JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-10-14
Endeel nye og udmærket gode Jagt Gevæhrer, hvorimellem et Par Haal-Rifler, samt nye Bøsselaase af forskjellige Sorter ere at faae tilkjøbs hos Bøssemager Deelcomin paa Vestergade No. 193.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-10-14
Forskjellige Sorter nedplukkede fine Abler er daglig tilkjöbs for 3 Mk. Skjeppen. Adressekontoiret giver Anviisning.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-10-14
Hvor en liden Kjølle-Kakkelovn er at faae tilkjøbs, anviser Adressekontoiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-10-14
Tirsdagen den 18 October aabnes Ovnen ved Bramstrup Kalkbrænderie for sidste Gang i dette Aar til Priis 7 Mk. pr. Tønde. Det anmærkes: god velbrændt Kalk og forsvarligt J. Madsen. Maal bliver udleveret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-10-14
Da afdøde Hans Frandsen, der forhen haver boet ved Frederichsborg i Sjælland, hans efterlevende Enke, Birgitte Kirstine Frandsen, fød Selkow, ligeledes er død, saa indkaldes herved bemeldte Birgitte Kirstine Frandsens Arvinger til at møde ved ombenævnte Hans Frandsens Skiftes Foretagelse, der holdes her paa Byens Raadstue den 7 Novbr. d. A., om Formiddagen Kl. 11. Svendborg den 10 October 1825. Nellemann.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-10-14
Fortegnelse. over de ved Odense Postkontoir i Juli Qvartal 1825. overblevne og uindløste Breve. Hvorfra: Til Hvem Porto. Rbs. Krohn, J. D. . . . . . . . . . . . 23. Altona K. C. Skolelærer . . . . . . . . . 11.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-10-14
Apenrade. Stokkebye, M. Kirstine . . . . . . 3. Faaborg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-10-14
Hamborg. Rasmussen, C. . . . . . . . . . . 23 Jørgensen, P., i Freltofte . . . . 12 Helsingøer. Pedersen, P., i Maareskou . . . . 12. Hansen, Hans, Kudsk . . . . . . . 12 Pedersen, Enke, i Allested . . . . . 12 Pedersen, Rasmus, i Guulfeldt. 18 Hjørring. Haugaard, N. Stephansen . . . . 19. Sørensen, Hans, i Søllinge . . . fr. Kjerteminde. Hansens Pige i Fastrop . . . . . . 12.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-10-14
Kjøbenhavn. Jensens Kone i Ferreslev . . . . . 12 Pedersen, Jacob, i Næraae . . . . 18 Brauer, Hans, Matros . . . . . . fr. Jversen, Konsumtionsbetjent . . . 12 Lassen, Jørgen, Skoemagersvend : 12 Hansmassen i Svenstrup . . . . . 12. Schou, Kand. juris . . . . . . . . 12. Larsen, Huusmand i Over Huler. 12 Poulsen, Madame . . . . . . . . Hansdatter, Elisabeth, i Hasmark 12 Sørensen, Jørgen, Ungkarl . . . 12 Larsen i Hagendrup Skov, . . . . 12. Hansen, Kirsten, paa Frørup Mark 18 Jacobsen, C. C., Smedesvend . Korsøer, Lilbeck. Klug, H. K. . . . . . . . . . . . . 23. Nakskou. Bendz, Sognepræst . . . . . . . . 17. Johansen, Marie, Jomfrue . . . fr. Nyborg. Rasmussen, Jørgen, i Ryslinge. 8 Christian, dito, paa Lørup Mark. Hansen, Sognefoged i Ryslinge. 3 Holk Winterfeldt, Greve . . . . . 3. Andersen, Niels, i Ferritzlev . . . 14. Randers. dito paa Raunholdt. 14. Jacobsen, Jens, Bødker . . . . . 14 Wolder, Hans Markussen . . . . 9. Rudkjøbing Knudsen, Rasmus, i Aare . . . . 9. Slagelse Hansen, Espen, i Dalbye . . . . . 9. Asselhøy, Hans Peter . . . . . . . 17. Sønderborg. Larsen, Mads, i Eskildstrup. . . . 1. Viborg. Odense Postkontoir den 1 October 1825. Lausen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-10-14
