JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1832-01-03
ansdagen den 11te Januar førstkommende, om Eftermiddagen Kl. imellem 2 og 4, bliver, ifølge Forlig og derefter passeret Execution, ved offentlig Auction 4de og sidste Gang, og uden flere Auctioners Holdelse, opbuden til absolut Bortsalg : Huset No. 76 paa Hiørnet af Vognmagergade og Slippen. Ved den over Eiendommen afholdte 3die Auction er budet 7600 Rbd. Sølv, Conditionerne og de Eiendommen vedkommende Documenter ere til Eftersyn hos Procurator Haagen boende i Klædeboderne No. 102. redagen den 13de Januar førstkommende, om Eftermiddagen Kl. imellem d) 2 og 4, bliver ved offentlig Auction 2den Gang opraabt til Bortsalg : Huset No. 215 paa Hjørnet af store Kongensgade og Kongens Nytorv, tilhørende afgangne Handelsmand Gerson Levns og efterlevende Enkes Boe. Conditionerne og de Eiendommen vedkommende Documenter, ere til Eftersyn hos Procurator Haagen, boende i Klædeboderne No. 102.
Berlingske Tidende, 1832-01-03
Fredagen den 13de Januar førstkommende, om Formiddagen Kl. imellem 11 og 12, bliver, ifølge Execution og Udlæg for resterende Jordskyld, ved Auction, 2den Gang opbuden til Bortsælgelse : Landstedet ei blot til Lyst kaldet, beliggende paa Stadens Vester fælled, under Matricul Nr. 44, 8 - 11, i udendes Vester Qvarteer, med tilhørende 2 Hauger og Jorder, hvis Areal udgiør 20 Tdr. Land, ansat i Hartkorn for 1 Td. 4 Skpr. 1 Fdkr. 1 1/2 Alb. 3die og adste Auction, hvorved Eiendommen absolut bortsælges, afholdes Fredagen den 27de Januar førstkommende, om Formiddagen Kl. imellem 11 og 12. Conditionerne og Vurderings=Forretningen ere til Eftersyn hos Procurator Hansteen, boende paa gammel Amagertorv Nr. 38.
Berlingske Tidende, 1832-01-03
Efter Udvantning for Kongelige Skatter og Commune=Afgivter stilles Gaar- den No. 156, i denne Kiøbstads Søndergade, til Auction Mandagens den 16de og 30te Januar samt 13de Februar førstkommende 1832, hver Gang Klokken 11 Formiddag; de 2de første paa Byens Raadstue og den 3die i den sælgende Gaard. Denne, som er indrettet til Farverie, bestaaer af 16 Fag Forhuus, 2 Etager, 9 Fag Baghuus, 6 Fag Sidehuus og 9 Fag Tilbygning, med tilliggende 2de Haver. Hvilket til Lysthavendes og Pantecreditorernes Efterretning bekiendtgiøres, ifølge Placaten af 22de April 1817. Kierteminde, den 24de December 1831.
Berlingske Tidende, 1832-01-03
At den til Onsdagen den 11te Januar 1832, berammede 4de Auction over i den Stervboet efter Gaardmand i Sønderbye, under Selsøe Stamhuus, Hans Pedersen tilhørende Arvefæstegaard med Jordlod, staaende for Ager og Engs Hartkorn 8 Tdr. 3 1/2 Fdkr., er udsat til Ondagen den 18de samme Maaned, om Formiddagen Kl. 10, bekiendtgiøres herved. Frederikssund, den 29de December 1831. Jansen. constitueret Auctions-Directeur.
