JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1840-02-15
Om Jagtvæsenet i Hertugdømmet Slesvig hedder det blandt Andet fra Als. Omendskjøndt denne Jagtsaison endnu kun tæller een Klapjagt, saa er denne dog allerede tilstrækkelig til atter at lade Bonden føle det byrdefulde og vanærende Høitryk, saadant et adeligt Jagtgilde medfører. At den slesvigske Bonde ikke alene føler dette, men ogsaa har Mod til at klage høit og lydeligt derover, saae vi tydeligt ved sidste flesvigske Stænderforsamling, hvor faa Gjenstande fremkaldte saamange og saa fuldfolkelige Petitioner som denne, nemlig: sex og tredive, deels fra enkelte Mænd, deels fra Byer og større Communer. Hos os føler man derfor Trykket af Jagthoveriet dobbelt haardt, og det vækker saa meget mere Utilfredshed, som Hertugen i det Hele ikke lever i nogen god Forstaaelse med sine Bønder. Det har derfor vakt almindelig Skræk blandt Bønderne, da de Ord gik om imellem dem, at nu kunde de ikke vente Lettelse i denne og andre Byrder, fordi den nuværende Konge var Hertugens Svoger. Men Svoger hen og Svoger her, Kongen er en retfærdig og naadig Herre, og af Aviserne vide vi desuden, at han har lovet, at tage særdeles Hensyn til Stændernes Raad og Jndstillinger, og at Jagtsagen endeligen i tredie Stænderforsamling vil komme til Forhandling og Afgjørelse, derom kan jeg ikke nære mindste Tvivl. Naar Kongen da faaer Vished for, at Jagtvæsenet i sin nuværende Skikkelse af Bondestanden ansees for et stort og trykkende Onde, uden at Statskassen har nogen synderlig Fordeel deraf, saa haaber jeg forvist, at han ikke vil bryde sig synderligt om sin Svogers personlige Fornøielse, hvor denne kommer i Strid med den Stand retfærdige Ønsker, der kun ved Lettelse i sine Byrder kan vinde Lyst og Kraft, til forøget Virksomhed. (Jnds. til Fædrel.)
Viborger Samler, 1840-02-15
Fra 1ste Februar fratraadte Procurator Tidemann Redactionen af "Lollands=Falsters=Stifts-Tidende, der overtoges af Bogtrykker Laub i Nykjøbing. Man har i den senere Tid oftere seet anføre Navnene paa Hædersmænd blandt Godsbesidderne, som ved at tilstaae deres Fæstebønder Hoverifrihed, under antagelige Betingelser, væsentligen bidrage til Bondestandens Opkomst her i Landet. Blandt disse kan ogsaa nævnes Stamherren til det i Nærheden af Randers beliggende betydelige Gods, Gammel-Estrup, Grev de Scheel, som allerede for 2 Aar siden indgik en Overeenskomst om Hoverifrihed paa 9 Aar mod den billige Erstatning af 18 Rbd. for hver heel Gaard, hvilken Erstatningsmaade tillige ansees mere hensigtsvarende end den at bestemme Samme efter Hartkornet, saaledes som paa andre Steder finder Sted. Eieren, som modtog det estrup ske Gods kuns under lidet blide Vilkaar, og dog stedse var villig til, skjøndt ofte med de største Besværligheder, og Ansvar fra egen Side, at lette de trykkende Byrder, for de mestendeels forarmede Bønder, har herved føiet et smukt Beviis paa Ugennyttighed til det Meget, som Bondestanden paa hans Gods skylder hans milde Bestyrelse, og som har havt dens stadige Opkomst til Følge. (Rd. A.)¬
Viborger Samler, 1840-02-15
J Rand. Avis læses et smuk Digt af St. Blicher til hans Velgjørere, af hvilket vi hidsætte følgende Linier: J tredive Aar, og vel flere, jeg fang Alt over min gamle mørkladne Vang. Der sad jeg saa ofte med Harpen paa Skjød, Mens lønligen ofte jeg sukked for Brød. Alherren være for Alting Priis. Han prøvede mig med sit Tugtensriis: Ham være Ære for hvert hans Værk! Han høied, men gjorde mig derved stærk. Ja! hidtil jeg sang under Sorrig og Nød. Jeg fang; men jeg sad jo paa Vand og Brød. Da kom der fra Heltesønnerne Tre Den deligste Gave, som Nogen vil see: Et Blomsterbæger fra Gesions LandEt Trøstensbæger det var mig forsand! Et glædeligt Varsel for Hjælp saa nær - Det Glædesbæger er tredobbelt kjær. Et Glædes og et Forundrings Ak! See! det var Sangerens første Tak.