Løverdagen den 22 October førstkommende, Formiddag Kl. 9. bliver ved offentlig Auction paa Odense Frøkenkloster bortsolgt. endeel Meubler og Effetter, saasom en Mahogni=Divan og 8 Stole med Hestehaarsbetræk, et Divansbord, Kommoder, et moderne Birketræes Sengested med Omhæng, med flere Mahognie, Birketræes og andre Meubler, pletterede Sager, Kobbertøi, endeel godt Tin, en gammeldags Kareth og en dito Chalse, med mere, som Liebhaverne paa Auctionsstedet ville erfare. Wederkinch, Odense den 14 October 1825. konstit. Auctionsdirekteur.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-10-14
Løverdagen den 29 dennes, om Formiddagen Kl. 10, bliver i Qværndrup Præstegaard afholdt en Skiftesamling efter den sammesteds ved Døden afgangne Sognepræst Hr. Rasmus Lassen, ved hvilken de respektive Arvinger anmodes behageligen at give Møde enten personlig eller ved Befuldmægtigede, forsynede med lovlige Fuldmagter, for at der kan tages Bestemmelse angaaende Stervboets videre Behandling, Sunds Gudme Herreders Kontoir i Svendborg den 11 Oc C. Christensen. tober 1825.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-10-17
No. 146. . Stifts. 54 Aargang. Fyens privilegerede. Kongelig allene Avertissementstidende. Adresse-Avis og overalt i de Danske Stater. Forsendes med Brevposten, Udgiveren Søren Hempel i Odense. Redigeres, trykkes og forlægges af Mandagen den 17 October 1825. Jndhold. Spanien (Den madslaaende Jume Jndsærelse, Processerne for poliske Forbydelser hævede. Vedvarende Krig mod Oprørerne i Valencia og Henrettelser). Amerikanske Anliggender. Græsketyrkiske Anliggender (Jnsurgenternes Fremskridt paa Candien. De græske Deputeredes Ankomst til London. Janitskar=Aggens Afsættelse). Blandinger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-10-17
Spanien. Skjøndt ikke fuldtallig, blev den raadslaaende Junta den 25 Septbr. indsat af Hr. Zea, som selv i den Anledning var kommen fra Escurial til Hovedstaden. Dens første Forretning var en Kommissairs Udnævnelse, for at afgive Beretning om det nye af Hr. Tassin tilbudne Laan. Man troer imidlertid ikke, at det bliver antaget; men at Man vil søge de allierede Magters Mægling i denne Henseende. Den næste Gienstand, hvormed Juntaen skal befatte sig, er Amnestien, der skulde strække sig til Allemed Undtagelse af nogle benævnte Personer, hvis Antal siges at beløbe sig til 34. Jmidlertid give foregaaende Erfaringer kun svagt Haab om Udfaldet, saa meget mere de den nye Junta er det Castiliske Raad en Torn i Øinene, og ansees af samme for et maskeret Kammer. Sidstmeldte Raad, som for nogen Tid siden, paa Forespørgsel, hvad der skulde foretages med de konstitutionelle Officerer, svarede: da Kongen ved sin Tilbagekomst fra Cadix havde ligesom paa ny erobret sit Rige, stod det han ifølge Erobringsretten, ogsaa frit for, at behandle disse Oficerer efter Forgodtbefindende, uden at bindes af nogen Love, har nu holdt fire Møder, for at raadslaae, om ikke den nye Junta streed imod Kongerigets Grundlove, da Kongen af Spanien egentlig ikke er uindskrænket Monark (!), og Raadet af Castilien har arvet de gamle Cortes's Privilegier, Det var endog paa Bane at indgive Forestilling herom til Hs. Majestæt, hvilket Man dog lo blive, og holdt det for raadeligere at oppebie gunstigere Tider, end sætte Alt paa Spil.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-10-17
