JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-04-11
(Jndsendt.) 1. Bør ikke Bestyrelsen for hvert Selskab, hvis Formaal er at virke for Almeenvellet, aflægge aarligt Regnskab til Selskabets Medlemmer, og var det ikke godt, og sligt Regnskab tillige blev indført i de offentlige Tidender, 2. Kan man vente, at et saadant Selskab skal vedblive, eller af flere Medlemmer skulle ville indtræde i samme, naar Bestyrelsen ikke opfylder denne Pligt? 3. Bør en Bestyrelse, som i flere Aar har gjort sig skyldig i slig Forseelse, ikke fratages Bestyrelsen og tvinges til at aflægge Regnskab, forinden Selskabet gaaer ganske til Grunde? 4. Bør et Selskab, som eier en Capital, der afgiver nogle Hundrede Rbdlr. Sølv i aarlig Rente, og som ikkun har ubetydelig anden Jndtægt, allene anvende disse Penge til Adreinistrationsomkostninger, eller bør det ikke søge at formaae nogle af dets Medlemmer til at besørge disse ubetydelige Forretninger gratis. 5. Er et Selskab, som selv har givet sig Love eller Regler, hvorefter det ønsker at kunne virke, ikke ogsaa berettiget til at forandre disse Love, naar det finder samme hensigtsmæssigt? Ja, er det endogsaa ikke Pligt mod Staten, at forandre det i slige Love, som lægger Hindringer, for Selskabets gavnlige Virksomhed?
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-04-11
Jndenlandske Efterretninger. J Aftes gaves paa den Kongelige Skydebane, paa Vesterbro en Fest til Ære for Veteranen Etatsraad og Ridder Christian Pram, der om meget føie Tid vil tiltræde sin Reise til St. Thomas, for der at overtage sit nye Embede som Toldforvalter. Over 200 Personer vare samlede til denne Høitid, som forskjønnedes ved en Tale af Hr. Provst og Ridder Gutfeld, og overBordet blev afsjungne 6 Sange af forskjellige Digtere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-04-11
J Aftes begyndte Hr. Dr. Dampe, i Localet No. 185 i lille Kongensgaden, sin i de offentlige Tidender bebudede Tale, indeholdende Bevis for, at det maa være tilladt at undersøge den augsburgske Troesbekiendelse, som Jndledning til en Følge af Taler, den augsburgske Troesbekjendelse angaaende, som ville blive holdte offentligen. Forsamlingen var talrig, og deriblandt en Deel Damer. Adgangskort kunne afhentes i Løvstrædet No. 125, 1ste Sal.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-04-11
- J Morges Kl. 4 udbrød Jld i Hr. R. Holm blads Gaard No. 130 & 31 paa Hjørnet af St. Pederstrædet og Vestervold, i hvilken den Kongel. privilegerede Valkemølle, som drives ved Damp, er anlagt. Allerede Kl. 6 tilkjendegaves ved Kimning, at Faren var forbi. Jndvendig i Bygningen og ud til Gaarden skal endeel være fortæret af Luerne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-04-11
Odense, d. 7 April. Jaften tordner og lyner det i Sydost, og falder Tordenrogn. - Da dette er den første Torden i dette Foraar, er det at formode, at den meeste Torden i denne Sommer vil komme fra den Side, som ellers i mange Aar har været en Sieldenhed. Jdag faaes den første Sommerfugl.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-04-11
Videnskabernes=Societet i Göttingen har forAaret 1821 udsat en Priisbelønning af 50 Ducater for en Oversigt af og Sammenligning af de gamle Mindemærker i America med de asiatiske og ægyptiske, for 1822 en ligedan Belønning for en Undersøgelse af Firstjernernes iagttagne egne Bevægelser, for om mueligt at udfinde den sandsynlige Retning af vort Solsystems sandsynlige Bevægelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-04-11