Viborger Samler, 1840-02-15
J de første Dage af afvigte December Maaned modtog Digteren St. St. Blicher tilsendt med Pakkeposten fra Sjælland en kostelig Gave, bestaaende af en med passende Emblemer smagfuldt udarbeidet Sølv Base af 300 Rbd. Værdi. (Rd. Av.)
Viborger Samler, 1840-02-15
Den 27de f. M. i Morgenstunden indtraf i OrdumSogn paa Morsø det Uheld, at et Huus, tilhørende Jeppe Andersen, blæste om, hvorved Familien for Øieblikket blev huusvild. (Thisted Av.) Skibsefterretninger.
Viborger Samler, 1840-02-15
Skipper H. H. Frandsen af Flensborg, som med sin førende, til Hjemstedet bestemte Jagt, der var ladet med 350 Tdr. Byg og Havre, afgik fra Randers Brygge i Tirsdags Middags, har havt det Uheld, omtrent en Halvmiilsvei fra Byen, ved den nederste Laxegaard at støde paa en under Vande skjult Pæl, der formodentlig ved Jisgangen var bragt udaf sin sædvanlige Stilling, hvorved Jagten fik en saa betydelig Læk, at den kort efter sank. J Tirsdags stod Vandet heelt over Dækket; men d. 12te, da Vandet var falden, kunde man dog gaae tørske paa Skibet. Det havarerede Korn vil nu blive udlosset og solgt her i Byen. Hverken Skil eller Ladning skal være assureret; men det er nok ogsaa forste Gang, at noget Skib er kommen saaledes afsted her paa Revieret. Dette beklagelige Tilfælde beviser forøvrigt Hensigtsmæssigheden af vort Havnevæsens trufne Foranstaltning at kjøbe hiin Laxegaard til Bortrydning, for at den ei skal være til Hinder for Seiladsen. (Rd. Av.)¬
Viborger Samler, 1840-02-15
J Slutningen af næstforrige Uge opdagede Fiskerne et Fartøi, der staaer sjunket i Vesterhavet omtrent 1 1/4 Miil vesten for Klitmøller. Gaffelen af Storseilet stod ovenfor Vandspeilet, men man har endnu ikke kunnet opdage hvad Slags Fartøi det er, skjøndt det efter Tilsyneladenhed maa være et stort Skib, hvorpaa Storstangen har været brækket. (Thst. A.)
Viborger Samler, 1840-02-15
Paa Ruberg Strand, Venneberg Herred, er inddrevet et Skib uden levende Folks Medfølge. Ladningen bestaaer af Bord og Tømmer. Da Dækket over Kabytten er borte og Ruffet ituslaaet, har man ikke kunnet opdage Skibets Navn &c. Det formodes at være en hollandsk Tjalk.
Viborger Samler, 1840-02-15
Paa Fanøe er ilanddreven en paa Siden liggende Brig, som strax søndersloges. Det havde ingen Folk ombord. Paa Agterspeilet stod "Newcastle.
Viborger Samler, 1840-02-15
Efterretninger og ledige geistlige Embeder. 1. Udbye Sognekald i Sjællands Stift, 474 Rd. Embedet har nu følgende Jndtægter: 1) Korntienden af Sognets 588 Tdr. 4 Skpr. 1 Fdkr. Hartkorn udgjør 407 Tdr. 6 Skpr. 2 1/2 Fdkr. Byg, at betale efter hvert Aars Capitelstaxt. 2) Qvægtiende c. 30 Rbd. 3) Smaaredsel omtrent 11 Tdr. Byg og Midsommers- og Paaske=Rente 1 Pd. Ost pr. Td. Hartkorn og 1 Snees Æg af hver Gaard. 4) Af den nedlagte By Saltofte har Grevskabet Lerchenborgs Besidder hidtil efter privat Overeenskomst svaret aarlig til Præsten 10 Rbd. og 4 Favne Bøgebrænde for Korntiende og Smaaredsel. 6) Offer og Accidentser omtrent 200 Rbd. . Præstegaarden staaer for Hartkorn 2 Tdr. 5 Skpr. 3 Fdkr. 1 Alb. med et Areal af 145 Tdr. Land. Paa Kaldet hviler en Afgift af 20 Tdr. Byg til 2 andre Præstekald. Artilleriehest holdes.
