JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1809-02-24
Paketbaaden the Thownsend er efter en usædvanlig hurtig Seilads ankommen fra Brasilien til Falmouth. Den forlod Ris=Janeiro den 2den December. Markederne i Brasilien skulle være næsten overvældede med brittiske Varer og Gouverneuren sammesteds skal ikke have understøttet vor Handel saa meget som man ventede. J disse Dage har det Rygte været udspredt, at 2 brittiske Skibe skal være tagne paa Plata=Floden. Krigschaluppen, the Lawrel, Capitain Woolcombe, som blev udrustet i Plymouth til et Krydstog i de indiske Vande, skal være tagen af en fransk Fregat uden at have gjort et Skud.
Berlingske Tidende, 1809-02-24
De sidste Efterretninger fra Lissabon gaae til den 7de d. M. Rygtet, at de Franske allerede vare paa portugisisk Grund, har opvakt stor Skræk og Forvirring. Mange Engellændere, saavelsom engelsksin dede Portugisere have ladet deres bedste Sager bringe ombord paa de Tajo for Anker liggende Skibe, thi i den første Skræk troede man at see Fienden meget snart for Staden. Hr. Villiers har meget oft Conferencer med den portugisiske Regiering for at bestemme Midlerne til, saalænge mueligt at sikkre Landet mod et Jndfald. De regulaire Tropper og den ny Militz havde allerede faaet Ordre at samle sig paa forskellige Punkter. J Lissabon er der imidlertid mange, som ere de Franske hengivne.
Berlingske Tidende, 1809-02-24
Fra Spanien ere Efterretningerne endnu høist sørgelige. Rester af de talrige Jnsurgent=Armeer, ere nu adsplittede, og næsten uden Samqvem med hinanden. Mange Anførere ere blevne arrestertformedelst Uduelighed eller Feighed. Af Hertugen af Jnfantado Armee, som havde trukket General Castannos adspredte Tropper til sig, ere 3 Officerer skudte. General Galuzo, som lod Broerne ved Arzobispo og Almajor forcere ved 800 Franske, uagtet de vare forsvar rede ved adskillige Batterier af 24 pundige Kanoner, og 9000 Mand, er ligesom Castannos og 4 af hans Adjutanter bleven arresteret i Klosteret St. Geronimo, hvor deres Opførsel nøie skal undersøges.
Berlingske Tidende, 1809-02-24
Krigskibet Alfred, er den 21de ankommen til Plymouth med omtrent 300 saarede Soldater. Derved fik vi de høist ubehagelige Efterretninger om vort Tilbagetog og vore Troppers Jndskibning, som tog sin Begyndelse forrige Torsdag i Corunna. Næstfølgende Dag rykkede de Franske under Soults Kommando, forstærket af General Junot nær til Corunna, og gjorde et almindeligt Angreb paa de endnu en indskibede Engellændere. Regimenterne, som dækkede Tilbagekoget, og som beløb sig til omtrent 7000 Mand, hvoriblandt det 81de og 2den Regiment, udholdt Angrebet med største Mod; dog maa vi tilstaae, at de leed meget, især det 81de Regiment. Foruden Overgeneralen beklage vi Tabet af en stor Deel af vore bedste Officerer. Da Alfred gik under Seil, vare endnu ikke alle Tropper indskibede, men Si Sammel Hvod dækkede Transportskibenes Tilbaget og uden for Havnen, ved en hæftig Kannade, og hialp til Indskibningen med sine Slupper. Ved Transportskibenes Udløb fra Havnen, herskede den største Forvirring, saavel formedelst sammes Mængde, som for den sydlige Vind. Dersom Skibene vare komne een Dag før fra Vige, havde hele Armeen kunnet indskibe sig uden Tab. 5 Transportskibe ere komne paa Grund og stukne i Brand. Det Tab, vi har lildt paa Officerer, Soldater og Magaziner, er meget betydeligt. Vore Tropper bleve paa Tilbagetoget saa heftig forfulgte, at en stor Deel, hvoriblandt ogsaa Qvinder og Børn, der fulgte Armeen, omkom af Udmattelse. Med Længsel vente vinne Efterretninger med Krigschaluppen ther Gleaner. Gid de ikke maatte være saa ubehagelige som vi med Grund kunne befrygte, Beretningerne og vort Tab ere meget forskjellige De Franske have paa en Marschaf 14 Dage og Nætter meget fortrolget vor Arriergarde. De Franske ere Mestere af Ferrol og alle de der liggende spanske Skibe, og snart vil ogsaa Vigo være i deres Magt. De derværende i engelske Tropper maa redde sig paa nogle Transportskibe, som man har efterladt sammesteds.
