Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-10-31
J Stændernes Forsamling i Hannover har Ministeren Grev Münster holdet den 16de October en Tale, hvori han sagde: at Landet kunde glæde sig saameget mere over Seieren ved Waterloo, som, at dets egen Armee havde en saa stor Andeel deri, hvis gode Organisation kan tilskrives Hertugen af Cambringes Fortieneste; at paa Wiener Congressen havde alle de Tydske Magter lovet hinanden, at de aldrig ville lade deres indbyrdes Stridigheder afgjøre ved Vaabenmagt men stedse ved Rettens Grundsætninger. Alle Tydskeres borgerlige Rettigheder vare vel endnu ikke blevne tilbørligt sikkrede, men Prinds-Regenten vilde stedse overholde dem mod dette Riges Undersaater, og at han altid havde ladet sine Gesandtere paa Kongressen opløfte deres Stemme til Forsvar for det Tydske Folks borgerlige Friehed. Kongeriget var blevet udvidet og dets Grændser bedre afrundede. Hvad Rigets indvortes Forhold angaaer, saa var det endnu for tidligt at antage definitive Beslutninger; Skatterne vare tilstrækkelige og kunde for det første forblive som de vare. Prinds-Regenten vil ikke give Riget en nye Statsforfatning, men hellig overholde Stændernes gamle Rettigheder, men noget maae rettes efter Tidernes Beskaffenhed, saaledes maae et almindeligt Skattevæsen indføres for det hele Land og ikke som hidindtil, et særskildt for hver enkelt Provinds; de Skattefriheder for Enkelte som hidindtil havde fundet Sted, kunde ikke tillades for Fremtiden, og Prinds-Regenten vilde selv lade de Kongelige Domainer beskatte. En Plan til varig Repræsentation skal blive forelagt Stænderne. Det Engelske Parlament er prorogeret til den 1ste Febr. næste Aar. Kongen af Sardinien har oprettet et Marine Ministerium, da dette Rige formedelst Jndlemmelsen af Genua nu ogsaa bliver til en Søemagt. Men de mærkværdigste Forandringer i Statsbestyrelsen har fundet Sted i Spanien; hvor som man siger, ved den oplyste Statsminister Cevallos Jndflydelse det intolerante Parthie er styrtet, som hidtil omgav Kongen; 30 anseelige Personer ere forviiste, hvoriblandt den bekiendte Escoiqvitz, Kongens forrige Hofmester; ligeledes ere en Deel Geistlige forviiste, nogle af de store ere bortsendte, som Ministere til fremmede Hoffer, saaledes Hertugen af Carlos til Wien, Hertugen de la Parqve til Paris, og Greven af Perelarda til Neapel, man taler selv om, at den alt formaaende Hertug af Jnfantado skal afgaae til Petersborg; de Forviiste vare af det forrige Franske Parthie (Josephinere og Fiender af Cortes) og ere forviiste deels til deres Hiem og deels til Ceuta i Africa. Man taler om en almindelig Amnestie og at Cortes skal kaldes sammen. Det er at formode, at denne store Forandring er en Følge af Porliers Oprør, da der virkelig skal være en stor Giæring i mange Provindser; at dette Oprør blev saa snart dæmpet, bevirkede Geistligheden i Corunna som skiød 10000 Piaster sammen, som de lovede hans Soldater, naar de vilde fængsle ham: endeel Underofficerer overfaldt ham, da han spiiste til Aften, han forsvarede sig kjækt, men blev overmandet; 100 Officerer ere arresterede med ham og hans Soldater adspredte. J sin Proclamation af 19de September havde han sagt, at han stedse vilde vise Troskab mod sin Konge, og at han blot for en Tid havde grebet til Vaaben, for at befrie Folket fra det skammelige Slaverie, som trykker det, og forskaffe det igjen den i Cadix besvorne Constitution, som indeholder Grundvolden til Landets Vel. Han befalede for sin Henrettelse, at hans Legeme skulde lægges i en tillukket Kiste, som skulde leveres til hans Kone tilligemed det Tørklæde, hvori han havde udgrædt sine sidste Taarer; han har sat sig selv en Jndskrift, i Fald hans Liig ved forandrede Lomstændigheder skulde blive nedsat i et Pantheon, og han skrev et rørende Afsteds-Brev til sin Kone, han beder hende deri ikke at sørge over hans Død, men at underkaste sig Forsynets Beslutning; ikke at holde hans Dødsmaade for skammelig, og han glæder sig ved at gaae hen til det Land, hvor Sandhed throner. Nogle af hans Venner ere undvegne til Engelland. Spaniens Konge i Napoleons Tid, Joseph er kommet til Nework og er den 10de September afreist til Philladelphia; i Syd=Caroling har Napoleons Ven, Greve St. Jean d'Angely, kiøbt sig store Eiendomme.