JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1811-01-15
Udenlandske Efterretninger. Portugal. Jfølge Breve fra Lissabon, skal General Drouet med et Korps paa 22,000 Mand virkelig have forenet sig med Massena; men Tallet af disse Tropper meende man dog var overdrevent. J Lissabon sagde Rygtet, at de Franske havde paa ny bemægtiget sig Levrias, Villa-Nova &c. Saa meldes og, som tilforladeligt, at Lord Wellington havde den 1ste Dec. sammentaldt et Krigsrago, for at undersøge, om det var raadeligere, straxen at angribe Massen, eller at føre Armeen ind i den Position igien, som den i Førstningen havde inde ved Torres Vedras. Efter senere Beretning, skal man have valgt det sidste, nemlig at trække sig tilbage i det gamle Qvarteer. Den engelske Armee i Portugal udgiør i alt neppe 25,000 Mand.
Jyske Efterretninger, 1811-01-15
England (Moniteuren. Skatkammercantsleren har skreven til Prindsen af Wales og forelagt ham en Plan til et Regentskab med visse Indskrænkninger, hvilke han underkastede Prindsens Bedømmelse, for derefter at forelægges Underhuset. Men Prindsen har svaret: at da i begge Husene endnu ingen Forholdsregler vare tagne i denne Henseende, troede han, det vilde være imod den Agtelse han bar for begge Huse, om han vilde yttre nogen Mening angaaende den ham forelagte Plan o. s. v. Prindsen af Wales meddeelde derpaa samtlige Hertuger af det kongel. Huus, 7 i Tallet, bemeldte Plan, og disse opsatte derpaa en Protestation, hvori de erklærede, at da den foreslagne Plan til at indskrænke Regentskab, stred imod de Prærogativer, man havde inddrømmet den kongel. Auchoritet saavel til Folkets Sikkerhed og Fordeel, som til Kronens Magt og Værdighed, maatte de paa den høitideligste Maade protestere imod Jndskrænkninger, som overtraade de Grundsætninger der bragde deres Familie paa Tronen. Paa denne Protestation skal Kantsleren have svaret, "at han havde forelagt Ministrene Sagen til Undersøgelse; og at, uagtet Prindsen ikke havde behaget at billige de under Kongens Sygdom tagne Forholdsregler, kunde Ministrene dog ikke andet, end betragte samme som de eneste love og constitutionsmæssige, og retfærdiggjorte ved Exempler i Aarene 1788 og 89.
Jyske Efterretninger, 1811-01-15
I Underhusets Møde den 20 Decbr. yttrede Kantsleren sig om Regentskabsplanen saaledes: Efter den Plan, jeg forelægger Huset, maa Prindsen af Wales overtage Pladsen som Regent. Hele Regieringsmagten overdrages ham. Men Regentens Magt bør indskrænkes, paa et Aar, derhen: at han ingen Pairer kan udnævne, at alle Embeder og Pensioner, han uddeler, kun kan vedvare i Regentskabstiden, hvis de ikke siden approberes af Kongen. Dronningen paatager sig Opsynet over Kongens Person, og hun udnævner Pladserne ved den kgl. Huusstat. Kongens Myndighed maa vedligeholdes uafknappet. Jngen kan (sagde Hr. Perceval) giøre mere af den ophøiede Persons Dyder, som skal overdrages Regentskabet, end jeg; men ikke kan jeg holde med dem, som ved denne Leilighed tage Hensyn paa Regentens Dyder. Ved at bestemme et Embedes Funcetioner, er det en farlig Sag, at see hen til dens Dyder, som skal beklæde det!"
Jyske Efterretninger, 1811-01-15
Frankrig. En romersk Avis siger: "Skulde Keiserinden føde en Prinds, vil han faae den Titel, Romersk Konge.
Jyske Efterretninger, 1811-01-15
Moniteuren indeholder en stor Deel Takke=Adresser til Keiseren fra Fabrikerne og Manufacturerne i Frankrig for Udførelsen af Decretet om de engelske Manufacturvarers Opbrændelse og Ødelæggelsesaan brød, Den franske Generalconsul, Hr. lendog har Frin ves fra Hamborg de 20 Dec.) notificeret Senatet, Keiserens Decret, angaaende Hansestædernes Forenelse med Frankrig. J Senatets Svar til Generalkonsulen tilføiedes, hvorledes Hamborgerne nu havde det meest grundede Haab om, at see deres forrige Velstand blomstre. op igien.
