JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-12-23
Bekiendtgiørelser. Mandagen den 16de Januarii førstkommenN. de om Formiddagen Kl. 11 Slet bliver ved Auction 1ste Gang opbuden og til Høistbydende, om antagelig Bud skeer, bortsolgt følgende. Eiendeele Kiøbmand Jacob Thiørnelunds Boetilhørende. 1) Een til Kiøbmands Brug vel indrettet Gaard beliggende her i Byens Adelgade i Nærheden. af Torvet som efter den derover tagne Vurderings=Forretning bestaaer af: a) Et Stuehuus med Enden til Gaden 9 Fag 2 Loft høi. b) Et Sidehuus til Gaden 8 Fag 2 Lofthøimed Port. c) 8te Fag Stald østen Gaarden 1 Lofthøi. d) 5 Fag Bryggerhuus alt Muur= og Bindingsværk samt Teglhængt. Desuden er ved Gaarden en god liden Haugeplads, ligesom og med Gaarden følger den samme tildeelte Jord i Byens nordre Marker. Gaarden er i Brandcassen forsikret for Capital 9000 Rdlr. 2) En Jagt, drægtig 9 1/2 Commerce=Læst med al dens tilhørende staaende og løbende Redskab; Skulde ved denne Auction ikke antagelig Bud skee paa ovenmeldte Eiendomme, foretages over samme 2den Action den 23de Januarii førstkommende og 3die Auction den 30te Januarii næstefter, paa samme Tid i ovenmeldre Gaard; Thi ville de Lysthavende behage sig til bemeldte Tid og Sted at indfinde. Colding den 22de Decbr. 1791. H. Bang.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-12-23
Nra Striib er den 2den December med stærk 2 vesten Vind bortdret en Baad som var 3 Omgangs, og Egespits Stafnet med en Jernstang, midt igiennem; under den bageste Tofte, en Jernskinde paa begge Stafne som gaaer ned i Kiølen, en bøiet Kiøl neden under den, Jern Beslag ellers i alle Skarninger paa Esningen, ligeledes Jern=Beslag paa Esningen og ned paa Vrinkler, fra begge Stafninger og hen paa Esningen, ogsaa Jern=Beslag; tillige var i Baaden 2de Aarer, Seil og Roer da den drev bort; hvem som herom kan give nogen Oplysning ombedes at tilmelde samme Sr. Pagh paa Strib, som derfore lover en convenabel Douceur.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-12-30
gans No. 5. d. 30te December.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-12-30
Tanker ved Aarets Omvexling. Saa blev det da vor Lod, med Graad at ende Aaret, Min Gud, hvor skiænkde du en beesk og bitter Drik, Et æret ædelt Huus af Sorg er giennemboret, Fra Huus til Huus der som en Tordenstraale gik Hver Siel af Sorg bespendt, af Smerte heel betaget, Udraabte: Wildenradt, vor Wildenradt er død! Den ædle Moder, Søn og Datter blev beklaget, Enhver blev rørt som ved sit eget Huses Nød. Ja Kongehuset selv vemodeligen klager: Vi savne nu en Mand, utrettelig og troe, Af sielden Hurtighed og Flid i alle Sager; Hvor tage vi den Mand, hvor disse Ævner boe? Den Klagelyd gik som en Storm igiennem Landet: Jorddrotten, Bonden selv indtil hans mindste Søn, Som Søemænd, der maae see sit Skib forliist og strandet, J Stilhed raabde: Gud du vid os denne Bøn, Udrust en Mand med den Afdødes Aand og Kræfter, Der kan fuldende det, den Sallige forlod!