Berlingske Tidende, 1832-01-03
Efter Eierens og vedkommende Panthavers Begiering, grundet paa Forlig- bliver Gaarden Fladhede, i Ramme Sogn, i Wandfuld Herred, med dens Anpart Konge-, Kirke-, Korn- og Qvægtiende, stillet til 3de offentlige Auctioner, for absolut at bortsælges: Tirsdagen den 24de Januar, den 7de Februar, den 21de - 1832 førstkommende, hver Dags Formiddag Kl. 10, at hvilke de 2de første holdes paa Raadstuen i Lemvig, men 3die og sidste Auction derimod i Gaarden selv, som skatter af Hartkorn 7 Tdr. 4 Skpr. 2 Fdkr. 2 1/2 Alb., og som dertil har overflødig gode Eiendomme, samt fornødent Jldebrændsel af alle Slags. Gaarden kan tiltrædes til næste 1ste April; hvilket herved til Liebhaveres og alle øvrige Vedkommendes Efterretning bekiendtgiøres, i Henhold til Placaten af 22de April 1817. Herreds-Contoiret i Lemvig, den 24de December 1831. Gundelach.
Berlingske Tidende, 1832-01-03
Stevning. Første Bekiendtgjørelse. Carl Georg Lenning, constineret Herredsfoged og Skriver i Leie Herred, Giør vitterligt: At efter Begjæring af Aftægtsmand Jens Hansen af Østrup Bye, Kirkerup Sogn, ifølge Kongelig allernaadigst Bevilling af 21de October d. A., indstævnes herved den eller dem, som maatte have ihænde 2de til ham transporterede men bortkomne Obligationer, nemlig: 1) en af Hugger Ole Hansen i Gundsøelille til Sognefoged, Gaardmand Ole Jensen i Østrup, under 30te December 1809 med første Prioritets Panteret i en Debitor tilhørende Jordlod i Gundsøelille af 1 Td. Hartkorn med Besætning og Jnventarium udstædte Panteforskrivning, oprindelig stor 300 Rd. D. C., men, efter derpaa skeet Afdrag, omskreven til 90 Rbd. Sølv, og 2) en af Parcellist Nelaus Larsen i Gundsøelille til Sognefoged og Gaardmand Ole Jensen i bemeldte Østrup, under 30te December 1809 med 2den Prioritets Panteret i Debitors Jordlod i Gundsøelille, af Hartkorn 3 Tdr. 2 Skpr. 1 Fdkr. 1/5 Alb. med Bygninger og 1ste Prioritets Panteret i Besætning og Jnventarium, udstædt Panteforskrivning, oprindelig stor 500 Rd. D. C., men omskreven til 300 Rbd. Sølv, -at møde ved Leire Herreds Ret, som holdes paa Roeskilde Raadstue den første Mandag i April Maaned 1833, som er en Retsdag, Formiddag Kl. 10, med bemeldte Panteobligationer at fremkomme og deres lovlige Adkomst dertil at beviisliggiøre, da samme, saafremt Jngen dermed skulde melde sig, ved Rettens Dom ville blive mortificerede efter nærmere Paastand. Forelæggelse eller Lavdag er afskaffet ved Forordningen 3die Juni 1796. Leire Herreds=Comptoir i Roeskilde, den 28de December 1831. Leuning, constitueret.
Berlingske Tidende, 1832-01-03
Ved en af den Kongelige Baierske Landret i Karlstadt under 18de October I 1831 udstedt og den 19de d. M., efter en Notarialoversættelse, inden denne Ret læst Edictalstævning er Franz Martin Müller, der siden Aaret 1780 har været fraværende fra Karlstadt, tilligemed Hustrue Wilhelmine Rübel, eller deres Livsarvinger, hvis saadanne foruden nedennævnte Søn maatte være til, opfordrede til, inden 3 Maaneder, enten personligen eller ved Fuldmægtig at melde sig hos ovennævnte Landret, samt legitimere sig som saadanne, da de i modsat Fald erklæres for borteblevne, og bemeldte Franz Martiin Müllers efterladte Formue, til Beløb 1217 Gylden 28 12 Krenter, uden Caution udleveres til hans Søn Johan Theodor Müller, det er født i Kiøbenhavn den 26de December 1787 og for nærværende Tid er boesat som Chirurg i Markt Kirchschlag i Ungarn; hvilket derved endvidere bekiendtgiøres. Den Kongelige Lands Over= samt Hof= og Stadsrets Skifte=Commission i Kjøbenhavn, den 29de December 1831.
