JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-11-26
Hvad nu endelig Distriktsprovsterne anbelanger, da ere de ogsaa en meget smuk Udgave af Provster ;de have ogsaa fundet deres Indklamring udi femte Classe, Nr. 8, men de faae ingen Lön, for det gik jo ikke an at paalægge os, at bidrage til en Lønningsfond baade for de levende Provster og for de Döde, skjøndt det er udenfor al Tvivl, at vi gjorde det gjerne. Forøvrigt have ogsaa Distriktsprovsterne, Gud være lovet, en stor Magt, forsaavidt nemlig Enkelte af dem bære en saadan Magt tilskue, og derom vil jeg nu underholde mig med Deres Velærværdighed. For det Förste anseer jeg det for en stor Magt, at en Distriksprovst kan lade være at visitere i sit Provsties Kirker. Loven (216–3) befaler nemlig, at Provsterne engang i det Ringeste, eller of gere, om Aaret, skulle besøge alle Sognene i deres Prov"ti, og forfare, hvorledes Præsten prædiker, udlægger "Börnelærdommen, uddeler Saramenterne o. s. v. Denne Lov er Christian den Femtes Lov, alias den danske Lov. At en Provst for sætte sig ud derover, og at det kan gaae an, at han gjør det, synes at vidne om en fast uberegnelig Magt, og jeg fortænker ikke Deres Velærværdighed i Deres Yttring: "Jeg troede, at kongemagt gik over Provstemagt, men jeg seer nu, at der gives Undtagelser." Men betænk ogsaa, kjæreste Hr. Broder: Enhver Provst er Præst og af enhver Præst kan der blive en Provst. Med hvilken overvættes Magt er da ikke vor Stand forlenet, Her see vi jo, at en Provst, en Geistlig, paa en vis Maade staaer ultra legem. Forordningen 29de Julii 1814. C. S. 6 befaler, at Provsten jevnligen skal overhöre Ungdommen i Kirkerne, paa det dens Fremgang i Christendommen kan erfares." Denne Lov er Frederik den Sjettes Lov, en dansk Lov. Men jeg haver nu været Landsbypræst i en urimelig Tid, og aldrig haver Provsten endogsaa blot gjort Mine til, at komme i mine Kirker, forat overhøre Ungdommen. O store Magt, o Provstemagt, Kongens Cancellie er naturligviis i alle Ting af Kongens Tanker. Derfor haver ogsaa höibemeldte Collegium allerede under 9de September 1820, paalagt Provsten, i sin aarlige Beretning angaaende Skolevæsenet tillige at oplyse, i hvormange Kirke han i Tidsløbet har visiteret." Nu maa Provsten naturligviis fölge Sandheden og indtræffe Aar for Aar: "Jeg haver slets ikke visiteret udi nogen KirkeleVeed nu altsaa Cancelliet, at Kongens Villie ikke gjøres, ena. . . . Provstemagt! – Men enhver Præst, som her ikke föler sig hædret, hævet, dyrket, kunde jeg fristes til at sige, i sin Provst, han haver ikke den gode gamle Aand, som udi saamange seculis, ligefra Canutisancti Tider, haver ruget over Geistligheden. Ja, at en Provst lod Kirkevisittatsen drive over et Aar imellem, det vilde ikke sige meget; men at han aldrig holder Kogen, ungtet tvende soveraine Potentater, Christian den Femte og Frederik den Sjette, sige: "du skal det er noget saa Gevaltigt, at kun Geistlighedens mest gyldne Tider, kunne opvise Mage dertil.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-11-26
(Slutningen fölger i næste Avis.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-11-26
