JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1823-11-24
Sverrig. Den 4de November, Kongerigerne Norge og Sverrigs Forenings Aarsdag, bivaanede Hs. Majestæt Kongen og H. H. Kronprindsen et stort Diner hos den Norske Statsminister Sommerhjelm.
Jyske Efterretninger, 1823-11-24
Tyrkiet. Fra Alexandrien meldes at Pesten daglig formindskes der, selv blandt Tyrkerne hører man intet mere derom. Skibe under Nordisk Flag søges daglig mere og mere, især da det af dette Aars Hørfrøe, der udgjør omtrent 100,000 Areb, skal sendes 30 a 40000 til Holland, og næsten ingen Hollandske Skibe besøge denne Havn.
Jyske Efterretninger, 1823-11-24
Blandinger. Ridder von Brønsted, Kongelig Dansk Charge de Affaires ved den hellige Stoel og Herr Churech, de forenede Staters Consul ved det Franske Hof, ere, ankomne til Strasborg.
Jyske Efterretninger, 1823-11-24
Staden Habelschwerd i Grevskabet Glatz, er paa Raadhuset, Skolebygningen og nogle faae Huse nær, bleven et Rov for Luerne. 1800 afbrændte sammesteds 149 Huse. Ligeledes har Jlden ødelagt Halvdelen af den lille Stad Mozezonaw ved Warschau.
Jyske Efterretninger, 1823-11-24
Fra Thorvaldsens sidste Ophold i Kjøbenhavn anføres følgende skjønne Caracteertræk. Ved Jndgangen til Charlottenborg traf han endnu den samme Portner, ved Navn Jørgen, som i hans Barn som saa mange Gange havde sladdret og spøget med den lille Berthel. Med Hatten i Haanden og det graa hoved ubedækket træder i Porten den 77aarige Olding frem for den store Konstner, som er Gienstanden for alle Samtaler blandt alle Stænder i Kongestaden. Han betragter ham lidt og tænker ved sig selv. "ogsaa dine Haar, Berthel, har Tiden blegnet noget men ikke faldt det ham ind, at den berømte Professor Thorvaldsen skulde gjenkjende den gamle, nu saa forandrede og affældige Portner Dog, nep bar Torvaldsen bleven den gamle Ungdomsven vaer, førend han, med Taarer i Øinene og rørt Hjerte, faldt Oldingen om Halsen, trykte ham til sit Bryst og raabte med halv undertrykt Stemme: "Jørgen gode Jørgen! gamle, ærlige Ven! - lever Duindnu.
Jyske Efterretninger, 1823-11-24
I Dagen læstes forleden en Jndbydelse til at løse en Logogryph (Bogstavgaade) af et Ord, hvis Belydninger ere følgende: O, So, Jsop, Riis, Sirop, Piso, No. Jis, Po bo, Priis, Spor, Spi, Spir, Sir, os, sopt, oris, i pori, hippos (Hest) pros, pii, oros, eller hos os, opiso, posis, Plos, ei, eller høi, soi, jos. gio (Jean), og det hele Ord er Navnet paa en Mearenser, der fordum var Løber ved de olympiske Lege. Derpaa findes nu i samme Blad No. 264 Opløsningen saaledes: Drippos, Løberen ved de olympiske. Lege. Cirop, Blodpølser og Flesk af en So Risengryn, Jsop, lidt Evighedsro, herre paa Engelsk og Biskop paa Dansk, Græsk og Latin - men ei Tydsk eller Fransk - gis, Been og flere adskillige Ting. Fører man godt i en Gryde omkring, kaar da det hele tilsammen man støber, faaer man tilsidst den olympiske Løber.
Jyske Efterretninger, 1823-11-24
Paa Falster er i denne Tid paagrebet en farlig For tyder, ved Navn Niels Ulf, der for en Maaneds tid siden var brudt ud af Khavns Slaverie, hvor san to Gange tilforn har været inddømt, efterat han nu atter har begaaet Jndbrud og Tyverie paa 2 Steder, samt ved Paagribelsen stukket en Karl en Kniv Livet paa et meget farligt Sted.