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-12-30
Lad i vor danske Stat Fortienester herefter Allene gielde som det ægte ædle Blod! O Kongers Konge, bøi vor Konges milde Hierte, Mod dette ædle Huus at lade Naade see, At Trøstens Olie maae lindre Sorgens Smerte, Giør milde Gud, det vist og hastig maatte skee, Af denne Ønskers Jld, af disse rene Luer, Hver æde Siel er tændt. Hver Uge er et Aar, Før man sit Ønskes Maal og Fylde seer og skuer. Gid dette blier for dem det sidste Sorgens Aar! Jndhylled i os selv og i vor egen Skiæbne, Paa denne Tid vi nu af intet andet ved. Vi lade Lande, Folk sig mod hinanden væbne; Vi ønske alle kun en varig Sallighed. Forgieves venter da min Læser her at finde Hvad hændet er isior. Nei, alt maae være glemt. Den sidste Act hos os i alt for friske et Minde Giør, at min Musa er til Ønsker ene stemt. Gud lade Kongens Huus, hvert Huus, hver Stand og Orden Ved Dyd bemandede, som Norges Klipper staae, Af Himlen yndede, velsignede paa Jorden, Til vi fra Tiden skal i Ævighed indgaae.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-12-30
Naar Slaver hist og her som rasende Orkaner, Med Vold, med Mord og Død angribe sin Tyran, Vi under Friehed, Fred, Lyksalighedens Faner, Velsigne vores Land og vores Christian. Med Aaret ile flur til Graven disse Blade Dog kun for at opstaae med dobbelt Ziir og Glands; Vor Hellfried gier dem Liv, vil Læsere kun lade Sit Navn indflette som Avisens Seierskrands. Cas Dr. Politisk. bruar. Lord Cornwallis havde ladet 114 ElePondichery, den 1ste August. phanter komme fra Bengalen, af hvilke Tippo Havde Maratterne først kommet 2 Dage efter borttog nogle, og de øvrige døde af Hunger og Udmattelse. - Efter ovenmeldte Trefning hav Trefningen af 15de Mai, saa var den Engelske Armee slaget, og havde ikke kundet trække de Tippo udsendt sin Fetter Coumourdinkasig tilbage til Bangalore. Maratterne bedække med et stort Corps Cavallerie for at angribe den de dens Retirade, og forsynede den med Lev Engelske General Abercrombie, hvis Tropper, netsmidler. Det Engelske Cavallerie er rykket, der mestendeels bestode af Seapoyer, bleve forind i Landskabet Arcate, og er i det høieste 800 skrækkede og kom i Uorden. Coumourdinka benyt Mand stærk af Hvide og Sorte, hvilket er Re tede sig af denne Omstændighed, erobrede Eng sten af 3000 Mand, hvoraf det bestod i Felændernes Canoner, Krigscasse, Bagage og Hospital, nedsablede endeel, og gjorde andre til Fanger. Nederlaget havde blevet almindeligt, dersom General Abercrombie ikke havde trukket sig indimellem Biergene. - Tippo udhviler nu i Cheringam, lader Regntiden gaae forbi, og vil som man troer, i Midten af September atter rykke, i Marken. Man tvivler paa, at Englænderne ere i Stand til at foretage sig et tredie Feldttog. De maa anskaffe sig ganske nye Telte og Bagage, rekrutere deres Cavallerie og anskaffe sig 40 til 50,000 Trækoxer, som ere vanskeligere at erholde end Penge. Deres Finantser, som vare i maadelig Stand, ere ophiulpe ved de anseelige Remisser, som just paa den rette Tid indløb fra Europa til Madrass, man beregner dem til meer end 1 Million Piastre. - Tippo giør store Anstalter til at forsvare sig, og lader nogle tusinde Heste komme fra Decan for at remontere sit Cavallerie. - Man siger, at Nizam=Aly og Maratterne arbeide paa at stifte Fred imellem Englænderne og Tippo Madrit, den 28de Novbr.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-12-30
Kongen har endnu ikke antaget den Franske Constitution, men ved Greven af Florida Blanca ladet den Franske Charge des Affaires sige: at han endnu ikke havde tilstrækkelig Kundskab om de Franskes Forhold imod deres Konge og Spanien til at kunde give et bestemt Svar. Man er begierlig efter at vide, hvad Jndtryk dette Svar vil giøre i Frankrig. Vort Hof synes nu at temporisere; i Førstningen var dette ikke Systemmet. Det syntes da, at de med Hofferne i Stokholm og Petersburg indgangne Forbindelser vare nær ved at udvikles, og man troede, at Hofferne i Turin, Lissabon og Neapolis enten med Tropper eller Penge vilde bidrage hertil, men det Wienske Hofs moderate Opførsel har herudi gjort Standsning.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-12-30
