JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-04-13
Tirsdagen den 21de April førstkommende om Formiddagen Kl. & 9 Slet lader Hr. Forpagter Jensen paa Holchenhaun, i Anledning af Forandring af Boepæle, ved offentlig Auction paa bemeldte Holchenhaun bortsælge endeel gode Hollænderie, Køer endeel Faar med Lam, og nogle Aarings Sviin, samt endeel, Hollænderie, Redskaber m.v.; de Lysthavende ville behage bemeldte Dag og Tid at indfinde dem, da Conditionerne ved Auctionen, skal blive bekiendtgjort.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-04-13
En Snedker, som forstaaer sin Professsion, og som har Lyst til at leve paa Landet, ønsker sig et Huus til Fæsteved en Herregaard her i Fyen. Skulde en Jordegodseier herom ville handle med ham, skal han, naar Befaling derom indgives til Adressecomtoiret, strax indfinde sig hos Vedkommende.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-04-13
Jndsendt. Uden at eftergive det mindste af min lovlige Ret og Tiltale mod Hr. Mikkel, for hans prange Fordreielser af mit første Spørgsmaal om Haarskiererens Feide, og for hans formastelige og uhøflige Sammenligning af de i Spørgsmaalet berørte Personer, forbeholder jeg mig mine videre havende Anmerkninger over dette ufyldestgiørende Svar, indtil jeg seer, hvad Svar jeg faaer paa de øvrige 2de Spørgsmaale. den 10de April 1795. Kahlkopf.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-04-13
Svar paa Hr. Kahlkopfs 3die Spørgsmaal ang. Collusion imellem Pligt og Kierlighed. (see Avisen No. 27.) Jeg er nu 72 Aar gammel, har aldrig været givt, og ved mig i de sidste 10 Aar fri for at have gjort Opvartning hos Piger, Enker eller Koner, og troer derfore at kunde fremtræde med den af Hr. Kahlkopf forlangte Competence. Præludierne i Spørgsmaalet ere mig saa høie, at jeg ikke begriber hvad skiulte Sigtelser der ligger under; hvorfore jeg maa indskrænke mig til Collusionen allene; og maa da den første Deel af Spørgsmaalet: Bør Herren for Pligternes Skyld forhielpe Tieneren til sin Ret først opløsees. Jeg svarer: Lovene paalægge ikke en Hosbond at forsvare sin Tiener; følgelig henhører saadant kuns til Hosbondens ufuldkomne Pligter, hvortil han ei ved nogen udvortes Magt kan tvinges. Derimod er Tieneren berettiget til selv ved Lovenes Veiviisning at søge sin Ret for Domstolene. Det er altsaa ikke Herrens Pligt, at skaffe Tieneren Ret, især naar det ikke kan skee, uden at skade sin egen Jnterresse, thi at enhver er sig selv nærmest, læses i Ordsprogenes Bog. Spørgsmaalets anden Deel: Bør Herren for Kierligheds Skyld søge Retten undertrykt, kan være en dobbelt Mening underkastet: 1) den bogstavelige, 2) den connexionsmessige. I Henseende til den første, da falder et benægtende Svar af sig selv; thi om Herren endog var forliebt med Liv og Siel, blev det altid en sort Handling: at undertrykke en Uretlidendes Ret, for at befordre sine egne Grillers kildrende Forestillinger. Men i Henseende til den connexionsmessige Mening, da, naar Spørgsmaalets anførte anden Deel overveies i den Forbindelse og Connexion det staaer i med Spørgsmaalets øvrige Jndhold, synes mig, at denne Deel som upassende maa bortfalde; thi det kan ikke siges, at en Herre har undertrykt sin Tieners Ret, fordi han ikke selv vil bidrage til at skaffe ham Ret. - Her er nu mit Votum. Jeg indseer let, at det i sin upartiske og simple Dragt ingen Opmerksomhed vil tildrage sig; og at en Mikkel fra sin Hule paa Nonnebierg, vilde være langt kierkommere; men det er blot min Hensigt at svare paa det, man har spurgt om, uden at grandske paa Spørgerens skiulte Bevæggrunde til Spørgs maalenes Fremsættelse, og altsaa uden at krydre mit Svar med saadanne Anvendelser og skubtiske Talemaader, som Hr. Kahlkopf mueligen søger efter og helst ønsker. Jomfruborg d. 11te April 1795. Kuck. Trykseil. J No. 29, paa 3die Spalte, 3die Linie nedenfra, skal læses: Skibet gaira.