Den Vest-Sjællandske Avis, 1830-12-17
Nyeste Post Efterretninger. Der berettes fra Vien under 7de December, at der paa denne Dag er ankommen en Coureer dertil med det Budskab, at Pave Pius den VIIlde er død efter en langvarig Sygdom. Vesuv hænger sin Fakkel over hans Grav og Jtaliens Trængsler. Et nyt Svælg har aabnet sig i dens Krater, hvoraf det har udkastet megen harpixagtig Materie, en Mængde Lava og mange Stene; Delonationer og en indvortes Bragen har ladet sig høre i Bierget, som betragtes som Forbuddet paa en forestaaende Eruption; og en Røgstøtte steeg ogsaa faa Dage efter i Veiret. – Som det giærer i Jtaliens Jndvolde, saaledes giærer det paa Jtaliens Overflade. Stemningen i det Neapolitanske skal være temmelig uroelig, i det mindste fortælle de Franske Efterretninger, at den unge Konges Proclamation har ikke frembragt nogen gunstig Virkning, at Regieringen har taget overordentlige Forholdsregler, at 50000 Mand uopholdelig marschere omkring i Landet, for at holde Roligheden vedlige, at den hele Kongeligt Familie har trukket sig tilbage til Portici, at de Franske Courerer ikke maae passere over Grændsen; men maae afgive deres Papirer paa de Romerske Grændser og der modtage Svar, at Vicekongen i Palermo er bleven arresteret, hans Pavirer forseglede og han selv bragt paa et Dampskib til Neapel. Man forsikkrer, hedder det tilsidst, at Ferdinand den 2den vil give sit Folk en Constitution - Fra Kongeriget Sardinien havde de Franske Blade ligeledes meget at fortælle om indvortes Uroeligheder. I Genua skulle over 40 Adelige være blevne arresterede og bragte til Fenesstrelles. Det samme er Tilfældet i Nizza En Sardinsk Officeer, omgivet af en Mængde Mennesker, traadte op paa Victors Pladsen, og raabte: Frieheden leve, men blev arresteret som afsindig. 3 Savoyen skal der herske megen Uroelighed og nogle Piemontesiske Skildvagter ere dræbte. J Turin ere Kanonerne i Castellet rettede imod Staden. Politiet underholder Spioner i de offentlige og mange private Huse. Fyrsten af Carignan er forviist til Genua. – Fra Lissabon berettes over England: at det er langt fra at Don Miguel tegner til at ville forunde nogen Amnestie; tvertimod tage Arrestationerne bestandig mere til. Hertug Carl af Brunsvig er, efterat have opholdt sig i 4 Dage i Gotha, afreist imellem d. 6te og 7de Decbr. til Metz. Det er bekiendt at hans Feldtog mod Brunsvig aldeles mislykkedes. Ved sine demokratiske Proclamationer og Henvendelsen til den ringe Mand, havde det lykkedes ham at samle paa Grændsen henimod 500 Mennesker af den laveste Klasse, commanderede af en Skrædder; men hans Bevægelser, for at trænge ind i Landet mislykkedes ved Lieutenant Jagers resolverte Forhold, Hertug Carl skal have udviist den største Feighed ved denne Anledning. Hertug Vilhelm har nu ved en Proclamation af 7de December indtil videre overtaget Regieringen. - J Wismar ere den 8de indrykkede Storhertugelige Meklenborgske Tropper med to Kanoner, og Undersøgelser skulle anstilles over de urgelige Borgeres Forhold, hvilke skulle straffes efter Lovens Strenghed. - J Belgien er det langt fra at være roeligt. Jndvaanerne i Antverpen ere komne i Strid med de belgiske Tropper, have bevæbnet sig, og skulle have drevet disse ud af Staden, og have anmodet General Chasse om at overtage Regieringen over den. Kongen af Holland skal vægre sig ved at lade Skibe komme til Antverpen og Gent fordi de da skulle passere igiennem det Hollandske Distrikt og de militaire Linier. Han skal have erklæret Hr. Carthvrigt: at hans Allierede have høitidelig garanteret ham Souverginiteten over Nederlandene, at han vil forsvare sig til det yderste og ikke taale den ringeste Forbindelse imellem de troe og de rebelliske Provinser. Den Belgiske Congres har holdet en Forsamling desangaaende og Dhrr. Bresson og Carthvrigt have anmeldet, Kongens Afslag for dem og anmeldet, at Sagen skal blive indstillet til den Londonske Congresses Afgiørelse. Saameget er vist, at de Belgiske Tropper concentrere sig stærkt paa de Hollandske Erændser, og at man ventede fra Hollands Side et Angreb paa dem. Det hedder at Nordbrabant skal være i Oprør og at Protestanterne og Catholikerne kæmpe der imod hinanden; Hovedaarsagen til disse Uroligheder er at Kongen ikke vil aabne Scheldefloden. Man ruster sig nu i Holland paa det alvorligste til Forsvar, Kongen har ladet alle de Penge, som han har havt deponerede i England bringe tilbage til Haag. Over to Millioner Unzer Guld ere allerede ankomne. Hr. van de Weyer er afreist fra Brussel til England og Lord Ponsonby er som Engelsk Gesandt i Hr. DeCarhtorigts Sted ankommen til Brüssel.