Jyske Efterretninger, 1823-11-24
For at lette Vedkommende, der ville søge det i Avisen No. 133 anførte Raad for Steensmerler, den noget ufuldstændige Benævnelse af Plan sen, tilføjes her: ller Agnisolum, hedder paa Dansk Almindelig Mareved, Christtorn, Maretorn, Skovtidsel, Hesseltorn, Kron torn, Beenved. Paa Tydsk: Die gemeine Hülse, Stechpalme. Denne Plante, der iøvrigt har 36 Afarter, finde her i Danmark flere Stæder, og er kjendelig nok af sine mørkgrønne glindsende Blade, der have en stiv Torn paa Spidsen af hver Bøining. Den kan blive fra 5 til 15 Alen høi og er da som et Træ. Det beholder sine Blade om Vinteren, bærer skarlagenrøde Bær, af Rønnebærs Størrelse, der ere runde og indeholde 4 aflange, brungule, stenede Frøe. Det findes i Jylland ved Grenaae, mellem Fridericia og Erritzøe, ved Katholm, i Skoven ved Rydhauge og ved Kaas i Salling og flere Stæder. En Afkogning af 2 til 4 Lod af Bladene i Øl eller Vand, roses, naar det strax drikkes, som Middel mod de meest haardnakkede Rheumatismer, og Gigtsmerter.
Jyske Efterretninger, 1823-11-24
Viborg, den 16de November. I Gaar bortrev en haardnakket Stakaande vor saare agtværdige Læge, Herr Krigsraad Bagger. Hans Død var et føleligt Tab for denne Bye og Omegn. Thi han var aldeles utrættelig i sit Kald, saa han aldrig, end ei under denne sin langvarige og smertelige Sygdom, undslog sig for besværlige Pligt-Reiser. Og ligge saa villigen, som han indfandt sig hos den Velhavende, der kunde erkjende hans Uleilighed, ligesaa villigen besøgte han, og ligesaa ufortrøden pleiede han den Fattige, af hvem han ei kunde vente sig mindste Erstatning. Og derfor saae han med beundringsværdig Rolighed sin Opløsning imøde, og benyttede sin fulde Aands Kraft, der blev ham til Deel, indtil hans sidste stille Dødspust, til den meest over lagte og menneskekiærligste Ordning af sine Anliggender. Blandet Andet anordnede han og sit Liigs Aabning, for saaledes, endog efter sin Død, at virke til Frelse for Menneskers Liv. Aalborg
Jyske Efterretninger, 1823-11-24
Det urolige Efteraarsveirligt med Regn og Blæst, indfinder sig næsten daglig. Dog hører man ikke saa hyppige Søeskader i dette Aar som i det Forrige. Endnu har, Gud være lovet, intet Skib her hjemmehørende, forliist. Himlen beskytte dem ogsaa fremdeles, (Galiasen Johanne Magrethe, Skipper Holm, hvis Stranding i et foregaaende Nummer er anmeldt, var fra Thisted.
Jyske Efterretninger, 1823-11-24
Det er kun faae Aar siden at vor Bye har faaet bestemte Torvedage. For denne saa særdeles velgjørende og nyttige Indretning blev paabuden, var mangen fattig Familie ofte i den største Forlegenhed. De rigere Folk, Spækhøkere a. opkjøbte gjerne Fødemidlerne ved Porten i Partier, medens den fattige Huusfader maatte staae ene med sin Haandskilling. Nu derimod, da alt Opkjøb og Prangerie strængt og nøiagtigen af Politiet paasees ikke at gaae i Svang, vrimler det hver Løverdag paa Torvet af Fødevare, og ingen Fattig behøver nu mere at gaae forgieves med sin Skjærv.
Jyske Efterretninger, 1823-11-24
Pastor emeritus Faber vedbliver i sin Mercur at commentere over den udenlandske Artikkel i dette Blad. Da Her Faber muligt indbilder sig at denne Lecture er behagelig for hans Læsere, saa bør man hverken misunde ham eller hans Forlægger den Vinding de derved vente sig. Svar fortjener det ikke. For enhver fornærmelig Yttring Vedkommende have tilladt eller endnu tillader sig, skal blive anlagt Søgsmaal, hvis Udfald i sin Tid offentliggjøres.
Jyske Efterretninger, 1823-11-24
I Adresseavisen tilbyder Pastor emeritus Faber sig, for Betaling at lære dannede Mennesker, at læse og skrive dansk.
