JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-12-09
Til Berlin ankomne Reisende fra Warschau have medbragt endeel tydske Aviser, der nu circulere i Berlin, for at vise hvorledes den russiske Censunhaandthæves. Hele Spalter og Artikler der ere nemlig overstrøgne med en sort Masse, som gjør det aldeles umuligt at læse det Overstrøgne, dog uden at den anden Side lider noget derved. Paskewitsch havde udsat en Præmie for Opfindelsen af en saadan Censurmaterie, der vandtes af en Engellænder. Før maatte man udskjære de Artikler som fandtes anstødelige, men derved gik ogsaa det tabt for Læserne som stod paa den anden Side.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-12-09
For nogle Aar siden toge to würtembergske Lieutenanter deres Afsked, for at søge Ansættelse i Ægypten. Den Ene styrtede sig i Søen, den Anden har nu skrevet hjem fra Abyssinien, hvor han er en høit anseet Mand, da hele Armeen er anbetroet ham til at organiseres paa europæisk Viis. Han hedder Kielmeyer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-12-09
J en stor tydsk Residentsstad gav forleden en fremmed Kunstner en Concert, hvortil der havde indfundet sig en stor Mængde Tilhørere, isærdeleshed Damer. Som det kun altfor ofte skeer, underholdt neppe Halvparten af Damerne sig med at høre paa Musiken, Størstedelen var i den ivrigste Conversation. Jsærdeleshed syntes en Gruppe af ældre Damer at afhandle Ting af største Vigtighed. Man saae dem stikke Hovederne sammen med deres Naboer for og dag, og ledsage deres Ord med levende Geberder. Et Musiknummer, hvis stormende Characteer var egnet til at overdøve al sædvanlig Sproglyd, gav Damerne fuldkommen Talefrihed, og man undlod heller ikke at gjøre Brug deraf. Men det malicieuse Musikstykke, havde i sin Midte en Pause, som indtraf lige ovenpaa en Fortissime, og en af Sladderdamerne lod sig gribe i Gjerningen. Da nemlig pludseligt alle Jnstrumenterne tang, hørte man i den stille Forsamling kun hendes Stemme: "Næ, jeg laver den altid med Løgsauce!" Den derpaa følgende Latter overdøvede endnu den atter indtraadte kraftige Akkord.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-12-09
Nylig kjørte en sværtbelæsset Fragtvogn af Berlintil. Paa Banken ved Tasdorf stode Hestene pludseligt stille, og da Kudsken seer sig om, knager og brager det ham imøde fra Vognen. Med Nød og Neppe lykkes det ham at faae Hestene fra, før den i lys Lue staaende Vogn ruller majestætisk baglænds ned ad Banken. Baade Vogn og Fragtgods, hvis Værdi anslaaes til 60,000 Rd. pr. Courant, opbrændte aldeles.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-12-09
Aarsagen menes at være endeel chemiske Fyrtøier som befandt sig blandt Fragtgodset. Straus (Valtserkongen) er nu atter i Paris med sit Musikkorps, og har nylig ladet sig høre paa Slottet for Kong Ludvig Philip, som forærede ham en Diamants Brystnaal af 2000 Franes Værdi, som et Beviis paa sin Tilfredshed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-12-09
En Dreng som passede Qvæg i Nærheden af Byen, Behrnt i Vestpreussen fordrev nylig Tiden med, at rode med sin Kjep i en Huulning, da han pludseligt saae et Guldstykke skinne frem, derefter fleer og flere, og tilsidst en saadan Mængde, at de beløb sig til 900 Stykker Frederiksdorer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-12-09
J Preussen er man allerede kjed af den ubetingede Haandværksfrihed. Fra næste Aar skal der nemlig i samme skee en betydelig Jndskrænkning og en Mellemting imellem det forrige Laugsvæsen og den fortiden bestaaende Indretning indføres. Mesterne skulle, efter Forlydende, underkastes en Prøvelse, og deres Mængde indskrænkes til et vist Antal.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-12-09
