JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-06-23
Udenlandske Nyheder. England. Medens de udkomne Bulletius i Grunden lade Publikum i Uvished og Kongens Sundhedstilstand, ere Aviserne af meget forskjellig Mening herom. Enkelte af Torry-Bladene paastaae saaledes at Kongen er uden al Fare, medens derimod Oppositions-Bladene skildre Kongens Tilstand som meget afkræftet, og saa nervøs, at den mindste Uroe gjør et skadeligt Jndtryk paa ham. Dronningen har i de tre sidste Dage ikke forladt Kongen, og kun enkelte Timer hvilet paa en Stoel i Forværelset. J Windsor, hvor Kongen opholder sig, var man meget forbittret over at Bulletinerne ikke strax bleve bekjendtgjorte der, men sendte til Statssecretairen i London. Majoren, som besværede sig herover, og forlangte Bulletinerne opslagne paa Raadhuset, erholdt et benægtende Svar. Frankrig. Kongen har atter viist sig blandt Folket, og er bleven hilset med stormende Enthusiasme. Jgaar holdt Kongen nemlig Revue over Linietropperne og Nationalgarden og holdt sig ved denne Leilighed, som tidligere, i Folkets umiddelbare, Nærhed. Eleverne af Militairskolen i St. Cyr erholdt nu ogsaa den dem lovede Fane, ved hvis Meddelelse Kongen blandt andet yttrede det Ønske, at denne Fane, hvis Farver vare Nationen saa dyrebare, og som den nu for 7 Aar siden paa en saa glædelig Maade havde tilkjæmpet sig, stedse maatte være Eleverne en Ledestjerne paa Ærens Bane. Alle Bladene ere enige i at lovprise Festlighederne og Prindsessen, men Oppositions-Bladene klage dog tillige over, at man atter begynder at indføre Lillierne og andre Tegn fra Fortiden. Blandt de mange intetsigende Anecdoter og Prindsessen, kan det vistnok ansees som det bedste Kiendetegn paa hendes Forstand, at hun har vundet Yndest baade Fredagen den 23de Juni 1837. hos Guizot og Thiers, og at begge troe, at hun hylder hans politiske Anskuelser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-06-23
Spanien. Carlisterne ere med et meget ubetydeligt Tab gaaede over Cinca-Floden, og kunne nu forene sig med Cabrera og de andre Høvdinger, hvorved deres Armee fra 10,000 Mand vil voxe til 30,000, og Krigen vil saaledes atter kunne trække sig ud i det Uendelige, thi vel lader Ministrene Landet betale Underholdning for en Armee af 260,000 Mand og 600 Generaler, men de sidste ere deels uduelige og deels Forrædere, saa at de kamplystne Soldater aldeles mangle Anførere. Man antager i Almindelighed, at Don Carlos kun ved Forræderi, eller ved en overvættes Uduelighed fra de christinske Generalers Side, har kunne fuldføre sine Planer, og man mener, at Narvaez, der overvandt Gomez, skal faae Overcommanden i Esparteros Sted.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-06-23
Nordamerika. Alle Bankerne i de forenede Fristater have ophørt med at udbetale rede Penge.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-06-23
Denne Forholdsregel, der oprindelig udgik fra Regjeringens Banker i New=Aork, blev af den derværende lovgivende Magt sanctioneret for eet Aar.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-06-23
Fædrelandet. Paa Papiirfabriken Nyemølle er nylig begaaet et meget barbarisk Mord paa en Kudsk. Tre Personer, hvoraf den ene for kort Tid siden var kommen ud fra Forbedringshuset, ansees for at have begaaet Mordet og plyndret den Myrdede; de ere blevne arresterede og indbragte til Kjøbenhavn.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-06-23
