JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1795-02-13
Torsdagen den 19de Februarii førstkommende, om Eftermiddagen Kl. imellem 1 og 3 Slet, bliver Store Vibens Huse Bygninger og Appertinentier paa Stadens Grund uden NørrePort, for vedkommende Kiøbers Regning, ved offentlig Auction F J E R De og sidste Gang opbuden, for til den Høystbydende absolut og uden flere Auctioners Holdelse at bortsælges; samme bestaaer i Følge Vurderings=Forretningen af 9de Augusti sidstleden, af følgende: 1) Vaaningshuset imod Veyen og Marken er 8 Fag til hver Side, 2 Etager høyt, heel Vinkeltag og Valme, Grundmuur til alle Sider med Kielder under og indrettet til Vierelser. 2) Et Sidehuus 12 Fag lang og 1 Etage bør af Muur og Bindingsværk, Heeltag med Valm, derudi er Kiøkken 2 Fag, og i øvrigt indrettet med Værelser. 3) Jmod Veien en Bygning 9 Fag Grundmuur, 1 Etage høi, heel Vinkeltag med Valm, 1ste Etage er i et med Giennemkiørsel paa langs med 2de dobbelte Porte, for Resten inddeelt til 9 Heste med Krybber og Spieltougge. 4) J Gaarden en Sidebygning 11 Fag Grundmuur til alle Sider, 1 Etag høi, Vinkeltag, er indrettet i 2de Afdeelinger med 3de Muur= og BindingsværksSkilderum. 5) Et Baghuus 14 Fag, 1 Etage høi, Vinkeltag, deri er et dobbelt Vognskuur med 2de Porte, i samme et anbragt 2de Locummer og et Hønsehuus, en Stald, som kan indeles til 8 Heste, en Loe i 4 Fag, og Loftetiet, i Taget en Qvist i et Fag. Et rummeligt Gaardsrum broelagt, indhegne med 3 og et halvt Fag Plankeværk, hvori en Port, en Brønd med fersk Vand; paa venstre Side af Veien en Hauge med forskiellige Træer, indhegnet med 30 Fag Plankeværk, hvori er 2de Stakitporte og 12 Fag Stakitværk med en Laage, en Keglebane, et Muur og Bindingsværks Lysthuus 2 Etager høi, Vinkeltag, bag ved Huset et Vænge paa omtrent en Tønde Udsæd, med videre Muur og Nagelfast dette Sted med Rette tilhører, og af Liebhaberne kan tages i Øiesyn. Bygningerne ere forsikrede i Kiøbstædernes Brandforsikringskasse for 7650 Rdlr. og overalt i Værelserne ere 5 Vindovne. Auctions=Conditionerne ere at erlare hos Procurator Palle, boende paa Hiørnet afFrederichsholms Canal og Vandkonsten No. 254.
Berlingske Tidende, 1795-02-13
Onsdagen den 4de Martii, bliver ved offentlig Auction bortsolgt endeel Ostindiske Vahre, saasom : Bengalske Sukkere. Bomuld, Sage, Cories, rödt Træ og Spanskjör, samt circa 1000 Baller Cattun Vahre, ankomne med Skibene Bergen. Juliana, Charlotta Amalia og Dronninggaard, foruden endeel Rester fra foregaaende Auctioner, alt efter derover udstædte specielle Fortegnelser under 12te December f. A., og hvorover nærmere Catalogi vil erholdes 14ten Dage förend Auctionen paa Danefelt Meyer & Compagnies Contoir, ligesom Vahrene til samme Til vil forevises i deres Pakhuus.
Berlingske Tidende, 1795-02-13
Mandagen den 9de Martii førstkommende, bliver paa det Kongel. privilegerede Assistence=Huus foretaget Auction over endeel forfaldne og udloste Panter, som fra 11te Julii 1793 til 12te Januarii 1794 ere sadte, bestaaende af Guld, Sølv, Silke, linnede og uldene Gangklæder og Tøi, samt Tin, Kobber og Messing med videre; tillige bekiendtgiøres: 1) At saafremt nogen, som indleverer sin Assistence=Seddel til Fornyelse, bortgaaer, og ikke igien indfinder sig for at betale den al den laante Capital forfaldne Rente, imod at erholde en nye Afsistence=Seddel, men derimod udebliver med Rentens Betaling og ikke afgiør samme forinden Auctionen bemelte 9de Martii begynder, bliver Pantet ved Auctionen bortsolgt, uagtet en saadan Pante=Eyer har indleveret sin Assistence=Seddel til Fornyelse. 2) At Kiøberne af de Contrebande og til Udførsel af Landet bortsolgte Panter, have ganske at rette sig efter Placaten af 30te Decbr. 1780, og at slige Panter maae være udførte inden 3 Maaneder fra den Tid de til Toldboden ere afgivne.
