JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1836-10-03
Gaarden No. 151 i Skattergade, bestaaende af: a) et Forhuus, 7 Fag, 2 Etager, Muur= og Bindingsværk, indrettet til Beboelse; b) et dito, 5 Fag, 1 Etage, Muur og Bindingsværk, indrettet til Værelser; c) 12 Fag Forhuus, 1 Etage, Muur= og Bindingsværk, indrettet til Beboelse; d) et Sidehuus, 7 Fag, 2 Etager, Muur= og Bindingsværk, indrettet til Farverie; e) et Kornmagazin, 10 Fag, 2 Etager, opført af Brandmuur i Aaret 1834. 1) et Baghuus, 10 Fag, af Muur= og Bindingsværk, indrettet til Vognremisse, Stald og Brændehuus. Et Vænge, indeholdende cirka 5 1/2 Tdr. Land. Et dito, indeholdende cirka 5 Tdr. Land.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1836-10-03
En Jordlod, indeholdende cirka 5 Tdr. Land, i Græs holmene. En dito sammesteds, indeholdende cirka 3 1/2 Tdr. Land. En dito sammesteds, indeholdende cirka 4 1/2 Tdr. Land. Skovrettighed efter 44 Rdlrs Grund. Halvdelen af Parcellen Nr. 5 af Tyvehaven. stilles til Bortsalg ved tvende Auctioner, paa Raadhuset her i Byen, Løverdagen den 15 og 29 Octbr. dette Aar, hver Dags Formiddag Kl. 11 slet, da intet antageligt Bud skeete ved AucMad. tionen den 24 dennes over bemeldte Eiendomme. Konditionerne ligge til Eftersyn paa mit Kontoir Svendborg Byefogedcontoir den 27 Septbr. 1836. Moltke.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1836-10-03
Efter Skifterettens Foranstaltning, bliver det Provstinde Friis's Stervboe tilhørende, for sin beqvemme Beliggenhed, i Miil fra Odense, og i velvedligeholdte Stand bekjendte smukke Huus i Marslev Bye, Johannes Minde kaldet, der bestaaer, af 15 Fag Stue= og 8 Fag Udhuus, Muur= og Egebindingsværks=Bygning, der af nye er opført i Aaret 1810 af solide Materialier og indrettet til en beqvem Bopæl for en anstændig Familie, tilligemed Hauge, hvori befindes endeel unge og gode Frugttræer, opbuden til Bortsalg ved 3 Auctioner: 1ste Auction Fredagen den 50 Septbr. næstk., hver Dags den 7 Octbr. 2den Formiddag - den 14 Octbr. 3die Kl. 10. De 2 første Auctioner afholdes paa disse Herreders Tingsted, og den sidste i selve Huset; hvilket herved til Liebhavernes Efterretning bekjendtgjøres, som og, at der ved Huset er fortrinligt Vand med Post og Opstander. Konditionerne ere forinden til Eftersyn her paa Kontoiret. Bjerge Aasum Herreders Kontoir den 16 Septbr. 1836. Lüttichau.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1836-10-03
Ved Proclama af Dags Dato, som vil blive læst ved Over og Underretten, ere de, som maatte have noget at fordre i Stervboet efter Enkeprovstinde Pram, fød Ane Kirstine Jacobsen, af Huuslev Bye under Kjølstrup Sogn, indkaldte med 12 Ugers Varsel til at anmelde og bevise deres Krav for undertegnede Skifteforvalter. Hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Bjerge Aasum Herreders Kontoir den 26 Septbr. 1836. Lüttichau.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1836-10-03
Alle de, som formene sig at have Noget at fordre i afgangne Huusfæster Peder Lundbek af Tinghøiningshuset under Brahesborg Gods, hans Boe, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, til for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre saadant Krav. Ligeledes indkaldes med lovlig Varsel den Afdødes Arvinger, for at legitimere deres Arveret og iagttage deres Tarv under Boets Behandling. Aabnings- og Vurderingsforretningen vil blive afholdt den 26 dennes, om Morgenen Kl. 9. Brahesborg den 1 Octbr. 1836. L. Petersen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1836-10-03