Viborger Samler, 1840-02-15
Allerslev Sognekald i Sjællands Stift, 200 Rd. 1) Korntienden af Sognets 335 Tdr. 6 Skpr. 3 Fdkr. Hartkorn udgjør 70 Tdr. 2 Skpr. Rug, 99 Tdr. 4 1/2 Skpr. Byg, og 67 Tdr. Havre. 2) Qvægtiende 70 Rbd. 3) Refusion 25 Rbd. 4) Offer og Accidentser 150 Rbd. 5) Af en Mensalgaard i Ammendrup 2 Skpr. Rug og 10 Skpr. Byg aarlig samt 150 Rbd. i Recognition af nye Arvefæstere. 6 For solgt Præsteskov udviser Oremandsgaards Eier til Præsten aarlig 6 1/4 Favn Brænde. Præstegaarden staaer for Hartkorn 7 Tdr. 5 Skpr. 2 Fdkr. med et Areal af omtrent 80 Tdr. Land. Enkepension udredes.
Viborger Samler, 1840-02-15
3. Asminderød og Grønholt Sognekald og det dermed forbundne Slotspræsteembede ved Fredensborg Slot. 450 Rd. Jndtægterne ere nu følgende: 1) Tienden af Sognenes 510 Tdr. Hartkorn i alt 196 Tdr. 6 Skpr. Rug og 200 Tdr. 4 Skpr. Byg. 2) Grundskat af 11 Huse paa Præstegaardens Grund 24 Rbd. 3) Refusion for Græsning i Ebbekjøbs Vang 24 Rbd. 4) Udviisning af 1 Favn Bøgebrænde aarlig. 5) Offer og Accidentser 650 Rbd. 6) Fisketiende 4 a 5 Lpd. Aal og 4 a 5 Ol Sild. 7) Af jordløse Huse og Jndsiddere 3 a 400 Arbeidsdage. Præstegaarden staaer for Hartkorn 6 Tdr. med 73 Tdr. Land. Paa Embedet hviler en aarlig Afgift til den residerende Capellan af 200 Rbd. og en Bygningsgjeld stor til Rest 230 Rbd.
Viborger Samler, 1840-02-15
Kjøbenhavns Børs-Cours, den 11te Februar. Hamborg 2 M. – a vista 199. Species 200. Obligationer (uden Renter) 96. Nationalbank-Obligationer (af Laanet den 4de Februar 1820) 102 a 102 1/2 Rbd. r. S. Disconto 4 Cent. Nationalbank-Actier 74 3/4 a 75 i rede Sølv. Ved Tallotteriets 1318de Trækning i Altona, den 11te Febr., udkom: No. 46. 55. 49. 77. 12.
Viborger Samler, 1840-02-15
Paa Søndag Septagesima prædiker Hs. H. Hr. Stiftsprovst Ridder Schjødte i Domkirken; i Søndresogns Kirke Hr. Pastor Ursin.
Viborger Samler, 1840-02-15
AVERTISSEMENTS. Løverdagen den 29de Februar 1840 afholdes offentlig Auction paa Raadhuset i Skive over de Viborg Cathedralskole tilkommende Tiendeafgifter for Afgrøden 1839 af Volling, Brøndum, Oddense. Høislev, Harre, Sæbye, Durup, Aasted, Ville, Selde, Nautrup og Junget Sogne, hvilke Tiendeafgifter, der udgjøre circa 111 Tdr. Rug, 264 Tdr. Byg og 286 Tdr. Havre, sælges efter de Conditioner, som paa Auctionsstedet bekjendtgjøres. Viborg, den 11te Februar 1840. Blechingberg. Bretton.
Viborger Samler, 1840-02-15
Placat. Efter Reqvisition af vedkommende Pante- og Udlægshaver, bliver det Johan Hermann Senner tilhørende Sted, af Hartkorn Ager og Eng 6 Skpr. 2 3/4 Alb. og Skovskyld, 2 1/2 Alb. med Konge- og Kirke-Korn og Qvægtienderne deraf, paastaaende Bygninger, Avl og Afgrøde paa Resendahls Mark i Gjødvad Sogn, Hids Herred, stillet til Bortsalg ved 3 Auctioner, som afholdes: Mandagen den 9de Marts d. A., den 23de f. M., Onsdagen den 8de April d. A., hver Dags Formiddag Kl. 10. De 2de første Auctioner afholdes her paa mit Contoir, men den 3die i Stedet selv. Hvilket herved, overeensstemmende med Placat 2de April 1817, bekjendtgjøres til alle Vedkommendes Efterretning. Lysgaard og Hids Herreders Contoir paa Dalsgaard, den H. H. Holm. 13de Februar 1340.