J Slutningen af forrige Uge skeete atter et Forsøg paa Jldspaasættelse. En Mand, som tilfældigviis midt om Natten kom hjem i det Muur frimester Erlevein tilhørende Sted Nr. 284 i Prindsensgade paa Christianshavn opdagede, at der i Stueetagen var anlagt Jld hvorpaa han gjorde Anskrig. Ved den tililende Hjælp var man saa heldig strax at faae slukket Jlden, der, ifølge de af Politiet anstillede Undersøgelser, faa Øieblikke efter Opdagelsen vilde have brudt ud med en frygtelig Voldsomhed og kostet flere Mennesker Livet, da Brandstifteren, formodentlig for at Beboerne ikke skulde kunne give nogen Forklaring om hvorledes Jlden var opkommen, havde anlagt den saaledes, at Trappen strax maatte blive et Rov for Luerne Erlevein, som ikke var hjemme, men indfandt sig om Morgenen, blev strax heftet, og Politiet har begyndt en meget streng Undersøgelse, hvilken man høiligen maa ønske vil lede til Forbryderens Opdagelse, saa at hans strenge Afstraffelse kan tjene til for Fremtiden at afskrække fra denne skjændige og stedse meere og meere om sig gribende Niddingsdaad. Stedet skal være assureret for meere end det Dobbelte af hvad det er værdt. (Dagen.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-06-23
Ved Huset Wilson's & Comp-Fallissement London, har vor Regjering lykkeligviis intet Tal at befrygte. Remisserne til Dækning af de først forfaldne Renter af det Wilsonske Laan, vare ikke afsendte til dette Huus, men til vort Gesandtskab.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-06-23
Søndagen den 4de Juni fik en Mand i Sneiberg Sogn det Jndfald, at undersøge en Fremmeds Bøsse med Percusions=Laas, som stod i Stuen. Bøssen gik af og en 16 Aars Pige laae blødende paa Jorden. Den Ulykkelige modtog i 5 Skridts Distance et svært Skud Hagel under Lænderne, og Forladningen trængte omtrent 5 Tommer ind i de bløde Deele med enkelte Hagel. Da Districtschirurg Jørgensen, som ved Duelighed og Omhyggelighed har gjort sig bekjendt i Egnen, hurtig kom Pigen til Hjælp, have de sørgende Forældre og Sødskende, Haab om, at hendes Liv kan frelses.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-06-23
(Ribe Avis.) Af Helsingøers Avis seer man, at det ikke en Stubbekjøbing alene, der har grundet Aarsag til Klage over en mangelfuld Postindretning, men at Helsingøer deeler denne med den, i det nemlig Post gangen er saaledes, at det ofte hænder at de Breve, der komme med Hamborg Posten om Tirsdagen til Kjøbenhavn, først om Onsdagen kunne komme til det 5 Miil fjernere Helsingøer. Kan det, at Andre ikke have det bedre end vi, yde Trøst, da mangler Stubbekjøbing altsaa ikke denne, men godtgjøre flere Mangler at en Jndretning ikke er saa fuldkommen som den kunde og burde være, da kan man vistnok vente at ogsaa Helsingøers Klage vil bidrage til at lade Generalpostdiretionen indsee, at hvormeget den end har gjort, dog endnu meget staaer tilbage at gjøre, og man tør derfor haabe, at den ikke vi lade sig afholde fra stadig at rette Mangler, uagtet Enkelte ved allehaande Kunstgreb søge at afholde den derfra. Ka
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-06-23