Jyske Efterretninger, 1811-01-15
Jgaar (meldes fra Lybek s. D.) fik vort Senat en Coureer fra Senatet i Hamborg, som bragde den Efterretning, at Stæderne Bremmen, Hamborg og Lybek, ere blevne indlemmede i det franske Rige. Efterretningen opvakte en almindelig Jubel blant Stadens Jndvaanere, som bevidnede deres fuldkomne Tillid til Keiserens Genie og Naade, og hvor behageligt det var dem, at høre til det store Antal af hans Undersaatter.
Jyske Efterretninger, 1811-01-15
Jfølge et keiserl. Decret af 26 Dec. skal den Deel af Departementet Holland som ligger mellem Lippen, Em sen og det nuværende hollandske Departement, forenes med Departementerne Over=Øssel, Øsselmundingen og Vester-Emsen.
Jyske Efterretninger, 1811-01-15
Efter et andet Reglement skal Elbmundingens Departement bestaae af de Lande, som ligge mellem Wesermundingens Departement, Østersøen, Elben og en Linie, som er trukken tæt med Holsteens Grændse, indbefattende det Lauenborgske, Lybeks Gebeet og videre indtil Hillern. Hovedstedet for samme er Hamborg, og det skal deles i fire Arrondissementer.
Jyske Efterretninger, 1811-01-15
J Moniteuren af 29 Dec. staaer en Artikel fra Norden, hvoraf det synes, som om Handelsamqvemmet mellem England og Sverrig endnu ikke ganske var ophævet.
Jyske Efterretninger, 1811-01-15
Neapel. Kong Joachim har udgivet et Decret, hvorved enhver Jndvaaner i Kongeriget, som i Aaret 1811 beplanter et Stykke Land af en Dags Arbeid med Sukkerrør, tilsiges en Belønning af 2000 Sølvducater, Allerede i det forrige Aarhundred dyrkede man Sukkerrør i det varme Calabrien og i andre sydlige Provindser, af dette Kongerige, men denne Erhvervareen tabede sig efterhaanden formedelst Regieringens Ligegyldighed og det gode Kiøb der blev paa det vestindiske Sukker. Og saa i det sydlige Spanien trives Sukkerrøret. For at udbrede Oplysning iblant Undersaatterne, befaler et kgl. Decret, at Bøger i fremmede Sprog kunne indføres i Kongeriget Neapel toldfri.
Jyske Efterretninger, 1811-01-15
Adskilligt. J afvigte Aar ere i de lutherske Menigheder i Hamborg ægteviede 1067 Par, fødte 3841 Børn, hvoriblandt 552 uægte, døde 4086 Mennesker. Communicanternes Antal var kun 33,264.
Jyske Efterretninger, 1811-01-15
J Brixen, i Tyrol, blev anden Juledag om Natten fornummet et temmelig stærk Jordskjælv. De fleste Mennesker bleve vakte op af Søvne, og i nogle Husenykkedes Boeskabet af sit Sted. J Egnen af Augsburg, oprøste sig sidste Jule=Aften en orcannagtig Storm, og vedvarede indtil d. 26 om Morgenen. J den øvre Lufbørdes ophørligt en torden lignende Buldren. Paa Landet sted Stormen en Mængde Tage al, kastede svagt bygte Huse omkuld, og nedrev i Skovene de stærkeste Træer osv. De ældste Mennesker kunde ikke erindre sig en saa voldsom Storm. Ogsaa i Angsburg, Stuttgard o. fl. St. efterlod den mange Spor af sin Magt.
Jyske Efterretninger, 1811-01-15
J Sverrig er Rigsgieldsseddelcontoiret bleven bemyndiget til, at modtage Laan paa 3 Aar med 5 Procent Rente.
Jyske Efterretninger, 1811-01-15
J Wien har et jødisk Groshandlerhuus holdt op at betale.
Jyske Efterretninger, 1811-01-15
Det ved Texelen strandede engelske Linieskib stod allerede under Vand fra Bovspridet indtil Stormasten, og Brændingerne gik over den øvrige Deel. Af Besætningen skal omtrent 480 Mand være omkomne.
