lægge Hyldegrene med deres Blade og Blomster paa Kornlofterne, da Lugten af disse Grene, eller rettere sagt af Blomsterne, forjage dette Jnsekt. Man har gientaget Forsøget paa flere Kornlofter, og det har bestandigt givet det samme Resultat.
Viborger Samler, 1829-06-30
J 1ste Hefte 1829 af Schl. Holst. Provincialberichte, læses en sørgelig Beretning om et Selvmord, som indtraf den 7de Decbr. f. A. i Stolpe, Godset Sier hagen, da en meget duelig Kunstner, der især var heldig med Forfærdigelsen af musikalske Jnstrumenter, og en i enhver Henseende vakker Mand, ved Navn Lange, aflivede sig selv, ved at stikke sig en tændt Patron i Munden. Han havde nemlig forladt sine Ledsagere og var gaaet over en Grøvind i en Skov ved Veien, hvor Man Øieblikket efter hørte det dræbende Knald. Hans Død beklages især af hans ulykkelige Ægtefælle, som han efterlod med sex Børn og høifrugtsommelig med det syvende. Hverken hjemme eller underveis, hvor han som sædvanlig viste sig munter og snaksom, undslap ham mindste Attring, som kunde røbe hans Beslutning, hvis Grund Man derfor søger i en Medlidenhedsfølelse, da han var kaldet til et Retsforhør i Neustadt; over en Foermand, der var anklaget for Smuglerie. Meddeleren af denne Ulykkesbegivenhed tilføier det fromme Ønske, at Statsforholdenne dog engang maatte modnes saaledes, at Toldindretningerne tabte deres skadelige Jndflydelse paa den physiske og moralske Menneskeverden!"
Viborger Samler, 1829-06-30
Odense, den 23de Junii. Jgaar Morges omtrent Kl. 8 forlod Stiftets elskede Gouverneur Hs. K. H. Prinds Christian Frederik, ledsaget at Alles hjerteligste Ønster, vor Bye, for atter at begive sig til Sjelland.
Viborger Samler, 1829-06-30
Viborg. Fredagen den 26de Juni holdtes i Domkirken det aarlige Landemode for Viborg Stift. Ved denne Leilighed indsatte H. H. Biskoppen Hr. Thomas Lund Sognepræst til Kornum og Løgsted Menigheder, til Provst for Slet, Aars og Gislum Herreder, ved en Tale over Timoth. 3 K.V. de præcipuis, que decent magistratum roclesiasticum, virtutibus Tillige holdtes Ordination, hvorved Hr. J. Jürgensen indviedes til Sognepræst for Tostrup og Roum Menigheder,
Viborger Samler, 1829-06-30
Efterat Domkirkens residerende Capellan, Hr. Pastor Ursin, havde intimeret over Luc. 5 Kap. 5. V.: "Paa dit Ord vil jeg udkaste Garnet, hold H. H. Biskoppen Ordinationstalen over Matth. 5 K. 14. 16 V, og afhandlede Religionslære. rens vigtige Kald at fremme sand christ lig Oplysning. - Dagen derefter holdt Bibel selskabet for Viborg Stift sit aarlige Møde. Snapstinget ringede ud i Gaar. Pengeomsætningerne vare faa dog uden Tvivl af noget større Betydenhed end ifjor. Til Markedet havde kun faa Handlende indfundet sig. Guld-og Sølvarbeide, Skomagerarbeide og især Damepynt fandt den største Afsætning. Den betydelige Fordeel, som Byens Jndvaanere i forrige Tider hostede af at bortleie deres Værelser i Snapstinget til uforholdsmæssigen høie Priser synes imidlertid for bestandigt at være bort falden.
Viborger Samler, 1829-06-30
Bekjendtgjørelser. En nye og malet Kjøbmands=Boutique med Disk Vægtskaaler og Lodder, er underhaanden at faae tilkjøbs. Adressecontoiret anviser.
Viborger Samler, 1829-06-30
En rødbruun Hoppe, 4 Aar gl., med en Stjern i Panden, er bortebleven med Tøire fra Bjørnsgaards Mark ved Viborg. Den, som maatte have optaget hende, anmodes om at levere hende til undertegnede Eier imod en billig Betaling. Jacob Louring.
