JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-11-28
Nogle Betragtninger og Fægteriet. af omreisende Haandværkere. Jndsenderen vil intet mindre, end tage disse Ulykkelige i Forsvar; han vil blot skildre deres Tilstand fra Menneskelighedens Side. - Hvor skal disse Skabninger hen? Oplærte til at gavne i en Profession mangle de ofte Leilighed til at erhverve det tørre Brød, fordi Tidsomstændighederne nægte den største Deel af Kjøberne Evne til at kjøbe Mesterne nødes derfor til at indskrænke deres Svendes Antal, og - hvor skal nu disse hens Man sige ikke, naar de duede noget, fik de nok Arbeide. Lad det endog kunde være gjældende om Enkelte, lad det kunde være gjældende for den største Deel fra Udlandet, saa er det dog nok for haardt, at dømme alle Landets Haandværksvende derefter. Jndsenderen troer, at virkelig Trang, virkelig Mangel af Arbeide er for det Meste Grunden til Fægterie af Landets egne Børn. Hvor skal Føden komme fra Hvorfra Laserne, der hænger om dem, Det er ikke altid Liderlighed, der betager Mennesket Evnen, at sørge for disse Ting. Jndsenderen kan aldeles ikke forestille sig nogen Behagelighed ved at vandre fra Huus til Huus og anmode Menneskevenner om at bidrage Lidet til Livets første Fornødenheder, høre onde Ord, modtage Grovheder, ja Skjældsord, istedet for Hjælp. Hvad skulde friste et sundt Menneske, med sunde Arme og Kundskab om og i en Profession, til at udsætte sig for alt dette? Mange Danske formodes, til Ære for Nationen, ikke vil giøre sig skyldige heri; men det gaaer her som andensteds, Brudne Kar ere der i alle Lande.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-11-28
Jndsenderen formoder, at Menneskevenner med ham omtrent vil antage, at det er Trang, virkelig sand Trang, eller Mangel paa Arbeide, der nøder Pluraliteten til denne Vandring og deraf flydende Ubehageligheder for Land- og Kjøbstædsmand. Men forsynder Mennesket sig ikke mod Moral-Loven, ved med Haardhed at afvise disse Ulykkelige? Stemmer det med Christi Lære, "Værer barmhiertige ligesom Eders Fader er barmhiertig", Hvormed har det ene Menneske fortjent mere end det andet; den Velstand, den Hæder, han er i Er det ikke ham, som viselig styrer det Hele, der ogsaa tildeeler Mennesket sin Lod heri Verden. Mindes kjerligen hvor ofte Sygdom fremvirke Modgang, Fattigdom og, destoværre, ikke sjelden andre Menneskers ufordeelagtige Omdømme og ubillige Miskjendelse. Skal Mennesket bære Livets gode Dage, maa det og bære Modgangsdage, og det ene Menneske ikke forstørre det andets Ulykke. Hvad skal Landboeren da fange an med disse Vandringsmænd, Skal man paa offentlig Gade eller Veie prygle paa dem med Knortekjeppe, som Nogle skal have for Skik, Hvor staaer det skrevet? Det er ikke at følge vor milde Lovgivning i saa Henseende, men at gjøre os skyldig i Ubarmhiertighed. Hvor er den Lov, der tillader det? Hvorfor skal den Armee, Trængende endnu vaande sig under Hug og Mishandlinger, "Lader os mætte den Hungrige, lædske den Tørstige og klæde den Nøgne!" saa lærte den Christo, hvis hele Liv var opoffret til Menneskekierlighed og Retfærdighed. – "Det jeg skrev, det skrev jeg, sagde Pilatus.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-11-28
Den 25 Novbr. solgtes Specier paa Kjøbenhavns Børs til 15 Mk. Obligationer (med Renter fra 11te Juni 1823) 82. Nationalbank-Obligationer (af Laanet d. 2 Febr. 1820) 101 1/2 Rbd. r. S. (uden Renter) eller 127 Rbd. Sedler pr. 100 Rbd. r. S. Norske Sedler 14 Rbd. pr. 10 Spec. norsk. Svenske Sedler 58 s. Disconto 5 Proc.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-11-28