Berlingske Tidende, 1809-02-24
Ved de sidste Breve fra Gothenborg erfare vi, at Kongen af Sverrig har forbudt de engelske Tidenders Jndførelse i sine Stater, ikke som en Følge af uvenskabelige Tænkemaade mod var Regiering; men fordi nogle af vore offentlige Blade have yttret sig om de svenske Anliggenders Tilstand med en Forsagthed, som Hs. Majestæt frygter for at kunne giøre erubehageligt Jndtryk paa den svenske Nation.
Berlingske Tidende, 1809-02-24
Madrid, den 29de Januar. Kongen besøger daglig de offentlige Indretninger her i Staden. Den 25de besaae han det store Hospital og fandt det godt indrettet. Da han kom til den Sal, hvor de i Slaget ved Uclos qvæstede franske Officierer vare, blev han modtaget med Enthusiasme. Alle kappedes om at sværge Hs. Majestæt Troskabsted og bade ham, at tage dem i sin Tieneste, for at kunne paa Valpladsen vise deres Taknemmelighed for det Besøg, hvormed han havde beæret dem paa deres Sygeleie. Kongen, der var ledsaget af Krigsministeren, befalede, at disse Officierer strax skulde ansættes. - J Forgaars begav Kongen sig til den botaniske Have. Folket ilede hobeviis til, for at see sin Konge. Da Kongen saae, at Havedørene vare lukkede, lod han dem strax aabne; Folket trængte ind og yttrede sin lykkelige Glæde for Monarken. Staden Segovia og dens Gebeet har ved en afsendt Deputation ladet sværge Hs. Maj. Troskabseed. St. Yago har aflagt samme Eed.
Berlingske Tidende, 1809-02-24
Et kgl. Decret forordner, at der i hver Stad, som har spansk Garnison, skal nedsættes et Militair=Tribunal, for at dømme alle hververe og dem, der tage Tieneste hos Fienden. Alle Deserteurer eller Hververe skulle skydes, og alle Borgere, som drive hverving eller lade sig hverve under fiendtlige Faner, skulle hænges.
Berlingske Tidende, 1809-02-24
Petersborg den 31te Januar. J Morges har det Preussiske Hof tiltraadt sin Tilbagereise til Kønigsberg. Ved Afreisen blev iagttaget den samme Pragt og Ceremonie som ved dets Jndtog. Hele Garnisonen var under Vaaben og paradeerte fra Slottet lige til Veien til Peterhoff. For Afreisen bleve fra begge Monarkers Side uddeelte mange Foræringer. Krigsministeren Grev Aracktchieff, Overkammerherre Narnschkin, Grev Lieven- og Fyrst Beløselsky, fik den sorte Ørns Orden, og Generalerne Gogel- og Kleinmichel den røde Ørns Orden. Fra vor Keisers Side er St. Alexander-Ordenens store Baand tildeelt den Preussiske GeneralTauenzien, St. Anne Ordenens Stierne i Diamanter til Baron Schladi og Overstaldmester von Jagow, samt flere mindre Ordener, til Hs. Preussiske Majestæts Adjutanter. - Dronningens Overhofmesterinde, Grevinde Voss, har faaet Catharina-Ordenens mindre Kors.
Berlingske Tidende, 1809-02-24
De Deputerede fra Finland reise nu tilbage til deres Hjem. De have faaet rigelige Foræringer, og desuden faaer enhver 500 Rubler, til Reiscomkostninger.
Berlingske Tidende, 1809-02-24
Verena, den 3die Februar. Den Leir, der skulde staae mellem Venedig og Treviso, finder ikke Sted; derimod taler man om to Øvelsesleire, som franske og italienske Tropper skulle besætte. Den ene skal staae mellem Palma=Nova og Udine, og den anden mellem Brescia og Bergamo. - Hvor roligt det paa nærværende Tider i Dalmatien kan sees deraf, at større og mindre Troppe-Afdelinger i nogle Uger nesten daglig ere ankomme derfra til Palma Novg.
