JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-03-07
Til Salg. anviser Adressecontoiret en smuk tospændig Kane. Skonnerten, Waldemark, Capt. Wenzel Thornøe, ligger i Altona under Ladning med Stykgods til Aarhuus og Odense, og kan snart være færdig til Afseiling Aarhuus, den 3die Marts 1843. A. Thomsen, Mægler. Hingsten Emir. Løverdagen den 11te Marts bliver afholdt et Møde i Hoed Kro, om Eftermiddagen Kl. 2, ved hvilket Actie haverne bedes at give Møde, da Regnskabet for forrige Aar skal fremlægges og Hingsten præsenteres. De der ikke have modtaget Udbyttet for 1841, bedes medbringe eller sende deres Actiebreve, for at Samme derpaa kan blive afskrevet, ligesom alle Actiehaverne ville berede dem paa at gjøre Tilskud for sidste Aar med circa 1 28 3 1/4 Angaard og Frydensberg, den 27de Febr. 1843. Et Værelse tilleie for en Dragon, anvises af Schjøtt. Hansen. Bjerre.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-03-07
J min iboende Gaard paa det store Torv er til førstkommende Paaske Flyttetid i 2den Etage at faae tilleie, med eller uden Meubler, 2de Værelser samt Tjenerkammer, og om forlanges, Staldrum til 3de Heste i Gaarden. F. Scheibyes Enke.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-03-07
Et Meieri paa 90 Køer er at erholde i Forpagtning til førstk. Mai. Adressecontoiret giver Anviisning. Tdr. Rug, 2 Tdr. Byg og 12 a 14 Tdr. Havre, hvilken Udsæd dog med Tiden vil kunne forøges. Naar Gaarden er solgt, forauctioneres samme Dag og, om fornødiges, den paafølgende, den Boet tilhørende Besætning, Ind= og Udbo. Tyrsting Wrads Herreders Contoir, den 13de Febr. 1843. Wittusen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-03-07
Auction over Fladsaaegaard Mogenstrup Kro Mølle og Brændeviinsbrænderi, og 2 Gaarde i Pederstrup.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-03-07
Ved en eneste offentlig Auction, som efter Overeenskomst med Auctionsdirecteuren afholdes paa Fladsagegaarden, Løverdagen den 25de Marts 1843, Kl. 11 Formiddag, agter vedkommende Eier at bortsælge Eiendommene: Fladsaaegaard, Mogenstrup Mølle, Mogen strup Kro og Brænderi, og 2 Gaarde i Pederstrup, Alt under Mogenstrup Sogn i Præstøe Amt. Disse gode og indbringende Eiendomme ere beliggende tæt ved Landeveien fra Nestved til Præstøe, i en Afstand af 1 Miil fra førstnævnte Kjøbstad, og 2 Mile fra Præstøe. Fladsaaegaarden staaer for Hartkorn, Ager og Eng 30 Tdr. 3 Skpr. 2 Fdkr. 2 Alb. og Skovskyld 6 Skpr. 3 Fdkr., med et Areal af henved 500 Tdr. Land. Til Gaarden hører et fortrinligt Schæferi af fiinuldede spanske Faar, og til samme er henlagt 19 Huse, deels med deels uden Jord, som svare Pligtdage og Jordebogsafgifter. Til Mogenstrup Kro og Brænderi henhører tillig Bryggeri, Maltgjøreri, Fedestald og Reisestald, og Brænderiet er et fortrinligt Dampbrændeviinsværk, Alt nyt og i complet Stand. Mogenstrup Mølle bestaaer af en Vand- og Hestemølle, og til samme hører en god Jordlod af Hartkorn, Ager og Engs Tdr. 3 Skpr. 3 Fdkr. samt Skov= og Mølleskyld 9 Tdr. 2 Skpr. 2 Fdkr. 2 Alb. De 2 Gaarde i Pederstrup ere skyldsatte for Hartkorn, Ager og Eng 19 Tdr. 2 Fdkr. og Skovskyld 2 Skpr. Med Eiendommene følge de til samme hørende Jnventarier og Besætninger m.v. - Pengevilkaarene ville blive favorable for Kjøberne. Eiendommene paavises af Forvalter Engberg paa Fladsaaegaard, og de kunne strax efter Salget tiltrædes. Conditionerne ere fra den 1ste Marts d. A. til Eftersyn hos Forvalter Engberg og hos Cancelliraad og Birkedommer Lautrup i Wester egede pr. Rønnede Kro.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-03-07