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-04-17
Odense, den 17 April. Af udenlandske Aviser, fra Kiøbenhavn, d. 7 April.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-04-17
Jgaar gav H. K. H. Hertuginde Louise Auguste af Augustenborg og Hendes Gemaal et prægtigt Bal, som Kongen, Dronningen, Kronprindsen, Prinds Emil af Augustenbore- og Prinds Friderich af Hessencassel bivaanede, hvortil endnu 200 Personer, og iblandt andre det hele Corps Diplomatique. vare indbudne. Den hidtilværende hollandske Minister ved vort Hof, Hr. v. Fagel, skal med første reise herfra, og i tilkommende Uge lader han sit prægtige Meublement sælge. Det Kongel. Jvenske Videnskabers Academie i Stokholm, er indtil videre blevet ophævet, formedelst utilladelig Misbrug af Skrive- og Trykkefriheden, og derom er under Mart d. A fra det Kongel. Cancellie udstædt en Kongel. Anordning.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-04-17
Altona, den 14 April. Adskillige Stafetter, igaar ankomne fra Basel, have bragt den vigtige Efterretning, at den 6te huj., Kl. 4 om Morgenen, er Freden der bleven undertegnet imellem Preussen og Frankerige, af Grev v. Hardenberg og Hr. Barthellem, og at endeel af Tydskland er indsluttet med i Freden. - Fra Berlin meldes det samme under 11te huj. med Tillæg, at det heele tydske Rige er indbefattet i Freden. Med bemeldte Stafetter har man den Efterretning, at Jacobinerne i Paris atter havde d. 1 Apr. stiftet et nyt Oprør mod Conventet, der gik ud paa at myrde og adsprede det, men Conventet havde lykkelig tilintetgjort det; thi Gen. Pichegru, der just var i Paris, blev udnævnt til Commandeur en Chef over den Pariser Nationalgarde, og har med denne tilligemed den Pariser Ungdom adspredt de rebelske Jacobiner; herpaa ere Cheferne for Jacobinerne deels arresterede, og de, som man ikke kunde faae fat paa, erklærede for fredløse. De jacobiniske Deputerede Amar, Vouland, Ruamps, Duhem og 8 andre ere blevne bortførte til de faste Slotte Hamm i Pichardie og St. Jean d'Amar, og Conventet har strax besluttet, at transportere Barrere, Collot og Bil land til den afrikanske Kyst. Ved Coureres Afgang, som har bragt denne Efterretning til Basel, var Roligheden ganske tilveiebragt i Paris, og da Jacobinerne vare overvundne, haabede man snart en almindelig Fred.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-04-17
Lippstadt, den 5 April. Troeværdige Breve melde os, at Vaabenstilstanden, med Preusserne er d. 29. Mart. paa hiin Side Rhinen bleven bekiendtgjort, og at de Franske, uden at begaae de ringeste Fiendtligheder, trække sig efterhaanden tilbage, og have i Crefeld ikke fordret en eeneste s. Contribution.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-04-17