Berlingske Tidende, 1795-02-13
Onsdagen den 11te Martii næstkommende, om Formiddagen kl. 10, bliver Oppebørselen af de paabudne Passagepenge ved de paa Landeveiene fra Kiøbenhavn til Roeskilde, fra Roeskilde Kroe til Kiøge, samt fra Kiøbenhavn til Fredensborg, og fra Fredensborg til Helsingøer opførte Bomme, ved offentlig Auction i Rentekammer Collegi Forsamlingssal opbuden til nye Bortforpagtning alternativ, deels paa 3 og deels paa 10 Aar, fra nærværende Forpagtningers Udløb næstkommende 1ste April og 1ste Maji 1795 at regne, alt paa de Conditioner, hvis Jndhold forinden Auctionen kan erfares i det Siellandske Comptoir ved Rentekammeret, saavelsom paa Kiøbenhavns og Hirschholms Amtstuer.
Berlingske Tidende, 1795-02-13
Mandagen den 16de Martii bliver paa Børsen i Middagsstunden paa 6 Maaneders Credit bortsolgt: 50 Stkr. calmarsk 11 Tomme Fyretømmer 23 a 17 Alen langt, 30 Stkr. dito 10tomme dito 22 a 19 Al. langt, 120 - dito 9 tomme dito 23 a 15 Al. l. 130 - dito 8tomme dito 20 a 17 Al. 1. 120 - dito 7 tomme 16 a 12 Alens Fyrretømmer, 70 - dito 6tomme 12 Alens dito, 5000 - dito 5tomme 10 a 8 Alens dito, 300 - Carlshavns 20 a 12 Alens dito, 200 Tylter Vestervigs lybske Fyrrebræder, 120 dito dito lybske Vrag dito, 200 dito dito granne Valbræder, 200 dito dito Egebræder, 150 Skok Eege Tøndestaver, 50 Stkr. Trappesteen, 200 Stkr. Birkebomme, 30 Skok Eege Klapholt, 50 Tdr. Beeg, som paa de Herrer C. L. Lütken & Friiss's Tømmerplads Nr. 3. er beliggende og hvorover nærmere Fortegnelse 14 Dage førend Auctionen erholdes hos Hyllested & Sandil.
Berlingske Tidende, 1795-02-13
Det afriske Compagnies Directeurer finde fornødent herved er bekiendtgjøre. 1) At der med det til 11te December d. A. bestemte Udbyttes Udbetaling fra nu af skeet Begyndelse. 2) At Udbyttet alle Sögnedage (Loverdagen undtagen) i den sædvanlige Contoir-Tid kan afhentes i Casserer-Contoiret. 3) At intet Udbytte betales til Actie Eyerne forinden de have indleveret Bogholderens Interims Beviser for de gamle Actiebreve, eller behörig omvexlet disse mod nye Actier. 4) At de 113 gamle Actiers Fyere, som endnu ikke, alle Directionens Anmodninger uagtet, have afleveret deres Actier, fornemlig bedes, at lade sig dette Avertissement tiene til Efterretning. 5) Endelig bringes i Frindring, at Fyeren af Actien No. 1419, lydende paa hændehaveren, ey endnu, uagtet alle hidtil skeete peremtoriske Indkaldelser, har erklæret at vedblive som Interessent efter den nye Octroy af 21de Martii 1792. Christianshavn, den 17de November 1794. Skibsted. Cramer. br.
