JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-02-11
J Aaret 1813 har Frankrig mistet efterfølgende Genevaler: Moreau, 42 Aar gammel, faldt ved Dresden; Marschal Bessieres, Hertug af Jstrien, General-Oberst af Garde-Cavalleriet, 44 Aar; Duroc. Hertug af Frigul, Palladsets Stor marschal, 45 Aar; de la Riboissiere, første General-Jnspecteur af Artilleriet, 50 Aar; Eble, General-Jnspecteur af Artilleriet; Junot, Hertug af Abrantes, Divisions-General, forhen Gouverneur i Paris, 46 Aar; Narbonne, Divisionsgeneral, Gouverneur i Torgau, hvor han døde, 61 Aar; de Rochambeau, Divisionseneral, 51 Aar; Walter, Divisionsseneral, Oberst for Garde-Grenadererne til Hest, 53 Aar; Boussier, Generallieutenant, Gouverneur i Metz; Regnier, Divisionsgeneral, 46 Aar; Felix Wimpsen, Divisionsgeneral, Jnspecteur ved Stutterierne, 62 Aar; Beaumont de Carrieres, Divisionsgeneral, 42 Aar; Gratien, Divisionsgeneral, døde i Piacenza, 47 Aar; Baste, Contre Admiral, faldt for Brienne, 46 Aar; Petit, Contre-Admiral, døde i Antwerpen, 62 Aar; Ludvig Peter von Jancourt, Generallieutenant af Armeen, 86 Aar; Carl von Lusignan, forhen Marschal de Camp, Medlem af den constituerende Forsamling, 67 Aar, d'Escars, Marschal de Camp, 71 Aar; Chareaux, Brigadegeneral, 36 Aar; Ferregeaux, General-Jnspecteur over Broerne og Landeveiene, Directeur for Militair=Havnene, 63 Aar; Morand, Divisionsgeneral, døde for Lüneburg, 48 Aar; Bruyeres, Divisionsgeneral, faldt i Slaget ved Lützen, 34 Aar gammel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-02-11
Jfølge de nyeste Efterretninger er den nærværende Tilstand af den Engelske Land- og Sømagt saaledes: Cavalleriet bestaaer af 10 Garderegimenter og 24 Dragonregimenter, som tilsammen udgjøre, 170 Escadroner. Jnfanteriet bestaar af 3 Regimenter Garde og 104 Regimenter Fodfolk, tilsammen 194 Batailloner, hver paa 10 Compagnier. Hertil komme endnu, 6 Garnisons- og 7 Veteran=Batailloner; fremdeles Hertugen af Brunsvig Deels og General Dörings Corpser, tilsammen 29 Escadroner 11 Batailloner; 4 Schweizer-Regimenter og 7 lette Batailloner paa Øerne i Middelhavet. J Vestindien befinde sig: 8 Regimenter Sorte med hvide Officierer, 4 lette Regimenter dito, 4 Reg. i Ceylon, 1 Regiment paa Cap, 1 Reg. paa Bourbon, 2 Garnisons=Compagnier i Vestindien, 1 dito i Ny Sydwales, i dito paa Cap, 1 sort dito, 5 Reg. Fencibles eller Landværn i NewFoundland, Ny Skotland, Canada, Glangarry og Ny Brunsvig. Alle disse tilsammentagne udgjøre en Stridskraft af 199 Escadroner og 262 Batailioner. Derved ere 116 Generaler, 222 Generallieutenanter og 325 Generalmajorer, ialt 663 Generaler. Hele Artiller riet udgjør kun et Regiment, eller, rettere, et Corps, hvilket, tilligemed Jngenieurcorpset, staaer under Lord Mulgraves Befaling, der er master general of the ordnance (omtrent Feldt-Tøimester).- Det ostindiske Compagnie holder i Bengalen, Madras og Bombay 61 Regimenter Jnfanterie og 16 Regimenter Cavallerie, 3 europæiske Regimenter og det dertil fornødne Artillerie. - De engelske Krigskibe inddeles, efter det Antal Canoner, de føre, i sex Elasser, nemlig fra 100 til 20 Canoner, mindre kaldes Sloops, Canonbaade og Cuttere. Hele Sømagten bestaar af 900 større og mindre Skibe, af hvilke 39. Linieskibe af 1ste, 2den og 3die Rang, og 327 mindre, ere i Søen; de øvrige ligge i Havnene under Reparation eller staae endnu paa Stabelen, eller bruges som Hospital eller Vagtskibe. Hertugen af Clarence erfor nærværende Tid Øverstbefalende over Sømagten. Under ham