Jyske Efterretninger, 1823-11-24
Ved Aalborg Toldkammer er fra den 20de til den 24de November, følgende Skippere ind- og udklarerede:
Jyske Efterretninger, 1823-11-24
Jndkomne. Den 20de November, P. A. Høier fra Frederikshavn med Brænde. Ole Jensen fra Østerriisøer med Trælast. Boj Bojesen fra Nyborg med Frugt. Chr. Smørholm fra Sønderborg med Dito.
Jyske Efterretninger, 1823-11-24
Udgaaede. Den 19de November, C. Caspersen til Sønderborg med Ballast. Den 20de, F. C. Kallsen til Sæbye med Dito, V. Krogh til Skagen med Korn. Den 21de, M. Olsen til Norge med Kornvare. S. Nielsen til Dito med Dito. Og Pallisen til Kjøbenhavn med Uld, Smør, Talg, Havre og saltet Kjød. Den 22de, H. N. Serresleff til Flensbormed tomme Foustager. A. F. Bergan til Norge med Kornvare. J. J. Møller til Kjøbenhavn med Byg, Talg og Uld. Den 24de, Lars Sand til Dito med saltet Sild. Aalborg Kirkenyt.
Jyske Efterretninger, 1823-11-24
(Af Budolphi Sogn.)
Jyske Efterretninger, 1823-11-24
Døbt. Den 16de November, Skoemagermester Vangs Søn, Jens Jacob; Fadderne: Mad. Schou, Jfr. Rør gaard, Overbrandinspecteur Boss, Skoemagermesterne Ravn, Holm, Østergaard og Haslund, Smedemester Lind, Farver, mester Jørgensen, Bagermester Thisted, Frimuurmester Lind, Skoemagersvendene J. Hauerslev og A. Mørch.
Jyske Efterretninger, 1823-11-24
Bekjendtgjørelser. Efter Forlangende erklærer jeg herved offentlig, at Her Schjern ikke er Forfatter til det i min Avis No. 135 indrykkede Stykke, betitlet: Charade. Enhver der maatte være berettiget til at fordre Forfatterens Navn opgivet, kan hos mig behagelig erfare Saadant. P. F. Wandal. Til almindelig Underretning bekjendtgjøres: at ifølge Stiftets Foranstaltning og efter indhentet Tilladelse fra Toldvæsenet, en Casse med et Apparat til Druknedes Redning er hensat i Consumtions Bogholder-Contoiret ved Østeraae, som det formeentlimeest passende Sted til sammes Opbevarelse, hvor Apparatet i mødende Ulykstilfælde til enhver Tid vil være at faae til Afbenyttelse. Aalborg, den 24de November 1823. Hansen, Stiftsphysicus. Paa Rønberg Hage ved Liimfjorden under Bjørnsholms Gods, agtes til næste Foraar anlagt et Fiskerleie for 12 Familier, som hver erholde Jord til en Koe og 2 Faar. De Fiskere, som attraae der at boesætte sig, ville melde sig reBjørnsholms Skriverstue, hvor Conditionerne erfares. Skiftesamlingerne i Proprietair J. M. de Neergaard Boe, afholdes herefter hos mig Justitsraad Bassesen. Nibe, som sædvanlig, den første Tirsdag i Maaneden. Skiftecommissionen i bemeldte Boe, den 18de Novbr. 182. Christensen. Bassesen.
Jyske Efterretninger, 1823-11-24
Godt udblødt Bergenfisk, samt Spede- og Formelys Hanna salig Brix's. faaes tilkjøbs hos En Væv, med fuldt Tilbehør, 2 Alen bred, anvises tilkjøbs fra Stiftsbogtrykkeriet. Hvor en blaamalet Klædeskiste, fuldkommen lang, og et Linnedsvæv med tilhørende Redskaber, er at faae tilkjøbs anviser Stiftsbogtrykkeriet.
Jyske Efterretninger, 1823-11-24
En Dragkiste af middelmaadig Størrelse, samt en Har kiste til Klæder, anvises tilkjøbs for billig Priis af Hu Bogtrykker Wandall.
Jyske Efterretninger, 1823-11-24
Auctioner. Løverdagen den 6te December næstkommende, om Formiddagen Kl. 10 slet, bliver i Procurator Brix's Stervbo Gaard Nr. 464 paa Hjørnet af Østeraae og Brødregyden, afholdt offentlig Auction over Regimentschirurg Hansen, Efterladenskaber; som herved til Lysthavendes Efterretnibekjendtgjøres. Aalborg, den 20de Novbr. 1823. Schmidt.
