JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-03-16
Kjøbenhavns Børs, d. 16 Martii. Cours. Hamb. 2 M. 245, a visto 248. Spec. 250. - Specier solgtes til 15 Rbmk. Obligationer (uden Renter) 87 a 88. Nationalbank-Obligationer (af Laanet d. 2 Febr. 1820) 102 1/2 a 103 Rbd. r. S. (uden Renter) eller 128 1/2 a 128 3/4 Rbd. Sedler pr. 100 Rbdl. r. S. - Norske Sedler 16 1/2 Rbdlr. pr. 10 Specier norsk. Norsk Laan 6 pC. Obligationer Bcomk. 106. Svenske Sedler 59 1/2 s. - Disconto 5 pC. Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-03-20
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Eenogtyvende Aargang. No. 23. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 20 Marts 1824.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-03-20
Jstedetfor først at bestemme Communers og Districters Skattebidrag efter deres Folkemængde - hvilken Maalestok skulde blive gieldende for stedse - og derefter repartere den paa hver enkelt efter dens rene Jndtægt, synes det under alle Omstændigheder rigtigere, strax at gribe hertil, ved at bestemme, at enhver Skatte ydelse skulde skee i mueligste Forhold til den rene Jndtægt; hvorved netop alle de samme unægtelig store - Fordele vandtes, som Forfatteren af meerbenævnte, i Skilderiets sidste Aargang No. 2 indførte Afhandling, ved sit Forslag tilsigter, og som hver Upartisk vist med ham, inderlig maa ønske sit Fædreneland erhvervede. At et saadant, paa en urokkelig Grundvold opført, Skattesystem - der passede til Tidens Aand, som forkaster alt Vilkaarligt, og fordrer Indretninger, der bygges paa Fornuftslutninger; der kun kræver, hvor virkelig noget er at faae (altsaa ei efter Nominalitet, men stræng Realitet); der, inden kortere eller længere Tid, dog maa indføres, da allerede nu, for Mange, den fuldkomne Umulighed viser sig, at kunne yde de Paalæg, der, efter nærværende Beskatningsmaade, tilkommer dem at udrede – maa blive et almindeligt Ønske, er upaatvivleligt; men Mange frygte for de med Udførelsen forbundne Vanskeligheder, der endog af Nogle formenes at grændse til Umuligheder. Jmidlertid vil man, ved at læse Statsraad von Jakobs før nævnte "Staats-Finanz-Wissenschaft, hvori endog Detaillen af et saadant paa den rene Jndtægt grundet Skattesystem saaledes er angivet, at det kan tjene til Ledetraad ved enhver, efter Omstændighederne modificeret, Udførelse, bemærke, at denne Frygt er ugrundet; hvortil Retfærdighedens, som den fornuftige Friheds Ven og Vilkaarlighedens Fiende inderlig vil glæde sig. Om Forfattere. Vi talte i forrige No. om Aandsfosternes Jordemødre. Boghandlerne; vi ville nu tale et Par Ord om dem, der undfange og føde disse Fostere, Forfatterne. Der gaves Forfattere længe førend der gaves Bøger. Digterne vare de første, og de ældste Digte forplantedes fra Mund til Mund, fra Slægt til Slægt af Nationer, der hverken kunde læse eller skrive. Digterne qvade ligesom Sangfuglene synge, af en ubevidst Naturdrivt, og deres Toner fandt en Gjenklang i medfølende Hjerter. Det være nu Sandhed eller blot Poesie, at een af de første blandt Digtere var en Tigger, saa viser det dog, at man i de ældste Tider ikke stemte den gyldne Harpe for at behage og smigre en Mæcen. Jo mere den saakaldte Cultur steeg, destomere blev det en Næringsvei at digte og at skrive. Vi forbigaae hvad de romerske Hofpoeter fornedrede sig til, endog i nok saa guddommelige Vers og mesterlig Prosa. Fra den Tid af man begyndte at dyrke Konst og Videnskaber. ikke for deres egen Skyld, men for at skaffe sig jordiske Fordele, maatte al sand Konst og Videnskabelighed om just ikke synke, saa dog blive afhængig af Herskernes Luner og Tidernes Omskiftelighed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-03-20