staae 71 Admiraler, 75 Viceadmiraler og 80 Contreadmiraler, tilsammen 226 Admiraler. J hver Grad gives Forskiel efter Flaggets Forskjellighed, af hvilke der første er det døde, derefter det hvide, og endelig det blaae. Tjenesten paa Skibene forrettes af Marinesoldater, der bestaae af 12 Companier. - Det ostindiske Compagnie underholder for nærværende Tid 142 Skibe, blandt hvilke dog ikke findes noget Linieskib. De Skibe, Engellænderne i de sidste 3 Aar have taget eller tilintetgjort, bestod af 74 franske (af hvilke 12 vare Linieskibe), 6 danske og 16 americanske, Derimod have de mistet 22 af deres egne Skibe.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-02-11
Den i Morges ankomne Hamborger Post har medbragt følgende:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-02-11
Kongressen i Wien. Polens og Sachsens Anliggender, hvorpaa Kongressens videre Fremskridt beroe, ere endnu bestandig uafgjort: en Nærmelse har fundet Sted; men ved de nøiere Beregninger, som man gjorde Preussen, syntes dette at have begyndt at beraabe sig paa hemmelige Betingelser i Pariser-Freden, ifølge hvilke det, efter sin Forfatning 1805, skulde forstørres i samme Forhold, som andre Magter siden den Tid have forstørret sig, og paastaae nu, at det givne Løvte opfyldes. Det har derfor nyligt opgivet en Beregning over sit Tab og den eneste Maade, hvorpaa det tilbørligen kan holdes skadesløst.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-02-11
Hvad der endnu vil blive af Sagen kan ikke med Bestemthed, siges, men efter Yttringerne af alle Mænd af Jndflydelse og efter alle de Jagttagelser, man har gjort, vil Alting falde fredeligen ud. -Man talde meget om et østerrigsk Ultimatum i Henseende til Sachsen og Polen, men overleveret var det endnu ikke, om det end virkelig har været paa Bane. Det drages ganske i Tvivl, da man allerede ofte har talet om Ultimater. - J Følge andre Efterretninger skal Preussen, i Henseende til Sachsen, d. 22 Jan, have overgivet en definitiErklæring. - J Journal de Frankfort gjendrives den i offentlige Blade fremsatte Paastand, at Østerrige ved de første Forhandlinger har villet forhindre Polens Forening med Rusland, og derimod understøtte Sachsens Forening med Preussen. Aldrig samtykkede Østerrige udtrykkeligen i denne Forening. Man veed bestemt, at Engelland paa den Tid var i den Henseende ganske af samme Tanker som Rusland og Preussen. Havde Østerrige altsaa været af samme Sindelav som Rusland, Preussen og Engelland, saa indseer man ikke, hvad der skulde have forhindret Sachsens Forening med Preussen. Uden Sachsens Forening med Preussen, synes Kongen af Preussen at maatte faae sine Besiddelser i Polen tilbage. Det er vist, at fra Begyndelsen af, Østerrige, Frankrig og Bayern interesserede sig for Kongeriget Sachsens Vedligeholdelse. Samtykke til, at den russiske provisoriske Regjering afløses af en preussisk provisorisk Regjering, beviser kun Tilbøielighed til personlige Forholdsregler, og afgjorde intet i Henseende til det Spørgsmaal, som den Gang var paa Bane. Det hedder, at den Deel af Kongressen, der besørger de tydske Anliggender, nu er sysselsat med at forsyne de tydske Stater med Stænder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-02-11
