JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1782-01-04
Wien den 19. Decembr. Fra Mæhren og Overøsterrig indløbe Breve om en Gæren iblandt Bønderfolket, angaaende Religionen, da i Mæhren mælde sig henved 80000, saa og i Overøsterrig, besynderlig i Wels og i Egnen af Cremsmynster, nogle 1000 Mennesker, der, som de sige, ikke ere Katholiker; men naar man spørger dem om deres Religion, viide de det ikke selv. Man meener i Almindelighed, at disse Folk bekiende sig til det saa kaldte Læmpel=Broderskab. Som der siges, saa har det Bøhmiske og Østerrigske Hof=Cancellie allerede troffet de fornødne Anstalter, herover.
Jyske Efterretninger, 1782-01-04
Amsterdam den 22 Decembr. Vore smukke Kaperes, Hercules og Mars, Forliis gav her Anledning til adskillig Tale; man kunde ikke begribe, at en Søemand, som Hoogeboom, der i forrige Krig, da han var i Fransk Tieneste, borttog fra Engelænderne 101 Skib, men nu, da han staaer i Fædrenelandets Tieneste, strax efter hans første Udløb leverede Fienden 2 Cuttere med 68 Stykker Skyt i Hænderne; men man seer af hans Søns indløbne Skrivelse, at Herkules allerede for den ulykkelige Trefning med Capitain Machride var af en fiendtlig Fregatte bleven sterk beskadiget, og havde faaet et Grundskud.
Jyske Efterretninger, 1782-01-04
Siden i Gaar har her det ubehagelige Rygte udbredt sig, at vor bekiendte Fregatte, Briel, Capitain Orthuis, er paa sin Fart fra Texel til Helvoetsluis bleven tagen af Engelænderne. Arvestatholderen skal allerede have faaet Efterretning herom, og at Trefningen var forefalden i Forgaars Eftermiddag, da man havde hørt en sterk Kanenade paa Søen; men Visheden herom skal først følge med næste Post.
Jyske Efterretninger, 1782-01-04
Fra Holland den 22. Decembr. Her kan man læse Capitain Peter Hoogebooms Brev, dateret Hull den 11. Decembr. sidst, angaaende de 2de Amsterdamske Kaperes, Herkules og Mars, Opbringelse, Vi vare den 30 Novembr. sidst med Herkules og Mars neppe ude af Texelen, førend vi allerede stødte paa en Fregat paa 30 Kanoner, hvilken vel førte Fransk Flag, men svarede os ikke, og begav sig bort, efterat vi havde rettet nogle Skud efter den.
Jyske Efterretninger, 1782-01-04
Den 1 Decembr. da vi vare 11 Mile fra Texel, saae vi 2 Engelske Krigskibe, som vi undgikke, og herpaa den 2 gjorde Jagt efter adskillige Skibe, men borttoge ikkun et Fiskeskib. Om Natten blev min Fader angreben af 2 fiendtlige Fregatter, med hvilke han segtede, men de begave sig bort, da jeg kom dertil. Om Morgenen derpaa satte jeg min Baad ud, foer om Borde til ham, fandt hans Seilværk meget beskadiget, og et Grundskud, som han havde faaet af en 12 pundig Kugle, havde han allerede ladet tilstoppe, hvorefter jeg vendte tilbage om Borde paa Mars. Strax derpaa opdagede vi et stort Engelsk Stie paa 52 Kanoner, hvilket seilede lige til os, og da vi ikke kunde undgaae det; bleve vi sammen, og stillede os i Linie. Det fiendtlige Skib førte Fransk Flag, som det ved sin Nærmelse omvexlede med det Engelske, og gav mig sit fulde Lag, som jeg besvarede, hvorpaa min Fader ind loed sig i Fegtning med, men efter en lang og blodig Kamp maatte Herkules overgive sig." Jeg segtede herpaa endnu, indtil vort Storseil, Masten og Flaget faldt ned, mit heele Bord var indskudt og Blodet af de Dræbte og Saarede flød som Strømme, da jeg til alles vores