Jyske Efterretninger, 1823-11-24
Muurmester Søren Lillienbechs iboende Sted, Aa 571 i St. Hansgade her i Aalborg, hvis Bygninger i staaer af: a) Et Forhuus med Siden til Gaden, 7 Fag, 1 Etaaf Muur- og Bindingsværk, med Qvist paa 1 Fag, in rettet til Beboelse. b) 4 Fag Halvtag, Muur- og Bindingsværk, og 1 s. Dito, af Tømmer og Bredder, indrettet til KalkhunKoestald og Locum. c) En lille Hauge. Een 1 1/2 Skpds. Jern Bilægger med 6 Messingskru- og Een 1 Skpds. Dito med 2 Messingskruer. bliver herved, da Lillienbech, som Kjøber af bemelte Sted, ikke har opfyldt Auctions=Conditionerne, for har Regning stillet til een eneste Auction til absolut Borts gelse. Auctionen afholdes i Stedet selv, den 3die Deceber næstkommende, om Formiddagen Kl. 10 slet, paa de fremlæggende, for Liebhavere meget billige Conditioner, hvorefter Huset da strax kan tiltrædes af den nye Kjøb Aalborg, den 18de November 1823. Schmidt.
Jyske Efterretninger, 1823-11-24
Fredagen den 28de Dennes, om Formiddagen Kl. 11 lader Enke=Madame Køhler, paa hendes Boepæl i Østeraae her i Byen, ved Auction bortsælge: et Egelard paa 12 Fødder, betrukket med nyt fiint Klæde, i nyt Multum under og Hørlærreds Dække over, med fa Tilbehør, som 5 Baller til Caroline, 13 mindre Bal 50 Jnstrumenter af forskjellige Slags, og 8 Blik=Lampetsamt endvidere: et Bord, indvendig betrukket med gre Klæde, en Snurre med Viser, et Schal- og et Gravs 3 Terninger og en stor Steen=Tavle. Aalborg, den 19de November 1823. Schmidt.
Jyske Efterretninger, 1823-11-27
Spanien. Den vigtigste Efterretning herfra, er denne Gang Riegos Henrettelse. Den 7de November om Morgenen førtes han til Retterstedet, og som Etoilfortæller, paa et Æsel, ligesom han ogsaa paa Veien til faldt i Afmagt. En uhyre Mængde Mennisker havde forsamlet sig; dog saaes blandt Viimlin ikke en eneste Franskmand, skjøndt vel den Franske Garnison var under Vaaben og stærke Afdelinger, patroillerede i Nærheden af den Plads, hvor Galger var opreist. I Generalens sidste Øjeblikke forlangte an Dominicanernes Bistand. "Jeg kjender, sagde han: deres fromme Livsvandel og deres religiøse, Grundsætninger. Som Dreng gik jeg hver Dag i deres Kloster og bivaanede Gudstjenesteen. De gode Munke bragte mig en Rosenkrands fra den hellige Jomfru." Natten før sin Død, yttrede han til en af hine Munke, der ved Hoffet staaer i megen Anseelse: "Jeg føler hvor skrækkelig den Jdeeler, at døe paa Skafottet, men jeg erkjender tillige, at have fortjent noget langt Slemmere, for de af mig og i mit Navn udøvede Skrækkescener. (?) Jeg hengiver, mig i min Skjebne og længes kun efter den evige Hvile. Af Folkemængden blev Riego ikke insulleret; der herskede under Executionen en Dødstilhed. kun da Generalen gav det sidste Pust, hørte man Raabet: Vive le Nor Efterretningen om Barcellonas Besættelse af Franske Tropper, stadfæster sig. Mina har indskibet sig til Gibralter, for derfra at gaae til England. Rot sten derimod gaaer over Genua til Schweitz, hans Fædreland. Morillo, Ballesteros, Milans, Loborg d. f., mener man søger Fristed i Frankrig; dog skal, ifølge Postdagens Efterretninger, Ballesteros ikke have stort at befrygte og det Seqvester der var lagt paa hans Godser, være tilbagekaldt. Den Engelske Sir Robert Wilson, der har taget en saa virksom Deel i Frihedssagen, vedbliver endnu at virke for Constutionsvennerne, hvis Sag rigtignok staaer paa svage Fødder. Bemeldte Wilson skal have skrevet til en stor Magt om at Samme vilde modtage de Spanske Flygtninge. – Samme Dag som Marskalk Moncey holdt sit Jndtog i Barcellona, ere Afdelinger af det 4de Corps tillige indrykkede i Tarragona og Hoftelrich. Krigen i Catalonien kan ansees for at være aldeles endt.