Bielefeld, den 6 April. De Franske skulle have holdt op med Fiendtlighederne mod de preussiske Tropper og Stæder; Passagen over Rhinen skal paa begge Stæder ikke meere være hemmet; i Emmerich, Sevenger og Vehlen holde de Franske Commandeurer den strængeste Mandstugt, og have hørt op med at reqvirere Brød og Kiød. - Efter Beretninger fra Holland, synes Hollænderne ikke at have Aarsag til at besvære sig over de Franskes Forhold. Deres Antal er ikke betydelig. J Amsterdam ligge 5000, i Uetrecht 15000, i Nymmegen- og Arnheim 1000 Md. De vise ingen Tilbøielighed til at undertvinge Landet, de have meget mere givet Borgerne deres Vaaben igien, iagttage den strængeste Mandstugt, og udøve endog ingen Excesser mod Arvestatholderens Partie.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-04-17
Hamborg, d. 14. April. J Forgaars fik man her Efterretning, at Amtet Ritzebittel, der hører til Rigstaden her, er bleven besat af 7 til 800 M. Churhannoverske Tropper. Staden Ritzebuttel blev Kl. 2 om Natten imellem d. 11 og 12 h. occuperet under Protestation af vores derværende Amtmand. J Følge denne Efterretning var vor Stads Magistrat i Gaar overordentlig forsamlet, og der ere afsendte Courerer til Wien, Berlin, Petersborg, Kiøbenh. og Stokh.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-04-17
Amsterdam, den 6 April. Ved Efterretningen om en nærforestaaende Fred imellem Preussen og Frankrige udbredte sig det Rygte, at Preusserne allerede igien vare paa vort Gebeet, og med de Franskes Samtykke skulle sætte Sagerne i Holland paa den gamle Fod. Dette gav Anledning til Folkebevægelser baade i Haag og andre Steder, hvorved der blev raabt Orangeboven og Orangekokarden paastukne. De provisoriske Repræsentanter have viist den største Strenghed mod disse Bevægelser ved Arresteringer og haarde Straffe, hvorved Roligheden igien er tilveiebragt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-04-17
- J heele Holland maa nu al umyntet Guld og Sølv leveres til Mynten, og Beløbet, ved den forestaaende store Contribution, som skal paalegges hele Landet, skal regnes Eiermændene til Gode. Contributionen skal betales efter Formue, den der har en Capital af 500 Gylden, betaler 1 p. C., og den forhøies bestandig, saa at den, der eier en Million og derover, betaler 13 og en halv p. C.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-04-17
Haag, den 6 April. Det umyntede Sølv og Guld, som skal indleveres, venter man allene i Amsterdam at alle beløbe sig til 8 Mill. Gylden. De som indlevere det, faae Beviis derfor. - Gen. Pichegru, som d. 22. Mart, reiste fra Uetrecht til Paris, skal være tilbudet General-Commando over den Bataviske Armee med 10000 Gyldens aarlig Gehalt. Marine Udskoddet har sat 7 Linieskibe i Commission, og da Admiral Melville har forlangt sin Afskeed, er den franske General Winter udnævnt til Commandeur over Flagsskibet Friheden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-04-17
Frankfurt am Mayn, d. 6 April. De Franske have faaet Forstærkning for Maynz af Jnfanterie og Cavallerie, oprette Batterier i Monbach bag Husene, afbryde derpaa Husene, og have stillet et Batterie lige mod Biebrach. Maynz, d. 5 April.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-04-17
Fra d. 3 til 4 h. have 5000 Keis. og 2000 Arbeidere ved Siden af Hauptstein, nær ved Hartenberg, bragt en Skandse i Stand, uden at blive forstyrret af de Franske. Ved Rhinen ere 4 Chaloupeer, hver til 4 Kan. og 50 M., blevne bygte, og lagte i Strømmen. De Franske anlægge 2 Flescher ved Bretzen heim og Mombacher-Skoven, og trække en Circumvallationslinie om deres hele Leir, der strækker sig ved Rhinen fra Laubenheim indtil Mombacher Skov, og bestaaer i en dobbelt Rad Jorhytter, bedækkede med Straae og Bræder. Paa denne Side arbeides bestandig fort paa Klubistskandsen. Dæmningen ved Hauptstein og Linsenberg er besat med Pallisader.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-04-17