Bogtrykkerkonstens Opfindelse har i det Hele taget, været en stor Velgierning for Menneskeheden, men den har ogsaa medført sine Ubehageligheder. Saalænge den ikke var til kunde rigtig nok Massen af Folket lettere holdes i Uvidenhed og hver Lysstraale hindres fra at trænge ind. Men ved dens Indførelse blev det igjen mueligt, at lede den offentlige Mening efter de herskende Partiers Ønske. Uden Bogtrykkerkonsten havde en fransk Revolution neppe kunnet opstaae. Ligesom det Gode ved den let lader sig forplante, saaledes lader sig ligeledes det Onde ogsaa ved den let udbrede. Derfra de mange forunderlige Særsyn, man saa ofte er Vidne til derfra de hurtige Overgange fra Vantro til Overtro, fra Terrorisme til Aristocratisme, fra Frihedsraserie til Trældomsaand. Derfor er ogsaa, med al den Oplysning, Aarhundredet roser sig af, Alting tænkeligt, Alting mueligt i vore Dage. Ved Bogtrykkerkonsten er Boglæsning efterhaanden bleven til en Fornødenhed blandt de fleeste Classer. Ganske undværes kan aandig Føde lige saa lidet som den legemlige. Derved er Skriverie blevet til en Jndustrie, der lige saa vel har sit Moderige, som Klædedragten. Nyt skal der bestandigen leveres, lige meget om det Nye er godt eller slet, gavnligt eller skadeligt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-03-20
Som oftest seer man sig af Mangel paa Nyt nødsaget til at tage det Gamle frem igien, og give det et nyt Snit eller en anden Udstaffering. Maaskee er den lærde Jndustrie, naar den misbruges, den skadeligste blandt alle Jndustrier, da den griber saa meget ind i Menneskelivet. Bogfabricanten vil leve, og skal han leve, saa maa han ikke allene smigre sin Tidsalders Yndlingsfordomme, men endog finde paa ny eller fremdrage halv forglemte, for at prøve, om han derved kan faae Læsere til at bide paa Krogen. Man see engang et Leipziger Messecatalog. Hvilket broget Kaleidoscop. Hvilken Trængsel om, at komme først til Møllen i Jdeernes Rige, Man snuser efter Læsesmagen ligesom Spor hunden efter Vildtet. Falder en Kæmpe som Napoleon, saa styrte Legioner skriblende Dverge løs paa ham. Tales der om Constitutioner, saa er en Hær af constitutionelle Penne i Bevægelse. Skriver endog kun en Forfatter en Bog, som giør Lykke, saa faaer han, lig en Commet, en lang Hale af Efterlignere i Hælene. Kort, man seer saa aabenbart den Aandsfattigdom, den Forlegenhed for at ville tale, skjønt man baade mangler Æmne og Ævne dertil, at de fleste Læsere dog tilsidst maa væmmes ved denne elendige Jndustrie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-03-20
Mange af de Lærdes trange Kaar, især i Tydskland, bidrager til, at de maa gribe til Pennen, og at Konsten saaledes virkeligen maa søge efter Brød."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-03-20