Jyske Efterretninger, 1811-01-15
Den franske Kaper Marie Lovise har taget og opbragt til Cherbourg 2 engl. Skibe, hvert paa 400 Tons De kom fra Missisipi og vare bestemte til London med Mahognitræ. Kaperkapitainen blev dræbt i Fegtningen, som var haardnakken.
Jyske Efterretninger, 1811-01-15
I Kønigsberg blev d. 27 Decbr. opbrændt engel. Varer af 200,000 Gyldens Værdie.
Jyske Efterretninger, 1811-01-15
Efter den svenske Regierings Ordre, vare alle Handelsmænd i Gothenborg tilsagte at møde den 3 Decbr. for Magistraten og angive hvad de havde af engelsk Eiendom. Men alle paa Raadstuen forsamlede Kiøbmænd, erklærede eensstemmig, at de ingen engelsk Eiendom havde. Riggjournalen bemærker og England, at det nu kan sige med Hamlet i den bekiendte Monolog: To be, og not tobe, thets the question. "At være, eller ikke være, det er Spørgsmaalet."(Alt af Hamb. og Alt. Aviser.)
Jyske Efterretninger, 1811-01-15
Indenlandske Efterretninger. Odense. Fredagen d. 4 d. jordedes her vor forevigede Biskop, Dr. og Ridder Hansen. Foruden den indbudne Liigfølge indfandt sig en talrig Deel af Byens og Omegnens Honoratiorres, Præster, andre Embedsmænd og Borgere i Bispegaarden, for at hædre den Hedenfarne, ved at ledsage Liget til St. Knuds Kirke. Kl. 11 begyndtes med Klokkernes Ringning i Byens 3 Hovedkirker. Dannebrogs=Ridderordenen laae paa en sort Fløiels Pude ovenpaa Kisten. Ved Liigprocessionens Ankomst til Kirken, præludeertes med smagfulde Sørgetoner fra Orgelet, indtil Liget var opsadt paa en med sort Klæde overtrukken Forhøining i Choret. Efter at Palmen No. 221 under Orgelmusik var afsiunget, forrettedes Jordspaakastelsen, hvorpaa de 2 første Vers af en trykt Harmonie=Coral, under Anførsel at Hr. Kantor Heimeran og Hr. Klokker Rosengaard bleve afsiungne af 8 agtværdige Embedsmænds og Borger Døttre (fra Jnstitutet Døttreheld), som til Slutning bestrøede Liigkisten med adskillige smukke Blomster. Derefter optraadte Hs. H. Hr. Stiftsprovst Thostrup, paa Prædikestolen og holdt en skiøn Mindetale over den sal. Afdøde, efter hvis Slutning de 2 sidste Vers af Harhonie=Choralen paa forbemeldte Maade bleve afsiungne og derpaa Psalmen No. 211 under Orgelmusiqve. Under begge Psalmernes Afsyngning strøede 10 smaae hvidklædte Borger=Døttre Blomster og Grønt af smaae Kurve paa begge Sider af Liget. Kirken var paa det skiønneste prydet efter Aarets Tid med Guirlander og Grønt og saavel paa Alteret som i Lysekronerne Lysens tændte. Over Kisten saaes ligesom for 1/2 Aar siden ved den Afdødes Vens, Geheime-Konferentsraad Gersdorffs Bisættelse, en Laurbærkrands med Ordet: His let. Da Alt var forbi, blev Liget udbaaret til Gravstedet paa St. Knuds Kirkegaard, for Enden af Kathedralskolen og den Danske Skole, hvor samme blev nedsat saaledes, at det, efter Sal. Biskoppens eget Ønske, ved forestaaende Jndvielse af den nye Assistentsskirkegaard uden for Byens Vesterport, igien kan optatages, og dertil udføres. - Hvo gienkiender ikke ogsaa i dette Træk den Mand, hvis Liv var ædel Oplysning saa helliget, at han selv efter Døden vilde bidrage Sit til at udrydde Fordomme, (Hempels Avis.)