Ifølge tagen Bestemmelse paa Skiftet efter afdøde Enkemadame Ane Marie Bloch, fød Broberg, og forhen afdøde Mand, Chordegn Christian Bloch af Trykt i Aarhuus Stiftsbogtrykkeri.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-03-07
Extract, Aarhuus. Amtsraads Forhandlinger den 7de og 8de Marts 1843. Forhandlingerne ved dette Møde lededes af den constituerede Stiftamtmand, Hr. Justitsraad, Borgermester, Ridder, Fleischer. Samtlige udnævnte og valgte Medlemmer vare tilstede. Af Lehnsbesidderne mødte Hr. Kammerherre, Grev Frys til Frysenborg. Følgende Sager foretoges: A. Collegialsager. Det kongelige danske Cancellie havde ved Circulaire af 4de Mai f. A. forlangt Raadets Betænkning angaaende Midlerne til et virksommere Landpolities Fremme. Efterat den af Cancellieraad Jngerslev, Ritmester Friis og Proprietair Secher derover afgivne Commiteebetænkning havde circuleret iblandt og var discutteret af Raadets Medlemmer, kom man til følgende Resultater: 1, at Placaten af 28de December 1827. maatte forandres derhen, at naar en Omløber, hvis Fodested ikke kan oplyses, bliver anholdt, denne da forsørges paa Amtets Bekostning. 2, at en Revision af Anordningerne om Løsgjængerie maatte foretages, og at det navnligen nøiere maatte bestemmes hvem der er at ansee som Løsgjænger. 3, at der maatte foranstaltes et nøiagtigere Tilsyn med de Personer, der drive Landprang, Kludehandel m.m. 4, at der maatte gives en mere lovhjemlet Bestemmelse for Tilsynet med de offentlige Forlystelser paa Landet. 5, at Herredsfogdernes Forretninger maatte deles saaledes, at Politivæsenet og Fogedforretningerne henlagdes under en særskilt Embedsmand, hvem ogsaa Branddirecteurforretninger kunde overdrages. Denne maatte være forpligtet til at tage Ophold paa et passende Sted i Jurisdictionen, der snarest muligt maatte arronderes paa den beleiligste Maade. 6, at det maatte paalægges Politimesterne saameget muligt at slutte sig til Sogneforstanderskaberne. 7, at Tvangsarbeidshuse maatte oprettes i hvert Amt. 8, at Varetægtsarresterne maatte indrettes paa en mere hensigtsmæssig Maade saaledes, at de deri indsatte Personer ikke have Samqvem med hverandre. 9, at Politimesterne maatte indskjærpes et nøiagtigt Tilsyn med Arresterne og den Behandling Arrestanterne nyde, isærdeleshed naar Vand- og Brøds-Straffen, paa dem exeqveres.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-03-07
J Anledning af det kongelige danske Cancellies Begjæring af 18de August f. A. om Amtsraadets Betænkning angaaende en Revision af Helligdagsanordningerne, blev en Comitee, bestaaende af Ritmester Friis og Provst Magnussen, nedsat til at gjennemgaae de fra Politimesterne indhentede Erklæringer og derover afgive Betænkning til Forelæggelse i næste Møde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-03-07
Ved det kongelige Rentekammers Skrivelse af 24de December f. A. var forlangt Raadets Betænkning om Hensigtsmæssigheden af at ophæve eller forandre de ved Forordn. af 3die Juni 1825 §. 7 Litr. 2 givne Bestemmelser i Henseende til Meel møllers Anlæg. Raadet yttrede i denne Anledning, at Forordn. af 3die Juni 1825 formeentlig kunde gives saadan Forandring, at istedetfor Ordet, erholdes strax efter o. s. v. sættes "forventes, og at i Litr. 2 tilføies: "naar ingen særdeles locale Omstændigheder tale derimod."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-03-07