Skrivelse fra Hannover, d. 10 April. Den 5te huj. passerede et stort preussisk Train af 8 og 10 Punds Haubitzer, tilligemed 96 Munitionsvogne igiennem Hameln over Rinten og Minden, og saa videre til Armeen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-04-17
Osnabrück, den 4 April. Den franske General v. Dammes Hovedqvarteer er endnu i Delden i Overyssel, og hans Forposter staae ved Oldensal.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-04-17
Spezzia, den 22 Mart. Den 18de huj. om Aftenen indløb Admiral Hothams engelske Flaade hertil med 2 Franske Priser, hvorpaa 800 Md. vare dræbte og 200 saarede. Af levende Fangne havde man endnu 1200 paa begge Skibene. Den Engelske Flaade har meest faaet Skade paa sine Master.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-04-17
Fra Jtalien, den 28 Mart. Keiseren har udnævnt General de Vins til Commandeur en Chef over sine Tropper i Jtalien. - Paven giør strax efter Paaske sin aarlige Reise til de Pontinske Moradser.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-04-17
Wien, den 4 April. Trende af de arresterede Statsforbrydere, Raadmand Brandstetter, Doctor Just og Pastor Frick have faaet en skarp Dom, hvorefter de skulle staae 3 Dage i Halsjernet, en Galge brændes paa Kinden af dem, og saa føres bort i 99 Aars Fængsel (enten er dette en Trykfeil, eller den Kriserl. Ret dømmer dem til Fængsel længe efter deres Død.)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-04-17
Thorn, den 4 April. Der bringes Levnetsmidler fra Slesien til Sydpreussen, for at uddeles iblant de Militaire. - J Warschau tage anstikkende Sygdomme meere til end af. Ogsaa i Litthauen døe mange Mennesker af Forraadnelse og andre Febre.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-04-17
Constantinopel, den 6 Mart. Den franske Besandt Descorches lod for nylig en afdød Kammertiener begrave paa muselmansk Maade, men Tyrkerne bleve ikke synderlig opbygte derved, da den alvorlige Stilhed savnedes ved deres Liig-Ceremonie, og Liigfølget sang og dandsede efter at der var kastet Jord paa Liiget. - Descorches er nu virkelig trukket ind i det franske Gesandtskabs Palais i Pera. Uagtet Porten hidtil har udrustet sig, tvivler man dog paa, at den forlader sit fredelige System.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-04-17
Paris, den 30 Martii. De Franske fortsætte Luxemborgs Belerring meget stærkt. D. 14, har man i Bryssel og Namur hørt en gyselig Kanontorden. Den østerrigske Besætning, der forsvarer denne Klippe, som holdes for uovervindelig, anvender alt for at forsvare den, og Beleirerne ere allerede komne saavidt, at de fiendtlige Poster ikke meere ere sikre for Flinteskud. Jlden fra Fæstningen er meget levende, og beskadiger ofte Forskandsningerne og Batterierne, som man er nødt til at forbedre igien. - Conventet har igaar gjort det Forslag, at sammenkalde en anden National-Forsamling, som med Glæde er antaget, og man anseer dette Forslag allerede som decretert. - J Anthonis Forstad har man arresteret over 20 Jacobiner, bevæbnede med Sabler, der løbe igiennem Gaderne, og ville opvække Uroligheder, ved at udbrede det falske Rygte, at