Bedrøvelse saae mig nød til efter at Qvarteers Fegtning at stryge. Paa begge Skibene have vi havt over 40 Døde og endnu flere Saarede, som jeg endnu ikke saa nøie kan angive, efterdi under Fegtningen og Overgivelsen adskillige Dræbte bleve kastede over Borde. Af Fangehuusets Mynsterrolle skal jeg see, hvor mange der egentlig fattes. Vi ere blevne tagne af Skibet Artois, Capitain Macbride, der formedelst vor tappre Modværge ikke alene har ladet mig og min Fader, men endog alle de andre Officerer, beholde vore Sidegeværer. Skibet Artois er besat med 36 lange 18 Punder, 2 Coronader, som skyde 68 Pund, og 14 mindre Stykker, tilsammen 52 Kanoner, og 320 Mand; dette Skib er og et af de beste Seilere. Samme Skib har forfulgt os, siden vi komme udaf Texel, og var blevet underrettet af et Portugisisk Skib, som efter os løb ud. De Fangne blive got behandlede, de faae god Mad og Drikke, og have beholdt deres Bagage. Peter Hoogeboom.
Jyske Efterretninger, 1782-01-04
Helsingøer den 28 Decembr. Den 24 hujus ankom Hr. Cancellieraad Tybring fra Norgemed den Norske agende Post med 10 Læs til Kiøbenhavn. Den 25, ankom 1 Fregat af og fra Kiøbenhavn til St. Croix Den 26, gik det Kongel. Orlogskib Grønland, som commanderes af Commandeur von Bording, til Seils til Kiøbenhavn, som dette Aar haver ligget her i Sundet som Vagtskib. Den 27. ankom fra Kiøbenhavn i Snovskib, destineret til St. Thomas, som ligger her endnu tilligemed ovenmældte Fregat til St. Croix for contrair Vind. Den 27 ankom i Havnen 1 Fartøi af Hornbech fra Aalborg med saltet Kiød, Flæsk, Smør og Ost, alt til Cronborgs Gevæhr Fabrique; samme Skipper beretter, at i Aalborg laae adskillige Skibe seilfærdige, at afgaae til Norge med Kornvahre. Aalborg den 3 Januar.
Jyske Efterretninger, 1782-01-04
J Mandags Aften den 31. Decembr. Klokken henved 11 omvexlede Hans Excellence Høi= og Velbaarne Hr. Geheime, Conferentsraad ver Baron af Stoles, Tiden med Ævigheden i en høi velsignet Alder. Han var fød paa Holckenhavn den 14. Augusti 1701. Hans Æres Trin have været følgende: Efterat han i Aaret 1724. var hiemkommen fra sine Udenlands Reiser, blev han den 24 Octobr. samme Aar udnævnt til Kammerjunker hos Hans Kongel. Høihed Prinz Carl og efter hans Død den 8 Jul, 1729, hos Hendes Majestæt den nu høisalige Dronning, Sophie Magdalena, da værende Kronprinzesse af Danmark A. 1736 den 9 April blev han beskikket til Stiftsbefalingsmand over Aalborg Stift, samt Amtmand over Aalborghuus, Aastrup, Børglum og Seilstrup Amter. 1741. den 28 Novembr. benaadet med Ordenen af Dannebroge, da han udvalgte til sit Symbolum dette Tankesprog: Deo, Regi & Patria 1749. den 29. Januar. ligeledes benaadet med Ordenen. I Union parsatte og i samme Aar den 28 Octobr. udnævnt til Geheimeraad og 1764. den 1. Septembr. til Geheime Conferentzraad. 1773 den 14 Mart blev han i Naade demitteret fra sine høie Embeder. 1777. tiltraade han som Friherre Friherskabet Holkenhavn efter sin Broderson, der døde uden mandlige Arvinger, hvilket nu tilfalder hans yngste Broders Sønnesøn, Hr. Mogens Friderich Jver af Holck nu i 10de Aar. Denne salige Herre blev i Aaret 1739 den 9. Octobr. gift med Frøken. Anne Sophie Juul, den yngste Datter af salig Baron Ove Henrich Juul, Friherre til Friherskabet Ryssensteen. og sal. Frue Jde Anne Rantzau, som endnu sørgeligst efterlever.