Viborger Samler, 1840-02-15
Skipper N. P. Madsen af Skive, ligger under Ladning i Altona til Liimfjorden, hvortil han ønsker Fragtgods inden 1ste Marts, hvilken Tid han bestemt afgaaer.
Viborger Samler, 1840-02-17
68 Aarg. No. 2. Kongelig allern, privilegeret. Castoradende. Liborg. Forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdømmerne. CanariesammenMandagen den 17de Februar 1840. Saans Han Mandagen den 17de Februar 1840. Denne Tidende redigeres af Adjunct Reiss og H. Wissing, og udgives 4 Gange ugentlig fra Sidstnævntes Officin.
Viborger Samler, 1840-02-17
Udenlandske Efterretninger. Frankerig. Den i de de Deputeredes Kammer nedsatte Commission angaaende Hertugen af Remours's Dotation har efter længere Deliberation udtalt sig for følgende Anskuelser: 1) at det ikke var tilstrækkeligt, at Regjeringen fremkom med Paastand og Privatdomainernes Utilstrækkelighed, men at den fremførte Paastand, maatte bevises; 2) at Regjeringen maatte godtgjøre ikke Civillistens, men Privatdomainernes Tilstand, da Civil listens Gield er ganske forskjellig fra Privatdomainernes; 3) at det maatte bevises, at der hvilede paa Privatdomainerne saadanne retsgyldige Byrder, der gjorde det umuligt for Kongen at udrede den hele Dotation, samt at det maatte oplyses, hvormeget Kongen vilde bidrage til Hertugens Dotering, for at Kammeret i fornødent Tilfælde kunde fastsætte den Sum, der maatte blive at udrede af Staten. Disse foreløbige Resolutioner skulle meddeles Conseilspræsidenten. Commerce siger, at der er Udsigt til at Lovudkastet kan vorde forkastet; dette Blad opfordrer Vælgerne til at anspore deres Repræsentanter i Kammeret til at forkaste Lovforslaget.
Viborger Samler, 1840-02-17
Den i Commissionen fremlagte Status over Privatdomainerne, med hvilken Commissionen ei har været tilfreds, angiver Brutto-Jndtægten kun til 3 1/2 Mill. fres, fra hvilken Sum 1,400,000 fres, maae fradrages for Lønninger, Administrationsomkostninger m.m. Cour. frang, tvivler om Angivelsens Rigtighed, fordi Kongen er en altfor god Oeconom til at tilstaae en saa stor Sum til Administrationsomkostninger.
Viborger Samler, 1840-02-17
De franske Blade meddele den af den franske Banks Gouverneur aflagte aarlige Beretning. Dividenden forAaret 1839 udgjør pr. Actie 144 fres, og er for en stor Deel Product af Discontoforretningerne, der beløbe sig til 1,186,229,270 fres, og indbragte 7,604,336 fres. J Aaret 1837 udgjorde Discontoforretningerne 753 Mill., i 1838801 Mill., i Aaret 1839 (Forskud, paa Varer iberegnede) 1454 Mill. Uagtet denne Mass af Forretninger udgjorde Restancerne ved Regjeringsaarets Udløb kun – 108,791 fres. Hele Omsætningen i Aaret 1839 beløb sig til 7478 Mill. fres., 312 Mill. mere end i det foregaaende Aar. Maximum af Contanter i Kassen var den 19de Juni 249 Mill., Minimum den 29de Novbr. 202 Mill. fres. 18 af de af Pairsretten Domfældte ere transporterede. i to Cellevogne til Mont Saint-Michel og Doullens Blanqui syntes at være meget nedslaaet.
