Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-08-24
Frankerig. J Nationalforsamlingen har Hr. Petthion indbragt og oplæst en Beslutning, som er samtykket af de fleeste Qvarteerer i Paris, hvori Kongen erklæres at have Thronen forbrudt. Som Grunde anføres Kongens flette Forhold imod den constituerende Nationalforsamling, hans bestandige Fortrolighed til Adel og Præster, hans Flugt, Regieringens Uvirksomhed imod Fiendernes Angreb, patriotiske Ministeres Afsættelse, Misbrug af den konge Rettighed i at nægte Nationalforsamlingens Beslutninger Stadfæstelse, o. s. v. Tillige gjordes det Forslag; at formedelst den liden Tillid, som Nationen kunde have til de øvrige Lemmer af den kongelige Familie, kunde den udøvende Magt for det første overdrages til Ministre, som Nationalforsamlingen skulde vælge uden for dens Lemmer, og som samtligen skulde staae til Ansvar for hinanden, indtil Folket paa en beleiligere Tid kunde udtrykke sit Ønske i en National=Convention. Nationalforsamlingen har henviist denne Sag til vedkommende Commissions Betænkning; men Jacobinerne og Confoedereerte trænge stærkt paa, at Kongen skal strax afsættes. - Kongen har i et Brev over bragt ved en Minister, givet Nationalforsamlingen Underretning og Hertugen af Brunsvigs Erklæring, dog ikke som om et ham communiceret, men blot som om et i Paris omløbende Skrift. Hs. Majestæt fornyede derhos sine forrige Forsikkringer og sin Hengivenhed til Constitutionen, og Formaninger til indbyrdes Enighed. Men dette Brev gjorde ikke meget Jndtryk paa Gemytterne, og Jacobinerne kaldte det tomme Ord, hvormed Kongens Forhold stod i aabenbar Modsigelse. - Da 2de Generaler, nyelig ere undvigte, har man giørt det Forslag, at slaae alle Deserteurers Navne paa en Skampæl eller paa Galgen; men Nat. Fors. beslutte de, at de alle, med særdeles bemærkninger over dem, som ved Undvigelsen havde bestiaalet Regiments=Cassen, skulde indføres i et Reglster, der skulde sendes omkring til alle Municipaliteter. - Ved Undersøgelse, om Ludvig den 14des billedstytte var en National= eller Bye Eiendom, har man befundet, at Staden Paris allene har gjort Bekostninger hertil, og at Nationen har dermod havt slet intet at bestille; man fandt tillige, at denne billedstøtte just var oprettet den 14de Julii 1689, altsaa netop 100 Aar for Revolutionen. Man besluttede derpaa, at denne Støtte skulde borttages, og Frie hedens billede sættes i dens Sted. Ved Forslaget og at støbe Canoner af den borttagne kongelige billedstøtte, bemærkede Hr. Cambon, at der fandtes kongelige Lysthavende, som vilde kiøbe samme, og at man altsaa paa denne Maade kunde drage større Fordeel deraf. Det kom herover til ingen endelig Afgiørelse. - J Paris var daglig stor Urolighed. Man var opbragt. over General Fayettes ærefulde Friekiendelse af National forsamlingen, og vilde have Ministre, Generaler og Krigstropper forandrede. Denne Urolighed forøgedes ved det udspredte Rygte, at der bagdes Brød til de foedereerte Tropper ved Soissons af Meel, blandet med Glas; men af de til Undersøgelse udsendte Commissarier befandtes, at Rygtet her, som gemeenlig, havde overdrevet Sagen; at dette ikke var nogen forsetlig Gierning, men et blot Tilfælde, der have de reist sig af Skiødesløshed, og strakte sig altsaa ikke til det heele Qvantum Meel. - J Toulon har været Opløb, i hvilket Departements forvalteren, som beskyldtes for at vilde stikke Jld paa Skibsverfterne og Magazinerne, blev tilligemed 2de andre hængt af Pøbelen; og Roe ligheden er ikke større paa fleere Steder. De marseilliske Tropper i Paris skal endog have vovet at brænde en nyelig udgivet kongelig Proclamation, hvori Folket formanedes til Rolighed, og de truede med at drage hiem, naar derikke skeer en almindelig Opstand. I de sydlige Departements har det Jacobinske Partie aldeles Overhaand, og er nu beskæftiget med en ligesaadan Expedition imod Staden Lyon, der mistænkes for at være aristokratisk findet, som tilforn imod Arles. Det er nu kommen til den Yderlighed, at man maa befrygte Tidender, om blodige og rædsomme Optrin i Paris.