Berlingske Tidende, 1832-01-03
Proclama. Ved Proclama, som er læst inden vedkommende Retter, ere samtlige Creditorer i Stervboet efter den i Nye Nybye paa Thorseng afdøde Gaardfæster, Sognefoged Christen Nielsen og ligeledes afdøde Hustrue Kar er Hansdatter, indkaldte, med 12 Ugers Varsel, til for mig, som constitueret Skifteforvalter ved Stamhuset Thorseng, at anmelde og beviisliggiøre deres Krav i Boet. Hvilket herved endvidere bekiendtgiøres, Thorseng Birks- og Skifteforvaltnings-Contoir, den 31te December 1831. M. J. Pasbiergreditorerne i afgangne Gaardfæstere Jens Sørensen af Ordrup og Hans Nielsen af Wandløse, deres Dødsboer, bliver herved med lovbefalet 12 Ugers Varsel, indkaldede at anmelde og bevise deres havende Fordringer for Undertegnede, som Skifteforvalter i Meerløsegaard og Bonderup Godser. Bonderup, den 28de December 1831. C. Friis.
Berlingske Tidende, 1832-01-03
Erste Bekanntnachung. Uever den Nachlas des verstordenen Zimmermeisters Christoph Friedrich Møller und dessen gleichsalls verstorbener Wiltwe hieseldst, ist, naa dem die Erden megen Jnsolvenz desselben darauf Verzicht geleistet haben, unter Vorbehalt der Rechte der Glandiger, concumus creditorum erkannt Es werden daher, mit geseslicher Ausnahme der protocollitien Creditoren, Alle und Jede, velche an den genaunten Nachlat Ansprüche und Forderungen, ste kuhren her us velchem Grunde ste wollen, zu haben vermeinen, oder era datugehørige Plander in Handen haben, bei Strafe der Aucschliefung ron deelet Concursmasse und bei Vetlust des Plandrecht, perimtorisch geladen und befebligt, sich dieserwegen innerhalb 12 Bochen, vom Taae der letten Bekannimachung an, im Stadisecretariate hieseldst zu melden ihre dessals eta in Handen habenden Documente urschristlich, vorzuzeigen und abscristlich zurückulessen, anch, sofernste Auswartige sind, Actenprocuratur zu bestellen, und demnichst vettere rechtliche Verfugung 3 grattigen. Flensburg, den 24sten Decbr. 1831.
Berlingske Tidende, 1832-01-03
Bürgermeister und Rath. J Jensen, Stadisecretair.
Berlingske Tidende, 1832-01-03
Ved Proclama, som bliver læst i den Kongl. Lands 1326 - 1830 a 31. Overret samt Hof= og Stadsret, ere alle De, som maatte have Noget at fordre i afgangne Wilhelmine Uch, fedt Cammermeyer, Enke efter Galanteriehandler Johan Barthold Uch, hendes Stervboe, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til her i Skifte=Commissionen at anmelde og beviisliggiøre saadant Krav; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Den Kongelige Lands Overrets, samt Hof= og Stadsrets Skifte=Commission i Kiøbenhavn, den 30te December 1831. Scheel. Mourier. følge Kongelig allernaadigst Bevilling af 12te December sidstleden, som Dags Dato er læst i den Kongelige Lands Overret samt Hof= og Stadsret, indkaldes herved, sub poena præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, Alle og Enhver, som maatte formene sig at have Noget at fordre i Grosserer Hans Wilders under Firma Wilder & Comp., til Skiftebehandling opgivne Boe, hvad enten saadanne Fordringer maatte være stiftede under bemeldte af ham brugte Firma Wilders a Comp., eller i hans eget Navn, med deres Paastand at fremkomme og saadant deres havende Krav, inden forbemeldte Tids Forløb, for os, som Skifte=Commissarier i dette Boe, at anmelde og beviisliggiøre Kiøbenhavn, den 2den Januar 1832. J. H. Brandt. M. F. Hansteen, Lands Overrets samt Hof= og Stadsrets Grosserer, boende i Strandgaden. No. 45 paa Christianshavn. Procurator, boende paa gammel Amagertorv Nr. 38.