Jyske Efterretninger, 1782-01-04
Til Kæmmer her i Aalborg er for indeværende Aar 1782. udnævnt Sr. Jens Chistensen, Kiøbmand.
Jyske Efterretninger, 1782-01-04
Ligeledes ere til Taxere=Borgere udnævnte følgende: 1. Rode) Ole Cronholm, Skoemager, og Jens Gleerup, Reebslager. 2 Rode) Ole Christensen, Kiøbmand, og Lars Pouelsen, Snedker. 3 Rode) Rasmus Kieldsen Mørch, Kiøbmand, Niels Jensen Steenholt, Værtshuusmand, og Mads Smith, Bager. 4 Rode) Salomon Thielsen, Smed. 5. Rode) Niels Truelsen, Værtshuusmand. 6. Rode) Søren Hvidberg, Kiøbmand, og Theodor. Benjamin Wauer, Glarmester. 7 Rode) Thomas Christensen Uttrup, Podemester, og Niels Andersen Møller, Værtshuusmand. 8. Rode) Søren Larsen Rimmen, Bødker, og Hans Haagen, Bager.
Jyske Efterretninger, 1782-01-04
Fortegnelse. over Fødte og Døde i Viborg Stift for Aar 1781. No. Herredernes Navne. Fødte. Døde. 1 Aars Herred 2 Fiends Herred 3 Fleskum Herred 4 Gislum Herred, 5 Harre og Nørre Herreder 6 Hellum Herred, 7) Hindborg og Rødding Herreder, samt Skive 8) Bye. 9 Hindsted Herred . 10 Hornum Herred og Nibe Bye = 164 139 11 Middelsom Herred, 12) Nørlyng Herred og Viborg Bye, samt 13) Læsøe 14 Rinds Herred 15 Slett Herred, 16 Synderlyng Herred Altsaa i det heele Stift 387 flere Fødte end Døde.
Jyske Efterretninger, 1782-01-04
De betydeligste angivne Mærkværdigheder ved de Fødte og Døde i Viborg Stift udi sidstafvigte Kirke=Aar 1781. Fleskum Herred, i Gunderup Sogn, en Kone død, der har levet 67 Aar i Ægtestand og været Moder til 16 Børn. Gislum Herred, en Kone i Stemld født Tvillinger i Aar og i Fior. En Koni lille Binderup født dette Aar Tvillinger, som er den 3die Gang. Harre og Nørre Herred, en Mand 90 Aar gammel med god Forstand til sin Død. En gammel Kone med et Barn 7 Aar gammel brændt levende, en gammel Mand funden død. Hindsted Herred, i Walsgaard Sogn ere 3 døde af Blodgang. J Rold Sogn er en Dreng ihielslaget af Lynild. Hornum Herred, i Nørholm Sogn een druknet. Rinds Herred, i Uldborg Sogn, en Mand 68 Aar hængt sig selv. J Schaltz Sogn, død en af Qvindekiønnet 55 Aar, blind fød. Slet Herred, i Wilsted og Windblæs Sogner, en druknet, en hængt sig selv og en ihielslagen paa Marken af Torden. J Tarstrup Sogn, en død, som i 25 Aar har ganske manglet Fornuftens Brug og lagt i en Vraae, skiønt sund og frik, dog uden at kunde være sig selv eller nogen til Tieneste. Overalt findes en Deel dødfødte, i Fleskum Herred allene 10, en Omstændighed, der vist er betænkelig og synes at stadfæste den næsten almindelige Klage over heel maadelig Fødselshelp, i sær paa Landet.
