Jyske Efterretninger, 1795-10-09
Eftersom nu brugeligt er, bekiendtgiøres det for fravæBrende Sydskende ogsaa her i de Aalborgske Jydske Efterretninger, at min elskelige Søster Joh. Marie Kaalund, der døde hos mig under 17 Mai d. A., havde ved Testamente confirmeret 1784, indsat mig Sognepræst for Haverslev og Beistrup Meenigheder Øster Hanherred til eneste Arving af alt sit Efterladenskab. Haverslef Præstegrd. d. 30 Septbr. 1795. Kaalund Jngeborre=Gaard, som er en Auvlsgaard under Skivehuus Hovedgaards Taxt i Skivehuus Amt Salling. Herred, har 7 Marker og beliggende omkring ved Gaarden, hvoraf bruges 3de til Korn og 4re til Hville, kan saaes en 16 Tdr. Rug; 15 1/2 Td. Byg, og 28 Tønder, Havre, foruden endeel Havre som avles paa opbrækket Jorder, kan forres og græsses omtrent 40 Kiør, har fornøden Skudtørv og god Engbund, hvorpaa kan avles omtrent 20 Læs Høe foruden Baarehøe, er i Aar opbygget til en honet Families Beboelse. Bliver Onsdagen den 21 October førstkommende Klokken 12 i Bager Hr. Flindtes Gaard i Skive ved offentlig Auction bortsolgt om antagelig Bud skeer, i anden Fald bliver den bortforpagtet paa 3 eller 7 Aar alt paa billige Conditisioner. At beskrive Eiendommenes Godhed, ansees unødvendig, da samme er bekiendt og ved Øiesyn vil blive overbeviist. Gaarden kan tiltrædes førstkommende Majdag. Samme Tid og Sted bliver Skivehuuses Hollenderie bestaaendes af 110 Kiør bortforpagtet paa 6 a 8 Aar paa billige Conditioner, som og kan antages førstkommende Majdag. Frediat uber die Frage: Wie dunket euchium Christo, gehalten amlzwolften Sontage nach Trinitatis in der Petri Kirche zu Kopenhagen von Dr. Nicolai Edinger Balle Bischof in Seeland; faaes paa Bogtrykkeriet heftet for 10 sk. P. F. Wandal. Ha Til Liebhaveres behagelig Efterretning tilkiendegives, at paa Hvilshøigaard i Vensyssel er til Salg en guul Hoppe i 5te Aar af et meget godt Slags, der kan formedelst sin lette Gang blive god til Ridebrug. (Jndsent.)J No. 76 af disse Tidender, finder jeg en Kiephøiet. Person slaae et viid Gab op imod mig, hvoraf fra hans sorte Siæls dybe Afgrund udgaaer den fælleste Stank; Hvem har dog aabnet denne stinkkende Grav, Han giver et hæderligt og fornemme Selskab skylden, for de prange Meeninger, ublue Skiæls=Ord og andre Titler, hvilke han vel ikke erindrer; men som hans dumme Vittighed, ei kan tie med. - Jeg vil ikke bruge Skiæls-Ord mod Skiæls-Ord, hellere vilde jeg aftoe den Plæt, han har paasat Selskabet og sig selv; men jeg forstaaer ikke at giøre sort til hvit; det beste Middel hertil ville maaske være, det probattum Raad, at Selskabet faaer den arme Abecedarius i saadan Knibe, at han nødes til efter forelagt Forskrift offentlig at tilbagekalde under sit Døbenavn, de imod samme gjorte Beskyldninger. - Alt hvad jeg kan giøre er i Kiærlighed at raade ham, om han kan slippe fra det hæderlige Selskab med Ære, han da tier med sin egen Skam, smukt i den Krog han skiuler sig, søger at forbedre sin Tænkemaade, og i Særdeleshed, naar han er kommen af A. B. C. Bogen til Catechismus, han da lærer ret at forstaae, og vel at anvende det 8de Bud, og for Fremtiden bedre aagre med sit Pund; da jeg paa min Ære forsikrer ham, at jeg ellers aldrig vil erkiende ham for min Collega. Broust Degnebolig, den 5te October 1795. A. Kier. F. M. Jndsendte Spørgsmaale fra Landet: 1) Er det tillat at en Landphysicus eller Doctor Medicinæ der ikke har chirurgiske Særmærker, maae antage chirurgiske Patienter i Cuur eller befatte sig med chirurgiske Operationer, 2) Er en Barber der intet andet chirurgisk Særmærke har end at han kan føre en Barberekniv, berettiget til at tage chirurgiske Patienter i Cuur og foretage chirurgiske Operationer, 3) Kan begge forenede blive berettigede til foromspurg te, eller kan en Landphysicus der selv er ubeqvem og kyndig i Chirurgien og dens Operationer, magnetisere en usel Barber til under hans Vinger at foretag chirurgiske Operationer, 4) Har en Attest af en ovennevnt Physicus, eller Doctor i chirurgiske Tilfælde nogen juridisk Kraft?