Berlingske Tidende, 1832-01-03
Første Bekiendtgiørelse. Da Rasmus Andersen og Rasmus Madsen, Eiere af et 3 Boel i Oldau, have opgivet deres Boe til Rettens Behandling og Landfogderiet over samme har paakiendt Concurs: saa indkaldes Alle, som formene sig at have Fordringer og Tiltale til bemeldte Rasmus Andersen og Rasmus Madsen, deres 3/4 Boel og andre Eiendele, eller som besidde haandfaaer Pant, deres Boe tilhørende, ved Straf af Udelukkelse fra det proclamered. Boe og Pantets dobbelte Værdie forinden 12 Uger, fra den sidste Bekiendtgiørelse at regne, ved Professions=Protocollen i Actuariatet i Ærøeskjøbing at anmelde deres Fordringer og Panter, at fremlægge de ihænde havende Documenter, at indlevere bekræftede Gienparter deraf og at beskikke den fornedne Procuratur til Acterne. Ærøeskjøbing, under Rettens Segl, den 21de December 1831. (L. S.) Carstens.
Berlingske Tidende, 1832-01-03
Tredie og sidste Bekiendtgjørelse.
Berlingske Tidende, 1832-01-03
Extract, Arvingerne efter den i Calcutta i Aaret 1822 afdøde Peter Hjort fra Haderslef, en Søn af forhenværende Justitsraad og Amtsforvalter Hjort sammesteds, have, saasom Alle og Enhver, som har nogen lovlig Tiltale til hans Efterladenskab at melde sig inden 12 Uger i Actuariatet for Slotsgrunden i Haderslef paa lovbefalet Maade, ved Straf af Udelukkelse og deres Rets Fortabelse.
Berlingske Tidende, 1832-01-03
Skiønt jeg er temmelig vist paa, at min sal. Mand O. Hansen, der var Eier af Tudse Lundegaard i Holbeks Amt, ei har efterladt sig nogen Gield, saa indkaldes dog herved Enhver, som formener at have noget Krav enten til den Afdøde eller til mig, inden 12 Uger fra Dato at fremkomme med deres Fordring enten for mig eller for min Laugværge Præsten Hr. Schousboe i Buttrup, og skal enhver Fordring, som findes lovlig, strax vorde udbetalt. Tudse Lundegaard, den 16de December 1831. C. D. sal. Hansen. Som Laugværge, Schousboe.
Berlingske Tidende, 1832-01-03
Freditorerne i Stervboet efter Gaardmand Jens Christensen af Slosserup og efter Sidsel Marie Jacobsdatter, Huusmand Jesper Wævers afdøde Hustrue af Raagelund, under Grevskabet Christiansholm, indkaldes til at legitimere deres Fordringer inden 12 Uger fra Dato, ligesom ogsaa Arvingerne i sidstnævnte Boe, Maren Rasmusdatter og Grette Rasmusdatter, indkaldes til at anmelde deres Opholdsteder. Skifteretten for Grevskabet Christiansholm, den 24de December 1831. Nyeboe.
Berlingske Tidende, 1832-01-04
rretninger. udenlandske Ef De Forenede Nordamericanske Fristater.
