Viborger Samler, 1848-06-29
Smaanotitser fra Flensborg. Stemningen hersteds for den danske Sag, er langtfra bleven kjølnet ved den seneste Tids Tildragelser; tvertimod er Begeistringen for denne snarere tiltagen, og selv af bekjendte Slesvigholsteensksindede er det endogsaa nu ikke sjeldent at høre, at disse udtale sig i Beklagelser over Oprøret og ønske sig den tidligere fredelige Tid tilbage. Trykket af Occupationen føles her daglig meere og mere, og skal dette vedholde i længere Tid, kan dette neppe undgaae at fremkalde alvorlige indre Uroligheder imellem de tvende Partier selv; vel indtræffe der daglig Levnetsmidler hertil sydfra, men Qvantumet afknappes efterhaanden og begynder at blive utilstrækkelig. Alle Næringsgrene ere tildeels standsede, hvorved naturligviis en større Classe af Jndvaanerne ere udsatte for Brødløshed. Den stærkere Adskillelse imellem de tvende Partier her, som i denne Tid har gjort sig gjældende, har tilfulde viist, at det tør siges med Bestemthed, at 2/3 af Flensborgs Jndvaanere ere i Sindet Danske. Ligesom dette jo vel er en Grund tilat nedstemme Modet tildeels hos de tydstsindede Jndvaanere, saaledes bidrager navnlig hertil særdeles meget den Foragt, de fremmede Tropper, saavel Officierer som Menige, udvise imod de slesvigholst. Officierer og Menige, der ofte ikke alene give sig tilkjende i Miner, men i Ord, idet disse benævnes "Meenedere. – Den provisoriske Regjerings Project betræff. Udskrivning af alt vaabendygtigt Mandskab fra 19 til 25 Aar incl. fremkaldte her et alvorligt Røre og det endog hos de tydsksindede Jndvaanere og foranledigede Nedlæggelsen af en almindelig Protest, der afsendtes til Rendsborg. Flere unge Mennesker escaperede hurtigst muligt fra Flensborg til Hamborg for at unddrage sig Udskrivningen, men disses Forældre bleve kort efter betydede, at saafremt de ikke øiebliklig droge Omsorg for deres Sønners Tilstedebringelse, vilde deres Eiendele være at ansee som confiskerede og tilfalde den provisoriske Regjering. At en slig Trudsel, uanseet dens Gjennemførelse, endmere opvækker Opinionen imod det forhadte Regimente, er let begribeligt og virker meget heldig for den danske Sag. Yttringsfriheden er her aldeles suspenderet, enhver nok saa ubetydelig Udtalelse bringer strax Vedkommende for Politimester Krohns Skranker, og denne Person er et ypperligt Creatur i tydske Tjeneste. - Som et Beviis paa de preuss. Officieres Overholdelse af god Orden anføres følgende Exempel: da de slesvigholst. Tropper og Friskarer efter Slaget ved Slesvig indtraf til Flensborg, toge disse Kjøbmand A. Christiansen jun. Gaard i Besiddelse, forøvede her betydelige Molesteringer og plantede en hvid Fane paa Taget, hvorpaa stod paa Dansk: "Tydsk Nationaleiendom". Agent Jensen besværede sig herover for en preussisk Officier, denne bad ham følge med til Gaarden for at være Øienvidne, til Fanens Nedtagelse, og efterat dette var skeet, rev den preussiske Officier med egne Hænder Fanen i flere Stykker. - Om Affairen ved Dyppel tie de fremmede Tropper bomstille, de ville ikke ud med Sproget herom, men sige kun paa Spørgsmaal om hvorledes denne løb af, at det var en varm Dag. At deres Tab har været betydeligt er vist; thi foruden at der til Flensborg og vesten om Byen Dagen efter Affairen blev ført 500 Saarede, indtraf der tillige til Flensborg 4 store Munitionsvogne, hver forspændte med 4 Heste, der vare aldeles fyldte med Klædningsstykker, de Faldne vare afførte, desuden vides ogsaa forvist, at en stor Deel af disse ere blevne henkastede i Mergelgrave og Gruber uden at der har været Tid til at afføre dem Klæderne. – Den tappre Løvenskjolds Fald gjorde et meget dybt Jndtryk i Flensborg, og hans jordiske Levninger ere senere her stedede til Hvile med alle militaire Æresbeviisninger. J den Tale den tydsksindede Præst, Valentiner, holdt ved Graven, udhævede han isærdeleshed, at den, ved hvis Baare man stod, havde været vildledet, og gik derfra over til at lægge de tilstedeværende Militaire paa Hjertet, med Tapperhed og Hengivenhed at vedblive at kæmpe for den ædle tydske Sag. Den samme Præstemand maa forresten nok i sit eget Jndre have en Følelse, der siger ham, at han staaer paa svage Fødder, saaledes udtalte han navnlig i sin Prædiken 1ste Pintsedag: at vi nu, saafremt ikke en Fredens Fest indtraf, ikke for Juul havde nogen Fest; men hvor kunde da sige, at han her stod som deres Sjælesørger. (Man tør vel nok haabe, at han for den Tid vil blive befriet for sin Post). - Den 21de laae omtrent 6000 Md. preussiske Tropper i Flensborg, og samme Dag hed det, at disse næste Dag skulde marschere nordpaa for at forene sig med Hovedstyrken, der ligger i Landsbyerne BauKrusaa, Harsle, Handevidt og Bommelund. Paa Strækningen fra Bau til Handevidt have Tydskerne anlagt ikke mindre end 28 Skandser, der tildeels ere underminerede og bag hvilke befindes Ulvegrave. J Kobbermølleskoven, er udhugget 3 Veie for en mulig Retraites Skyld og Pallisader ere anbragte langs Vandsiden til Kobbermøllen.