JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-07-20
Engelsk og Faxo Steenkalk. Fra Fredagen den 22de dennes faaes atter ny Steenkalk ved mit Kalkværk. Da jeg i disse Dage har modtaget en Ladning Kalksteen fra Farøe, er jeg, som Overskriften antyder, bleven sat istand til at kunne levere begge Slags, og uden Forhøielse i Prisen. Ribe, d. 15. Juli 1842. Hans J. Müller.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-07-20
Et hvidt Jacconets Lommetørklæde med Kniplinger om, er tabt paa Storegade. Finderen bedes at aflevere det paa Adressekontoiret, mod en Douceur.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-07-20
De resp. Debitorer som endnu staa tilbage med Renter og Kapitalafdrag til Stifts=Kassen i Ribe for afvigte Juni Termin, erindres herved og Betalingen inden denne Maaneds Udgang. Ribe den 16. Juli 1842. Andersen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-07-20
Extract Stevning. Ved Stevning af 8. Julii 1812, som ordlydende er indført i denne Tidende No. 81, er, efter Begjering af Christen Pedersen af Blarkiær i Sevel Sogn, Jhændehaveren, af en af bemeldte Christen Pedersen under 12. December 1839 til Gaardmand Peder Jacobsen af Staulund i Hadderup Sogn udstædt Obligation for 200 Rbd. r. Sølv, med første Prioritet i Debitors Gaard i Blarkjær i Sevel Sogn af Hartkorn 3 Tdr. 1 Skp. 3 Fkr. 2 Alb.,m. m., hvilken Obligation er bortkommen, uden at den senere har kunne skaffes tilveie, indstevnet med Aar og Dags Varsel til at møde for Hjerm Ginding Herreders Ret, som holdes paa Raadstuen i Holstebroe den tredie Fredag, der er en ordinair Retsdag, i November Maaned 1843, Formiddag Kl. 10, for der og da med forommeldte Obligation at fremkomme og sin Adkomst dertil at beviisliggjøre da i manglende Fald Mortificationsdom vil erhverves paa bemeldte Obligation. (Med dette Nr. følger Tillæg.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-07-20
Tillæg til Ribe Stifts-Avis No. 83.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-07-20
Onsdagen den 20de Juli. 1842. Ogsaa et Jndlæg i Sagen om Gabet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-07-20
Da det ikke lader til, at den særdeles hensigtsmæssige Opfordring, som et Jnserat i Ringk. A. No. 26 indeholdt til Modstanderne af et nordligere Gab, har frugtet noget, og man saaledes stedse svæver i Uvished om hvilke Argumenter vore Antagonister have benyttet i deres Petition, en Uvished, der just ikke vidner om disse Argumenters Fortræffelighed, saa vil det neppe være uden Nytte om vi, saalænge Muligheden at afbevise deres Paastande er os betagen, for at foregaae dem med et bedre Exempel, fortsætte Udviklingen af Motiverne fra vor Side. Jndsenderen maa tilstaae, at han i Grunden slet ikke indseer, hvortil de mange Hypotheser om et nordligere Jndløbs tilkommende uskadelige Virkning skulle føre. Saalænge vi kun bygge paa Sandsynligheder og ikke paa Erfaring, kunne vi gjerne fortsætte dem lige til Dommedag, uden egentlig at bevise noget hverken for eller imod og Følgerne ville, saafremt den intenderede Udgravning tillades, sikkerlig blive, at vi, ved at begrunde vor, saavidt vi skjønne høist retfærdige Sag paa Tilfældigheder, siden give vore Modstandere Vaaben i Hænderne, saa at ethvert lille Vanheld, enhver nok saa ringe Oversvømmelse, som Beboerne af de sydlige Sogne maatte friske, uagtet den ligesaalet, ja, forsaavidt som Fjordens Vandmasse nu sædvanlig maa være større, endnu lettere kunde finde Sted under nærværende Omstændigheder, ufeilbarlig vil blive tilregnet Forandringen, og alle vore Sandsynligheder, forkastede