Københavns Adresseavis, 1785-08-10
Da man af Erfarenhed veed, at adskillige Proprietærer, ønskede at befordre deres Bønders Beste, ved at hielpe dem til en større borgerlig Frihed, end de virkeligen have, og de derfor fornødne Regler dog maae kunde bringes iket Slags System til Oplysning om saadanne velmeente Hensigter, saa udsættet Selskabet en Premie af den anden Guldmedalje eller 50 Rdlr. For den udførligste Afhandling om den beste og beqvemmeste Maade, i Sammenhæng med Proprietærens Beste at befordre Bondens borgerlige Frihed, for Ex. ved Arvefæsters Meddelelse, Hoveriets Forandring og Bestemmelse til Afgift i Penge eller Korn, m.v. Æskningen indsendes, som forrige Aar bestemt, inden 2 November 1785. 10. For den beste Afhandling, som giver den fuldstændigste Underretning om alle de Hjelpemidler, som deels ere grundede paa Erfaring, deels kan udtænkes at være brugbare, for med egen Gaards Besætning ved Hielp af det mindste Antal Arbejdsfolk, samt ringeste AntalArbejdøbester, at kunne med allermindste Bekostning til største Fordeel bestride en stor Gaards Avlingsdrift, uden dertil at benytte sig af Godsets Hoverie, udsættes en Premie af Selskabets anden Guldmedalje eller 50 Rdlr. Ved slig Afhandling maatte overveies alle de Hjelpemidler, som kunde udtænkes til Avlingsdriftens og Arbeidets mueligste Forfortning og mindst Bekostning; saavel i Henseende til Kobbel=Deeling og Brugsmaade, Dyrkningsmaade, Gjødskens Udførelse, Pløining, Harving, Saaening, Høstning, Jndkjørsel, Tærskning m.v., hvorledes det meste kunde udrettes med det færreste Antal Folk og Arbejdobester, samt Redskaber i den korteste Tid, da Beregning og tillige maatte stadfæste, hvad der vandtes i Tid og Arbeide ved de til slig Hensigt forbedrede Redskaber. Det samme blev og at overveie ved Høebjeringen, ligesom det og blev fornødent særskilt at opgive alle de besynderlige Forkortningsmidler, som ved Korn- og Høe=Avl i vaade Aaringer maatte benyttes. J Hensigt til Staldforrings=Maaden, Hegnets aarlige Vedligehvidelse, samt øvrige til Gaardens Drift henhørende Arbeider, maatte alt paa det nøieste overveies, og ved Beregning bekræftes, hvad der vindes i Tid og Arbeide. Æskningen indsendes efter forrige Aars Jndbydelse inden i November 1785. 11. For den fuldkomneste Afhandling om den beste Maade at forvalte et dansk Jordegords paa, udsætter Selskabet, uagtet det allerede har belønnet en Afhandling om denne Materie, fremdeles sin anden GuldMedalje eller 500 Rdlr. I denne Afhandling maatte især forklares: ) Hvorvidt og hvorledes en Herregaards Avlings fordeelagtigste Drift, naar samme skeer ved Hielp af Hoverie, kan bestaae med Bøndernes Tarv, og saaledes afpasses, at deres eget Arbeide ikke derover, forsømmes. 2) Ved hvilke Midler Bondens Byrder i Almindelighed, for saavidt de erent kan afskaffes, kunde dog giøres ham saa lette som muligt. 3) J hvilket Tilfælde Forstrekninger og Gaver af Korn, Foder, Penge, m. m. ere gavnlige for Bonden, i hvilke skadelige, og paa hvad Maade og Vilkaar bør de i første Tilfælde gives for at opnaae Hensigten, nemlig: Bondens sande Velstands Befordring, 4) Hvorledes skal man paa et Gods best lære at kjende enhver Bondes Tænkemaade, for derefter at kunne forbedre den, og derved hans Lykke, 5) Hvorledes kan Bondestandens skadelige Fordomme og herskende Overtroe best udryddes, 6) Paa hvad Maade kan denne Stand best bevæges og opmuntres til største Flid i alle Landvæsenets Dele, og til alle Aarets og Dagens Tider, og dens Vilkaar, saaledes forbedres, det hele til fælleds og størst muelige Fordeel for Bonden, Proprietæren og Staten? e) Hvilke bliver endelig de væsentlige Klogskabs=Regler, som en saadan god Landvært i Sammenhæng med eget og Bondens Beste haver at lagttage ved sit Godses Bestyrelse efter Tid og Omstændigheder af dets forrige og nærværende Forvaltning og Tilstand, i Henseende til dets Beliggenhed, Fredning, Rydning, Jord=Forbedring, Qvægning, Valg af Ager=Produkter, Jndavl, Skov brug, Jagt, Tiskerie, Bygning, Fordringer hos Bonden, virkelige og muelige Skader, Kjøb og Salg, Opsigt