Jyske Efterretninger, 1811-01-15
Skagen, den 16 Decbr. Natten mellem den 20 og 21 Nov, indstrandede 1 Miil Vesten for Skagen er Amerikansk Skib, bestemt til London. Kapitainens Navn er James Christy. Takkelagen, samt endeel af Lasten er berget, men det vil gaae langsomt med det Øvrige. - Den 7 Dec. stod paa Revet en Engelsk Orlogsbrig, som dog ved Hielp af fine Barkasser kom at igien. Paa samme Tid var en Smakke eller Galease, med Sukker og Kaffebønner, kommen fra Helgoland, kommen til Ankers paa den nordre Side under Batteriet. Den blev besat af Kaperfører A. Eriksen og Kapt. og Ridder Westenholtz. Det meste af Lasten blev under Batteriet udlosset af Militairet og nogle af Skagens Bergere, men da Aftenen faldt paa, og der endnu var 25 Foustager i Prisen at udlosse næste Dag, vilde man buxere Skibet forbi Revet, for at losse Resten paa søndre Side, men som Strømmen var alt for stærk imod, maatte man lade Ankeret falde. Jmidlertid kom en Engelsk Fregat forbi Revet, og da den nærmede sig, maatte Vore flygte fra Skibet, og overlade det til Eien den med Resten af Lasten. (Dagen.)
Jyske Efterretninger, 1811-01-15
Hs. Majestæt har ved Parolen under 12 Decbr. f. A. behaget allernaadigst at befale saaledes: "Naar noget Skib maatte ankomme til Kysterne, af hvilket Fienden. har borttaget Ladningen, skal Skibet, dets Mandskal og Papirer sættes under militairt Forhør og strængeste Undersøgelse. Forinden dette er skeet, skal det ikke være Mandskabet tilladt, at have nogen Samqvem med Folk i Land eller nogen Udlysning finde Sted. Jndtil Skidet er frikiendt besættes det med militair Vagt og forbliver under militair Bevogtning. Til at foretage disse Undersøgelser udnævnes en Søeofficeer, en Landofficeer, og en Auditeur eller civil Embedsmand. Vedkommende commanderende General eller høistcommanderende Offficeer i Districtet har at vælge de fornødne Personer af de i Nærheden værende til bemeldte Øiemeds Opnaaelse.
Jyske Efterretninger, 1811-01-15
(Statstid.
Jyske Efterretninger, 1811-01-15
Aalborg Byenyt. Døbte. Den 7 Januari, Bødker Mathias Sal qvists Søn Hans Christian; Fadderne: Bødkersvend Niels Olesens Kone, Gjordemoder Mad. Søndergaard, Bødkersvend O. Olesen og Barnets Fader. D. 11 Jan., Skoemager Niels Hoffmanns Søn Andreas Christian, Fadd. Mad. Aspach, FrøkenJachelln, Agent og Ridder Qvist, Kiøbmand H. Kaarsberg, Dandse=Informator Haack. D. 12 Jan, Bødkersvend Nicolai Poulsens Datter Pauline Josephine, Fadd. Mad. Meier, Jomfr. J. Møller, Vertshuusholder P. Hausig, Bødker C. Dochedahl, Bødkersvendene L. Kirketerp og J. Holm, Muursvendene P. Lunøe og H. Gudisen. D. 14 Jan., Kiøbmand Jacob Christensens Tvillingsønner Christian og JanMeir; Fadd. Mad. J. Borup, Jomfr. C. Hass, Mad. N. Wigelsen, Jomf. Wedege, Agent L. Kieller rup, Kiøbmændene O. Christensen, L. C. Nørgaard, B. Christensen, Coffardi=Capt. E. Nielsen og Fr. Kallesen, Kiøbmændene Christen Sødring, J. Deichmann, H. Blichfeldt og N. S. Mørch.
Jyske Efterretninger, 1811-01-15
Begravede. D. 10 Jan., Muurmester Jacob, Aarestrup, 77 Aar. S. D. Lieutenant v. Hencheel, 42 Aar. D. 11 Jan., Peder Thomsen Lunøe, 50 Aar. D. 12 Jan. Justitsraad J. Bøggilds Datter Jomfr. Jane Margarethe Bøggild, 16 Aar. D. 14 Jan. Qvarteermester til Kaps Frederich Klein SchnakouskysSøn, Carl Wilhelm, 2 Maaneder og 3 Dage.