Jyske Efterretninger, 1823-11-27
Fra Murcia melder Bladet Rectaurator om den uhyre Enthusiasme, hvormed Folket har forlangt Gjenoprettelsen af Jnqvisitionen. En utallig Mængde begav sig den 27de October og Aftenen til Titulair-Jnqvisitoren D. Joses de Catros Huus. Enkelte gik op paa hans Værelse, sagde ham at de af Folket vare anmodede om at opsøge ham, for at han kunde føre Troens Standart. De satte ham derpaa i en Lænestoel og førte ham nu paa deres Skuldre til Stadsraadets Sal, hvor Standarten høitidelig blev ham overrækket. Strax indfandt sig adskillige Secretairer og Bisiddere af det hellige Ofsicium, hvilke gjennemdroge Staden med det Kongelige Portrait og et Banner, paa hvilket Ferdinands Navn var at læse. - Over disse Høitideligheder er optaget en nøiagtig Protocol, der er tilsendt Hs. Majestæt. Deres Majestæter siges end yderligere den 13de November, at ville indtræffe til Hovedstaden. Den 3die November ere de ankomne i Baylen, hvor hele Sierra Morenas Befolkning kom dem imøde. Den 4de indtraf de i Caroline og den 5te i Santa Cruz de Medela.
Jyske Efterretninger, 1823-11-27
J Madrit, hvor man har Rygter i Overflødighed, heed det for nylig, at Kongen og hans Familie var bragte almindelig Uro, uagtet den neppe kunde være at fæste Lid til, og ogsaa siden har viist sig at være falsk. Jøvrigt hvad dette angaaer, da er det vist, at Ballasteros's opløste Tropper have sværmet omkring og nedrevet de Triumphbuer, man hist og her havde opreist for Hs. Majestæt.
Jyske Efterretninger, 1823-11-27
Man taler om en Kongres som Europas Magter ved Befuldmægtigede vil lade holde i Madrit efter Ferdinands Ankomst.
Jyske Efterretninger, 1823-11-27
Græker og Tyrker. Bladet Spectateur orien, snakker vidt og bredt om den Mildhed Porten under hele Krigen har viist mod Hellenerne, medens disse have viist en Stolthed, uden Lige og aldeles ikke har vildet falde til Føje for deres gamle Overherrer. "J over 2 Aar (saaledes hedder det) har Porten viist en ubegrændset Langmodighed mod alle Græske Øer. (Ja især mod Chios! Hvilket Europæisk Folkeslag vilde handlet saaledes Men dette gjorde Sultanen, Dette gjorde de stormodige Musselmænd!" - Fra Semlin erfarer man under 28de October, at de Græske Sager i Macedonien, Thessalien a. staae ret godt, skjøndt der ved nu og da bliver sendt hele Sække med afskaarne kristne Øren til Hovedstaden som Sejerstegn. (Man veed ellers ogsaa at Tyrkerne har den Skik at skjære Ørene af deres egne Faldne, og ved at sende disse til Constantinopel, bilde Storherren ind at de ere christne.
Jyske Efterretninger, 1823-11-27
Blandinger. De Forsøg Spanien har ifinde at vove for om muligt atter at faae sine Colonier i Sydamerica til bage, er for nærværende en Gienstand som har megen Jnteresse i England. Bladene ere fulde sammesteds af Raisonnomenter desangaaende, fordi man almindelig troer at England med Hensyn hertil vil vorde indviklet i Stridigheder.
Jyske Efterretninger, 1823-11-27
Til behagelig Efterretning for Handskemagere meldes det, at Danske Handsker have været meget søgte paa sidste Frankfurter Høstmesse. Man har leveret ord. Sorter til en saa billig Priis at den opvækker almindelig Forundring.
Jyske Efterretninger, 1823-11-27
J Alexandrien er Pesten ophørt.
Jyske Efterretninger, 1823-11-27
Over-Jtalien har lidt frygtelig af Oversvømmelser, J Stutgard er en Viingaardssmand qvalt i sin Kielder formedelst Dunsten af Viinmost.