Man troer, at Østerriges Besiddelser i Jtalien ville ophøies til et Kongerige under dette Navn, og ligesom, Ungarn og Bøhmen bestaae for sig selv, skjønt under Keiser Frans's Scepter. Vist er det, at Jtalienerne ønske det ivrigen. - Den 22 Januari tvivlede kun faa i Wien mere paa en lykkelig Afgjørelse. En Hovedanledning til dette Haab synes at hidrøre fra en Yttring af Keiseren af Rusland, at han kun endnu vilde oppebie Keiser Frans's Fødselsdag, hvorefter hans Nærværelse ikke vil være mere nødvendig. Man troer derfor, at de vigtigste Puncter ere afgjorte imellem de høie Magter, hvilket rigtig nok maa behageligen overraske dem, der nøiere kiende de diplomatiske Forhandliger saaledes som de stode for fjorten Dage siden, og den russiske og preussiske Regjerings Sindelav, saavelsom den østerrigske, franske og engelske Regjerings Grundsætninger. J det mindste er det et ugrundet Rygte, at Hertugen af SachsenTeschen reiser Kongen af Sachsen, der skulde komme paa Kongressen, ufortøvet i Møde. Kongres krøniken beretter, efter Breve fra Wien af 16 Jan.,at man vedbliver den Forsikkring, at hver Part har givet noget efter i Henseende til Polen og Sachsen, Østerrige skal kun have Taranpolerkrebsen og Saltværkerne, Vestgallizien afstaaer det til Storhertugdommet Warschau. En ikke ubetydelig hindring i Henseende til Sachsen, er dets Konges urokkelige Villie, at ville have Alt eller Jntet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-02-11
Man troer endnu bestandig, at Preussen faaer Nederlausitz og Kurkredsen af Sachsen, og Rusland, Warschau,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-02-11
Rettelse. J forrige No., P. 176, Lin. 18 istedet for, har han opfyldt sin Pligt. læses: har Frankrig opfyldt sin Pligt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-02-11
Subscriptionen paa dette Blad modtages hos Bogtrykker Höeckes Enke, i store Helliggeiststrædet No. 144.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-02-11
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-02-14
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Hos Tolvte Aargang. No. 13. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel, allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 14 Februari 1816.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-02-14
Om det nye dansk norske Forfatterlexicon.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-02-14
J forrige Efteraar, da saa megen Banco søgtes, og saa meget rede Sølv hjemtoges af de holsteenske Skippere, som bragte Fødevarer hertil stod vor Cours imellem 600 og 550. Nu, da Skibsfarten, som en Følge af Aarstiden, er standset, staaer vor Cours i 700 og derover. Man har søgt Aarsagen til dette Særsyn deels i den megen Banco, der søges, for at dække udenlandske Tratter med, deels i de uventede betydelige Bankerotter, der nylig have fundet Sted i Hamborg, og endelig i de Varer, som ere solgte, og endnu skulle sælges i rede Sølv. *) Disse Aarsager kunne være meget grundede, endskjøndt de sikkerlig ikke ere enevirkende. Jmidlertid leder den i den senere Tid indførte Skik, at sælge Varer ved Auction i rede Sølv, til nogle ikke uvigtige Betragtninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-02-14
Der kan aldeles ikke være noget Spørgsmaal om, at det vilde være ønskeligt, om Alting kunde sælges i rede Sølv, thi derved vilde man undgaae den Vilkaarlighed og Ubestemthed, som Priserne altid ville være underkastede, saa længe de skulle rette sig efter Papirspengenes vaklende og ustadige Cours. Man kan heller ikke fortænke Udlændingen, at han helst ønsker at sælge de Varer, han sender hertil, i Banco eller rede Sølv, for at have en fast Maalestol at rette sig efter. Men hvorvidt et saadant Salg i rede Sølv kan, under Omstændigheder, som de nærværende, virke