JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-04-09
Indenlandske Efterretninger. (Slutningen af Efterretningen om Konstudstillingerne paa Charlottenborg.) 9. Prospect af Christiansholm ved Jægersborg Dyrehauge fra den Side som vender imod Søen, tegnet efter Naturen og malet af S. Mygind. - 10. Prospect af Christiansholm fra den Side som vender mod Charlottenlund, ligeledes tegnet efter Naturen og malet af S. Mygind. – 11. Ruiner af en gammel Ridderborg i Nærheden af Göttingen kaldet die Plesse, ligeledes efter Naturen af S. Mygind. 12. Ruinen af en Dito kaldet Braunsberg, beliggende ved Rhinstrømmen, tegnet efter Naturen og malet af samme. - 13. Prospect af Frydenlund, fra Frørød Jndhegning, tegnet efter Naturen og malet af H. Linstow. - 14. Udsigt til Fryden lunds Hauge, tegnet efter Naturen og malet af samme. - 15. Artemisia, som kommer til Billedhuggeren Scopas for at bestille hendes afdøde Mands Mansoleum, Copie efter Raphael Mengs, af samme. (Efter en ufuldendt Original i den Moltkeske Samling. - 16. Venus, som søger at overtale sin Elskede Adonis til ikke at skille sig blot paa Jagten for de vilde Dyr, componeret og malet af N. Hagelberg. - 17. Adonis, som uagtet Venus's, Advarsel gaaer paa Jagt, hvor han saares af et Vildsvin, for sildig kommer Venus sin døende Adonis til Hielp, af samme. 18. Menelaus Konge i Lacedæmon. Da han reiste fra den troianske Krig kom han til Den Pharus, hvor han traf Jdothea, en Datter af den berømte Spaamand Proteus. Denne overtaler sin Fader, at sige Menelaus sin tilkommende Skjæbne; ligeledes componeret og malet af N. Hagelberg. - 19. Christus, som opvækker Døde og helbreder Syge, efter Detroy, af samme. - 20. Marie Magdalene, efter Corregio, af samme. (Originalen i den Westske Samling. Copien er saa fortræffelig at den synes at kappes med Originalen om Fortrinet). - 21. St. Franciscus i en bedende Stilling, efter Rembrandt, af samme. - 22. Portrait af en Munk, efter P. P. Rubens, af samme. 23. Christus, efter Guds Reni, af samme 24. Udsigt i Sandrumgaards Hange i Fyen, malet efter Naturen, af C. D. Gebauer. - 25. Passage ved et Posthuus paa Landet, ligeledes componeret og malet af samme. Er nydelige Stykke, fuldt af Natur. Hestene især ere usigelig skjønne). - 26. Udsigt til Slottet Gottorp i Schlesvig, tegnet efter Naturen og malet af H.F. Baasch. – 27. Digteren Ossian, efter Abildgaard, malet af A. F. Wolfhechel. – 28. Et Portrait af Malermester Faxøe. - 28. Et Laocoons Hoved, tegnet efter Antiken af C. C. Eckstrøm. (Fortreffelig tegnet). - 30 og 31. 2de Stykker, indeholdende Ting af det daglige Liv, af H. C. Overgaard. (Megen Natur). - 32. Adonis, som uagtet Venus's Advarsel gaaer paa Jagt og saares af et Vildsviin, for sildig kommer Venus sin døende Adonis til Hjelp. Copieret efter Hagelberg, af Malmareen. - Tegninger i Bygningskonsten. 33. Et corinthisk Capital, tegnet af Architekt O. J. Schmidt. - 34. Et Ornament, af samme. - 36. 3de Frihaandstegninger, af samme. - Brodererier i Silke 36. En Ruin, broderet i Silke, af Jomfrue C. Bergenhammer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-04-09