Berlingske Tidende, 1795-02-13
Efter afgangne Kiøbmands Karl Morten Qvist, som her Byen er ved Døden afgaaet udi hans Logie hos Enken Madam Lund paa Nørregade, er 6te og 12te Ugers Dagenes Forretning bestemt at foretages sammesteds førstkommende 10de Februari. og 24de Martii, Kl. 10 Slet Formiddag, hvilket til Creditorernes Efterretning herved bekiendtgiøres, ligesom Deditorerne ogsaa advares af afbetale hvad de er skyldige. Aalborg, den 24de Januarii 1795. Gleerup. Begald. Creditorer og alle andre, som formene sig at have noget at fordre, erindre eller lagttage udi Stervboet efter den her i Byen, afdøde Kiøbmand Ole Ring, indkaldes herved med 12 Uger Varsel fra Dato, saadan deres Fordring, Erindring eller Pligat anmelde og beviisliggiøre for os, som Skifte=Forvaltere, da Boet i andet Fald til ovennævnte Tid vorder sluttet. Horsens, den 2den Februarii 1795. Borgemester og Raad. Creditorer og alle andre, som formene sig at have noget at fordre, erindre eller iagttage udi Stervedet efter den her i Byen, afdøde Bager Jepp Kuhlemann, indkaldes herved med 12 Uger: Varsel fra Dato, saadan deres Fordring, Erindring eller Pligt at anmelde og beviisliggiøre for os, som Skifte=Forvaltere, da Boets andet Fald til ovenmelte Tid vorder sluttet. Horsens, den 2den Februarii 1795. Borgemester og Raad.
Berlingske Tidende, 1795-02-13
Baroniet Holckenhavn i Fyen dens Hovedgaards Avling og Hollænderie, bestaaende udi 7 Hovedlykker, som alle have Fædrift til Gaarden, og en Skov til Græsning for ung Qvæg, bliver bortforpagtet paa 7 Aar, fra 1ste Maji 1796 til Aarsdagenge 3. Hovedlykkerne er ved en Land Jnspekteur opmaale og afdeelt, hver indeholdende 72 Tdr. geometrisk Maal af Ager, land og Engbund, den en bruges og brakkes til Hvede eller Rug, den anden til Byg efter Vintersæden, og den tredie efter Byg ti Havre med Kløver besaaet, den fierde til Slaaemark og Eftergræsning, og de øvrige 3 Marker til Græsbeed, foruden den bemeldte saakaldede Koeskov til aarlig Græsgang for ung Qvæg Til Gaarden ligger den god Korn=Egn Windinge Sogns Konge- og Kirke Tiende, som udgjør omtrent 1040 Tdr. enkelt Tiende Hartkorn, foruden Kirkens Anvart Qvæg Tiende. Tæt ved Gaarden er en Skibbroe, hvilken giver Adgang til Handel med Fremmede fra den aabne Strand, som baade kan losse og lade der, samt med Nyborg Kiøbstæd, der til Søes og for Gaaende ikkuns ligger en liden Fierdingvei fra Gaarden. At udbrede Roes over denne Forpagtnings Fordeelagtighed, baade i Henseende Jordens Godhed og Stedets Beliggenhed m.v., vil være tilovers for Liebhabere, som naturligviis selv først vil efterspørge og undersøge Tingen. Junidlert, meddeles denne for nødne Oplysning, at ingen slags Jnventarium findes ved Gaarden af Sædekorn, Besætning eller Meierte Redskaber. Paa Gaarden er antagelig Boepæl for Forpagteren, og ellers god Leilighed til Meieriets Bevirtning. Jorder, hvoraf de 7 Hovedlykker bestaaer, have hidtil ikkuns givet 2de Halme efter Giødning, og derimod hvileti 3 Aar, saa at Deittens nye Jndretning vil finde igiennemgindede og udhvilede Jorder for sig uden Tab for Begyndelsen. Der er Hoverie Bønder nok til Gaarden, saa Høst og alt Arbeide gaaer med en rap Haand.