Conventet allerede gjorde sig færdig til at reise bort. - Admiral Kerguelin skal med første afreise fra Brest med 3 Linieskibe til Ostindien. En anden Eskadre af 4 Linieskibe er bestemt til St. Domingo. - Fra Vender ere Efterretningerne modsigende. Conventstropperne skulle have faaet adskillige Fordeele over Stoflet, d. 14 Mart. være indrykte i Chalonne ved Loire, og d. 16, i Montglonne. Men i Dag siger man, at en stor Deel af Carettes Armee er gaaet over til Stoflets, og man paastaaer som vist, at Stoflet igien har besat Chalonne. - Jmedens Barrere & forsvare sig yttrer man i Skuespilhuusene og Ugebladene daglig det Ønske, at de snart maatte blive straffede. - Stoflet skal have overfaldet Carrettes Hovedqvarteer, og bemægtiget sig Krigskassen og adskillige Officerer. Nu skal man agere imod ham med største Eftertryk, og han skal ganske omringes.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-04-17
Kiøbenhavn, den 13 April. D. 7. Novbr. f. A. er Studiosus C. A. Schieldrup konfirm. at være Kapellan pro Persona til Lødingens Præstegield i Tronhiems Stift; d. 20 Febr. d. A. er Studiosus N. H. Tegder konfirmeret at være Præst paa det asiatiske Kompagnies til King i Aar bestemte Skib, d. 27. f. M. er Sognep, Hr. N. Sommer beskikket at være Sognepræst for StierslefElerslef og Jordsbye Menigheder paa Morsøe; d. Mart. er Sognep. Hr. N. G. Blicher konfirm at være Sognepræst for Søften og Foelbye Menigheder i Aarhuus Stift; Studiosus P. W. Juell, ligesaa at være Kapellan pro Persona til Stange Præstegield i Aggershuus Stift; Examinatus Juris M. Gierlev ligesaa at være Birkedommer og Birkeskriver til Lundbeck Birk under Aalborg Amt, Prokurator J. Holm forundt Bevilling at være Prokurator ved alle Over- og Underretter i Fyens Stift; d. 20. er Herredsfoged P. Styhr konfirmeret at være tillige Birkedommer, ved Schiern og Stamhuuset Fonsingøes Birker i Wiborg, Amt; Provst og Sognepræst Hr. T. P. Timmermann beskikket at være Sognepræst til Elverum Præstegield i Aggershuus Stift; Sognepræst Hr. J. C. Fingenhagen ligesaa til Sognepræst for Lund og Flekkefiord eller Ness Sogn i Christiansands Stift; Personel-Kapellan Hr. C. Arntzen, til residerende Kapellan for Kintzerrig Præstegield i Bergens Stift; s. D. er Candidatus Chirurgiæ J. F. Winther beskikket til Distriktskirurgus i Nordlands Amt, og Stads kapitain Jens Braage i Bergen ligesaa at være virkelig Kommerceraad.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-04-17
Jgaar bleve i Stadens samtlige Kirker confirmerte 379 Drenge og 301 Pige.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-04-17
Vacance: Landstingshørertienesten ved Siellands Landsting, 300 Rd.; hvoraf for Tiden svares 80 R. Pension.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-04-17
Contreadmiral og Oberlods Lous i Kiøbenhavn har til de Søefarendes Efterretning bekiendtgjort: Nyeords Øes Lods Fahrvand navnl. Ulfshalsløbet imellem Møen og Sielland, der stedse har været meget grundt og almindelig kuns havt 5 danske Fod Vand, er formedelst der meget løse Sand ofte Forandring underkastet ved indtreffende Stormveir og stærk Strøm; men ved en haard et Orcan lignende Storm, som indtraf først Martii 1793, har dette Lods=Fahrvand bekommet en Hovedforandring baade i Coursen og Dybderne, som nu i 2 Aar har forholdt sig eens, da Dybet forandrede sig fra 5 til 8 a 9 Fods daglig Vand. Den i Kiøbenhavn ved Døden afgangne Skibscapitain Peter Dahl har