Bekjendtgjørelser. For fraværende Børn, Slægt og Venner bekjendtgjøres herved: at det behagede Gud sidstafvigte Nat Kl. 312 ved en blid og søvnlignende Død at bortkalde min retskafne Ægtefælle, Elisabet Marie Jngerslev, fød Bering, i hendes Alders 76de Aar, efter 7 Maaneders tunge Sygeleie. J fulde 50 Aar var hun min trofaste Ledsagerinde i Livet, i Vee og i Vel, i Sorrig og i Glæde; hun var en ligesaa kjærlig og omhyggelig Moder for sine Børn, som en sjelden dygtig og utrættelig virksom Huusmoder. Hendes hæderlige og kjærlige Minde vil længe bevares, ei alene hos hendes nærmeste Efterladte, men og hos alle dem, der kjendte hendes sande Værd. Fred med Dit Støv, Du Sallige! Jeg har tabt – men Du har vundet Aarhuus, den 26de November 1838. Chr. Fredr. Jngerslev, Sognepræst for Gylling. Til et Møde som afholdes paa Aarhuus Raadstue, Mandagen den 10de December førstkommende, om Formiddagen Kl. 9, bliver herved indkaldt Gaards avlings-Eierne og de Græsningsberettigede, for at tage Bestemmelse angaaende Forslaget og Committee betænkningen om en friere Afbenyttelse af Aarhuus Byes Markjorder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-11-26
Den trykte Committeebetænkning kan erholdes tilkjøbs hos Kæmneren. Aarhuus, den 14de Novbr. 1838. Magistraten. Jfølge indgaaet Forlig og derpaa grundet Udlæg, samt efter Vedkommendes Begjæring, bliver afholdt Auction paa Saralyst ved Aarhuus, Tirsdagen den 4de December førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, over en Deel Hr. M. H. Bering tilhørende Ind= og Udboe, og Besætning, hvoriblandt: et Schatulle, en Commode, Skabe, Borde, Stole, Sengesteder og Sengeklæder, Speile, Kakkelovne, Sølv, Porcellain, Kobber og Mæssing, saa og Heste, Køer, Faar, Vogne, Plouge, Harver, Seletøi med mere; – hvilket herved til Lysthavendes Efterretning bekjendtgjøres. Hads & Ring Herreds=Contoir, den 22de Novbr. 1838. Lanng.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-11-26
Mandagen den 3die December førstkommende Formiddag Kl. 11 bliver paa Tingstedet i Bjerre afholdt offentlig Licitation over Reparationen af tvende Træbroer samt trende nye Steenkisters Opførelse paa Veiene i disse Herreder. – Conditioner og Overslag vil blive fremlagt ved Licitationen, hvilket herved bekjendtgjøres. Bjerre og Hatting Herreders Contoir paa Daugaarden, den 23de November 1838. With.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-11-26
Efter Begjæring af Ole Frandsen paa Ølsted, Mark, bliver hans ved Ølsted Kirke, i Ølsted Sogn, Hatting Herred, Veile Amt, beliggende Gaard, med Bygninger og Jorder, staaende for Hartkorn Ager og Eng 1 Tdr. 6 Skpr. 1 1/2 Alb., stillet til een eneste offentlig Auction, der afholdes paa selve Gaarden Fredagen den 7de December førstk. Kl. 11 Formiddag, til absolut Bortsalg, om antageligt Bud skeer. Gaarden, hvis Bygninger ere gode, har et Areal af circa 30 Tdr. Land geometrisk Maal og fornøden Tørveskjær. Den aarlige Udsæd er 3 Tdr. Rug, 5 Tdr. Byg, 12 Tdr. Havre, foruden Bælgsæd. A Enghøe avles aarlig omtrent 10 a 12 Læs. - Paa Gaarden holdes 2 Heste, 8 Køer og 10 a 12 Faar.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-11-26
Ved samme Auction agtes ogsaa en ham tilhørende Parcel paa Ølsted Mark af Hartkorn 4 Skpr. 1 Fdkr. 3 Alb. Ager og Eng bortsolgt. Conditionerne for Salget af disse Eiendomme ville erfares paa Auctionsstedet. - Lysthavende indbydes. Bjerre og Hatting Herreders Contoir paa Daugaard, den 20de Novbr. 1838. With.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-11-26
Efter vedkommende Udlægshavers Requisition bliver Torsdagen den 6te December d. A., Kl. 10 Formiddag, afholdt offentlig Auction i forhenværende Meieriforpagter Kaisers Boepæl i Grenaae over endeel hos ham udlagte Løsøre, bestaaende af Meubler, Sengeklæder, nogle Kjøkken= og Bryggeredskaber m.m. - Hvilket herved bekjendtgjøres til Lysthavendes Efterretning. Greenaae, den 24de Novbr. 1838. Aagaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-11-26
