Viborger Samler, 1792-07-16
(Jndsendt.) ElegieMelod. Den Mand er uværdig, &c. Vort Liv er en Kiæde af Sorger og Møie. Liig raslende Bække, hver Fryd tiler bort Bekymringer mørkne saa ofte vort Øje, Og Glæden er blandet, ustadig, og kort Lyksalige Skygger af Dyden, som boe, Og Sorgfrie udhvile i Gravenes Roe, Tit muntre vi Øiet af Søvne oplader; Vi haabe, at Sorger vor Boelig nu skyer; Men ofte og Glæden, før Solen, forlader, Og Søvn fra vort sørgende Øie bortflyer. Lyksalige Skygger, af Dyden, som boe, Og Sorgfrie udhvile i Gravenes Roe. Ei Rigdom, ei Høihed, ei Ære bortjage Den nagende Sorg af den Eenliges Barm. Held den, som for Ven tør Bekymringer klage! Som glemmer al Nød i sin Elskedes Arm! Held Eder, J Skygger af Dyden, som boe, Og Sorgfrie udhvile i Gravenes Roe, Held den, som med Sindsroe kan Sorger modtage, Som, uden at ængstes, tør tænke sig død: Held den, som i Livets de flygtige Dage Sin Ven finder trofast i Glæde og Nød! Held Eder, J Skygger af Dyden, som boe, Og Sorgfrie udhvile i Gravenes Roe, O! maatte dog Fremtidens uvisse Dage Med mildere Glæder forsøde den Lod, Velgiørende Forsyn paabød mig at drage, O! at jeg udfriet omsider fremstod Hos Eder, J Skygger af Dyden, som boe. Og Sorgfrie udhvile i Gravenes Roe. 6 mod maae 3 pa ledis benraa Christian den Syvende, af Guds Naade, Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug, udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmersken og Oldenborg; Vor synderlige Bevaagenhed tilforn, da Politiemesteren i Vores Kongelige Residentz-Stad Kiøbenhavn, Os elskelig Etatsraad Johan Thomas Flindt, udi Skrivelse til Vort Danske Cancellie haver indberettet, at Jndvaanerne her i Staden ofte have ført Klage over, at de Staden tilbragte Smør=Foustagier, naar Smørret af samme har været udtager, have holdt større Vægt end de burde, desaarsag han har yttret det Ønske, at Reskriptet af 9de Augusti 1782, der bestemt viser med hvilke Mærker og paa hvad Maade Smør Foustagier skal være justerede, men derimod allene angaaer Vort Land Fyen, maatte blive bekiendtgjort til almindelig Efterlevelse i Vort Rige Danmark; Saa er i Anledning heraf, hermed Vores allernaadigste Villie og befaling, at forbemeldte Reskript af 9de Augusti 1782 for Fyen, skal være extenderet til de øvrige Stifter i Danmark, og ville Vi, at Du i Overeensstemmelse dermed, tilholder samtlige Rettens Betiente udi det Dig anbetroede Stift, paa det nøieste at lagttage den dem i den Henseende paaliggende Pligt, selv at justere alle de Smør Foustagier, som i deres District af Landsbye-Bødkerne blive forfærdigede, paa hvilke Foustagier, foruden Vores Kongelige Ciffre og Krone, herefter tillige skal paabrændes Bogstaver, som kan vise Herredet eller Birkets Navn, ligesom og Bødkerne selv skal have et eget Mærke at brænde Foustagierne med, og skal samtlige disse Mærker ikke brændes midt paa en Stave, men i Sankningen af tvende Staver; og haver Du tillige at bekiendtgiøre de Handlende og andre Vedkommende, at de, i deres Handel og Vandel, under den i de udgangne Anordninger fastsatte Straf ei maae bruge andre Foustagier, end de, som paa ovenmeldte Maade ere justerede, samt at den, som beviislig angiver nogen Forbrydelse herimod, eller at nogen skulde have forfærdiget eller brugt falsk og uberettiget Mærke, skal af den Skyldige nyde 10 Rdlr. og hans Navn, paa Forlangende, forties; Derefter Du Dig allerunderdanigst haver at rette, og Vedkommende sligt til Efterretning at til kiendegive; Befasende Dig Gud. Skrevet paa Vort Slot Christiansborg udi Vores Kongelige Residentz Stad Kiøbenhavn den 6 Julii 1792. Efter Hans Kongelige Mai stæts allernaadigste befaling. C. v. Brandt. Schow. Colbiørnsen. Rejersen. Kammerherre og Stiftbefalingsmand Niels Sehestedt. P. M. Ved Forordningen af 11te Novbr. f. A. om Sognefogders Beskikkelse, deres Embeds Forretninger og Belønninger, ere Sognefogderne bemyndigede til, naar nogen Ordre, som angaaer Kongel. Tieneste eller det offentlige, skal sendes, enten til Forkyndelse uden for den Bye, hvor Sognefogden, boer, eller befordres til næste Sogn, da, efter rigtig Omgang, at beordre Sognets Huusmænd at frembringe samme til sit bestemte Sted, fra Bye til Bye, paa den beqvemmeste og letteste Maade m.v.;J Anledning heraf skal adskillige Sognefogder, til saadanne Befordringer beordre, foruden de Huusmænd, som eje Hartkorn eller Huse, savelsom de, der have jordløse Huuse i Fæste og til Leie, saadanne, som haveleiet sig Værelser, og ernære sig enten af Dagløn eller et vist Haandværk; Da nu dette ikke allene er alt for byrdefuldt for disse sidste, men endog er stridende imod Forordningens Hensigt, saa skulle man til behagelig Bekiendtgiørelse for Vedkommende herved tienstligst have Hr. Kammerherre tilmeldet, at til foranførte Befordringer ikkun bør beordres, de Huusmænd, som eie Hartkorn eller jordløse Huuse, saavelsom Fæstere og Leiere af Huuse, men ikke Inderster; Ligesom og at Sognefogderne, for at forhindre ulovlig Omgang, skal, til hvert Aars Udgang indlevere til Amtstuen en nøiagtig Fortegnelse over de Reiser, som Huusmændene i Aaret saaledes have forrettet. Det Kongelige Danske Cancellie den 7de Julii 1792. C. v. Brandt. Schow. Colbiørnsen. Rejersen. Til Kammerherre og Stiftbefalingsmand Niels Schestedt.