testamenteret 18000 Rd. til en Fri=Skole i Grømstad ved Ahrendahl i Norge; denne Skole ventes saavidt færdig med sine Bygninger og øvrige Indretning til næste Nyaar, at den til samme Tid kan aabnes og sættes i Gang. Forstanderne ved bemeldte Skole bekiendtgiør at en middelaldrende Mand af en god Karacteer, helst en Student som er givt, der kan undervise i Christendom, Regning, Skrivning, Historie, Geographie, de første Grunde af Astronomien lidt Latin, samt lære Børnene at spille paa Violin eller Fløite og at synge efter Noder, kan, naar han melder sig hos Kiøbmand Nic. Henr. Wimer i Bolhuusgaden i Kiøbenhavn, blive antaget til Lærer ved bemeldte Stiftelse med 200 Rbs. aarlig Løn, samt, om han er givt, og hans Kon forstaaer at paatage sig Pigebørnenes Jnformation i alle Sorter Haandarbeider, saasom Syning, Spinding, Strikning &c., da nyder hun derfor aarlig 50 Rd. Herforuden tilstaaes Læreren fri Huus og Hauge, samt 2 Senge med fornødne Sengeklæder. Desuden er det ham ogsaa tilladt, om han vil, at paatage sig Oeconomien for de Børn, som nyde fri Underholdning i Skolen, ligesom han og maa have Frihed til at antage saa mange Børn under privat Jnformation, som han seer sig i Stand til at bestride.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-04-17
Ved Tal=Lotteriets 586 Trækning i Altona udkom: No. 15, 4, 88, 39, 42.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-04-17
Døbte: Odense d. 10 Apr. Skræddermester Peter Frederich, Schiødts Søn, Henrich Frederich. Fadd. Mad. Milo, Jfr. Klugh, Hvedebrødbager From, Skræddermester Joch. Hansen og PeterBelman. - Den 13de: Handskemagersvend Anthoni Nielsens Søn, Niels Hansen, Fadd. Ane Marie Holm, Johanne Becher, Handskemagermesterne Anders Larsen Holm og Henr. Becher, og Steenhugger Claus Pedersen. Trolovede: den 7 Apr. Tømmersvend Svend Andersen og Pigen Mette Hansd. D. 10de, Rasm. Pedersen og Maren Hansd.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-04-17
Avetissements. Paa Adressecomtoiret faaes : 1) Efterretning om udenlandsk Literatur, for Marts 1795, 24 s. 2) Den danske Tilskuer, første Hefte 1795, 3 Mk. (De udkomne Aargange faaes ogsaa complette.) 3) Luxdorphiana, eller Bidrag til den danske Literari historie, ved Nyerup, 1 Rd. 4) Langebekiana, Pendant til Lüxdorphiana, Skrivpapir 1 Rd. Silkiendegives herved at jeg nu boer og fører mit Fabrikatte Neder& gade No. 694, og da jeg nu saa længe i en mindre Circul har havt saa store Prover paa det høie og høistærede Publicums megen Bevaagenhed, Yndest og Ædelmodighed mod mig til mit Arbeids og Velfærds Fremme; (Haaber og udbeder jeg mig underdanigst og ærbødigst Velynderes troefaste Kierlighed og stedsevarende Ynde, til mit Arbeids Absatz og Fremme) Just nu jeg har vovet mig i en større Circul, følgelig større Udgivet og Ansvar, i Hensigt, til under Guds naadige Veiledelse at udbrede meere Arbeids Held, og nyttig Anlæg; at forbedre Arbeidet, nedsette Priiserne inclusive og saavidt mueligt tiene enhver til Behag, bliver mit bestandige Formaal og Bestræbelse. Søren Kiær.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-04-17
Ulden= og Linned=Fabrikant.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-04-17