fordeelagtigen paa Coursen, bliver et andet Spørgsmaal. Det synes maaskee ved første Øiekast besynderligt, at ville antage, at Varer, der sælges for Udlændigers Regning, kunne ved deres Salg virke ufordeelagtigere paa Coursen, naar dette Salg skeer i rede Sølv, end naar det skeer i Rigsbanksedler. Den første Jndvending, vi her maa møde, maa naturligviis være den: Udlændingen kan jo, om han end lader sine Varer sælge for Rigsbanksedler, strax forvandle disse Sedler til Banco, og da bliver jo Jndflydelsen paa Coursen den samme, som om han fra Begyndelsen af havde solgt dem i vede Sølv. Vi vove imidlertid at paastaae, at denne Jndflydelse ikke bliver den samme, og Aarsagerne ere disse. Naar en Mand kjøber en vis Sum Banco eller rede Sølv paa eengang, saa gjør det aldrig det Jndtryk, som naar de Søgende og Kjøbende ere mange og til forskjellige Tider; *) Den 14de d. M. skal der sælges 182 Kister hvide Havannasukkere, og den 17de 16 Piber Madera. i rede Sølv og paa 2 Maaneders Credit. thi da opdriver den ene det for den anden, og dette er netop Tilfældet, naar et stort Partie Varer udsælges til mange smaghandlere. Søgningen faaer da aldrig Ende, og netop dette foraarsager Coursens Stigen, og forhindrer dens Fald. Dertil kommer endnu, at de to Maaneders Credit, som saadanne Varer sælges paa, forleder mange til at kjøbe, der mangle Contanter, og, som siden, naar Tiden er udløben, maa kjøbe rede Sølv til enhver Priis. Den Vished, man har om, at der til den eller hiin Tid skal bruges en bestemt Sum rede Sølv, giør, at de, som ere i Besiddelse deraf, holde paa det, og dette virker atter ufordeelagtigen paa Coursen. Det er altsaa langtfra ikke ligegyldigt i Henseende til Coursen, om Varer sælges i Rigsbanksedler eller i rede Sølv. Om Sigbritte, Dyvekes Moder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-02-14
Det er upaatvivleligt, at saavel Hvidtfeldt, som Svaning af Partiesyge have skildret Sigbritte med temmelig overdrevne Farver, men det modsatte Partie gaaer uden Tvivl nok ogsaa for vidt, naar det ligefrem, uden gyldige Modbeviser, vil forkaste historiske Data. Et fremmed Fruentimmer kan neppe, efter at have været 1613, Kroe kone eller Gjestgiverinde, om man end vilde sætte hende nok saa høit paa dette Trin, have lært saa meget af Finantsvidenskaben, i den korte Tid af sex eller syv Aar, at man for Alvor bør ansee hende for dygtig til at bestyre tre Rigers Finantser. Hvor meget man iøvrigt søger at besmykke hendes Færd, saa seer den upartiske Grandsker dog i hende intet uden et lavtænkende ærgjerrigt Fruentimmer, der opoffrede sin Datter, for, igjennem hende at beherske en Regent, der med alle sine gode Sider, dog aldrig kan nægtes at have benyttet sig af tyranniske Midler til sine Hensigters Opnaaelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-02-14
Spørgsmaal.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-02-14
(Jndsendt.) Da den for en Tid siden udsatte Præmie for Afhandlinger om Tyveriers Forebyggelse maae fordet Almindelige have megen Jnteresse; saa vilde det være at ønske, at Publicum meddeeltes Underretning om ved bemeldte Præmie noget er udrettet, og at i sidste Tilfælde en eller flere af de indkomne Afhandlinger maatte publiceres."*) Saavidt man veed skulle allerede adskillige Afhandlinger være indkomne og nogle Videnskabsmænd have paataget sig Bedømmelsen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-02-14