med saadanne Ord som t. Ex. "Der see vi hvad Ulykke deres skjæve Raisonnement har bragt over os, have vi ikke forudsagt det, nu komme Følgerne, hvem giver os nu Erstatning for vor Skade o. s. v. o. s. v. Derimod troer Jndsenderen at man gaaer langt sikkrere tilværk, naar man allene følger den historiske Vei, og ikkun holder sig til det, som Erfaringen tydelig har beviist og billigheden tilsiger, samt til de formeentlige Rettigheder som Sagens Natur, og tildeels Regjeringens egne Jntentioner, allerede paa en Maade har hjemlet os.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-07-20
Her blive da fornemmelig følgende 3 Spørgsmaal at besvare: 1) Taler Erfaringen for, at et nordligere Gab har virket skadeligt paa nogen Deel af de Jorder, som forhen begrændsede Fjorden, 2) Taler Retfærdigheden for at den mulige Fare, som de nye opskyllede Enge kunne være underkastede, bør forhindre det intenderede Jndløbs Anlæg, og 3) Have Ringkjøbingerne, naar de attraae en bedre Jnd seiling til Fjorden, nogen særdeles Rettighed at beraabe sig paa
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-07-20
Endelig ville vi kun endnu bemærke, at den ofte omtalte Petition, efter Forlydende, andrager paa Nedsættelse af en Commission til at tage dette Anliggende under Overveielse. Jntet kan convenere os bedre, naar denne Commission kommer til at bestaae af saakyndige og upartiske Mænd. Saaledes vente vi naturligviis ligesaalidt at see Mænd af Ringkjøbings Handelstand eller Andre, der have directe Fordeel af Gabets Forflyttelse, deri, som vi paa den anden Side formode, at Nogensomhelst, der beviisliggen have været virksom ved at samle de mange vidunderlige Underskrivter fra Sogne, der næsten intet Samqvem have med Fjorden, eller saadanne Retsbetjente, der nyde Fordele ved Auctioner paa Tipperne, eller saadanne Landinspecteurer, der tjene ved deres Fredning og Opmaaling, ville blive Medlemmer deraf, dog for en passende Sammensætning af Commissionen ville sikkert høie Vedkommende langt bedre vide at drage Omsorg, end vi ere istand til at antyde det. (Ringk. A.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-07-20
Bekjendtgjørelser. Hos dHrr. Boghandlere Andersen og Termansen faaes: Det kolde Vands Kraft . . . 4 Ls Regler for Sundhedens Vedligeholdelse. Raad mod Børnesygdomme . . 4 Halvtredsinstyve gyldne Regler for unge Hustruer . . . . 2
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-07-20
Damp-Chocolade, udarbeidet til den fuldkomneste Fiinhed i lukkede Maskiner i den Deichmanske Handels Chocolade-Fabrik ved Kjöbenhavn, erholdes til Fabrikpriserne, 2 Mk. 4 Sk. a 8 Mk. pr. Pd., hos Hr. L. Frandsen i Ribe, - P. F. Nyboe i Ringkjøbing. - Ed. Hoffmann i Varde og - C. F. Müller i Colding.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-07-22
Nibe Stifts Avis og Avertissements-Tidende. Udgivet af Chr. sal. Hyphoff, redigeret af E. Hyphoff. No 84 Fredagen den 22 Juli.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-07-22
Rusland. Som man erfarer er en Afdeling af det grabbeske Korps i Circassien bleven overfalden i en Skov af Lesghierer. Tabet angives til 1500 Md. og 25 Officerer.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-07-22