J Berlin er atter nylig endeel Studenter arresterede for utilladelige Forbindelser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-12-09
Hist og her - siger den Hamb. Beobachter : bryde Folk deres Hoveder med, om Cholera er i Hamborg eller ikke. Nogle paastaae, at den igjen er optraadt her i formildet Grad, men at det holdes skjult.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-12-09
Vi Hamborgere tage ingen Notits af Cholergen. Den som lever ordentligt, har ingen Anfægtelser af den, og hvem som ikke gjør det, kan ligesaavel faae Cholera som andre Sygdomme.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-12-09
Der fortælles følgende Hamborger Folkevittighed: Om Aftenen den 14de Novbr. stod en Folkehob paa Gaden og betragtede Nordlyset. En Person spurgte forundret, hvad vel denne Lysning paa Himlen kunde betyde, og en Anden svarte: "De Dübel hett enen unt de Höll jagt un de Døhr apen laaten, wyl hee noch mehr heruun kansheistern will."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-12-09
Den kgl. belgiske Consul i Hamborg, Hr. Sevaine, er sammesteds optraadt som Agent for et i London etableret Compagni til at fremme Koloniseringen i Syd=Australien (i Vincentbugten). For omtrent en Maaned siden afgik ogsaa virkelig et Skib fra Hamborg dertil med tydske Udvandrere. Landet skildres som meget frugtbart, og de Betingelser, som Selskabet foreskriver, ere særdeles moderate. Forbrydere tilstædes ikke Adgang til denne Koloni.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-12-09
Den berømte Attitude=Kunstnerinde Handel Schutz er nu Jordemoder i Hamborg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-12-09
Jfølge en ny Forordning skulle fra Aaret 1840 alle russiske Skibsførere være fødte Russer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-12-09
J Ringeriget (i Norge) tildrog sig nylig en skrækkelig Begivenhed: J en Plads tæt ved Gaarden Udtvedt boer en eenlig Pige med sit to Aars gamle Barn. Hun blev syg, og var i flere Dage ikke istand til at skaffe sig og Barn den nødvendige Føde. Hun vilde reise sig, men faldt om paa Gulvet, hvor hun laae i 5 samfulde Dage, medens det endnu diende Barn ved Moderens Bryst søgte at skaffe sig Livsophold, en Næring, som til Slutning kun blev – Blod. Tilfældigviis kom et Menneske til Huset, og fandt de ulykkelige af Hunger og Tørst Vansmægtende og Forfrosne. Barnet er rask, men Moderen er bleven lam i Hænder og Fødder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-12-09
Den 19de Novbr. strandede ved Strømstad et i Sandefjord hjemmehørende Skib, Haabet, ført af Lieutn. Hvidt, paa Reisen fra London til Christiania. Tretten Mand af Besætning tilligemed en Kjøbmand (Walther, fra Christiania, fandt deres Død i Bølgerne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-12-09
J Hamborger og derefter i holsteenske Aviser læstes nylig Følgende fra Kjøbenhavn: "Deeltagelsen i de offentlige Anliggender viser sig blandt alle Stænder, saa at flere store Læseforeninger have dannet sig, af hvilke een tæller 6 til 700 Deeltagere. Hele Dagen seer man der mange flittige Læsere af Tidsskrifter og Dagblade, Skomagere, Skrædere, Studenter a.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-12-09
Hver anden Løverdag holde Algreen-Ussing, Prof. David og Andre frimodige Foredrag for fuldt Anditorium.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-12-09
Den bekjendte franske Lærde Marmier, som nys var i Kjøbenhavn (nu er i Sverrig), siges at være bleven forlovet der med en berømt Mands Datter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-12-09