Kjøbenhavn. Hans Majestæt Kongen begyndte Søndagen den 11te d. M., med Hendes Majestæt Dronningen at kjøre ud i Middagsstunden, først i lukket Vogn og i Forgaars i Viner vogn. Medens Deres Majestæter i Gaar vare ude at kjøre, havde en stor Mængde Menneskeer forsamlet sig paa Amalienborg, og da Allerhøistsamme kom tilbage fra Kjøretouren, gjenløde den forsamlede Mængdes Jubelraab, for at bringe den høitelskede Konge deres Glædes=Attringer over Allerhøistsammes Helbredelse. En Deputation, bestaaende af Oberstlieutenant v. Malling, Major v. Wrisberg og Candidat i Theologien Melbye, begave sig ind i Palaiet og udbade sig Hans Majestæts Tilladelse til at en Sang maatte afsynges og en Tale holdes. Efter at have erholdt denne, og efterat Deres Majestæter Kongen og Dronningen og Hendes Kongelige Høihed Prindsesse Wilhelmine Marie havde stillet sig hen i aabent Vindue i Hans Majestæts Cavalleer=Gemak, blev følgende Sang af Digteren H. P. Holst afsjungen af den paa Pladsen værende Mængde, som derpaa ved et tre Gange tre gjentaget Fryderaab tolkede deres Følelser over Landsfaderens lykkelige Helbredelse. Mel. Kong Christian stod ved høien Mast. Vi Hilse Dig, vor Konge god, Vor Fader kjær. Da Dødens Engel nylig stod Dit Leie nær, da sank vort Mod, – Vi skjælved for vor Konge god, Vor Fader kjær. Da leired sig fra Kyst til Kyst Et Sørgefor om Danmarks Lyst, Og Bønner fra beængstet Bryst Steg fjernt og nær. O Gud, Du hørte Folkets Røst: Thi Blomstens Duft Er ei saa fød i Vaar og Høst For Dig, som Bøn fra barnlig Røst: Du sendte Lægedom og Trøst, Med Vaarens Luft. Den frelste os vor bedste Skat, Da flygted Sorgens skumle Nat, Og Hjertets Tak sig hæved brat Med Blomstens Duft. Velsign, o Gud, vor elskte Drot Og Ham bevar! Eet Ønske boer i Huus og Slot, Og Ønsket klinger fromt og godt: Velsign, o Gud, vor elskte Drot Og Ham bevar! – Heel stormfuld var Din Herskertid, Men viis og ædel var Din Jd, Gud gjøre Dig Din Aften blid Og Himlen klar, Det behagede Hans Majestæt ved nogle hjertelige Ord, fra det aabne Vindue, derfor at bevidne Folket sin inderlige Tak. Derefter istemme des atter: et længe Leve for Hs. Majestæt Kongen og Hendes Majestæt Dronningen; hvornæst Hr. Candidat i Theologien J. C. F. V. Melbye, paa Pladsen, under Vinduet holdt en Lykønskningstale til Kongen. Ved at omtale denne Høitidelighed har Kjøbenhavnsposten, efter Dagens Formening. atter givet en Prøve paa den Taktløshed, der undertiden udmærker dette Blad, i det den nemlig til Efterretningen om Høitideligheden knytter det Ønske, at de mange vigtige Foranstaltninger, dertil deres Udførelse have ventet paa Hs. Majestæts Helbredelse, nu vilde vorde snarest muligt afgjorte. Dette Ønske vakte i Studenterforeningen en Deel Uvillie og efterat man havde gjort Redacteuren Gjødvad opmærksom paa det høist Upassende i hans Annonce, blev Kongens Skaal drukket under mange Gange gientaget Hurra.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-06-23
Kongens Nytorv har nu ligget saa længe brak, at der kunde have været taget flere end een Afgrøde, hvis det var blevet lagt ud til Sæd, ja Bønderne kunde maaskee endog været komne herind for at lære et fornuftigt Sædeskifte. Men da det dog formodentlig ikke er Meningen, skjøndt det var langt behageligere for de Omkringboende end den nuværende Sandflugts Tilstand, der, naar det efter et Par Dages Tørveir blæser det allermindste, nøder dem til at holde alle Vinduer lukkede, hvis de ikke ville have deres Værelser og Meubler tilsmudskede, kan man med Føie spørge, naar ophører dette anstændige Vidnesbyrd om de vedkommende Autoriters Uendelighed og Ubestemmelighed, naar skal vort første Torv ikke længere ligge til Skandal for Enhver, der gaaer