JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1809-09-22
Ved Ankomsten til Ratan besaae General Wachtmeister tilligemed Oberst Cedergreen de beordrede Feldtforskandsninger og øvrige til Jndskibningen hørende Arbeider, som ved Hielp af Søefolkene vare blevne forfærdigede af de tilbageblevne Ingenieur-Officerer. Alle Kanonerne bleve strax plantede her, de nødvendige Feldtvagter udsatte og Tropperne bleve brigadeviis stillede i Slagorden uden for Byen. Ved Middagstid ankom en russisk General som Parlementair og forlangte en Samtale ved Forposterne. Hans Forslag vare af den Natur, at de ikke kunde bestaae med den svenske Krigsøre. Samtalen endtes med Trudse af Angreb fra russisk Side, og med Forsikkring fra svensk Side, at de skulde være velkomne, men vilde fortryde deres Angred. Dette blev strax iværksat af de russiske Tropper; men for ikke unødvendigen at opoffre Folk, uden at kunne have Fordeel af de opkastede Forskandsninger, besluttede General Wachtmeister blot at modtage Fienden med en stærk Jægerkiede, da Tropperne toge Stilling bag de befæstede Værker. Over admiral Baron Puke, som havde seet Signalet til Bataille, ankom Øieblikket, og Forsvarsplanen blev gjort paa følgende Maade: Jægerkieden som en Tidlang havde været i Trefning med Fiendens fremtrængende Tirailleurer, fik Ordre lidt efter lidt at trække sig tilbage, for at lokke Fienden ud paa Marken. Da dette var skeet, demasqvertes de i Orden udlagte Kanonschalupper, som tilligemed det af Flaadens Kanoner paa en særskilt Holm besatte Batterie gav en vel underholdt Kartetskild paa Fiendens fremrykkende Kolonner og lette Tropper, som dog uagtet deres øiensynlige Forliis, ofte gjorde fornyede Forsøg, paa at beholde Valpladsen. Fiendens Jægere og Jnfanterie kastede sig nu i og bag ved Byen, hvorfra de underholdt en heftig Jld paa Kanonslupperne, og opførste derefter 2 Haubitzer, som beskiød Transportflaaden, Kanonslupperne og de paa Høiene staaende Tropper, dog uden nogen betydelig Skade. Da Kanonslupperne i forandret Stilling med Raskhed besvarede Fiendens Kanonild, og bragte den noget til at tie, tog Musketilden ligeledes af og Trefningen ophørte Kl. 8 om Aftenen. Fienden vendte tilbage uden at medtage den paa Valpladsen liggende Mængde af Døde og Saarede, samt efterlod nogle som bleve fangne. Da endnu ingen Beslutning var tagen i Henseende til Jndskibningen, og hele Valpladsen laae bestrøet med russiske Liig, frygtede General Wachtmeister for, at deres længere henliggende kunde ved Stanken foraarsage Sygdomme inden den snevre Kreds, hvori de svenske Tropper bivonaqverede. Han afsendte derfor Livgade=Capitainen Baron Diurklo som Parlementair til den russiske Øverstkommanderende, for at tilbyde ham Vaabenstilstand i den korte Tid, som udfordredes til Ligenes Begravelse, og til at optage og bære Omsorg for de saarede Russer. Skiøndt han afslog dette, tilkiendegav han i et meget høfligt Brev, at han ønskede en mundtlig Samtale ved Forposterne, som fandt Sted Kl. 7, og da der under den Tid ingen Fiendtligheder forefaldt fra nogen af Siderne, blev de foreslagne Anstalter trufne i Henseende til de Døde og Saarede.