og øvrige kloge Omgang med enhver paa Godset, m.v. Selskabet forlanger altsaa her allene en Underretning, til Veiledning for Jordegods=Ejere og Landmænd, om Godsernes beste private Forvaltning. Afhandlingerne, i forrige Aar udsat Premie for, maatte indsendes inden 31 October 1785. Da der ere Omstændigheder, hvor en fornuftig Forvaltning i en Provinds maae være frskellig fra den i en anden, saa vil Selskabet og modtage, og efter deres Værdie belønne Afhandlinger i denne Materie, som passer sig paa Jorde godserne i et enkelt Stift eller Amt. 12. Huusstandens Jndflydelse paa det Heles Beste, og en god Huusmoders Vigtighed for Huusstanden, er saa bekjendt en Sandhed, at den ikke behøver at erindres. Jmidlertid er der neppe en Afhandling, som Staten meere kunde behøve, eller som maaskee snarere skulle gjøre almindelig Rytte, end en saadan ordentlig, kort, dag nogenlunde fuldstændig Underretning om de vigtigste Pligter, som en god Huusmoder haver at lagttage i sit Huus under de merkeligste Omstændigheder i enhver Stand og efter det Sted hun lever paa. For den beste saaledes i en let fattelig og god Stil vel skreven Afhandling udsætter Selskabet sin anden Guld=Medalje eller 500 Rdlr. For den næst beste dets første Sølv=Medalje eller 20 Rdlr. For den derefter den anden Sølv=Medalje eller 10 Rdlr. Det er i en ekonimisk og saa kaldet huuslig Hensigt Selskabet især ønsker Afhandlingen skreven. Hovedsagen vilde altsaa bleve at forestille den retskafne Huusmoder overalt i sit Huus, hendes Opmerksomhed, Orden, Forsynlighed, Erfarenhed i det til Huset og Huusholdningen fornødne, i Sparsommelighed, Reenlighed, Flid, Fromhed og Klogskab paa alle Steder i Huset, især i Kjøkken, Spiiskammer, Bagers, Bryggers, Malkestue, paa Loft, Kjelder, Vaskerhuus, i Henseende til de derhen hørende Ting, Personer og Forretninger, og deriblant i Henseende til Varenes Anskaffelse i rette Tid, Orden i Brug, deres Bevaring, Galtning, Røgning, Tørring, Syltning, betimelig Tilsyn m.v., Orden ved det Hele og Pligt mod Alle, uden at glemme Spindestue, Gaard, Stald, Kiøkken= og Frugthaver, eller andensteds, Klogskab ved Møblering, Pynt, Tingenes og Tidens Anvendelse; dog at muelig Korthed herved iagttages, og Forholdet, Tænke= og Handlemaaden mere sees paa end den yderste Konst i Ekonomien med Tingen, som andensteds fra nøiere maae læres, skiønt noget af det vigtige uden for Koge=Kunsten dog vilde anføres. Egtefællens, den gode Moders Hoved=Egenskaber, ønskede man og her korteligen fremsatte, den oprigtige Vens mod sine Folk, som mod alle andre, især i Mangel, i Sygdom, Farer, kort den brave, paapassende, alvorlige, dog fromme og godgjørende Kone i Tænte=, Tale= og Handlemaade ved Arbeide og Fornøielse overalt i sit Huus, forudsat den altid højere Pligt at lagttage den Jndskrænkning, man i flere end een Henseende tilig bør tilvænne sig, for det meget man altid skylder det borgerlige Selskab, Fædrenelandet, Øvrigheden, Regenten, og sin Gud, hvilket man ønsker kort og i passende Udtryk først anmerket. En og anden Bog efter de højere og her især tilsigtede Pligter kunde og med Nytte erindres, og HuusAndagt med sine Børn og Tyende, samt anden Læsning, dog i sin Orden paa bestemt Tid, tilraades. Som Standen og Stedet, hvorpaa en saadan Afhandling kan passe sig, er ulige; saa udsættes bemeldte Premier for det første for Afhandlinger deels til Bondestandens og den ringere Borgerstands Nytte i Almindelighed, deels til disses Tieneste i Særdeleshed, efter Rigernes eller Provindsernes forskjellige Huusholdings=, Handle= og Levemaade. Højere end 6 til 8 Ark af Selskabets sædvanlige Tryk maatte Underretningen ikke vel være, for ei at blive for vidtløftig, og for des oftere endog af den opvoxende Ungdom i Tide at kunne giennem læses. Jmidlertid bindes en Forfatter dog ikke hertil saa nøie. Efter Omstændighederne af et saadant Skrift vil Selskabet endog baade forhøie bemeldte Premier og formere dem, naar Skriftet kunde fortiene det. Afhandlingerne maatte, i Følge forrige Aar Liste, indleveres inden i November 1785. (Fortsættelsen følger.)