Bekjendtgjørelser. Den mig igaar tilsendte anonyme Jnd sendelse, med Overskrivt: "Middel mod Døvhed, kan ikke indrykkes, med mindre Forfatteren opgiver mig sit Navn. C. F. Schultz.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-11-28
Hele og halve Lodsedler til det 7de Lotterie kan daglig, bekommes hos mig for 5 Rbd. et heelt Lod. - De som ere i Besiddelse af Frilodder fra det 70de Lotterie kan erholde 2 Rbd. for samme, eller betale 3 Rbd. til for et nyt Lod, Mariboe, den 21 Novbr. 1823. Giegengack.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-11-28
3 a 4 unge Mennesker, som ikke ere under 10 Aar, kunne imodtages til Underviisning, ligemeget om de ere bestemte til at studere eller ikke. De nærmere Conditioner kunne erfares, naar man enten skrivtlig eller mundtlig henvender sig til Pastor Galthen i Sandbye Præstegaard pr. Nakskov.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-11-28
At i Stervboet efter afdøde Kammerjunker Frederik v. Wallmoden paa Skoubyegaard, i Gunsløv Sogn her paa Falster, afholdes en Aabnings- og Registerings Forretning Tirsdagen den 30te i næste Maaned, om Formiddagen Kl. 11, bekjendtgjøres herved til Vedkommendes Efterretning: Falster Birks Contoir i Nykjøbing, den 26 Novbr. 1823. C. G. Kruger.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-11-28
Auction. Efter Vedkommendes Reqvisition bliver Fredagen den 19de December førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, i den saakaldte gamle Præstegaard heri Byen til absolut Bortsalg afholdt offentlig Auction over endeel for Kongelige Skatter, Bankrenter med videre fra Aaret 1816 indtil ultimo Juni 1823, med Undtagelse af første Halvaar 1822, udpantet Gods og Kreature, bestaaende af Heste, Qvæg, Faar, Avlsredskaber, Sengeklæder, Kister, Skabe m. m. Ved Auctionen gives vederhæftige Kjøbere. Credit til Udgangen af indeværende Aar. Stubbekjøbing Byefoged-Contoir, den 20. November 1823. Høyer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-11-28
Efter Begjæring af Dagleier Peder Nielsen Graver bliver til endelig Bortsalg dennes eiende og i Nørregade beliggende Huus stillet til offentlig Auction, som afholdes paa Stedet førstkommende Onsdag den 3die December, Formiddag Kl. 10. Huset bestaaer af 9 Fag til Gaden, med Bygninger i Gaarden; saa følger og dermed savve. Eiendoms, som leiet Jord i Marken, alt efter de Conditioner, som paa Auctionsstedet bekjendtgjøres. Mariboe, den 27 November 1823. J. Møller.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-11-28
Fredagen den 5te Decbr., Formiddag Kl. 10 slet, bliver paa Prierskov Hovedgaard, foretaget offentlig Auction over circa 50 Stkr. mere eller mindre fedede Sviin, et Partie gode Kartofler m. m., paa de Conditioner, som nærmere ved Auctionen vorder bekjendtgjorte. Prierskov, den 26 November 1823. Friderichsen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-11-28
Stævning. Ved en af Hr. Cancellieraaad Schwensen i Nakskov udstædt Mortificationsdoms Stævning ere alle De, som maatte formene sig at have nogen Ret til en af Hans Krag til Ris Thorsen paa Marienberg udstædt og den 21de Januari 1805 inden Lollands Nørreherreds Ret tinglæst Obligation, stor 300 Rd. d. C., med første Prioritets Panteret i Citanten Niels Jensens Huus i store Løietofte, indstævnet til at møde for Lollands Nørreherreds ordinaire Ret den første Tirsdag eller ordentlige Retsdag i Marti Maaned 1825, for til Samme at beviis gjøre deres Adkomst, da den i modsat Fald ved Dom vil blive mortificeret; alt saaledes som den i denne Tidende No. 92 in extens indførte Stævning, dateret 21de November 1823, udviser; hvilket herved, i Forbindelse med bemeldte Stævning, af mig, som Citantens beskikkede Sagfører, bringes til offentlig Kundskab. Nakskov, den 23 November 1823. Hviid.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-11-28