Jyske Efterretninger, 1811-01-15
Paa Torsdag prædiker i Hospitalet Hr. Klauen, paa Fredag i Frue Kirke Hr. Meden. Ved Lieutenant Henckels Grav. Du sank ned i Ciravens Skiöd velsignet af Gud og alle gode. Din daadfulde Ungdom havde du anvendt til at samle nyttige Kundskaber og med Hæder udfylde den Plads i Livet, Forsynet havde anviist dig, og i din Manddom virkede du, saalænge du kunne, hædret af dine foresatte og at tet som den kyndige, duelige og retskafne: og fra det Öieblik, dine Lidelser fængslede dig til et langvarigt Sygeleie, viiste du, hvad Manden, med Aands Kraft og taalmodig Standhaftighed kan udrette. Du overlod dig ikke til örkeslös Sorg, eller umandig Klage, men du gavnede med Underviisning mange Unge, der endnu erindre med Skionsomhed den Lærdom, din lyse Aand meddeelte dem. Hvil rolig i din Grav ædle heden denfarne, dit Minde lever hædret og velsignet hos Ægtefælle, Born og Venner. Forlöst fra Støvets Möie gik du ind i en bedre Verden, hvor din dannede Aand, dit ved Lidelser luttrede og for Evigheden modne Hierte har banet dig Vei til navnlös Velsignelse.
Jyske Efterretninger, 1811-01-15
Avertissements. Næstkommende Onsdag den 30 Januar holdes paa Aalborg Raadstue om Formiddagen Kl. 10. Generalforsamling i det for Aalborg Stift tilligemed Aalborg Amt oprettede occonomiske Selskab; i dette Möde, 1) fremlægges til Selskabets Bedømmelse det indkomne Forslag til Love for Selskabet, 2) udnævnes Selskabets Bestillingsmænd, nemlig :a) ere temporære Directörer; b) en Comission for Landvæsenet, og Fiskeriet samt Huusflid paa Landet; c) en Commission for Fabriker, Manufacturer og dermed forbundne Arbeids-Anstalter samt Kunster, Haandværker og Huusflioi Kiöbstæderne.
Jyske Efterretninger, 1811-01-15
Til denne Generalforsamling indbydes alle de, som have antegnet sig for Bidrag til Selskabet. De uden for Aalborg boende og de hvis Leiligheder tillader at overvære Forsamlingen, ville behage forinden skrivtlig til undertegnede at indsende deres Forslag forseglet paa anførte Selskabets Bestillingsmænd, hvilke Forslag da ved Generalforsamlingen skal vorde aabnede. Tillige udbedes de som vilde meddele deer og Forslag om Selskabets vordende Virksomhed, at vilde forinden Generalforsamlingen behageligst tilstille samme til undertegnede. Aalborg, 14 Jan. 1811. Efter Ordre A. P. Meden, Selskabets Secretair.
Jyske Efterretninger, 1811-01-15
De Landmænd som behøver til egen Fornødenhed, eller haver Lyst at udbrede Hør=Avlen, tilkiendegives at der kan bekommes god tydsk Sæde=Hørfrøe for billig Priis hos Kiøbmand Borreschmith i Aalborg, boendes ved Væsteraae. En Malm Hane med en Nøgle til, er borttagen i min Stue, Onsdag d. 10 om Aftenen, Nøglen var kiendelig ved det, den var loddet. Enhver retskaffen som de kommer tilhænde, vilde tilkiendegive mig det og skal derfor blive erkiendtlig, og det var mig desmere om giøre, da jeg med temmelig Vished veed, af hvem de er taget. Sigvart Lyche.
Jyske Efterretninger, 1811-01-15
Løverdagen d. 19 Januar næstk., om Eftermiddag Kl. 2, holdes Generalsamling af Jnteressenterne i det Borgelige Veltænkende Jnteressenteres Liigkasse, be Oldermanden Tømmermester Jens Alss, for at efter Regnskabet og udvælge en nye Oldermand og Biesidere samme Tiid antages og nye Jnteressentere. Aalborg d. 14 Jan. 1811. Peder Rodschou.
Jyske Efterretninger, 1811-01-15
Tirsdagen d. 8 Jan., er paa Veien fra Søndertrader til Aalborg Vesteraae, tabt en Sølv Spore med Læder og et Sølv Spænde; hvo som maaatte finde samme, ville behage at henvende sig til Hr. BogtrykkeVandall, som anviser Eieren og kan vente at erho de en resonabel Douser.