Jyske Efterretninger, 1782-01-04
J afvigte Aar 1781. ere her i Aalborg, i Butolphi Sogn. i Frue Sogn Copulerede 27 Par. Copulerede 17 Par. Fødte Drenge 40 Fødte Drenge Piger = = 20 Piger = = 31 Deriblandt 4 Par Tvillinger og Deriblandt 12 Uægte, 6 Uægte. Døde Mænd = 13 Døde Mænd Qvinder = 23 Qvinder = 19 Drenge = 24 Drenge = Piger 28 Piger = = 11 Deriblandt 6 Dødfødte. Deriblandt 4 Dødfødte. Ere saa i Butolphi Sogn 28 Ere saa i Frue Sogn 7 flere flere døde end fødte. fødte end døde. I Hospitalet ere copul. 2 Par. Døde 4 Mænd, og 2 Qvinder.
Jyske Efterretninger, 1782-01-04
Udi Aalborg Stift ere i afvigte Kirke=Aar 1781. ægteviede 633 Par. Fødte Mandkiøn 1295, Qvindekiøn 1216, tilsammen 2511. Deriblandt uægte 172.
Jyske Efterretninger, 1782-01-04
Døde. af Mandkiøn. af Qvindekiøn. Fra ot 10 - 382 Fra o til 10 - 312 100 og derover . . 100 og derover Tilsammen af begge Kiøn 1878, og altsaa ere 633 flere fodte end døde.
Jyske Efterretninger, 1782-01-04
Jblandt de Fødte ere anmældte 19 Par Tvillinger, 48 Børn dødfødte. Blandt de Døde, under Aalborgs Sogner, 6 druknede. Fra Hiortdahls Sogn i Vester Hanherred 5 Mandfolk druknede. J Tømmerbye Sogn i samme Herred 1 Pigebarn, druknet. J Runberg Sogn i Venneberg Herred 2 Mænd, som siskede paa Havet, druknede. Paa forskiellige andre Steder 6 druknede. Ved Hiørring døde en Kone Natten efter hun havde været til Guds Bord. J Raaberg Sogn i Horns Herred, døde 2 Mennesker under et Læs Lyng. J Hormested Sogn i samme Herred 1 Kone og 1 sex Aars Barn indebrændt. Paa forskjellige Steder 4 hastig døde. En falden til Døde. Et Barn i Thisted Sogn qvalt i et Stykke Kiød. En Søemand opskyllet fra Stranden. Til Hielpe=Cassen. Rdlr. Mr. s.
Jyske Efterretninger, 1782-01-04
Den 1. hujus indsendt til Hr. Wandall under Forseigling med Hosskrift: For Guds naadige Beskiermelse sendes dette til de Fattige = = = = Ligeledes med Hosskrift: Lovet være Gud, som ikke forskiød min Bøn, men har stadfæstet og mangfoldiggjort sin Miskundhed mod mig! Den 3 befandtes i Cassen i Papiir indsvøbt = Nok i løse Penge. For hvilke paa de Fattiges Vegne skyldigst takkes.