Tilkjøbs.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-11-28
Gode nye Gaasefjeder kjøbes i store og smaae Partier af J. R. Holm. Nakskov, den 24 November 1823.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-12-02
17de Aargang. Lollands Falsters Stifts No. 94 privilegerede. Kongelig Efterretninger, Addresse-Contoirs med Ride-Posten, som forsendes. den 2den Decbr. 1823. Tirsdagen. Kl. Redigeret, trykt og forlagt af Pastor emeritus C. C. Schultz, privilegeret Bogtrykker.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-12-02
Udenlandsk.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-12-02
Adskilligt. Friherre v. Gazeen holdt nylig en kraftfuld Tale i Stændernes Forsamlig i Darmstadt, hvori han blandt andet ikke bifaldt vore Dages Higen efter at sammensmelte de flere Troesbekiendelser, især for saavidt man derved ønsker at opreise en Muur imod Catholicismen, da dog Protestanterne øiensynlig have catholiseret sig i samme Forhold, som Catholikerne have reformeret sig. Til Slutning talede han med Varme imod dem, der ville have Christendom betragtet som et Redskab for den absolute Magt, eller som om vor Religion slet ikke bekymrede sig om det Politiske. "Netop sagde han - da Forsynet, saa at sige, var bleven træt af den skrækkelige Despotisme i Verden, sendte det Christus i Krybben og de Tydske af deres Skove, for at standse dette Onde. Martyrerne leed ikke, fordi de troede paa Christus, men fordi de ikke kunde beqvemme sig til Noget, som stred imod Guds Ære og den menneskelige Værdighed. En Mand, som kan takke sin Bog "om Christendommens Aand for den høie Jndflydelse, han nu udøver paa de europæiske Anliggender, kalder i samme Ugefrem Repræsentativsystemet den høieste Grad af christelig Perfectibilitet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-12-02
Om Guldbjergværker i Rusland læses følgende i Handelstidenden. Senatoren Seimonoff og Professor i Lægevidenskaben Fuchs ere komne tilbage fra en Undersøgelsesreise i Uralbjergene, der er af lige stor Vigtighed for Videnskaberne og for Regjeringen. De have nærmere undersøgt de Guldgruber, som ere opdagede der de sidste tre Aar, og have fundet, at de som ligge paa den østlige Side afrjergene ere ulige rigere end de paa den modsatte Side. Hine strække sig fra Verkhamme til Uralslodens Kilder. De Steder, hvordet synes, at det meste Guld er, strække sig hen imellem Bjergværkerne, Niine Tasilskol og Koutschtouncker, i en Længde af 20 Verster. Her begynde Minerne næsten ved Jordens Overflade, lige under Grønsværen, og den guldholdige Jord findes i en Dybde af nogle faa Arschiner. Guldet faaes ved at vaske Jorden, og dette Arbeide er saa let, at man i Almindelighed kun bruger Børn dertil. Metallet viser sig i smaa Korn, undertiden dog i Klumper af 6 Marks Vægt. J Almindelighed kan man antage, at 100 Pud. Guldjord give 5 Solotnick reent Guld. En enkelt Godseier, Hr. v. Jokavleff, paa hvis Grund de rigeste Gruber ere opdagede, skikker iaar 30 Pud Guld i Mynten. De øvrige Gruber af Uralbjergene levere tilsammen 130 Pud. Bearbeidelsen af disse Gruber er imidlertid endnu i sin Barndom. Dr. Fuchs