Berlingske Tidende, 1832-01-04
Breve og Blade fra Washington, der ganske nyelig ere ankomne til London, indeholde mange Details om en Specialcongress, som har dannet sig der, for at debattere om det Spørgsmaal, hvad der skal skee, dersom den Nordamericanske Statsgields Afbetaling i næste Aar giør Toldafgifternes Oppebørsel, i financiel Henseende undværlig? Dette Spørgsmaals store Vigtighed, der atter ophidser alle Partier i de nordamericanske Fristaten til Lidenskabelighed, har bevæget samtlige Unionens Stater til at sende Deputerede til Washington, for at beraadslaae om dette Anliggende. Hidtil ere 201 Deputerede ankomne ; de have allerede begyndt Debatterne med al den Heftighed, som udmærker den Nordamericanske Politik. Her gives to Hovedpartier : det ene bestaaer af Søestæderne og Unionens sydlige Stater, hvis Jnteresse er aldeles commerciel; de have kun faa Fabriker, og deres Hovedindustrie indskrænker sig til Udførsel af raa Materialier, f.Ex. Sukker, Bomuld o. s. v. De forlange en fuldkommen fri Ind- og Udførsel, og ville gjøre den Nordamerikanske Statsunion, næsten udelukkende, til en Handels= og Manufacturstat. Det andet Partie, som især bestaaer af Unionens nordlige Stater, der have betydelige Fabriker, fordrer, som Betingelse for deres Industries Existents, at Toldtarisen skal staae ved Magt. Dette Partie er indbyrdes adskilt i to Dele, af hvilke den ene vil, at Toldindtægterne skulle overlades Contralregjeringen til at bestride Bekostningerne paa Armeen, Marinen, Canalanlæg o. s. v.; men den anden Deel fordrer, at de skulle deles imellem de enkelte Stater, saa at disse selv kunne drage Omsorg for deres Establissements. - Denne Crisis er den største, som endnu har fundet Sted i de forenede nordamericanske Fristater, thi dertil knytte sig alle øvrige Grunde til indbyrdes Tvist imellem disse, og det er - siges i et af hine Blade - i det mindste en tænkelig Muelighed, at de Nordamericanske Fristaters Samfund kunde opløses formedelst dette Overflod af Statsindtægter, ligesom andre Stater ere blevne opløste netop af Rangel paa saadanne Brussel, den 28de December.
Berlingske Tidende, 1832-01-04
Vedre underrettet end det Amsterdamer Handelsblad synes det i Dag hidkomne franske ministerielle Blad Journal de Debats af være, der indeholder den Forsikkring, at Cabinettet i Petersborg, havde tilraadet den Hollandske Regjering, at antage den Londonske Conferentses Beslutninger, men dog tillige tilkjendegivet de øvrige Magter, at Rusland aldeles ikke vilde deeltage i de Tvangs=Forholdsregler, som mueligen vilde vorde anvendte mod Holland, Men slige synes aldeles ikke at være Conferentsens Plan, dette kan ogsaa skjønnes af det engelske Ministerialblad, The Courier, af 14de Decbr., hvori udtrykkeligen siges, at den engelske Flaades sidste Sendelse til den Hollandske Kyst blot har havt til Hensigt, at hindre Holland fra et nyt Angreb paa Belgien.
Berlingske Tidende, 1832-01-04
J Anledning af den paa hine 24de Artikler grundede Tractat, blev et Te Deum afsjunget i Cathedralkirken. Kongen var tilstæde og med har det hele herværende diplomatiske Corps. 3 Kirken forefaldt en meget uopbyggelig Scene. Den engelske Gesandt, Sir Robert Adair, ilede nemlig med at tage Plads ved Kongens høire Side, men da denne Plads tilkommer den franske Gesandt, General Belliard, der har høiere Rang, saa lod Generalen, i Stedet for at tage Sære ved Kongens venstre Side, fin Stol sættes lige foran den britiske Diplomats, et strategiske Coup, der bevægede denne, for ikke at sidde tilbage, til at tage sin Position til Venstre. En forargelig Stene i en Kirke, begge glemte, hvor de vare.