Warschau, den 14de December. Hr. Gave, Forfatter til den Franske Tidende, som her udgives, havde i No. 48 af samme, indført en Artikel om Spanien, der skal være tagen af et Fransk Blad, hvori det Madriirske Hof angribes, og hvori der tillige siges, at en Revolution, liig den Franske, er nær ved at udbryde i Spanien, o. s. v. Herover besværede den Spanske Gesandt sig umiddelbar hos Kongen. Jkke desto mindre sælges denne Tidende endnu offentligen, og bliver formedelst denne Artikel meget søgt af Nysgierrige.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-12-30
Wien, den 14de December. Erkehertuginde Maria Theresia, Hs. K. H. Erkehertug Frantzs Gemahlinde, blev Natten imellem den 12te og 13de d. M. lykkelig forløst med en Erkehertuginde, som i Daaben er bleven kaldet Maria Ludovica.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-12-30
Fra Constantinopel meldes, at den Tyrkiske Minister, som undertegnede Freds=Præliminarierne med Russerne i Galacz, er falden i Unaade, fordi han har overskridet sin Fuldmagt. Han skulde have mistet Hovedet, men Straffen, blev formildet til Landflygtighed.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-12-30
Coblentz, den 15de December. Hertugen af Provence er meget syg; man haaber dog, at Feberen, hvoraf han er angreben, ikke skal være dødelig.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-12-30
Hr. Bombelles er ankommen hertil fra Petersburg, og skal have medbragt meget trøstelige Efterretninger fra Keiserinden. De Franske Emigrantere love sig store Fordeele af den Alliance, der skal være sluttet imellem Østerrig og Preussen. De vente i det seeneste om 14 Dage, hvis Haabet ikke slaaer feil, en almindelig Erklæring af Regenterne i Europa imod den Franske Nationalforsamling.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-12-30
Stokholm, den 13de December. Man forsikrer nu, at der skal blive holdet Rigsdag i Staden Gefle; men Tiden naar den skal holdes, er endnu uvis; man formoder, at den ikke kan tage sin Begyndelse før til Foraaret.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-12-30
De her værende Bogtrykkere siges at have faaet hemmelig befaling ikke at trykke noget, som angaaer den Franske Revolution. Man troer at dette er Aarsagen, hvorfor et Skrift, under Titel, Fragmenter af forskiellige Arter, hvoraf allerede en Prospectus var udkommet, ikke bliver fortsat. Slutningen om den Franske Kirkes Friehed. (See Nr. 51.) 3) Alle Geistlige ere frie, saavel for Paalæg af Penge andensteds fra, som for udenlandsk Jurisdiction, deres Præbender kan ikke besværes af Paven enten med Afgivter og aarlige Penge, eller ved at forhøie det, som de bør betale til det Romerske Cancellie, ei heller kan deres Person tvinges til at møde for nogen udenlandsk Ret. 4) Alle Geistlige kan betiene sig af den verdslige Øvrigheds Magt, og saadant tør ikke hindres ved nogen Slags Kirkedisciplin. Det 3die Hovedstykke indbesatter: 1) At ingen kan afholdes fra Sakrammentet, sættes offentlig i Band, eller paalegges nogen Slags Kirkedisciplin uden efter de af Øvrigheden confirmerede Canones. Enhver kan altsaa appellere imod al Misbrug af Geistlig Magt og Jndgreb i de almindelige Frieheder. 2) Enhver har Friehed til at læse den hellige Skrift i sit Lands Sprog, hvilket Geistligheden hverken kan forbyde eller hindre. 3) Jngen kan af Geistligheden tvinges til Gudstieneste, eller foruroliges for sin Religions Skyld, naar han holder sig fra at udstrøe sine Meeninger, at bestride den af Øvrigheden confirmerede Lærdoms Form og Gudstieneste, at overtræde Øvrighedens Forordninger, saavel i Henseende til forbudne Forsamlinger for at holde Gudstieneste, som til at vie Brudefolk til at erholde Beviislighed for retmæssige Ægteskaber.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-12-30
Fridericia, den 29de Decembr. I Dag lod Hr. Tolder Staal sin Dotters Daab confirmere i Trinitatis Kirke. Hun var kaldet; Maren Kirstine, Fadderne vare: Madame Storm, Jomfrue Bruun, Hr. Agent Bruun; Hr. Pastor Hoe, Hr. Raadmand Buhl og Hr. Jnqversen, Prædikanterne paa Nytaars Dag.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-12-30