Berlingske Tidende, 1809-09-22
Da Overadmiral Baron Puke havde med General Grev Wachtmeister overlagt angaaende Armeens nærværende Stilling - og Expeditionens tilsigtede Øiemed at befrie Westerbotten for saavidt var opfyldt, at Fiendens Opmærksomhed var bleven draget fra den søndre Side, hvorved General Grev Wredes Armee havde faaet Leilighed til at rykkefrem, og da Fiendens forstilte Angreb og øvrige Demonstrationer gav sikter Formodning om, at hans Tilbaget og allerede var begyndt, og hans Overgang ved Piteaa sikkrest i alle Tilfælde kunde forhindres ved en Søe Expedition, samt at en Forening med Nordre=Armeen var Borgen for et lykkeligt Udfald af forestaaende Operationer, uden at opoffraen større Deel af disse kjekke Tropper imod en ved sin Stilling fortvivlet Fiende, fik General Wachtmelster Ordre fra Overadmiralen den 22de Kl. 7 om Morgenen igjen at indskibe Tropperne, hvilket blev saa til somt iværksat, at alt Artillerie, Kavallerie og Tros allerede Kl. 11. om Formiddagen var ført ombord, hvorefter Tropperne indskibedes, og Flaaden ankrede saa langt ud paa Rheden, at Fienden ikke kunde til føie den nogen Skade. J Henseende til denne Expedition kan siges at alle optænkelige Midler ere blevne anvendte til Fiendens Fordrivelse, og at intet andet end et saa ulige Forhold i Henseende til Styrke har kunnet bringe de svenske Tropper til at forlade en Valpladt, som vidnede om Armeens Mod og Standhavtighed.
Berlingske Tidende, 1809-09-22
General Grev Wachtmeisters hele Styrke ved Stridens Begyndelse var omtrent 5000 Mand, da derimod saavel Fangernes Udsigende, som alle øvrige Beretninger eenstemmigen bevidne, at Fienden med de Forstærkninger, han erholdt inden Bataillens Begyndelse, udgjorde meget over 8000 Mand. Den svenske Armee har mod denne overlegne Styrke udholdt 8 Timers heftigste Kamp, og skjøndt man med Smerte maa sige, at vort Forliis har været betydeligt, har man dog en Trøst i den sikkre Overbeviisning, at Fiendens Tab kan regnes som dobbelt, da det efter alle Beretninger har oversteget 2000 Mand, Vor Armee har desuden uagtet sit Tilbaget og taget og ført næsten 200 russiske Krigsfanger med sig. Vor Armees Tab i disse Dages Kamp bestaaer af 35 Officerer, 30 Underofficerer, 11 Spillemænd, samt 831 Mand Korporaler og Soldater. Generalstabet, Brigadecheserne, de øvrige Officerer og hele Armeen har udmærket sig ved Mod og Standhaftighed.
Berlingske Tidende, 1809-09-22
Stockholm, den 9de September. Hs. Majest. har ved Rapporrer af 1ste og 2den Septbr. fra Over Admiral Friherre af Puke samt General=Lieutenant Brev Wachtmeister erholdet Efterretning, at han senere den 28de August ved Ratan har debarqveret en Styrke af 1500 Mand, hvormed han den følgende Dag indtraf i Umeaa, hvilken Position nu indehaves af ham. Den øvrige Deel af Kyst=Armeen var ankommen til Umaa sværts. Sikkre Efterretninger fra flere Steder stemme overeens deri, at General Kammensky med sin ved Fægtninger, Mangel paa Levnetsmidler og ved Rettrade svækkede Armee alt den 29de havde naaet Skellefteaa hvorfra han videre fortsatte Marschen til Piteaa.
Berlingske Tidende, 1809-09-22
Stockholm, den 11te September. Hs. Majestæt Kongen har erholdt følgende underdanige Rapport fra Overadmiralen Friherre af Puke.