Jyske Efterretninger, 1782-01-04
Døde. Den 28 Decembr. paa Hogholt Mad. Mariane Bering, Enke efter afg. Hr. Jver Wagaard, forhen Sognepræst for Romdrup, og Clarup Meenigheder; hun var for i Romdrup Præstegaard den 15. Augusti 1728. Den 2 hujus her i Byen Mad. Cassandra Schweder, fød Bondo, 49 Aar. Samme Dag Mester Skomager Christen Antonisens Hustrue, Karen Jensdatter, 51 Aar,
Jyske Efterretninger, 1782-01-04
Bekiendtgiørelse. di den i Kiøbenhavn udkomne Litteratur Journal og lærde U Efterretninger have Recensenterne af A. G. Spangenbergs Idea fide Fratrum, oder Kurzer Begriff ber Christlichen Lehre. in den Evangelischen Brudergememmen, yttret det Ønske, at benævnte Skrift maatte ved en Dansk Oversættelse ogsaa blive Almuen bekiendt; et Ønske, som vi af Grunde, der forekomme os vigtige, ingenlunde kunde give vort bifald. Vi miskiende ikke det Svangenbergske Skrifts Fortienester; tvertimod, vi sætte megen Priis paa det fattelige i Foredraget, og have ofte under Læsningen glædet os ved at finde hos denne Forfatter fornuftigere Jndsigter i Christendommens Væsen, end man i Almindelighed antreffer hos dem, som ere Lemmer af dette Religions Selskab, hvorfore vi og oprigtigen ønske, at hans Skrivt maae blive en Haandbog i Religionen for alle dem, som bekiende sig til de saa kaldede Mæhriske Brødres Menigheder. Men des- uagtet kunde vi dog et tilraade, at levere vore Menigheders Almue denne Bog ved en Dansk Oversættelse i Hænderne, til almindelig Opbyggelse. Vi see dertil ingen Nøvendidhed, da det ei mangler os selv paa saadanne Skrivter, fra hvilke sund Religions Kundskab og Opmuntring til sand Gudsfrygt kan hentes. Vi befrygte endog Skade. Alle de blandt vor Almue som med Mangel paa tydelige og faste Jndsigter i Christendommens sande Væsen foreene enten en varm Jndbildnings Kraft, eller tykke Vædsker, og derhos besidde redelig Lyst til at tiene Gud i sand Gudsfrygt, ere allerede desuden alt for tilbøielige til et Religions Selskab, hvis sædvanlige Lærremaade og heele Indretning haver saa meget behageligt for Jndbildnings Kraften og saa megen Føde for Sværmerie. Ved Læsningen af dette Skrivt, som indeholder saa meget virkeligt got, vilde hos alle dem, der ei ere forsigtige nok i at skiælne imellem en enkelt Forfatters sundere Jndsigter og det heele Selskabs almindelig herskende Tænkemaade og Aand, denne Tilbøielighed til Selskabet. endnu meget meere bestyrkes og udbrede sig. Saaledes tænkte vi ved Læsningen af bemældte Recension, og disse Tanker ere hos os paa nye blevne opvakte, da vi have erfaret, at en dans Oversættelse af fornævnte Spangenbergske Skrivt nu virkelig i Kiøbenhavn er udkommen udi Boghandler Buchs Forlag. Til at forekomme, saavidt det staaer til os, den Skade, som heraf, efter vore Tanker maatte kunde flyde for mange redeligsindede, men ei noksom oplyste, Christne, have vi foresat os, tilsammen at udarbeide: Erindringer, angaaende. Herrenhuthernes, eller de saa kaldede: mæhriske Brødres. Menigheder, til at forebygge utilbørlig Overgang, eller dog Tilbøielighed. til samme. Dette lidet Skrivt, hvis Størrelse vi endnu ei med Vished kunde bestemme, bliver trykt hos Boghandler Jversen her i Odense, hvor paa samme indtil Januarii Maaneds Udgang kan subscriberes. Odense den 4 Decembr. 1781. L. Ancher. N. Nannestad.
Jyske Efterretninger, 1782-01-04
Paa derte Skrivt imodtages ogsaa Subscription saavel i mit Bogtrykkerie her i Aalborg, som og hos mig selv J. Wandall.
Jyske Efterretninger, 1782-01-04
I isdagen den 22. Januar. førstkommende stilles til offentlig Auction udi Sr. Schiønnemanns Gaard af gangne Amanuensis sal. Peder Deichmanns Bøger, tilligemed andre hans Efterladenskaber, bestaaende af et ote Dags Stue=Uhr, et sølv Lomme=Uhr, 2de Chatoller, Stole, Borde og Speile, samt Gangklæder og Linned, med videre.