Høimesse. Aftensang. Trinit. K. Hr. Doctor Clausson. Hr. Beck. Michael. K. Hr. Provst Hasse. Hr. Fenger. Tydsk. Dansk.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-12-30
Bekiendtgiørelser. Jsarets Ende giver mig Anledning til at yde g alle dem, som have bidraget til Fortsettelsen af disse Efterretninger, min skyldigste og ærbødigste Taksigelse. Mit Hovedøiemeed med disse Efterretninger skal herefter være at giøre samme saa nyttige og behagelige for det Almindelige, som det er mig mueligt, og er jeg saa lykkelig at opnaae min Hensigt, skal jeg ingen Umage eller Bekostning fortryde mig. Efter S. T. Hr. Stiftamtmand v. Heilfrieds Raad og Opmuntring har jeg derfor besluttet at udvide og forandre disse Efterretninger, saaledes, som de omsendte Subscriptions=Planer udvise, der kan faaes til Eftersyn paa Post=Contoirerne i Stiftets Kiøbstæder og herpaa Adresse Contoiret, hvor Subscriptionen modtages og Prisen erfares.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-12-30
Min ærbødigste og ydmygste Begiering igientages til alle Adresse=Contoirets Velyndere, særdeles heri Stiftet, at de ganstigen vilde tilmelde mig de indenlandske Nyeheder, samt andre Beretninger og Mærkværdigheder, der kan giøre disse Efterretninger nyttige og fornøielige. Saadan Understyttelse skal endog, om forlanges, med Betaling efter billighed af mig blive vederlagt. Adresse Contoiret i Fridericia den 28de December 1791. A. J. Baar, sal. v. Westen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-12-30
Mandagen den 16de Januarii førstkommenOl de om Formiddagen Kl. 11 Slet bliver ved Auction 1ste Gang opbuden og til Høistbydende, om antagelig Bud skeer, bortsolgt følgende Eiendeele Kiøbmand Jacob Thiørnelunds Boetilhørende. 1) Een til Kiøbmands Brug vel indrettet Gaard beliggende her i Byens Adelgade i Nærheden, af Torvet som efter den derover tagne Vurderings=Forretning bestaaer af: a) Et Stuehuus med Enden til Gaden 9 Fag 2 Loft høi. b) Et Sidehuus til Gaden 8 Fag 2 Lofthøimed Port. c) 8te Fag Stald østen Gaarden 1 Lofthøi. d) 5 Fag Bryggerhuus alt Muur= og Bindingsværk samt Teglhængt. Desuden er ved Gaarden en god liden Haugeplads, ligesom og med Gaarden følger den samme tildeelte Jord i Byens nordre Marker. Gaarden er i Brandcassen forsikret for Capital 900 Rdlr. 2) En Jagt, drægtig 9 1/2 Commerce=Læst med al dens tilhørende staaende og løbende Redskab; Skulde ved denne Auction ikke antagelig Bud skee paa ovenmeldte Eiendomme, foretages over samme 2den Action den 23de Januarii førstkommende og 3die Auction den 30te Januarii næstefter, paa samme Tid i ovenmeldre Gaard; Thi ville de Lysthavende behage sig til bemeldte Tid og Sted at indfinde. Colding den 22de Decbr. 1791. H. Bang.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-04-01
Republiken Bisnapore i Bengalen. denne løkkelige Provinds, som midt. i Despotismens Land har bevaret. sin Uafhængighed, kan have 160 Mile, i Omkreds. Den er fra utænkelige Tider bestyret af en Braminsk Familie af Rajeputernes Stamme. Her finder man igien uforandret Jndianernes ældste Statsystem i dets oprindelige Renhed og Simpelhed. Man har hidtil med Ligegyldighed betragtet denne Regering, skiønt den eneste i sit Slags og tillige det skiønneste og behageligste Mindemerke, som der vel gives i Verden.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-04-01
Nogle Forsøg med Dykkerklokken af Hr. Spalding. ()
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-04-01
Denne Mand var født i Edinburg af J Profession en Sukkerraffinaderer: Siden Dr. Halleys Dage tænkte ingen J En Lak Rup er omtrent 1/2 Tønde Guld Overs. ( See London Magazine 1783. Dødelig paa at gaae un der Vand med Dykkerklokken.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-04-01
Hr. Spalding, født til Mekaniken, og dreven af Nysgjerrighed og sit kjekke Mod, gjorde adskillige Forsøg paa at opholde sig temmelig længe under Klokken. i dybt Vand, som altid løb vel af. Tilsidst blev han saa øvet i denne Vandkonst, at han kunne, om det behøvedes, for en hel Dag blive under Vandet paa 12 eller 14 Favnes Dybde: Da hans Bekiendtere havde saa mange Prøver paa, med hvor liden Fare disse hans Reiser til Havets Bund vare forbundne, forsøgte nogle af dem at ledsage ham; ja en Heltinde fra Edinburg gik engang ned med ham og var under Vandet over en halv Time.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-04-01