Berlingske Tidende, 1832-01-04
Vore Commissarier, der for nogle Dage siden reiste til Calais, for at slutte et Statslaan med Hr. v. Rothschild, som havde begivet sig did fra London, ere nu komne tilbage, uden at Publicum har erfaret noget bestemt Vist angaaende Udfaldet af deres Nission. Nogle paastaae, at de af vore Oppositionsblade udbredte og overdrevne Rygter og Fredstractatens Jkke=Katificering, havde gjort Rothschild vankelmodig og bevæget ham til at afbryde, Underhandlingerne.
Berlingske Tidende, 1832-01-04
Constantinopel, den 23de Novbr. Der synes ingen Tvivl at være om, at Vicekongen af Ægypten nu agter at udføre sin længe nærede Plan, at erobre bele Syrien, indtil Libanons Bjergegn. Vel har Sultanen truet ham med at erklære ham for en Rebel, dersom han formastede sig dertil, og angribe ham med hele sin væbnede Magt til Lands og til Vands. Men Vicekongen lader haant om slige Trudsler, - Hiin Formodning bestyrkes ogsaa af den tyrkiske Flaades uformodede Tilbagekomst. Man veed nemlig først nu, at ingenlunde Cholera, men Vicekongens Forsikkring, at han vilde modtage den Tyrkiske Flaade med Kationer, dersom den kom til Alexandrien, har bevæget Kapudan Pascha, efter et unyttigt Ophold i Farvandene ved Rhodus, at vende tilbage til Constantinopel. Hvilke skrækkelige Følger vilde en Krig, - som dog synes uundgaaelig - lade frygte for Porten, der endnu lider haardt af de Saar, som Krigen med Rusland og den uopbørlige Kamp i det Jndre tilføiede den, medens Ægyptens mægtige Hersker har en paa europæisk Viis organiseret, med duelige Anførere forsynet Armee, en Flaade, som vel kan maale sig mangen europælsk, og en betydelig Rigdom til sin Disposition.
Berlingske Tidende, 1832-01-04
London, den 21de Decembr. En engelsk Lords Søn, Boismer Neill, var i Selskab med General Torios, da denne nyelig blev gjort til Fange. Om han er een af de To og Halvnedsindstyve af Torriios Følgesvende, der allerede bleve henrettede i Madrid, vides endnu ikke.
Berlingske Tidende, 1832-01-04
For at fremskynde den for det almeene Vel saa vigtige Reformbills endelige Afgjørelse, udstrakte Underhuset i Løverdags fik Møde indtil over Midnat. Denne Anvendelse af Søndagens første Time til Forretninger thi Søndagen, der antages i England at begynde med den første Time efter Midnat, helligholdes der, som bekjendt er, med stræng Alvor, - regner Torv partiet det til en haard Brøde, erklærer Sligt for uhørt i Parlamentets Historie, for et Sactilegium. Men dette usædvanlige Tilfælde kan dog vel undskyldes, thi den trættende Debatte om Reformbillen blev derved endt, - og mange Timer for den offentlige Gudstjenestes Begyndelse. Billens anden Læsning blev som før meldt, antagen med en Majoritet af 2 imod 1. Ved findes i denne Majoritet ikkun eet eneste Navn af deres, den sidste Gang stemte imod den. Men saa mange af dens fordums Modstanderes frivillige Fraværelse, og overhovedet Oppositionens mildere Tone, lader haabe, at en stor Deel af Torypartiet nu er kommen til den Overbeviisning, at de visse Onder, som maa ventes af Reformbillens gjentagne Forkastelse, ere langt meer at frygte end de theoretiske, hvilke det, ved enhver Forandring i Regjeringsformen, kan see imøde. Sendes Billen anden Gang til Overhuset med en saadan Tilvært af Stemmer, saa tør man haabe, at dette ikke atter vil forkaste den, om det end modificerer den i Henseende til enkelte Punkter. Derfor troer man og saa, at en Majoritet af 30 til 36 Stemmer vil være tilstrækkelig til at forskaffe Ministrene Majoriteten i Overhuset. Desuden er den ny Bill langt bedre end den forrige, og Mangen finden maaskee ogsaa heri en Grund til at tage sin Opposition tilbage, Tallet paa de ubeskjæftigede Fabrikarbeidere i England og Skotland vorder og maa vorde daglig større, da, foruden mange andre Aarsager, ogsaa Choleras Udbrud, inden og udenlands, standser Handel og Jndustrie. Jldpaasættelser paa Landeiendomme vorde hyppigere, og det synes, da Lovenes Strænghed forgiæves er anvendt, at intet andet Middel er tilovers, end at forbedre Arbeidernes Kaar ved inden og udenlandske Colonisationer. Med eet Ord: der vise sig saa mange Farer paa vor politiske Horizont, at Reformanlig gendets Afgjørelse umueligen kan opsættes længere.
