JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1810-12-21
Ved udtagen Høiesterets Stevning af 25de Junii 1810 paaanker Actor til Stadfæstelse, Skiærpelse og yderligere Paakiendelse, en inden Bergens Stifts Overret under 7de Maji 1810 afsagt Dom udi en Saa anlagt af Justitien med Indstævnte, der tiltales, den første for attentere, Mord og den sidste for Hver og Deelagtighed i ovennævnte Forbrydelse. Derom er ved fornævnte Dom saaledes kiendt for Ret : Underrettens Dom bør ved Magt at stande. At efterkommes i den Orden de Kongelige Anordninger foreskrive, under Justitiens videre Foranstaltning. Ved den af Sorenskriveren over Sundborten, Johan Friderich, Hansen og Middomsmand, under 13de Martii 1810 aflagte Dom er kiendt for Ret: at tiltalte Lars Michelsen Schrene bør for ovenmeldte sin begaaede Forbrydelse at have sit Liv forbrudt, samt ene betale de paa hans Arrest og Underholdning samt Execution medgaaede Omkostninger i alle Maader skadesles. Torron Pedersdatter Tvedt bør at arbeide i Bergens Tugt= og Manasarturhuus i 4 Aar, og desuden efter Resoriptet af 1ste Februar 1799. for det at hende begaaede Boer, bøde dobbelte Leiermaalsbøder 24 Lod Sølv eller 12 Rdlr., hvorimod Straf paa yderste Formue bortfalder. Saa bør og Lars Michelsen Schrene og Torron Pedersdatter Tvedt, een for begge og begge for en udrede alle de i Anledning at denne Sa foraarsagede Omkostninger i alle Maader skadesløs, efter approberede Regninger, hvorunder tillige indbesattes Actor Koged Budtes tilkommende Reise Udgivter og Diætpenge efter fremlagt Regning 20 Rd. 32 s. Defenfor Procurator Baades ligesaa 21 Rd. 3 Mk. 2 s., og Salarium til denne sidste, som istæden for de paastaaede 10 Rd. kun bliver at billige med 8 Rd., tilsammen 29 Rd. 3 Mk. 2 s., samt til Defessor Forligelses Commissar Tollev Jochumsen Waldre 1 Rd. 3 Mk. I Henseende til Actor og Deten foret for denne Ret, attesteres : at deres beregnede Dietpenge ere forholdsmæssig fordeelte efter Antallet af de Sager som de have udført. Endelig sorbeholdes Ole Erichsen Tredt sin Ret til at fordre Erstat, ning for Badskerien Lost og Tiæring under Kuren, med videre i det Tilfælde at der i sin Tid maatte give ham affordret nogen Løn for den Tid Lars Echerne har været i paas Tieneste. Det dømte opfyldes paa lovbefalet Maade efter Øvrighedens nærmere Foranstaltning. Dom: Stifts Overettens Dom bør ved Magt at nande.
Berlingske Tidende, 1810-12-21
Dito Dato. No. 66.
Berlingske Tidende, 1810-12-21
Nødte - Jnstitsraad og Høiesterets Advocat Peter Boll Wivet, efter Kongelig befaling, som cutor in litom for Negeren Johan Wilhelm og Edward Jacobsen Francois, samt Negerinden Korty Joseph. contra Rottbøll Kiøbmand William Jæger.