Norge. Man oplever iaar det sjeldne Tilfælde, at en af Storthingets Beslutninger vorder ophøiet til Lov, uagtet Kongens Villie er derimod. Dette kan ogsaa kun skee, men da ogsaa ifølge Rigets Grundlov, naar et Lovforslag, efter forud af tvende Storthing at være antaget, men forkastet af Kongen, indstilles uforandret til et tredie Storthing og da ogsaa denne Gang bliver antaget. J dette Tilfælde behøver det ikke videre Kongens Jndvilgelse, men har erholdt tilstrækkelig Lovskraft for Landet. Denne Gang er det Forslaget om Afskaffelsen af den gamle Forordning af 1741 imod Afholdelsen af gudelige Forsamlinger. Det indstilledes til Storthinget 1836 og 1839 og antoges begge Gange, men blev stedse forkastet af Kongen. Nu fremsteg det tredie Gang iaar, og alene for at skaane Kongen for Ydmyggelse anvendtes navnlig fra Geistlighedens Side alt Muligt, for om ikke andet, saa dog at tilveiebringe en ubetydelig Afvigelse i Forslaget imod de tidligere Gange, hvorved Hensigten var opnaaet, da det saa ikke længere var det ældre Forslag. Men alle Forsøg strandede. Nogen Forandring i Forslaget lod sig ikke tilveiebringe, og det blev antaget af Storthinget med betydeligt Fleertal. – Paa samme Maade blev Adelen afskaffet i Norge 1821; men dette er ogsaa de to eneste Exempler af dette Slags paa Norges folkelige Magt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-07-22
Blandinger. En skrækkelig Tildragelse fandt i disse Dage Sted i Orleans: To Børn, der vare blevne forvirrede ved Larmen af de fra alle Sider tililende Diligencer, styrtede sig selv ind under Hjulene. En Naboerske, der har sit eget Barn paa 5 Aar paa Armen, bukkede sig hurtigt ned og rev et af disse Børn bort men i samme Øieblik saae hun det andet sønderkuuses af Hjulene, tabte sit eget Barn og styrtede med et Skrig af Forfærdelse til Jorden. Man ilede imidlertid fra alle Sider til Hjelp og loftede den Ulykkelige op, men hun havde mistet Forstanden og rasede saaledes, at fire Mænd ikke kunde holde hende Der er kun lidet Haab om at redde hendes Barn, der i Faldet saaredes betydeligt og spytter Blod.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-07-22
Indenlandske Efterretninger. Under 12. ds. er udkommen følgende Cancelli Placat: Jfølge Hs. Maj. Kongens allerhøieste Villie skulle de Jndvaanere i Hertugdommene Slesvig og Holsteen, som begive sig til Kongeriget Danmark, i Henseende til Forskrifterne angaaende Reisepasse, i Et og Alt behandles efter de sammesteds for Jndlændinge gieldende Regler, ligesom de samme Grundsætninger skulle følges med Hensyn til Jndvaanerne i Kongeriget ved disses Reiser til Hertugdommene. J Overeensstemmelse hermed er det allernaadigst blevet bestemt, at de Jndvaanere i Hertugdommene, som tillands begive sig til Jylland, ikke enten hertil eller til videre Reiser i denne Provinds behøve noget Reisepas, og at ligesaalidet de Jndvaanere i Kongeriget, som ad Landsiden begive sig til Hertugdommene, skulle være pligtige, til deres Reiser til og i samme at forsyne sig med et saadant, saafremt de paa anden Maade, i Medfør af de i hver Statsdeel i saa Henseende bestaaende Forskrifter, tilstrækkelig kunne legitimere sig med Hensyn til deres Egenskab som Jndlændinge og deres lovlige Næringsvei. (B. T.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-07-22
Under 9 os har Hs. Maj. Kongen allern, tilladt efternævnte Embedsmænd at anlægge og bære de dem af Hs. Majestæt de Franskes Konge tildeelte Ordensdecorationer, nemlig: Conferentsr. Dankwart, Direct, for det Kgl. Depm. for de udenlandske Sager, Stor-Officeer-Korset af Æreslegionen; Kmh. Reedtz, Secret i det Kgl. Depm. for de udenl. Sager, Geh. Etatsr. Adler, Statssecrt. for Naadessager, og Etatsraad Garlieb, Deputeret i det kgl. Generaltoldkammer og Commercecollegium, Commandeurkorset af Æreslegionen; Kammerjunker Krag, Secretair i det kgl. Departement for de udenlandske Sager, Officeerkorset af Æreslegionen; Kammerjunker Ahlefeldt, Attache ved det kgl. danske Gesandtskab i Paris, og kgl. dansk Generalconsul i Paris, Delong, Ridderkorset af Æreslegionen. (B. T.) Ogsaa iaar blive, som sædvanligt, de 400,000 Rbd. af Landskatten eftergivne. (Dg.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-07-22