Efter Overeenskomst med vedkommende Auctionsdirecteur afholdes offentlig Auction paa Grevskabet Linden borgs Birketingsted i Fiellerad Tordagen den 13de December næstkommende, Formiddag Klokken 11, over Bortforpagtningen af Tiendegaards Hovedparcel under Gudumlunds Gods staaende for Hartkorn, Ager og Eng 23 Tdr. 4 Skpr. 1 3/4 Alb., med det dertil lagte Overdrev, Veirholmen kaldet, af Hartkorn 9 Tdr. 2 Skpr. 1 Fdkr. 2 1/4 Alb., paa 14 Aar, fra 1ste Mai 1839 at regne, efter de Conditioner, som da ville blive fremlagte, og forinden tilligemed Opmaalingsberegning blive til Eftersyn i Kjøbenhavn paa det Schimmelmanske Fideicommis-Contoir, i Aarhuus hos Hr. Overkrigscommissair Elmquist, i Aalborg hos Hr. Gjæstgiver Brünes og paa Lindenborg Skriverstue. Lindenborg, den 10de November 1838. Efter Ordre. Kirstein.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-11-26
Creditorerne i Stervboet efter afdøde Boelsmand Niels Jensen og efterlevende Enke i Nebstrup By, VindblæsSogn, Gjerlev Herred, Randers Amt, indkaldes herved, med 12 Ugers Varsel, at anmelde og beviisliggjøre deres Krav for undertegnede Skifteforvalter. Herredsfogedcontoiret i Mariager, den 15de Novbr. 1838. Claudi. Med 12 Ugers Varsel indkaldes samtlige Creditorer i Boet efter afdøde Adjunct Fredrich Amands Wagner til at fremkomme med og beviisliggjøre deres Krav for undertegnede Skifteret, i Overeensstemmelse med Placaten 26de October 1792. Samlinger afholdes i Boet Mandagen den 3die December d. A. og den 14de Januar 1839, hver Dags Formiddag Kl. 10, paa Randers Raadstue. Randers Skifteret, den 13de November 1838. A. L. Reiersen. S. Poulsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-11-26
Hovedgaarden Aunsberg, beliggende i Sjørslev Sogn, Lysgaard Herred, Viborg Amt, der staaer for Hartkorn fri Hovedgaardstaxt, Ager og Eng 28 Tdr. 1 Fdk. 1 Alb. og Skovskyld 2 Tdr. 1 Skp. 3 Fdkr. 1 1/5 Alb., med tilhørende Kirketiende af 110 Tdr. 2 Skpr. og Kongetiende af 60 Tdr. 6 Skpr. 1 Alb. tiendeydende Hartkorn i Sjørslev Sogn, er underhaanden at faae tilkjøbs. Gaardens tilliggende Areal bestaaer af omtrent 800 Tdr. Land, hvoraf 200 Tdr. ere bevoxede med Skov, noget over 300 Tdr. Agermark, 100 Tdr. Eng og Resten Hede og Mosejord. Skoven bestaaer af Eeg og Bog i en fortrinlig Væxt og overalt tjenlig til Hugst. Jorderne ere muldede med Leer-Underlag, og af en fortrinlig Bonitet, samt tjenlige til enhver Slags Sædeart. Mergel findes overalt. Den aarlige Udsæd er 40 Tdr. Vintersæd, 30 Tdr. Byg og 120 Tdr. Havre. Engene afgive forTiden omtrent 200 Læs Høe, hvilken Afgrøde ved Forbedring betydeligt kan forøges. Heden er særdeles tienlig til Agerdyrkning, hvormed allerede er begyndt. Paa Gaarden kunne for Tiden holdes omtrent 110 Fækreaturer, 100 Faar, og de fornødne Arbeidsheste. Paa Gaardens Mark ere opførte 5 Huse, der svare en ikke ubetydelig Afgivt, samt et Teglværk, der som nyt opbygt er i en særdeles god Stand; Ovnen rummer 36 a 40,000 Muursteen. De ved Teglværket beqvemt beliggende Moser afgive overflødig Jldebrændsel saavel til dette som Gaardens Forbrug. Tienderne ere bortaccorderede imod en aarlig Afgivt i Korn, bestaaende af 33 Tdr. 5 Skpr. 2 1/2 Fdkr. Rug, 30 Tdr. 5 Skpr. 2 Fdkr. Byg, og 73 Tdr. 2 Skp. 12 Fdk. Havre. Gaarden, der ligger i en særdeles smuk Egn, har med Hensyn til Afsætning af sine Producter, nemlig 1 Miil fra den seilbare Gudenaae, og 2 Mile fra Viborg, en meget fordeelagtig Beliggenhed. Conditionerne for Salget, hvoriblandt her blot mærkes, at Eiendommen kan tiltrædes til 1ste Mai 1839, og at en ikke ubetydelig Deel af Kjøbesummen kan blive indestaaende i samme, erfares, naar man henvender sig til undertegnede Eier. Aunsberg pr. Viborg, den 4de October 1838. Landmark.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-11-26