Dette er ogsaa den vigtigste Aarsag til Literaturens Forfald. Hver Boghandler vil have sit bestemte Antal Artikler færdigt til hver Messe, omtrent som en Skomager, der reiser til Markedet, maa have et vist Antal Sko og Stovler svet. Derfor blive sædvanligen Bøgerne ligesom Støvlerne, og Støvlerne ligesom Bøgerne: Varer uden Hold. De graadige Læsecirkers og Læsebibliothekers Gab staaer altid aabent, og skal fødes med lutter Nyheder. Derfor maa Himmel og Jord sættes i Bevægelse og Phantasmens uhyre Rige gjennemseiles fra et Hjørne til det andet, for at opdage, ligesom i Polar søen, nogle hidtil ubekiendte Øer, eller som i det indere Africa, nogle nye Landstrækninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-03-20
Over en ny Roman af Walter Scott falde de hungrige Oversættere ligesom en Flok Høge over en stakkels vildfarende Due.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-03-20
Indenlandske Efterretninger. Den 15de d. M. døde Conferentsraad Peder Wormskjold, Deputeret i Rentekammeret og for Financerne, Storkors af Dannebrogen og Dannebrogsmand, i en Alder af 74 Aar. Han havde studeret i Sorøe, og især lagt sig efter Cammeralvidenskaben. J den for Landbosagen nedsatte Commissions Acter læses en Afhandling fra hans Haand, denne Sag angaaende. Ogsaa har man af ham en trykt latinsk Tale paa Kongens Fødselsdag. Han var rørig og virksom lige indtil sin høie Alderdom, og man saae ham næsten hver Morgen gaae fra sin Bolig i Frederiksbergallee. ind til Staden. - Hvad Familien Wormskjold angaaer, da nedstammer den fra en Thuringsk Slægt, af hvilken indkom Jørgen Womb, gift med Margr. Biørn, hvis Søn, Jørgen Ernst, var med ved Hyldingen i Odense 1580. Af den formodes at nedstamme Henrich Christian Worm til Bramminge, Secretair i det danske Cancellie, som blev adlet 1757 med Tilnavn Wormskjold.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-03-20
J Magazin for militair Videnskabelighed, 7de Aarg. 1ste Hefte, findes et Fac simile af et Brev fra Helten Peder Skram. Det er dateret "thend 26 Dags agusti Aar (efter Christi Byrd) 1565 og meddeelt Magazinets Redaction til Afbenyttelse af Hr. Professor Nyerup. Skriften er meget tydelig og solid.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-03-20
Ved den sidste Opførelse af Rossinis Opera Skaden, for fuldt Huus, lod atter en Deel Pibere sig høre; men i Adresseavisen læses en Opfordring til Theaterdirectionen, hvori det hedder, at "Directionen vilde gjøre sig den største Deel af det musikelskende Publicum forbunden, ved at lade Skaden gaae endnu engang Abonnenterne rundt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-03-20
Dampskibet Caledonia er bestemt til, for første Gang i dette Aar, at afgaae fra Kjøbenhavn til Kiel den 13de April.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-03-20
J Obligationshandelen har det i disse Dage været meget levende paa vor Børs. Kongelige Obligationer vare i en Tid af nogle Uger stegne fra 80 til 88, de paaløbne Renter fra 11 December f. A. uberegnede. De Handlende ere blevne enige om, at i Fremtiden danske Obligationer, ligesom de udenlandske, skulle sælges uden Renter, og at Renterne fra den sidste forløbne Termin af, indtil Salget skeer, altid skal godtgjøres Sælgeren. I Gaar vare de igjen gaaede ned til 86 1/4 uden Renter. - Ogsaa de asiatiske Actier ere stegne fra 75 til 85 Rbdlr., fordi disse Papirer nu svare 4 Rbdlr. af hver Actie, altsaa omtrent 5 Rbdlr. af hvert Hundrede, og have det Fortrin for Obligationer, at deres Værdie betydeligen kan stige. Allene derved, at Kgl. Obligationer, hvoraf Compagniet eier en Capital af 1 Million, i den sidste Tid ere stegne, har denne Deel af sammes Eiendomme forbedret sig over en Sextendedeel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-03-20