Jyske Efterretninger, 1782-01-04
Fredagen den 11. Januar. 1782, bliver paa Aalborg Raade) stue om Formiddagen Klokken 10 Slet foretaget Auction over Broepengenes Forpagtning af Nørre Sundbye Broe 16 eller 3 Aar paa de Conditioner, som paa Auctionsstedet blive bekiendtgjorte, thi ville Liebhaberne behage til berørte Tid og Sted at indfinde dem. Aalborg den 2 Januar. 1782.
Jyske Efterretninger, 1782-01-04
NB.
Jyske Efterretninger, 1782-01-04
En kobber Bryggerkiedel paa omtrent halvtredie Tøn2 de Rum anvises til Kiøbs her fra Bogtrykkeriet. Jeelinqventinden Johanne Laursdotter, der formedelst Barnefødsel i Dølgsmaal er dømt ved Torstedlunds BirketingsRet sidste 2 Novembr. til at miste sit Liv, har siden hendes Flugt fra Arrestbevogteren samme Tid om Natten i Øster Hornum Bye ikke ladet sig bringe udi Opdagelse, hvorfore hun herved efterlyses udi de Jydske Efterretninger, med Anmodning til alle Forekommende, at de i allerunderdanigst Følge Kongel. allernaadigste Anordninger ville giøre deres Flid til berørte Fanges Paagribelse, og i saa Fald anmælde sligt til Forvalter Hall paa Restrup pr. Aalborg, hvorfra som snarest skeer Anstalt til hendes Afhentelse og Omkostningers Betaling. Til nærmere Efterretning erindres, at denne Qvinde er af Alder 28 Aar, jævn af Høide, blaa af Øine, og har brunne Fregner udi Ansigtet og paa Armene, samt lidet langsom udi sin Udtale. Ved Undvigelsen bestod hendes Klæder blandt andet af en blaa og hvid trykket Lærreds Trøie og et stribet Skiørt.
Jyske Efterretninger, 1782-01-11
Fra Leiren ved St. Roch den 29. Novembr. Da vore nye Batterier og Verker bleve den beleirede Fiende meere og meere besværlige, saa har han, saa længe Beleringen har varet, i Forgaars foretaget sig at gjøre det første Udfald. Dette skeede med 1600 Mand i god Orden og med megen Munterhed. Vore svage Forposter maatte vige tilbage, adskillige bleve dræbte og saarede, og 2 Lieutenanter og 13 Mand savnes, hvilke vi holde for at være blevne fangne. Fienden har forbrændt adskilligt Tømmerverk i vore forreste Verker, og fornaglet for os 10 Mørsere og 18 Kanoner, hvorpaa han, ved at efterlade sig 2 Døde, er dragen tilbage igien i Fæstningen.
Jyske Efterretninger, 1782-01-11
Madrid den 30 Novembr. Algiererne have, som sædvanligt, igien gjort et Angreb paa Oran. De lode sig see den 30 Octobr. og 1. Novembr. med 6000 Mand for Fæstningen. Beyen var nærværende, men han holdt sig klogelig saa langt derfra, at ingen Kanon kunde naae ham. De have faaet 30 Døde og adskillige Saarede, og de have meget hastig begivet sig tilbage, efterdi Beyen fik Efterretning om, at en af hans Venner var bleven Regent i Algier, saasom Deyen var ved Døden afgaaen.
Jyske Efterretninger, 1782-01-11
Fra Spanien den 14 Decembr. Det Udfald, som Engelænderne have gjort af Gibraltar, har kostet os mange Mennesker. De have taget 28 Kanoner, og de Brystverke, der have kostet os saa megen Tid, Penge og Møie, ere i en Tid af 1 Qvarteer opgangne i Røg. Vi have overalt mistet 100 Mand, hvoriblandt 50 ere dræbte, og ligesaa mange fangne. En Cornuar. poral af den Walloniske Garde, hvilken den 20 November deserterede fra Leiren, har raadet Fienden til dette Udfald, og viist ham Veien.