Viborger Samler, 1840-02-17
De til Havre de Grace ankomne Efterretninger fra New=Aork melde, at Chefen for den franske Fregat "Arthemise har erholdt Satisfaction for de franske catholske Missionairers Fordrivelse fra Sandwich-Øerne. Chefen havde fordret: 1) en Sum af 20,000 Dollars: 2) Afslutning af en Handels-Tractat, ifølge hvilken fuldkommen Toldfrihed skulde tilstaaes alle franske Varer; 3) Missionairernes Gjenindsættelse. Opfyldtes disse Vilkaar ikke inden 24 Timer, truede Commandeuren med at bombardere Staden Honoluln. Tractaten afsluttedes, Summen betaltes, og Missionairerne havde efter de sidste Beretninger allerede begyndt paa at opbygge et Capel.
Viborger Samler, 1840-02-17
den forenede nordamericanske Fristat har Opbrændelsen af et Dampskib atter vakt en i det mindste momentanalmindelig Bestyrtelse. Dampskibet "Lexington" forlod den 13de Jan., om Eftermiddagen, New=Aork med 100, efter Andre 150, Passagerer og Matroser samt fuld Ladning, der bestod af Bomuld. Kl. 7 1/2 om Aftenen kom Træværket i Nærheden af Varmerørene i Brand, og i en Tid af en Time nedbrændte Skibet indtil Vand linien. Kun 3 Personer, nemlig Jngenieuren, 1 Matros og 1 Passageer, lykkedes det at holde sig op over Vandet i en Tid af 15 Timer, indtil de bleve reddede af et andet Skib, de øvrige ere omkomne. Vel bleve Baadene satte ud, men da altfor Mange havde kastet sig i dem, kantrede de, og De, der vilde redde sig paa denne Maade, druknede. Skibets Rhedere have udviist den største Letsindighed, da Skibet allerede forflere Maaneder siden er condemmeret som utjenstdygtigt. Gazette beretter, at et fra Bordeaux til Nantes seilende Dampskib har lidt Skibbrud, og er gaaet under med Mand og Muus ved Kysten af Rochelle. Skibet skal have havt 45 Passagerer ombord.
Viborger Samler, 1840-02-17
Storbritannien og Jrland. Toriernes forgjeves Forsøg paa at fortrænge de liberale Candidater ved de sidste stedfundne Valg er saa meget mere smerteligt for Partiet, som det allerede for flere Maaneder siden har udbasunet dets forestaaende Triumpher – som det meest utvivlsomme Beviis paa den sig meer og meer udbredende conservative Aand. Fornemmelig gjorde Toryerne Regning paa den opbrusende protestantiske Fanatisme imod Ministrene, paa Chartisternes blinde Had imod Whigs og paa de lavere Classers fiendtlige Stemning imod det nye Fattigvæsen og Jndførelsen af et bedre Politie. Whigpartiet er derfor stolt af sin Seier (Forkastelsen af Bullers Motion), og troer sig beføiet til at nære den Formening: ogsaa fremdeles at turde gjøre Regning paa Nationens funde Forstand og dens tiltagende Tolerance. Saalænge Whigs ere sikkre paa Jrlands og de større engelske og skotske Stæders Understøttelse, have de i Underhuset kun lidet at frygte af deres Modstandere, uagtet disses Jndflydelse i mange Grevskaber.
Viborger Samler, 1840-02-17
Østerrig. Den 29de Jan. døde af en Betændelse Grev Carl Clam-Martinitz, Keiserens Generaladjutant, Chef for den militaire Section i Statsraadet, i en Alder af 48 Aar. Keiserhuset, Staten, Hæren, hans Familie og Venner føle det store Tab, de have lidt, og en fælles Sorg omfatter Hjerterne i Statsamfundets meest forskjellige og fjerne Kredse. – Grev Clam begyndte sin militaire Løbebane i Aaret 1809, senere blev han Adjutant hos Fyrst Carl af Schwarzenberg, og viste sig i Farens Dage som en Mand, hvem Fædrelandet tillidsfuldt kunde betroe sig til. Siden Aaret 1817 uddannede han sig til Statsmand, hans Beretninger udvise et hurtigt og dybt Blik, en rig Aand, mægtig Characteer, udbredte Kundskaber, – en Forening af Egenskaber, der i det paa Farer og mangesidige Beregninger rige Aar 1830. kaldte Grev Clam til Krigsraadet, og forskaffede ham en særdeles vigtig Mission til Berlin. - Den nuregierende Keiser udnævnte Greven til sin Generaladjutant, og overdrog ham kort derefter at lede de militaire Anliggender i Statsraadet. Hvad han har udrettet i dette Embede, derom gives deri Østerrig kun een Stemme, der lader hans Fortjeneste vederfares Roes og Retfærdighed. Nu har Forsynet kaldet ham bort fra en Skueplads, hvor han var et Mønster paa en tro og stedse virksom Statstjener, en Ven af alt Ædelt og Stort, og en lykkelig Ægtemand. J en Skrivelse fra Donau siges, at det er meget at betvivle, at Østerrig vil finde en Mand, der kan erstatte Savnet af den Afdøde. Ovet i Statsforretningerne, var Clam, bleven Fyrsten af Metternichs Fortrolige, og efter Keiser Frants's Død var han den tredie blandt de store Statsmænd, der staae i Spidsen for Forretningerne i den østerrigske Stat (Triumviratet: Grev Collowrat, Fyrst Metternich og Grev Clam-Martinitz). - Ved Liigbegængelsen anførte Feltmarschallieutenant Prinds Wasa Tropperne; alle Erkehertugerne fulgte den Afdøde, og det var et rørende Syn at see Seierherren ved Würzburg og Aspern, Erkehertug Carl, at gaae bag efter den Sørgevogn, der førte det Jordiske af den Mand, som begyndte sin krigerske Løbebane i det Aar, da Erkehertugen endte den.
