Berlingske Tidende, 1795-11-02
J London ere udkomne følgende Forholds=Regler for 7 Skibe, som seille ved Gudvinds Fyhr. Gudvinds flydende Fyhr ligger O. til S. for den nordligste Pynt af Gudvind, kaldet Nord Sands Hoved (North Sand Heed) i en Distance af lidet over Trefiordededeel engelsk Miil fra den nærmeste Deel af Nors Sands Hoved i 9 Favne med lavest Vand. Det ligger S. S. O. 1/2 O. for Nord Forelands Fyhr, i en Distance af 7 1/2 engelske Mile, og N. O. til O. en fierdedeel O. for det østligste og nederste af Sod Forelands Fyhr i 13 tre fierdendeel engelske Miles Distance. Paa det man kan skielne det fra de tvende Forelands Fyhr ere der tre kiendelige Fyhr anbragte ombord paa Fartøiet, saaledes at det mellemste synes betydeligen høiere end de tvende paa Siden, som udgjøre en opreist Triangel, saa at man ei kan tage feil og ansee art for en at de foregaaende. End videre vil der i tyk og taaget Veir, bestandig blive ringet med en stor Klokke ombord paa det Fartøi, paa hvilket Fyrene brænde, for at advare Skibene, der vel kan høre denne, men ikke see Jlden, at de ere nær ved Nord Sands Hovedet. Situationen af dette flydende Fyhrer saa vel afpasset, at det vil være umuligt for et Skib at komme paa Nord Sands Hoved eller nogen anden Deel af Gudvind, naar Skipperen allene iagttager følgende tre korte og lette Anviisninger: 1) Hoved=Hensigten med Gudvinds Fyhr er at holde Skibe. re østen for Gupvind, hvorfore Skipperne af alle de Skibe, som komme fra Nord Søen til Dowers Canal, maae give nøie Agt paa ikke at bringe Gusvinds Fohr meere sydlig end S. S. V. af dem; og tvertimod hellere, medens de ere Norden for Fyrret, holde det Vesten end Syd og Østen for den Peiling, og kan de være sikkre paa at ville passere noksom til Østen saavel for Fyhret. som enhver Deel af Gudvind, naar de efter at have seilet forbi det, styre S. til V. 2) Skipperen af de Skibe, som seile fra Dowers Canal til Nordsøen, maae tage vare, ikke at styre norderlig Cours forinden de have Gudvinds Fyhr i N. til O., (NB. N. O. var i de 2de forrige Bekiendtgiørelser en Fril) derimod maae de før bringe det mere i Nord end i Ost af den Peiling medens de ere Sønden, for det, og vil de da være sikkre paa at passere langt nok Østen for Fyhr og Gudvind. Og 3) Skulde noget Skib som kommer fra Nordsøen til Do vers Canal formedelst uundgaaelig Nødvendighed, foraarsaget ved Strøm eller Vind, (eller og at Skipperen selv vilde det) ikke kunde passere Syd bag om Gudvind eller Østen for det; saa har han det i sin egen Magt ved en eneste Peiling af Gudvinds Fyhn, at ankre under Nord=Sand=Hoved i 6 a 7 Favne Vand reen Grund og ligge ligesaa sikker som Fartøyet med Fyhret. Til den Ende maae han holde sig norden for Fyrret, indtil han haver det omtrent i Syd i en halv engelsk Miils Distance og da ankre. Eller skulde Skipperen heller ønske at komme ind Vesten for Gudvind, saa at han var Gull=Strømmen aaben (the Cull Straam imellem Nord Sands Hoved og Landet kan han løbe ind Norden for Gud vind med en N. V. Cours til han troer at have seilet omtrent 2. a 3 engelske Mile ind eller N. V. for Fyhret, og da ankre i 748 Favne, peilende Fyhret i S. O. for Skibet. Alle ovenmelte Prilinger ere med Compasset, saa at intet er tilstaaet for Variationen, som nu er 22050 V.