Mariboe, den 12te Marts. Hvorledes de omreisende Haandværksburscher i den senere Tid ere tiltagne i Antal, til stor Besvær for Landboeren i Særdeleshed, sees heraf, at i Aaret 1823 allene fra Gaabense ere overførte til Sielland 1426, og fra Nytaar indtil Dato 187, og det, uden at disse have erlagt nogen Betaling for deres Overførelse. Det gaaer endog saa vidt, at de af Sognefogderne ordentligen maa indqvarteres i Byerne omkring paa Falster, 12 a 16 af Gangen, og det maa da befrygtes, hvis de blive gjort Noget imod, udøvelsen af deres Ondskab paa en eller anden Maade. De ere for størstedelen Udlændinger. (Mariboe Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-03-20
Blandede Efterretninger. Den Uforstand og Skjødesløshed, hvormed man i Egnen af Rom tilintetgjør de kostbareste Oldtidslevninger, overgaaer al Beskrivelse. Opdagede Bygninger, hvor mærkværdige de end maatte være. i Henseende til Alder og Historie, blive sædvanligen ødelagte, efterat man har borttaget det, som findes deri. Finder man hverken Statuer eller Kar, saa søger den, der har paataget sig Gravningen, at holdes skadesløs ved Teglstenene eller Marmorbeklædningen; thi disse Materialier ere i Almindelighed, endog efter Aartusinders Forløb, endnu bedre, end de man nu forfærdiger, og erstatte gjerne Omkostningerne ved Gravningen Saaledes blev Servilliernes skjønne Gravmæle, som man velbeholdent fandt ved Via Appia, hvori Statuer og Sarcophager befandt sig paa deres oprindelige Sted, gjort ryddeligt, Basrelieferne nedtagne fra Loftet, og derved eet af de mærkværdigste Monumenter ødelagt. (Sammenligner man den Vandalisme, som i Rom moder de udødeligste Konstværker, med den Liberalitet, hvormed man i de nyeste Tider i Danmark hegner om Minder fra en konstløs og raa Old, saa kan man ikke andet end forundres over den besynderlige Gang, Culturen har taget.)J London er 1823 udkomne Efterretninger om en vis P. Hunters Fangenskab blandt de nordamericanske Vilde fra hans Barndom af indtil hans nittende Aar.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-03-20
En Enke brændes.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-03-20
Den 14 April f. A. døde i Serampore Ramkomoursen en indfødt, meget høit agtet Læge. Han har ideligen været brugt af vore indfødte Brødre og har betjent vor elskede Khrishoo paa hans Dødsseng. Samme Dags Aften blev hans Enke brændt tilligemed hans Liig i Ballushvore Ghaut i Nærheden af Serampore, med de sædvanlige Grusomheder. - Vi maa beklage, at vi ikke havde mindste Efterretning om denne Omstændighed, førend Baalet blussede og Samqvemstiden var forbi. Han var omtrent 45 Aar og hun 37. Hun havde kun en eneste Datter, som er gift. Hendes sidste Ønske at see hendes Barn, blev hende nægtet, maaskee frygtede man at hendes Moderfølelse vilde have bragt hende til at forandre sin ulykkelige Beslutning, og dette vilde berøvet disse blide og medlidende Hindoos den Nydelse, at være Vidne til at see hende blive levende brændt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-03-20