Jyske Efterretninger, 1823-11-27
Engelske Blade paastaae at Kongen af Frankrig Podagra er slaaet op i Maven. - J Frankrig, er Kammerets Oplysning og Omdannelse saa godt som afgjort, og et Decret desangaaende ventes at vorde udstædt den 17de d. M.
Jyske Efterretninger, 1823-11-27
Den store Engelske Digter Lord Byron er ankommet til Chephalonien hvorfra han vil sende Grækerne en Capital af 5000 Pd. Sterl. og aarlig give dem 3000 Pd. (Han er pr. Casse som sjelden er Tilfæld til hos Digtere. Følgende overordentlige Tildragelse kunde drages, Tvivl, dersom ikke en stor Deel af Mandskabet paa en nys hjemkommen Ostindiefarer kunne bekræfSandheden deraf. Da Skibet en Dag laae nær K. sten og det var stille, befalede Captainen at sæl Jollen ud og tage i Land for at skaffe Brænde; af Matroserne, der havde skildt sig fra de øvrige af vankede dybere ind i Skoven, geraadte i den høiet Angest ved at see en stor Løvinde nærme sig ham hans Angest blev imidlertid blandet med Forundrinda den lagde sig for hans Fødder og saae meget at vorligen snart paa ham snart paa et eenligt Træder stod i en kort Afstand; efter Gjentagelsen af flere af disse Øjekast stod hun langsomt op og gik hen mod Træet, seende sig tilbage som om hun ønsked at Matrosen skulde følge sig. Han, der som Sømand ikke letteligen kom ud af Fatning i hvilkensomhelst Fare han stædtes udi, gik bag efter, da han ka til Træet og saae op, bemærkede han en uhyre Bevian (stor Abekat) paa en Green med to Løveunge, Armene, som han formodede var Løvindens, da hos krøb ængsteligen og logrede omkring Foden af TræJack vendte Skraaet i Munden, betænkte sig lid og da han ikke fandt det raadeligt at entre op i Tra et og Stammen ikke var saa synderlig tyk, gav be sig til at kappe Træet med sin Øxe; Løvinden sig stille og syntes meget opmærksom; da Træet faldt sprang hun strax hen paa Bavianen, som hun søderrev i et Øjeblik, og gav sig derpaa til at li sine kjere Smaae. Vor Helt, der just ikke var bleven synderlig opmuntret ved at være Vidne til de Kraft og Hurtighed, hvormed Løvinden var blev færdig med den store Bavian, tænkte nu paa en for sigtig Retraite; men Løvinden kom logrende til har gneed sit Hoved frem og tilbage af hans Been, som om hun vilde vise sin Taknemmelighed, derpaa i hun først den ene Unge og bar den i Flaben inen Busk, og kom saa igjen for at afhente den and Efter den sidste Transport troede Jack nu uden Ska me at kunne trække sig ud af Affairen og ilede be til sine Kammerader, hvoraf nogle havde været Be ner til hiin Scene, og, selv ubevæbnede, havde ove givet Jack til sin Skjæbne.
Jyske Efterretninger, 1823-11-27
J Schiechich i Montenegro lever en Olding i 117 Aar med følgende Efterkommere: 1) en Søn, 100 Aar. 2) en Sønnesøn paa 82 Aar. 3) en Sø sønnesøn paa 60 Aar. 4) en Sønssønsønnesøn, 43 Aar. 5) en Sønssønsønsønnesøn paa 21 A. 6) en Sønssønsønsønssønnesøn paa 2 Aar.
Jyske Efterretninger, 1823-11-27
En Landsbyeskolemester i Thuringen, bekjendt i Componist, har den Kjephest, at han i mange Af Under 5te Novbr., er Bogtrykker J. H. Schultz, beskikket til Directeur over det Kongelige Bogtrykkerie.
Jyske Efterretninger, 1823-11-27
I Kjøbenhavns Addresseavis No. 259 bekjendtgjør Bødkermester Reimer Følgende: "De Herrer Grosse tere, Kjøbmænd, med Flere, som behøver Bødker arbeidere, kunne hos mig erholde Bødkersvende upaa Controlleur Mylius har i Adresseavisen ladet ind tykke følgende udmærkede Avertissement: "Hs. Højærværdighed, S. T. Herr Pastor Wulff, ville behage at modtage min og Søns oprigtige og velmeente Taksigelse, saavel for den ved min Stifmoders, Frue Generalinde Anne Ellene Mylius, fød Øl gods, Jordefærd afholdte skjønne Tale som for Jordspaakastelsen. Dog gjerne ønskede jeg at Deres Høiærværdighed ville deraf (af Jordspaakastelsen? meddele mig nogle saa trykte Exemplarer, til Minde, om Oldingen og deres Høiærværdigheds Venskab.