Berlingske Tidende, 1810-12-21
Citanien har ved udagen Høiesterets Stevning af 16de Februari 1810 paaanket til Underkiendelse, Tilsidesættelse og Forandring samt bede Rets Nydelse en, inden Kiøbenhavns Giæsteret, under 27de Octbr. 1809 afsagt Dom, udi en Sag, betræffende Indstevntes formeentlige Ret til uanseet at han har ført dem fra St. Croix til Kiøbenhavn, og der mishandlet dem med Hug og Slag, at føre de som sin Eiendom til Vestindien. Derom er ved fornævnte Dom saaledes kiendt for Ret: Hoved Citanten Kiøbmand Wiliam Jæger bør være berettiget til, som Eier af de Jndstevnte Negere Johan Wilhelm, Edward Jacobsen, Francois, samt Negerinden Kotty Joseph. efter 3de Solemærker fra denne Doms lovlige Forkyndelse, at seende dem samtlige til Vestindien. Saa bør han og for bemeldte Negeres under nærværende Sag beskikkede tator in tem Procurator Wilses Tiltale i denne Sag frie at være. Dom: Giæsterettens Dom bør ved Magt at stande. Fredagen den 29de Junii. No. 173. Bilsted. - Procurator Christen Af contra Rottbøll - Grosserer Andreas Nielsen. I den af Calanten under 23de Marts 1810 udtagne høiesterets Stevning paaankes til Underkiendelse, Tilsidesættelse og Forandring, en inden Lands Over= samt Hof og Stadsretten, under 22de Januar 1810 afsagt Dom, udi en Sag, betræffende 369 Rd. 4 Mk. 12 s., med Renter, hvilken Sum Clanten hos Vederparten kommer tilgode i Anledning at en med bom sluttet Handel, som fra hans Side er misligholdt med videre. derom er ved fornævnt: Dam saaledes kiendt for Ret: Jndstevnte Grosserer Andrens Nielsen der for Eltanten Procurator Asps Tiltale i denne Saa frie at være. Pedressens Omkostninger ophæves. Dom: Lands Over, samt Hof= og Stadsrettens Dom bør ved Magt at Lande. Processens Omkostninger for Høiesteret ophæves. Til JustitsCassen betaler Citanen som Tavende 5 Rd.
Berlingske Tidende, 1810-12-21
Dito Dato. No. 54. Bilsted - Niels Christophersen Robart med Værge, Erich Sørum, contra Ved Indlæg - Procurator Jacob Walter.
Berlingske Tidende, 1810-12-21
Ved udtagen Høiesterets Hovedstevning af 14de Januarii 1809, paaanker Et anten deels til Stadsærelse, deels til Forandring og bedre Rets Nydelse en inden Aggershuus Stifts Overret, under 14de Martii 1808, afsagt Dom, udi en Sag, betreffende Citantens Odels og Løsningsret til Gaardene Storøen og Rytterager m. v. Derom er ved fornævnte Dom saaledes kiendt for Ret: Underrettens Dom bør ved Magt at stande, dog saaledes, at den idømte Fravigelse be sker til første Lovens Farsdag otte Uger efter denne Doms lovlige Forkondelse. Udi Kost og Tæring for Stifts Overretten betaler Procurator Jacob Walter til Niels Christophersen Robart 300 Rdlr., saa betaler han o saa til Justitskassen 4 Rdlr.; at udredes otte Uger efter denne Doms lovlige forkyndelse, under Adfærd efter Loven. Ved den af Sorenskriveren over Ringerige og Hallingdahlen. Justitsraad Peter Georg Boll og Meddomsmænd, under 31te Martii 1807, at satte Dom, er kiendt for Ret: Naar Niels Christophersen Robart for sit tærneting aflægger sin Eed paa, at han vil løse det omtvistede Gods sig ses til Ovel og ikke til nogen anden, saa bør Procurator Jacob Walter, under Udkastelse til næste Lovens Faredag og 15 Dage efter at denne Dom lovlige ham forkyndt, ryddig overlevere Citanten Storøen og Rytterager (Pladsen østre Rytterager undtagen hvortil Citantens Odels Ret hannem forbeholdes) for den Summa som 4 kyndige og upartiske Laugrettesmænd ved en lovlig Taxationsforretning bestemmer. Processens Omkostninger ophæves.
Berlingske Tidende, 1810-12-21
No. 73. Bildsted. - Kiøbmand Adam Hjort, contra Jngen. Truels Olsen Helgerud.