Viborger Samler, 1829-06-30
Torsdagen den 9de Julii førstkommende, Formiddag Kl. 10 bliver paa Tingstædet heri Byen, afholdt offentlig Licitation over Opførelsen af 13 forskjellige enkelte Steenkister paa Landeveien fra Hobro til Hvalpsund, paa Herredsveien over Kleitrup Mølle til Schaltz og paa Herredsveien fra Simmested til FarsøeSkjæl, i Rinds Herred, samt 1 enkelt og 1 dobbelt Steenkiste paa Landeveien over Langveile mellem Schalt, og Biergenes; hvilket herved til Liebhaberes Efterretning bekjendtgjøres. Hobroe, den 17de Juni 1829. Jansen. Slet Vedkommende Arringers Ønske, bliver den Mogens Hansens Stervboe tilhørende Gaard i Eidrup, Sleth Herred staaende for Hartkorn 1 Tde. 7 Skpr. 3 Fdkr. 1 3/4 Alb. med tilliggende Jorder og Hedestifter samt Qvægtiende, stillet til 3de offentlige Auctioner, som afholdes Kl. 10 Formiddag paa efterfølgende Dage, nemlig: den 21de Juli. den 6te August, ) førstkommende. den 20de August, De to første Gange paa Undertegnedes Contoir i Vildsted, den sidste Gang i selve Gaarden. Det bemærkes at den Afdøde var en formuende Mand, som holdt Gaarden i en særdeles god Drivt. Vildsted den 16de Junii 1819. Westenholtz. Det afgangne Niels Sørensen Galten og Hustrue i Staun Farstrup Sogn Sleth Herred, deres Stervboe tilhørende Huus sammesteds staaende for Hart torn Bondeskyld 2 Skpr. 3 Fdkr. 18 1/3 Alb., Hovedgaards tart 1 Fdkr. 2 Alb., Skovskyld 2/3 Alb, stilles til 3de offentlige Auctioner. den 21de Juli, ) Kl. 11. den 6te August, ) Formid den 22de August, ) dag. De to første Gange paa mit Contoir i Vildsted, den sidste paa Stedet selv. Til Steder ere særdeles gode Jorder, det ligger beqvemt for Fiskerie og Pengeconditionerne blive favorable. Vildsted den 16de Juni 1829. Westenholtz.
Viborger Samler, 1829-06-30
Ved Proclama, der inden vedkommende Retter læses. ere alle og enhver, som maatte have noget at fordre i afgangne Frue Anna Müllers og efterlevende Mande afskediget Lieutenant Selio Georg Müllers fælleds Boe i Skive Kjøbstæd indkaldte med 12 Uger, Varsel til at anmelde og beviisliggjøre deres havende Krav for undertegnede Skifteforvalter i Boet. Hviller herved endvidere bekjendtgjøres. Skive, den 28de Junii 1829. Rosenstand. Enhver som maatte have noget at fordre i Stervboe efter Frands Christensen i Vormstrup, Sleth Herred hans afgangne Hustrue Karen Laursdatteindkaldes herved med 12 Ugers Varsel at anmelde og beviisliggjøre saadant Krav for undertegnede Skiftefor, valter. Vildsted den 16de Juni 1829. Westenholtz.
Viborger Samler, 1829-06-30
Hvo som maatte have noget at fordre i Enken Maren Andersdatter Sund af Næsborg, Sleth Herred hendes Stervboe, indkaldes herved med 12 Uger Varsel at anmelde saadant Krav for undertegnede Skifteforvalter. Vildsted den 16de Juni 1829. Westenholtz.
Viborger Samler, 1829-07-02
Udenlandsk. Protocol over den i London i det udenrigske Departement den 22de Marts 1829. holdte Conference.
Viborger Samler, 1829-07-02
(Nærværende vare: Storbritanniens, Frankrigs og Ruslands Befuldmægtigede.)