Jyske Efterretninger, 1823-11-27
Angaaende den af Aalborg Adresseavis først meddeelte Udpibning af Operean: "Skovens Sønner, der er fordansket af Professor Oehlenschlager, læser man i Viborg Samler en Berigtigelse. Det hedder, deri, at hiin urigtige Anmeldelse ikkun kan lægges dem til Last, der fra Hovedstaden meddele slige uhjemlede Efterretninger. At der eenstemmig blev pibet, skal være aldeles urigtigt, og at Stykket er henlagt for stedse, troer man lige saa lidt vil gaae i Opfyldelse. Pibningen, der neppe udførtes af ti Mennesker, kom ene fra Galleriet, ligesom den Deel af Publicum der antager for den dannede, og til at bedømme Stykkerne meest beføiede, ingenlunde deeltog deri, men gave meget mere deres Bifald tilkjende ved Klappen. - Hvad visse Correspondentere melde om "anstødelige Platheder" og vandigt Humor" vil i velsindede Læseres Øine allene characterisere disse Correspondenter selv, og behøver ikke videre at paatales. Aalborg
Jyske Efterretninger, 1823-11-27
Efter senere indløbne Beretninger, skal et Skib her hjemgamehørende være strandet paa Veien fra St. Ybes. Mandskabet er bjerget, men intet af Ladningen.
Jyske Efterretninger, 1823-11-27
Efter Børsenhalle er Capt. Søren Peter Hansen, førende Skibet Cecilia, her hjemmehørende, afseilet den 22de November fra Hamborg.
Jyske Efterretninger, 1823-11-27
I den seneste Tid har Sildesiskeriet saa temmelig lykkedes her, og Handelen dermed oplivet; men al anden Handel vedligeholder en Flauhed der er beklagelig.
Jyske Efterretninger, 1823-11-27
Kjøbenhavns Børs, den 21de November. Cours. Hamb. 2 M. 244, a vista 247. Specier 250. - Specier solgtes til 15 Rbmk. Obligationer (med Renter fra 11te Juni 1823) 82. Nationalbank-Obligat. (af Laanet den 2den Febr. 1820) 101 1/2 Rbdlr. r. S. (uden Renter) eller 127 Rbdlr. Sedler pr. 100 Rbd. r. S. - Norske Sedler 13 3/4 a 14 Rbdlr. pr. 10 Spec. Norsk. - Svenske Sedler, 58 s. - Disconto 5 pC.
Jyske Efterretninger, 1823-11-27
Ved Aalborg Toldkammer er fra den 24de til den 26de November, følgende Skippere ind- og udklarerede:
Jyske Efterretninger, 1823-11-27
Jndkomne. Den 24de November, Peder A. Rue fra Kjerteminde med Hvidkaal, Kartofler, Æbler &c.
Jyske Efterretninger, 1823-11-27
Udgaaede. Den 24de November, M. Albrecht til Stolpe med saltet Sild. Den 25de, A. Sørensen til Kjøbenhavn med Rug, Byg m. m. Den 26de, O. Larsen til Dito med saltet Sild.
Jyske Efterretninger, 1823-11-27
(Forlangt Jndrykkelse.) Til en dansk Sproglærer. Hovmodig kror du dig (jeg siger det sub roya) At lære andre dansk, paa langs, og selv paa tvers; Men gjør du det paa Vers, og ikke smukt i ProsaEn Bønhas est du da for Alvor og for Skjerts.** Randers, 24de Novbr. 1823. O. S. F. Bagge. Med det første skal jeg have den Ære at forelægge det høistærede Publikum: Kontinuations=Tillæg i Sagen: Bagge contra Borch og Faber. D. G. F. Bagge. 1) En dansk Sproglærer som snakker om "en Dumrian paa Vers, og en Nar paa Prosal er, efter mine Tanker begge Dele, og, ovenikjøbet, en Bønhas, da det bør hedde: i Prola, og paa Vers, Dersom en Danselærer ei kunde skjelne: glissade fra jette og chasse en avant fra ballone, vilde man vist sige: han og saa var en Bønhas.