Fredagen den 21 Octbr. 1836, Formiddag Kl. 11 slet, bliver, efter General-Postdirektionens Begjæring, paa Skibsbygmester R. Bomnesens Plads ved Nyborg Skibsbroe holdt offentlig Auction over Skroget af Postjagten Ørnen, der hidtil har været afbenyttet ved Posttransporten over store Belt. Konditionerne ere forinden til Eftersyn her paa Kontoiret. Nyborg Byfogedcontoir den 27 Septbr. 1836. Bierfreund.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1836-10-03
Da Kjøbmand P. Jensen junior har opgivet sit Boe til Skifterettens Behandling, er en Skiftesamling berammet til Foretagelse paa Nyborg Raadstue Tirsdagen den 11 October 1836, Formiddag Kl. 10 slet, ved hvilken Boets Kreditorer anmodes om at møde eller møde lade, da de Udeblivende antages at samtykke i, hvad der af Fleerheden af de Mødende bliver antaget. Nyborg den 21 Septbr. 1836. Bierfreund.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1836-10-03
Ved Proclama, som er læst ved vedkommende Over- og Underret, indkaldes Alle og Enhver, som maatte have noget tilgode i Stervboet efter Spekhøker Niels Olsens fraskildte Kone Stine Beck, eller, som hun lod sig kalde, Stine Schmith, til inden 12 Uger for mig som Skifteforvalter i Boet at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Bierfreund. Nyborg den 27 Septbr. 1836.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1836-10-03
Rettelse. J den i Avisen No. 172 indførte Mortifications Stævning S. 688 Lin. 14 s. og og ligeledes i Extracten til samme, som findes i Avisen No. 175, S. 692, Lin. 10 s. og staaer indige, hvilket herved rettes til, windinge.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1836-10-04
65 Aargang.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1836-10-04
Fyens Flitts privilegerede. Kongelig ene samt Avertissementstidende. Adresse- og politiske Avis, overalt i de danske Stater. Forsendes med Brevposten. af Søren Hempel, Kancellieraad. Redigeres, trykkes og udgives i Odense. Tirsdagen. 4 October 1836. Jndhold. Frankerig (Den berømte Dr. Larres Afskedigelse), Portugal (Mere og Revolutionen). Spanien (Foregaaende Rygters Gjendrivelse). Udenlandske Blandinger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1836-10-04
Fædrelandet. Kongehuset. Offentlige Foranstaltninger. SkibsEfterretninger. Videnskabelighed. Tildragelse. Odense.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1836-10-04
De sidste Efterretninger fra Oran melde, at Militair Operationerne i det hele Algierske Gebeet skulde begynde først i denne Maaned. General Oudinot skulde kommandere Expeditionen og have Generalerne Letang og Perregaux under sig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1836-10-04
Portugal. J Engelland betragtes den her udførte Revolution med heel ugunstige Øine, da Britterne frygte for, derved at tabe deres gamle Handels=Overvægt, og fra dette Synspunkt maae de Beretninger, som findes i Londonner Blade fra Lissabon til den 12 Septbr., og hvorefter Man troede, at denne Tingenes Tilstand ikke kunde vare længe, betragtes. Jsær lægges der Vægt paa, at Oporto, Konstitutionens Vugge 1820, endnu var fukommen rolig den 11 Septbr. og at Ministrene Grev Lumiares og Hr. Passos selv havde erklæret, at de kun havde overtaget deres Poster for det almene Bedstes Skyld, da det nærværende System stred imod deres Følelser. Det var kun da Nationalgarden i Forening med de 3 frafaldne Regimenter den 10 Septbr. havde omringet Palladset Necessidados, at Ministrene formaaede Dronningen, som erklærede det stridende imod hendes Overbeviisning, til ufortøvet at underskrive Dekretet om Konstitutionens Antagelse, da hendes Liv ellers var i Fare. Den brittiske, danske (Grev Reventlow) og flere Gesandtere vare tilstede og protesterede imod den mod Dronningen brugte Vold; men da Lord Walden tilbød hende Krigs skibet Hastings til Ophold og