beretter, at Guldet oprindeligen synes at have været forbundet med den mernerske Grøn steen, skiferagtig Talgsteen, Serpentin, graat Jernerts o. s. v., og at disse have ladet Guldet tilbage. Han tilføier i sin Beretning, at den mineralogiske Rigdom i de af ham besøgte Bjerge er ligesaa umaadelig som forskjellig. Man har der fundet Platina, den saakaldte Koridon eller adamantinsk Spat, og andre Metaller, som og amerikanske og indiske Ædelstene, Af disse sidste har Dr. Fuchs fundet ophir lignende. Steen, som han til Æd den lærde Midneralog Simonoff, har givet Navnet Soimonit.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-12-02
J det lille Fyrstende ochsen Meinungen er forordnet, at ingen Embedsmænd, oppebær Sportler, som endeel af hans Løn, men alle tilfalde Statskasse som deraf udrede faste Lønninger. Men, man saa vis paa, at der ikke tages Exter Sparcker, Den Fonkske Proces har foranlediget et Skrivt af Paulus, kaldet: "Advarsel for muligt Justitsmord."J Leipzig er en Advocat Røsler fradømt sin Praxis for begaaet Falsknerie, og en Skattecasserer Mansfeld til Tugthuset for 4000 Rdlrs. Kassemangel.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-12-02
En Hr. Bolken har i Hamborg Corresp. fremsat Noget om Cirkelens Qvadratur, men i et saa utydeligt Sprog, at det er høistrimeligt, han ikke forstaaer sig selv.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-12-02
Landsbergers hundredaarige Calender er efter en fremmed Magts Forlangende, forbudt i Nederlandene.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-12-02
Den 30 October er Staden Hobelschwerd, i Grevskabet Glatz, med Undtagelse af nogle faa Bygninger, aldeles lagt i Aske. Den 20 August 1800 afbrændte sammesteds 149 Huse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-12-02
Staden Mezonow ved Warschau er den 29de October halv afbrændt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-12-02
Fra Wien meldes, at den 2den October afbrændte atter en stor Deel af den allerede ifjor med Jldebrand hjemsøgte Flække Keszuta Uhely. Tre Børn omkom i Luerne.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-12-02
Den 27de October var Jldebrand i Coblenz, og strax derpaa afbrændte 150 Huse i den nærliggende Landsbye Obernendig.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-12-02
Private Breve fra Kephalonien af 31te October ville vide, at Castellet ved Korith, har overgivet sig til Grækerne formedelst Hunger. Man venter paa, om denne Efterretning bliver stadfæstet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-12-02
Den 4de f. M. sang man Tedeum i Petersborg i Anledning af Kongen af Spaniens Befrielse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-12-02
J Oporto er arresteret flere Personer, som hemmelig have fabriqueret og solgt Dokke.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-12-02
Grækervennerne i London have nylig bestemt, at sende Grækerne 30 Stkr. Beleiringskanoner og 12 Jngenieurer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-12-02
En stor Bomuldsfabrik, tilhørende Sir Rob. Peel-Bart i Warwickshire, er nylig afbrændt, hvorved en Mængde Familier ere gjorte brødløse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-12-02