over det skal der i denne Sommer gjøres ligesaa lidet for dets Jstandsættelse som i de sidst foregaaende, skal til Vinteren atter dette ufremkommelige Søle indtræde, som man ikke kan vade igjennem uden med store Fiskerstøvler, Vi vente derfor, at der snart, meget snart vil skee en Forandring til det Bedre, og det forekommer os, at blandt de Forslag, der ere komne til Publicums Kundskab, er følgende det, der sikkert vil have de fleste Stemmer for sig. Man har nemlig foreslaaet at anlægge rundt om Hesten en med Jerngitter indhegnet Blomsterhave med 4 smaa Bassins. Torvet vilde derved faae en Forskjønnelse, og Hesten, denne store Anstødsteen, kunde forblive paa sin Plads og saaledes de pecuniaire Vanskeligheder og maaskee materielle Umuligheder, der ere forbundne med dens Løftning, undgaaes. Endelig er der taget en Bestemmelse angaaende de Forandringer med Theatret, hvorved Tilskuerne, skulle sikkres mod en der mulig opkommende Jldsvaade. Uagtet den Omstændighed, at der ikke strax efter Saisonnens Slutning begyntes paa Arbeidet, men blev givet allernaadigst Tilladelse til at give Sommerforestillinger, syntes at bekræfte Rygtet om at Forandringerne vilde blive interimistiske og ikke at stort Omfang, vil den store Plan, med nogle Jndskrænkninger, hvorved Udgifterne endeel forminskedes, komme til Udførelse og Arbeidet paabegyndes strax. Stege. J Anledning af Justitsraad Meinckes Tilbagekomst fra hans Constitution som Amtmand i Præstøe Amt, havde en Deel af Byens Jndvaanere forsamlet sig til en festlig Soupee hos Mad. Kirckheiner, hvortil Justitsraaden tilligemed hans Fuldmægtig Putfercken, der havde været constitueret som Byefoged, bleve indbudne. Efterat en i denne Anledning forfattet Sang var bleven afsjunget, udbragte Provst Smith efter nogle indledende Ord en Skaal for Justitsraaden, hvorefter ligeledes en Skaal udbragtes for Fuldmægtig Putfercken. J det Justitsraad Meincke takkede for den for ham udbragte Skaal, og derhos yttrede det Ønske, ikke saa snart igjen at maatte forlade det ham saa kjære Møen, udbragte han en Skaal for vor eiegode Konge, der blev besvaret af Forsamlingen med et flere Gange gjentaget Hurra. Efter endt Soupee blev Justitsraad Meincke og Fuldmægtig Putfercken ledsagede hjem med Musik og af Forsamlingen, der endnu ved Afskeden udbragte. et længe Leve, for de nævnte Herrer, og som Justitsraaden besvarede med Ønsker for hele Møens fremtidige Vel.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-06-23
Roeskilde. "J Onsdags Aftes saaes herfra nordefter en stræk Jldebrand. Efter Sigende skal det have været i Bondebyen Ganløse paa Frederiksborg Amt. To Gaarde skulle være afbrændte.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-06-23
- Her er i disse Dage foregaaet en stor Omvæltning i Toldvæsenets Personale. Alle Underbetjentene, 11 i Tallet, have faaet deres Afsked, og da de alle ere givte, og de fleste have en talrig Børneflok, ere henimod 50 Mennnesker for Øieblikket, og Gud veed hvor længe, blevne brødløse. Flere af dem skulle efter Forlydende have gjort sig skyldige i at defrandere, hvorimod ingen saadanne Beviser have været at tilveiebringe imod Andre. Saaledes siges her i det Mindste, men vi leve jo et Land, hvor der ikke dømmes efter Formodninger, men kun efter juridiske Beviser, hvor en Forseelse ikke straffes lig en Forbrydelse og hvor man ikke styrter uskyldige Familier i Ulykke blot for at afskrække!
