Berlingske Tidende, 1811-03-15
Selskabets Premier. Uagtet Selskabet erkiender Vigtigheden af at enkelte Dele af Agerbruget forbedres, at Steengierder sættes, sumpige Steder udtørres, Hør, Hamp og Humle dyrkes m.m., hvorfor man ingen Leiligheder lader forbigaae til at paaskiønne saadanne Foretagender, saa vilde dog den Mand af Bondestanden fortrinligen tildrage sig Selskabets Opmærksomhed, hvis hele Agerbrug vidnede om ligesaa meget Overlæg og Kundskab, som Stræde somhed, da Jordens uafbrudte Dyrkning efter en rigtig lagt Plan er et al de vigtigste Befordringsmidler til Agerbrugets Opkomst: ligesom det Modsatte er en af de vigtigste hindringer derimod. Selskabet har derfor ved sin største Præmie søgt at opmuntre Landets erfarne og kyndige Landmænd til at skrive en kort og tydelig Anviisning til at inddeele og dyrke en udskiftet Bondegaards Jordlod. Naar man faaer en saadan Anviisning vil man lade denne trykke og uddele blandt Bondestanden. Jmidlertid veed man, at der gives Bønder, som deels ved egen Eftertanke, deels ved de Exempler, de have seet ilderes Nabolaug, bestitte sig paa et forbedret Agerbrug. Saadanne Mænd ønsker Selskabet at hædre, og det udlover derfor efter Omstændighed den anden Guldmedaille eller det største Bæger eller en Belønning i Penge fra 50 til 100 Rdlr. for den Bonde som beviislig giør at have sat sin Eiendom i udmærket Stand, ved line Jorders kloge Jnddeeling og Dyrkning, ved et rigtigt Sædskifte, ved Brakjordernes ombyggelige Behandling, Frugt- og Urtehaves Anlæg m.m.I de senere Aar har Danmark erholdt et betydeligt Antal af Huusmandspladser med 2, 3 indtil 6 Tønder Land. Disse smaa Lodder kunde, naar de bleve behandlede paa en rigtig Maade, vorde af største Nytte for Staten, ikke blot som Kilde til en gavnlig Folkemængde, men tillige ved at give Anledning til en stor Forøgelse af Naturproduktionen. Jmidlertid har Erfaring viist, at denne Hensigt med slige Lodders Anlæg ikke ganske er opnaaet, og den vil aldrig opnaaes for deres Besiddere indføre en ganske anden Dyrkningsmaade, end den, som sædvanlig følges. Selskabet har derfor sørget for, at en grundig og paalidelig Anviisning til Huusmændelodders rette Behandling er bleven meddeelt udskiltede Huusmænd ved at lade trykke og for en meget lav Priis udsælge afg. Provst Høenhs Anviisning til et vel indrettet Jordbrug, hvori en Huusmandslods bedste Dyrkning omstændelse er fremsat. Denne Bog er nu saa udbredt blant Bondestanden, at enhver Huusmand, som ønsker at udføre dens Regler, let kan forskaffe sig den. Selskabet udsætter derfor følgende Præmier : For den udskiftede og udflyttede Huusmand i Dannemark, som ved paalidelige Attester godtgiør, at have dyrket sin Mark og Have paa den bedste Maade, og at samme udbragt den største Fordeel, det andet Bæger eller 50 Rdlr. For den Huusmand, der næst efter har gjort det meste, det tredie Bæger eller 35 Rdlr. Selskabet har nævnet Høeghs Plan, som den fuldkomneste i det hele. Men da saavel Loddernes Størrelse, som Jordernes Beskaffenhed og andre særegne Omstændigheder kunne i nogle Egne gjøre en anden Behandlingsmaade nødvendig, saa vil Selskabet ikke antage noget vist Mønter, som Betingelse ved Præmiernes Æskning. Følgende Punkter ville fornemmelig komme i Betragtning: 1. At Loddens Størrelse ikke er over 6 til 7 Tønder Land. a. At huusmanden har anlagt en liden Have for de nyttigte Kiøkkenueter og Frugttræer. 3. At saavel haven som Marken er godt indhegnet 4. At Agerlandet i det mindste er inddeelt i 5 Marker. 5. At der faaes Rødklever, og bruges Staldforing i Sommermaanederne. 