Hertuginden af Ficalho spurgte, om han og i saa Fald kunde garantere hende Tronen? lød Svaret: det kunde han ikke, men blot love hende personlig Beskyttelse. Følgen var, at Dronningen blev tvungen til at begive sig til Raadhuset under stærk Militair Eskorte og der aflægge Eed paa Konstitutionen af 1820, hvorefter denne blev proclameret i Regjeringsbladet. Paa Veien dertil saae Man hende fælde Taarer og hendes Gemal, Prinds Ferdinand, saae meget nedslaaet ud. Da Gesandterne havde forladt Palladset, overøste Grev Lavradio GrevLumiares med de haardeste Skjældsord, kaldte ham en Skjændsel for Adelen og Nationen og tilføiede i sit Raserie: han haabede, at Lumiares snart skulde blive slæbt igjennem Lissabons Gader, om det end ikke skulde gaae ham selv bedre." J flere Provindser, navnlig i Tras- os=Montes og Algarvien, frygter Man for miguelistiske Udbrud, og et Skib under spansk Flag havde nylig bragt en Guerilla i sidstmeldte Provinds Krigsforraad fra Gibraltar.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1836-10-04
Spanien. Hidtil har ingen af de allarmerende Rygter i franske Blade, hvorefter Republiken skulde være proklameret i Madrid og Valencia, Carlisterne staae for Hovedstadens Porte, Dronningen være flygtet &c., stadfæstet sig. Nationalgarden, havde afløst alle Linietropperne, og disse vare udrykkede til Guadalaxara, for at sikkre Hovedstaden for et Overfald af Gomes, hvis han atter skulde vende sig Nord paa. Daglig indtraf mobiliserede Nationalgarder fra Omegnen til Madrid, hvor de skulde drage i Leir. Begge Dronninger viste sig hyppig paa offentlige Steder, og det var blotte Opspind af hine Blade, at de bevogtedes som Fanger &c.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1836-10-04
Udenlandske Blandinger. Frankerig. Exdronningen af Neapel (Murats Enke og Napoleons Søster) er ankommen til Paris. Nederlandene. I Amsterdam udbrød nylig en heftig Jldløs i et Kaffehuus, hvorved dette med nogle tilstødende, Bygninger lagdes i Aske. Destoværre, omkom en Mand og et Barn i Luerne, og flere Sprøitefolk bleve beskadigede ved en nedstyrtende Gavl.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1836-10-04
Østerrig. Keiseren og Keiserinden ere under Folkets Jubel komne tilbage fra Prag til Wien.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1836-10-04
Preussen. J Magdeburg har atter været Jldløs, som, endskjøndt det denne Gang blev ved eet Huus, var ledsaget med de rædsomste Omstændigheder. Jlden udbrød imellem den 28 og 29 Septbr. ved Midnatstid, og inden Beboerne vaagnede, stod Trappen allerede i lys Lue. En heel Familie maatte da i Fortvivlelsen springe fra tredie Etage ned paa Gaden. Først kastede Forældrene i Angesten Børnene ud og sprang derpaa selv efter. Mange Flere gjorde det samme; 21 Mennesker kom i Alt til Ulykke, hvoraf 10 alt ere døde og de Andre ligge paa Sygehuset, tildeels uden Redning. Jmellem de Forulykkede vare to høi frugtsommelige Koner, paa hvilke Man ved Keisersnit forsøgde at redde Fosterne; men hverken Mødrene eller Børnene bleve reddede.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1836-10-04
Tydskland. Den 19 Septbr. holdt Forsamlingen af 2de tydske Naturforskere og Læger deres første Møde i Jena, som bivaanedes af Storhertugerne af Sachsen Weimar og Oldenburg, samt flere andre fyrstelige Personer. Den 21de havde de enkelte Sektioner Møde, saasom den technologiskagronomiske, den physikalsk chemiske, den botaniske o. s. v. De tilstedeværende Medlemmers Antal beløb sig til 325, deriblandt ogsaa Friherre Alex. v. Humboldt fra Berlin. Den 22de vare alle Forsamlingens Medlemmer tilligemed andre Videnskabsmænd indbudne til et Middagsmaaltid paa Slottet Belvedere ved Weimar hos Storhertugen, hvori ogsaa Prinds Carl af Preussen deeltog. Om Aftenen vare de i Theatret i Weimar, hvor Man gav Goethes "Tasso" og Schillers "Lied von der Glocke, dramatisk bearbeidet. Til disse interessante Møder var indrettet en stor Sal i Universitets=Bygningen, som foruden Ærespladserne og 400 nummererede Pladser, endnu havde 150 Sæder for Tilhørere. - Til næste Aar ville disse Lærde samles i Prag.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1836-10-04