Berlingske Tidende, 1809-09-22
Fregatten Jarramas med de 6 Kanonslupper, som have Dæk, ere ankomne fra Piteaa i Gaar Formiddag. Fregatschefen Major v. Hauswolf raporterer derom følgende: At han den 23de August Kl. 9 Aften afseilede med ovennævnte Fartøier fra Ratan og ankom den 25de Kl. 4 1/2 Eftermiddag til PiteaHolm ved det søndre Jndløb til Piteaa Bye, Efter anstillet Recognoscering befandtes, at Fienden der havde en stærk Postering, men ikke desmindre besluttede Majoren at trænge frem med Kanonslupperne til Broen, i Hensigt at ødelægge samme og derved afskiære Fiender, Communicationen. Dette lykkedes imidlertid ikke formedelst at Fienden tog stilling paa en ved Broen liggende høi Bakke, hvori fra han beskiød samme og qvæstede Arbeidsfolkene paa et Fartøi, som fulgte med og indehavde Verktøi og Materialier til bemeldte Broe Ødelæggelse og Opbrændelse. Fiendens Styrke var omtrent 500 Mand. Major Hauswolf saaredes farlig ved Angrebet. Efter at de Svenske havde befalet Retraite, seilede de i rum Søe, da en fiendtlig Fløtille af 13 Seilere forfulgte dem. Den 29de erholdt Fregatten Jarramas Efterretning igiennem Briggen Delphine, at Kammenske retirerede Nord efter. Capitain Bøy som recognoscerede ved Jafra har langs med Kysten opdaget fremrykkende Tropper af Kammenskys Armee i saadan Styrke, at Landgangsforsøg ikke kunde voves. Ved Ko genæs, hvor der ligeledes er recognosceret, vare ingen fiendtlige Tropper mere at see. Fregatten og Slupperne afgik den 31te Sønden paa og krydsede langs Kysten indtil den 2den September, da Vinden tillod dem at komme hertil. Foruden de 13 fiendtlige Kanonslupper, der vare i Sigte ved Bondøen, skulle 15 være i Vente fra Torneaa.
Berlingske Tidende, 1809-09-22
Hovedqvarteret Umeaa, den 4de September 1809. Joh. af Puke.
Berlingske Tidende, 1809-09-22
Stockholm, den 14de September. Hs. Kongel. Majestæt ha erholdt underdanig Rapport fra Overadmiralen m. m., Friherre af Puke, med Efterretning, at han efter en lykkelig Seilads, endskiønt under et meget haardt Veirligt af Storm og Taage, den 12te dennes har kastet Anker paa Øregrunds Rhed med de under hans Befaling stillede Orlogs- og Transport=Fartøier. De ombord paa Orlogskibene embarqverede Tropper bleve i Gaar satte i Land for at begive dem til Norrtelga. Skærgaards=Flaaden under Major og Ridder WirsensKommands forventedes hvert Øieblik.
Berlingske Tidende, 1809-09-22
Newyork, den 27de Julii. Det synes, som Embargeen eller Non-Jntercourse=Acten igien med der første vil blive fornyet.
Berlingske Tidende, 1809-09-22
Semlin, den 24de August. Den tyrkiske Armee, som bestaaer af 70 til 80000 Mand, giør Mine til at ville foretage et Hovedangreb paa den hele serviske Leir. Den ferviske Armee er hensmeltet til 36000 Mand. Tyrkerne skal allerede paa 3 Punkter have passeret Morava og Semendrig skal alle rede være i deres Hænder. J Morgen troer man at see Tyrkerne staae for Belgrad. Dens Fæstningsværker istandsættes ; men Besætningen er for svag til at kunne holde sig, dersom der ikke endnu i Dag komne Tropper til dens Forsvar, Genua, den 26de August.
Berlingske Tidende, 1809-09-22
Hs. Hellighed Paven befinder sig endnu i Savona, 6 Mile herfra, og skal blive der indtil nærmere Bestemmelse.
Berlingske Tidende, 1809-09-22
Macerata, den 26de August. I Gaar Eftermiddags mærkede man her et skrækkeligt Jordskielv, som varede 3 til 10 Secunder. Alle Husene bleve stærk rystede og mange meget beskadigede. Hele Lander er i Bestyrtelse. Man befrygter mere Ulykke.
Berlingske Tidende, 1809-09-22
Neapel, den 27de August. Bugten ved Neapel er nu gandske frie, og alle de Øer, som forsvare dens Tilgang, ere besatte af Franske eller Kongen af begge SiciliersTropper. Efterat Øerne Jschia og Procida vare rømmede, blev endnu en temmelig stærk engelsk Søemaat tilbage i vore Farvande og først nu kunne vi nærme os til Øen Procida, som ligger længere borte fra det faste Land end Jschia. Sicilianerne havde ligeledes de yttet sig at den engelske Flaades Tilstedeværelse til at udskibe omtrent 300 Mand paa sidstnævnte De, og de syntes at ville vove nogle Forsøg paa, at forsvare sig der, men da de saae en Flotille, bestaaende af 100 Kanonbaade, som i faa Dage var blevet udrustet og bemandet, at løbe ud fra Neapels Havn, og at samme kunde angribe dem til Trøds for den Magt som beskyttede dem, saa forlode de ilende Øen, og da de engelske Skibe forsvandt tilligemed dem, saa har vore Tropper i Gaar besat samme uden Modstand. J Morges gik Hs. Majestæt ombord for at giøre et Besøg paa Jschia og Procida, og har der foranstaltet frygtelige Forsvarsværker.