Kjøbenhavns Børs, d. 19 Martii. Cours. Hamb. 2 M. 245, a vista 248. Spec. 250. - Specier solgtes til 15 Rbmk. Obligationer (uden Renter) 86. Nationalbank Obligationer (af Laanet den 2den Febr. 1820. 102 1/2 a 103 Rbdlr. r. S. (uden Renter) eller 28 1/2 Rbd. Sedler pr. 1000 Rbdl. r. S. - Norske Sedler 16 1/2 Rbdlr. pr. 10 Specier norsk. Norsk Laan 6 pC. Obligationer Bcomk. 105. Svenske Sedler 59 1/2 s. - Disconto 5 pC. Af dette Blad udkomme ugentlig to Numere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-03-20
J Følge Kgl. allernaadigst Tilladelse, forsendes det med Brevposterne, og kan bestilles paa alle Postcontoirer. Her i Staden modtages Subskriptionen hos Bogtrykker Höecke, i store Helliggeiststrædet No. 144. Enkelte Numere overlades ikke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-03-20
Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-03-23
(Jndsendt.) En liden Historie. Alle nyttelig at læse, om end ei Alle lige let at fordøie. For nogle Aar siden befandt Hr. S..... sig med en reisende Lærdmand, for hvem han gjerne gad lagt sit Kiendskab til Kunsten for Dagen, i Hans Sachsens Gjæstgiversted, den forgyldte Musefælde, i Nürnberg. Paa den anden Side af Værtshuusbordet sad der en Side 164 og 165 af Wanderbüchlein eines reisenden Gelehrten na Salzburg, Tirol und der Lombar. de von Dr. G. H. Schubert. Er langen 1823. Borgermand som pegede hen paa Vægen bag Kakkelovnen og spurgte Værten: "Hr. Hoger! hvad har De for et Billed der, Værten var just ifærd med at gjøre en Regning op med Budet fra Vach og kunde, saasom han talte Penge efter, ikke dengang svare paa Spørgsmaalet, Strax var Hr. S... vedhaanden, stillede sig hen for Stykket, besaae det paa høire, besaae det paa venstre Side, ovenfra og nedenfra, for, som det hedder, først at finde det rette Lys, men kunde ikke ganske blive klog paa, om det var malet i gammelhollandsk, eller nyhollandsk Maneer, i græsk, eller i latinsk Stiil. Tilsidst, faldt det ham lykkeligviis ind, at den forgyldte Musefælde maatte være et meget gammelt Værtshuus; tillige havde billedet noget Antik og Eget i Foldekastet, saadan en sær Holding og sodet Colorit fra Siden af, at han ikke troede at skyde farliglangt forbi, om han foreløbigt svarede Borgermanden og den reisende Lærde, der stod ved ham: "Billedet er et meget gammelt Stykke og maa i det mindste være malet af Bedstefaderen til Albrecht Dürers, eller maaskee endog Bedstefaderen til Raphaels Læremester. Værten, der imens var bleven færdig med sin Sammentællen, gjorde imidlertid dengang hans Kundskab tilskamme; thi han kom smillende til og sagde: "nu skal jeg sige Dem det; Billedet har min Gudfader, Tobaksdaasemageren i Gostenhof, malet, han, der før har boet paa Hospitalskirkegaarden. O. J Kunstkjendere, J Kunstdommere læser! læser! læser. Misceller. "Hvorledes gaaer det til - spurgte nyligen en Mand i et Selskab – at nu, da der klages saa meget over Mangel paa Afsætning, levere vore Presser af alle muelige Slags Blade og Journaler langt flere end i de meest glimrende Tider." – "Hvoraf kommer det – svarede en Anden, at min Gjenbo Hattemageren, saalænge han var formuende, ikke kunde opnaae den Lykke at faae en Livsarving, og derimod nu, da han er saa fattig som en Kirkerotte, hvert Aar seer sig beriget med en Glut?"