Jndenlandske Efterretninger. Afvigte Løverdag (d. 4 Febr.) opførtes paa det Kongelige Theater til Benefice for Hr. Skuespiller Heger, Emilia Galotti, Sørgespil i 6 Acter af Lessing. Hr. Heger fremsagde en kort, formodentlig af ham selv forfattet, Prolog, med Følelse og Varme, som lønnedes med eenstemmigt bifaldsraad. Mad. Heger gav Emilie med al den ungdommelige Ynde, som vi første Gang saae hende fremtræde som Cathinke, men tillige med al den Modenhed, som større Fortrolighed med Skuepladsen og endeel Aars Erfaring, nødvendigen maa forskaffe en Konstnerinde af saa megen Talent og Tænksomhed. Man kan aldeles ikke fortænke Prindsen, at han er dødelig forelsket i en saadan Emilia. Jsær i 2den Acts 6te Scene og i 5te Acts 7de Scene, var hendes Spil ganske fortreffelig. Hr. Heger udførte Grev Appianis Rolle med megen Følelse og Værdighed. Hr. Dr. Ryges Odvardo var i det Hele ypperlig; kun forekommer det Anm., at Hr. Rygge ligner Jean Paul deri, at han endnu har for megen Kraft; han vil blive mesterlig naar denne aftager lidet. Maleren Contis korte, men høist interessante Rolle, var, som sædvanlig, i Hr. Dues Hænder. Hr. Dues Flid er umiskjendelig, men denne Rolle synes ikke aldeles skikket for ham. Naar den ikke spilles med den høieste Grad af Fyrrighed og den dybeste Følelse for Konsten, taber den ganske sin Virkning. Ligesaa synes CamilloNotas Rolle, der, hvor ubetydelig den end maatte forekomme Nogle, dog er meget betydningsfuld, ikke at være i de heldigste Hænder. Roller, der ere tegnede med saa megen Kraft og Aand, som de to anførte, maa udføres med stor Konst og Smag, og man tager mærkelig Feil, naar man troer, at det er ligegyldigt, i hvilke Hænder de gives. Mariboe, den 9 Febr. Prisen paa Brænde vedbliver at falde i Nakskov. J den senere Tid er en Favn der kjøbt for 90 til 95 Rbmk. - Fra Falster haves følgende Efterretning, som Udgiveren. vil meddele ligesaa underlig som han har faaet den: "Da en Mølle var allerstærkest i Gang, gik en Hest ind under den, hvorved den ene Vinge knak oven paa Hestens Ryg, og da den vilde reise sig, knak ligeledes den anden Vinge, tilsidst bleve paa ovenanførte Maade alle 4 Vinger beskadigede; men Hesten skal desuagtet være ubeskadiget og strax have kundet gaaet. (Mariboe Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-02-14
- J de Skoler, hvor Lærere, der, ved de af Os allernaadigst auctoriserede Skolelærer-Seminarier, have nydt Underviisning i Gymnastik, eller paa anden Maade have erhvervet sig den Duelighed, som udfordres for deri at give Underviisning, ere ansatte, skulle Børnene veiledes af Skolelærerne til gymnastiske Øvelser: saasom Løbe, Springe Klavre, Svømme= og militaire Øvelser. disse Øvelser bør, naar den iøvrigt befalede Skoleunderviisning er tilendebragt, anvendes, saavidt Veirliget tillader det, een Time dagligen, saaledes at hver Classe af Skolebørnene heri nyder ugentligen Underviisning i tre Timer; og bør iøvrigt til Svømmevelser, efter Skolecommissionernes, paa de locale Omstændigheder grundede, Bestemmelser, nogle Eftermiddage om Sommeren anvendes, forsaavidt dertil gives Leilighed. - Ved enhver Skole bør, saavidt Omstændighederne tillade, anskaffes en Plads af 800 til 1200 Alen, som jævnes og ved Belægning med Sand eller paa anden hensigtsvarende Maade, gjøres skikket til gymnastiske Øvelser; ogsaa bør de allernødvendigste Apparater til saadanne Øvelser, ved enhver Skole, hvor Gymnastik indføres, anskaffes efterhaanden, paa Skolecassens Bekostning. - De blandt Skolelærerne, som give Skoleungdommen hensigtssvarende Underviisning i gymnastiske Øvelser, og tillige udmærke sig i de øvrige Deele af Skoleunderviisningen samt Skoledisciplinen, bemyndiges Skoledirectionen til eengang om Aaret, at opmuntre ved extraordinaire Belønninger af indtil 20 Rbdlr. S. V. Saa Saa cha¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-02-14