Da et Skib paa Veien fra London til Leith var for nogle Aar siden strandet, hvorpaa Hr. Spalding havde endeel Vare. ombord, gjorde han Ejerne til Ladningen. det Forslag, at om de ville tage Deel i Omkostningerne, som hans Reise til Vraget medtog, ville han giøre alt hvad der stod i hans Magt, for at bringe deres felles Eiendomme op, men da de alle vegrede sig, foretog han sig Reisen paa egen Bekostning og endskiønt han reddede kuns lidet af sit eget, da det bestod af saadanne Artikler, som vare fordervede i Vandet, bragte han dog en anseelig Deel op af Skibets øvrige Ladning, som ingen Lov var istand til at berøve ham.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-04-01
Da den ubeldige Omstændighed indtraf med Royal George () sendte man Bud efter Hr. Spalding og Admiralitetet sluttede følgende Akkort med ham: "at han skulle faae 1/2 Del af alt hvad han kunne redde, som tilhørte Skibet Royal George. Ifølge deraf bragte han op 9 Metalkanner og nogle faa af Jern, desuden Vare for næsten 1000 Punds Verde, og efter løst Overslag beløb Verdien af det Hele sig til 3000 Punds) men man siger, at Varene bleve taxerede saa lavt, at han fik kuns til sin Andeel 400 Pund, hvoraf hans havte Omkostninger beløbe, sig til det Halve.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-04-01
Da den kolde Aarsens Tid nærmede sig, forlod Hr. Spalding Portsmouth. sidst i October med Løvte om at komme, igien og begynde sit Arbeide med de varme Maaneder. Dog da man ei alt for redeligen havde behandlet ham og et langt fordeelagtigere Tilbud blev ham gjort, tog han rimeliqvis derimod. Der blev sendt Bud efter ham til Edinburg fra Afsyrandørerne i Belgiviolo, en keiserlig Ostindiefarer, som for nogen Tid var strandet i Dublinbugten og havde ladet i Liverpool, hvorpaa ikke en Siæl var bleven reddet. Deres Akkort med ham var resonabel. Ladningen var vurderet omtrent for 150000 Pund, hvoraf de 30000 i Sølv og Blye. Han skulle have 1/4 af Sølvet og Blyet, samt Halvparten af den ) Det Skib som ved Uforsigtighed kantrede, 1782 paa Portsmouth Red, og sank med den brave Admiral Kempenfeldt. Oversetteren. J Pund Sterling a 5 Rdlr. øvrige Ladning, og om han aldrig reddede et Støkke, ville de bestride alle Omkostningerne fra den Dag han forlod Edinburg, til han kom tilbage. Da Vraget ligger paa 10 Favne Vand, 2 Mile fra Kysten og ei i blødt Sand, med Masten oven Vandet i Ebbetiden, var der stor Sandsynlighed, at dette nyttige Lem af det menneskelige Selskab kunne vorde rigeligen betalt for sin Opfindsomhed og Virksomhed. Følgeligen reiste han til Jrland og ifald han havde snart udført sine Forretninger der, skulle han have gaaet til Gibraltar, anbefalet sterkt af Kommodore Elliot til den berømte Guvernør af samme Navn, da der ligge over 400 Metalkanoner, som fank i Bugten den berømte 13de September paa de Spanske svommende Batterier, hvoraf enhver, beregnet som gammelt Metal, er verd over 200 Pund.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-04-01
Da Hr. Spalding en Dag i meget klart Veir var nede paa Siden af Royal. George, kunne han bemerke enhver Gjenstand ligesaa tydeligen som over Vandet; men hvilket gyseligt Syn, et stort Antal af døde Kroppe i forskjellige Stillinger, somme hang fast ved Kanonlavetterne, andre laae under Lavetterne a. og naar man betænker, hvordanne Ansigter de maa have i denne forraadnede Tilstand, kan ingen Jndbildning male sig dette Optrin uden Gysen, men hvad maae han ikke have følt, som saae dette Syn in natura. Hvor beskæmmende for dette Lands Statsklogskab, at en Mand, derhavde vist sin Ferdighed i at redde saa mange Kanoner og Vare af Royal George, ei skulle været bedre belønnet, især da man har hørt ham erklære, at han var istand til at bringe op det meste, om ikke alle dens Kanoner og Vare og maaske endnu i denne Sommer faaet Skibet selv