Det har tidligere været omtalt, at der med Hensyn til de bestaaende Traktater skulde have fundet Vanskeligheder Sted med Hensyn til Fregatten Thetis Gjennemfart igjennem Dardanellerne. Storherren skal nu have erklæret, at der vel ikke kunde afviges fra de gjældende Regler, men at han, for at give Hs. Durchl., Prinds Frederik af Hessen et Beviis paa sin Agtelse og Velvillie, vilde imødesende Samme et storherreligt Dampskib, der skulde føre Hs. Durchlauchtighed igjennem Strædet til Constantinopel og paa hvilket Høisamme kunde medtage saa mange Personer af Fregattens Besætning som han behagede. (Da.)Med Skibet "Triton", som d. 15 de, ankom paa Kbhavns Rhed fra Vestindien, er den Efterretning indløben, at en Bogholder ved det kgl. Kontoir paa Christiansstad paa St. Croix er afgaaet ved Døden og har efterladt sig en Kassedefekt af 7000 Piastre. (Aalb. Av.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-07-22
Antallet paa de i Stockholm forsamlede Naturforskere beløber sig til 391, det største Antal, som endnu har været samlet. Den 10. de, ankom "Heklad med de danske Medlemmer efter en 48 Timers Reise til Stockholm. (S. Bl.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-07-22
Den bekiendte Skolelærer Sørensen i Venslev spekulerer i denne Tid paa Oprettelsen af en Maadeholds forening i Sjælland. Om en saadan er nødvendig fortiden er et stort Spørgsmaal underkastet, da det er notorisk at Drikfældigheden i høi Grad er aftagen hos Almuen og Bønderne. (S. Bl.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-07-22
Som Justitiarius for den nye Criminal- og PolitiRet betegner man Justitsraad Tetens. Det skulde være mærkeligt om man forbigik Etatsraad Assessor Spandet, der baade ifølge sin Anciennitet, og, vi tilføie uden Betænkning, ifølge sin Dygtighed er langt competentere til Posten. Hr. Tetens har nu engang været saa heldig at komme i Velten, skjøndt hans Virksomhed som Præses i Hof= og Stadsrettens Jnqvisitionscommission just ikke skal have baaret store Frugter; imidlertid, vi indrømme, Hr. Tetens kan, naar han vil, være en ret flink Mand, men det vil vist neppe falde ham selv ind i Skarpsindighed, i Kundskaber eller Arbeidsomhed at maale sig med Spandet. (Loll. Falst. A.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-07-22
Den interessante Debat om Adressen i den roeskildske Stænderforsamling har naturligviis givet megen Anledning til Omtale i Hovedstaden. De Fleste ere dog enige i, at om det end havde været ønskeligt, at Hr. Lehmann havde veiet sine Ord lidt mere, og undgaaet personlige Hentydninger, saa er det dog lige saa meget at dadle, at Modstanderne, af den eneste tænkelige Grund for at tilføie L. en Ydmygelse, forlangte hans Erklæring optaget i Stændertidenden, der vel ogsaa uden dette maatte være fyldestgiørende nok. Det er ellers nok værd at lægge Mærke til, at under den hele Debat aabnede Prof. Ussing ikke sin Mund. Efter denne Debats Udfald at dømme, lader det ellers til, at det conservative Parti vil beholde Overvægten i Stænderne. Forunderligt er det ellers siden man tog det saa strengt med Lehmann, at Capitain Buchwalds Ord om Kongen hengik upaatalte. J Anledning af Adressen yttrer han nemlig: "Kongen er et Menneske, og saafremt der i Adressen skulde indkomme Udtryk, der kunde forbittre og opfordre til Modstand, var det ifølge den ethvert Menneske iboende Jrritabilitet at forudsætte, at derved kunde bevirkes Afslag af et eller andet fra Stænderne indkommet Andragende, som ellers maaskee var blevet bevilget." Det forekommer os dog vel stærkt at forudsætte hos Monarken, at han skulde afslaae velbegrundede Andragender fra Stænderne, blot fordi der i Adressen var indløbet et eller andet mindre vel valgt Udtryk. (S. Bl.)¬