Kjøbenhavns Børs den 14de Februari. Cours. Hamb. 2 M. 642, a vista 653. Amsterdam 2 M. 616 3/2. London 2 M. 26 1/2 Rbd. Spec. 640. - Specter solgtes fra 38 til 35. Rbmk., for Committeesedler blev givet 65 1/2 pr. 100; Oblig. 250.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-02-14
Blandede Efterretninger. (Af Hamb. Corresp., Alt. Merk. og Lüb. Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-02-14
Kirkestaten. Den hellige Fader har ladet den østerrigske Gesandt ved det romerske Hof tilstille en Note angaaende det mienske Cabinets og Kongressens Operationer, mod hvilke han reclamerer. Han beklager blandt andet deri, at Østerrige har tilladt, at en luthersk Kirke maatte aabnes i Venedig, at Kongressen har erkjendt som herskende Religion, med lige Rettigheder som den romerskcatholske, de lutherske og calvinske "Secter, og at man dvæler saalænge med at tilbagegive den hellige Stoel Markerne. - J Loretto har den neapolitanske Oberst Oliewieri forlangt, at der skulde holdes i Kirken Bønner for Kong Joachim, men man vægrede sig stærkt derved, foregivende, at Joachim maatte betragtes som en fremmed Fyrste, saalænge Paven ikke har erkjendt hans Fordringer paa det pavelige Gebet. – J Stats secretariatet har aldrig hersket saa meget Liv som siden nogle Dage. - Chevalier Zuccaris Vogn blev den 19de f. M., da han vilde kjøre tilbage. fra Skuespillet, tvungen af Vagten til at forlade den Række, hvori de andre diplomatiske Personers Vogne holdt, og Vagten erklærede, at den havde Ordre dertil. Chevalier Zuccari har strax efter at han var kommen hjem affærdiget en Coureer til sit Hof, og man venter, at han vil blive tilbagekaldet. Man siger, at Carl IV. har faaet adskillige Courerer fra Kong Joachim med Anmodning om, at formaae Paven til ikke at foretage nogen Forandring i Tingenes Stilling, indtil Kongressen, i Wien er sluttet, for derved at forekomme nye Ulykker. - Paven har havt en Samtale med Carl IV., hvilken man anseer som en Følge af Kongen af Neapels Forholdsregler. Den hellige Faber er urokkelig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-02-14
Neapel. Vore Forhold til det romerske Hof ere meget critiske, og vor derværende Gener, Consul er bleven behandlet paa en for ham uværdig Maade. - Pundsessen af Wallis bliver indtil Maj i Neapel. Hoffesterne ere meget glimrende. – J Calabrien have nogle Bevægelser fundet Sted. Maaskee de staae i Forbindelse med de sid 1ste Efterretninger fra Neapel, hvori det blandt andet hedder: at de mod det regierende Dynastie udspredte Rygter have atter opliver den forrige Souverains Tilhængeres Haab, og at disses Tal dagligen tiltager; at Desertionen blandt Tropperne ogsaa tiltager; at Kongens Sygdom, de politiske Begivenheders Gang, den Retning, som han søger at give den offentlige Mening i hans Hovedstad, ikke synes at tillade ham, at afreise, saaledes som han har villet. – Efter andre Rygter synes det som Kongen ikke besidder mere den samme Tillid i de coaliserede Magters Sindelav; det romerske Hof begynder at tale i en stoltere og bestemtere Tone mod os nu end før.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-02-14