Formedelst forandring af Boepæl, agter Hans Lund Gjørtlers 2) Enke ved offentlig Auction førstkommende Tirsdag den 21de April om Formiddagen Kl. 9, udi sine iboende Værelser udi Skoemager=Laugets Laugshuus paa Torvet, at lade bortsælge Sengesteder, Sengeklæder, Kister, Borde, Stole, Skabe, Mandsgangklæder, Linned og Uldent, Kobber, Tin, Messing, Jern og Træetøi, samt endeel Blye=Modeller til Gjørtler Professionen, et Værksted med Skruestikke, endeel Værktøi til Giørtler Haandværk m. v.; Som herved til Liebhabernes Efterretning bekiendtgiøres. Odense d. 16. April 1795 L. M. Bendz.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-04-17
J Følge Odense Hospitals Directions Resolution bliver et fornævnte Hospital tilhørende og fæsteledig Huus i Nisbyehoveds Brobye, af Hartkorn Ager og Eng 6 Skpr. 1 Fkr. 2 Alb., med Bygning og Jordtillæg, stillet til offentlig Auction paa Rauneberg Herreds Tingsted Tiirsdagen den 27. April om Formiddagen Kl. 10 Slet. førstkommende, paa nærmere Kongelig Approbation, til Afhændelse fra Hospitalet efter de paa Auctionsstedet bekiendtgiørende Conditioner. Thi maatte det behage de Lysthavende bemeldte Dag Tid og Sted at indfinde sig. Odense den 15de April 1799. J. J. Mylius, Auctions-Directeur.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-04-17
Hammerjæger Friderich Zwickert recommanderer sig til HerskaN. ber og Kiøbmænd, at fordrive Rotter og Muus af deres Huse. Logerer hos Knud Langhof ved Frue Kirke. Da jeg ønsker mig en mindre Boepæl, og ei har kundet træffe Accord til at bortsælge min iboende Gaard underhaanden, saa har jeg besluttet, ved een eneste Auction Torsdagen den 23de April førstkommende, om Eftermiddagen Kl. 3 Slet, at bortsælge samme, uden flere Auctioners Holdelse. Gaarden er beliggende i Vestergade Nr. 238, bestaaende af 7 Fag til Gaden, med Kielder under, og et nyt opbygget Baghuus paa 4 Fag i Gaarden, samt en Hauge. Thi vilde Liebhaberne bemeldte Tid og Sted behage at møde. Odense den 13de April 1795. Johannes Flemmer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-04-17
En fri Karl, som er Ladefoged, men paa et adspredt Gods, hvorhan tillige er Tærsker, og faaer i Forhold til sit strænge Arbeide en liden Løn, ønsker sig en anden Tieneste som Ladefoged til 1ste Novbr. Han anvises fra Adressecomtoiret, Hos Niels Gregersens Enke i Beenløse ved Ringsted i Sielland, er hendes Søn Sognefoged Gregers Nielsens Kone Maren Jensdatter ved Døden afgangen den 26de Febr. sidst; men da Enkemanden paa egne og Børns Vegne har erklæret Falit og overladt sin Boe til sine Kreditorer under Skifterettens Behandling, hvilket ved Proclama, som er læst og publiceret ved Siellands Landsting den 4de Martii og ved Ringsted Tybierg Herredsret den 11te Martii er bekiendtgjort; saa bliver endvidere herved, siden Enkemanden har handlet i Provincerne, bemeldte Sognefoged Gregers Nielsens saavelsom hans afdøde Kone Maren Jensdatters samtlige Kredi og Debitorer indkaldte 3de Gange i de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser, Odense Adressecomtoirs og den Aarhuus Avis, inden de i Loven foreskrevne Tider med 6 og 12 Ugers Varsel at møde hos undertegnede Skifteforvalter, de første for at bevise deres Fordringer og de sidste for at betale deres Skyld; og tiener til Vedkommendes Efterretning at Boet strax efter Dødsfaldet er taget under lovlig Behandling, og aabnes 30te Dagen den 28 Martii førstkommende paa Ringsted Klosters Skriverstue, samt følgende Skifte Samlinger er berammet at foretages sammesteds den 9de Maji og 20de Juni d. A. Ringsted Klosterd 12. Martii 1795. Paa S. T. Hr. Landvæsens Commissair de Neergaards Vegne. M. U. Friis. Forvalter.