Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-06-24
(Af Altona Mereur og Hamborg Correspondent.) Tydsklant. Angaaende Keiser Napoleons O hold i Dresden leveres endnu følgende Skrivelse derfra Alle, der have kunnet være Øienvidner, omtale den s. deles Opmærkjemhed og Venskabelighed, Keiseren vil Kongen af Preussen. Egne Høitideligheder fandt alde Sted ved Hoffet, da den hyppige Courtervexel fra at Sider ved Dag og Nat uafladelig beskieftigede den P. nark, i hvis Hænder Forsynet har lagt saamange Rig Skjebne. Lod han sig imidlertid en sielden Gang seer giøre et Spadsererede omkring i Byen, da fyldtes og Luften med et vedvarende Jubelraab af den beundrer Mængde, hvorved Keiseren selv var ualmindelig naa og nedladende, og syntes at finde Velbehag i dette ukulede Følelsesutbrud fra et Folk, der stedse udmærker ved Loyalitet og Troskab. Og saaledes har Dresden nu den Lykke, i solv Dage at eie Aarhundredets største H. og Hersker inden sine Mure, og det under Omstænd, heder og Omgivelser, der evig maae blive mærkværde for Historier. Hvert Minut var paa en vis Ma svanger med Tilkomst, og vigtig ved store Beslutning og Følgerne af de her førte Underhandlinger og aft Forholdsregler tør engang overraske hele Europa. hvad der havde den Lykke at nærme sig den Magelfølte sig ikke blot giennemtrængt af Ærbødighed, i og opfyldt af Beundring af de i sieldneste Samfund, forenede Egenskaber. Alt hvad paa nogen Maade har den Lykke at vise ham Opmærksomhed eller Tiene blev begavet med sand keiserlig Naade. Jllyrien. De Korsarer og Sørøvere, EnglaRøvelyst ligesom udsøyer paa det adriatiske Havs Kystudove efter Behag Røverier paa Øernes og Klipper ulykkelige Jndbyggere, hvor det lykkes dem at lan Hvergang de have viist sig som Fiender, bleve de leventilbageslagne; men de betiene sig af det franske Fe lande saaledes som Venner, og begaae da de største U dener. - Saaledes løb den 16de Maii 8 Skibe i fransk Flag ind i Melados Havn, og forlangte un dette Navn Levnetsmidler; men om Natten gik Rør ne i Land og spredte sig om i Byen, brød Pakhuus ren op, slog Faden istykker, og lod den Viin løbe de ikke kunde tage med, hvorefter de stak flere Pak i Brand, saa blot Murene bleve staaende. Havde i Fribyttere og Røvere, der overlode sig til slige Uorden, ikke bebudet sig som Venner, vilde de brave Ølboer i ladet dem gaae i Land, men forsvaret deres Enemermed sædvanligt Mod, som nys de paa Øen Uglig gjorde, Sex armerede Schebekker viste sig for Cudi- og truede den med Plyndring; disse Skibe vare fulde Engelske Tropper, som man kiendte paa deres røde Ud form; men Nationalgaden samlede sig, besatte Høide, og de gunstigste Stillinger; den kapre Kommandant; sommede Gemytterne; et Detaschement Soldater saaes lerede ankomme, og Englænderne forføiede sig i største hast ombord igien, og toge skiendigen Flugten. Tyrkiet. Jo mere paa den ene Side Veirligt og farstid viser sig gunstigt, og paa den anden Fredshaabet sterhaanden forsvinder, desmere levende seer man her uberedelserne til Lands og Vands til det nye Feldtog. beiderne i Arsenalet drives med megen Jver. Ad tillige fra Natolien komne Hobe Sørtropper ere strax svne fordeelte paa Krigskibene, der lave sig til at løbe Man synes at føle den Nødvendighed, deshurtigere sætte Flaaden i seilfærdig Stand, da allerede adskil ge russiske Fregatter have ladet sig see ved Jndløbet Bosphorus. Endnu nyelig afgik som Ortas eller ompagnier Artillerister med 150 Kanoner til Storvigrens Leir, som Alt viser, at det er Portens Alvor, sed al sin Kraft at ville fortsætte Krigen.