Odense d. 4 April. Vor afdøde Biskop Dr. Hansens Bogsamling er i disse Dage bleven bortsolgt ved Auction til Priser, som maae være glædelige for enhver Bogsamler, da deraf sees Muligheden i, nu tildags at kunne komme til sine paa Bøger anvendte Udgifter, ligesaavel som paa andre Eiendomme, hvilket tilforn var en reen Umulighed, da Bøger næsten altid henkastedes for Makulaturpriser. Overhoved mærker man, at hvor vanskelige end Tiderne ere for Mange at leve i, ere de dog høist heldige til at døe i, saa der kunde vel findes den Gier, som gjerne døde, for at faae sine Eiendomme godt betalt, naar han blot kunde have den Fornøielse, at staae i en Krog af Auctionssalen og være Vidne til, hvorledes de Efterlevende dreve hans Efterladenskaber op. (Jversens Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-04-09
Odense, den 5 April. Forleden Dag udtrommedes ogsaa i Odense Hestekjød. Hestene begynde nu at falde noget i Prisen. - Dersom Udførsel til Lands standser, forandres vel Prisen igjen til det Rimelige. Køerne vil fremdeles blive i den høie Priis, saalænge Smørret kan faaes saa dyrt betalt. - Pastor Petersen i Lensahn, udgiver nu Neue Schlesvig Holsteinische Provinzialberichte. Januarhefter er allerede udkommen og faaes hos Milo i Odense. Man har længe savnet de ældre S. H. Provinzialberetningers Fortsættelse, og enhver som interesserer sig for Fædrelands Literaturen vil fuldkommen nu finde dette Savn erstattet i Hr. Petersens Bestræbelser. - Hvad han anfører om vor indenlandske Kalkjords Anvendelse til Kalkbrænderie var meget at ønske at vore Patrioter vilde tage i Betragtning. (S. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-04-09
Fra Sølieutenanterne Mahlenstet og Buhl, som vare commanderede med Expeditionen til Anholt, har det Kgl. Admiralitets- og Commissariats Collegium modtaget Rapporter, dateret Fregatten Tartar, til Ankers under Anholt, den 28de f. M., hvis væsentlige Jndhold er følgende: Da Lieutenant Holsten ved Angrebet paa Anholts Batterier d. 27 Martii var falden, fik Lieutenant Mühlensteth Ordre at tage Commandoen af hans Canon baad. Efterat samtlige danske Fartøier havde forladt Landet, bleve Lieutenanterne Mühlenstet og Buhl, som med deres Canonbaade stode over ad Læsøe til, indhentede af en engelsk Orlogsbrig. Vinden var V. S. V. stiv Bramseils Kuling. Kl. 5 1/2 Eftermiddag kom Briggen dem paa Skud nær og begyndte Attaquen paa Lieutenant Buhl, som vedblev at forcere bort under sin agterste Canons Jld. Efterat have faaet flere Lag af Skraaskud og Musketild, holdt Briggen med Fore af Seil ned paa ham, og han faae sig derved sat i den Stilling enten at seiles i Synk eller at overgive sig, hvilket sidste han ansaae sig pligtig at gjøre for at spare saa mange Menneskers Liv. Han havde desuden det Uheld, at Brogen paa hans agterste Canon blev overskudt, saa at han paa Slutningen af Affairen ikke kunde skyde. Han havde 3 Mand blesserede, hvoraf een dødeligen. Da Lieutenant Buhl var taget, jagede Briggen efter Lieuten. Mühlensteth. Kl. 8 Aften var den ham paa Skud nær og gav sit Lag, hvorpaa Affairen begyndte. Efterat han havde faaet flere Lag, og han ingen Redning saae for Canonbaaden eller Mandskabet, da Briggen var klos paa hans Lud laaring, det derhos var stiv Kuling og svær Søe og hans Canonbaad havde faaet Grundskud, troede han det sin Pligt at overgive sig for at redde de mange Menneskers Liv. Strax efterat Mandskabet var kommet over i Briggen, sank Canonbaaden med en saaret Mand af Besætningen og 3 engelske Matroser, som alle druknede. Fienden fik intet af Canonbaaden reddet. Lieutenant Muhlenstet havde een Mand qvæstet. (Statstidenden.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-04-09