Rusland. Jfølge de seneste Efterretninger er Keiseren i ønskelig Bedring. Det brudte Been voxer fastere sammen, og Hs. Majestæt har begyndt at gjøre smaae Spadseretoure.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1836-10-04
Tyrkiet. Atter har en frygtelig Jldebrand ødelagt et heelt Qvarteer af Konstantinopel, hvorved Varer af 2 1/2 Mill. Piastres Værdie ere opbrændte.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1836-10-04
Fædrelandet. Kongehuset. Onsdagen den 28 Septbr. Kl. 9 om Morgenen passerede D. K. H. Prinds Christian Frederik og Gemalinde igjennem Slagelse paa deres Reise til Hovedstaden, og behagede naadigst at modtage Cour ved deres Aftrædelse paa Postgaarden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1836-10-04
Ved Reskript af 24. Offentlige Foranstaltninger. Septbr. til Amtmanden over Veile Amt er det bevilget, at de i Sønderomme og Veile til den 1 Novbr. d. A. fastsatte Markeder maae udsættes, det paa førstnævnte Sted, til den 3die og det paa sidstnævnte Sted til den 8 Novbr. De Deputerede for Finantserne have udstædt en Bekjendtgjørelse af 9 Septbr., hvorved de bringe til offentlig Kundskab, at Hs. Maj. Kongen har bestemt, at der, tildeels for at afhielpe Savnet af Skillemynt paa Jsland, i Overeensstemmelse med Forordn. af 30 Marts 1836 67, maae udmyntes 2, 3 og 4 Rigsbankskillinger af Sølv, og at denne Skillemynt skal gaae og gielde i Danmark og Hertugdommene Slesvig og Holsten efter deres paalydende Værdie i alle Betalinger i rede Sølv, dog at Jngen er forpligtet til deraf at modtage meere end 32 Rbs. af Gangen. Præget paa denne Mynt er paa Adversen: det Kongel. Navnetræk, og paa Reversen: Værdien, foruden Aarstal og Myntmærke.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1836-10-04
Det har allernaadigst behaget Hs. Majestæt Kongen den 14 Septbr. at udnævne til Riddere af Dannebrogordenens fjerde Klasse. Kapitainlieuten. F. S. Mørch, Gouverneur ad interim over de danske Besiddelser paa Kysten af Gui nen, og Overkrigskommissair Henrich Richter, Kjøbmand sammesteds, samt at forunde Dannebrogsmændenes Hæderstegn til Kjøbmand Holm og Møllebygger Grønberg paa Kysten Guinea, Sergeant Henrich Malm og Soldat Christian Jelstrup, begge af Garnisonen dersteds, og Søren 29de og Pedersen, borgerlig Infanterist og Værtshuusholder i Kjøbenhavn. Under 17 Septbr. er Cantor og Skolelærer Jørgen Buhmann i Erfde, i Landskabet Stapelholm, og under 18de den ved Kjøbenhavns Brandkorps staaende Brand svend Knud Andersen benaadet med Dannebrogsmændenes Hæderstegn.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1836-10-04
Over de ved Hovedstaden forsamlede Tropper agter Hs. Majestæt at afholde Special-Revue i følgende Orden: 1 Octbr. Kongens, 2det jydske Jnfanterie= og Liv=Regiment; 3 Octbr. 1ste jydske Jnfanterie, Prinds Christian Frederiks og 2det Liv-Regiment; 4 Octbr. Kronens Regiment, Livjæger=Korpset, sjællandske og jydske Jæger=Korps, Livgarden, til Fods; 5 Octbr. Husar= og sjellandske Landseneer-Regiment, Livgarden til Hest; 6 Octbr. paa Amager Artillerie Korpset. Begyndelsen er hver Formiddag Kl. 7. Fredagen den 7de, Løverdagen den 8de, Mandagen den 10de og Tirsdagen den 11 Octbr. holdes Manovrer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1836-10-04