Berlingske Tidende, 1795-02-13
Auctionen over denne Bortforpagtning bliver holden paa Giestgivergaarden hos Hr. Ole Rye i Nyborg Mandagen den 20de April 1795, om Formiddagen Kl. 10; og Conditionerne faaes til bedagelig Eftersyn saavel paa Holchenhavns Skriverstue som paa bemeldte Giæstgivergaard i Nyborg efter den 1ste Martii næstkommende. Over afdøde Borger og Kobbersmed Hans Jørgen Lassens Stervboes Gaard, bestaaende af 8 Fag Forhuus til denne Byes Frisegade og 18 Fag Sidehuus, alt Muar og Bindingsværk, deels teglhængt, med tilhørende Gaardsrum og Haugeplads, samt tilliggende incomplet 24 Skillings Jord i Byens 3de Marker og medfølgende Rettighed til proportioneret Andeel i Westensborg Hoved Parcel, bliver i bemeldte Gaard Mandagen den 23de Februarii, samt 2den og 9de Marti d. A., om Eftermiddagen Kl. 3 Slet, foretaget offentlig Første, Anden og Tredie Auction; sidstbemeldte Dato bliver og ved Auction bortsolgt Stervboets complette Kobbersmed Værktøy, enten samlet eller separat efter Omstændighederne, alt paa de Conditioner, som forud paa Auctionsstedet blive bekiendtgjorte. Nyekiøbing paa Falster, den 11te Februarii 1795. Broch.
Berlingske Tidende, 1795-02-13
Under Registerings Forretningen efter afdøde Huusmand Peder Olsen Hald, af Kiske Bye, blev anmelt følgende Arvinger: en Halvbroder Christen Olsen, hvis Opholdsted ikke vides, en Dito Jns Olsen, Tiener i Roeskilde, der herved udde Kiøbenhavnske Berlingske Tidender 3de Gange indkaldes, at møde ved Skiftet i Stervboestedet 6te Ugers Dagen, som er den 9de Martii førstkommende, for at iagttage enhver sin Ret. Ligeledes indkaldes Stervboets Credi og Debitorer til samme Tid, da Skiftet, siden Stervboen ikke formaaer nogen ordentlig Proclama, til den Tid forventes sluttet. Wilbyegaard i Roeskilde Amt, den 30te Januarii 1795. Paa vedkommende Skifte=Forvalters Vegne, efter Fuldmagt, A. Lange.
Berlingske Tidende, 1795-02-13
J Følge Kongelig allernaadigst Bevilling a 6te Februarii 1795 indkaldes herved su pæna præclun & perperne silentii med Aar og Dags Varsel, alle dem, formene sig at have noget at fordre efter min i Scheens Kiøbstæd ved Døden afgangne Søn, Kiøbmand Haus Jørgen Rougtved, dermed at fremkomme, og saadant deres havende Krav inden foreskrevne Tid hos mig selv eller Kiøbmand Hans Christophersen Blom i Scheen at anmelde og beviisliggjøre, da denne Jndkaldelse efter bemeldte Bevilling, skal ansees at være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven. Rommenæsgaard ved Scheen, den 12te Februarii 1795. Andreas Rougtved, Kammerraad.
Berlingske Tidende, 1795-02-13
J Følge Kongelig allernaadigst Bevilling af 3die October 1794, bliver til Ober=Formynder Roullernes Orden i Jarlsberg. Grevskabs søndre og nordre Sorenskriverie Districter, og til de af samme efter Anordningerne udgaaende Arvers Udslettelse, herved 3de Gange efter hinanden med Aar og Dags Varsel, sub poena præclusi & perpetui silentii, indkaldte alle de, som til ovenmeldte Districters Ober=Formynderier maatte have nogen Fordring, at melde sig hos hvert Districts Sorenskriver, som Ober=Formyndere, med deres havende Krav, inden fornævnte Tids Udløb, og samme beviisliggjøre, da de derefter aabenstaaende og myndigværendes Arver bliver udslettede, alt i Folge oven allegerede allernaadigste Bevilling. Reggestadgaard, den 5te Februarii 1795. Müller,
Berlingske Tidende, 1795-02-13
Ober=Jnspecteur i Jarlsberg Grevskab. Hiin nu afg. Fader Agent Johan Christian Weisborgt har den O. 12te Januarii sidstleden udstædt en skriftlig Declaration, som den 2den Februarii næst efter er læst i Hof= og Stads=Retten, i Følge af hvilken jeg er sadt i myndig Stand, saaledes lydende: Da min Søn Johan Friderich Weisvoigt, som jeg fra Aaret 1787 af har brugt paa mit Contoir og i mine Forretninger, har erhvervet sig derved den Modenhed af Forstand og Eftertanke, jeg som Fader har attraaet, for at kunde løse ham ud af den Umyndigheds Stand, hvori han ved Kongelig Bevilling af 3die August 1787 er bleven sat; saa erklærer jeg herved: at bemelte min Søn fra nu af er myndig og sin egen Værge. Kiøbenhavn, den 12te Januarii 1795. J. C. Weisvogt, senior."
