Berlingske Tidende, 1764-06-22
Det den 17de huus hjemkomme Asiatiske CompagnisSkib, Dronning Juliana Maria, efterat det den 17de Mart. 1763 var afgangen herfra, passerede Canelen den 28de Mart. til 4de April: fik den 28de August China 1 Stole, og antrede paa Wampaw Rhed den 1ste Sept. Den 21de Nor. antredt det paa Bok og Tiger; gik derfra den 21de Dr.; laae til Ankers ved St. Helene den 25de til 28de Mart. 1764; passerede Canalen tilbage i PintsDagene. Ved dets Ankomst paa Wampaw, laae samme steds i Dansk, 1 Svensk, 3 Hollandske og 2 Engelske til Ankers. Den 3die Sept. ankomme nok 2 Engelske; den 4de 2 Franske; den 5te 1 Fransk, den 25de 1 Engtil fra Bomhayen; den 27de 1 dito fra Engelland; den 10de Oct. i Svensk, Capitain Shiermann, den 14de 1 Engelsk, den 15de 1 Dansk, Kongen af Danmark, Capuain Smidt; den 22de 1 Engelsk, den 5te No. 2 Engelske. Den 16de Decbr. afbrændte 3 Engelske og 1 Dansk af Banie Salent, som ved Mohrernes Uforsigtighed var kommen Jld udi. Ved samme Vaade mistede og nogle at Mandskabet paa Skibet Kongen af Danmark en Det af deres Tøn. Af ovenmeldte Skibe havde ingen passerer St. Helene, da Capit. Holm var der paa Hiemreisen, men i samme Dage at som Storskibet fra Engelland. Af sit Mandskab har dette hiemkomne Sted kuns mistet 3 paa Hen og 2 paa Hiemrensen. Med denne Skib ere og hiemkomne som Passagerer Styrmandent Stat og Junge, at det forulykkede Sild Græve Moltke, der førtes af Caratain Bagge, som kommer hiem med Stidet Prindeste Louisa, tilligemed Capitain Luders, som var paa Skibe i Slaget med Maratierne, paa den Tid da Capitain Rort midt blev sangen af samme. Paa Skibet holdt Hr. Bichered Confirmation den 29de April med 9 Confirmantere, hvoriblant Hr. Niels Schested de Gyldenfeldt, og Otto Diderich Lutten Aggerbek. Paa Silde Princesse Louise er den Holl. første Supertorger død forend Ankomsten til Cadix, og den Danske ved Ankomsten til Canton. Af en Skrivelse fra Jsland, Bardstrands Systel, undet 30te August 1763. Om Ager= og Hauge Dyrkning veed jeg intet, uden hvad angaaer dette Syssel, og da ere her hos Bønderne omtrent 40 Kaal: Hauger; jeg har og ten: deri naarde den grønne Kaal forrige Aar (1762) om trent en Karls Høyde; Nelper, eller Røver, et Slags Roet, til man paa 2 og en halv til 3 Pund, og af Jordablerne nogle, saaledes som jeg har seet dem i Danmari. Kort søgt, sog troer at alt sligt verer her ret vel, naar det saaer Opvartning. Men i Aar i 1763) er noget at dette ringere, formedelst den langvarige Tørkr. Men hvorom alting er, kan jeg sikkert regne, uden at sige for me att, at jeg ikke bytter min liden Agerbrug med 3 eller 4 Tønder udenlandsk Meel. Bønderne, som have ikkun smaae Tofter, skattere og deres efter Proportion. Overalt an ster jeg Agerbruger for den nyttigste Indretning her til Lands; bi er allene ville det svare det fremmede Meel, Brød og deslige, men endog medføre adskillige Slags Drøyelse i hver Lands Huusholdning, uden hvilken al Forraad og Udveie ikkun lidet nytte. Ja jeg skulle være færdig til at give Ager, bruget Forttin, endog for det kiære Fiskerie, hvoraf Bønderne her paa Stedet holde saa meget, hvis jeg ikke frygtede for den uindskrænkede Magt, som forudfattede Meeninger have, naar de ere bestyrkede ved en langvarig Vane.