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-07-22
J det sidste No. af sine Jntelligentsblade, har Prof. Heiberg, i Anledning af de forskjellige Anmeldelser i Bladene af hans Vens Hertzs Stykke "Perspectivkassen", læst Bladene Texten, og det ikke som en Professor i Smagsvidenskaben, men som den groveste Sjouer. "Berl. Tid." og "Fædrelandet slippe endda ret heldigt fra det, "Kjøbenhavnsposten ogsaa, skjøndt han dog erklærer den for nærlig" sit Referat, som man da er vant til." Derimod generer den fine Professor sig ikke ved at betegne "Dagens" Redacteur ved Navns Nævnelse som en Oxe i Forstand, en Oxe i Manerer og en Oxe i Korpus, og saa fremdeles. Figaro" gjør han den Compliment, at han er "Dumhedens Repræsentant." (S. Bl.)¬
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-07-22
Man har i den senere Tid saa jevnligt seet Exempler paa, med hvilken Strenghed Justitien har hævdet Politiet og Skildvagter i deres Myndighed, saa at det virkelig maa glæde En, naar man dog ogsaa engang seer et Exempel paa, at Lovene anvendes til at beskytte Borgerne mod utilbørligt Overfald af hine vældigt privilegerede Personer. En Snedker Nielsen og en anden Person gik fornylig forbi Skildvagten ved Jndgangen til Christiansborg Slots Cavaleergaard, med en utændt Cigar i Munden. Skildvagten bød ham at tage den ud af Munden; men Manden viste ham, at den var utændt. Da han var kommen omtrent 30 Skridt fra Skildvagten, tændte han sin Cigar ved den Andens, men Skildvagten ilede efter dem, og efter et Par Ordvexlinger tilføiede han Snedkeren et vældigt Slag over Ryggen med Geværet. Denne henvender sig til Sergeanten paa Slotsholms Vagt for at klage, men Sergeanten vilde ingen Klage modtage. Derpaa indgav Snedkeren en Klage til Gouvernementet, og af Fædrelandet erfares nu, at Skildvagten ved Krigsretsdom er dømt til 10 Dages Fængsel paa Vand og Brød, og Sergeanten til 2 Gange 24 Timers Arrest, paa Hovedvagten. (O. T. A.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-07-22
Etatsraad A. J. Unsgaard, en af Landets kundskabsrige og meget virksomme Embedsmænd, er afgaaen ved Døden i Løverdags Aftes efter et kort Sygeleie i den kraftfulde Alder af 38 Aar. Han var Chef under Statsgjeldsdirectionen for Contoiret for udenlandske Betalinger. Hans Personlighed - bemærker Berl. Tid. – gjorde ham elsket af Alle, der kjendte ham, af Alle, der kom i Forhold til ham ved hans Embedstilling. (O. T. A.)¬
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-07-22
J en lang Række af Aar har her i Landet saa at sige kun været en eneste betydelig Fabrik, der leverede Fortepianoer, nemlig den marschalske, som først i den senere Tid har faaet en Concurrent i den hornungske.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-07-22