Berlingske Tidende, 1809-02-24
Wien, den 4de Februar. En Stafet har i Gaar bragt den Efterretning hertil, at Donau har sat Presburg under Vand. Oversvømmelsen skeete saa hurtig, at de, der boede ved Floden, neppe fik Tid at redde sig. De fleste Huse stode i Vand til første Etage. Mange Pakhuse, der laae ved Floden, bleve bortskyllede. Man frygter, at Skaden er meget stor Gothenborg, den 4de Februar.
Berlingske Tidende, 1809-02-24
Man samler for nærværende Tid frivillige Bidrag til Landets Forsvar. General, Baron Steding, har blandt andre tegnet sig for 1000 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1809-02-24
General Kiercker er ankommen til Stockholm, for personlig at erklære sig angaaende den sluttede Convention over Finlands Rømning. Det første af vort ny Ostindiske Compagnies Skibe, kaldet Haabet, ført af Capitain Fladberg, afseilede den 10de Decbr. under engelsk Convoi herfra til Bengalen.
Berlingske Tidende, 1809-02-24
Bayonne, den 4de Februar. Man siger bestemt, at vore Tropper have den 29de Januar bemestret sig to Trediedele af Staden Saragossa. Ved Courerens Afgang sloges man i Gaderne med ubeskrivelig Forbittrelse paa begge Sider; Jnsurgenterne bleve allevegne overmandede. - Et Brev skal Leiren for Saragossa af 18de Januar melder følgende : "Saragossa, hvortil Levningerne af de ved Tudela slagne Armeer flygtede, har paa nærværende Tid en Folkemasse af 120,000 Mennesker, hvoraf 40,000 skulle være under Vaaben. Hertugen af Abrantes beleirer, nu Staden med det 9de Armeecorps og med Divisionen Suchet. Vi dække Beleringen med en anden Division. Staden har i 10 Dage været bombarderet og beskudt af et frygteligt Artillerie. Løbegravengaae allerede til Stadens Porte. To befæstede Klostre ere indtagne med Storm. For nogle Dage siden blev Staden opfordret ved en Parlamentiir. Den maa overgive sig inden 14 Dage. Efter Saragossas Erobring kan Arragonien ikke giøre Modstand længer, og hele Spanien maa underkaste sig; thi det synes, at de øvrige Jnsurgenter blot have fæstet deres Øine paa denne Stad. - General Suchet marscherer i Morgen med sin Division til Catalanun, som han skal beleire. - Vi ere her nu allerede ved Enden af Vinteren, Temperaturen er som i Paris i Majimaaned og Markerne ere allerede grønne.
Berlingske Tidende, 1809-02-24
Fra St. Ander meldes, at der gives ingen Jnsurgenter mere medlem Biergene i Asturien.
Berlingske Tidende, 1809-02-24
J disse Dage ere 15,000 spanske og 300 engelske Fanger passerede herrigiennem.