Berlingske Tidende, 1810-12-21
J den af Cuanten under 19de October 1809 udtagne Høiesterets Stevning, paaante, dects til Stadfæstelse og deels til Forandring og Underkiendelse samt vedre Rets Nyvelse, en inden Aggershuus StiftsOverret den 121 September 1808 afsagt Dom udi en Sag, anlagt at Allanten mod Jndstævnte for skyldige 1485 Rdlr. 82 s. med videre. Derom er ved fornævnte Dom saaledes tiendt for Ret: Naar Truels Olsen Helgerud betaler Kiøbmand Adam Hjort 605 Rdlr. 82 s., med Renter 4 pro Cent, fra 27de April 1805, til Betaling skeer, samt des- uden i processens Omkostninger for Underretten 8 Rdlr., ber han for Kiøbmand Adam Hiorts videre Tiltale i denne Sag frie at være. For sin Udeblivelse fra Forligelses Commissionen betaler Truels Olsen Helge rud til Justitskassen 80 sk. Processens Omkostninger for Stifts Overretten ophæves. At udredes Otte Uger efter denne Doms lovlige forkyndelse under udfærd efter Loven.
Berlingske Tidende, 1810-12-21
Ved den af Sorenskriveren over Ringerige og Hallingdahlen, Justitsraad Peter Georg Boll og Laugrette mand, under 16de September 1825 afsagte Dom er tiendt for Ret: Naar Truels Olsen Helgerud be betaler Kiøbmand Adam Hjorth 994 Rdlr. 6 s., med Renter 4 pro Centefra 27de April 1805, til Betaling skeer, erstatter Cilanten den Skade, han var lidt ved omrørte mislige Leyeragte efter uvillige Mands Skiønnende, og betaler 8 Rdlr. i Sagens Omkostninger, vor han for Citaniens videre Tiltale i denne Sag frie at være. Til Justitskassen betaler ContraCitanten som Træstekiør 80 sk.; alt udredes inden 15 Dage efter denne Doms lovlige Forkyntelse under Ex cution efter Loven. Dom: Underrettens Dom bør ved Magt at stande; dog saaledes, at den Citanten tilkiendte Erstatning for Contractens Misligholdelse bortfalder. Processens Omkostninger for Seits Overretten og Høiesteret ophæves. Til Junitsrassen betaler hver af Parterne 5 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1810-12-21
Dito Dato. No. 90, Bilsted, befalet - Anne Marte Knudsdatter, afgangne Skipper Aaner Knudsen Strømmes Efterleverske, contra Jngen Consul Niels Moe.
Berlingske Tidende, 1810-12-21
Ved udtagen Høiesterets Stevning af 29de Maji 1809, paaankeCitaminden til Underkiendelse, Tilsidesættelse og Forandring, en inden Christiansands Stifts Overret, under 22de October 1806 afsagt Dom udi en Sag, betreffende 589 Rdlr. 32 s. med videre som Citantinden, formeentlig kommer tilgode hos Consul Moe, som resterende Maanedshyre, for hendes afdøde Mand, der har faret som Skipper for bemeldte Moe. Derom er ved bemeldte Dom saaledes kiendt for Ret: Den ergangne Dom bør ved Magt at stande. Processens Omkostninger for denne Ret ophæves.
Berlingske Tidende, 1810-12-21
Ved den af Byefogden i Christiansand, Politiemester Thomas Lahn, under 12te November 185 afsagte Dom, er kiendt for Ret : Jndstevnte Consul Niels Moe bør for Citantinden Enken Anne Marie Knudsdatter Strømmes Tiltale under denne Sag frie at være. Processens Omkostninger ophæves. Dom: Jndstevnte bør til Eitantinden betale de paastevnte 589 Rdlr. 32 s., med Renter 4 pro Cento deraf, fra den 29de Maji 1805 til Betaling skeer. Processens Omkostninger for alle Retter betaler Jndstevnte til Citantinden med 200 Rdlr., hvoraf Advocat Bilsted tillægges i Salario for Høiesteret 40 Rdlr.; saa betaler han og til Justitskassen for undigTrette 200 Rdlr og endvidere til samme Kasse 5 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1810-12-24
Udenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1810-12-24
Paris, den 11te December. Moniteuren indeholder følgende: Danzia, den 12te November.