Wien. Congressen. Man taler om Kronprindsen af Østerriges Formæling med en nordisk Prindsesse. - Den 28de f. M. høitideligholdtes ved Hoffet H. M. Kongen af Danmarks Fødselsdag, tilligemed Dronningen af Bayerns saavelsom Storhertugen af Badens og Hertugen af SachsenWeimars Navnedage, med et Bal og stor Galla, som bivaanedes af samtlige herværende Souperainer &c. - Hvad Tid Kongressen vil blive endt, derom ere Meningerne deelte. - Kongen af Sachsen skal, som man forsikkrer, virkelig have været indbuden til Kongressen, men under Betingelser, som han ikke vilde antage.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-02-14
Wien, den 2den Febr. Den Coureer, som ventedes tilbage hertil fra Engelland, ankom den 30te Januar om Aftenen. Som man hører har han fra den storbrittanniske Regjerings Side, medbragt et definitivt Svar, der strax er bleven meddeelt Congressen i en Note. Jforgaars Aftes blev der ogsaa overleveret en Note fra Kongen af Preussen. Rusland har, som man erfarer, endnu ikke erklæret sig med Hensyn til Tingenes nye Stilling. Anliggendernes nærværende Tilstand paa Kongressen skal endnu stedse være meget indviklet. - Hertugen af Wellington er da kommen hertil i Dag. Han skal være forsynet med udstrakte Fuldmagter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-02-14
At der hos Wiens Jndvaanere ikke hersker synderlig Velstand, seer man allerede deraf, at Afgivterne kun blive hævede med stor Vanskelighed. Dette er især Tilfældet med Klasseskatten, og man seer en Mængde Politiesoldater, som, 4, 6 og 8 Mand i Tallet, blive som Execution lagte ind i Husene af Politiecommissairer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-02-14
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-02-18
Nyeste.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-02-18
Skilderie af Kjøbenhavn. 20 Paaskee Go Tolvte Aargang. No. 14. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 18 Februari 1816. Ved Claudius's Død. Hvorfor einder mild og venlig Denne Taare paa min Kind? Hvi saa underligen enlig Trænger den fra rørte Sind, Wandsbecks gamle Bud og Sanger. Guds og Menneskenes Ven, Denne Taare kun forlanger. Dig, som Gield, at gives hen. Thi du ydmyg dig erkjendte. For din Herres ringe Bud; Ærindet, han dig medsendte, Troligen du retted ud. Og da dette nu var røgtet, Og din Jsse længst var graa, Hjem til ham, du barnlig frygted Med dit Regnskab du mon gaae. Der vil han, som der dig satte Jkkun over sparsom Skjerv, Anbetroe dig bedre Skatte, Give dig et store Hverv. Thi af Tidens vilde Bove, Som har villet skylle bort Guds og Menneskenes Love, En du lod dig rive fort, Nei, samdrægtelig du boede Mellem dine Brødres Flok; Uskylds Skiemt, Tilfredsheds Gode, Var dit Hjerte Glæders Nok. Og paa Vandringen, den lange, Hvergang Solen sank og steg Rørte du til fromme Sange. Den dig givne Strengeleg. Fløi end ei med Ørnens Vinge, Du at speide Stjerners Vei, Andagtsfuld du faaes dig svinge Som en Lærke fro i Mai. Lærken steg og Lærken daled Fra og til sin Agers Straa Endelig, nu Gud befaled, Svandt den bort bag Skyens Blaa J en Ætherluftning faae Lod han den fra os bortgaae, Bod den indtil sene Dage Kviddre hist bag Skyens Blaa S. N. Toft.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-02-18
Bidrag til Dagens Historie. (Fortsættelse; see No. 8.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-02-18
Forfatteren af en i Kjøbenhavns nyeste Skilderie No. 13 indført Artikel antager, at den Omstændighed, at adskillige Varer deels ere solgte, deels skulle sælges i rede Sølv, har medvirket til at Coursen i den senere Tid er steget.