Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-07-23
Slagelse Avises, for den slesvigske Sag stadigt interesserede, dygtige Meddeeler beviser i det sidste No. af Avisen, at Slesvig, hele Slesvig, i politisk Forstand er adskilt og siden 1720 har været adskilt fra det tydske Rigslehn Holsteen, fordi det i 125 Aar. har været, politisk taget, sammensmeltet med Danmark, ligesom det nu senest kun igjennem Danmark som Mellemled er blevet, politisk taget, gjenforenet med Holsteen, dengang Kongen af Danmark, nemlig i 1806, inderligere og fuldstændigere forenede dette forrige tydske Rigslehn med sit Monarchies øvrige Deele. Jndsenderen tilføier følgende interessante lille Træk: Den lærde Andreas Bussæus, Høiesteretsadvocat og siden Borgermester i Helsingøer (41735), fortæller i sit Historiske Dagregister over Frederik IVs Regjerings Begivenheder (senere udgivet i Kbhavn 1770 S. 223)."J Begyndelsen af dette Aar (1721) blev det Slesvigske forbeholdt og indlemmet Dannemark, efter den Danske og Svenske Fredsslutning, samt den derover til Danmark af Storbrittannien og Frankrig præsterede Garantie. Til et Tegn paa dette Hertugdoms Jndlemmelse er det Slesvigske Vaaben udtaget af det Holsteenske Middelskildt og sat i det store Rigs=Baaben." Dette en Samtidigs Vidnesbyrd er vist af høi Vigtighed, og dertil en Historikers og flittig Skribents, som Bussæns var. Ogsaa var den Franske Minister Grev Plelo ved det Danske Hof, som saa levende interesserede sig for nordisk Sprog og Historie, hans Ven og Beskytter; han corresponderede med ham og understøttede Bussæi Udgivelse af Are Frodes Schede med 200 Rdlr. (S. Dän. Bibl. 11, 42544); en Forbindelse, som end mere viser, at Man kan stole paa, hvad Bussæns beretter om diplomatiske Sager, og om hiin vigtige Forandrings statsretlige Betydning i det Danske Vaaben. - Endnu eet Blandt de mange mislykkede, tildeels latterlige, Forsøg af Schleswigholsteinerne paa at modsige de soleklareste Danske Beviser, er Hr. Schiffs Paastand om Betydningen af Ordene lex regia i den ovenanførte Hyldingseed af Ridderskabet, saavelsom Prælaterne og Hertugen af Augustenborg, ret mærkelig, idet han mener, at hiin lex regia maa betyde en Gottorpsk Fyrstes Forordning; denne er rigtignok ingensteder at finde, hverken trykt eller i Manuskript; men dens Tilværelse maa alligevel postuleres af alle trofaste Schleswigholsteinere, da Man ikke paa anden Maade kan faae denne slemme Danske Kongelovs Arvefølge ud af Hyldingseden! Til yderligere Beviis for, at Frederik IV, i Aaret 1721. med Arvefølgen efter lex regia ikke meente Andet end den Danske Kongelovs Arvefølge, kan det tjene, at Fr. v. Gabel i sit Brev, 18 Jan. 1708, til Frederik IV. om denne Kongelovs Trykning - altsaa førend den havde offentligen frembaaret sit Danske Navn - stedse kalder den lex regia (10 Gange); ja selv det barbariske Udtryk "den rechten teneur legis regiæ" stemmer paa det Nøiagtigste med Edens Ord, 13 Aar efter (See Suhm Ny Saml. til den Danske Historie 1792. 1. 275.) Flyveposten fortæller, at der ved Gravningen paa Pladsen ved Nicolaitaarn i Kjøbenhavn, er forefunden adskillige Smykker, hvoriblandt en smuk, ziirligt forarbeidet Ring, der synes at hidrøre fra Middelalderen. Den er bleven afleveret til Museet for de nordiske Oldsager. - Opgravningen af Liig vedvarer endnu bestandig, og Man har allerede transporteret 150 Kurve fulde af Knokler og Been til Assistentskirkegaarden. Naar Man veed, at hver Kurv rummer henved 12 Liig, og at Pladsen er omgravet lidt over det Halve, saa kan Man erholde en Jdee om, hvor mange der her have været jordede.