De Fattige i Danmark - hedder det i Hamb. Correspondent: bede nu om ret mange Presseforseelser, da Pengebøderne, ifølge den nyeste Lovgivning, flyder i deres Kasse. Af Danske som have gjort Toget med til Constantine nævnes Artillerie=Capitain Dinesen, som er kommen velbeholden tilbage til Toulon. Hollandske Aviser fortælle, at der for Tiden drives Underhandlinger og at faae Øresundstolden" ophævet. Om Nørrejyllands Literatur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-12-09
(Jndsendt. kan der da være Tale om Nørrejyllands Literatur, En der da Noget til, som fortjener dette Navn, Desværre maa vi svare herpaa Nei, Nørrejylland har ingen Literatur. Det har lærde Skoler og lærde Mænd, Bogtrykkerier og Boglader, over 400,000 Jndbyggere og navnligen en meget læselysten Almue, men det har ingen Lite ratur. Vi tale derfor ikke her og Noget, der er, men om Noget, der ønskes at maatte vorde. Jyderne kunne ikke lide, at Kjøbenhavnerne rose sig af, at den danske Jntelligents har sit egentlige Sæde i Hovedstaden, men vi maa dog, for saavidt Jntelligentsens Livsyttring angaaer, give de Ret. Det er kun Avisliteraturen, der sysselsætter de jydske Presser, og maa vi end erkjende, at den har hævet sig til et Flor og en Betydenhed, hvorom man ved Aarhundredets Begyndelse ikke havde nogen Anelse, saa fattes det dog ogsaa denne Green af Literaturen paa et eget selvstændigt Liv hos os. Vi savne for meget hiint ægte jydske Præg, der nu og da vidste af gjøre sig bemærkeligt i det Biborgske Stænderhuus. 9 savne et selvstændigt Organ for den offentlige Mening i Nørrejylland, et Organ, som kan lade sig høre saave. naar der er talet i Stænderhuset, som naar der er tiet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-12-09
J Randers har der en Tidlang bestaaet et Blad "Diversa som har leveret enkelte gode Artikler og som, ved stedse stigende Omhu for Redactionen, vil sikkre sig et Publikum i den Egn, for hvilken det er bestemt. Men et cimbrisk Universalblad er det, vi ønske. Vi have Haa om, at see vort Ønske opfyldt. Dherrer Clausen og v. Halling have lovet os en Jyllandspost. Hr Clausen har, ved sin Sag med Rod, vundet en stor Popularitæt her i Provindsen; vi agte i ham Sønnen af hiin graahærdede Sandhedskæmpe, hvis straffende Røftsaatidt hørtes lyde under Cathedralens Hvælvinger i Hovedstaden. Faderens frygtløse Sandhedskjærlighed er gaaet i Arv til Sønnen, og der er en stor Almuesskare, som flokkes om ham. Halling, en dannet, frifindet og kundskabsrig Mand, skal, hedder det, være Bladets kjøbenhavnske Correspondent. Medarbeidere skal man have sikkret sig i Provindsens vigtigste Stæder. J Aalborg nævner man, som Saadan, en berømt Literat, som, med en Masse af Kundskaber, forbinder en ualmindelig skylistisk Dygtighed. Flere Hundrede Subskribenter skulle allerede have tegnet sig. Men og nu ogsaa dette Ønske realiseres, saa seer det endda bedrøveligt nok ud med det jydske Bogvæsen, Næsten al vor Lecture maa vi forøvrigt forskrive. J hele Jylland udkommer for Tiden ikke Saameget som et Maanedsskrift. Alt, hvad Provindsens otte Bogtrykkerier levere er - Aviserne fraregnede - Ubetydeligheder : et Program, en Landemodesakt eller et andet Leilighedsskrift derved bliver det. Nei, det maa, det tør ikke blive derved Lader os tage et Exempel af Fyenboerne! I deres Stift skrives og trykkes Meer, end i alle vore Fire. Og det bør Jylland ikke taale, saalænge det eier Lærde som Stougaard, Tauber, Müllertz, Borgen og Jngerslew; Geistlige som Paludan-Müller, Hald, Lindhard og Schjødte; Digtere som Steen=Blicher, Blache, Birch, Boesen og Sylvester=Herz; Statsoekonomer som Reckelmann, Wit, og Ræder; Landoekonomer som Dalgas, Walther og Fielstrup; samt en Mængde andre kundskabsrige, hæderligstbekjendte Mænd, som Fibiger, Hubertz, Vahl, Skougaard- hvad vi nævne Riegels, Brink=Seidelin, &c. &c., og sidst, men hvad der fortjener at nævnes først og sidst saa djærve Kæmper for Pressens Rettigheder, som de vare, der i Viborg talte i Jydernes Navn, Thi de traf just Jydernes Mening. Indsenderen nedlægger Pennen med det Ønske, at flere, som denne Sag ligger paa Hjerte, ville udtale sig derom. Mere om Kjæmpekaalen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-12-09