En aldeles nye hollandsk Veirmølle, tilligemed et nærved Møllen værende Vaaningshuus, beliggende ved en af Siellands nærsomste Søe=Kjøbstæder, er underhaanden tilkjøbs. Møllen er opført paa en 5 Al. Grund, har 5 Lofter, 5 Qværne, Grovmaling, Grubbe= og Sigteværk. Til Møllen er betydelig Søgning, deels af Byens Jndvaaner deels fra Landet. – I Eiendommen indestaaer af offentlige Midler 5000 Rbd., som kan forventes fremdeles at blive staaende. Om denne indbringende Eiendom og Conditionerne for sammes Salg erholdes nærmere Underretning hos Procurator Nissen i Kallundborg. For at tage Bestemmelse angaaende Vilkaarene for Bedækningen ved Fuldblodshingsten Cassio i 1839, anmodes dHrr. Actiehavere i denne Hingst om, at ville give Møde Onsdagen den 19de December d. A., om Formiddagen Kl. 10, i Hotel-Royal i Aarhuus, ved hvilken Regnskabet for afvigte Aar tillige vil blive fremlagt. Aarhuus, den 20de Novbr. 1838. Bestyrelsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-11-26
At jeg har etableret mig som Kjøbmand i den af Hr. S. Stokholm forhen beboede Gaard i Smedegade, og der har Udsalg af alle til Colonial-Handelen henhørende Varesorter, samt af Jernvarer, Steentøi og Glasvarer, ligesom jeg og gjør Indkjøb af Landets Produkter til gangbare Priser, tillader jeg mig herved at bekjendtgjøre. Horsens, den 10de Novbr. 1838. L. C. Krøll. Ny Tilførsel af Colonial Vare, saasom: Congo Thee, ægte Compagnie=Vare No. 1, CompoyHaysan, Soulong og Pecco i 1 Punds Blydaaser, fiin Portorico & Mocca Caffe, Raffinade, Melis, Candis, St. Croix Sukker, raf. Puddersukker, Sirup, Carol. Riis Sago, nye Catharineblommer & fr. Svedsker, MuskatelRosiner, Mallaga & Sultan dito foruden Kjerner, spanske Druer, Figner, nye Bamb. Kirsebær, Krak, søde & bittre Mandler, Chocolade, Sucat, Vanille, syltet Ingefær, Capers paa Flasker, chinesisk Soya, Lemon Asier, Citroner, & Pomerantzer, fiin engl. malet Sennep, dito i smaa Krukker, Cajenne, Spansk, lang, hvis & sort Peber, Cardemomme, Rellikker, Allehaande, Muskatblommer, Lindser, Rudler, hv. Bønner, hv. engl. Vadske=Sæbe, guul, hv. dito Stivelse, fr. Viineddikke, rød Taffel samt Ci Trykt i Aarhuus Stiftsbogtrykkerie. der & Øledito, Arrak, St. Croix Rom, holl. Genever paa Kjelder, Cognat, Extract, Kjøbenhavnsk Brændeviin, Bomelunder, m. m. er i disse Dage arriveret, Alt i bedste Vare, og sælges til de billigste Priser hos N. C. M. Lazarus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-11-26
Brunsviger Humle, er arriveret hos N. & M. Lazarus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-11-26
Nye fede norske & flamske Sild, N. & M. Lazarus. ere arriverede hos Krude Mølles Samlingspladser af Toslet og Vadmel ere: hos Hr. Hattemager Møller og Anders Træskomand i Horsens, Fregerslev i Skanderborg, Fuldbroe Mølle, Rye Mølle, P. Kieldsen Lagaard, P. Frandsen Østbirk, Chr. Mikkelsen, Wissing, Kroemanden i Rye, og Munch i Bræstup.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-11-26
Vadmel til Stampning ved Harlev Mølle modtages af C. B. Fransing.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-11-26