Berlingske Tidende, 1810-12-24
De franske Toldbetiente have i disse Dage taget 3 Skibe med Colonialvarer, engelske og andre Varer. Det ene af disse blev taget 7 Mile fra Rheden af en Controlleur og 3 Betiente, som havde indskibet sig i en Chaluppe. Begge de andre Skibe havde meget rige Ladninger. Skibet Lucia, som ligeledes havde en meget kostbar Ladning inde, førte Pappenburger Flag. Ladningen bestod af 260 Baller Fløiel, 150 Baller, Nankiner, 56 Kister raar og 35 Kister raffineret Sukker, 28 Baller, spundet Bomuld og en stor Qvantitet Farvetræe. Man fandt Papirer i dette Skib, som tydeligen vise den Maade, paa hvilken Engellænderne drive Snighandelen, og masquere Operationerne; de foregivne Neutrale ere intet uden masqverte Engellændere. Man seer ligeledes af samme, hvor liden Ret man har til at sætte Liid til de Skibes Papirer, der have Tilladelse af Engellænderne til at befare Havene. For at komme fra de fierneste Egne, behøve de blot at gaae til London, og der indtage engelske Varer for engelsk Regning, for at afhente falske Cortificater der forfærdiges i Fabriker, som Øvrigheden respecterer og beskytter og hvoraf den drager Fordeel.
Berlingske Tidende, 1810-12-24
Mange Breve fra Engelland melde eenstemmigen, at den Londoner, Handel befinder sig i en svær Crisis. Utilfredshav hersker blandt alle Classer.
Berlingske Tidende, 1810-12-24
J de sidste 6 Maaneder har den offentlige Mening meget forandret sig Vi føre vel Handel, hedder det, men ikkuns en Handel hvorved vi tabe. Var Vexelcours er slet. Vore Convoier i Østersøen koste Assurance-Compagnierne uhyre Summer. Alt er i Forlegenhed. Flere Huse opvække endog daglig Ængstlighed for deres Soliditæt. Hele Engelland ønsker en Forandring.
Berlingske Tidende, 1810-12-24
- Vedet Keiserl. Decret er Hr. Baron Segnier udnævnt til første Prostrent ved den Keiserl. Ret i Paris.
Berlingske Tidende, 1810-12-24
Den 15de December. Moniteuren for i Dag indeholder Forhandlingerne i det Møde, som Senatet holdt den 10de Decbr., og hvori Hs. Durchlauchtighed Prinds Rigs-Erkekantsleren præsiderede. Prindsen forelæste følgende Budskab : Budskab fra Hs. Keiserl. Kongl. Majestet. Senatorer. Jeg befalet Min Minister for de udenlandske Anliggender at forklare Dem de forskellige Omstændigheder, der gjorde Hollands Forening med Riget nødvendig.
Berlingske Tidende, 1810-12-24
De Ordrer det brittiske Conseil udstædte i Aarene 1806 og 1807 have tilintetgjort Statsretten i Europa. En nye Tingenes O den recierer Verden. Da nu nye Garantier ere blevne fornane, saa forekom Mig Schelde, Maas, Rhin=, Ems=, Weser og Elbemundingernes Forening med Riget og Oprettelsen af en indenrigsk Skibsfart med Østersøen, at være de bedste og vigtigste Garantier. Jeg har ladet Planen udkaste til en Canal, som skal være færdig inden 5 Aar, og forbinde Østersøen med Seine. De Fyrster, der maatte tade ved denne store Forholdsregel, som Nødvendighed byder, og hvorved den høire Side af Mit Riges Grændser kommer til at naae til Østersøen - skulle have Erstatning til Skadesløsholdelse. Førend Jeg tog disse Beslutninger, har Jeg ladet Engelland sondere. Det har vidst at Tilbagekaldelsen af dets Cabinetsordrer af 1806 og 1807, eller endelig Fred var den eneste Betingelse for Vedligeholdelsen af Hollands Uafhængighed; men denne Magt er ligesaa døv imod dets egen Jnteresses Røst, som imod det hele Europas Skrig. Jeg haabede at bringe et Krigsfangendverlings-Tartel istand imellem Frankrige og Engelland, og at kunne benytte 2 Commissariers Nærværelse i Paris og London til at bringe en Tilnærmelse imellem blage Nationerne tilveie; men mit Haab blev skuffet. Af den engelske Regierings Underhandlingsmaade har Jeg ikke kunnet mærke andet end Renter og Troløshed. Malliserlandets Forening er en forudseet Selvfølge af de store Arbeider Jeg nu i 10 Aar har ladet udføre paa denne Deel af Alperne. Vid Min Meglings=Act skildte Jeg Walliserlandet fra Schweizer forbundet, da Jeg alt den Gang forudsaae en for Frankrig og Jtalien saa nyttig Forholdsregel. Saa længe Krigen med Engelland varer, maae det franske Folk ikke nedlægge sine Vaaben. Mine Finantser ere i den meest blomstrende Forfatning. Jeg kan bestride alle de Udgivter dette uhyre Rige kræver, uden at forlange nye Offere af Mit Folk.