Berlingske Tidende, 1809-02-24
Ulm den 5te Februar. J offentlige Efterretninger fra Ragusa af 1ste Januar læses følgende: "Adskillige franske Tidender have talet om en i afvigte Efteraar paa det tyrkiske Gebeet forefalden Trefning, og om en Marsch af 600 Mand franske Tropper, for at komme den af sin Broder blokerede Pacha Haggi til Hielp. Disse Begivenheder ere meget urigtig berettede. Følgende Efterretninger ere ægte og paalidelige: Haagi er ingen Pacha, men kun en Bey, der har beviist de Franske meget store Tienester siden de rykkede ind i den ragusanske Stat. Han erhvervede sig strax i Begyndelsen Rettighed til de Franskes Venskab, især ved den Kraft, hvormed han under Staden Ragusas Blokade af Montenegrinerne og Russerne modsatte sig de førstes Marsch igiennem det tyrkiske Gebeet. Siden efter blev Haggi=Bey, formedelst en Uenighed, med sine Brødre, nødt til, for at undgaae sine Fienders Forbittrelse, at indslutte sig med et lidet Antal tappre Folk i Fortet Ulforo mellem Narzenla og den ragusanske Grændse. Nogen Tid efter søgte HoggiBey Hielp hos de Franske, da han manglede Levnetsmidler og var overladt til sine egne Kræfter. De franske Generaler besluttede, saavel for ei at forlade en Mand, der havde viist dem Tienester, som for at adsprede den talrige Mængde Tyrker, der i Anledning af hiin Familietvist forsamlede sig i Egnen af Fortet Opus, at anvende alt, for at skaffe deres Ven Hielp eller i det mindste forsyne Brødrene. Det var anden Gang, at man gjorde Forsøg paa at naae dette Øiemeed. En Afdeling af 700 Mand af 79de Regiment under Oberst Godart satte sig i Marsch. Da Tropperne vare ankomne til Sletten Poporo, standsedes de af Tyrkernes Skrig, som skiulte og adspredte paa Biergene, troede sig uovervindelige og derfor paa ingen Maade vilde indlade sig i Underhandlinger. Deres første Flinteskud var Signalet til et almindeligt Angreb. Medens nogle Compagnier omringede en Redoute, der var anlagt ved Enden af Sletten, sysselsatte Tirgilleurer paa høire og venstre Side af Biergene og to trepundige Kanoner, som spillede paa Redouten, Tyrkernes Opmærksomhed. Snart kom de sidste, overraskede af vore Manelivrer, i Uorden, og inden en Time vare alle deres skiønne Positioner erobrede. Nu ankom Levnetsmidlerne, som vi tilførte Hagi=Bey, uden nogen hindring til Fortet, som vi havde deblokeret.
Berlingske Tidende, 1809-02-24
Riga, den 5te Februar. Den fra Tydskland hertil bragte Efterretning om en nye Vaabenstilstand imellem vor Armee og den svenske og en foregiven indledt Fredsunderhandling som en Følge af samme; er, som man her med Sikkerhed veed, gandske uden Grund. Fiendtlighederne vedvare paa alle Punkter og kuns Aarstidens Vanskeligheder have hidtil standset vore Vaabens Fremgang. Endeel af Alands=Øerne er i vor Magt og vi haabe snart at høre et lykkeligt Udfald af et afgiørende Angreb paa den af Fienden stærk besatte Hoved=Øe. Oberst Peyron skal have Kommandoen over de sammesteds værende svenske Tropper.
Berlingske Tidende, 1809-02-24
Dresden, den 6te Februar. Med Ængstelighed see vi nu ogsaa her Fremtiden i Møde. Man bemærker store Bevægelser i Krigs=Departementet og alt viser, at vor Armee snart vil blive sat i marschfærdig Stand.
Berlingske Tidende, 1809-02-24
Brussel, den 6te Februar. Flaaden i Vliesingen er tilstrækkelig dækket af stærke Batterier. Den bestaaer af 12 Linieskibe og et betydeligt Antal Kuttere, Brigger, Luggere, Goeletter og Kanonbaade. Den faaer nye Forstærkninger til Foraaret, da 6 Linieskibe paa 80 Kanoner, som staae paa Stabelen i Antwerpen, blive færdige og skulle derpaa føres til Vlies ingen. De nye Værker langs med Kysterne af Belgien ere tildeels færdige. J Belgien ere 6000 Haandværksfolk satte i Reqvisition for Søevæsenets Tieneste. De underholdes paa Regieringens Bekostning. En Afdeling af Arbeiderne paa Verfterne i Brest ventes hertil og skal formodenlig forblive i de belgiske Havne.
Berlingske Tidende, 1809-02-24
Warschau, den 9de Februar. J Forgaars Morges brækkede Jsen op paa Weichsel, hvorved Halvdelen af den nybyggede Bro blev aldeles bortrevet. Denne Bro har kostet over 700,000 polske Gylden. Der skal i største Hast bygges en let Skibsbro, for saa snart muligt at tilveiebringe den militaire Communication med Praga igien.
Berlingske Tidende, 1809-02-24
Stokholm den 9de Februar. Hs. Majestæt Kongen har erholdt følgende Rapporter : Underdanigst Rapport.