Viborger Samler, 1829-07-02
Frankrigs og Storbritanniens Gesandter hos den ottomanniske Port ville strax efter deres Ankomst til Constantinopel aabne en Underhandling med den tyrkiske Regjering i de 3 Hoffers Navn som have undertegnet Overeenskomsten af 6te Juli 1827 angaaende Grækenlands Pacification og tilkommende Organisation, overeensstemmende med dens angivne Grundlag. Det bliver imidlertid derved vel at bemærke, at ethvert af de forbundne Hoffer forbeholder sig Ret til at tage de Jndsigelser i Overveielse, som Porten maatte gjøre mod de Forslag, der overeensstemmende med nærværende Protocol skulle meddeles den; og at i Tilfælde af slige Jndsigelser andre Forslag kunne blive aftalte mellem de 3 Magter. grundede paa det dem stedse besjælende Ønske, hurtigen at afgjøre det Sporgsmaal, der for Øieblikket beskjæftiger dem. Continental- og Jnsular-Grændse.
Viborger Samler, 1829-07-02
Amnestie og udvandringsret. Den ottomanniske Port vil proclammere en fuldkommen og uindskrænket Amnestie, saa at for Fremtiden ingen Græker i dens Stater kan blive foruroliget for den Andeel han maatte have taget i den græske Revolution. Den græske Regjering vil paa sin Side lade alle Christne og Muselmænd indenfor dens Grændser, som have hørt til det modsatte Partie, nyde samme Sikkerhed. Porten vil tilstæde dem af sine græske Undersaatter, som ønske at forlade det tyrkiske Gebeet, en Frist af et Aar til at sælge deres Eiendom og drage frit ud af Landet. Den samme Rettighed vil den græske Regjering indrømme dem af Grækenlands Jndvaanere, som skulde foretrække at vende tilbagetil det ottomanniske Gebeet. Handelsforholdene mellem Tyrker og Grækere skulle nøiere vorde bestemte, saasnart de i nærværende Protocol specificerede Puncter ere bragte i Orden.
Viborger Samler, 1829-07-02
Keiseren af Rusland ventes ikke til Armeen før i August Maaned.
Viborger Samler, 1829-07-02
Den fra Toulon mod Algier bestemte Expedition skal bestaae af 10 Kanonschalupper, paa enhver af dem skal indskibes 15 Mand af Marine-Artillerie-Corpset; det hele Foretagende er i høi Gradimpopulairt i Frankrig. De meest erfarne Søemænd og fornemmeligen de, som i 2 Aar have krydset for Algier, ere enige i, at et saadant Bombardement vil blive ligesaa unyttigt, som Blokaden hidtil har været; selv Flere af Cheferne i Mariner have desangaaende, skjøndt forgiæves, gjort Regieringen Forestillinger.
Viborger Samler, 1829-07-02
General Tib: Sebastiani har i de Deputere, des Kammer paatalt Udleveringen af de tvende Neapolitanere. Af Forhandlingerne synes det desværre at oplyses at den ulykkelige Gallotti strax efter sin Udskibning i Neapel er bleven skudt. Ogsaa Præfecten for Rhonemundingens Departement har i denne Tid efter den sardiniske Regjerings Reqvisition udleveret nogle unge, i flere Aar i Marseille bosatte, Mennesker. En derværende Advocat nedlagde Protest imod denne Fremgangsmaade, men blev afviist. I Organisationen af den franske Armee skal man have i Sinde at foretage vigtige Modificationer. Den kongl. Garde skulde fra sex Regimenter reduceres til fire og Schweitsertropperne afskediges, saasnart deres Capitulation er udløben. Man haaber herved at spare betydeligt.
Viborger Samler, 1829-07-02
Constitutionel opvarter med den Nyhed, at den unge Dronning af Portugal vil gaae til Terceira med det af hendes Fader indsatte Regentskab.
Viborger Samler, 1829-07-02
Hr. Stratford Canning er den 15de Juni ankommen til Paris.
Viborger Samler, 1829-07-02
Marschal Mailon og Oberst Fabrier vare den 25de Mat paa deres Tilbagereise til Frankrig ankomne til Malta, hvor man formodede, at de vilde udholde deres Quarantaine.