Berlingske Tidende, 1810-12-24
J Thuilleriernes Palais, den 10de December 1810, Napoleon. Herpaa meddeelte Ministeren for de udenlandske Anliggender, Hertugen af Cadore, den Beretning han den 8de dennes havde aflagt til Hs. Majestæt, Keiseren og Kongen og Frankrigs Stilling imod Engelland, og begge Magternes Underhandlinger med hverandre i nærværende Krig, J samme forekomme de forskjellige dette vedkommende Actstykker. Det sidste deriblandt er en Beretning, d. London den 12te Febr. 1810 fra Hr. Labauchere der var afsendt fra Holland til Engelland, for at communicere den engelske Regiering Hollands Skjebne. Efterat Ministerens Beretning og de samme hoshøiede Actstykker vare forelæste, overleverede Greverne Regnault de St. Jean d'Angely og Caffarelli efterstaaende Udkast til Senatus Consulter : Udkast til et organisk Senatus Consult. Art. 1. Holland, Hensestæderne, det Lauenburgske og de Lande, som ligge imellem Nordsøen og en Linie, der trækkes fra Lippes Jndløb i Rhinen til Halteren, fra Halteren til Ems ovenfor Telget, fra Ems til Werres Jndløb i Weser, og fra Stolzenau ved Weser til Elben ovenfor Steckenizes Jndløb i samme, skulle udgjøre en integerende Deel af det franske Rige. Art. 2. De anførte Lande skulle danne 10 Departementer, nemlig : Zundersøens, Maas=Mundingernes, Overyssels, Ysselmundingernes Ostfrieslands, West-Ems, Ost Ems, Over-Ems, Wesermundingernes og Elbmundingernes Departementer. Art. 3. Antallet paa de Deputerte, som disse Departementer skulle have i det lovgiver de Corps, skal være følgende: Zunderis Depertementet 5. Maasmundingernes Departement 4. Over-Yssel Departement 3. Yselmundingernes Departement 2. Ostfriesland 2. West-Ems-Departement 2. Øst-Ems Departement 2. OverEns Departement 4. Wesermundingernes Departement 3. Eldmundingernes Departement 4. Act. 4 og 5. Disse Deputerede skulle udnævnes 1811, og Valget fornyes i det Aar, hvortil den Orden hører, i hvilken deres Departementer befinde sig; nemlig 1ste Orden: Maas=Mundingernes og Vest Ems Departementerne, 2den Orden : Ost=Friesland og Over-Ems Departementerne, 3die Orden: Zundersøe, og Ost Ems Departementerne 4de Orden: Pielmundingernes og Eldmundingernes Departementer, 5te Orden : Over Yssel= og Weser Mundingernes Departe, menter. Art. 6. For Zundersør, Maasmundingernes. Over Ystl. Ysselmundingernes, Friesland og Vest-Ems Departementerne skal oprettes en Keiserlig Ret, der skal have sit Hovedsæde i Haag. Act. 7. Øst Emt, Over-Ems, Wiser, og Eldmundingernes Departementer skal oprettes en Keiserlig Ret, hvis Hovedsæde skal være i Hamburg. Art. 8. J de Departementer, der høre til den Kei erl. Rets Ressorti Haag, skal oprettes et Senatorie, og et andet i de Departementer, der høre til den Kriserl. Rets Ressort i Hamburg.