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-06-23
Blandet. Nylig er en Dame, som kaldte sig med de forskjellige Navne: Mad. Nantenil, Dujardin, Legenne og Petigny, af Politiretten i Paris bleven dømt til 13 Maaneders Fængsel og en Mulct af 1000 Franker, fordi hun i de offentlige Blade og underhaanden har anbefalet sig som den, der kunne skaffe Mandfolk rige Partier, i den Hensigt derved under mange Paaskud at lokke de lettroende Friere Penge af Lommen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-06-23
Dorfzeitung melder fra Hanover: Ogsaa her griber Duel=Raseriet stærkt om sig. Nyligen forefaldt en Rencontre endog ved høi lys Dag paa Gaden mellem en ung Officeer og en Borgerlig, hvori denne fik et Sabelhug i Hovedet og Haanden, da han kuns var bevæbnet med en Paraplye.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-06-23
Som et Beviis paa Jndustriens Opkomst skrives fra Frankfurt, at Spillekort nu fabrikeres med Theaterpersonalets Rolle=Portraiter.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-06-23
J Kjøbenhavns Adresseavis læses: En Jomfru ønsker sig strax et smukt meubleret Værelse med egen ugeneert Indgang.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-06-23
Skibs= og Handelsefterretninger. SkonnertbriggenMarmion, Skipper S. Germaine, fra Danzig til Hjemstedet Bristol med Erter, Hørfrø og Meel, er indkommet til Kjøbenhavn. Skibet var sprunget lækt under Skagen. Det maa losse for at reparere.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-06-23
Barkskibet Bayonnais, Skipper Lemaistre, af og fra Havre til St. Petersborg med Stykgods, blev den 16de dennes af Dampskibet Prindsesse Wilhelminer indbugseret i Havnen ved Helsingøer, efter paa Rheden at være bleven paaseilet af et norsk Skib.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-06-23
Den 19de Juni har Skiftecommissionen taget Grossererne Georg Julius Bargums og Heinrich Petersens Boer under Behandling til Deeling mellem deres Creditorer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-06-23
Fra Amsterdam skrives: Ved Aarets Begyndelse bestod Forraadet af dansk Uld af c. 200 Baller, og siden er, deels directe fra Danmark deels over Hamborg, bleven tilført c. 625 Baller hvoraf, omtrent 500 Ball. ere solgte, saa at Forraadet for Øieblikket er c. 325 Ball., hvoraf 50 Ball. Lod og 265 dito Sommer-Uld. Priserne have været fra 120 til 172 1/2 Cent pr. 1 Kilogram eller c. 2 Pd. dansk efter Qvalitet; men for Øieblikket kan Prisen ikke antages høiere end 140, 150 c. bedste Qvalitet dansk Sommer=, og 145-160 c. for dito Lod-Uld. Til svært, stærkt, Klæde nyder den danske uld Fabrikanternes bifald, og betales der i Almindelighed dyrere end den tydske i Forhold til Qvaliteten.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-06-23
Af islandsk Uldgods er iaar slet ikke ankommet noget; og med andre danske Producter er her ikke forefaldet noget af Vigtighed.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-06-23
Kjøbenhavns Havnepriser den 17de Juni 1837. Hvede, holsteensk 5 Rbd. a 5 Rbd. 48 s.; dito lollandsk 4 Rbd. 56 s. a 4 Rbd. 72 s. Rug, sjæll. 4 Rbd. a 4 Rbd. 16 s.; fra Provinds. 4 Rbd. a 4 Rbd. 32 s. Byg, 2radet 3 Rbd. a 3 Rbd. 8 s. Havre, 2 Rbd. 48 s. a 2 Rbd. 64 s. Erter, 4 Rbd. a 4 Rbd. 48 s.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-06-23
Reisende fra den 14de til den 21de Juni 1837. Fra Gaabense til Vordingborg. Med Pakkeposten, Jomfruerne Larsen og Gram; Dhrr. Nannestad og Børgesen. Med Personposten, Rectorinde Stephansen; Jomfru Lund; Oberstlieutenant Seidelin med Datter, Kjøbm. Lange; Gjæstgiver Høyer; Hr. J. Høyer; Garver Borella. Udenfor Posterne: Hr. Gregersen med Familie og Frøken Grundtvig; Forvalter Andersen med Datter; Handelsbetientene Trap og Engberg; Jfr. Christensen; Dhrr. Dahl og Schouboe; Cand. pharm. Haar.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-06-23