Prof. og Dr. H. C. Paulus har udgivet et lidet Skrift, 64 Sider stort, under Titel: "Zur Sicherung meiner Chre. Actenstücke, als Manuscript for Freunde und unpartheische Beurtheiler, Anledningen til denne Æresbetryggelse er følgende: Forf. var i Juli 1818 reist til Stuttgard i huuslige Anliggender, og da han her fandt sin Søn syg af Skarlagensfeber, opholdt han sig der nogle Uger længer, end han havde foresat sig. J dette Tidsrum aabnedes Stændernes Forsamling i Ludvigsburg, hvor to af hans Paarørende boede. Han reiste did, og den tredie Dag efter hans Ankomst, indløb en i Coblenz udstedt befaling fra Kongen, at han skulde forlade Riget, fordi, efter paalidelige Rygter, Hensigten af hans Reise kun var politiske Jndblandinger og Rænker ved Stændernes Forsamling, hvilke Regjeringen ingenlunde vilde taale. J Betragtning af hans Sygdom blev det ham imidlertid, under Kongens Fraværelse, tilladt af Politieministeren, at opsætte Tilbagereisen fra Stuttaard, hvor han, efter hiin befaling, var vendt tilbage, til Heidelberg i nogle Dage. denne Mellemtid kom Kongen, til hven Forf. henvendte sig med et Forsvar for sin Uskyldighed, tilbage fra sin Reise, og stadfæstede Bevillingen af den begierte Frist, men gjentog derhos, at han ikke tilbagekaldte befalingen til Forfatterens Bort fjernelse i Almindelighed. Nu tiltraadte Prof. Paulus ufortøvet sin Afreise, og tilskrev fra Heidelberg af den Würtembergske Politieminister, at han ansaae det for sin Pligt, endnu engang at henvende sig til Kongens Retfærdighed, hvilket han ogsaa gjorde. Men førend endnu hans anden Skrivelse kunde være ankommen i Stuttgard, havde han den Fyldestgjørelse, at tilkiendegives af Ministeren: "at Kongen ikke vil, at der skal lægges i hans befaling Noget, som kunde foraarsage Forf. i den offentlige Menings og i hans statsretlige Forhold noget Slags Ulempe, og at det er Politieministeriet ved Kongens Retfærdighedskierlighed forundt, herved at udslette det tilsyneladende Nedsættende i hiin befaling." Politiske Jndblandinger og endog Rænker, som ikke kunne taales af en Regjering, siger Forfatteren i sin Forestilling til Kongen, har jeg aldrig tilladt mig og kan jeg heller ikke, paa Grund af mine ingensinde dulgte Grundsætninger, tillade mig. Han spørger, om Skrifter af maadeholdent og doctrinelt Jndhold, som hans vel bør udsætte Skribenten for den Fare, ikke til enhver Tid at turde reise i ethvert tydsk Land? – Forf. ender sit Skrift med den Erklæring: Lad den, der har ond Lyst og Tid nok tilovers til at belure mig i min literariske Jndgetogenhed, endog være min Nabo, maatte han endog have Aarsag til at tilbageønske hiin skjændselfulde Tid, da man for paadigtede Forbrydelser, kunde henslæbe den ærværdige Becker i et vestphalsk Fængsel, maatte han, udforskende hver Dagssamtale, bringe den, forvandlet til Mistænkelighed, videre, at gjøre Ret, at sige, og med Fornøielse at lade mig sige, Sandhed, at fortjene retfærdige Foresattes og alle upartiske Jagttageres velerhvervede Tillid ved uafladelig Opfyldelse af mine Embedspligter og aabenlys Fremstilling af mine Jndsigter, Grunde og Tænkemaade, skal stedse blive Regelen for mit Liv.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-04-11