Det kongelige Rentekammer havde under 24de December f. A. forlangt Raadets Betænkning i Anledning af et Andragende fra flere Amtsforvaltere om enten aldeles at fritages forat føre Amtsrepartionsfonds og Amtsfattigkasseregnskaberne, eller derfor at tillægges en passende Godtgjørelse. Hertil blev svaret: Raadet skjønner ikke, at Forordningen af 13 August 1841 har paaført Amtsforvalterne noget forøget Arbeide ved at henlægge fornævnte Regnskaber under Amtsraadet, istædetfor under Amtmanden og Amtsfattigdirectionen. Opkrævningen af Kasser nes Jndtægter er aldeles uforandret, den skeer som hidtil i Forening med de kongelige Skatter og indbefatter kun en Post i Skattebogen. Vel ville Regnskaberne paa Grund af den nye Veianordning komme til at indbefatte større Summer, men ligesom det hvad Opkrævningen af disse angaaer er ligegyldigt enten der lignes 4 Mk. eller 2 Rbdlr. pr. Td. Hartkorn, saaledes vil Udtællingen formeentlig mestendeels skee i samlede Licitationssummer, og Arbeidet derved ikke i nogen betydelig Grad forøges. De Bidrag, der opkræves til Amtsrepartitionsfondet, maae desuden formeentlig ansees som Summer, der anvendes til Statens Tarv, og som dennes Embedsmænd altsaa ex officio maae være pligtige til at modtage og udtælle. Den Analogie, som til Fordeel for Andragendet hentes fra Amtsforvalternes Godtgjørelse for Brandpengenes og Bank renternes Opkrævning, kan Raadet ikke indrømme, thi Landbygningernes Brandforsikkring er en aldeles privat Entreprise, og Banken et Jnstitut, som er traadt ud af directe Forbindelse med Staten, hvilke altsaa med Billighed maae yde de Statsembedsmænd, der paatage sig Forretninger i deres Jnteresse, enpassende Godtgjørelse for deres Uleilighed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-03-07
Regnskabet for Amtsfattigkassen er ubetydeligt og i ingen Henseende forøget. Vel maa det erkjendes ønskeligt, at Amtsforvalterne ere vel gaaerede for deres ansvarsfulde Forretninger, men dette antages de i Reglen ogsaa at være, og det synes ikke tilraadeligt for et enkelt maaskee mindre vel aflagt Embeds Skyld, der da paa anden Maade maatte forbedres, at tillægge den hele Classe af Embedsmænd en Godtgjørelse, hvorpaa de hverken have billigt Krav, eller i Almindelighed Trang. Raadet maatte derfor paa det bestemteste udtale sig imod dette Andragende, som formeentlig ubeføiet. og blottet for tilstrækkelige Grunde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-03-07
I Anledning af en Ansøgning fra Lehns besidderen af Baroniet Wilhelmsborg om paa Grund af hans svækkede Helbred at udtræde af Amtsraadet, fremlagdes en Skrivelse fra det kongelige danske Cancellie af 12te Januar d. A., hvori meldes, at den ansøgte Tilladelse ikke findes fornøden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-03-07
Lehnsbesidderen af Baroniet Wilhelmsborg vil altsaa indtil videre ikke kunne betragtes som fungerende Medlem af Amtsraadet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-03-07
J Anledning af Kammerherre Holstein, Rathlaus Andragende om Constitution for hans Fuldmægtig Helm til at mode i Sogneforstanderskaberne fremlagdes en Skrivelse fra det kongelige danske Cancellie af 21de Febr. d. A. hvorved Sagen henstilles. til Amtsraadets Afgjørelse, men derhos bemærkes: at Bestemmelsen i Forordningen af 13de August 1841 §. 2 in fine kun har Hensyn til de i §. 3 og 4 nævnte personlige Egenskaber.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-03-07
Ved at communicere Hr. Kammerherren denne Skrivelse vedtog Raadet tillige at indhente hans Erklæring, om den af ham foreslaaede Examin, juris Helm har de Egenskaber, som saaledes udfordres.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-03-07