Berlingske Tidende, 1809-09-22
Petersburg, den 1ste September. Den engelske Eskadre opholder sig endnu ved Reral. Engellænderne have besat den lille ubeboede De Narjen, hvor de har opretter deres Laazarether. Den fiendtlige Flaade har atter taget nogle med Proviant ladte Fartøier.
Berlingske Tidende, 1809-09-22
Udenlandske Efterretninger Helsingøer, den 20de Sept. J Forgaars klarerede 15 Skibe, ved Øresunds Toldkammer, hvoriblandt 11 Amerikaner; 9 af disse vare baglastede og 2 lastede med Stykgods, 2 Hamborgere, lastede med Pibestaver og 2 baglastede Pappenborgere, alle bestemte til Østersøen. Mantalte i alt 18 Skibe paa Rheden. En Hamborger kommende fra Glückstad og bestemt til Østersøen, kom endnu sildigere indEn Amerikaner, som styrede ind langs med den Svenske Kyst og lagde sig over af Hveen til, er i Gaar som mistænkelig bragt til Kiøbenhavn. En Dansk baglastet Slup er kommen hertil fra Dunder, hvor den har lagt i 2 Aar.
Berlingske Tidende, 1809-09-22
I Gaar gik endeel af de i Forgaars indkomne Skibe til Østersøen. 6 Dr. Otto og Fuldmægtigerne Thomsen og Henrichsen ere med Parlementair afgaaede herfra til Helsingborg. Aarhuus, den 16de Septbr. Med patriotisk Beredvillighed, ere en stor Deel af Horsens Kiøbstæds Jndvaanere, efter Stiftsbefalingsmandens Opfordring, allerede tiltraadt den bekiendte Forening af 40 iblandt Kiøbenhavns meest agtede Jndvaanere til at fremme den af Hs. Majestæt allerhøist besluttede Indragelse af danske Courant Banksedler, ved at have tegnet sig til at giøre Jndskud i de consignable Bankfonds.
Berlingske Tidende, 1809-09-22
Fridericia. Den 15de September passerede her den første svenske Galease det lille Belt. Den kom fra Halmstadt i Sverrig og var bestemt til Flensborg med en Ladning Salt, Jern, Søn a. Flere ere i Vente.
Berlingske Tidende, 1809-09-22
Søe-Etatens Commissariats=Contoir Kiøbenhavn, den 22de September 1809. Smith.
Berlingske Tidende, 1809-09-22
Under 4de September er udkommet en Forordning, angaaende Qvartprocentskattens Ophævelse, og en Capital=Grund- og Bygningsafgives Udskrivning i Hertugdommene Slesvig og Holsteen.