Af den dybe Snee i Overlandet ved Berner en engelsk Familie med Heste og Vogn bleven overfaldet og dræbt paa Simplonveien. Man vil overhoved have bemærket, at Simplonveien, saa skjøn den er i dens Anlæg, er den farligste af alle Landeveiene, der føre til Jtalien, fordi den paa eet Sted kun gaaer saa hundrede Fod under et Sneebjerg. Den sikkreste Vei for Kjørende er den overBernhardin i Bunden, fra Rhinen til Miforerdalen og der til Bellenz; thi Bernhardin er det laveste Punct af hele Alpekjæden. imellem Tydskland og Jtalien, og tillige er denne Vei og fjærnest fra Sneebjergene og evig Snee. Med at vaske det guldholdige Rhinsand, beskjæftigede ifjor 126 Personer sig i Baden. Disse udbragte 1408 Kroner og 11 Gran reent Guld, hvorved de fortjente 7040 Under Napoleons Ophold i Ægypten tildrog sig, efter hans egen Fortælling, tre besynderlige lykkelige Hændelser. En Corporal, der var rømt fra eet af Regimenterne, tog Tjeneste blandt Mammelukkerne, blev Bay, og skrev siden et Brev til sin forrige General. - En tyk Marketenterske ved Armeen blev Paschaen af Jerusalems Favorit inde. Hun kunde ikke skrive, men havde ladet mundtligen hilse og forsikre, at hun aldrig skulde glemme sin Nation og de Franske, og stedse beskytte Christne. - En ung Bondekone fra Cap Corse, der i en Fiskerbaad blev fangen af Barbareskerne, beherskede siden den maroccanske Keiser. Napoleon havde ladet, efter adskillige Meddelelser fra Ministeriet for de udenlandske Anliggender, denne Bondekones Broder komme, fra Corsica til Paris, sætte lidt Skik paa ham, og sendte ham derpaa til sin Søster, men havde aldrig hørt noget siden fra ham. Hofkammerraad O. i Dog eier et Kobber, forestillende en nøgen Amor, der hvæsser sine Pile, med Underskrift: PAmour aignisant ses traits. En Bonde betragtede dette billed meget alvorligen og udraabte tilsidst i sin Enfoldighed: "Nu had ick doch min Lieven nicht dacht, dat et inen HimmelaukScheereuschlipers gift. Jslandsk En fransk Restaurateur i Kjøbenhavn tilbyder Spiisning i Maanedsviis for 25 Rbd. maanedlig, eller paa abonnerende billetter til 4 1/2 Mk. Stykket, for Suppe og 3 Retter Mad, uden Viin; men dersom hans Mad ikke er bedre end hans Fransk, er den meget for Dyr.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-12-02
Under 28de October er fra Cancelliet udfærdiget en Placat for Hertugdømmene Slesvig og Holsteen, hvori befales: H. 1. Det skal være aldeles forbudt, saavel at indrykke
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-12-02
udenlandske Lotterieplaner i indenlandske Aviser, offentlige Blade og Tidsskrifter, som paa nogen anden Maade at bringe samme i Omløb, alt under Mulct efter Omstændighederne fra 100 til 300 Rbd. S. 2 Medlige Mulct skal for Fremtiden ethvert egenmægtigt Colligeren for udenlandske Lotterier straffes, og skal desuden, i Overeensstemmelse med Rescriptet af 16de Marti 1776, de af Contravenienten for de afsatte Lodder, indkomne Penge, samt de hos ham endnu beroende Lodder dømmes confiskerede. S. 3. De ifølge §. 1 og 2 idømte Mulcter skulle tilfalde Fattigkassen paa det Sted, hvor Overtrædelsen er begaaet; dog skal, i Tilfælde at Sagens Paadømmelse har været anlediget ved en Angivelse, Halvdelen af Mulcten indeholdes, og udbetales til Angiveren, hvis Navn derhos forties.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-12-02
Det har behaget Hs. Majestæt at resolvere: at det maatte have sit Forblivende ved den Arrestanten Peder Hansen af Carise under 23de f. M. overgaaede Høiesteretsdom. Denne Tiltaltes Forbryde, formodi, at han, blot for at undgaae at indlade sig i Ægteskab med et af ham besvangret Fruentimmer, som han ellers ingen Kjerlighed følte til, ved en eenlig Sammenkomst om Aftenen paa Marken qvalte hende med Haanden, efterat hun, paa hans gjentagne Vægring for at agte hende, havde yttret, at hun saa var tilfreds at hun var død. Tiltalte var iøvrigt 24 Aar gammel, og efter sin Siælesørgers Attest bekjendt for at være opfarende, heftig og letsindig, men derhos godmodig, tjenstvillig og troe. Ei heller skal han efter sin Faders Erklæring have været hengiven til nogen Last, og har ikke forhen været tiltalt eller straffet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-12-02