Berlingske Tidende, 1809-02-24
Da flere Jndberetninger ere indløbne saavel fra Føgløe fra den Kommanderende ved Posteringen som fra Kumlinge ved paalidelige Bønder, at russiske Kosakker have viist sig paa Kumlinge, Enkling, Scalinge og store Sættunga, og at paa sidstnævnte Sted tillige var er Major med dem, som befattede sig med Jndqvartering og Veienes Bestemmelse paa alle de forbemeldte Steder, beordrede jeg en ny Expedition til Kumlinge under Qveradjutant Oberstlieutenant Schulzenheims Kommando, bestaaende af 600 Mand Jnfanterie af 1ste og 3die Brigade samt 80 Mand af Livgarden til Hest, samt 2de trepundige Kanoner, hvilket alt afgaaer i Dag til Wardøe, for betimelig i Morgen at indtræffe ved Dagbrækningen i 3 Kolonner paa Kumlinge, Enklinge og Seglinge, hvorhen tillige en særskilt Kommando af Jægere og Jnfanterie samt 15 Heste afgaae fra Føgløe til store SættungaHele Expeditionen, som udgjør en stærk Recognosering til alle de foranlævnte Steder og har til Øiemeed, tilligemed Fiendens Forlagelse, at redde det betydeligste af Jndvaanernes løse Eiendom, hvortil en større Antal Bønderheste medfølge, samt at opbrænde Resten saavel som alle Bygningerne, er bleven forsynet med de nødvendige Forholds ordrer. Hovedqvarteret Jomala=Gaard den 28de Januar 1809. L. B. Peyron, Kongens kommanderende GeneralAdjutant paa Aland, G. Boye, tienstgiørende Overadjutant. Underdanigst Rapport. ved Expeditionen.
Berlingske Tidende, 1809-02-24
Den i min forrige Rapport ommeldte udrustede Expedition til Kumlinge under Overadjutant Oberstlieutenant og Ridder vor Schulzenheims Commando, som nu er lykkelig udført, var saa meer nødvendigere, da der endnu førend Expeditionens Afgang indløb Rapport fra den Kommanderende ved Posteringen paa Fogløe, at Russiske Kosakker bestandig foruroligede Posteringerne og viiste sig i større Styrke, saa at enddog 2 Eskadroner anfaldt Kavallerie=Poste ringen ved Bænge, bestaaende af en Underofsteere og 6 Livgardere til Hest. Disse forsvarede sig længe, men bleve tilsidst nødte til at trække sig tilbage, hvorved Kommanden blev omringet og Underofficerer, med 2 Livgardere tagne til Fanger formedelst deres Hestes Udmattelse. Den øvrige Deel af Posteringen trak sig tilbage til Føgløe, hvor Jægere ilede til Forstærkning og Kosakkerne vendte derpaa tilbage til Særtunga. Expeditionen til Kumlinge, afgik den 28de Januar og indtraf næste Morgen tidlig. Da Fienden var fordreven reddedes den største Deel af Jndvaanernes løse Eiendom, hvorefter alle Bygninger paa Kirken nær bleve opbrændte, og Tropperne vendte derpaa den 30te tilbage til Wardøe, og videre derfra til sine Qvarterer paa Aland Saaledes er Hensigten med den af Deres Majestæt befalede Expedition i alle Henseender opnaaet, og Kumlinge med dertil hørende Holme aldeles ødelagt og gjort ubrugbar til noget Slags fast Punkt for Fienden. Hæderen for denne Expedition skyldes Oberstlieutenant Ridder von Schulzenzeim, der har gjort Planen og hans underhavende Tropper, der viiste al Jver. Ritmesteren ved Livgarden til HestWahlfeldt gjorde i Sammenhæng med denne Expedition ligeledes en Recognoscering til Sættungaa den 29de om Morgenen og reddede endeel af Jndbyggernes Gods, hvorpaa alle Bygninger bleve stukne i Brand Hovedqvarteret Jomala Gaard den 1ste Februar 1809. L. B. Peyron. ydmyg Rapport. G. Boye.