Berlingske Tidende, 1809-09-22
I Gaar Formiddags mynstrede det borgerlige Artillerie for Hs. Majestæt Kongen paa Amager, og i Dag ligeledes det borgerlige Jnfanterie for Allerhøistsamme paa Nørrefælled. Begge Korps udmærkede sig ved deres Vaabenøvelser og vandt Hs. Majestæts særdeles Tilfredshed. At afdøde fortiente Lærere hædres, er et lige saa behageligt som opmuntrende Syn. Afvigte Mandag opfyldte Døttreskolen heri Staden denne Pligt mod en hensovet Lærerinde, Jomfrue Stub, som i tolv Aar med udmerket Flid og Duelighed havde underviist der Brodering og Blomster, og nylig havde modtaget en klækkelig Pension af Skolen. Tolv Piger af Skolens øverste og to af de nærmeste Klasser mødte paa Kirkegaarden tilligemed tvende af dens nuværende Lærerinder. Den ældste af disse lagde ved Indgangen en Blomsterkrands paa Kisten. Efter Jordspaakastelsen omringede Pigerne Graven. De to Smaa holdt et Blomsterbaand over Graven, medens de Ældre afsang følgende Strofer: Med stille Vermod vi omringe. Vor Lærerindes Hvilested; End hendes Støv vor Tak vi bringe. Og signe hendes Kjerlighed. Dig, Sallige, vi glemme ei, Du førte os paa Dydens Vei. Saa huld og god du os veiledte Til Virkelyst og huslig Dyd. Dit Mønster Veien os beredte, At gavne os var al din Fryd. Her ved din Grav høitidelig. Vort rørte Hjerte takker Dig. Skue Taaren her i Uskylds Øie: Tag Offerblomsten af dens Haand, O! han, som troner i det Høie Han lønnet har din ædle Aand. Hos ham, vor Gud i Himmelen. Du Sallige! Vi sees igjen. Under den sidste Strofe udtømmede Pigerne deres Blomsterkurve, paa Kisten. Den Tavshed, der herskede blandt de Mange, som bivaanede dette Optrin, forøgede det Høitidelige ved denne smukke Jordefærd.
Berlingske Tidende, 1809-09-22
Ved Auction den 19 og 20 Septbr. hos Viinhandler Hr. Beck blev betalt for hvide Vine pr. Oxhoved eller 30 Virtler foruden Tolden. Lupiac 94 Rdlr., Hoch Chalosse 88, 90 til 94 Rdlr., Bearne 89. 96 til 101 Rdlr., Juresison 93 a 101 Rdlr., Graves 102 Rdlr., Piccardeist 119 Rdr., Muschatviin 224 Rdr., Rinskviin 191 Rdr., Moselviin 158 Rdr., Madera 373 Rdr. Røde Vine, Medo 244, 248 til 250 Rdr., Margaux 250 Rdr., Chathau Margau255 a 270 Rdr., Hautbrion 260 Rdr., La Fire 270 Rdr., St. Julien 280 a 300 Rdr., Colerotie 260 Rdr., Portviin 250 Rdr., Bordeaux Brændeviin uden Told 190 Rdr., Cognae Dito a 211 Rdr. pr. 30 Virtler.
Berlingske Tidende, 1809-09-22
Den 22de September blev ved Auction paa Børsen solgt Skibet. Brittania for 24400 Rdlr. til Skibscapitain H. N. Brandt.
Berlingske Tidende, 1809-09-22
Lodserne skulle selv hos de til Sønderborg ankommende eller forbiseilende Skibe og Fartøier, som ere passerede eller ved at seile Nord efter passere fornævnte Prikker, indkræve bemeldte Penge, imod at give Skipperne Beviis for samme; men naar en Skipper, som gaaer fra Sønderborg Nord efter, tager Sønderborg Lods ombord til Veiledning, og altsaa betaler ham de for Lodsningen regiementerede Lods penge, erlægger Skipperen intet i Prikkepenge. De Skippere som ikke stoppe i Sundet, men blot selle igiennem, skulle manenverere saaledes, at Lodsen kan komme til Borde, dog maae Lodsen ikke opholde Seiladsen. Nægter en Skipper at betale de heri fastsatte Prikkepenge, skal har bøde 4 Rdlr., som han ved Gjæsteret af Stedets Magistrat tildømmes.
Berlingske Tidende, 1809-09-22
Admiralitets- og Commissariats=Collegium, den 22de August 1809. Wleugel. Steen Bille. Growe. (L. S.)
Berlingske Tidende, 1809-09-22
Theatret. N. Perbøl. De til Opførelse i næste Uge bestemte Stykker ere: Mandag; Barberen i Sevilla, Commed. i 4 Acter og Entree, Tirsdag: Skatten, Syngestykke i 1 Act, og Balletten Ines de Castro.
Berlingske Tidende, 1809-09-22
Torsdag. Unge hidsige Kone, Commed. i 1 Act, og de to Grenaderer, Comed. i 3 Acter, og Entree. Fredag. Clavigo, et nyt Sørgespil i 5 Acter af Gøethe, oversat af Hr. N. T. Bruun; Entree.
Berlingske Tidende, 1809-09-22
Danske og norske Species-Bank.