Berlingske Tidende, 1810-12-24
Art. 9. Stæderne Amsterdam, Rotterdam, Hamburg, Bremen og Lübet ere indbefattede under de gode Stæder, (bonnes villes ) hvis Mairet. skulle være nærværende, naar Keiseren aflægger Eeden ved sin Tronbestigelse. Art. 10. Østerie skal forbindes med Riget ved en Canal, som formedelst Canalen imellem Hamburg og Lüeck skal communicere fra Elben med Weser, fra Weser med Ems og fra Ems med Rhinen. Art. 11. Nærværende organiske Senatus=Consult skal overbringes Udkast til et organisk Senatus=Consult, Art. 1. Kong Ludvigs Appenage i hans Egenskab som fransk Hs. Keiserl. Kongl. Majestæt ved et Budskab. Prinds, er bestemt til en aarlig Revenne af 2 Millioner, og fastsættes paa følgende Maade: 1) Skovene ved Montmoreney, Chantilly, Ermenonville, Jøle Adam, Coye, Port Arme og Lys, indtil Beløbet af en aarlig Revenneaf 500000 Fr. 2) Domainer i Rhinmundingernes Departement til Beløbet af en i aarlig Revenne af 500000 Fr. Fond. 3) En aarlig Summa af en Million af den offentlige Skats General Art. 2. Efter den appanagerede Prindses Død, og med Hensyn til den af Hs. Keiserlige Kongelige Majestæt gjorte Deposition med Storhertugdømmet Berg til Fordeel for den appanagerede Prindses ældste Søn, skal Appanagen, med Undtagelse af den aarlige Revende, i af en Million Gylden af den offentlige Skat, overgaae til den omtalte i Prindses 2den Søn, og kunne overdrages til den mandlige, naturlige i og lovlige Deseendents, indtil samme uddøer. Art. 3. Den ved nærværende Senatus=Consult fastsatte Appanage i skal underkastes alle de Byrder og Betingelser, som ere indførte ved 3 Constitutions=Acten af 20de Januar 1810. Act. 4. Nærværende Senatur-Consult skal ved et Budskab overbringes Hs. Keiserlige Kongelige Majestæt. Udkast til et organisk Senatus=Consult. Art. 1. Walliserlandet er forenet med det franske Riges Territorium. 2. Det danner et Departement under Navn af Departementet Simplon. 3. Dette har en Deputeret i det lovgivende Corps, som i udnævnes i Aaret 1811. 4. Simplon=Departement skal staae under i den keiserlige Ret i Lyon. 5. Nærværende organiske Senatus=Consult i skal ved et Budskab overbringes til Hs. Reiserlig Kongelige Majestæt. (Disse forskellige Udkast til Senatus=Consulter bleve henlagte under i særegne Kommissioner).
Berlingske Tidende, 1810-12-24
Vid et Decret af 13de dennes har Hs. Keiserlige Majestæt udnævnt Prinds Erkeskatmesteren ti General Gouverneur over Departementerne i Holland, og ved et andet Deret udnævnt 8 DepartementsPræsecter.
Berlingske Tidende, 1810-12-24
Baron v. Mesgrigny, Hs. Keiserlige Majestæts Staldmester, som var sendt til Wien, er kommen tilbage derfra, og har overbragt Breve til Deres Keiserlige Majestæter fra Keiseren og Keiserinden i Østerrig.
Berlingske Tidende, 1810-12-24
Den 12te var, efter Skuespillet, Cercie i de store Værelser paa Thuillerierne. Hs. Majestæt Keiserinden, som vedbliver at befinde sig vel i sit Svangerskab, lod sig see ved samme og underholdt sig med de tilstedeværende Damer. Allerede den 9de dennes blev Grevinde Montesquion, de Keiserlig Børns Gauvernante, forestillet Hs. Keiserlige Majestæt til Ed Aflæggelse.
Berlingske Tidende, 1810-12-24
Den 7de December er den amerikanske Fregat Esser ankommet paa Rheden af LOcient, med Depescher fra Regieringen. Seiladsen fra Norfolk har den fuldført i 28 Dage. Den medbringer blandt andet den Efterretning, at Non-Jntercourse=Acten, i Følge en Proclamation fra Præsidenten, igien skal sættes i Kraft imod Engelland, hvis dette Rige ei inden 3die Februar 1811 har tilbagekaldet sine Cabinets Ordrer. Efter samme Proclamation skulle Decreterne af Mayland og Berlin ansees som gienkaldte.