J C. L. Cadet de Gassicourts, i Aaret 1818 i det franske Sprog, udgivne Reise i Østerrige, Mähren og Bayern, findes mange interessante Bemærkninger, som han, under det franske Feldtog 1819, har gjort i disse Lande. - J Wien bestaaer Gadebelysningen af 3,200 Lygter. Af Huse og Gaarde tælles her 6,276, Fattige 7,600, Fiacre (Hyrevogne) 650, foruden 300 Remisevogne. Dødeligheden forholder sig som 1 til 26. - J Schønbruun vovede Denon ikke at medtage Keiser Josephs Marmorbrystbillede, fordi Navnet Cerrachider vilde ombringe Bonaparte, stod derpaa. - Landshut kostede ved den franske Armees Giennemmarsch et Pund Brød en fransk Rigsdaler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-04-11
J Strasburg koster den berømte Münster, som Aar ud og Aar ind rammes 15 til 20 Gange af Lynild, 24,000 Fr. aarligen at vedligeholde. Først 1521 bleve de saakaldte Münstersvaler, Skjøger, forjagede fra Taarnet, hvor de da allerede havde bygget Rede. Dog talte man allerede Aar 1495 tredsindstyve Bordeller i denne Stad. – J Fenkweiler har en Hr. Hirschel et betydeligt Fiskerie, hvoriblandt hundredeaarige Karper, hvoraf Stykket veier indtil 30 Pund, og betales med 12, 16, ja endog 20 Louisd'or.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-04-11
Kjøbenhavns Børs d. 11 April. Cours. Hamb. 2 M. 264, a vista 267. Amsterd. 2 M. - , a vista - . London 2 M. - Spec. 264. - Specier solgtes til 15 Rbmk. 14 s. - 15 Rbmk. 16 s. Oblig. 72. Norske Rigsb. 18. Svenske S. 59 a 60 s. - Disconto 6 PC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-04-11
Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-04-15
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Syttende Aargang. No. 31. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 15 April 1820. Dannesang. Fødeland, – o hæv dig Stemme. Hæv dig høit med salig Lyst Lad den hele Jord fornemme Glædens Fylde i mit Bryst. Jublende hver Mund udbryde: Danmark er min Fødestavn, Og med Echos Røst gienlyde Danmarks evigelske Navn, Danmark, Oldtids giæve Helte Fødtes i dit Moderskiød, Staal ved Barm og Sværd i Belte, Drog de fro til Kamp og Død. Paa din tangbekrandste Vove Gynged Kæmpen fro og trygt, Og i fierne Dal og Skove. Lød dit Navn med Ærefrygt, Ei for fremmed Land at vinde, Ganger Danen meer til Strid. Nu i Fred hans Dage rinde, Og hans Fryd er Borgeriid. Men - hvis fremmed Voldsmand truer, Stander end den danske Mand, Trofast Mod i Barmen luer, Glad han slaaer for Fødeland, Danmark dine grønne Vange Lønne Bondens travle Jid; Rask han under muntre Sange. Høster Frugten af sin Flid. Under dine Bøges Skygge, Bygger han sin Arne fro, Og hans Hiorde græsse trygge Paa den fede Eng i Roe. Danmark, Havet venligt slynger Om din Kyst sin Bølge blaa Glad din Gut paa Snekken gynger, For til fremmed Land at gaae Men naar atter Snekken iler Hiem mod Danmark elskte Strand, Sallig Fryd i Øiet smiler, Og han jubler. Fødeland, Danmark, end din Kongekrone, Pryder Skiolds og Frodes Slægt; Fast som Klippen staaer din Trone, Under Fredriks Varetægt. For sit Danmarks Fred og Lykke, Sender han til Gud sin Bøn Retfærd er hans Kongesmykke; Folkets Kierlighed hans Løn. - Hæv dig da, og glade Stemme, Hæv dig høit med salig Lyst! Lad den hele Jord fornemme Glæden i det danske Bryst! Høit vor Bøn til Himlen lyde: Sign, o Gud! vort Fødeland, Kraft og Fryd vor Drot du yde, Fred hver Alder, Held hver Stand, Et Par Ord til Vedkommende.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-04-15