Det kongelige Rentekammer havde under 25de Febr. d. A. forlangt Raadets Betænkning over et Andragende fra Justitsraad, Amtsforvalter Bjerg om fremdeles at beholde den ham ved allerhøieste Resolution af 30te Decbr. 1840 tilstaaede Godtgjørelse af 100 Rbdlr. for en Udrider. – Raadet antog, at Amtsforvalteren burde nyde nogen Godtgjørelse i den omhandlede Henseende, og hvis det maatte findes, at Beløbet efter Ret og billighed, udredes af Amtet, vilde man intet have imod, at disse 100 Rbdlr. tillægges Amtsforvalteren endnu i 2 Aar, til hvilken Tid man formodede, at en ny Lov om Frireiser vilde udkomme; men da en stor Deel af de Sager, hvortil Udrideren benyttes, angaae den hele Stat, eller ere kongelig Tjenestesager, fandt man det billigt, at Statskassen ogsaa deeltog i Udredelsen af bemeldte Godtgjørelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-03-07
Et fra Rentekammeret til Raadets Erklæring sendt Andragende fra Amtsveibetjent Johansens Enke om Understøttelse af Amtet, blev remitteret med Anbefaling for Enken til at nyde en Gratification af 30 Rbdlr. for eet Aar. B. Vei- og Broesager.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-03-07
Det i forrige Møde affattede Regulativ for Hovedlandeveiene, de mindre Landeveie. og de større Bieveie, i Amtet, blev tilstillet det kongelige Rentekammer og Amtets Politiembedsmænd, med Anmodning til Sidstnævnte om snarest muligt efter et af Proprietair Wittusen meddeelt Schema, at indsende Fortegnelse over samtlige mindre under offentligt Tilsyn henlagte Biveie i ethvert Sogn til Amtsraadets Efterretning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-03-07
Kammerjunker Folsach til Wedelslund og Cancellieraad Mohr til Christinedal havde ved Skrivelser af 30te og 31te Decbr. f.A. antaget Raadets Forslag om at opføre en ny forsvarlig Fjellebroe, istedetfor Sjelle Stangbroe, imod at denne Broe for Fremtiden overtages af Amtet – og de havde i en Skrivelse af 5te Marts d. A. andraget paa, at Broen maatte belægges med tilhugget Egetømmer, istedetfor med Planker. Forslaget blev billiget af Raadet under den Betingelse, at Egetømmeret hugges fiirkantet og idetmindste erholder 5 Tommers Tykkelse, og Sagen indsendes til Rentekammerets Approbation. Det laveste Licitationsbud paa 60 Rbdlr. for Opførselsen af en Steenkiste i Hinne rup Bye blev approberet af Raadet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-03-07
I Anledning af Ventilationerne om Gruus gravenes og Steenkisternes Taxation blev bemærket, at derom under 22de Decbr. f.A. var gjort Jndstilling til det kongelige Rentekammer, men at dette Collegiums Svar herpaa endnu ikke var indløbet. 13. De fra den til Gruusgravenes Regulering i forrige Møde nedsatte Comitee modtagne, Betænkninger tilligemed en yderligere Erklæring fra Maarslet Sogneforstanderskab, optoges til Circulation blandt Raadets Medlemmer til Afgjørelse i næste Møde, og Amtmanden bemyndigedes til foreløbig at approbere Udlægningen af en Gruus grav til Brug paa Veiene i Bjødstrup og Grimmestrup, efter Holme= og Traneberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-03-07
Sogneforstanderskabs Jndstilling, samt til fremdeles at meddele midlertidig Approbation paa lignende Andragender.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-03-07
J Henhold til Proprietair Sechers og Sognefoged Jens Andersens Beretning om 2de Gruusgrave i Nølev og Svorbek blev det bestemt, at Nolev Byes Beboere bør tage Gruset til den større Bivei i den paa Assendrups Mark udsatte Gruusgrav, samt at Gruusgraven i Svorbek vil blive at afbenytte til de mindre Biveie, og at nærmere Bestemmelse om Betalingen herfor vilblive at afgive. Det laveste Licitationsbud paa 90 Rbdlr.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-03-07