Skibs=Efterretninger. Den 25 f. M. om Natten indbragtes til Hjerting ved Varde af Baadfører J. Jørgensen, P. L. Tarp og Matros H. H. Svarrer fra Fanøe tvende engelske Matroser, som de nævnte Mænd traf paa ud for Skallingen i en aaben Baad, næsten afmægtige og kun medhavende een Aare. Disse Matroser vare den 20 f. M. afgaaede fra Londons Revier med Brigskibet William & Henrey, ført af Kapit. Frederie Foulstone af Stokton, baglastet og bestemt til Memel. Den 22de begyndte Skibet at blive læk, og da det ikke var muligt, uagtet den yderste Anstrængelse, at faae det lænds, besluttede Kapitainen at gaae i Baadene med Mandskabet, for at bjerge Livet. Kapit. gik med 6 Mand i den store Baad, og i den mindre kom de 2 Matroser. Forinden de forlode Skibet. havde dette kastet sig om paa den ene Side og sank strax efter for deres Øine, omtrent 30 danske Mile udenfor Blaavandshuk eller Graadyb. J Baadene havde Man kun medbragt nogle Gangklæder, en Octant, en lille Blikdaase, som indeholdt nogle Papirer, Skibet vedkommende. Det eneste de havde medbragt til at leve af var en lille Papirspose, med Sukker, der tilligemed Sovand var Alt hvad de havde opholdt Livet ved, indtil benævnte Mænd traf paa dem. Om den anden Baads Skjebne vidste Matroserne Jntet, da de, fra den Tid de vare komne i deres Baad, hverken hørte eller saae den mere. - Kapit. Foulstone havde samme Morgen som Lækken var opdaget, pralet et andet Skib, Briggen Lord John Russel, Kapit. Ritche, og forlangt Hielp, dersom hans Skib skulde blive meere læk. Om Aftenen blev sat Lanterner ud som Signal, hvilket ogsaa blev besvaret fra Kapit. Ritchis Skib; men dette fortsatte desuagtet sin Kours, uden at komme Kapit. Foulstone til Hjelp.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1836-10-04
Videnskabelighed. Skriftkommitteen i Selskabet for Trykkefrihedens rette Brug har i "Dansk Folkeblad, No. 29 og 30 svaret paa Kjøbenhavnspostens Opfordring (S. 686) og anmodet Publikum, efter de meddeelte Oplysninger, selv at dømme i Sagen. Kjøbenhavnsposten - hedder det til Slutning - mener, at Man er fuldkommen berettiget til at sige, at der forberedes Skridt, i Selskabet, naar Nogle af dets Medlemmer udenfor Selskabet have aftalt at gjøre et ved Loven hjemlet Skridt; Vi have meent De disk og mene endnu, at det ikke kan siges uden at opvække falske Forestilligger, naar hverken en Generalforsamling er forlangt sammenkaldt eller Selskabet derom har havt nogen Forhandling.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1836-10-04
J en Artikel med Overskrift: "Vor Journalistiks nærværende Vilkaar, har Kjøbenhavnsposten, det Jndfald, at sige om de til Meddelelsen af politiske Efterretninger monopoliserede Par Blade: at de, for at skaffe deres Cadaver en magelig Existents, have solgt deres udødelige Siel til Censuren. Om de Kancellieskrivelser, hvorved Begrebet om politiske Efterretninger fastsættes, tilføies den nalve Erklæring: "hvis forbindende Kraft Vi imidlertid ikke erkjende.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1836-10-04
Den 13 Octbr. førstk. indvies høitideligt den nye Universitets=Bygning i Kjøbenhavn.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1836-10-04
Fredagen den 30 Septbr. forsvarede Hr. Regimentschirurg M. Djørup sin i Anledning af Reformationsfesten for den medicinske Doctorværdighed skrevne Dissertation de funge articulari og Løverdagen den 1 Octbr. ligeledes Hr. Magister C. L. Scharling, Professor i Theologien ved Kjøbenhavns Universitet, sin for den theologiske Doctorværdighed skrevne Dissertation under Titel: "De Paulo apostolo ejusque adversariis Commentatio."