Jyske Efterretninger, 1811-01-15
En honet og sædelig Jomfrue af sadt Alder og af god Opdragelse, som kan hiemle sin gode Caracteer, og havende gode Vidnesbyrd ved sit sædvanlige retskafne Forhold, og som fra ung Alder af, har været belært i Huusholdning, og i samme Fag hidtil tient som Huusholderske, bliver formedelst huuslig Forandring tieneste ledig første Maj. Hvem som behøver en saadan paalidelig Huusholderske, enten i Aalborg eller paa Landen, ville behagentlig derom faae fuldkommen Underretninhos Jomfrue Kiækulf, hos Hr. Kiøbs og Handelsmand Christian Thygesen i Aalborg.
Jyske Efterretninger, 1811-01-15
Hos mig Undertegnede bekommes: alle Slags indført Lys i Punde og Stykkeviis, ligesom forlanges, foruden alle Slags hjemmestøbte Lys med Bomulds Veger og andre dito i Pund- og Stykkeviis, samt Flæskeskinker, som er extra gode og vel røgede; slagtede og levende Giæs efter Behag, til Kongens Fødselsdag; alt til billigste Priis. Aalborg den 14 Jan. 1811. Zander Suur.
Jyske Efterretninger, 1811-01-15
Da jeg af mine høie Foresatte haver erholdt Tilladelse: at reise bort i nogen Tid, udbeder jeg mig den Godhed, at Meenigheden til Budolphi Kirke, behageliggenvilde henvende sig til (S. T.) Hr. Klokker Ravnkilde, som i min Fraværelse i Forening med Hr. Organist Hals, bestyrer mine Embeder. J. Rabell, Cantor og Organist.
Jyske Efterretninger, 1811-01-15
Som Universal=Arving efter Mad. Anne Marie Riis fød Klitgaard, som boede og døde her i Byen, indkalder jeg hermed samtlig hendes Credi= og Debitorer, at møde hos mig inden 12 Uger fra Dato, de første for at legitimere deres Krav og de sidste for at betale hvad de ere skyldige eller aftale Betalingstiden for saavidt den ikke forud er bestemt. - Tillige ville enhver, som eier nogen af de fra hende udgivne Pengebille ter, inden 4 Uger fra Dato, til mig indlevere sin Forraad deraf, imod at erholde Valuta af en Courant Rigsdalers Bankoseddel for hver Rigsdaler i Billetter. Hiøring den 31 Decbr. 1810. Jens Møller, Fuldmægtig hos S. T. Hr. Byskriver Esbach. Hvor beqvemme Værelser for en honet Familie er atfaae til Leie, førstk. Paaske Fløttetid, anviser Hr. Bogtrykker Wandall. (mere følger i Tillægget.)
Jyske Efterretninger, 1811-01-15
Fortsættelse af Reglementet for Gjordemodervæsenets Jndretning a. (see næstforrige Avis). - §. 28. De af Stifts= eller Land=Physici oplærte Gjordemødre, der allerede ere ansatte med fast Løn bør fremdeles beholde samme. - §. 29. Naar der til et Giordemoder=District ikke kan erholdes nogen ordentlig oplært Giordemoder, da skal Stedets Øvrighed der og giøre Jndberetning til Over=Øvrigheden, samt bringe et eller flere Subjecter, helst af Districtets egne Beboere, i Forslag, til at oplæres i Gjordemoder=Viden ben, for siden at ansættes som Gjordemoden i Districtet. - §. 30. Det Fruentimmer der bringes i Forslag til Oplærelse som Giordemoder, maa ikke være under 20 Aar og ikke over 30 Aar gammel; hun bør have Beviis fra hendes Sielesørger og hendes Sædelighed, og Attest fra en Læge om hendes physiske Beqvemhed, hvorved tillige maa iagttages, at hun ikke har nogen Legemsbræeller Mangel, som kunde opvække Skræk eller Afskye hos den Fødende. Ogsaa skal, under lige Beqvemhed til at bringes i Forslag, den nyde Fortrin, som er gift og selv har født Børn, ligesom og den, der kan skrive, bør foretrækkes andre, der ikke forene denne Færdighed med de øvrige udfordrende Egenskaber. - §. 