Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-04-06
Hvor for man Danneqvinder saae Det fine Spind til Lærred væve, Man nu kun Hatte seer af Straa Blandt Flor og franske Tyller svæve. Og Alt hvad hjemmegjort da var Man henter nu fra andre Riger; Den Krands, som gjæve Mødre har Ei passer meer til Modens Piger. De sove trygt, de dierne Mænd, Som turde kjækt Carl Gustav møde; Hvis nu de vaagned op igjen, Af Kummer anden Gang de døde; Thi ved at see sig her omkring, De med Forundring vilde raabe: 9, hvilke taabelige Ting, Hvorpaa her Mænd og Qvinder maabe: Hvad skal det Ganteværk da til Det Gøgleri, det Abespil, Er det den gamle Østergade, Hvor tidt vi var saa hjerteglade, O, hvilken fremmed Pomp og Pragt, Jstedet for de jevne Sædet. Er det en Danneqvindes Dragt, Som ønsker Landets Tarv og Hæder, See hvilket udansk usselt Fjas Hist bag de store Ruder tilt 2 Forbaandet være al den Stads, Der kogler Nord ved Sydens Flitter!" og nu Farvel, for sidste Gangk. Ei meer man mig vil høre; Min Tid er kort, min Vei er lang; Afsted jeg nu maa kjøre. Min Paafugl staaer for Vognen spændt, Hvori jeg bort skal age; Min Løber alt har Faklen tændt, Der skal mig hjem ledsage. Udg. Fædrenelandske Forslag og Ønsker. (Fortsættelse; see forr. No.) Aldeles formene disse Undværligheders Brug, som nok sikkrest lod sig iværksætte ved strax at forbyde sammes Jndførsel, og efter en kort Tids Forløb, der, efter Skjønsomhed, kunde gives til nuværende og beviisligen allerede ordinerede Forraads Udsalg, sammes Falbydelse og Salg hos alle Handlende og i alle Butiqver; hvilken Maade ansees passeligst og ikke saa let undgaaelig, da Tilsynet med Forbrugen medfører alt for mange Ubehageligheder, og Jndførselens Hindring næsten er umuelig paa vore saa vidtløftige Søkyster; hvorimod Opdagelsen paa Udsalgstederne ikke er saa vanskelig. Hvad derimod de ved Vane blevne Fornødenheder angaae, da maatte, dersom de aldeles undværliges Beløb ikke var tilstrækkeligt til at opnaae Ballancen, saa mange af samme, som Fornødenhed udkrævede og mindst savnedes, belægges med, en Told, som nogenledes kunde opveie Toldens Afgang paa de undværlige og aldeles forbudne Vare. Dette Forslag vil mueligt af Nogle ansees for ubehageligt, men her sees ingen anden Udvei, og saadant vilde dog rimeligviis for en Deel formindske, saavel disse Varers Ordination og Forbrug, som Hensigten derved opnaaes, med mindre det kunde ansees gjørligt og passeligt, efter de Franskes Exempel, da deres Kredit- og Pengevæsen var i samme Tilfælde som vort, ikke at tillade Jndførselen af nogen Slags aldeles undværlige Vare, og ei heller af de, ved Vanen nødvendig blevne, med mindre vore egne Skibe med fik kre Beviser godtgjorde, at have udført danske Vare til i det mindste ligesaa høit Beløb, som de ind førende fremmede, og fremmede Skibe toge danske Vare tilbage af i det mindste ligesaa høi Værd, som de indførte fremmede, uden at betales enten med Penge eller Vexler. Til denne Handel maatte dog stedse haves særdeles Tilladelser, for at kunne paasee, at ikke mere paa slig Maade indførtes, end Ballancen kunde tillade i det Hele, og for Tilladelserne foreskrives saa bestemte Regler, at denne Handel ikke blev Monopol for visse Huse. Hvad min anden Sætning angaaer, da henregner jeg derunder: a) vore Kornvares forhen ommeldte Formerelse og Forbedring allerede i raa Stand, der vil blive en sikker Følge af indførende Sommer=Staldforing og dermed forbundne Vexeldrift, hvorved disses Udførsel baade formeredes og lettedes ved den bedre Beskaffenhed, og hvortil endvidere vilde bidrage, om Regjeringen, nu Forbindelsen med Norge ikke længer existerer, vilde gjøre denne Handel aldeles fri, og ikke allene ophæve den forrige Udførselstold, men endog bevilge en Udførselspræmie for udførende Kornvare, og derimod forøge Jndførselstolden paa fremmede Kornvare: Alt til Landmandens Opretholdelse, og tilGjengield for de tilstaaende Udførselspræmier. b) Kornvarenes Forædling, ved at forvandles til Gryn og Meel, og især til stærkt Øl, Brændeviin, Aqvaviter og Likører, hvortil kraftig kunde bidrage: om i det mindste en Deel af den, ved Formalingen erlagte Konsumption, igjen ved Udførselen blev godtgjort, alt for at forebygge Producenternes Ødelæggelse udi gode Aaringer, naar Kornvarene laae usolgte, og deels forringedes ved Gjemsel, deels den i samme stikkende Kapital ikke kunde undværes; hvilket igien kunde indhentes ved forøgende Told paa de endnu tilladende fremmede Drikkevares Jndførsel. c) Nedsættelse af Udførselstolden paa Heste og Qvæg, i det mindste for saavidt samme i senere Tider er bleven forøget, der vel lettelig paa anden Maade kunde indhentes, og i andet Fald beroe indtil Udførselen ved Qvægstandens Forædling og Formering derfor holdt skadesløs. d) Faareavlens Forøgelse og vedblivende Forædling, dog uden derved at fortrænge vore egne havende tvende indenlandske ypperlige Racer, nemlig den eiderstædske og den fine jydske Race, hvoraf den første ikke allene udmærket sig ved fortrinlig Størrelse, men og ved Uldens særdeles Brugbarhed til visse Slags Tøier, og den sidstes Uld ikke allene skal være den allerbedste til Hatte; men og, efter Fabrikkyndiges Dom, grundet paa anstillede Prøver, udmærke sig for næsten al anden Uld, saavel til at modtage Farverne, som under den øvrige Appretering. Disse tvende Racer maatte derfor søges udvidede, og i Særdeleshed vedligeholdes uden Blanding, paa visse for enhver Race passelige Distrikter, og Forædlingen ved begge de spanske Racer følgelig enten aldeles ikke indføres enten i Jylland eller Hertugdommerne, eller i det mindste allene paa de Steder, hvor man kun havde de ordinaire ringere Racer, og i særskilte Egne, hvor de ikke blandedes med forommeldte tvende indenlandske. For at opmuntre hertil, ved at holde denne Uld i nogenlunde forholdsmæssig Priis, maatte den fremmede Uld paalægges en passelig Jndførselsvold, og, i det mindske saalænge vi ikke aldeles kunne undvære samme, al Udførsel af dansk Uld forbydes, endog af den saakaldte Kalkuld, for derved at forebygge Underslæb, og ikke, som tilforn, lade Brabanterne hente den største Deel af vor jydske og eiderstædske Uld, for igjen at sælge os det deraf forarbeidede Klæde. (Fortsættes.)