Viborger Samler, 1829-07-02
Den engelske Regjering har givet de frie Farvede paa S. Lucie lige borgerlige og politiske Rettigheder, med de Hvide. J denne ligesaa vise som retfærdige Forholdsregel seer Ooutidienne ikke Andet end Faren for Frankrig at tabe sine Colonier. Trinidad har allerede i fem Aar nydt den samme Gunst, og hvilken Ulykke er deraf opstaaet for de Hvide, "O!" udraaber det apostoliske Blad, lader os beholde hun lille Krog af Jorden, for at kunne flygte til Øerne, hvor man veed hvad Monarchie er. Den engelske Machiavellismus tilintetgjør Herrernes Autoritet og gjør Ende paa Slavernes Lydighed. Nu kunne de erholde alle Embeder, og ved hvilken Beskyttelse (protection) kunne de Hvide da længere glæde sig 2 Der gives da altsaa ingen Beskyttelse for monarchisk sindede Mennesker, intet Monarchie, udtagen der, hvor de udelukkende ere i Besiddelse af alle Embeder, hvor Middelclassen er berøvet alle Rettigheder og hvor der gives Slaver!
Viborger Samler, 1829-07-02
Det berømte Malerie af Baron le Gros: "Slaget ved Abukir, som nu er udstillet i Paris, har hidtil været i Neapel, og er nu kjøbt tilbage af Kunstneren selv.
Viborger Samler, 1829-07-02
Ved Auctionen i Malmaison kjøbte General Thiard Napoleons Pult og Skriverbord.
Viborger Samler, 1829-07-02
Den arresterede spanske General Milans er meget syg. - Der havde dog virkeligen en Bande bevæbnede Spaniere gjort et Jnfald i Catalonien; men de havde igjen adspredt sig og vare vendte tilbage over Grændsen, førend Grev d'Espagne kunde naar dem. Tilladelsen til fra Vallachiet at udvandre til Siebenbürgen er igjen tagen tilbage. - Donau er paa Nye steget betydeligt. I Bucharest er opdaget et Selskab af Falskmyntnere. Den 6te Juni har det sneet i Noicourt i AisneDepartementet og en lille Dam havde om Morgenen et tyndt Jisdække. Autoriteterne i Aix have faaet en Jrettesættelse af Præfecteen, fordi de have tilladt Cartheusermunke at gaae omkring i Staden i deres Ordensdragt. Et fransk Blad fortalte nylig følgende Yttring af Bankøren Lafitte om de betydeligste Magters gjensidige Stilling: "Engelland har erklæret sig for Tyrkiet; Rusland søger Alliantser; Østerrig venter paa Ruslands og Tyrkiets Afkræftelse for da med sin sædvanlig Snuhed at erklære sig; Preussen forener Tydsklands øvrige Magter omkring sig. Men vi (Frankrig) vide ikke engang hvem vi have til Fjende, og hvem vi skulle vælge til Ven."
Viborger Samler, 1829-07-02
Dr. Herman, en Sachser, der i nogle Aar har været Huuslæge hos Grevinde Ostermann Tolstol, er af Hs. Majestæt Keiseren af Rusland bleven overdraget det Hverv at begive sig til Armeen. for at oprette et homsopathisk Militair Hospital. Han er for det første ansat paa eet Aar med en Gage af 25,000 Rubler og alle Emolumenter som Stabsofficeer. Han har faaet fri Raadighed til at vælge de af Militairlægerne i Armeen som han finder duelige og tilbøielige til at yde sig Bistand, og staaer allene Krigsministeriet til Ansvar. Lykkes den homopatiske Behandling, har Dr. Hermann Løfte om en særdeles glimrende Belønning.
Viborger Samler, 1829-07-02
Storhertug Leopold af Toskana, almindelig bekjendt for sin Yndest for det økonomistiske System, og for sin Lyst at ville regjere meget, befandt sig engang i en Samtale med den indolente Ferdinand den 4de af Neapel, og fortalte ham, hvor lykkeligt han gjorde sit Folk, og hvor mange Forordninger i det økonomistiske Systems Aand han havde udgivet. Ferdinand lod ham længe declammere; endelig afbrød, han ham med det Spørgsmaal, hvor mange neapolitanske Familier han havde i Toskana; Storhertugen vidste Tallet; det var kun ringe. Nu, min Hr. Broder, svarede Ferdinand ham meget koldt; da begriber jeg sandeligen ikke Deres Undersaatter, og deres liden Tilbøielighed til at vorde lykkelige. Jeg har i mine Stater fire Gange saa mange Toskanere, som De Neapolitanere i Deres. Famatinas Bjergværker i Sydamerika.