Endskjøndt Deliqventen har siddet i Arrest uden for det Herred, hvori Sognet ligger, men Retterstedet er beliggende i samme Herred, er Spørgsmaalet, hvilken Sognepræst, det tilfaldt at berede ham til Døden og være hos ham paa Retterstedet, af Cancelliet afgjort saaledes: at det i nærværende Tilfælde bliver Deeliqventens forrige Skriftefader, som har at udføre Forretningen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-12-02
Foranlediget af Forespørgsel har Carcelliet under 8de f. M. svaret, at Fattigvæsenet i alle Tilfælde, hvor den Afdøde har nydt Understøttelse af samme, er berettiget til at tilegne sig deres Efterladenskaber, saafremt de ei ere Arvinger, som kunne og ville erstatte hvad Fattigvæsenet har anvendt paa den Afdøde; men at Fattigcommissionen dog maa kunne skjænke den efterlevende Ægtefælle eller Børn disse Efterladenskaber, forsaavidt de ere dem uundværlige, og de ellers af Fattigvæsenet maatte understøttes til at faae slige Fornødenheder igjen anskaffet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-12-02
Kjøbenhavns Torvepriser, den 28de Novbr. Rug 2 Rbd. 4 Mk. 8 s. a 3 Rbd., Hvede 4 Rbd. 4 Mk. a 5 Rbd. 1 Mk., Byg 2 Rbd. 1 Mk. 8 s. a 2 Rbd. 2 Mk., Havre 1 Rbd. 4 Mk. a 1 Rbd. 5 Mk., Ærter 2 Rbd. 4 Mk. a 3 Rbd. Tønden.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-12-02
(Jndsendt.) Det var en Tid, da man baade talte og skrev saa meget om Tjørne-Græsset, som om dets Herlighed overgik enhver anden Græsart, ja lod til at kunde og vilde fortrænge det herlige Kløver, og saa med Eet hørte al Tale op om den Ting. Nu spørges, hvad blev da det endelige Resultat? Er det, som skrevet staaer, saa ypperligt, at det endog kan høstes om Vinteren, høstes i ubegribelig Mængde, fortæres graadig af Kreaturerne og disse at befinde sig vel deraf, saa var det ønskeligt ifald Nogen heri Landet har forsøgt dets Plantning, Høstning o. s. v. i det Store - at Disse da ville vise Landmænd, eller, om man saa vil, Jordbrugere den Tjeneste og offentlig meddele dem Udfaldet heraf. Det er Tider, at enhver Plet af Jord og dens Dyrkning maa søges at bringes til muligste Fuldkommenhed og Udbytte for sin Bruger, og derfor synes det at være en Velgierning mod Landbrugeren, dersom de Mænd, vorHerre har udrustet med Evne til at udgrunde og afviiste vor Jord skjulte Kræfter, vilde hielpe med deres Kundskab og Erfarenhed den mindre Oplyste, som ei har Dristighed, Forstand eller Evne til at komme lidt paa Glid med i Erhvervelse til det syndige LivsOphold. Een Svale gjør ingen Sommer. Naar flere Forsøg lykkes, naar de befindes gavnlige for vor Agerdyrkning - hvorfor da tie? - Skulle Nogen ville unde Almeenheden Underretning herom, da smigrer Jndsenderen af dette sig med, at Udgiveren af Addresseavisen vil, uden Betaling, under det en lille Plads.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-12-02
Den 28 Novbr. solgtes Specier paa Kjøbenhavns Børs til 15 Mk. Obligationer, (med Renter fra 11te Juni 1823) 82. Nationalbank-Obligationer (af Laanet d. 2 Febr. 1820) 101 1/2 Rbd. r. S. (uden Renter) eller 127 Rbd. Sedler pr. 100 Rbd.,r. S. Norske Sedler 14 Rbd. pr. 10 Spec. norsk. Svenske Sedler 58 s. Disconto 5 Proc.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-12-02