J Budstikken læses en Jndberetning fra Oberste og Ridder v. Arenfeldts til Hs. Høi. Durchl. Prinds Frederik til Hesten, dat. d. 25 Martii 1811, hvoraf erfares, at en engelsk Fregat d. 16 f. M. om Formiddagen har uden for Havnen Groos udsat 4 Barcasser og Baade, bemandede med omtrent 100 Mand og forsynede med Svingbasser og Haandgeværer, for at borttage nogle langs med Kysten østerefter seilende Skibe, af hvilke Provideringsskonnerten No. 54, og et Flensborger Slupfartøi Fru Maria, samt 2 andre smaa Jagter søgte Havnen Groos, for at redde sig, men, forfulgte af findtlige Fregatter, maatte flygte indi Grømstads Havn, hvor de lagde sig til Ankers og hvor desuden en Deel andre Fartøier laae fortøiede. Skibsbygmester Anders Nielsen, Chef for 3die Sect. i Kystværnets 3die Division, føiede strax Anstalter til at samle Kystværnet, men da samme paa dette Sted er for vidt adspredt, fik han kun 13 vaabendygtige Mand til at modsætte den kommende Fiende, og opfordrede derfor Ladestedet Grømstads Jndvaanere til Selvforsvar, hvilket de ogsaa med Jver viste. Men uagtet Kystværnets vel anbragte Jld tvang strax den første fiendtlige Barcasse at søge Søen, lykkedes det dog de øvrige fiendtlige Baade at entre Sluppen Fru Maria, hvis Ankertoug blev kappet og udbuxeret af de fiendtlige Baade. Da Vinden imidlertid gjorde det vanskeligt for Fienden at føre Sluppen ud af det rette Jndløb, søgte han en Gjenvel igjennem en Vig, som han troede førte til Søen, men da samme kun er en Bugt ind i Landet, maatte han forlade den Flensborger Slup og søge at redde sig til Søen, hvorved han ideligen blev beskudt af Kystværnet, der med Vished kan angive at have dræbt 7 Fiender og saaret endeel. Saaledes afslog 13 kjekke norske Mænd 100 Fiender.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-04-09
J Christiania Avis anføres, at sammes Bogtrykkerie giver Efterretning om et Menneske, der, skjønt beslægtet med Testator for den Ankerske Fideicommis, lever i den meest trykkende Armod, med det Tillæg, at intet uden Mangel paa Kundskab om dette fattige Menneskes Opholdsted er Aarsag til, at Fideicommissets Bestyrere saavel som det arme Menneskes høie Paarørende ikke for have lettet dets trange Kaar.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-04-09
J Frederikshald døde d. 4 Martii forhenværende Borger og Handelsmand Francois Paget i den sjeldne Alder af 117 Aar.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-04-09
J Bladet Tiden No. 98 for f. A. (see Skilderier No. 11 og 12 for d. A.) har Hr. Biskop, Krogh ladet indrykke et Stykke angaaende den Kongelige Magazinrugs Udsalg, og siden nogle Rettelser og Tillæg til samme i Christiania Avis, hvori Hans Høiærværdighed siger, at Magazinet betimelig skulde bekjendtgjøre, hvor meget det kan afgive til ethvert Fogderie eller Sogn, og at Rugen maatte afhentes med større Fartøier istedet for med smaa Baade, at det kan bevises, at paa visse Handelsteder, hvor Rugen, der strax blev henbragt fra Hundsholm, hvor den udlosses istedet for ufortøvet at bringes til de sydlige Provindser, er bleven solgt til 4 1/2 Rdlr. for hver Vog (omtrent 22 Rdlr. 3. Mk. for Tdn.), altsaa 6 Rdlr. 3 Mk. for Tønden over Magazinprisen, at det neppe er rigtigt, at Handlerne betragte den til Udsalg afhentede Magazinrug som en Handelsvare, de forskrive for egen Regning, og udsælge til en selvvalgt Priis, at man har betalt de nordseilende fra Bergen ankommende Fartøier for 1 Tde. Bygmeel 26 Rdlr. og Rugmeel 30 Rdlr.; at den Trængende udgiver sin sidste Skjerv for sit usle Livs Ophold. Biskoppen siger til Slutningen, at man i en vis Kjøbstæd skal være misfornøiet med hvad han i Bladet Tiden har sagt, og at man mener, at denne Maade at bekjendtgjøre Landets Trang stifter mere Skade end Gavn, men Hs. Høiærv. paastaaer, at en Egns virkelige Trang bør kundgjøres og Forslag til dens Afhielpelse fremsættes, at Publiciteten her aldrig kan skade, men vel gavne. - J Anledning af Biskoppens Yttringer i Bladet Tiden har nu Amtmanden over Nordlanden ladet følgende bekjendtgjøre i Christiania Avis.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-04-09