Jyske Efterretninger, 1782-01-11
London den 18 Decembr. Admiralitets Amtet den 18 Decembr.
Jyske Efterretninger, 1782-01-11
Sir Richard Pearson, Capitain paa det Kongel. Skib Arethusa, er i Gaar Eftermiddag ankommen til Spithead fra Admiral Kempenfeld, og har overbragt følgende Depescher til Hr. Stephens: Om Borde paa Skibet Victor paa Søen den 14. Decembr. Sir.
Jyske Efterretninger, 1782-01-11
De vilde behage at mælde Lorderne i Admiralitetet, at den 12 i Dagningen, 53 Mile fra Quessant, gave Fregatterne et Signal, at de i Sydost, hvorfra Vinden, kom, saae en Flode, hvorpaa jeg gjorde Todækkerne og Fregatterne et Signal til Jagt, og satte alle Seil til paa Victorv. Klokken 9 kunde vi kiende, at de styrede mod Vesten, og Klokken 9 1/2 mærkede vi, at adskillige Linieskibe seilede foran, hvilke stillede sig i Slagtorden, hvorpaa jeg gav Signal til Slagtorden; men da jeg tillige havde i Sinde at gaae igiennem imellem de fiendtlige Krigsskibe og en stor Deel af deres Convoy, saa satte jeg alle Seil til, for at afskiære dem, hvilket og tildeels lykkedes mig. Adskillige strøge og overgave sig; men jeg kan egentlig ikke angive deres Tal, saasom jeg frygter for, at vi ikke have kunnet tage alle dem, som strøge i Besiddelse, efterdi Aftenen kom paa, og der reiste sig en sterk Vind og Taage. Da jeg stedse loed tilsætte alle Seil, saa var det umueligt, at formeere for Aften en Slagtordens Linie, hvorfore jeg gav Signal til, at alle Skibene skulde blive sammen. Dagen derefter ganske tidlig saae vi Fienden, vindverts, hvorpaa jeg formeerede en Linie; men da jeg blev vaer, at han paa Skibe var os saa meget overlegen, saa holdt jeg det ikke raadeligt at vove en Trefning. Da vi geraadede imellem Convoyen, gik Triumphant paa 84 Kanoner tæt forbi vort Skib Edgaar, og gav det en hæftig Jld, hvilken lykkeligviis ingen synderlig Skade, gjorde. Edgars Opførsel var ved denne Leilighed mesterlig: Han manoeuvrede og fyrede med saa stor Virkning, at vi om Morgenen derefter mærkede, at Triumphant i den Franske Linie havde mistet sin store Formast og Stang. Den Franske Flode bestod af 19 Linieskibe og 2 Fløit R. Kempenfeldt. skibe.
Jyske Efterretninger, 1782-01-11
NB. Rear=Admiral Kempenfeldts Flode bestoed af 12 Linieskibe, 1 Skib paa 50 Kanoner, 4 Fregatter og 1 Jldskib.
Jyske Efterretninger, 1782-01-11
Den 21. Decembr. Admiralitetet har under 19 ejusd. ladet bekiendtgiøre, at 2 Franske Koffardieskibe, som Krigs skibet Tartar af Admiral Kempenfeldts Eskadre havde gjort til Priser, vare den 16. ankomne til Milfordshaven, det ene af disse 2 Skibe, som førte 4 Kanoner, var ladt med Skibsmunition af en anseelig Værdie. Det andet var og paa 4 Kanoner, og havde 300 Mand Soldater, tilligemed Equipage og Ammunition inden Borde. Fremdeles mældes, at 18 Transportskibe og i stor Fregat, som forsøgte at ville løbe midt igiennem vor Eskadre, have strøget. - Til Plymouth ere 7 Priser, som AdmiralKempenfeldt har gjort, indløbne med Krigskibet Med way. De have alle Munition og Provision om Borde, og vare bestemte til Admerika og Vestindien. - Til Portsmouth er Fregatten Recovery ankommen, saa er og Sophia en Fransk Prise, fra Orient med Skibsmunition, og Guillaume fra Brest med Krud og Kugler, bestemt til Martinique, hertil ankomne, hvilke Admiral Kempenfeldt har gjort til Priser.