Viborger Samler, 1840-02-17
Nyeste Postefterretninger. Storbritannien og Jrland. (Over Hamborg, den 14de Febr.) De sidste Dages Beretninger fra London omtale næsten udelukkende Dronningens Formæling.
Viborger Samler, 1840-02-17
Den 8de om Eftermiddagen ankom Prinds Albrecht til London, og begav sig strax til Dronningen. Gazette fra samme Dag anmelder Prindsens Udnævnelse til Feltmarschal; sandsynligviis vil Commandoen over Garderne vorde ham overdragen. Formælingshøitidelighederne have afbrudt alle Forretninger, og fra England selv er derfor kun lidet at berette. - Breve fra Bayonne af 7de Febr. omtale noget nærmere et Jnsurrections-Forsøg i de baskiske Provindser. J Provindsen Santander har der nemlig dannet sig en Guerilla Bande, hvis Kjerne bestaaer af 40 forhenværende carlistiske Officierer under Commandanten Lequina. Denne Bande viste sig først i S. Lucia del Regata; deres Feltraab er: Leve Fueros, Ned med Constitutionen. Den christinske Garnison vilde bringe Oprørerne til Rolighed; men mistede nogle Mand. Jfølge de sidste Efterretninger stod Legning med sine Folk i Bjergene ved Santander.
Viborger Samler, 1840-02-17
Frankerig. Regjeringsbladene indeholde en Beretning fra Marschal Vale om en ny Træfning i Egnen ved Belida: "Man var, berettes der, sysselsat med vigtige Arbeider for at befæste denne Stad. Emirens Ka liser forsøgte at forstyrre de arbeidende Soldater, men de af Gen. Duvivier trufne Foranstaltninger tilintetgjorde Fiendens Forsøg, og fatte os istand til at give ham en ny Lection. Natten imellem den 28de og 29de Jan, rykkede Araberne over Wadel=Kebir, opstillede sig i den saa kaldte hellige Skov, Vest for Staden, og udsendte liggeindtil Landeveien imellem Belida og den øvre Leir flere Forposter, for at angribe om Morgenen de Arbeidere, der vilde komme fra Staden. – Men man havde forudseet Angrebet. Strax efter de første Skud rykkede en Colonne under Oberst Drolenvaux Fienden imøde, medens Gen. Duvivier angreb ham bag fra, og Oberst, Changarnier, der var rykket ud fra Leiren, tog ham i den høire Flanke, samt opstillede sit Corps imellem Fiendens Cavallerie og Jnfanterie; Fienden trængtes nu tilbage til den hellige Skov, fordreves dernæst af samme, og blev tvungen til at trække sig tilbage til Bjergene, efterat have mistet meget Mandskab. Paa vor Side bleve 65, dræbte og saarede."
Viborger Samler, 1840-02-17
En telegraphisk Depesche har meddeelt, at man havde seet tre arabiske Corfarer krydse ved Cap Gate (ta). Uden at oppebie nærmere Oplysninger, afsendte Krigsministeren til hiint Farvand nogle lette Fartøier og 15 Dampskib, en Brig afseilede ligeledes ufortøvet fra Toulon. Til samme Tid har Capt. Belveze, der anfører Flotillen ved Barcelona, afsendt en Brig for at krydse ved Forbjerget. Men senere Beretninger lede til den Formodning, at det hele er en List af spanske Smuglere.