Berlingske Tidende, 1832-01-04
Paris, den 25de December. Moniteuren indeholder i Dag en Rettelse af Expræsekten i Lyon, Hr. Dumolart, imod hans egen Artikel, til sammes Gjendrivelse!
Berlingske Tidende, 1832-01-04
Vore ministerielle Blade som i Begyndelsen ivrede saa meget derimod, - ere nu enige om, at Politiken har havt en betydelig Andeel i Jnsurrectionen i Lyon, og at denne havde sine vidtudstrakte Carlistiske Forgreninger i hele det sydlige Frankrige. Det er nu beviist, at omtrent Otte Tusinde Vagabonder fra de vestlige og sydlige Departementer, ligesom ogsaa fra Vendee og fra Paris, vare komne hertil og have under Opstanden staaet de rebelske Arbeidere troeligen bi, især med at nedrive og plyndre Husene. De vare alle, efterhaanden, ifølge en fælleds Sammenkaldelse, komme hid til den store Coup. Var General Bouquet ikke træng igjennem, med Artilleriet dragen op paa Høien, hvor den Forstærkning, som han fra alle Kanter reqvirerede, hurtigt kunde forene sig med ham, og hvorfra han tillige kunde beskyde de Qvarterer i Lyon hvor Arbeiderne boe, hvorved de Fordele, som Jnsurgenterne allerede havde tilvundet sig, nu endog faldt dem til Besvær ; - havde Regjeringen ikke strax taget alvorlige og energiske Forholdsregler, ladet Infanterie, Cavallerie og Artillerie tilligemed Nationalgaden, rykke frem fra alle Kanter og Hjørner, saa vilde Dandsen strax ogsaa i Nimes, Montpellier, Marseille, Avignon og Carcassonne, ja i hele det sydlige Frankrige, lige til Foden af Pyrenæerne og til den Biscaniske Havbugt, være bleven en stor, blodig og luende Farandoule. 3) Men da Planen i Lyon - hvorpaa hele Foretagendets Held beroede mislykkedes, saa flygtede de fremmede Lejesvende (Jkke=Lyonere) til deres Hjem; en heel Uge vrimlede det af dem paa Landevejenne. -Et særdeles besynderligt Phænomen var det, at Silkevæverne, der i lang Tid ikke havde havt det Mindste at bestille og lamenterede over Mangel paa Fortjeneste, - nu vare velforsynede med Penge. Disse havde de ingenlunde faaet ved Tiggerie ; hvorfra da : Noget kunne de vel have gjort til Bytte ved Plyndring, men langtfra Alt. Denne Betænkelighed er vel Aarsagen, at man i Lyon, uagtet Krigsministerens, Marskalk soult, kloge og kraftfulde Forholdsregler, uagtet, Arbeidernes og de disses Sag hengivne Nationalgardisters Afvæbning, endnu ikke er aldeles beroeliget. Ængstligen taler man her om nye Blod- og Brandscener, Men her er en betydelig Vaabenmagt samlet og de nye Embedsmænd, vi have faaet fra Paris, ere dygtige og aarvaagne.