En Kirurg havde sin Barbeerstue i et Hjørnehuus, med Udgang til to Gader. Søgningen var ikke stor, Fortjenesten følgelig kun liden, og Manden havde ikke lært at sulte. Han faldt altsaa paa et Huusraad. Om Aftenen, naar det var mørkt, stillede han sig ved den ene Gadedør, saaledes at han ikke kunde sees, hvilket man maaskee kunde kalde anonyme, og saarede med en Lancet en eller anden af de Forbigaaende; viste sig derpaa strax for alles Øyne i den anden Gadedør, for menneskekierligen at indbyde den Saarede i sit Huus, til der at modtage Pleye og Lægemidler, alt for billig Betaling. Hvorlænge denne Spekulation lykkedes Manden, veed jeg ikke; men da det er blevet mig fortalt, at en eller anden Barbersvend i Kjøbenhavn skal have fundet for godt at tage mig i Kur, efter den ovenmeldte Kirurgs Methode, holder jeg det fornødent at sige disse tjenstagtige saa kaldede Venner, at jeg troer mig saa temmelig vel bepandsret, at Mistankens og Bagvaskelsens Braad ikke letteligen kunne saare mig farligen; og at de, naar de blot vilde see ind i deres egen Barm, maaskee vilde finde passeligere Anledning til at anvende deres Lægemidler. Skulde de forresten fremdeles finde Behag i at saare mig paa nye, hvilket jeg ikke kan forhindre, da udbeder jeg mig af dem, at de ville have den Godhed at lade det blive derved, og at overlade det til mig selv at vælge min Læge. Paris den 27de Marts 1820. P. A. Heiberg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-04-15
Efterretning om det Kieler Søebadeanlæg Til Hr. Udgiveren af Kjøbenhavns Skilderie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-04-15
Da adskillige Fremmede, som ønske næste Sommer at bruge Søbad, have gjort Forespørgsel angaaende det til den Ende ved Kiel foreslagne Anlæg, saa beder jeg Dem at optage i Skilderiet, følgende Linier til Efterretning for Vedkommende.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-04-15
For nærværende Tid findes paa den for Kongelig Regning tilkjøbte og for det nye Badean læg bestemte Plads et lidet simpelt og med fire meget smaa Badestuer indrettet Huus, som Eie ren af den i Nærheden liggende Gjæstgivergaard foreløbigen har ladet opbygge, for at kunne, indtil videre, paa en efter Leiligheden passende Maade, tilfredsstille det af saa Mange og i en Række af adskillige Aar yttrede Ønske. Det er en Umuelighed, at et hensigtsmæssigt indrettet Badehuus endnu i dette Aar kan blive færdigt; derimod tør man haabe, at saadanne Foranstaltninger og Jndretninger, som ere passende til Badegjæsternes Fornødenheder, ville blive til næste Aar satte i Værk.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-04-15
For adskillige Aar siden udvirkede de Herrer, Professor Schrader, Brandis og Paff et Privilegium paa at indrette et hensigtsmæssigt Søbadeanlæg. Tiden til Udførelsen heraf skal, efter Sigende, være udløben, og den Sidstnævnte et indtraadt i et til Planens nærmere Udførelse her oprettet Selskab. Den Plads, som i dette Øiemed blev udvalgt, og efter disse competente Dommeres, til alle Tider gieldende Udsigende og udtrykkelige Ord, skal være den hensigtsmæssigste, er endnu en offentlig Eiendom og ligger ubenyttet. Jkke alene er for lang Tid siden en Kongelig Commission udnævnt til at ordne og befordre Planens Udførelse, men i forrige Aar har ogsaa et Selskab af. Kieler Jndvaanere eventuel underskrevet sig for en Sum af 24,000 Rigsbankdaler Sølv til dette meget vigtige, høist nødvendige og for denne Stad, med Hensyn til den skjønne Beliggenhed, særdeles passende Anlæg. Dette Selskab har i samme Aar allerunderdanigst ansøgt vor allernaadigste Konge om, at det Stykke Land, som til denne Hensigt, efter forommeldte