Fra Vordingborg til Gaabense. Udenfor Posterne: Professor Bredsdorff med Famile; Mad. Møller med Børn og Jomfru Hafner; Forpagter Rothe, Pastor Lund; Pastor Galschjøt med Søn, Kjøbm. Otto, Kjøbm. Grundtvig med Kone. Med Posten, Frue Friboe; Forv. Andersen, Kjøbm. Sidenius; Fuldmægtig Tidemand; Hr. Licht; Madam Torm; Jomfr. Møller; Candidaterne Michelsen og Carstens; Jomfru Holm.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-06-23
Med Dampskibet Frederik den 6te ankom den 18de Juni fra Kiel til Gaabense: Dhrr. H. og C. Fuhrer, og afgik fra Øerne til Kjøbenhavn: Pastor Sundorph med Kone; Pastor Aabye, Kjøbmand Sidenius; Fuldmægtig Lützen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-06-23
Gudstjeneste. Paa førstkommende Søndag begynder Gudstjenesten i Nykjøbing Kirke Kl. 1.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-06-23
Bekjendtgjörelser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-06-23
Subscription. Lollands=Falsters Stiftstidende, til førstkommende Juli Qvartal, modtages paa samtlige kongl. Postcontoirer samt hos Udgiveren. Betalingen for dette Blad, som udgaaer 3de Gange ugentlig, hver Søndag, Tirsdag og Fredag, er – forsaavidt det forsendes med Posterne, for Abonnenterne i Stiftet 1 Rbd. 4 s. Sølv, og for Abonnenterne udenfor Stiftet, 1 Rbd. 7 s. Sølv qvartaliter. Redacteuren anmoder dem der ønske Avertissementer indførte i Avisen, om behageligen at ville indlevere disse til Adressecontoiret i det Seneste om Eftermiddagen Kl. 5, Dagen førende Avisen udgaaer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-06-23
Paa Berggreens Forlag er udkommet: Regneskole for Begyndere, af K. Lindholm.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-06-23
Denne lille Bog, indeholder Materialier til Øvelse i de 4 Specier i ubenævnte Tal; som ogsaa Anviisning for den, som vil undervise Børn i Regning hiemme. Da man har erfaret, hvormeget Læsningen fremmes ved Hielp af den huuslige Underviisning, saa er det at formode, at det samme vil blive Tilfældet med Regningen, naar de nødvendige Hielpemidler dertil haves. Den, som har befattet sig med at undervise Børn i Regning, har vistnok erfaret, at denne Underviisningsgreen særdeles underholder, vækker og skiærper de barnlige Evner. Prisen er 6 Skilling pr. Explr. i r. Mat. og gives desuden pr. 100 Explr. 25 Friexplr.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-06-23
Jndbundne Explr. kan ogsaa erholdes med samme Rabat, kun at Bindet betales med 4 Skilling pr. Explr.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-06-23
Auction. Jfølge forud skeet Execution og Udlæg for kongelige Skatter og Afgifter, bliver den Selveiergaardmand Christoffer Pedersen paa Askøe, tilhørende Eiendomsgaard med tilliggende Hartkorn 2 Tdr. 4 Skpr. 2 Fdkr. 2 Alb. paa bemeldte Askøe, bortsolgt ved 3de offentlige Auctioner som afholdes: Fredagen den 7de Julii Fredagen den 21de dito 1837, Formiddag Kl. 11. Løverdagen den 5te August De 2de første Auctioner afholdes paa mit Contoir, og den 3die paa selve Stedet; hvilket herved bekjendtgjøres, saavel til de Lysthavendes som til Pantecreditorernes Efterretning, overeensstemmende med Placaten af 22de April 1817. Conditionerne hvorefter Eiendommen bortsælges er til Eftersyn paa mit Contoir. Feiøe den 14de Junii 1837. Petersen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-06-25
Lollands-Falsters 31te Aargang. No 72. StiftsTidende. Privilegeret til Forsendelse med de Kongelige Brevposter. Redigeret, forlagt og udgivet af C. F. Tidemand, Procurator. Trykt i Wilhelm Maubs Officin i Nykjøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-06-25