En af Undertegnede nylig forarbeidet grön lakeret og i enhver Henseende godt udstyret Wiener-Vogn med Vinduer og Mahognie Dör staaer hos mig til Salg. Lysthavende kun ved at tage Vognen i Øiesyn. eller lade den besigtige af Sagkyndige overbevise sig om dens Godhed. Hadersleb, den 24de November 1838. A. C. Andkjer, Smedemester. 100 Rbd. ønskes tillaans paa 1 Aar. Betryggende Sikkerhed kan stilles. De herpaa Reflecterende ville behage at afgive en billet mærket 100 paa Adressekontoiret i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-11-26
En fuldstændig engelsk dansk og dansk engelsk Ordbog, ønskes tilkjøbs. Nærmere Underretning erholdes fra Adressekontoiret. Adressekontoiret anviser hvor et Æsel, som er vant til at bære, kan faaes tilkjøbs.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-11-26
Et Værelse med Sovekammer kan erholdes tilleie for tvende Skoledisciple og om forlanges Kost i Huset. Adressekontoiret anviser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-11-26
Gaarden No. 58 paa Middelgade, tilhørende Boet, efter afgangne Fru Boss og forhen afdøde Mand Kammerjunker og Major v. Boss, kan strax erholdes tilleie. naar man desangaaende henvender sig til undertegnede Skifteret. Aarhuus Skifteret, den 20de November 1838. Engelsted. Fleischer. Et meubleret Værelse, og om ønskes Kost i Huset, kan strax erholdes. Adressekontoiret anviser. Saafremt Nicolai Souer, der tidligere har været Hornblæser i 1ste Jydske Jnf. Regiment, endnu er levende, bedes hans Opholdsted opgivet til Adressekontoiret i Aarhuus. Skulde han være død, da ombedes Vedkommende, som derom er underrettet, at opgive dette til samme Sted snarest muligt, saaledes at den fornødne Dødsattest kan indhentes.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-11-28
No 193. den 28de November. Onsdagen med Brevposterne. Den til Forsendelse allene privilegerede Kongelig allernaadigst Stifts-Tidende. Aarhuus Redigeres og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-11-28
Fædrelandet. Det er for den offentlige Sikkerhed af største Vigtighed, at den ligesaa forslagne og forvovne som forfængelige Ole Kollerød er bragt til Bekjendelse, da man derved er kommen til Kundskab om mange forskjellige Forbrydelser, thi Kollerød var den Mand, til hvem alle mindre forhærdede og forvovne Gavtyve kunde tye, for at søge Raad og Daad. Han ansaae sig selv som en Anfører for dem og satte et Slags Forfængelighed i, at man henvendte sig til "Ole Tyvl, som han kaldtes. En Hovedbande af Mordere, Tyve, Falsknere, Hælere, osv. er bleven sprængt, og man har ved denne Kriminalsag faaet et af de allerstørste Beviser paa, at Kilden til de fleste planmæssige Forbrydelser, til Dannelsen af farlige Tyvebander, a. udspringer fra vore slette Arrester. Man havde heller aldrig faaet Ole Kollerød til at bekjende, hvis man ikke havde flyttet ham fra Blaataarn og sat ham 3 Maaneder i et isoleret Fængsel paa Politikammeret. J førstmeldte Arrest havde han og en anden Arrestant skaaret et Hul i Loftet, gjennem hvilket de om Natten vare stegne op til to qvindelige Arrestanter, af hvilke den ene var en ung Pige fra Provindserne, der første Gang var tiltalt for en saare ubetydeligt Tyverie. J samme Arrest var Sidse Marie, Ole Kollerøds Kjæreste, aldeles uden Paaklædning, bleven trukken op igjennem et paa Loftet anbragt Hul til to ovenfor siddende mandlige Arrestanter, fra hvilke Ole Kollerød, der pludselig var traadt ind i hendes Arrest, havde seet hende nøgen at blive hidset ned. Denne Utroskab tilgav han hende dog, fordi han ei heller havde været hende tro.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-11-28