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-03-23
Mærkeligt er det, at the Scool for Scandal, Bagtalelsens Skole, der endnu bestandigen sees med Begjerlighed paa vor Skueplads, i Engelland selv, hvor den først fremkom, ikke gjør nogen Lykke mere. Mon det er gaaet dermed, som med Moderne, der, naar de allerede ere gamle udenlands, betragtes som nye hos os,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-03-23
Blandede Efterretninger. J Morgenblatt læstes for ikke længe siden en Correspondentartikel, hvori det hedte, at Fængslerne i Altona, under Hs. Majestæt Kongens Ophold i denne Stad, befandtes usunde; at Johann Heinrich Viehlmann, Advocat Rathgens formeentlige Morder, siden den Tid er bleven mildere behandlet, og at han havde faaet et andet, bedre Fængsel, istedet for den næsten tilmurede underjordiske Hvælving, hvori han did til havde siddet og ingen Solstraale kunde trænge ind. Mod disse Yttringer har en af Altonaes Jndbyggere taget til Gjenmæle. Den Bygning, hvori Criminalfængslerne findes, er af ny opbygt for 25 Aar siden og indrettet til dette Øiemed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-03-23
De syv i mellemste Etage værende Fængsler ere forsynede med store Vinduer, for hvilke der rig tig nok er Jernstænger, ud til Gaden; dog ere de ikke allene tilstrækkeligt lyse, men ogsaa passende høie og rummelige; ogsaa findes der Indretning til Natteleie og Varme om Vinteren. To andre paa Bagsiden af Bygningen liggende Kamre, der ere bestemte for farligere Fanger, som man især maa befrygte at ville udbryde, ere til dette Formaal indrettede med endnu større Forsigtighed, af hvilken Aarsag Vinduerne, som vende ud til Gaarden, ere mindre og høiere oppe end de andre. Men heller ikke mangle disse Lysning eller Varme om Vinteren; begge undersøges aarligen. eengang af Politiemesteren. Monarken havde saa meget mindre Anledning til at yttre Mishag, som Han har fundet Fængslerne, paa tre, af Viehlmann, hans Kone og en tredie her opbevaret Fange nær, ubesatte. Viehlmann befinder sig endnu i samme Fængsel, som ved hans Ankomst til Altona. Hovedvagten, i hvis anden Etage de herværende Criminalfanger sidde arresterede, har aldeles ingen Kielder, og endnu langt mindre en tilmuret Hvælving. Under Slutterens lige over for liggende Bolig findes vel en Kielder, der kan benyttes til Fængsel; men i mange Aar er denne ikke bleven brugt, uden af de franske og hollandske Tropper, som 18089 havde hobeviis opbevaret der deres Fanger. Viehlmann holdes fast paa det forhennævnte Sted, paa Grund af hans tidligere Undvigelse og hans Forsøg at bestikke de i Meklenborg arresterede Personer. Viehlmanns Sag ventes nu snart paadømt. Der er største Sandsynlighed for, at han allene er Ophavsmanden til det paa Advocat Rathaen begaaede Ran og Mord.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-03-23
Ved sidste Udstilling i Louvre i Paris behøvede den berømte Fabricant Ternaux en heel Sahl blot til sine Shawler og sine Klæder, og havde endda saa lidt Rum dertil, at han maatte have en Udstilling hjemme i sit Huus. Naar man seer hans mange Producter, saa begriber man først, hvorledes det er mueligt, at han kan sysselsætte 6000 Mennesker. Hidtil fandt overdaadige Damer, at hans Shawler ikke vare saa gode som de ostindiske, fordi de ikke kostede saa meget.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-03-23