Berlingske Tidende, 1795-02-13
Dette bekiendtgiører herved Johan Frederich Weisvoigt.
Berlingske Tidende, 1795-02-13
Enken efter forhen afdøde Cancellieraad og Regimentsqvarteermester Wilhelm Arenz, Antoinette Augusta Brortkorn, der begge ikke have efterladt sig Livs=Arvinger, og hvilken sidste, i Følge resiproqve Testamente, hensadt i uskiftet Boe, er for nyelig ved Døden afgaaet paa Hasselgaard, i Fosens Fogderie, af Tronhiems Amt, hvis efterladte fælleds Boe af mig som pro tempori Skifte=Forvalter er taget under Registering og Vurdering: hendes samtlige Udarvinger ere alle bekiendte og vides hvem ere, derimod haves ingen sikker Kundskab om hvem Udarvingerne ere efter Manden, fornemmelig hvor mange Børn Broderen Hr. Biskop Arentz i Bergen, Broderen Hr. Provst og Sognepræst Arentz i Stavanger, og Halvsøsteren Susanne Stub, som var gift med Sognepræst Hr. Jacob Schavland i Arendahl have efterladt sig, eller om nogen af disse ere døde, hvem deres Arvinger ere; disse samtlige indkaldes herved efter brugelig Maade inden den i Loven befalede Tiv at møde eller møde lade for mig som Skiftets Forretter, at godtgiøre deres Arve Ret: ligesaa indkaldes Boets formeentlige Creditorer, om, imod Formodning, nogen gives, at beviisliggjøre deres Fordringer, da enhver kan vente sig lovforsvarlig at blive behandlet. Storforengaard, den 24de December 1794. Lauriz Kaasbøll, constitueret Sorenskriver.
Berlingske Tidende, 1795-02-13
Da det begyndte Skifte i den residerende Capellan til Rabestad Hr. Nielsens Boe efter hans afdøde Hustrue Sophia Amalia Hopstoch, ved sidste Møde blev udsat formedelst de nan meldte Fordringer, som Enkemanden ei nøiagtig kunde opgive, saa foretages samme igien og sluttes uden videre Udsættelse paa Tregstad Præstegaard den 23de Junii førstkommende, hvilket bekiendtgiøres og tillige indkaldes herved samtlige Creditorer og enhver, som haver nogen Fordring til dette Boe, at indgive og anmelde sin Paastang, samt paasee deres Rettuden Skiftets Slutning, hvorefter de maa tilskrive sig selv Følgerne af Forsømmelse fra deres Side. Trogstad, den 9de Februarii 1795. Heidereich.
Berlingske Tidende, 1795-02-13
Da Borger og Handelsmand Hans Lassen Sunkt her i Byen, under 21de denne Maaned, har erklæret sig insolvent til sine Creditorers Betaling og hans Boe, i Følge heraf er taget under Skifterettens Behandling som Fallitboe; bliver herved 3de Gange efter hinanden indkaldede, dette Fallitboes Credi= og Debitorer, de føste inden den i Loven befalede Tid, deres Fordringer for mig som Skifteforvalter at anmelde og legitimere, og de sidste deres Gield ufortøvet at betale, hvorefter enhver skal nyde al lovlig Ret. Stavanger, den 26de Januarii O. A. Lomold. Saavel Dedie, som Creditorer i Stervboet efter den herudi Byen sidst i afvigte Aar ved Døden afg Kiøbmand Ole Kalmann Lassen, bliver herved af mig som Skifteforvalter 3de Gange efter hinanden, indkaldede i de Kiøbenhavnske Berlingske Tiden, der, den Altonaiske Mereur og Christiansands Adresse=Contoir Efterretninger, de første uopholdelig at betale hvad de til Boet maatte være skyldige, og de sidste inden Aar og Dag at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer, da enhver efter Boets Omstændigheder skal vederfares lovlig Ret. Stavanger, den 23de Januarii 1795. O. A. Lomold.