J Kjøbenhavn er nu optraadt et nyt Talent i Fabricationen af Fortepianoer, som synes at gjøre de tidligere Rangen stridig. Hr. C. Blædel fra Assens, der har uddannet sig som Jnstrumentmager ved flere Aars Arbeide hos en af Nutidens berømteste Fabricanter i dette Fag, Streicher i Wien, har forfærdiget et Pianino (opretstaaende Fortepiano), som efter flere musikkyndige Mænds Dom udmærker sig ved en særdeles kraftig, blød og klangfuld Tone med et dertil svarende fortræffeligt Anslag, saa at det i det Hele taget kan sættes ved Siden af de bedste udenlandske, der ere komne Kjøbenhavnerne for Øre. Hr. Blædels Jnstrument, som med et smagfuldt og elegant Ydre forener den Fordeel, kun at optage et ualmindelig lidet Rum, er hensat hos Hr. Viinhandler Waagepetersen i Kjøbenhavn, hvor det staaer enhver Musikelsker frit for, ved en Prøve selv at overbevise sig om dets Fortrinlighed. (Fædrel)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-07-22
Det Keilholtzske Ligtorneplaster anbefales i kjøbenhavnske Blade af de udmærkede Læger Etatsraad O. Bang. Prof. Møller paa Frederiks Hospital, Prof., Stadschirurg Müller, Prof., Regimentschirurg Henk, Etatsraad Withusen og Divisionschirurg Mülertz, formedelst dets Fortrinlighed og Hensigtsmæssighed til uden Smerte, fuldstændigere end andre bekiendte Midler og paa den lemfældigste Maade, at befrie for dette smertelige Tilfælde. "Slgs. A. beretter, at i forrige Uge har en trettenaarig Dreng, som var gaaet i Skoven for at hente Brænde, hængt sig i et TræDen 15. de anløb et Dampskib for første Gang Odense, nemlig Christian den Ottende", Capt. Luja, som gaaer imellem Callundborg og Aarhuus. Det var med omtrent 120 Passagerer afgaaet fra Hjemstedet Kl. 4 om Morgenen, og ankom til Gabet ved Odense Fjord Kl. 9, men paa Grund af Toldopholdet ved Munkebo og Uvisheden om, hvorvidt Skibet. maatte benytte Dampen i Canalen, hvilken Uvished først hævedes under Opseilingen, da dets Ankomst hertil ikke forud var bekiendt, naaede det først op til Toldboden Kl. 1 1/2. Efter 4 Timers Ophold maatte det allerede tiltræde Tilbagereisen; men som det lod til, havde Passagererne været saa tilfredse med deres korte Ophold i Odense, at et nyt Besøg, hvorved Opholdet vil kunne blive noget længere, saaledes at ogsaa den vakkre Omegn kan besees, maaskee allerede endnu i Sommer kan ventes, da det nu har viist sig, at endog et saa stort Dampskib (det stak 8 Fod) kan passere Canalen. (O. T. A.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-07-22
Fra Odense skrives under 20 ds. "J Løverdags Aftes indtraf det sørgelige Tilfælde ved Stige, at en i sin Kreds elsket og agtet ung Mand, der for faa Dage siden ankom hertil Odense, i et Besøg fra Bergen, hvor han havde etableret en Viinhandel, druknede ved at bade sig. Fra det derværende Badehuus var han gaaet ud i Strømmen, hvor et Krampetilfælde sandsynligviis strax har angrebet ham. De anstillede Redningsforsøg forbleve frugtesløse. Her efterlader han sig en ung sørgende Brud, med hvem han snart skulde have været forenet, og i Kiel sine gamle Forældre, hos hvem han i disse Dage vilde have aflagt et Besøg. Den Afdøde vil nu her blive stedet til Jorden ved Siden af en forudgangen Broder, der var etableret heri Odense." (O. T. A.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-07-22
Den for sin Humanitet høitagtede Told- og Consumtions Casserer i Svendborg, Hr. Kammerjunker, Major v. Krogh, er beskikket til Told- og Consumtions=Casserer i Odense. (Hp. A.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-07-22
Hs. Maj. Kongen er under sit Ophold i Aalborg, ved en Committee af Repræsentantskabet, i en særskilt Audients bleven overrakt en allerunderd Ansøgning om Oprettelsen af en videnskabelig Realskole der Byen, hvorved Lærerne maatte blive ansatte af Hs. Maj. efter Univ. D. Jndstilling, og som skulde erholde saadanne, enten øieblikkelige eller bestandige, aarlige Tilskud af Communen, som Hs. Maj. allern. maatte betinge og som maatte befindes svarende til Communens pecuniaire Kræfter; hvilket vigtige Anliggende Hs. Maj. tilsagde Hans allerhøieste vise Overveielse og nærmere Resolution. (S. Bl.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-07-22