Det var Ole Kollerød som havde myrdet Papiirkud, sken paa Nymølle. Hans dyriske Koldblodighed var her gaaet saavidt, at han, lige førend han udøvede Mordet, med største Rolighed havde opsmøget det ene Trøieærme, for at det ei skulde plettes med den Myrdedes Blod, og da Mordet var skeet, holdt han et Maaltid med sine Staldbrødre og sønderskjar Kjød maden med den af Blodet endnu ryggende Foldekniv. Og da han, efter sin Paagribelse, blev indført i den Myrdedes Værelse, hvor Liget laae i Sengen, bedækket af det blodige Lagen, traadte han uden mindste Forandring i sit Ansigt hen til Liget og erklærte, at han ikke kjendte den Person der laae i Sengen, ja hans Frækhed gik endog saavidt, at da han af Dommeren blev opfordret til at betragte Liget nøiere, udbrød han med et Udtryk af kunstlet Forundring: Han er jo død, Med den største Kulde og Følesløshed lagde han derpaa Haanden paa den Myrdedes Saar og forsikkrede, at han aldrig før havde berørt dette Menneske – og dog havde han selv skaaret Halsen over paa den Myrdede! Derfor siger ogsaa Neergaard om ham i sin Bog, at der er den Forskjel mellem andre Forbrydere og Ole Kollerød, at de Førstnævnte myrde for at leve, men at den Sidste lever for at myrde. Jnden man fik ham til at bekjende havde Politiemesteren i Khvns Amts nordre Birk, Justitsraad Knudsen, i denne Sag afholdt 344 Politieforhører, 136 ord.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-11-28
Rets= og Extrarets=Sager, afsagt 73 Domme og Kiendelser, samt i Journalen tilført 2883 Breve. Med Neergaards Skrift følge Portraiterne af de tre Hovedforbrydere: Ole Kollerød, Ole Hansen, og Peter Knudsen, samt deres Medvidersker Sidse Marie og den Daarige Tømmerlene, tegnede efter Naturen af P. Gemzøe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-11-28
Om den svenske Mirakelpige, Anna Jønsdatter, der nu er vendt tilbage til Skaane, hvor hun har gjort saadan Opsigt ved sine Mirakelkure, at Folk strømme til hende i Mængde for at kureres endog fra Kjøbenhavn, der, som man siger, blot skeerved Haandspaalæggelse, og det uden at hun forlanger nogen Betaling derfor, undtagen hvad man selv godvillig giver hende, er nu i Khvn. udkommet et lille Skrift, hvori der omtales adskillige af hendes Mirakelkure, blandt hvilke her nævnes følgende: 1) En Kammerjomfru hos et høit Herskab i Kjøbenhavn havde ved et Fald fra en Vogn beskadiget Baghovedet saaledes, at hun havde uafladelige Smerter. Alt muligt blev anvendt, man brændte endogsaa Baghovedet, men Alt forgiæves; hun maatte, som incurabel, forlade Hospitalet. Saaledes gik 6 Aar hen i de største Lidelser, indtil man i sidste Sommer besluttede at besøge den kloge svenske Pige, som nu gjorde saamegen Opsigt ved sine Kure. Saasnart Pigen havde lagt sin Haand paa Patientens Hoved, fandt Denne ikke alene strax Lindring, men faldt i en rolig længe vedvarende Søvn, et Gode hun ikke havde nydt i 6 Aar. Hun er nu saa vel, at hun paany har kunne titræde sin Condition. 