6. At der paa Lodden ingen Heste holdes: 7. Plantning af Pile og andre nyttige Træer omkring paa Grøvtvoldene, Biravl, Kartoffelavl o. d. vil, under for Resten lige Omsændigheder, give Fortrin til Præmie. Skulde ingen Huusmand, som inden den bestemte Tid havde sin Lød i fuldkommen Stand, melde sig, vil Selskabet tage i Betragtning den, som uden at være ganske færdig med sine Indretninger, beviser at have begyndt dem efter den bedste Plan, og agter at fortsætte dem. 1. For den Degn eller Skoleholder paa Landet, som efter at den sædvanlige Skole, eller Byelæsning er tilende, for Stedets Almue, og især dens Ungdom, de, oplæser og giennemgaaer een og anden nyttig og passende øekonomisk Bog, og saaledes uden Forsømmelse af fine Embedspligter, viser Flid i at bibringe Una dommen gode Kundskaber om Agerbrug og Havedyrkning, udsættes Selskabets fierde eller femte Bæger eller en Pengebelønning fra 20 til 30 Rdlr. b. Ligeledes udlover og Selskabet en passende Belønning for dem, som oplære Almuen i nyttigt Haandarer, beide, saasom i Agerdyrkningsredskabers Forfærdigelse, i Kurvefletning, i at inde Reed f. Ex. af Humlestænger, og i andet deslige. Disse Præmier udsættes særskildt for hvert af de 7 gestlige Stifter i Danmark, og ligeledes for Norge. Paa samme Maade vil Selskabet særskilt belønne andre, som ligeledes viste anvende Flid paa, heri at befordre dets Hensigter til Landalmuens Oplysning. Attesterne maae indeholde paalidelig Beretning saavel om den Æsken 4de des anvendte Flid, som om den derved stiftede Nytte. Da det er bekiendt, at et af de første og vigtigste Skridt til Jordbrugets Forbedring bestaaer i det skadelige Vands Afledning fra Aare Enge, Moser, Veie m.v., saa udsætter Selskabet finianden Guldmedaille eller 100 Rd. for det i Aar ved skabende Vands Afledning forrettede største og tillige betydelige Arbeide. for det næst største det første Bæger eller 80 Rd. For det næste det andet Bæger eller 50 Rd. For at giøre Samæstningen desto almindeligere, har Selskabet intet bestemt Antal af Grøvter m. v. villet foreskrive, hvoraf følger, at Selskabet. derimod forbeholder sig, at sætte Priis paa de giorte Arbeider, hvorfor Præmie æskes, og at belønne dem i Forhold til deres Vigtighed saavel i sigselv, som i Ligning til de andre. J Arresterne maatte dog el allene Grave ternes Længde, men og Bredde og Dybde nøie antegnes, paa det sammes rigtige Forhold dereller kan beregnet. Saa maatte og der meldes Størrelsen af det fra Vand befriede Stykke Land, og hvortil man agter at bruge samme, uden hvilke Omstændigheder der ikke paa Æskningen vil blive agtet. Hvor Stedernes Beliggenhed giver Anledning til at indrette Vandledning saaledes, at visse Enge og Moser, til Frugtbarhedens Forøgelse, kan sættes under Vand, og igien befries derfra, naar man vil, vil denne Omstændighed ved Bedømmelsen tages i Betragtning. Da disse Præmier udsættes allene for det ove flødige og skadende VandAlledning, saa tvivler Selskabet derimod ikke paa, at jo Vedkommende ved slige Arbeider sørge for at beholde eller indrette de for Kreaturene fornødne Vandingssteder i Markerne, hvilket da ogsaa i Attesterne maatte forklares. Disse Præmier udsættes særskilt for de 7 geistlige Stifter i Danmark og Norge. Proprietader kunne ikke æske disse Præmier med andre, undtagen de ved Attesterne vilde tilstrækkeligen bevise, at deres Bønder intet Hoverie ved Arbeidet have forrettet. b) Enkelte Bønder have ei allene Ret til at samæske til de ovenanførte Præmier, men, til desto større Opmuntring for dem, udsættes end videre følgende Præmier: For de Bønder, som ved Vands Afledning i ommeldte