Tydskland. Prindsesse Helenes Halvbroder, Storhertugen af Mecklenburg-Schwerin, har stedse modsat sig hendes Formæling med Hertugen af Orleans, og er endog i denne Anledning kommen Uenighed med Kongen af Preussen. Grunden hertil maa imidlertid ene søges i, at han har anseet denne Forbindelse for upolitisk, og ikke stemmende med Søsterens Fremtidsvel, hvorfor han og ved Afskeden har sagt til hende: "Saalænge det gaaer Dig vel, behøver Du mig ikke; men skulde din Skjæbne undergaae en Forandring, og gjøre det ønskeligt, da ere mine broderlige Arme stedse aabne for Dig og din Gemaal, ligesom mit Land for dem, der maatte følge Dig. Denne Yttring synes stærkt at tyde hen paa, at ikke Alle troe paa en langvarig Rolighed i Frankrig.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-06-25
Fædrelandet. Den danske Corvet Flora befandt sig paa Hertugen af Orleans Formælingsdag i Brest, og den Jver, som sammes Officerer beviste for at deeltage i Festen, bidrog til dens endmere Forhøielse; de danske Officerer have ogsaa fundet den hjerteligste Modtagelse hos den franske Marines Officerer. (Kbhpst.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-06-25
Spørgsmaalet og Stænderne ville blive sammenkaldte til førstkommende October synes langt mere at beskjæftige de slesvig-holsteenske Journaler end de danske. Seer man hen til det egentlige Resultat, den sidste Stænderforsamling har fremkaldt, og som i Grunden er intet, eller meget ubetydeligt, da synes den hele Sag at maatte være temmelig ligegyldig, men i Kieler Correspondenz-Blatt har en Jndsender betragtet Spørgsmaalet fra en Side hvorfra det unægtelig faaer særdeles megen Jnteresse - Jndsenderen, der selv er Stænderdeputeret, siger nemlig blandt Andet: Blive Stænderne, ikke indkaldte til den ved Grundloven bestemte Tid saa bliver derved Grundloven, strax efter at den er udkommen, hæftig rystet i sine Grundpiller, og saaledes et sikkert meget beklagelsesværdigt Resultat fremkaldt. Meget let vilde da blandt flere ogsaa den Mening danne sig, at naar allerede nu en saadan, skjøndt kort, Opsættelse finder Sted, kunde maaske senere en længere, ja endog en flereaarig Opsættelse komme i Brugt. At det til enhver Tid vilde virke skadeligt paa Stænderinstitutionen om en saadan Mening fik Indgang, kan ikke betvivles, men at den især i denne Stænder Justitutionens og Almeenaandens Udviklings Periode maa virke dobbelt skadeligt bringer os til ganske at deele Jndsenderens Ønske om, at denne Sag snart maa blive afgjort paa en for Publikum tilfredsstillende Maade. Ba
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-06-25
Kallundborg. Den 15de, 16de og 17de Juni blev Uld=Markedet afholdt, hvortil var ankommet circa 48,000 Pd. Uld. Skjøndt Priserne fra flere i Tydskland afholdte Markeder ere noterede 30 pCt. lavere end ifjor, bleve dog adskillige Partier forædlet Uld solgt til en Priis, som kun var 16 a 17 pCt. lavere end i 1836. Den høieste Priis, som blev betalt for Merino Uld, var 1 Rbd. pr. Pd., og de fleste Partier, som solgtes af denne Sort Uld, betaltes med 5 Mk. pr. Pd.; ægte Southd. Uld blev betalt med 3 Mk. 10 s.; Blandings= og Land-Uld med 2 Mk. a 2 Mk. 2 s. Et Partie Dishley=Uld solgtes til 2 M. Vel bleve flere Partier Uld usolgte, men dette maa snarere tilskrives Sælgernes Uvidenhed om Uldprisernes betydelige Fald, end Mangel paa Kjøbere til Uldens virkelige Værdi. Til Beviis herfor kan anføres, at der forgiæves blev buden 1 Rbd. pr. Pd. af et Partie Merino Uld, og at der var Southdowns=Uld paa Markedet, som blev taget tilbage, fordi der ikke kunde naaes en Priis af 4 Mk. pr. Pd. Ulden, som blev solgt her paa Markedet, blev saaledes godt betalt, i Forhold til Priserne paa Continentet, og enhver Uld=Producent i Danmark maa glæde sig over at der ved JndretJuningen af dette Marked er aabnet ham rimelig Udsigt til hvert Aar at kunde realisere sin Uld til (Berl. Tid.) dens virkelige Værdi.