Viborger Samler, 1829-07-02
(Af Lit. Blatter der Børsenhalle efter ReiMontly Reviet.)
Viborger Samler, 1829-07-02
Allerede længe gik det Rygte, at Bjerget Fama tina i Provindsen Riojo, som hører til de forenede Plataprovindsers Confoderation, indeholdt store metalliske Rigdomme; dog har man først i den nyere Tid beskjæftiget sig med at bringe disse for Dagens Lys. Forgiæves havde den spanske Regjering flere Gange gjort Forsøg paa at vække Jndvaanerne af deres Apathie og bevæge dem til at udfinde det Grundede eller Ugrundede i Henseende til Rygterne om Bjerget Famatina; Jntet havde kunnet overvinde den overtroiske Frygt, som var nedarvet til dem fra deres jævne, maaskee ogsaa i denne Henseende forstandige, Forfædre. Jfølge denne troede de at ubekjendte og uundgaaelige Farer ventede paa Enhver, der vilde forsøge paa, at udspeide de frygtelige Ørkener, der omgive disse Bjergværker. Allerede i ældre Tiden var der nogle Spor synlige af Arbeider, der maatte have fundet Sted for meget lang Tid siden; men de i Bjergets Sider anbragte Aabninger vare ombyggeligen tillukkede af Jndianerne, som om de havde villet forebygge, at de Tyranner, som fra Europa kom til dem, skulde fordømme deres ulykkelige Efterkommere til at opsøge de Skatte, som Naturen har skjult i dette uhyre Bjerg, der er 20 Mile langt. Landets Jndfødte maa takke denne vise Forsigtighed for, at de ikke, ligesom Karaiberne paa Antillerne og Jndianerne i nogle andre Dele af den nye Verden, ere ganske forsvundne.
Viborger Samler, 1829-07-02
Nogle Dage efter hans Domfældelse indfandt en Præst, ved Navn Augustin Colombres, sig hos ham i Fængslet under det Paaskud at høre hans Skriftemaal, men i Grunden kun for at gjøre et Forsøg paa at erfare af ham det Sted, hvor han havde nedgravet sine Skatte. Han lovede ham Benaadning, naar han vilde opdage denne Hemmelighed. J den fortvivlede Stilling, hvori Leit a befandt sig, gik han let i Garnet, som den lumske Præs opstillede for ham. Strax efterat han havde skriftet blev han ført til Torvet og skudt. To Aar senere reiste Colombres til Escaleras for at hæve den Skat, hvis Gjemmested han havde erfaret ved sin Underfundighed og Meeneed. Dette er Udfaldet paa Historien af den første nyere Bearbeidelse af FamatinasBjergværker; den er, som man seer, frugtbar nok paa dramatiske Udviklinger. Da Rivadavia drog tilbage til Buenos=Aires efterat have underhandlet de mærkværdige Tractater med Hr. Canning, hvorved Sydamericas FolkeSlag optraadte i Nationernes Række, og hans Medborgeres Erkjendtlighed havde ophøiet ham til Republikens første Øvrighedsperson, tildrog Vigtigheden, af Gruberne ved Famatina sig hans Opmærksomhed. Han befalede Gouverneuren af Rioja at indsende en udførlig Beretning om deres Tilstand, og besluttede af dem at danne en Hjælpekilde for Staten. Som en Følge deraf oprettedes i Buenos=Aires et engelsk americansk Selskab under Firma: Brodrene Hullet, hvem der under visse Betingelser og paa en bestemt Tid tilstodes et udelukkende Privilegium paa at bearbeide alle Gruber i Provindsen Rio a. For 3 eller 4 Aar siden beløb Antallet af de Gruberne ved Famatina ansatte Arbeidere sig omtrent til 100, hvilket vistnok maa synes meget utilstrækkeligt, naar man tager Hensyn til Bjergets store Omfang, hvoraf kun en Fjerdedeel bliver bearbeidet. Desuden var disse Grubers Bearbeidelse saa ufuldkommen, og deres Rigdom ansaaes for saa stor, at Bjergfolkene med Foragt forlode de Steder, hvor Ærtsen ikke gav 610 Unzer Sølv pr. Cazon, ja de fleste Aarer gave dengang det Firedobbelte af dette Middeludbytte. Da Bearbeidelsen bestyredes meget slet og neppe stod under Opsigt, saa tilegnede Arbeiderne sig i det Mindste Halvdelen af det, som de bragte for Dagens Lys; desuagtet afgave Gruberne i Forhold til den til deres Bearbeidelse anvendte Capital en uhyre Fordeel.