Entrepreneurers Forslag, for adskillige Aar siden for Kongelig Regning er bleven kjøbt, maatte, mod en billig Recognition, overlades til dem, for derpaa at opføre Bygningen. Maatte det dog behage vor allernaadigste Konge at forunde Selskabet det allerunderdanigst ansøgte Stykke Land, og allernaadigst at bevilge Udførelsen af et saa almeennyttigt Anlæg. Med den meest uindskrænkede Tillid til de Herrer Professorer, der fra Begyndelsen af have indseet Nødvendigheden af en saadan Jndretning, og som sande Patrioner have gjort dem fortjente af denne gode Sag, tør Selskabet haabe, at dette almeennyttige Anliggende, langt fra al Partiskhed og Skingrunde, vil blive af Dem paa det kraftigste understøttet hos Hans Majestæt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-04-15
Naar de i Dobberan, Travemunde, Cuxhaven, Norderrei anlagte Badehuse, som af Landets Regjering blive beskyttede og befordrede, tiltage og aarligen besøges af et større Antal Fremmede; fremdeles, naar det i Apenrade og paa Føhr, hvis Beliggenhed er fordeelagtig, gjorte Forsøg med en Jndretning af saadanne Badeanlæg lykkes, og, uagtet eiendommelige og uovervindelige Vanskeligheder, giver grundet Forhaabning til gode Udsigter, saa er dette et Beviis paa den tiltagende Nødvendighed at bruge Søbad, og man har altsaa meget mere Grund til, uden allermindste Tvivl, at haabe, at Anlægget ved Kiel, hvis Egn er romantisk skjøn og hvis Beliggenhed overgaaer alle andre Egne her i Landet, vil lykkes, da Anlægget her kan udføres saa svarende som mueligt til Babegjæsternes Nytte og Fornøielse. Sandsynligviis ville inden er Aars Forløb de fornødne Bygninger blive opførte ved vor Havn (som ligger ligge for Udløbet af det store Belt), og være i Stand til at tilfredsstille Badegjæsternes Forlangende og forskaffe de fornødne Beqvemmeligheder. Man skal da ei undlade at bekjendtgjøre det Fornødne herom og lade udgaae en offentlig Jndbydelse desangaaende, i det trygge Haab: at saavel fra Kjøbenhavn, med det fortreffeligt indrettede Dampskib, som og fra Hamburg, da saavel Lande, som Postveie, efter Alles almindelige Ønske, til den Tid formodentlig ville være latte i Stand, – mangfoldige Fremmede og Babegjæster ville besøge dette Anlæg, og sikkert vil ve ei fortryde Nogen, i en saadan behagelig Egn, og blandt gode og velvillige Mennesker, at tilbringe der nogle Uger af de bedste Sommermaaneder. Kiel, i April Maaned, 1820.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-04-15
Jndenlandske Efterretninger. Hr. Capelmester Andreas Romberg er ankommen hertil, og agter med det første at give en stor Vocal- og Jnstrumentalconcert. Han er et Sødskendebarn til den berømte Bernhard, Romberg, den første nu levende Virtuos paa Violoncel, som i Aaret 1804 (see Skilderiet s.A. S. 343) lod sig med udmærket bifald høre paa det Kongel. Theater, og frembragte Toner paa Violoncellen ligesaa fortryllende som paa den bedste Violin. Begge delede fra deres Ungdom af næsten fælles Skjebne. Hr. A. Romberg er især berømt som Componist, fortrinligen af Simphonier, Qvintuors, Quatuor og Duetter. 1809 oversendte Universitetet i Kiel ham Diplom som Doctor i de frie Konster, især Musik. Har er en udmærket Violinspiller, og for ikke længe siden ansattes han som Musik directeur i Gotha i Spohrs Sted.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-04-15