2) En Mand paa 61 Aar, der i 9 Aar havde været sengeliggende af Gigt, og hverken kunde gaae eller staae, blev bragt til Mirakelpigen. Nogle Timer efter at hun havde lagt sin Haand paa ham, fornam han en egen lindrende Følelse i hele Legemet, 4 Uger derfter kunde han gaae uden Krykke, og nu er han aldeles rask. 3) En Provst havde i 11 Aar været plaget af de skrækkeligste Steensmerter, og havde endelig besluttet at underkaste sig en Operation paa Liv og Død. Ved Anna Jønsdatters Mirakelkuur er han nu aldeles frisk og rask. 4) Man bragte et Barn paa 8 Aa til hende, der siden dets tredie Aar havde været blind som Følge af Mæslinger. Uden mindste Nytte havde man raadført sig med flere af Stockholms berømt Læger. Efter et Besøg hos Anna Jønsdatter fik Barnet lidt efter lidt Synet igjen. 5) Et Fruentimmer var plaget med Ringorme over hele Legemet. Fire Dage efter at hun havde været hos Bondepigen var hun kureret. - Hvorvidt nu disse og flere Fortællinger og bemeldte Bondepiges vidunderlige Kure ere sande eller overdrevne, maa man lade staae ved sit Værd. Enhver kan nu troe derom hvad man vil. Men ønskeligt var det, om det ikke er Bedragerie. En berømt Læge i Kjøbenhavn har forklaret hendes Methode paa en gandske naturlig Maade, ved Hielp af Magnetismen. J Anledning af hendes ligesaa pludselige Afreise som Ankomst til Kjøbenhavn, hedder det i den Frisindede: "Den clairvoyante svenske Pige har ladet sig bevæge til at ombytte sin dunkle Vraa i Wallukia med et fyrsteligt Palais Khvn. Men ak! Glæden varede saa kort; hun er allerede borte igjen. Dog er ikke dermed al Trøst borte: Troen kan jo flytte Bjerge, sagtens kan den da slaae en Bro over Øresundet, og saaledes vil det vel ikke mangle, at der er sørget for at indlede en magnetisk Rapport over Sø og salt Vand med den navnkundige Somnambulle.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-11-28
Det første nye Arbeide som Thorwaldsen under sit Ophold i Kjøbenhavn agter at modellere, vil blive Holbergs Buste. Det har alt forlængst været Kunstnerens Agt - hedder det i Khvns Morgenblad. at bringe sin udødelige Landsmand denne Hylding, og det er ikke let at tænke sig nogen national Opgave for Thorvaldsens Meisel der bedre vilde egne sig til at vinde Indgang hos og tiltale Folket end denne. Og hvor - yttrer endvidere bemeldte Blad - vilde dette Monument finde et mere passende Sted, end i Hovedstadens Midte, paa den store Plads, hvor selve det Kunstnertempel findes, som ved Holbergs Værker først vandt Nationalitetens Rang: Man er jo - saa hedder det i det mindste – netop nu for Tiden i Forlegenhed med den hverken i artistisk eller national Henseende synderligt interessante eqvestriske Bly=Statue, som med sine stødende og forældede allegoriske Attributer vanzirer Torvets Midte. Nu vel! Man lade den vige Pladsen for en Statue af Holberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-11-28
Det Gendsarmerie, som, tilligemed den nye Toldforordning, med 1ste Januar 1839 træder i Virksomhed i Hertugdømmerne, har ikke blot til Hensigt at beskytte Toldofficianterne mod Voldsomheder og Krænkelser i deres Function samt opdage og forhindre Smugleri, men ogsaa til at undertrykke Opløb og Tumulter, afholde fremmede Vagabonder fra at trænge indi Landet, forhindre Militairdesertioner, &c. De i Hertugdømmerne garnisonerende tre Cavallerie=Regimenter skulle afgive dertil af deres paalideligste Mandskab 22 Gemene, 22 Corporaler, 1 Vagtmester og 2 Lieutenanter, Alt under speciel befaling af en Commandeur (Ritmester v. Unzer) der kan forlange det til denne Tjeneste udtagne Mandskab ombyttet med andet, ifald han finder det nødvendigt. Bevæbningen er: Sabel og to Pistoler. Ved Patrouille-Tourene skulle stedse to Toldbetjente ledsages af to Gensdarmer. (Den ene af de herved ansatte Officerer er Landseneer Lieutenant v. Gulstad.)(A. M.)¬