J No. 46 af det Rendsborger Ugeblad befinder sig en af Aarhuus Avis optagen Artikel og Kjæmpekaalen, hvori det hedder: at en Have-Eier i Aarhuus eller Omegnen, deraf, havde sidste Foraar, fra en Handelsgartner ladet komme nogle Korn af dette Kaalfrøe og deraf, i meget godt Land, opelsket Planter som, satte flere Alen fra hverandre, i Octbr. kun havde opnaaet Størrelsen af almindelig Grønkaal, og hvis Blade vare gandske liig Hvidkaalens, men ikke lukkede – og som, ved den, af Englænderne og Franskmændene i to Aarstid hos mig opvakte Interesse for denne Kaalart, synes at fortjene en Berigtigelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-12-09
Jeg forskrev mig af bemeldte Kjæmpekaal sidste Foraar et halvt Lod fra J. G. Booth & Comp. i Hamborg, deelte det med nogle Venner, og fik af det øvrige en Mængde Planter, af hvilke kun 6 Stykker bleve udplante de i kraftigt Land og paa Steder hvor de, med deres alt opnaaede store Omfang, ei kunde være til Hinder for de andre Haveværter. Disse 6 Planter ere alle voxede stærkt til; de have nu forskjellig Høide af 6, 8 og 9 Fod, en halvanden Tomme i Gjennemsnit tyk Stamme, og halvanden Fod lange samt 7 til 8 Tommer brede graagrønne og med store brune Pletter tegnede, i Form den sædvanlige Grønkaal aldeles lignende, meget tykke og store Blade. Den største, indtil Bladkronens Spidse, 9 Fod høie Kaalstok, vil sandsynligviis til Foraaret have opnaaet en Høide af 12 til 14 Fod, og saaledes dog være et ret anseelig Kaal træe. Men at Bladkronen vil faae et Omfang af 16 til 18 Fod, og at denne Kaalart vil blive saa fordeelagtig til Qvægfoder, som man har anpriist den, derom tvivler jeg meget. Har den gode Mand i Aarhuus henvendt sig til en dansk Handelsgartner, saa er han enten kommet til den urette Kilde, eller ogsaa er der ved Frøets Forsendelse skeet en Feiltagelse, da ellers dog hans Kaalplanter maatte i Form og Størrelse have været forskjellig fra den sædvanlige Grønkaal, og allermindst kunde have Liighed med den almindelige Hvidkaals Blade.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-12-09
Skulde nogen Fremmed, som er Ynder af usædvanlige Frembringelser i Planterigets Gebeet, komme til Husum, da vil det glæde mig at vise ham min Kjæmpekaal. Husum, den 26de November 1837. A. Becker, Apotheker.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-12-09
Torsdagen den 14de dennes, om Formiddagen Kl. 9, bortsælges ved offentlig Auction paa Aarhuus Toldkammer, ifølge Sammes Begjæring, en Deel fra Justitsraad og Herredsfoged Seidelin, samt Kolding Toldsted hidsendte confiskerede Varer, bestaaende i Diverse Bomuldstøier, Merinoer, Cattuner, Sirtser, Tørklæder, Baand, Forklæder, Diverse Knapper, Bomuldskniplinger, Strimmelbobinet og Lærredsbindler m.m. Hvilket herved bekjendtgjøres. Aarhuus, den 4de Decbr. 1837. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-12-09
Mandagen den 18de Decbr. førstkommende, Formiddag Kl. 11, foretages offentlig Auction i Skaarupgaards Skov over en Deel Ege-, Bøge= og Asketræer paa Roden, for en stor Deel tjenlig til Gavn og Bødkertræ, hvilket herved bekjendtgjøres. Liebhaderne ville behage at møde ved Skovfogedhuuset. Kjergaard, den 1ste December 1837. Storm.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-12-09