Grev Franz Esterhazy var bestemt til at overbringe Deres Majestæter af Frankrige den Østerrigske Keisers Lykønskning, men da han kjørte tilbage fra den Afskedsaudience, han havde havt hos Keiseren, blev han rørt af et Slag, og da Liv husaren vilde hielpe ham ud af Vognen, fandt han ham død.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-04-09
Moniteuren af 30 Martii indeholder følgende vigtige Efterretninger fra Armeen i Spanien og Portugal. General Foy er i Forgaars ankommen til Paris med Breve fra Prindsen af Esling Han havde forladt Portugals Armeens Hovedqvarteer d. 15de f. M. Armeen var i bedste Tilstand. Den havde næsten ingen Syge. Soldaten var fuld af Mod. Prindsen af Esling havde fundet for godt at gjøre en Bevægelse. Hans høire Fløi stod ved Havet; hans venstre ved Zeiere, og hans Hovedqvarteer var i Pombal. Forskjellige Troppecorps i engelsk Sold havde liidt Nederlag. Colonner vare i alle Retninger trukne igjennem Portugal og havde bevirket adskillige Egnes Underkastelse og Afvæbnelse. - Den commanderende Adjutant Avy er ligeledes ankommen fra Badajoz, hvorfra han, afsendt af Hertugen af Dalmatien afreiste d. 14de i det Ærinde, at overbringe de af denne Marchal siden 6 Uger, da han rykkede indi Estremadura, erobrede Faner. Han overbringer ogsaa Badajoz's Capitulation. Erobringen af Olivenza og Badajoz, Slaget ved Castillegos og det ved Geborg ere vigtige Krigsbegivenheder, der faldt ud til Fiendens Bestyrtelse. 20,000 Fanger, Faner og adskillige hundrede Canoner ere i vor Magt. - Den 6te Martii ere vigtige Operationer forefaldne for Cadix. En Division af 6000 Engellændere og 7 til 8000 Spaniere landede i Slutningen af Februarii i Algestras. Denne 14,000 Mand stærke Colonne havde det Project, at falde Hertugen af Bellune, i Ryggen og faae Beleiringen af Cadix hævet. Dette Anslag er ganske mislykket. Hertugen af Bellune har slaaet Fienden, og kastet ham til Den Leon, efterat han havde frataget ham 3 Faner, 4 Canoner og 760 Mand. Han dræbte eller saarede for Engellænderne en Trediedeel af deres Folk.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-04-09
General Sebastiani, der commanderer det 4de 20,000 Mand stærke Corps, har formodet, at de ved Algeziras landede Fiender vare bestemte til at angribe hans høire, medens en Division fra Murcia vilde marchere mod hans venstre Fløi. Han havde sendt Tropper mod denne Division. Først d. 2de erfarede han hvad der var forefaldet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-04-09
Divisionen fra Murcia var ved hans Skarpskytters Ankomst bragt i Uorden. Jmidlertid var Ballasteros med de fra Fægtningen ved Castellegos undkomne Levninger, der udgjorde 3000 Mand marcheret til Sevilla. Gener. Daricau marcherede imod ham, bragte ham aldeles i Uorden og forfulgte ham meget langt. Den 10 Martii var Cadix's Beleiring atter begyndt med ny Jver Alle disse Begivenheder have opfylde vore Venner i Andalusien med Glæde og gjort vore Fiender forvirrede. – D. 11 Martii udstedte Overgeneralen fra Hovedqvarteret i Badajoz en Dagsbefaling, hvori han tilkjendegiver Armeen, at