Berlingske Tidende, 1809-02-24
Den under min Kommando til Kumlinge og omkringliggende Her befalede Erpedition bestaaende af 80 Livgardere til Hest 1 Ritmester og 2 Subalterne Officierer under Major Grev Stackelbergs Anførsel 300 Mand, 1 Capitain, 8 Subalterne Officerer under Majo og Ridder Haus Kommando, 150 Mand under Capitain Grev Mørners, og 150 Mand under Capitain Baron Leyonhuswuds Kommando, samt 2de trepundige Kanoner under Lieutenant Petre afmarscherede i 3 Kolonner, Natten imellem den 28de og 29de. Efter de nødvendige Recognosceringer fortsattes Marschen til Kumlinge, som vi saa hurtig bemægtigede os, at Kosakkerne maatte kaste sig paa sine Heste og efterlade nogle Tønder Korn, noget Brød og ubetydelig Effecter. Man mærkede ikke noget Jnfanterie paa Kumlinge. To Timer efter bleve Kosakkerne, bestaaende af omtrent 60 Mand fordrevne af Capitain Baron Leyonhuswud fra Enklinge. Paa Seg linge havde Grev Mørner en liden Affaire med Kosakkerne, hvorved Cornetten Montgommerie blev let saaret af et Kosakspyd, en Livgarder fangen eller dræbt, hvorimod 1 Kosak blev skudt og nogle saarede. Efter Redningen af Jndvaanernes bedste Eiendomme, stak jeg Husene i Brand paa alle Steder. Den 30te om Morgenen Kl. 7 trak jeg alle mine Feldtvagter ind og gav Signal ved 2 Kanonskud til at forene alle Corpserne, om Fienden skulde vise sig med større Styrke. Kosakkerne viiste sig siden, efter at vore Tropper og Trodset var opstillet paa Jsen, bag ved den afbrændte Bye; men bleve tilbagedrevne af et Detaschement af Livgarden. J Kumlinge kunde ved et Anfald mod Aland sikkert 4 a 5000 Mand have været indqvarterede og ligesamange paa Enklinge og Seglinge. Den udførte Expedition har altsaa sikkret Alland nogle Ugers Rolighed. Kl. 3 om Eftermiddagen vare Tropperne atter ved Warde, hvorpaa jeg lod dem gaae i Qvarteer, da denne Expedition havde udmattet saavel de Commanderende som Mandskabet. Wargata, den 30te Januar 1809. C. F. von Schulzenheim, Over=Adjutant. S. J. R. Stackelberg, Stabs=Adjutant.
Berlingske Tidende, 1809-02-24
Amsterdam, den 11te Februar. Vandet begynder nu at falde i de oversvømmede Egne. Synet af de druknede Mennesker er gyseligt, ofte findes hele Familier samlede.
Berlingske Tidende, 1809-02-24
Antallet af de omkomne Mennesker kan endnu ikke opgives, mende overstiger sikkert 500. Skaden i Landet er overmaade stor. Mange Landmænd vilde af Frygt for Udplyndring ikke forlade deres Vaanimger; thi der indfandt sig allerede Tyve, for at plyndre de forladte Huse. - Beboerne af henimod 40 Byer have faaet Huuslye i Gorcum, Gouda, Thiel, Arnheim og flere Stæder og skulle siden fordeles i Departementerne. Der er givet de strengeste befalinger, at ingen Aagerkarle skulle føre sig Landmændenes almindelige Nød til Nytte og opkiøbe deres Qvæg. Nogle havde ogsaa begyndt at opskrue Priserne paa Levnetsmidlerne, men denne skiendige Adfærd blev snart standser ved Levnetsmidlers Jndkiøb og Uddeeling til billige Priser. Foruden de frivillige Bidrag, der allevegne indsamles for de Ulykkelige, skal der ogsaa giøres et Laan af nogle Mill. til Bedste for de oversvømmede Egne.
Berlingske Tidende, 1809-02-24
Frankfurt, den 13de Februar. General Ondinots Corps har faaet Marschordre den 10de og et Dagen derpaa brudt op til Augsburg. - Efter Breve fra Wien skal, hvis det skulde komme til Krig, Erkehertug Carl føre Commandoen i Tydskland, Erkehertug Johann i Jtalien og Keiseren selv kommandere en Reserve=Armee. Det hedder, at først Lichtenstein skal ansættes ved den første Armee og Erkehertug Ferdinand vil tiene ved Reserve=Armeen. Greverne Snurau og Zichy skulle være bestemte til Armee Ministre og Hr. von Fasbender til Generalkrigskommissair.