Nylig har Justits= og Naade=Ministeren udstædt to forden offentlige Rolighed vigtige Cirkulairer. J det ene forbydes det i Hs. Maj. Navn Geistligheden i sine Prædikener at nære Tvedragtens og Hævnens Aand, hvilket dog ikke er første Gang, skjøndt Virkningen hidtil er udebleven. Ved det andet, som blot kommer noget sildigt, befales, strax at ophæve alle Processer for politiske Forbrydelser og sætte de Fængslede, hvis Antal ikke mere er betydeligt, paa frie Fod. Men overalt er det vanskeligt at bringe Tillid tilbage i et af Faktioner og Rædselscener saa hjemsøgt Land; derfor har de ulykkelige Frimureres Henrettelse i Granada gjort langt meere Jndtryk i Hovedstaden, da det var lutter anseete Mænd, saasom en Oberst og andre udmærkede Officerer. Flere partielle Henrettelser i Anledning af Bessieres Opstand have gjort mindre Opsigt, da de ere udførte paa forskjellige Steder, skjøndt derimellem har været Præster og andre Geistlige. J samme Øieblik, da Man venter paa en almindelig Amnestie, har ogsaa den i Aaret 1823 til Undersøgelse af Frimurernes og de saakaldte Commune ros Papirer oprettede hemmelige Statsjunta forelagt Kongen en Beretning, hvorefter af 90,000 Communeros og 40,000 Frimurere kun 20,000 af de Første og 2000 af det Sidste have benyttet den dem i Dekretet af 24 August tilstaaede Frist til frivillig Angivelse. Juntaen er derfor afden Formening, at der imod de øvrige 108,000 maa forfares efter Lovens Strænghed, og Retterne beordres til strax at forfølge dem, Alt i den Forudsætning, med eet Slag at udrydde Revolutionsaanden fra Roden af. Dette smukke Dokument har Hr. Calomarde forelagt Kongen, som igjen skikkede det til Raadet af Castilien, hvis Betænkning ogsaa gaaer ud paa, at anbefale Hs. Majestæts den hele afskyelige Slægt af Mureres og Communeros Udryddelse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-10-17
J Valencia skal virkelig være opdaget en Sammensværgelse af samme Art som den Bessiereske, og General kapitainen Carvajal fører en haardnakken lille Krig imod de omsværmende Bander, især Gatos. Fangerne blive strax paa Stedet dømte og skudte, ovenikjøbet bag fra som en infamerende Straf. Mærkeligt er det ellers, at siden Bessieres Henrettelse uden Lov og Dom have netop de konstitutionelle Begreber begyndt at spire, selv hos dem, som før afskyede dem meest, da de Fleste nu indsee, hvor vigtigt det er, ved visse Grundlove at forebygge Vilkaarlighed. Naturligviis stræber Man at ud og rydde disse Grundsætninger hvor de yttre sig, hvisaarsag Politiet i denne Tid giør Jagt efter nogle mistænkelige i Mands=Hattespænder og Fruentimmerkamme, af hvilke de første have Form af en Galge, hvormed da skal sigtes til Riegos og Empecinados Død. Haarkammene ligne som sædvanligt et C., hvilket skal betegne, at de smukke Eierinder ere rene Carlister!