for Borum Broes Jstandsættelse blev approberet af Raadet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-03-07
Paa tvende Andragender fra Sogneforstanderskabet i Astrup og Tulstrup om Steenkisters Anlæg, skadeligt Vands Afledning m. v. ved Sogneforstanderskabets egen Foranstaltning, blev svaret, at Raadet ikke for Tiden fandt Anledning til at anbefale det første af disse Andragender paa Grund af at der var skeet Jndstilling til vedkommende Collegium om Afskaffelsen af den edelige Afhjemling af Synsforretninger over Steenkister m.m., hvorfor man troede først at burde erfare hvilken Jndflydelse denne Foranstaltning, hvis den billigedes af Collegiet, vilde have til Besparelse for Communerne - og da det af den kongelige Commissarius var tilkjendegivet Stænderne, at et Lovudkast angaaende skadeligt Vands Afledning vilde blive forelagt, fandt man det ei heller betimeligt nu at indgaae med Sogneforstanderskabets andet Forslag, hvilket det imidlertid havde været Raadet kjært at modtage til Afbenyttelse for det Tilfælde at sammes Formening om bemeldte Lovudkast skulde blive æsket. Skulde Sogneforstanderskabet desuagtet vedblive sit Ønske om disse Andragenders Jndsendelse, var Raadet dertil villig paa nærmere Anmodning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-03-07
Lehnsbesidderen af Grevskabet Frysenborg tilbød at istandsætte Broen ved Hinnerup Brogaard og at give Afkald paa den i ældre Tider en ved Broen beliggende Fæstegaard tillagte Ret til at hæve Bropenge, imod at denne Broe, som ligger paa en af de større Biveie, herefter aldeles overtages af Amtet. – Sagen indstilledes til det kongelige Rentekammers Approbation. Angaaende den saakaldte Præstebroe imellem Skivholme og Skovbye besluttede Raadet at tilskrive bemeldte Sognes Forstanderskab, at det laveste Licitationsbud paa 369 Rbdlr. for denne Broes Opførelse, forekom Raadet temmelig høit, skulde Sogneforstanderskabet være af samme Mening, ønskedes ny Licitation snarest afholdt, i modsat Fald vilde Buddet blive approberet af Amtet paa Amtsraadets Vegne. Holme og Traneberg Sogneforstanderskabs i forrige Møde fremlagte Andragende omen Forbindelse af Veiene imellem Bjødstrup og Slet var ved Proprietair Wittusens Mægling afgjort ved mindelig Forening, og udgaaer derfor fra videre Forhandling. Størring Sogneforstanderskabs ligeledes i forrige Møde fremlagte Andragende omSneekastning, hvorover Veibetjent Hansens Erklæring var indhentet, optoges til Circulation blandt Raadets Medlemmer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-03-07
J Anledning af et Andragende fra Anders Thomsen i Skaade om en Forandring af en Veilinie over hans Mark, vedtog Raadet at indhente Erklæring fra Lehnsbesidderen af Baroniet Wilhelmsborg, over hvis Eiendom en Deel af Veien skulde forlægges, ligesom og 2de af Raadets Medlemmer lovede at tage Veien i Øiesyn og afgive deres Betænkning herom i næste Møde. Holme og Traneberg Sogneforstanderskab havde indgivet et Andragende om Reguleringen af Veien fra Aarhuus om ad Saralyst til Holme. Raadet fandt det meget ønskeligt, at denne saare uregelmæssige Vei rettedes, men da det var tvivlsomt hvorvidt de Lodseiere, over hvis Jorder Veien skulde gaae, kunde være pligtige at overlade den hertil fornødne Jord, efter som det er en af de større Biveie, saa anmodedes Amtet om at indhente Rentekammerets Bestemmelse for dette Tilfælde. Hammel Sogneforstanderskabs Andragende om Veiarbeidets Regulering og Hjælp af Nabosognene til sammes Udførelse fandt Raadet af særdeles Vigtighed med Hensyn til det Princip, der maatte ønskes fulgt i dette og lignende Tilfælde, og nedsatte derfor en Comitee, bestaaende af Cancellieraad Jngerslev, Ritmester Friis og Møller Langballe, til at undersøge Sagen. C. Fattigvæsenssager.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-03-07