Badajoz's 7886 Mand stærke Garnison har capituleret i det Øieblik Stormen skulde begynde, at den sendes som Krigsfanger til Frankrige, at man i Pladsen har fundet 170 Can., Mørsere og Haubitser, en stor Mængde Kasteskyts og Munition, at det 8te Corps tillige med Reservecavalleriet i begge de sidste Maaneder af Feldttoget har ødelagt en Armee af 22,000 Mand, erobret 2 Krigspladse og 25 Faner, og gjort 12000 Mand til Krigsfanger, hvoriblandt 1200 Officierer, blandt hvilke 6 Generaler, 12 Brigade generaler og over 30 Oberster eller Stabsofficierer. Af den forrige Romanas Armee bliver altsaa intet videre tilovers end nogle usle Levninger af Corpser, der vanke omkring i Portugal og ere et Spil for Engellands forhadte Politik.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-04-09
Fyrsten af Esterhavn, der har aarlig 5 Mill Gylden i Jndkomster af sine store Godser i Ungern, har udnævnt den berømte Componist Cherubin til Haydns Eftermand som Capelmester med 12,000 Gylden aarlig Jndkomst i Conventionsmynt, friBolig, frit Taffel og en egen Equipage. Mad. Sast er antaget som Sangerinde ved det Keiserl. Wiener Theater med en Løn af 100 Ducater maanedlig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-04-09
Kjøbenhavn, trykt hos P. H. Odeckes Enke
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-04-13
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Ros skal Ra Ottende Aargang. No. 30. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin. Løverdagen den 18 April 1811. Toget til Anholt (Sluttet.) Diandt de paa Den herskende Vinde er især den saakaldte Havguns mærkværdig. Naar den drager over en Rugmark er al dens Grøde tabt, Bladene bortsvies og Axene miste deres Kierne. Naar Havet er islagt pleier Luften at være roligst. Paa Himlen sees jevnligen nogle smaa Skyer, der enkeltviis opstige i Horizonten. De kaldes Bør fugle. Disse ere sædvanlig Blæstens Forløbere. – Hvad Climatet angaaer, da findes her idelig den skarpeste og utaaleligste Luft. Vindens og Trækkets bestandige Tumlen tillade saare sjelden Luften red at blides. Paa den ene Side kan Solen vel stikke brændende, men paa den anden jager Vinden sin raa Kuld igjennem alle Lemmer. Luftens Afverlinger med Regn og Tørring er her som andetsteds, men dens Kulde og Skarphed forvandler selv Skjærsommer til en raa April. En samojedisk Skindpelts er her den bedste Sommerdragt. Luften er mange Fremmede og Uindviede utaalelig. Nyankomne klage ofte over Trykken for Brystet, Hovedpine, Madlede, Søvnagtighed og Uorden i Fordøielsen; dog føle adskillige aldeles intet til disse Uleiligheder. J Begyndelsen af Vaaren er her sædvanlig et skjønt Veir og Himlen særdeles klar.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-04-13
Paa en folklar Dag sees ved Straalebrækningen de Landes Kyster, som begrændse Kattegattet, med alle deres Yndigheder. Man synes ligesom med et hensat i et nær og nyt Nabolav. Denne Naturvirkning kaldes her Opskud. – Naar den bedste Deel af Aarets Dage er saa ublid, hvad kan man da vel vente sig af Vinteren, Nordost og Sydvest rase her i deres hele Skrækkelighed. Naar den første ret begynder puster den Død og Afmagt ned paa alt hvad der lever, og for Mennesker ere dens Stød og Aande ligesom Dolkestik. Forholdsviis er det koldt baade Sommer og Vinter, hvorfor Jndbyggerne især om Vinteren vide at klæde sig varmt. Tre Par Beenklæder og 5 til 6 Trøier ere et ganske almindeligt og nødtørftigt Vinterskjul helst til et Togt paa Havet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-04-13