Forpagtnings=Auction. Den i forskjellige offentlige Tidender tidligere bebudede Auction over Bortforpagtning i 10 Aar fra 1ste Mai 1838 af Avlsgaarden Steensmark, under Stamhuset Benzon i Randers Amt, bliver, efter Overeenskomst med vedkommende Auctionsdirecteur, afholdt paa Grenaae Kjøbstads Raadhuus Fredagen den 22de December næstkommende, Formiddag Kl. 11. Conditionerne, hvorefter Bortforpagtningen attraaes, vil findes henlagt hos Dhrr. Gjæstgivere: Brünes i Aalborg, Hom i Hobroe, Rydell i Randers, Ful ling i Aarhuus, Kjeldsen i Horsens, Lassen i Veile, Thesen i Ebeltoft, samt hos Udgiveren af den Berlingske Tidende, Fyens Stiftsavis og Altona Mercur. - Liebhaverne ville behage at møde bemeldte Tid og Sted. Woldbye, pr. Grenaae, den 28de Novbr. 1837. Efter befaling. Laurberg, Godsforvalter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-12-09
Middelfart-Havn. Onsdagen den 20de d. M. om Formiddagen Kl. 10 vorder pa Middelfart-Radhuus afholdt offentlig Lisitatsion A) over Leveranse af betydelige Partier Træ af Fyrre, Eg og Bög til Bolværkerne og Molerne ved det herværende Havneanlæg, B) over Smedearbeidet til samme, og C over Opmuddring af en Deel af Havnen, alt efter Overslage og Konditsioner, der fra imorgen ere til Eftersyn pa Byfogedkontoret her i Byen. Dertil indbydes Lysthavende. Middelfart-Havnekommission, d. 5te Desbr. 1837.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-12-09
At Skiftet efter afgangne Fru Elisabeth Nicoline Fabricius fød Sehestedt, Enke efter afdøde Provst Fabricius her i Byen, bliver foretaget paa mit Contoir sammesteds, Onsdagen den 3die Januar næstkommende, Klokken 10 Formiddag, og at Boet samme Dag agtes optaget til Slutning, kundgjøres herved overeensstemmende med Placaten af 2de April 1824 til alle Vedkommendes Efterretning. Skanderborg, den 5te December 1837. Blichfeldt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-12-09
Jfølge Kongelig allernaadigst Bevilling af 25de dennes, som bliver tinglæst i Aarhuus Byetingsret og i den Kongelige Lands-Overret i Viborg, indkaldes herved sub poena præclusi et perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, Alle og Enhver som maatte formene sig at have nogen Fordring paa den i Hamborg afdøde Kjøbmand Rasmus Holbech, der har efterladt Eiendomme her under Jurisdictionen, som paa Foranledning ere tagne under Skiftebehandling, til med deres Paastand at fremkomme og saadant dres havende Krav inden fornævnte Tids Forløb for undertegnede Skifteret at anmelde og beviisliggjøre. Aarhuus, den 27de Novbr. 1837. Fleischer. Engelsted.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-12-09
Ved Proclama af 27de f. M., der er læst inden Horsens Byethingsret, og vil blive læst i den kongelige Landsoverret i Viborg, ere Creditorerne i Boet efter afdøde Madame Jngeborg Monberg, født Hjernøe, Enke efter tidligere afgangne Kjøbmand Mouritz Monberg, med 12 Ugers Varsel indkaldte til at anmelde og beviisliggjøre deres formeentlige Foreringer for undertegnede Skifteret, hvilket herved bekjendtgjøres. Skifteretten i Horsens, den 2den December 1837. Ræder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-12-09
De, som maatte have noget at fordre i de ubetydelige Boer, efter efternævnte her i Horsens afdøde Personer, nemlig : 1) Reebslagermester Erich Fischer, 2) Told- og Consumtions=Betjent Dannebrogsmand. Christian Jørgensen, 3) Fuldmægtig Schmidts Enke, Johanne Schmidt, 4) Fruentimmeret Ane Elisebeth Lauritzdatter, og 5) Fruentimmeret Karen Clausdatter Bas, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til for undertegnede Skifteret at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. - Skifteretten i Horsens, den 2den December 1837. Næder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-12-09