Jyske Efterretninger, 1782-01-11
Det Ostindiske Huus har under 17. Decembr. ladet bekiendtgjøre, at det i Gaar har faaet den vigtige Efterretning over Land fra Ostindien, hvilken var dateret An jeng den 26. Augusti 1781. at Sir Eyre Coote den 1. Jul. i et almindeligt Feldslag har slaget Hyder AlysArmee imellem Porto Novo og Moot a pollam. Fiendens Magt har bestaaet af 25 Batailloner Jnfanterie, 400 Europæer, 40 til 50000 Mand Cavallerie, omtrent 100000 Mand med Flinter, som bleve affyrede med Lunter, Proner og Polytars, samt 47 Kanoner.
Jyske Efterretninger, 1782-01-11
En af de mærkværdigste Hunde, som nu findes i Veer den, er uden Tvivl Admiral Rodneys. Dette Dyr var ikke allene sin Herres troe Medfølger i de sørgelige Aaringer for Krigens Udbrydelse, da ofte Mangel herskede, men den gik ogsaa i Begyndelsen af Aaret 1779. med Admiralen til Søes, den var med, da han borttog den store Spanske Convoy, der tilhørte Compagniet af Caraccass, ved det berømmelige Søeslag med Don Langara, ved Gibraltars Proviantering, ved de 3 Søeslage med Greven af Guichen i Vestindien, ved St. Enstachs Jndtagelse, den seilede derpaa tilbage igien med sin Herre paa Linieskibet Gibraltar til Europa, og den er nu atter gaaen til Seils med sin Herre til Vestindien.
Jyske Efterretninger, 1782-01-11
Danzig den 20. Decembr. Endelig have vi faaet Kongens af Preussen Resolution, angaaende den paa de nyebygte Danziger Skibe paalagde Told. J Følge heraf ere de Danziger Skibe for den første Reise, naar de komme hiem igien under Danziger, Flag, toldfrie; men dersom de paa deres første Reise sælges til Udlændere, maae de betale den forlangte Told, og derover stille Caution for deres Tilbagekomst. Vore fleeste Skibe er for Vinteren hiemkomne, hvorudover Fragterne til Foraaret ville blive billige. J vore Stads magaziner ligge for nærværende Tid 3500 Læster Rug. og 5000 Læster Hvede. Vi have nu siden for 14 Dage havt sterk Frost.
Jyske Efterretninger, 1782-01-11
Paris den 24 Decembr. I dette Øieblik indløber over Engeland den Efterretning, at Admiral Kempenfeldt paa Høiden af Quessanthar taget 12 af vore Transportskibe, som vare under Hr. v. Guichens Convoy.
Jyske Efterretninger, 1782-01-11
Det betydeligste Nyt, som i Dag er at mælde, er en Off= og Defensiv Alliance=Tractats Undertegnelse imellem Kongen og Generalstaterne. Hovedbetingelserne i denne Tractat ere: At Kongen garanderer Hollænderne alle deres Besiddelser, deres Stæder, Fæstninger, Lande, Colonier, beskytter deres Handel og Skibsfart, og naar Krigen er til Ende, undertegner en for den Hollandske Skibsfart meget fordeelagtig Handels=Tractat. - Generalstaterne have fra deres Side forbundet sig til: At forstrekke Kronen Frankrig for den Tieneste i Aaret 1782. 85 Millioner Livrer, og for det følgende Aar, om det udfordres, ligge saa meget.