Berlingske Tidende, 1809-09-22
J Følge Conventionen for den danske og norske Species=Bank dens 415, bekiendtgiøres herved de Herrer Jnteressentere i bemeldte Bank, at Torsdagen den 28de September og Eftermiddagen Kl. 4, holdes Generalforsamling i Species Bankens Værelse paa Børsen, for at vælge 4 nye Repræsentantere isteden for Hr. Justitsraad H. L. Wexilsen, Hr. Grosserer Jeppe Prætorius. Hr. Justitsraad og Ridder Lorenz Bertelsen, som i Følge Octroyens 42 S. fratræde Repræsentantskabet, og Hr. General-Consul Pingel som ved Døden er afgaaet. Trykte Lister over de Jnteressentere som kunne komme paa Valg, kan behageligen afhentes 3 Dage i Forveien, hver formiddag fra Kl. 10 til 1 i Species=Banken. De Jnteressentere som ville give Stemme for sig selv, eller efter Fuldmagt for andre, kunne i Følge Conventionens 46 §. afhente de fornødne Stemme=Sedler hos Directionen fra den 25de til den 28de September, hver Formiddag fra Kl. 10 til 1, da tillige de som agte at stemme for andre, behageligen ville producere de i Hænde havende Fuldmagter.
Berlingske Tidende, 1809-09-22
Directionen for den danske og norske Species=Bank, den 16de September 1809. Kirketerp. Larsen. Kirstein. Dems.
Berlingske Tidende, 1809-09-22
Da der ved det store Vognmandslaug her i Staden ere 2de Ruller, vacante, saa vilde de, som attraae samme og dertil formene sig qvalisicerede, desangaaende indgive skrivtlige Begiæringer til os inden denne Maaneds Udgang. Kiøbenhavns Raadstue, den 6te September 1809. Overpræsident, Borgemestere og Raad.
Berlingske Tidende, 1809-09-22
At mit Leie Bibliothek, som bestaaer af de bedste og nyeAste danske og tydske Bøger, atter er bleven formeret med en betydelig Samling, skulde jeg ikke undlade at tilkiendegive det udenbyes læsende Publicum. En Fortegnelse herover for 8 s. og det hele Catalog for 32 s. hefter. Da dette Bibliothek eier flere Exemplarer af en hver Bog, kan de udenbyes Læsere, mod billig Betaling, erholde saa mange Bøger som det lange Opholdsted giør nødvendig. Ombytningen L. Beeren, Boghandler, skeer efter enhvers Behag. Pilegræde No. 111.
Berlingske Tidende, 1809-09-22
At det har behaget Gud ved en stille og rolig Død, efter Alen langvarig Sygdom den 17de dennes at bortkalde vores gode Moder, Frue Anna Christina becker, föd Torm, i 3 71de Aars Alder, det undlade vi ikke, paa egne og SöstreVegne, sörgeliget at bekiendtgjöre Slægt og Venner. Kiöbenhavn, den 18de September 189. Frik Becker, Göttred Becker, Cancellieraad og kerisor. Professor og Hof Apotheker. Et min inderlig elskede Mand Commandeur-Capitain Johan Hartvig Ernst v. Berger, Chef for det franske Orlogskib Dantzig ved Antverpen, er død den 31te August af Nervefeber, efter nogle faa Dages Sygdom, bekiendtgiøres fraværende Slægt og Venner af hans efterladt. Enke Juliane v. Berger, 16d Lindholm.