Et Andragende fra Lading, Sabroe og Faarup Sogneforstanderskab om Adskillelse af deres Fattigvæsen, saaledes at Lading Sogn udgjør et District for sig, og Sabroe og Faarups Sogne et andet, blev med Anbefaling tilstillet det kongelige danske Cancellie. 25. Fra Huusmændene i Lyngaae og Hadsteen var indkommen en Klage over deres Ansættelse i Fattigbidrag, hvorpaa Raadet ikke kunde indlade sig, da den deels mangler Navnes Underskrivt, deels efter de fra vedkommende Sogneforstander skaber indhentede Oplysninger er usand og ugrundet. 26. Aftægtsmand, Sognefoged Søren Møller i Grundfør havde indgivet Klage over at være ansat i Fattigbidrag. Hertil blev svaret: Klageren er retteligen ansat i Fattigbidrag, da han foruden Ophold af den bortsolgte Gaard eier en Panteforskrivning paa 800 Rbdlr. (efr. Cancellie-Skrivelse af 4de August 1842.) – og da han ikke har anket over ubillig Ansættelse, findes der ingen Grund til at agte paa hans Andragende. 27. Væver Hans Sorensen i Odder hans Besværing over Ansættelse i Fattigbidrag befandtes aldeles ugrundet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-03-07
28. Fra Weilbye, Sjelle, Grundfør, Odder og Stør ring Sogneforstanderskaber vare Begjeringer indkomne om Hjælp af Amtsfattigkassen. Afgjørelsen af disse opsattes indtil Communalregnskaberne vare gjennemgaaede og Raadet derved kommet til fuldstændig Kundskab om de forskjellige Communers Forhold til hverandre med Hensyn til deres Udgivter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-03-07
29. J Anledning af en Forespørgsel fra Sielle Sogneforstanderskab om Fattigbidrag skal udredes af Kirkejord, blev begjært nærmere Oplysning om denne Kirkejord er sat i Hartkorn og om Grundene til Sogneforstandernes Meningsforskjellighed i denne Sag. 30. Sielle Sogneforstanderskab havde begjært en Bestemmelse for minimum af det Hartkorn, der er forpligtet til at tage Fattige paa Omgang. Raadet ansaae sig ikke competent til at meddele en saadan Bestemmelse, men formeente, at Sogneforstanderskabet selv vilde kunne udfinde Midler til at godtgjøre dem, der have havt slige Fattige i Kost, den dermed forbundne Udgivt enten ved mindre Fattigbidrag eller paa anden Maade.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-03-07
31. Paa samme Sogneforstanderskabs Forespørgsel om Registrering kan foretages hos saadanne Personer, som nyde en extraordinair Hjælp af Fattigvæsenet uden at være ansatte til fast Understøttelse, blev svaret: at Registrering formeentlig ikke kan finde Sted i det omhandlede Tilfælde, ifølge Cancellie=Skrivelse af 21de April 1842. 32. Et Andragende fra Thomas Frandsen i Grund før om formeentlig urig ig Ansættelse i Fattigbidrag blev sendt til Sogneforstanderskabets Erklæring: D. Skolevæsenssager. 33. Holme og Traneberg Sogneforstanderskab havde tidligere andraget paa disse Sognes Adskillelse i Henseende til Skolevæsenet, men indgav nu igjennem Proprietair Wittusen, hvem det var overdraget at underhandle om denne Sag ved de Paagjældende, en ny Forestilling til det kongelige danske Cancellie, hvori fremsættes de Betingelser, under hvilke de ville vedblive Fælledsskabet. Sagen sendtes til Skoledirectionens Erklæring. 34. Randlev Huusmænds Besværing over at den til Skolelæreren hidtil in natura leverede Fourage, nu affordredes dem med Penge, henvistes til Amtmandens Afgjørelse. 