Viborger Samler, 1830-07-08
Spanien. Hr. Peres de Castro, som ved Cortes=Constitutionens Gjenoprettelse i 1820 var Minister for de udenrigske Anliggender, og efter dennes Omstyrtelse har opholdt sig i S. Sebastian, har faaet alle sine forrige Værdigheder og Æresposter og selv sin forrige Gage af 300,000 Realer tilbage. To Brodersønner af ham ere ligeledes ansatte i det udenlandske Departement. De Apostoliske see naturligviis meget skjævt til enhver slig Tilnærmelse af Kongen til liberalere Grundsætninger. Det vil nu vise sig, hvorvidt hans tilbagekaldte Yndling, Don Antonio Ugarte, kan bevirke nogen Forandring heri. Denne var forhen den almægtige Bestyrer af Camarilla, og man pleiede at kalde ham Antonio den 1ste. Nogle paastaae, at den franske Gesandt Vicomie de St. Priest, har bevirket hans Tilbagekaldelse, for ved hans Hjælp at erholde et, Congregationen aldeles hengivent, Ministerium. - Generalcapitainerne af Catalonien og Galicien, der med kongelig Tilladelse opholdt sig i Madrid, have faaet befaling til at vende tilbage til deres Provindser. De med den sidste Coureer fra Arragomen indløbne Efterretninger gjøre det nødvendigt for Regjeringen at gribe til alvorlige Forholdsregler for at skaffe sig Lydighed hos denne Provindses Jndvaanere, der ikke længere vil underkaste sig Lodkastningen til Militsen, da de paastaae, at de ogsaa besidde Privilegier, der er ligesaavel grundede som de baskiske Provindsers. Allerede for nogle Maaneder siden erholdt Generalcapitainen af Arragonien, Don Ph. S. Marco Arrestordrer fra Regjeringen for muligt indtrædende Tilfælde, men svarede derpaa, at Gemytterne vare i en saadan Bevægelse, at han ikke ansaae det overeensstemmende med Kronens Jnteresse, eller overhovedet klogt handlet, at gribe voldsomme Forholdsregler mod Folket. -Man bemærker en stor Driftighed i alle Bestyrelsens, Grene navnligen hos Politiet. Dagligen afgaae Befalinger til Provindserne til de derværende Autoriteter, for at formane dem til Aarvaagenhed. General O'Donnell skal have faaet den hemmelige Befaling (reservado), at begive sig, kun ledsaget at 2 til 3 Personer, til Bilbao og Bidasson, for den at modtage visse Beretninger, som vilde blive ham leverede fra Udlandet. Paa Jndberetningen fra Generalcapitainen af Navarra om Stridighederne mellem de spanske og franske Hyrder har Regjeringen ladet ham svare, at han skulde træffe alle mulige Forsigtighedsforholdsregler, for at denne Strid ikke skulde blive værre, og muligen foranledige et spændt Forhold mellem begge Nationer, og, for at give hans Forestillinger desto større Eftertryk, er der sendt ham et Regiment til Understøttelse, for at han kan holde de paa den yderste Grændse boende Spaniere, Ave, hvis disse maaskee af Egensindighed skulde ville forlænge en Strid, der ingenlunde har sin Oprindelse i noget politisk Forhold. Ligeledes skal Regjeringen have opfordret Cabinettet i Tullerierne til at handle i samme Aand, for saaledes at gjøre en Ende paa Tingen. - Et i Sanjago stationeret Infanterieregiment, et andet i Orense og Provindsialmilitserne fra Salamanca have faaet befaling til at begive sig til den portugisiske Grændse. - Paa nogen Tid hersker i Madrid den Anskuelse, at Grev Espanna hører til de Liberale. Rigtigt nok ikke til de saakaldte Communeros (Democrater) men dog til Tilhængerne af et moderat Repræsentativsystem, paa hvis Gjenoprettelse han skal arbeide i Forening med en høi Person, hvis udeelte Fortrolighed han besidder. Denne Slutning drager man deels af personlige At tringer af Greven, deels af hans Fremfærd mod Bessieres og de Agraviados. Vistnok har han ogsaa ladet nogle Liberale henrette; men disse vare Urostiftere, der tildeels vare angivne af Forviste i Udlandet, saa at det ikke stod til ham at formilde Regjeringens strænge befalinger.