Hs. Maj. Kongen ankom, ifølge Aalb. A., d. 15. de om Aftenen Kl. 9 1/2 til Birkelse og blev paa Godsets Grændse modtagen af 200 Bønder tilhest. Ankommen paa Gaarden ønskede Kongen at see hele Eskorten passere forbi, og holdt Hs. Maj. derpaa en Tale til den Bonde, der anførte Toget. Efterat have overnattet paa Birkelse og taget det paatænkte Saltværk i Øiesyn i Toftegaard, fortsatte Hs. Maj. d. 16. om Efterm. Kl. 3 1/2 Reisen til Thisted.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-07-22
Ledige Embeder: Pedersborg og Kindertofte Sognekald i Sjælland, gl. Ang. 200 Rd., og Vemmeløv og Hemmeshøi Sognekald i Sjælland, gl. Ang. 387 Rd. (opslaaede vacante d. 8. Juli. (C. T.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-07-22
Altona Kvægmarked. D. 19. Juli vare 421 Stkr. stort Hornkvæg paa Markedet, hvoraf 295 solgtes. Formedelst det varme Veir og den rigelige Tildrivt var Handelen, meget flav, ligesom i forrige Uge, hvorfra der vare 92 til overs. (Dvk.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-07-22
London d. 12. Julii. Den nye Toldtaxif er igaar traadt Kraft. Som en Følge heraf har det hamborger Dampskib allerede hidført et Antal Fjerkreature og endeel Kjød, der nu ter indføres. (Dyk.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-07-22
Hamborg d. 2. Juli. Som Følge af den forestaaende nye Toldlovs Jndførelse i England ere allerede flere engelske Kvæg handlere hidkomne for at indkjøbe Slagtevæg i det Holstenske. De erkyndige sig her blot om de Huse og Egne, der forsyne Markedet her med Sligt, og begive sig da strax uden Tolk til Stedet. (Dyk.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-07-22
Ribe. Døbt i Cathrine Kirke d. 17. Juli, Dagl. L. Sørensens Datter, Kirstine Sørensen; Fadd. Mad. M. Nielsen, Pigen B. Nissen, Skomagerm. P. Klinting og Ungk. H. Lauridsen. S. D. Bager Rohlcks Datter Margrethe Josephine Røhlck; Fadd. Mad. H. Kruse og D. W. Behrens, Bundtmager C. P. Jessen og Dreierm. J. Tingberg.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-07-22
Begravet paa Cathrine Kirkegaard d. 13. Juli, Hospitals lem H. Bakkersen, 75 Aar. – D. 11.: Almisselem K. Richardsen, 92 Aar. – D. 20. Muursv. J. Pedersens Søn, N. P. Pedersen, 1 Aar 3 M. gl. Ribe. 9. S. c. Trinit, prædiker i Domkirken Hr. Catechet Fibiger. J Cathrine Kirke Hr. Pastor de Thurah. Trykt i Ribe hos Chr. sal. Hyphoff.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-07-22
Bekjendtgjørelser. Ved en blid og rolig Død behagede det Forsynet i Gaar Aftes Klokken 8 at bortkalde min elskede Hustru, Margrethe Petersen fød Olesen, i hendes Alders 59 Aar. Dette for mig smertelige Tab bringes herved til Families og Venners Kundskab.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-07-22
Ribe, d. 21. Juli 1842. N. Petersen. At min elskede Hustru, Andrea Margrethe Madsen, 76 Aar gammel, efter et Aars Svaghed, i Gaar Morges Klokken 4 1/2 omskiftede Tiden med Evigheden, derom undlader jeg ikke at underrette fraværende Slægt og Venner. Ribe, d. 19. Juli 1842. Niels Madsen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-07-22
Jmorgen, Løverdag, agter Undertegnede at indtræffe paa Torvet med Blomster og Haugefrugter. Behrens, Slotsgartner fra Gram.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-07-22
Eftergræsning af 6 Dagsslet paa Vestermade kan faaes hos Warming.