Bekjendtgjørelser. Paa Rudbjerggaard Hovedgaard kan indeværende Vinter indtages paa Foder 20 a 30 Qvægshøveder, naar man derom henvender sig til Eieren paa Gaarden.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-12-02
At i Stervboet efter afdøde Kammerjunker Frederik v. Wallmoden paa Skoubyegaard, i Gunsløv Sogn her paa Falster, afholdes en Aabnings- og Registerings Forretning Tirsdagen den 30te i næste Maaned, om Formiddagen Kl. 11, bekjendtgjøres herved til Vedkommendes Efterretning: Falster Birks Contoir i Nykjøbing, den 26 Novbr. 1823. C. G. Krüger. Auletiden.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-12-02
Efter Vedkommendes Reqvisition bliver Fredagen den 19de December førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, i den saakaldte gamle Præstegaard heri Byen til absolut Bortsalg afholdt offentlig Auction over endeel for Kongelige Skatter, Bankrenter med videre fra Aaret 1816 indtil ultimo Juni 1823, med Undtagelse af første Halvaar 1822, udpantet Gods og Kreature, bestaaende af Heste, Qvæg, Faar, Avlsredskaber, Sengeklæder, Kister, Skabe m. m. Ved Auctionen gives vederhæftige Kjøbere. Credit til Udgangen af indeværende Aar. Stubbekjøbing Byefoged-Contoir, den 20. November 1823. Høyer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-12-02
Jfølge Udlæg og efter Vedkommendes Reqvisition bliver paa Vilhelmsdahl i Brarup Sogn afholdt offentlig Auction Fredagen den 12te December dette Aar, om Formiddagen Kl. 10, over endeel gode Meubler, bestaaande af Stole, Borde, Chatoller med videre, samt en 2 Etages Kakkelovn og 12 Stykker Malkekøer, efter de Conditioner, som paa Auctionsstedet vorde bekjendtgjorte. Falster Birks Contoir i Nykjøbing, den 22 Novbr. 1823. C. G. Krüger. Stærvening.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-12-02
Ved en af Hr. Cancellieraaad Schwensen i Nakskov udstædt Mortificationsdoms Stævning ere alle De, som maatte formene sig at have nogen Ret til en af Hans Krag til Nis Thorsen paa Marienberg udstædt og den 21de Januari 1805 inden Lollands Nørreherreds Ret tinglæst Obligation, stor 300 Rd. d. C., med første Prioritets Panteret i Citanten Niels Jensens Huus i store Løietofte, indstævnet til at møde for Lollands Nørreherreds ordinaire Ret den første Tirsdag eller ordentlige Retsdag i Marti Maaned 1825, for til Samme at beviisliggjøre deres Adkomst, da den i modsat Fald ved Dom vil blive mortificeret; alt saaledes som den i denne Tidende No. 92 in extenso indførte Stævning, dateret 21de November, 1823, udviser; hvilket herved, i Forbindelse med bemeldte Stævning, af mig, som Citantens beskikkede Sagfører, bringes til offentlig Kundskab. Nakskov, den 23 November 1823. Hvid. Tilkjøbs.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-12-02
Nye Citroner, samt god Chocolade til forskjellige Priser, kan nu bekommes hos M. D. Brabrand.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-12-02
Ved Tallotteriets 1036 Trækning i Wandsbeck udkom: No. 9. 25. 3. 60. 15
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-12-05
17de Aargang. Lollands Falsters Stifts No. 95. privilegerede. Kongelig Efterretninger, Addresse-Contoirs med Ride-Posten. som forsendes Been, den 5te Decbr. 1823. Fredagen Redigeret, trykt og forlagt af Pastor emerikus C. C. Schultz, privilegeret Bogtrykker.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-12-05
Udenlandsk.