Viborger Samler, 1829-07-02
Bjerget Famatina giver fra Landsbyen Chillecito betragtet, det meest maleriske og imponerende Syn, naar Ryggen af dets uhyre Sider, bedækket med Snee, gløder i den frembrydende Dags Jld; i dette Øieblik er det næsten altid indhyllet i en let Taage, Naar den tiltagende Varme derpaa efterhaanden fordriver denne Dunsikreds saa skjænker Synet af Lys og Skygge Øiet et kosteligt Skuespil; men Jnten overgaaer Famatinas Pragt, naar det straaler i Middagssolens Herlighed. Af det Sagte sees at der af disse Gruber kunde drages uberegnelige Skatte, naar de bleve behørigt bearbeidede. Men hvorledes er dette muligt midt i de politiske Storme, som uophørligt forurolige Plataprovindserne? To modsatte Partier, Unitarierne og Foderalisterne gjøre hinanden Magten stridig og vinde og tabe den vexelviis i de blodige Kampe. De Første erkjende Rivadavia, en Mand af høiSielsstorhed og megen Aand, for deres Chef; men man beskylder ham for, at han, da han under Titel af Præsident beklædte den høieste Plads, havde omgivet sig med en Pragt, som var uforenelig med den strænge Simpelhed, som passer til de republicanske Sæder. Unitarierne ville, at alle Provindserne kun skulle have een eneste Regjering, og at dens Sæde indtil videre skal være i Buenos=Aires. Men deres Modstandere ville, at enhver Provinds skal, constitueret som en særskilt Stat, have sin egen Regjering, og at kun Provindsernes fælleds Jnteresse skal anbetroes til en Contralregjering. Unitarierne sige, at det ikke er muligt, at give Provindser, som i deres Sæder og deres Levemaade ere væsentligen forskjellige, en fælleds Retning ved det løse føderalistiske Baand. Foderalisterne derimod raabe over Buenos=Aires's Ærgjerrighed og anklage den for at ville bringe dem Alle under Aaget. Efter disse Oplysninger er det vel overflødigt at bemærke, at Føderalisterne fornemmeligen maa søges i Provindserne og Unitarierne i Hovedstaden. Jøvrigt er maaskee intet Slags reen republicansk Regjeringsform tjenlig for Plataunionen eller Sydamericas Nationer i Almindelighed og et indskrænket Monarchie torde være mere passende for disse nye Folkeslag, der i saa lang Tid holdtes i Barndomstilstand af Spanierne. Et Beviis herfor synes at være den forholdsmæssige Roe og Sikkerhed, som Brasilien nyder ifølge hvilken dets Beboere kunne benytte alle de Rigdomstilder, hvilke Naturen saa gavmild har skjænket dem.
Viborger Samler, 1829-07-02
Jndenlandske Tidender. Hs. Majestæt har under 7de April allernaadigst tilstaaet det Kgl. Nordiske Oldskrift=Selskab et aarligt Tilskud af 300 Rbd. Sølv i 5 Aar.
Viborger Samler, 1829-07-02
Den unge talentfulde Billedhugger Krohn, Eleve af det kgl. Kunstacademie, agter at udgive en Samling af 16 udmærkede danske Videnskabsmænds og Kunstneres Buster i Gibsafstøbninger.