reist, eller og, ifald det befandtes umueligt, ville han drive det op med Krudt, saa den største Deel af Tømmeret og den øvrige Ladning skulle flyde op til Overfladen. ()() Det er virkeligen Skade, at man ei mere benytter sig af denne herlige Opfindelse, hvorved man var istand til at fratage Havet saa mangen Skat, som nu bliver spildt for det menneskelige Kjøn. Det er mig ikke i det ringeste bekiendt, at nogen uden for England har gjort Forsøg med Dykker, klokken at redde sinnkne Vare, da man derimod giør saa mange bekostelige Luftreiser. Og om man endog kunne give Luftsejladsen nogen mere Verd og Sikkerhed end den hidtil har havt, hvad ville Nytten deraf blive uden at man maaske høit i Krigstider gjorde hinanden meere Skade og Afbrek, disse Reiser derimod til Havets Bund kunne blive velgiørende for det menneskelige Selskab i Almindelighed; Jeg har ei kunnet overkomme sildigere Efterretninger om Hr. Spalding, end disse af 1783, saa jeg formoder, at denne virksomme Mand; maa enten være død eller paa andre Maader, blevet nødsaget til at holde op med sine Havreiser. Overs.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-04-01
Et kort Udtog af Anaccount of Thibet in a letter from John Stewart Esq. () dette Brev er hel underholdende ihenseendetil de mersomme og troverdige Beretninger, som det indeholder og Landskabet Thibet og om den besynderlige politisk geistlige Indretning eller rettere den Sort af hedensk Theokrati, som derer oprettet i den store Lamas Person. Disse Efterretninger ere blevne indhentede.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-04-01
ved Anledning af visse Krigsforetagender, som vore Landsmænd (Englænderne) havde i Ostindien, hvor Kompagniets Krigsmagt hialp en af de indiske Magter i de indre Dele af Jndostan, da deres Mod parti havde kaldt tilhielp fra de tartariske Bjerge Boutanerne (en tartarisk Stamme, som stod under den store Lamas Overherredømme). Ved en vis Byes Beleiring mødte vores og disse Boutaners Tropper hinanden og Jntet, siger Stewart, kunne overgaae deres felles Forundring. ved dette Møde. Boutanerne, som al(a) Jeg har troet, at endog dette korte Udtog af Thee monthly Review, et Engelsk Ugeblad, ei ville blive Læserne ubehageligt, da man dog har kuns saare liden Efterretning om dette Land, som ligger omtrent midt i Asien. Jeg erindrer mig at have læst om en Ambassade, som Keiser, Peter den store sendte til Thibet; det er ogsaa næsten alt, hvad jeg har kunnet overkomme om dette Land, som ei smager af Fabler og Urimeligheder; thil Reisende, have beskrevet det uden at være der, men Hr. Bogle var der i 5 Maaneder og ham skylde vi egentligen disse Efterretninger. Oversetteren. drig paa Sletterne havde mødt andre end de frygtsomme Jndostaner, som flygtede nøgne for dem, saae for Førstegang en Hær, ensformigen klædt og tilrustet, trekke op i god Orden og anføres af saa velvoxne, velklædte og ferme Mænd, som de aldrig havde seet tilforn. Paa den anden Side fandt vore Tropper sig uformodentligen indviklede med en Hær af Krigere, ulig alle deres forrige Modstandere i Indien, grove af Udseende og glubske i Angreb, indsvøbte i Dyrebuder og væbnede med Buer, Pile og andre Vaaben.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-04-01
Da vore Tropper havde som sedvanligen løbet af med Sejeren, naaede Rygtet om deres Bedrifter til Hoffet i Thibet. og opvakte Eftertanke hos Tayshoo=Lama, eller Regenten, som da bestyrede Riget; thi Delai=Lama eller den store Lama var mindreaarig. Denne Lama sendte en Person af Stand til Bengalen, at anholde og Fred for hans Vasal, hvilket Guvernør Hastings ei længe betænkte sig paa at bevilge paa hans Megling: Guvernøren sendte igjen Hr. Bogle i Ambassade til Lama, som med Vanskelighed trængte ind til Middelpunkten af Thibet og opholdte sig i nogle Maaneder ved hans Hof. Det var at ønske, at Hr. Bogle ville engang meddele os en fuldstændig Efterretning om dette sit Ophold ved Hoffet; thi hvad Hr. Steward beretter, har han fra Hr. Bogle Lama, siger Hr. Steward, hvis Reg ring er bygget paa de sikkerste Grundvolde, personlig Yndest og Religionsagt, bestyrer alt med uindskrænket Myndighed.