Berlingske Tidende, 1809-02-24
J det Veuctianske skal en fransk Armee allerede samle sig. Divisionerne Boudet og Molitor ere ogsaa allerede opbrudte derhen.
Berlingske Tidende, 1809-02-24
Fæstningen Kufstein ved Jnn og Biergslottet Oberhaus ved Passaforsynes nu med Artillerie og Proviant. Den kgl. bayerske Armee, skal ved Begyndelsen af Foraaret, ligesom i afvigte Efteraar rykke indi nogle Øvelsesleire i Tyrol og ved Jnn.
Berlingske Tidende, 1809-02-24
Blandede Efterretninger. Frankerig. Keiseren har givet Forfatteren til Tragoedien Hør tor, Professor Lancival, en Pension af 6000 Fr. Tragoden finder meget bifald og spilles endnu stedse for fuldt Huus.
Berlingske Tidende, 1809-02-24
Keiseren af Ruslands Moder har sendt Abbe Sicard en meget smigrende Skrivelse, hvori hun takker ham for Tilsendelsen al hans sidste Værk og yttrer det Ønske, at sende ham en Person, der ei allens kunde danne sig under hans Øine, men ogsaa anvende hans Methodspaa det russiske Sprog.
Berlingske Tidende, 1809-02-24
Engelland. Aarsagen til Branden i St. James Palaiser endnu ikke opdaget; endeel Personer have derved tilsat Livet. De til Hs. Majestæts Cabinetter stødende Gemakker ere blevne forskaanede for Luerne. Jngen bliver indladt til at besee Ruinerne uden Indgangsbillet.
Berlingske Tidende, 1809-02-24
Helvetisk Republik. Den af Sneeskred foraarsagede Skade i Canton Uri beløber sig til 150000 Schweizer Fr. J Canton Bern ere 35 Mennesker og 80 Stykker Qvæg omkomne, og 44 Huse aldeles og 14 tildeels ødelagte; men heri er Tabet i Hatlithal og Grindel wad, hvor den største Ødelæggelse er skeet, er iberegnet, da Taber først kan opgives til Foraaret.
Berlingske Tidende, 1809-02-24
Østerrig. Bankerotterne i Triestere ophørte. Hoffethaunderstøttet Handelstanden med et Laan af 4 Mill. 300000 Gylden i Banksedler. Uden denne ædelmodige Hielp havde endnu flere Hus maattet standse med Betalingen.
Berlingske Tidende, 1809-02-24
Preussen. Den store Naturforsker og Geolog L. v. Buch, Medlem af Videnskabernes Academie i Berlin og en fortrolig Ven af A. v. Humhold, er nylig kommen tilbage til Berlin fra sin Reise til Lasland. Han har opholdt sig nogle Maaneder i dette Land og har endog besøgt Nordeap. Hans Ophold i Lapland havde formodentlig varet længer, hvis Krigen ei havde strakt sig til dette Land. Hr. v. Buch forlod Torneaa en Maaned, førend Russerne rykkede ind i Staden. Tydskland. Keiser Napoleon har tilladt den i Erfurt af 22 Kiøbmænd og Fabrikører oprettede Æresgarde, at føre Navn af Keiserl. Kgl. Æresgarde og at bære Uniform.
Berlingske Tidende, 1809-02-24
Spanien. Den spanske Expedition vil formodentlig have lykkelige Følger for Videnskaberne. J Bibliothekerne i Escurial og i Klostrene, samt alle Stores Bibliotheker ere en stor Mængde kostbare, især latinske, gammelspanske og arabiske Manuskripter, som hidtil vare tabte for den lærde Verden. Spanien eier ogsaa endnu Skatte for de romerske Autorers Kritik; men det Jnteressanteste man vil finde, er Værker i det gamle spanske Sprog fra Chevaleriets og de mauriske Kriges Tider.
Berlingske Tidende, 1809-02-24
Kongen har udnævnt D. P. Bustos til sin første Almosenier og giver ham 30000 Realer til Uddeeling mellem de Nødlidende.
Berlingske Tidende, 1809-02-24
Jtalien. Antallet af de Spaniere i Kirkestaten, som have saaret Kong Joseph Napoleon Troskabsted, er meget stort, iblandt den ere ogsaa alle spanske Ex-Jesuiter.