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1836-10-04
Til dette Aars offentlige Examen i Nykjøbing Kathedralskole er udkommet et trykt Jndbydelsesskrift under Titel af: "Rette Meed, Maal og Maade for Ungdommens Underviisning i Almindelighed og den studerende Ungdoms i Særdeleshed." En pædagogisk Opgave med Forsøg til dens Løsning (1ste Hefte) af Hr. Adjunct L. Berg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1836-10-04
Hr. Dr. og Professor Ritter ved Universitetet i Kiel er ankommen til Kjøbenhavn med frisk, oprindelig Koppematerie, taget af Køer dersteds, og har den 27 Septbr. paa Veterinairskolen i Overværelse af en af dens Direkteurer, Hr. Konferentsraad Collin, Hr. General=Stabslæge, Prof. Wendt, Hr. Hofmedicus Dreier, Hr. Prof. Wiborg og Hr. Lector With indpodet den paa 3 Qvier.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1836-10-04
Tildragelse. Efter Kjøbenhavnsposten blev der Torsdagen den 29 Septbr. i Kjøbenhavn begaaet et Bedragerie, der i Dristighed og Overlagthed kan maale sig med de mærkeligere i London og Paris. En Reisende ankom om Formiddagen i en Drosche til Hotel du Nord. Han talte blot Fransk, udgav sig for at være ansat ved en herværende Legation, og, efterat flere Værelser vare ham foreviste, som ikke behagede ham, valgte han tvende med 2 Udgange. Efter hans personlige Anmodning indfandt sig derpaa en af vore meest anseete Vexelerer, med en betydelig Sum Penge, (flere 1000 Rbd.), som den Fremmede ønskede ombyttede med andre, hvoraf han havde foreviist Prøver. Efterat have modtaget Vexelererens Penge, bad han denne om at sidde ned et Øieblik, da han skulde tale med sin Søster, inden han endelig afsluttede Transactionen, gik ind i det andet Værelse, og - Man har siden ikke seet ham Odense. Jdag holdes her det saakaldte Mikkelsmarked; men det vedholdende urolige Veir har skrækket Mange fra at komme til Byen, saa der kun kan ventes ubetydelig Omsætning. I flere Dage lod Solen sig af og til see om Formiddagen, midt paa Dagen hørtes nogle Gange enkelte garde Dos Tordenskrald, om Eftermiddagen blev det en øsende Regn og om Natten igjen klar Luft. Men siden i Søndags har det næsten regnet uafbrudt og inat rasede en orkanagtig Storm af Sydvest, der især efter Midnat blev saa voldsom, at Husene rystede. Fra Søen maa Man især befrygte at høre nye Ulykker.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1836-10-04
(Jndsendt.) Hvis Skiftedagen for Tjenesteryende, i dette Efteraar, ikke ansættes noget sildigere end sædvanlig, saa vil let en paafaldende og tildeels forargelig Kollision finde Sted imellem kirkelig Høitidelighed og Translokationerne af Tjenestefolk og Flyttegods med Alt hvad dertil hører; da Reformationens Jubelfest's 3die Dag indtræffer paa den 1ste Novbr.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1836-10-04
AVERTISSEMENTS. De, som maatte have paategnede Planer ihænde paa: Napoleons Feldttog i Rusland 1812 Topographie over Bogense Kjøbstad, bedes snarest muligt at indsende disse til Adressekontoirets Boglade i Odense.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1836-10-04