Berlingske Tidende, 1795-02-13
Efter høye Øvrigheds Tilladelse og Vedkommendes Forlangende, bliver ved offentlig Auction bortsolgt paa Kalfaret, tæt ved Bergen, Mandagen den 9de Martii Kl. 9 Slet, endeel spanske Huder, Annis, Salran, hertil indbragt med Priisskibet Pieter Cornelis, hvilke Vahre 3 Dage for Auctionen bliver til Eftersyn hos Sælgeren Hr. Hofagent H. D. Jansen, og Pro verne deraf paa Auctionsstædet, hvor Auctions=Conditionerne bliver bekiendtgjort.
Berlingske Tidende, 1795-02-13
Efter Kongelig allernaadigst Bevilling af 10de September, 1794, bliver den for nogle og tredive Aar siden bortreiste Matros Jan Nielsen her af Strømsøe, hans Arvemidler at deele imellem hans Arvinger paa lovlig Maade: thi indkaldes herved bemeldte Jan Nielsens eller hans Boes Creditorer med Aar og Dags Varsel, til at anmelde og hiemle sine Fordringer inden Skifte=Retten. Strømsøe, den 7de Jan. 1795. Ling, Bygged.
Berlingske Tidende, 1795-02-13
Ved Kongelig allernaadigst Reskript af 25de September, 1794, bliver den for 14ten Aar siden bortreiste Matroses, Ole Jacobsen af Liligsund, her under Strømsøe Byes Jurisdiction, hans Arvemidler at deele imellem hans Arvinger efter Loven; thi indkaldes herved bemeldte Ole Jacobsens eller hans Boes Creditorer med Aar og Dags Varsel, til at anmelde og hiemle sine Fordringer inden Skifte Retten. Strømsøe, den 7de Januarii 1795. Byefoged. Ring, Skiftet efter afdøde Musicus Jens Lolle, som at mig taget under Behandling, bliver herved bekiendtgjordt, da Boet intet andet Proclama taaler, hvorefter dette Boes Creditorer indvarsles med 3 Maaneders Varsel, at anmelde og legitimere fin Fordringer paa lovlig Maade. Strømsøe, den 7de Januarii Ring, Byefoged.
Berlingske Tidende, 1795-02-16
Constantinopel, den 16de December. Porten lader nu føie mange militairiske Anstalter. Saavel til Asien som til de europæiske Gouvenementer ere der blevne sendte Janitskar Officerer med befalinger til Paskaarne, at samle deres Troppe-Contingenter, saa at de paa først Ordre, kunne være marchfærdige. Arbeidet paa Skibsverfterne og ved Kanalerne i det sorte Hav bliver paa det irrigste fortsat. Franske Officerer dirigere for det meste disse Anstalter. De franske Fregatter fortsætte endnu bestandig deres Kaperier, de osmanniske Vande, og alle derover af mange Magter hos Porten førte Klager forblive frugtesløse.
Berlingske Tidende, 1795-02-16
Paris, den 23de Januarii. J Forgaars blev Ludvig Kl. Dødsdag virkelig høitideligholdt. Paa samme Dag blev og foreslaget, at man skulde herefter høitide anholde den 27de Julii, den Dag, paa hvilken Robespierre blev styrtet, og afstraffe alle Jacobinismens Agentere; men Conventen henviste Forslaget til Commissionerne. - Den følgende Dag blev det Spørsmaal. om man skulde skaffe Ludvig Kl. Børn udaf Landet eller beholde dem i Fængsel, afgjort i Conventen. Det første ansaaes for farligt, saasom man derved gav skienderne et Depot i Hænderne, som torde blive en evig Aarsag til Krig; man besluttede derfor det sidste. - Allerede for længe siden var man begiærlig efter at faae vide, hvad man i Frankrig selv tænkte og Freden. Paa nærværende Tid have mange Oe puterte yttret sin desangaaende. Borgere, sagde nyelig Bentabolle, i de Øieblikke, da Conventen er beskjæftiget med at forskaffe Frankrig Fred og Lykke, søge onde Mennesker af oprette Tyraniet." En Pariser Journal siger: Endelig er det Ord Fred høitidelig bleven udtalt i Conventen. Alle Venner af Fæddeenelandet have med Henrykkelse erfaret dette trøstelig Udtryk. Blot de Blodtørstige ere blevne urørte. Underhandligerne som forberede de Franskes Vel, komme, som vi kunne forsikre alt meer og meer til Modenhed, og om kort Tid vil den franske Republiks Uafhængenhed blive erkiendt af det tydske Rige, af Preussen &c.¬