Tid forrette de største og tillige betydelige Arbeider, hvilke dog ere mindre end de, hvorfor de større Præmier vinder, et Bæger efter Omstændighederne fra 15 Rd. til 35 Rd. Disse Præmier udsættes for Bønder og Huusmænd særskilt for ethvert af de 7 geistlige Stifter i Dannemark, samt for ethvert Stift for sig i Norge, c) Paa ovenstaaende Vilkaar udsætter Selskabet ligeledes : For de ved skadende Vands Afledning i Jsland, især til Befordring af Græsmarkernes bedre Røgt, forrettede største Arbeider, et Bæger efter Omstændigbederne fra 15 Rd. til 35 Rd. d) for ligesaadanne Arbeider, gjorte i Nordland og Finmarker, udsættes paa lige Vilkaar tre Præmier af samme Størrelse. Disse under og d anførte Præ nier æftes inden Udgangen af Aaret 1812. Da det tiener til megen Besparelse af Jord, og det i adskillige andre Henseender kan vise stor Nytte, naar i Stedet for de sædvanlige Brakgrøvter, og andre aabne Grøvter til Vands Afledning fra Ager og Eng, bleve anlagte bedækkede Grøfter, saa udsætter Selskabet, For den største Mængde af saadanne Grøvter, ikke mindre end 600 Favne, det første Bæger eller 80 Rd. for ikke mindre end 400 Favne, det andet Bæger eller 50 Rd. Jkke mindre end 300 Favne, 35 Rd. Disse bedækt i Grøfter eller igiensatte Vatters Størrelse bør i Almindelig des indrettes efter Vandkillebet, ikke desmindre kunne følgende Dato give en Veiledning til deres forholdsmæssige Indretning. Naar de ere 1 1/2 Alen dybe, giøres de oventil omtrent 3/4 Alen brede. De fyldes undertiden med Grene eller Hvedehalm i Bunden, for at holde Rummet til Vandets Senremløb aabent; men smaae Stene vil nok findes meere tienlige til Ølemedet paa de Steder, hvor disse kunne tilveiebringes ; i Mangel af Steen kan Giennemløbet holdes aabent for Vandet, ved at drive 3 Par tilspidsede og 2 til 3 Tommer tykke Pæle forsviis ind i Siderne af Grøvterne, dog saa tæt som mueligt ved Bunden; et Par Pæle ved hver Ende af 4 Alens Længde i Grøften, og det tredie Par i Mitten af denne Længde. J Siderne af disse Pæle lægges et passende Stykke Tømmer, enten heelt i eller kløvet, sat i Kryds, og et ligge saadant Stykke Tømmer oven paa Pælene, hvor de krydse hinanden; i Norge bruges dertil hvad man kalder Badt eller Bakhøver, Pælene drives tilstrækkelig ind i Jorden, saa at de med Tømmeret danne saa at sige en urokkelig Hvelving. Denne Jgiensætning be skee ned efter Grøvtens Fald, paa det at den beqvemmere og bedre kanrenses for det, som ved Arbeidet kunde falde ned i den. Oven paa denne Hvelving lægges et Lag Pileqviste eller lignende Grene, med Spidsen nedad, saa tykt og tæt, at kun Vandet kan trænge derigiennem; dernæst bedækkes Grenene med den afstukne Græstørv, saaledes, at Grønsværet vender nedad, og oven paa fyldes Grøvten med den opkastede Jord. Opfyldningen med Torv og Jord bør være 15 Commer høi. Det maae vises, og ved paalidelige Attester godtgiøres, hvorledes disse ere anlagte, af hvilken Dybde de ere, hvor drede oven og neden til, hvormed de ere fyldte og hvor mange Tommer Jord der er paalagt, og fornemmeligen, at de fuldkommen efter Hensigten trække Vandet og holde Jorden saa ter, som udfordres, Grøvterne maae, naar Præmien æstre, være i det mindste 3 til 4 Aar gamle, og Attesterne forklare, om de i den Tid have staaet urørte, og i den sidste Tid frembragt samme Virkning, som strax efter Arbeidets Fuldendelse Om disse Grøvters Anlæg kan endvidere erholdes Efterretning i Hr. Prof. Olufsens bekonsmiske Annaler, 1805, Junii, og i Hr. Kammerjunker von Kroghs Afhandling i Landhuusholdn. Selsk. Skrift. Nye Saml. i For dem, som giøre de bedste Indretninger