Paa Adressekontoirets Boglade faaes: Udvikling af den christelige Religions Troeslærdomme. For oplyste, men ulærde Christne. Af Tage Chr. Møller, nu Biskop i Ribe. Andet, af Forfatteren gjennemseete Oplag. 10 Mk. smukt indb. Dette Skrift, som overalt er bleven modtaget med udeelt bifald, indeholder: 1) Om naturlig og aabenbaret Religion i Almindelighed. 2) Om Christendommens Troværdighed som Aabenbaring. 3) Om Guds Væsen og Egenskaber. 4) Om Verdens Skabelse, Opholdelse og Bestyrelse. 5) Om Menneskets Bestemmelse og dets Afvigelse derfra. 6) Om Menneskeslægtens Forløsning ved Jesus Christus. 7) Om Christendommens Fordringer til de Mennesker, som ville have Nytte af Jesu Forløsning. 8) Om den christelige Kirke og dens Sakramenter. 9) Om Menneskets Tilstand efter Døden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1836-10-04
Fra Pressen er udkommen: Tidsskrift for Almueskolevæsenet, udgivet af S. Sørensen, C. Brøhm, S. C. U. Borch, Student og Skolelærer. Jnstitutbestyrer. Katechet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1836-10-04
Tredie Aargangs tredie Hefte. Subskriptionspriis 3 Mk. Dette Hefte indeholder: Kort Fremstilling af de Katechismer, som have erholdt symbolisk Anseelse i de forskjellige christelige Kirker. Hvorledes lader ved Religionsunderviisningen i Almueskolen den christelige Pligtlære sig slutte til den jødiske Decalogus, Noget angaaende Skolestraf. Hvori kan den duelige Seminarist, naar han tillige forstaaer det prosaiske af de saakaldte levende Sprog, bibringe sine Sønner Kundskaber, til deres 14de Aar? Naar nyde Skolens Lærere den nødvendige Agtelse? Den Jdeegang, som ved socratisk Udvikling af enkelte Paragrapher i Lærebogen i den evangelisk christelige Religion synes igjennem tre Klasser at være meest overeensstemmende med Børnenes Begreber (fortsættes). Bemærkninger, med Hensyn til Borger= eller Realskolevæsenet, foranledigede ved enkelte i den roeskildske Stændertidende, Fædrelandet og Stenersen Gads Skrift og Realunderviisning forekommende Yttringer. Almueskolens Tilstand i Norge. Misceller. - Faaes paa de fleste Boglader i Danmark og Norge, hvor Subskriptionen fremdeles modtages. J Odense erholdes Skriftet hos J. Milo og Forlæggeren. S. Hempel. Odense den 26 Septbr. 1836. 2de Nylig har forladt Pressen. i den evangelisk christelige Religion Lærrebog til Brug uden for Almueskolerne. P. C. Lund, forhen Provst og Sognepræst paa Langeland. Paa en Tid, da der tales saa Meget om en høiere Uddannelse og meere udvidet Kundskab for de mange Børn af Middelstanden og de høiere Klasser i Samfundet, der just ikke skulle videnskabelig dannes, maa en Religions=Lærebog ogsaa ønskes, hvori Christendommens Sandheder noget fuldstændigere vare udviklede, end som de findes at være i den for Almueskolerne authoriserede Lærrebog. Denne Mangel har Forfatteren søgt at erstatte ved en Omarbeidning af denne, forderved at udfylde Mellemrummet mellem Christendoms-Underviisningen i de lærde og i Almue=Skolerne, hvorhos han dog, ved saa meget muligt at følge den authoriserede Lærebog, har bestræbt sig for, at Omarbeidelsen ikke skulde blive saa aldeles forskjellig, at begge Lærrebøger jo lode sig forene saavel ved Underviisninger i Skolerne, som ved Forberedelsen til Konfirmation. Bogen, der er lidet over 7 Ark i stor 8vo, faaes for Bogladeprisen, 2 Mk. 8 s. i Materie og 3 Mk. 8 s. indbunden, hos mine sædvanlige Kommissionairer i Kjøbenhavn og Provindserne, samt hos Forlæggeren. S. Hempel. Odense den 3 Octbr. 1836.