Berlingske Tidende, 1810-12-24
Fra de spanske Grændser, den 28de Novbr. Efter Breve fra Madrid er Kongen, som mod Enden af September var vendt tilbage til sin Hovedstad, uafbrudt forblevet der hele den forgangne og indeværende Maaned, og har, foruden Militain Gienstande, næsten bestandig beskjæftiget sig med de af franske Tropper besatte Provindsers Administration. Den Roe Madrid i nogen Tid har nydt vedbliver afbrudt. General Belliard, Gouverneur i Hovedstaden, og Commandant over alle derværende Tropper, har indført et fortræffeligt Militair=Politie, som derhos ei i mindste Maade er trykkende for Jndvaanerne. Levnetsmidlerne vare blevne oget lettere; paa Tilførsel manglede det ikke, og for den franske Garnison saavelsom for de giennemmarscherende Tropper ere store Militair Magaziner oprettede De fleste Arbeider paa Fortet Retito ere endte, og Hoveddepoterne af Artillerie, Munition og Militair=Effecter befinde sig allerede i samme. Afdelinger af Cavallerie og let Jnfanterie giøre hyppige Streiftog i den omliggende Egn, hvor dog Jnsurgenthanderne, som endnu i forrige Sommer undertiden begik Røverier, ganske ere forsvundne. Ogsaa Provindsen Guadalaxara er igien fuldkommen bragt i Rolighed. Fortet ved Toled er færdigt og frembyder en fordeelagtig Vaabenplads for de franske Tropper. For de nyoprettede spanske Regimenter, der for en Deel bestaae af Udlændinger, indtræffe mange Rekruter, saa at de om kort Tid ville være fuldtallige. Regimentet Rejal Etranger udmærker sig især. Den Madridter Rationalgarde, der har de rigeste og anseeteste Jndvaanere i sin Spidse, er endnu altid i Activitet og giør god Tieneste.
Berlingske Tidende, 1810-12-24
Fra det østlige Spanien har man faa Efterretninger. Beleiringen for Tortosa fortsættes med Fremgang; man forsikkrer at der allerede i een Gang er aaabnet Underhandlinger og Fæstningens Overgivelse. Valencianerne staae endnu under Vaaben; dog synes deres Afskye for den nye Tingenes Orden at aftage, og deres stærke militaire Jver at kiønes. J øvrigt skal ogsaa i Valencia have yttret sig Spor af den gule Feber, som i nogen Tid har anrettet Ødelæggelser i Carthagena Siden Octobers Begyndelse komme igien nye Troppeafdelinger fra Frankrig. De marschere alle til Burgs og Valladolid. Fra denne sidste Stad har et Corps sat sig i Marsch til Salamanca, for at vedligeholde Communicationen med Portugal. Man troer det skal rykke frem til Almerda, da General Drouets Corps nu er trængt videre frem i Portugal. Ugrundet synes det, at det sidste Corps skulde være bestemt til at besætte Havnen ved Oporto, hvorhen (som dog de senere Efterretninger om denne Stads Jndtagelse af de Franske modsige) endnu ingen fransk Colonne har vendt sig. Blot nogle tusinde Mand af Drouets Corps skulle være blevne tilbage ved Almeida ; alle de øvrige have tilligemed deres General sat sig i Marsch til Guarda, for derfra at bryde op til Castel=Branco og Villa-Velha; og sandsynligviis derefter at sætte over paa den venstre Bredde af Trio, hvor en fransk Armee danner sig, for fra denne Side at operere mod Lissabon, samt i alt Fald selv at bemægtige sig Tajos Udløb. Formodentlig faaer Marschal Mortier Overbefalingen over denne Armee under Marschal, Messinas Overcommands. Marschal Mortier skal med Divisionerne Gaazan og Girard være gaaet over Gundiana ved Merida, og derfra have vende sig mod Alcantaro, hvor hans Hovedqvarteer tilsidst blandt sig. Hvevil han sandsynlig rykke ind i Portnaal, for at lette General DroueOvergangen ved Villa Vela, og derpaa forenet med ham trænge frem til Schenval og Tajos Munding. Engellænderne og Portugiserne have ingen Modstand af Betydenhed at sætte imod ham i Provindsen Alenter, da de concentrere deres hele disponidle Magt paa Tajos høire Bredde.