Berlingske Tidende, 1795-02-16
J Moniteuren af 19de læser man følgende: Saasaart vor Regiering seer, at de fremmede Magter virkelig ønske at sine te Fred, saa skal det franske Folk ikke afvise de forslag, som sigte til, at giøre en Ende paa Blodsudgadelsen, og tillig fordoble sine Kræfter mod dem af sine Fiender, som derlysville fortsætte Krigen paa en haardnakket Maade. Skulde ikke den franske Regiering som med saa megen Kraft og god Fremgang har ledet Krigen, indgyde hine Magter Tinid nok til Freden, Ere de bange for, at denne Regiering ikke ligesaa vel skulde antage de Midler, som tiene til Handelens Agerdyrkningens og Nationalvelfærdens Fremme, som derhar været resolveert i, at giøre de fiendtlige Vaabens Bestræbelser tilintet. Vilde hine Magter kun reent ud og gaden hiertig foreslaae de Betingelser, som passede sig med et folke Værdighed og Sikkerhed, som de have fornærmet; hele Nationen skal da beredvilligen undertegne en Fred, som de krig, førende Magters fælleds Jnteresse udfordrer.
Berlingske Tidende, 1795-02-16
Allerede den 23de aflagde Pelet en vidtløftig Beretning for Conventen om vore Eiendommes Tilstand i begge Jndierne. Han beviste, af hvilken Vigtighed Colonierne ere for os i Handelens Vægtskaal, som forhen have indbragt 189 Millioner og sat 800 Millioner i Circulation. Han bestred deres System, som paastode, at Frankrige kunde undvære disse Besiddelser, og meldte: "at Regieringen havde besluttet, ikke at taale, at de nogensinde skulde blive skilte fra Moderlandet. Vor Energie sagde han, vore Seiervindinger paa det faste Land, den de Sorte givne Frihed og vore vise Foranstaltninger ere os Borgen for, at den Ulykke, som har truffet vore Colonier, skal snart igien blive gotgjort, og at deres med døde Legemer og Aske bedække Jord snart skal give rige Producter af sig, hvorved Arbeide og Overstedighed igien skal vende tilbage blandt os. Langt fra os være hine Grundsætninger, som Robertspierre fremsatte ved den constituerende Forsamling, i det han sagde: Vore Colonier maae for gaae til Grunde, end at en Grundsætning bliver fornærmet." - Fra America gik Pellet over til Ostindien, hvor, som han forsikrede, Tippo Saib kun ventede paa et gunstigt Øieblik til at afkaste det engelske Herredømmes Aag, og at hævne sig for sine lidte Nederlag. Til Slutning giorde han heftige Udfald mod Engeland, og tillige det Forslag, at skikke 6 Repræsentantere til de ost= og Vestindiske Øer. Forsamlingen har endnu ikke erklæret sig, angaaende dette Forslag, men vil først anhøre Commissionens Beretning, som har at undersøge de vestindiske Coloniers hidtil bedrøve lige Skiæbne, og Aarsagerne til samme. - Forhørene i den Commission, som er bleven sat over Commissarierne Palvere, og Santhonax, skal nu tage en Begyndelse, og Klagerne blive consconterte med de Anklogede.
Berlingske Tidende, 1795-02-16
De sidste Efterretninger fra Touson tale endnu bestandig om uhyre Tilrustninger, som man saavel der, som i Niza, giøre til en Expedition. Vor Toulonner=Flaade venter kun endnu en Division af Brester=Flaaden, om hvilken man veed, at den allerede er passeret Strædet ved Gibraltar. Underhandlingerne med Royalisterne skulle nu være nær deres Slutning. Man er meget nysgierrig efterat faae vide, hvilke Betingelser der ere blevne stipulerte af General er Chef, Charrette. Allerede den 30te December gav han sine Tropper Ordre, at ikke skyde meere paa Republikanerne, og forbød dem at raabe: Kongen leve!