Det færske Vand paa Øen staaer i Sammenhæng med og bevirkes af det salte i Havet. Her findes adskillige Brønde, hvis Vand er klart som Cristal, men denne Ætherreenhed er dog ikke af det ædle eller uforfalskede Slags. - Mærkeligt er det, at Anholterne, naar de om Sommeren arbeide ved Stranden, berede sig paa Stedet en Drik ved at grave nogle faa Favne fra Strandbredden et Hul omtrent en halv Alen i Firkant og af en Alens Dybde. Efter nogle faa Øieblikke er det fuldt af Vand, og samler da noget Skum ved sin Frempeblen af Sandet. Den Tørstige lægger sig da langs ud paa Maven og indsuer med sammen knebne Tænder sin Læskelse af den hastig beredte Kilde. - Hvormeget Naturen end virker til Vandets Renselse igjennem Sandet, saa vedhænge dog endnu en stor Deel af dets fineste Salt fra Havet, ikke at tale om at det maaskee ansætter nye Dele ved sit Løb mellem Sandet. Fremmede paafører det i Førstningen, førend de blive vante dertil, en stærk Tørst. At man kan blive vant dertil, og at mange slet ingen Uleilighed føle ved at nyde det, er vist, men at det end ikke for de Jndfødte er sundt, viser deres jevnlige Skranten, hvori Vandet har stor Skyld. - Af rette Kildevæld har Hr. B. opdaget et paa Landet. Det kom fra Toppen af en høi Sandklint. - Vestsiden er den vigtigste Deel af Landet og føder dets Jndbyggere. Den bestaaer egentlig af en Krands af Banker, kastende sig først paa en halv Miils Længde fra Sønder til Nord, fra Nord løber den da noget hen mod Sønden og hermed er denne Krands eller Kjæde tilende. Bankernes Høide er forskjellig fra 20 til 50 Alens Høide. Paa alle dem, som endnu ikke ere fordærvede af Sandflugten, er det meste Pløieland, som dyrkes paa Øen. Allersydligst ligger Øens anseeligste Banke Sønderbierg, som har en smuk Slætte ovenpaa med mange gode Agre. Paa en mere opløftet Afsats af samme findes Øens høieste Sted Borresen, formodentlig Bord aasen, fordi denne Knold langtfra ligner et Bord.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-04-13
Et Par Ønsker i Anledning af Stykket i Skilderiets 26de Numer: Om Timelæreres, uforholdsmæssige ringe Betaling i de private Skoler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-04-13
Jndsenderen af nærværende, der fuldkommen er af samme Mening som Forfatteren til hiint Stykke, troer det vilde være saare ønskeligt, at vedkommende Skolevæsenets Overdirection, til Gavn for Skolevæsenet selv, som og for at forbedre saamange duelige men trængende Studerendes Kaar her, nøiere undersøgte og alvorligen stræbte at afskaffe de mangehaande Misbrug, som private Jnstitutbestyrere her ved Vanen ligesom have faaet hævdede. Enhver maae dog saare let indsee, at det er umueligt foren Lærer, om han end var den største Mester i sit Slags, at lære et Antal af 30 ja henimod 40 Drenge paa engang noget ved et Par Timers ugentlig Undervisning. Man lægge nu hertil, at slige Bestyrere, hvoriblandt endog nogle kun ere istand til at læse for de nederste Classer og næsten intet selv deeltage i Undervisningen, at slige fornemmelig maae finde deres Regning ved at faae Lærere, tingede for den ringeste Priis. Man indvende ikke mod denne sidste Sætning, at det maae være Bestyrerens egen Fordeel, tillige at faae duelige Lærere. Denne Fordeel er fiærnere. Disse stole desuden paa, at de Forældre, der ei selv have Leilighed til at giennemgaae for Børnene hiemme de i Skolen foresatte Lexier, hertil tage Privatlærere paa Tider, Børnene er fri for Skolen. Men let sees med hvad Lyst i