Creditorerne i Dødsboerne efter: 1) Ane Rasmusdatter, ugift Fruentimmer i Haarbye, Wenge Sogn, Hjelmslev Herred; 2) Mariane Christensdatter, ugift Fruentimmer i Skaarup, Fruering Sogn, dito Herred; 3) Johanne Rasmusdatter, Enke efter Mikkel Rasmussen i Filegaarde, Dover Sogn, dito Herred, og 4) Jndsidder Søren Nielsen i Nyegaard, dito Sogn og dito Herred, indkaldes herved overeensstemmende med Pl. 26de October 1792 med 12 Ugers Varsel til inden denne TidsForløb under Tabet af deres Fordringer at anmelde begeviisliggjøre samme for undertegnede Skifteforvalter. Skanderborg, den 21de November 1837. Blichfeldt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-12-09
Ved Proclama af Dags Dato, der snarest muligt læ sees inden vedkommende Retter, ere Creditorerne i Stervboet efter afdøde Anders Pedersen i Lille-Mølle, Hvornum Sogn, Onsild Herred, Randers Amt, indkaldte med 12 Ugers Varsel til at anmelde og beviisliggjøre deres havende Krav for undertegnede Skifteforvalter. Ligeledes ere indkaldte, med Aar og Dags Varsel, den Afdødes Arvinger, for at anmelde og legitimere deres Arveret. Hvilket herved endvidere bekjendtgjøres, med Tilføiende: at en Skiftesamling i Boet afholdes her paa Contoiret Fredagen den 22de December næstkommende, Kl. 9 Formiddag. Herredsfogedcontoiret i Mariager, den 27de November 1837. Claudi.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-12-09
Tobaks-Oplag i Kjöbenhavn. For de mange Handlende i Jyllands Kjöbstæder som hidtil har erholdt og i Fremtiden ønsker til Udsalg den af mig invensionerede Blanding af 12 forskjellige Sorter, Røgtobakker tjener herved til behagelig Underretning af mit Oplag hos Hr. A. M. Brandt i Nyhavn i Kjöbenhavn nu er forsynet med et betydeligt Parti i Foustager paa 6 & 3 Pd. til den sædvanlige og efter Qvaliteten yderst billige Priis. Da Fabricationen af denne Tobakssort nu er min Hoved-Beskjeftigelse, og jeg paa Grund af den betydelige Omsætning jeg hidtil har havt har seet mig istand til betydeligt at forbedre den, anbefales den af Slagelse Tobaksfabrik. Adolph Hansen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-12-09
Da jeg er forsynet med en Deel kjøbenhavnske Bomuldstøier, som jeg vil oprømme, saa har jeg nedsat Prisen paa samme, nemlig til 10, 11 og 12 Lybsksk. pr. Alen 3/4 brede. Endvidere er jeg forsynet med endeel Klæde i forskjellige Farver og Fiinheder, grønt og rødt Conting, hvidt Flonel, Merinos i forsk. Breder og Farver, Bombasetz, Sirtzer i forskellige Mønstre, hvidt Cambrings, Jaconets, Schirtings, 12 ternede uldne Tørklæder, Bolstre og Dreiler, samt flere til Manufacturhandelen henhørende Artikler, som Alt udsælges til meget nedsatte og bestemte Priser pr. contant. Endvidere er jeg forsynet med alle Slags Colonialvare. samt flere Slags Vine, saasom: Portviin, St. Julien, Tavelle, Medde, Champagne, Madeira, Graves, Gammel Viin, Beres, Haut=Saterne, samt flere Sorter Rum og Punschextract, som Alt sælges til meget billige nedsatte Priser. Fredericia, den 24de Novbr. 1837. J. J. Glückstadt, boende i Strandgaden. Et Parti svensk, norsk Laurvig Jern, Ring, Gjord& dito, Egstaal, Jerngryder, Pandeblade, a., med endeel fine og grove Jsenkramvare er i disse Dage arriveret, og sælges til billige Priser af Greenaae, den 27de Novbr. 1837. J. Chr. Secher. Byg at gjøre i Malt modtages fra Dato og uafbrudt til næste Mai af J. Krog, Aarhuus, d. 3 Novbr. 1837. paa Studsgade. Maastrichter=Saalelæder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-12-09