til Enges Vanding, udsættes en af Selskabets Medailler i Guld i eller et af de større Sølvbægere. I de attesteerte Indberetninger maae godtgjøres, hvor stort Stykke England, der, ved at paastemme ferskt Vand, er blevet forbedret, samt hvor meget Høe derpaa i sidste Aar er bierget, og hvor meget der for Vandingen er blevet avlet paa samme Jordsmon. Til des større Opmuntring for denne høifornødne Flid udsættes Præmierne særskilt for hvert af de 7 geistlige Stifter i Dannemark. Det er bekiendt, at iblant at Vindskibelighed i Landvæsenet er der ingen, som betaler sig bedre og hastigere end denne. Nogen Efterretning om Omgangsmaaden giver i Almanakkerne for 1786 og 87, og Hr. Jessens Beskrivelse i bekonomiske Annaler, 1800, April Agervanding har allerede i meget lang Tid været anvendt i Norge og viist sig særdeles nyttig i Bølgderne Vaage, Lefsøe og Lom i Guldbrands dalen, medens mange andre Egne af Norge leed af Misvært i tørre eller saa kaldte Skin=Aar: man ønsker at forebygge saa meget mueligt denne Skade ved at opmuntre til Ager, og Eng Vandings mere almindelige Brug. Selskabet udsætter i denne Henseende: . For de Jordbrugere som i de Norges Egne, hvor Vanding endnu ei er indført, giøre de bedste Jndretninge: til Ager- og Engvanding, en af fine Medailler i Guld teller et af de større Sægere. Den attesterede Jndretning maae oplyse hvor stort Stykke Ager og Eng der er forbedret ved Vanding, samt hvor meget der er avlet efter Vandingens Brug, sammenlignet med hvad der forhen almindelig avledes paa samme Stykke. Ligeledes hvad Indretning der er gjort til Vandsamling: om Vandet er afledet fra Eng, hvor det forhen gjorde Skade ved Oversvømmelse: og om her er opført nogen Dæmning eller Vandet blot er ind lidet fra en forbirindende Bæk eller Elv. Man ønskede tillige anmærket, om de vandede Agre i Tilfælde af indtrufne Frostnætter led mindre Skad af Kulden end de, der ikke havde været vandede. Erfaring har lært, at adskillige af vore indenlandske Græsarter knanforbedres ved Dyrkning og blive til kunlige Enge; der udsættes derfor, for Udsaaning og Dyrkning i indeværende Aar at indenlandske Græsarter, hvoriblandt man giør opmærksom paa: uldbladet Hestefryd eller Fløyelsgræs, bugtet i Bonke, Rapgræs eller Fæneie, graa Hvene, høi Havre, Eng Rottebale (Englændernes: Timotergræs), Havre græs eller blod Hejre; tre Premier fra 20 Rdlr. til 80 Rdlr. eller Sølvbægere efter Omstændighederne. Ved Attesterne maatte oplyses Jordsmonnets Størrelse, Jordart og Beliggenhed, Mængden og Arten af det udsaaede Græsfrøe, det indavlede Høes Mængde, Godhed og Virkning ved Foringen. Til Selskabet maatte ogsaa indsendes Exemplarer af den hele Plante med dens Navn i Egnen, og ligeledes i det mindste 8 Led Frø J Selskabets Skrifters ny Samling 1ste Bind, G. 414 til 420 findes en læseværdig Beretning af Bønde og Dannebrogsmand Jens Christensen Degn om hans Dyrkning af de fire førstnævnte Græsarteer. Fløyelsgræsset er den fortrinligste og fedeste, men da det opkommer i smaa Buske, saa har han altid saaet det blandet med de tre andre Græs atter, da det ellers vilde efterlade Aabninger og ei udgjøre noget tæt Grønsvær. Udsagningen er skeet i sidste Halm, til en Tønde Landgrometrisk Maal har han brugt 16 til 17 Pd. Blandingsfrø, hvoraf Halvdelen var Fløyelsgræs og den anden Halvdeel af de tre andre Arter. En med dette Blandingskorn besaaet Ager kunde i tre Aar høves til Dør. Af andet Aars Afgrøde har han taget Fro. Baade Sammengræsningen og Høet skal være meget nærende og kraftfuld, og hans Jorder have vundet i Fedme og Frugtbarhed ved disse Græsarter.