Grunden saadanne Lærere kunne arbeide. De maae nødvendig indsee, at de kun ere Handlangere for Jnstitutbestyreren, der nok forstaaer at tilvende sig selv Æren for det, som Eleverne lære hiemme, og bliver vel ikke sjælden en saadan lunken i Arbeidet ved at stole paa, han ei staaer til Ansvar, naar kun Drengen daglig i Skolen faaer en taalelig Karakter. Høist ønskeligt troer Jndsenderen og det vilde være, at alle de store private Skoler her efterhaanden ophørte eller forvandledes til flere mindre, hvor ingen privat Direction fandt Sted, men hvor de Mænd, der ere i Spidsen for den egentlige (General) Skoledirection, selv umiddelbar paatoge dem at udvælge blandt den Mængde Studerende, der stedse opholde sig her i Hovedstaden, de dueligste Subjecter til Skolelærere og det paa Vilkaar, som vare lempede efter Tiderne; da vilde sikkert ikke, som nu, en Mængde Candidater især ved Slæb fra Morgen til Aften for at fortiene det nødtørftige Brød sløves baade paa Siæl og Legeme, da vilde de aarligen kunne levere Vedkommende Afhandlinger, de selv virkeligen med Fliid, Lyst og Skiønsomhed havde udarbeidet, og da vilde først Candidat-Aarene kunne tiene dem som en nyttig Forberedelse til det tilkommende vigtige Embede, som engang i Staten, blev dem betroet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-04-13
Jnden- og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-04-13
Indenlandske Efterretninger. (Slutningen af det i forrige Numer afbrudte Stykke under Overskrift: Norges Echo &c.)Man seer altsaa, at blot Vindesyge hos endeel af Landets Jndbyggere, et Onde, der ihenseende til dets Følger vil kunde sættes i Ligning med Krig og Pest, er den sande Aarsag til den nærværende og destoværre dagligen tiltagende dyre Tid, thi Jngen sælger noget af Livets første Nødvendigheder, uden af sin Overflødighed, men ikke for at kjøbe samme igjen, altsaa bør en ulykkelig Leilighed ikke gribes som en Dolk, hvorved at aftvinge Medborgerne deres Velfærd. Himmelen har ikke straffet Landet i nogen Henseende med noget Haar under Krigen, men tvertimod, naar undtages en mislig Høst i Tronhjems Stift i 1810, velsige net det i Almindelighed som forhen med rigelig Frugt af enhver Ting. Hvad Landet producerte forhen, frembringer det endnu, uden synderligen forøgede Bekostninger, men denne Forøgelse er og saa en Følge af Handelen. Folkemængden er ikke større nu, end den var for Krigen, men heller mindre, hvoraf mange endog underholdes af Magazinerne; men alligevel stige Priserne paa enhver Nødvendigheds Artikel af indenlandske Produkter, endog den allermindste, til det urimelige, ret ligesom at disses Epistence dependerede af Prisernes Forhøielse. - Norge er uden Tvivl ikke det Land, hvis Produkter, saasom Kornvare, Heste, Fæe, Fiskevare a., bør drives almindelig Handel med og det allermindst udenrigs, thi det haver ikke mere af disse Ting, end det selv behøver, og Priserne bør derfor heller ikke dependere af tøileløs Begjærlighed efter Vinding, og Varene saaledes passere igjennem flere Handels Hænder, forinden de Trængende kan faae fat derpaa. – For at besmykke slig Handel, beraaber man sig paa, at de udenrigs Vare ere dyre, men Landmanden, qva Landmand betragtet, trænger dog ikke til meget af det Slags; men de, som Jntet have at sælge, der udgjøre den største Deel af Landets Jndbyggere, skulde da altsaa hungre ihiel, thi de behøve ogsaa udenrigs Vare, men maae dog betale de indenrigske Livets første Nødvendigheder efter de Priser, som bestemmes af ubændig Vindesyge.