Den største og bedste Frugttræskole ved Kjøbenhavn, er Gartner Olsens. Han boer paa Østerbroe, og hans Træskole indeholder mellem 20 til 30,000 unge Træer. Prisen hos ham er 3 a 4 Mk. pr. Stkt. - Gartner Danckert paa Østerbro har en god Samling af skjønne vilde Træer, til Prydelse i Haugeanlæg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-04-15
Odense, d. 11 April. J Søndags Morges, fandtes, omtrent et Par Hundrede Skridt fra Landeveien mellem Faaborg og Westerbæsinge, en død Mand, efter Anseelse voldsom dræbt, da han laae tøiret til Jorden ved en Gjærdestavre, der var stukken igjennem hans Halsklud, som dermed var sammendreiet og hvormed man sandsynligen, har qvalt ham. Det skal være en Mand af stærk Legemsbygning, og man troer i hans Liig at gienkiende en velhavende Hestepranger fra Alsen, navnlig Jørgen Paulsen, som ofte kom her til Fyen for at kjøbe Heste. - Hidtil have vi roest os af Landeveienes Sikkerhed her i Fyen, men de Rygter, man har havt om det Modsatte, ere da nok ikke saa aldeles ugrundede. (Jversens Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-04-15
En af sin Skole vel fortjent Skoleholder paa Kjøbenhavns Amt, har i denne Tid kjøbt en særdeles god Bondegaard i Gjentofte Sogn (den saakaldte engelske Bondes Gaard nær ved Landeveien), og udbetalt Kjøbesummen (5000 Specier). Disse Penge har han samlet ved at lægge Vind paa Sillerie og Havesager og fornemmeligt ved Pebe rod; det sidste har han afsat til Urtekræmmerne i Kjøbenhavn, som sædvanligen erholde den Pebe rod, de udsælge, fra Lübeck. (Aalborg Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-04-15
Aalborg, d. 10 April. Jgaar blev af den tilvoxende Ungdom, i begge Stadens Kirker confirmerede, ialt 40 Drenge og 20 Piger; deraf i Budolphi Kirke, ved Hs. H. Hr. Dr. Claudi. 13 Drenge og 7 Piger, ved Hr. Henneberg, 15 Drenge og 9 Piger; i Frue Kirke, ved Hs. H. Hr. Stiftsprovst Schierup, 6 Drenge og 1 Pige, ved Hr. Fuhr, 6 Drenge og 3 Piger. (Tilforn anmeldtes ogsaa i Kjøbenhavns Adresseavis de Confirmeredes Antal i Hovedstaden; men allerede i mange Aar har denne, just ikke uvigtige, Efterretning, ikke været offentlig meddeelt.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-04-15
Skipper J. Nyerup i Aarhuus har paa en Reise Søevært fra Kjøbenhavn til Aarhuus den 6te d. M. havt det Uheld at miste hans Skibsdreng mellem Hjelm og Helgenæs. Skulde Nogen finde Drengens Liig, anmodes de om, at lade det hæderlig begrave, da Nyerup, paa Familiens Vegne, vil betale alle Omkostninger. Drengen var iført en blaae Trøie, hvide lange Lærredsbuxer og Søe støvler; paa Skjorten er Navnet udsyet med H. eller H. N. Til Aarhuus er der i denne Tid kommen en saadan Mængde Sild, at de sælges for fire Skilling Snesen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-04-15
Viborg, d. 10 April. Jgaar konfirmeredes i Domkirken af Hr. Amtsprovst Fog 9 Drenge og 10 Piger, i Søndresogns Kirke af Hr. Provst Zahrtmann 6 Drenge og 10 Piger, og i Asmild Klosterkirke af Hr. Pastor Friis 4 Drenge og 2 Piger. - - Ved Aabningen af een her i Byen nylig afdød Kone, ved hvis Sygdoms Begyndelse (for omtrent 3 Maaneder siden) bemærkedes en kugelformig Haardhed i den venstre Side af Underlivet, fandtes: at hele Milten var bruskagtigen forhærdet og havde en Udvært, der begyndte fra dens indre Flade og var sammenvoxet med Mavens nederste Rand, nogle af Tarmene og Bug hinden. Denne Udvæxt, der var af en rundagtig konisk Figur, havde trykket Tarmene til høire Side og bag ved sig, og bestod af en Fedtmasse, gjennemvævet med fine Blodkar. Udværten tilligemed Milten veiede 80 Unzer eller 5 borgerlige Pund. Det er mærkeligt for Physiologen, og gjør endnu Miltens Forretning i den dyriske Oeconomie mere tvivlsom, at den Syge, som formodentligen i flere Aar har baaret paa dette Tilfælde, ingensinde, indtil paa de sidste 3de Maaneder, klagede over Smerter eller betydelige Feil i Fordøielsen, og selv under Sygdommen gik Fordøi elsen nogenlunde for sig; ligeledes var Leveren ubeskadiget.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-04-15