31. Dersom der iblandt de Fruentimmer, som saaledes bringes i Forslag, skulde findes Nogen, der besad alle fornødne Egenskaber, men ikke havde Evne til selv at bekoste sin Oplærelse, da skal Overøvrigheden, naar den finder Saadant efter Omstændighederne nødvendigt, være bemyndiget til at foranstalte hende paa det Almindeliges Bekostning underviist ved Lærranstalten for Gjordermødre. - §. 32. Omkostningerne paa en saadan Lærlings Ophold og Underviisning i Stiftelsen, samt paa hendes Hen og Hiemreise, afholdes af Kiøbstædens Kæmnerkasse, naar hun er bestemt til at ansættes i en Kiøbstæd; men, skal hun ansættes i et Landdistrict, blive disse Omkostninger at udrede af hele Amtets Hartkorn, paa den Maade og under de Vilkaar, som i d. 15 og 16 er fastsat i Henseende til Landdistricts Gjordemødrenes Løn, m.v. - C. 33. Naar oplærte Gjordemødre ere blevne ansatte i Districterne, eller og andre efter §. 26 og 27 have faaet Tilladelse til der at practisere som Gjordemødre, skal ethvert Fruentimmer, der, uden at være enten examineret eller prøvet, betiener en Barselkone, og ligeledes enhver Barselkone, der benytter et saadant uautoriseret Fruentimmers Hjælp, have forbrudt til den eller de beskikkede Gjordemødre, fra 2 Mk. til 5 Rdlr. efter Sagens Beskaffenhed; med mindre det beviisliggiøres, at en autoriseret Gjordemoder ikke har været at erholde. - §. 34. Derimod skal det ikke være nogen formeent at betiene sig af en oplært og exammeret Gjordemoder, enten fra samme eller andet District, istedet for den ansatte; dog bør den i Districtet med Løn ansatte Gjordemoder i saa Fald nyde Halvdelen af den for en Barsel kones Betiening ovenfor fastsatte Betaling.
Jyske Efterretninger, 1811-01-15
(Slutningen følger.
Jyske Efterretninger, 1811-01-15
Avertissements.
Jyske Efterretninger, 1811-01-15
Auctioner. Mandagen den 28 Januar næstk. Kl. 9 Formiddag for retages offentlig Auction hos Strandlogden i Gier aae i Dronninglund Sogn, over 29 Stkr. Planker a. af Fyr. Samme Dags Formiddag Kl. 11 foretages Auction. hos Strandfogden i Assaae i Dronninglund Sogn over omtrent 200 Stkr. Planker m.v. Samme Dags Eftermiddag Kl. 1, holdes Auction hos Strandfogderne Hans Ladefoged og Simon Jepsen i Søraae over circa 3 a 400 Stkr. Planker af forskiellig Længde.
Jyske Efterretninger, 1811-01-15
Tirsdagen den paa følgende 29 Januar Kl. 9 Formiddag, foretages Auction hos Strandfogderne Hans Skioldann og Jorgin Jørgensen i Woe saae i Albek Sogn over omtrent 600 Stkr. Planker af forskiellig Størrelse, enkelte Egestokke, Fyrre Bielker, samt nogle Vragsstumper og en betydelig Deel forbrændte Planker.
Jyske Efterretninger, 1811-01-15
Onsdagen den 30te Januar Kl. 9 Formiddag, foretages Auction hos Strandfoged Peder Kok i Lyngsaae i Albek Sogn over 16 Stkr. Eegestokke, omtr. 250 Stkr. Planker, foruden endeel forbrændte dito, noget Vrag, en ege Skibsbaad m.v. Samme Dags Middag Kl. 12, holdes Auction hos Strandfogden i Sønderklit i Aalbek Sogn over 3de ege Bielker, omtrent 60 Stkr. Planker af forskjellig Størrelse, foruden endeel forbrændte dito, noget Skibsvrag, en ege Skibsbaad m.v. Samme Dags Eftermiddag Kl. 2, foretages Auction. hos Strandfogden i Nørreklit i Albek Sogn over 41 Stkr. Planker af forskellig Størrelse, samt endeel forbrændte Plankstumper.
Jyske Efterretninger, 1811-01-15
Torsdagen den 31 Januar Formiddag Kl. 9, holdes Auction i Søndre Solbek i Wolstrup Sogn hos Strandfogden, over omtrent 50 Stkr. Planker og endeel forbrændte Plankstumper. Samme Dags Middag Kl. 12 holdes Auction i NørreSolbek hos Strandfogden, over omtrent 50 Stkr. Planker, nogle forbrændte Plankstumper og noget Skibsvrag.