af udmærket god Qvalitet, er nylig arriveret og sælges billigst muligt af P. Nørgaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-12-09
At mit Varelager i den senere Tid atter erblevet forsynet med en betydelig Tilførsel af Manufactur= & Galanterie=Vare, undlader jeg ikke herved at bekjendtgjøre for mine inden- og udenbyes ærede Kunder, især tillader jeg mig at bemærke efterstaaende Artikler: Et betydelig Udvalg af Klæde i de meest brugelige Farver fra Emk. 1 Mk. 14 Ls. til Emt. 11 Mk. 4 Ls. Alen. Drande Zephur eller Halvklæde i flere Farver. Calmukker og Døfler i udmærket gode Boniteter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-12-09
Hvide & farvede Lærreder, sort & figureret Voxdug. 3/4 Thibet, samt 3/4 Merinos saavel sorte som couleurte, hvidt Flonel, samt hvide og couleurte Multums, Sirtzer, kjøbenhavnske Bomuldstøier, samt et betydeligt Parti hvide Vare, bestaaende, af Schirting, Cambrings, Jaconet, Linong, Bobbinet, a., med mange flere til Manufacturhandelen henhørende Artikler. Af Gallanteri-Varene anbefales.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-12-09
Et Udvalg af diverse Taffeluhre, Speile i Mahognie & forgyldte Rammer af forskjellig Storrelse, fransk Porcellain, saavel hele Stel som enkelte Par Kopper, lakerede Theebakker, pletterede og Messing Lysestager. Endvidere alle til Sadelmager=Professionen henhørende Artikler, med mange andre Jern, Messing og pletterede Vare. Endvidere et Parti udmærket smukke Vinterkasketter, Boger til Damer og laadne Damestøvler; tillige et Parti Crystal, moule, samt simple Glasvare, som Alt udsælges til de muligst billigste Priser hos Kolding, den 26de Novbr. 1837. H. W. Meyer, Kjøbmand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-12-09
Vildt Skind, saasom Maar-, Odder, Jlder=, Brok-, Ræve, samt sorte & brogede Katteskind, kjøbes og betales med de høieste Priser af Kolding, den 26de Novbr. 1837, H. W. Meyer, Kjøbmand. Alle Sorter Metal kjøbes og betales med de H. W. Meyer, høieste Priser af Kolding, d. 26 Nvbr. 1837. Kjøbmand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-12-09
Fine blegede Hørlærreder og Hampelærreder, kan - da dermed skal realiseres - faaes til særdeles billige Priser hos J. F. W. Røse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-12-09
Fiin heglet Hør, fra 2 indtil 4 Mk. pr. Pd. sælges hos J. F. W. Røse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-12-09
Store fede Hollandske og smaa Eidammer Oste, Appetit- eller Kap=Ost, samt bedste Meierie-Oste faaes billig hos J. F. W. Røse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-12-09
Vadmel til Varm=Stampning ved Harlev Mølle for 1 1/2 s. pr. Alen, og som expederes paa omtrent 8 Dage, modtages hos C. B. Frausing. Tørt og storslaget Bøgebrænde, stor Knippelbrænde og mindre dito, kan faaes billig og frit tilkjørt her i Byen i Favne og mindre Dele af Theil. Meieri=Ost, gode Koge=Ærter, og islandske Fuglefjeder, faaes billig hos C. Woer. Sikkre Pante-Obligationer i Jordeiendomme mellem Aarhuus og Randers indtil 3000 Rbd. kjøbes. Adressekontoiret anviser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-12-09
Gaarden Nr. 192 paa Studsgade kan faaes tilkjøbs; i Mangel af Salg kan nederste Etage med Boutikindretning, Pakhuus a. faaes tilleie. Formedelst Bortflytning kan et Huus i Skjødstrup, Bye ved Aarhuus underhaanden erholdes tilkjøbs. Det bestaaer af 6 Fag, hvoraf de 3 ere for kort siden opførte af nyt, er vel indrettet til en Haandværker og dertil haves den fornødne Haugeplads. Det Fornødne afhandles med Eieren. Skjødstrup, d. 26 Novbr. 1837. And. Petersen.