35. De fra Brabrand, Aarslev, Aabye, Maarslet, Saxild, Skivholme, Trige, Lading og Elsted Sogneforstanderskaber indgivne Begjæringer om begge Skolekassers Sammenlægning, bleve alle bevilgede med den bemærkning for Elsted Skoles Vedkommende, at 40 Rbdlr. af den specielle Skolekasses Beholdning bliver at gjøre frugtbringende til Fordeel for Kassen, enten ved Jndsættelse i Sparekassen, eller paa anden lovlig Maade. Ligeledes blev det tilkiendegivet Odder Sogneforstanderskab i Anledning af den samme tidligere meddeelte Tilladelse til begge Skolekassers Sammenlægning, at Renterne af den specielle Skolekasses 2de Legater fremdeles blive at anvende til Skolefornødenheder og, forsaavidt de ikke dertil forbruges, at oplægge.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-03-07
E. Blandede Sager. 36. Til at gjennemgaae Amtets Skole- og Fattig regnskaber, som dog endnu ikke alle vare indkomne, nedsattes en Comitee, bestaaende af ProvsMagnussen og Møller Langballe, hvilken det tillige overdroges at udarbeide Schemata til disse Regnskabers fremtidige Affattelse, forsaavidt saadant maatte findes fornødent, – og til at gjennem gaae de Regnskaber, som ere collegial Decision undergivne, nemlig: Amtsrepartitionsfonds, Amts fattigkasse, Amtssygehuus og Skolelærerhjælpekasseregnskaberne, udnævntes en anden Comitee bestaaende af Cancellieraad Jngerslev og Sognefoged Jens Andersen. 37. Til Amtets Sygehuus bestemtes det at opkræve i Aar ligesom forrige Aar 4 Sk. pr. Td. Ager og Engs Hartkorn og det Halve af Skov- og Mølleskyld – og til Amtsrepartitionsfondet for det første Halvaar 32 Sk. pr. Td. Ager og Engs Hartkorn og det Halve af Skov og Mølleskyld. Bestemmelse for næste Halvaars Afgivt vil blive at tage i Amtsraadsmødet i August Maaned d. A. 38. Paa et Andragende fra Holme og Traneberg Sogneforstanderskab om Amtsraadets Medvirkning til Jndrivelse af Møller Frederik Jensens Bidrag til en ny Sprøite, blev svaret, at Raadet efter de oplyste Omstændigheder maatte antage, at Sagen mellem bemeldte Møller og Frederik Rasmussen var gaaet over til at blive privat hvorfor det ikke kunde gjøre videre end at anbefale Klageren Frederik Rasmussen til at erholde beneficium processus gratuiti hos Amtet. Slutteligen overdroges det Provst Magnussen, som Redacteur af Amtsraadsforhandlingerne, at foranstalte saamange Exemplarer af denne Extract trykte, at hver Abonnent paa Aarhuus Stiftstidende i Aarhuus Amt kunde erholde eet Exemplar, og hvert Amtsraad i Nørre-Jylland 10 Exemplarer, til Fordeling blandt dets Medlemmer. Hermed hævedes Mødet, og det Passerede bekræftedes ved Navnes Underskrivt. Fleischer. Chr. Juell. Wind Frys. const. B. Magnussen. C. Jngerslev. Friis. Langballe. N. J. Secher. Wittusen. Jens Andersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-03-07
Trykt i Aarhuus Stiftsbogtrykkerie.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-03-09
No 38. Torsdagen. den 9de Marts. Den til Forsendelse med Brevposterne Kongelig allernaadigst alene privilegerede AarhunStiftbeidende. Redigeres og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Simquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-03-09
Nyheder fra Udlandet. Den sorte Feber" grasserer i Militair=Lazaretherne i Warschau. At det er Pesten" som er udbrudt der, ville vi dog haabe er et upaalideligt Rygte, ligesom og følgende, høist foruroligende Efterretning fra Wien, der meddeles i den saakaldte "Dorfzeitung": "J flere Uger har der her grasseret en meget farlig Typhus, og nu skal der, til alle Beboernes Skræk, endog have indfundet sig en endnu langt værre Gjæst, som vi i det sidste Aarhundrede lykkelig have været befriede for, nemlig: Pesten,