For at afhielpe denne Feil har Ternaux ladet forfærdige adskillige Shawler, som alle Damer, ere henrykte af og som koste adskillige Tusinde Franker. - J en anden Sahl havde Haarkonstnerne deres Sager, som Haarlokker, Haartourer a. opstillede. J en tredie Parfumeurerne deres forskjellige Arter lugtende Vande og Sæbe. J en fjerde Syerskerne deres Konstværker, f. Ex. et under Glas opsat Snørliv, som var tiltænkt Hertuginden af Berry, der opvakte det smukke Kjøns Beundring. Lampehandlerne havde i et eget Værelse udstillet deres Opfindelser af de smukkeste Glaslamper, i Form af Slanger, smukke Arabesker &c. En stor Sahl. glimrer med de kostbareste musikalske Jnstrumenter af forgyldt Mahognie. Bogtrykkerkonsten, havde leveret smukke Pragtværker og Mønstere af alle Slags Typer. Ved Siden af de typographiske Mesterværker fortjene de af Bogbinderne udstillede at nævnes. De Pariser Bogbindere kunne snart, som Thomas Paine i London, føie Beskrivelser til deres Bind og lade sig betale nogle Louisd'orer for et Bind. Hovedproducterne af den Lyoner Konstflid ere Silkestoffer, over 80 Slags, fra den simpleste Taft indtil svære Guld-og Sølvbrocader til Prydelser for Kirker, og Palladser. Af Hattemagerarbeider leverer Lyon de første i Frankrig. J de tilstødende, Sale fandtes Vaser og Toiletter af Chrystal med forgyldt Indfatning, konstigt indlagte Møbler, ligeledes med Bronze, bemalet Porcellain, uhyre Sourtouts af forgyldt Bronze og Chrystal forFyrstetafler, Tapeter, adskillige Slags Arbeider, af Elfenbeen, Perlemor &c., et bølgeformigt stribet Glas til Fyrtaarn, en Glascylinder, 52 Tommer høi; delige Statuer af Carton pierre.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-03-23
Julius Klaproth har i det asiatiske Selskab oplæst en Afhandling om Oprindelsen til Papir penge, hvori han af chinesiske Skribenter beviser, at Papirpengene ere opfundne i China. Den ældste Finantspeculation, opfunden af de chinesiske Ministere til at dække de store Statsudgivter, skriver sig fra Aaret 119 for den christelige Tidsregning, under Keiser U-Ti af det store Dynastie, da phi-pi eller Huudværd blev indført. Det var Stykker Skind af en vis hvid Hjert, som fødtes i Palladsets indere Park. De holdt en chinesisk Fod i Qvadrat og vare pryvede med Malerier og fine Broderier. Enhver af Prindserne eller af de Store, og selv Lemmerne af den Keis. Familie, der vilde gjøre Keiseren Cour, eller som bleve indbudne til Ceremonierne og spiste i Palladset, vare forbundne til at bedække sig med en saadan Hund. Keiserpalladsets Minister havde fastsat Prisen for en saadan phipi til 40,000 Dinar. (300 Fr.). 60517 efter Chr. F., da Forvirringen havde naaet den høieste Grad, bleve alle Slags Ting, som smaa runde Jernstykker, Stumper, Klæde, ja endog Lapper Pap brugte som Penge. 807 efter Chr. F. tvang Keiseren Kjøbmændene, og de rige Familier til at deponere Penge i de offentlige Casser, mod at faae Beviser, som circulerede overalt og kaldtes flyvende Mynt. 997 udstedtes paa samme Maade Beviser, der kaldtes beqvem Mynt. Deraf havdes 997 i Forraad 1,700,000 Unzer Sølv, som 1021 forøgedes med 1,130,000 Unzer. Fra Aaret 1160 til 1166 havde man forfærdiget for 28 Mill. af et Slags Assignater, som siden endnu blev forøget med 15 Mill. 600,000. Desuden havde man endnu andre Papirer, og hele Riget var saaledes oversvømmet med Papirpenge. Aaret 1264 havde man Sølvobligationer. Man seer af den hele Beretning, at Papirpengesystem har været indført og brugt i China siden mange Aarhundreder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-03-23
J forrige Aar er udkommet en ny Oversættelse af Swedenborgs theologiske Skrifter, ved Dr. J. F. J. Tafel. Oversætteren er kommet saa vidt i sin Tro paa Swedenborg, at han paastaaer, at den, der vægrer sig for at troe ham, ikke allene handler uforstandigt og inconseqvent, men endog i høieste Grad usædeligt og uretfærdigt. Swedenborg er altsaa troværdig; det er sandt, at Herren selv har aabenbaret sig for hans aandige Synsorganer, og umiddelbart afsendt og udrustet ham, at forkynde det Ny Jerusalems Lære, at han i 28 Aar har seet Himmel, Helved og Hades, og givet os den samme Lære, som Englene have i Himlen - at hans Lære er ufeilbar og guddommelig &c.