Hvad der iøvrigt mueligen kan have givet Anledning til hiin Misforstaaelse i det her anmeldte Skrift, er den i offentlige Blade af og til meddeelte Efterretning om Udvandrede, der, ikke seende sig istand til ved deres Ankomst til America, at udrede Transportomkostningerne, sælge sig til de Skippere, som have ført dem derover. Men dette Slags Salg maa ikke forstaaes anderledes end en Bortfæstelse paa en vis Tid, mod Kost og Løn, saaledes som Tilfældet er med Tjenestefolk i Europa. Dog saadanne Bortfæstede ere saa langt fra at være Slaver, at de tvertimod, som enhver anden Borger, staae under Lovenes fuldeste Beskyttelse. - Med stærke Farver skildrer Forf. blandt andet Rædselsoptrinene i den franske Republik, og lyser Forbandelse over Mindet af hine Folkeforførere rigtigere Folketyranner). Men hvorfor forbigaae ganske Grundaarsagen til disse skrækkelige Optrin? Hvad og hvo foranledigede Revolutionen, Havde Ludvig d. 14de og 15de ikke kunnet, i det mindste for en Deel, aldeles forebygge den? – At man først lærte at kjende Profanatismen eller Ugudelighedens Raserie (S. 10) i Revolutionstiden", vil Hr. Forf. nok have Møie med at bevise, med mindre man ganske vil overspringe endeel Blade af de franske Hofannaler fra Ludvig XIV. og XV. Tid.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-04-15
Hvad der S. 3743 siges om Toldvæsenets Ophævelse, forbigaaes her, da Forf. selv erklærer, at han i dette Emne er aldeles læg Mand, og at han ikke paastaaer, at det er seet fra rigtige Synspunkter. Dog kan Anmeld ikke, uden at indlade sig i at bedømme det Rigtige eller Urigtige i Fæstebønders Forvandling til Forpagtere, hvilken Mening Forf. bestrider, undlade at erindre, hvad han fra saakyndig Haand veed, at Arvefæstebønder, især de nye, paa visse Kanter, f. Ex. i Frederiksborg Amt, for største Delen lide meget ved den høie Arvefæsteafgivt, paa Enkelte nær, som fra fordums Dage have en god Besætning. Jægerspriis's og Odsherreds Arvefæstere skulle ogsaa allerede have faaet en betydelig Nedsættelse i deres Afgivter. Jmidlertid vil Anmeld. gjerne indrømme, at der ogsaa, som Hr. Forf. (S. 49) anfører, gives ikke faa Fæstere, der bygge Gaarde, som mangen Præst vilde ønske at de havde ligesaa beqvemme. Hvad Hr. Forf., S. 55, siger om Anliggenderne i Tydskland, vedkommer ikke Andre, og da hele Skriftet hælder saa meget til det patriarchalske System, saa bør man ogsaa holde sig til den Sætning: enhver er Herre i sit Huus. Lykkelig havde Europa nu været, om ingen af dets Magter havde bekymret sig om Frankrig, og ladet det selv opbygge, hvad det nedbrød, Europa havde da ikke opoffret sin Marv paa en 26aarig Krig, der forstyrrede saa mange Forhold, standsede saa mange herlige Fremskridt til Forbedring, og rystede, ligesom en underjordisk Jld, de ældste Staters fasteste Grundstøtter. Den eneste Lærdom har den maaskee forskaffet Verden, at man ligesaalidet bør blande sig i Regjeringers og Nationers indere Uenigheder, som i Mænd og Koners huuslige.