Viborger Samler, 1840-02-17
Jndenlandske Efterretninger.
Viborger Samler, 1840-02-17
Kjøbenhavn, den 14de Februar. Fra en paalidelig Kilde kunne vi berette, at Kroningen nu er bestemt til at finde Sted paa Frederiksborg Slot den 28de Juni, Hs. Majestæt har behaget at udstæde et Rescript til det Kgl. Artillericorps, at dette har at forfærdige de fornødne Apparater til det Fyrværkeri, der ved denne Leilighed skal bruges. (Dagen.
Viborger Samler, 1840-02-17
Man troer, at Hs. M. Enkedronningen vil tilbringe en Deel af Juni og Julii Maaned hos Hendes Datter i Kiel, og derfra begive sig til Frederiksberg for at residere der indtil Eftersommeren. (Alt. M.)
Viborger Samler, 1840-02-17
I Tirsdags havde den preussiske Minister, Baron Schulz von Ascheraden, Audients hos Hs. M. Kongen.
Viborger Samler, 1840-02-17
Justitsraad Holmer, R. af D., er allernaadigst udnævnt til Bureauchef under Statssecretariatet for Naadessager. Bl. Td.)
Viborger Samler, 1840-02-17
Det har behaget Hans Majestæt at udnævne de fire ældste Capitainer i Artillericorpset Gyldenfeldt, Meza, Schumacher og Breckwold til Majorer. (Da.)
Viborger Samler, 1840-02-17
Blandt de Mænd, som af Hs. Maj. Kongen ere blevne hædrede med Gulddaaser, Brillantringe osv. nævner man ikke blot den afdøde Konges Adjutanter og Læger, men ogsaa Biskop Mynster, Slotspræst Paulli, der a ved denne Leilighed skal være bleven udnævnt til Hofprædikant, og, foruden flere allerede navngivne Digtere, og Componister, ogsaa Architecten, Etatsraad Koch. Kongen overrakte hver Enkelt – bemærker Fædrelandet den dyrebare Gave med den ham saa eiendommelige Fiinhed og Urbanitet.
Viborger Samler, 1840-02-17
Hofmarschal Grev v. Haxthausen, der formedelst Sygdom hindredes i personlig at være tilstede ved Høisalig Kongens Bisættelse i Roeskilde=Domkirke, men ikke destomindre selv udførte det Administrative ved den hele Act samt foregaaende Lit de parade og castrum doloris, modtog i Søndags som et Beviis paa Hs. Maj. Kongens udmærkede Tilfredshed en med det kongelige Navnetræk i Brillanter rigt smykket Gulddaase. Med denne kostbare Gave fulgte tillige en høist naadig Skrivelse fra Hans Majestæt. (Adr. Av.)¬
Viborger Samler, 1840-02-17
J Frederik Vl's næstsidste haarde Sygdom (fortælles i Raskes "Morskabslæsning?) maatte naturligviis mange Sager henligge uafgjorte, thi Sygdom er hver Mands Herre. Og der har visselig Jngen af Hjertet været mere bekymret derover end Kongen selv. Da han efter en saa langvarig og udmattende Sygdom begyndte at komme sig, var det jo særdeles nødvendigt først at samle Kræfter og blive fuldkommen frisk, inden han begyndte sit virksomme og arbeidsomme, Liv igien; i alt Fald have Lægerne uden al Tvivl erklæret det nødvendigt. Men saasnart han begyndte at komme sig lidt, saa var der et kjøbenhavnsk Blad, som med vrantne og usømmelige Udtryk beklagede, at saa mange Sager henlaae uafgjorte o. s. v. Da Kongen en Aften læste dette Blad, sagde han, nu har jeg seet mange Beskyldninger imod mig, men aldrig for har man, beskyldt mig for Dovenskab, og med en rolig Mine lagde han Bladet hen paa Bordet. Hr. S. S. Winther, der arbeider under Thorvaldsens Veiledning, har i Elfenbeen graveret et særdeles smukt og lignende Portrait af Frederik VI. Hos Kunsthandler Bing sælges nu smagfulde, nydeligt udførte Gibsafstøbninger af dette til 1 Rbd. eller 4 Mk. Expl. (Bl. T.)¬