Berlingske Tidende, 1809-09-22
Den 5te Septbr. behagede det den Allerhøieste at bortkalde min uforglemmelig gode Mand, Pormester og forhenværende Distriets chirurg Christian Hempel, fra dette Timelige i hans 72de Aars alver og et 23 Aars lytteligt Egteskab. Sin Sygdoms store Smerter var han med en fielden Blivres og Taalmodighed. Den Jver, hvormed han fine 4, Embedsaar opofferde sig for sige Kaldspligter er veriendt. Sonrægge skiftede han sig et besigtet Minde. Men ingen følet den Retskafne Savn haardere end jeg og 7 efterlevende Bo., som i ham besaa den om mene Ægtefælle, den kierligste Fader. Den sørgeligst at anmelde dette Døvssalv for fraværende Slægt og Venner, er jeg, uden at Bevidnelse forfireret om deres oprigtige Deeltagelser min store Sorg. gaaborg, den 3de September 1809. Ulrica Augusta Hingel, jød pluug. ved Posten har jeg medtaget, den for mig og mie forgelige Tiden At de, at min drevare Møder, Engekke Rulz, sov Jegens, En efter min for 21 Aar siden afdøde agtværdige Faver Ment Rønning Sognepræst til Winger og Mitskow i Aggershuus Stift, over den over August i sit 69 Aar, efter 7 Dages Sygdom, af den ved Kongovinge granerende Blodgang; hun efterlod 5 Sønner, 2 Døttes og 3 Børne oven, som alle føle Tabet af en saa god og om Mover, med ovenSmærre. Kiøbenhavn, den 19de September 1809. N. M. Schiønning. fød Rynning. Døbt nedbøiede ved vort ligesaa smertelige som uventede Tab, beticnotgiøre vi herved fraværende Slægt og Venner, at der behagede Forsynet Fredagen den 17de September at borttalde efter et Par Dag. Sygdom vor uforglemmelige Svigeraver, Kiøbmand Jonas Lune Slagelse, til det bedre Liv, hvor han vil høste brugter af nu Frompe- og Dyo. Stagelse, den 18de September 1809. Chr. S. Stolpe. J. Møller. Het min inderlig elskede Kone Anna Folcksmarn, fød Jacobsen, efter 3 Maaneders Sygdom, den 9de September finstleven, ved Oden er afgangen, det undlader jeg ikke sørgelig at dettendegiøre gamle og Venner, overbeviist om deres Deeltagelse i denne min villige Sorgsolgtmann, Premier=Lieutenant. Li ter atur.
Berlingske Tidende, 1809-09-22
Fra Pressen er udkommen: Lærebog i Krigsvidenskaberne Voresat efter J. Mauvillons Eintettung in dit samme lichra militairiseyen Wissenseharten af A. C. Soelberg. Dette Værk er modeelt i 3 Afdelinger, hvoraf om førstmoholde: 1) Regneronsten; 2) Geometrien, af Linies b) Frabernes, og en regemernes Udmaaling ; 3, Acriberie eller Staldekonsten. Anden Afdeling indeholder: Befæstningskomsten, c) om Fæstningsbygningen, og om Fæsningers Anger ere, Overfald, Eicalade og Jndspærring, c. om en Fæstnings formelige Baletting, b) om Fæstningers Forsvar. Tredte Arveling moegoder: 1) Feldtøefæstningen; e) Begyndelsesgrunde i Krigsconsteen; 3) Begyndelsesgrunde i Krigsolden, September. skabeneller Strategien. Hele Værket er 3 Ark stort, førsenet med 5 Kobbere. Det sælges uindbunden for 2 Rdlr. 2 Mk., indbunden 2 Rdlr. 4 Mk., hos forlæggerne Thorliig & Colding.
Berlingske Tidende, 1809-09-22
paa Børsen No. 2.
Berlingske Tidende, 1809-09-22
Fra Pressen er udkommen i Odense : Dr. S. L. Baden til Hr. af Geheime-Conferentsraad F. v. Moltke om vor dan 1te Histories gaver Saxs Grammatikus og Trangen til en ny Udgave og Oversættelse af Saus paa kalin skrevne danske Hu lette Chart. Den ælges indheftet for 32 s. hos J. H. Schubothe, Hofsoghandler, paa Børsen Nr. 3. Pileviser fra og til de betydeligste europæiske Sta Alder, beregnet efter tydske Mile (i Patent Ark, ta Brug og Nytte for Skoler, Rettiler og Avislæsere, er at bekommes for 10 s. hos Forlæggeren, Hofvogtrykker Møller 1 RaadhuusstræNo. 45. Enkekassen for Borger og Haandværksftanden. (anterne i denne Kasse ville behage at melde sig i Springgaden Nr. 31, for at modtage den vem tilkommende Pension, de ville tillige medbringe deres palice og tillige Præste attes, at de er levende og at de er i ugot Stand.