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-10-17
Til Cadix er ankommen endnu to Amerikanske Fregatter fra Pisco i Peru med Officerer og Mandskab af Laser nas Armee, og en tredie ventes. Flere Søeofficerer have vel faaet Ansættelse i andre Havne; men kunne ikke benytte samme, da de fattes Reisepenge og af de offentlige Kasser Jntet er at faae.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-10-17
Amerikanske Anliggender. Hvor upaalidelige Efterretningerne fra hine langt bortliggende Egne ere, sees deraf, at Wafhington-Tidenden nu erklærer Anmeldelsen om de brasilianske Troppers Jndfald i Over-Peru for aldeles falsk og forsikrer, at der, ei engang findes nogen General af Navn Aranjo de Sylva i brasiliansk Tjeneste. J et Brev, som gjør megen Opsigt, har en Dr. Mier offentlig opfordret Mexicanerne til at gjøre sig uafhængige af den pavelige Stoel. Derimod læses i Londonner Blade en meget religiøs Skrivelse, fra Bolivar til Biskoppen af Cusco, hvori han erklærer den ham meddeelte apostoliske Velsignelse for den største Velgierning af Forsynet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-10-17
De Haytiske Deputerede i Paris ere nu forestilte Ministrene og have spiist hos Enhver især, hvorved Journal des Debats Yttring, at Hr. Villele skulde misbillige Underhandlingerne med St. Domingo, af sig selv er gjendrevet. Foruden Laanet, ere de ogsaa befuldmægtigede til at slutte en Handelstraktat, og havde desaarsag den 7 d. den første Konferents med Hr. v. Mackau og St. Crica.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-10-17
Den brittiske Regjerings sidstmeldte Svar til den spanske Minister, som, uagtet det officielle Præg, endnu slet ikke omtales i engelske Blade, drøfter udførligt alle foregaaende Skridt til at bilægge Tvistighederne imellem Spanien og dets forrige Kolonier, og retfærdiggjør ganske Engellands Forhold. Jhenseende til beskyldningen for at Folkeretten skulde være overtraadt ved at erkjende en de facto tilværende Regjering, vises, at derfor blev Moderlandets Ret den samme. Saaledes havde Nederlandene og Portugal løsrevet sig fra det spanske Monarkie, og sluttet Forbund med andre Magter, længe før deres Uafhængighed erkjendtes af Spanien. De spanske Koloniers Skilsmisse fra Moderlandet har hverken været Engellands Værk eller Ønske, og kunde have været forebygget, hvis Man havde villet høre dets Raad. Derimod at vedblive at kalde det en spansk Besiddelse, hvor enhver spansk Magt i Gjerningen var udslettet, kunde ingen væsentlig Nytte bringe Moderlandet; men snarere have sat Verdens Fred paa Spil. Alle politiske Selskaber ere nemlig efter Folkeretten hverandre ansvarlige for deres Fremgangsmaade. Enten havde altsaa Moderlandet maatte blive ansvarligt for Handlinger, som slet ikke stode i dets Magt at forebygge, eller og hine Landes Jndbyggere, hvis poli Vor tiske Existents var faktisk afgjort, maatte behandles som Pirater og Banditer, og begge Dele vilde være absurde. Det Exempel, som tages af den franske Revolution og Ludvig den VIIIs Jndsættelse, til Beviis for, den legitime Herskers undslettelige Rett, gjendrives ved alle europæiske Magters og især Spaniens Forhold, som ikke allene havde erkjendt, men og sluttet Alliance med de forskjellige franske Regjeringer i denne Mellemtid. Dette er historisk Kjendsgierning, og selv Storbrittannien kan ikke tilegne sig den Roes, Hr. Zen i denne Henseende tillægger det, da ogsaa det i Aaret 1796 og 1797 havde aabnet Fredsunderhandlinger med det franske Direktorium og 1801. sluttede Fred med Konsulatet. At det 1808 og 1814 undslog sig for at underhandle med Frankerig, var som bekjendt allene for Spaniens Skyld, som Bonaparte slet ikke vilde lade deeltage i Underhandlingerne. Selv i Aaret 1814 vilde Man endnu have sluttet Fred med Bonaparte, hvis han ikke havde overspændt sine Fordringer, og Spanien kan det ikke være ubekjendt, at endog efter hans Afsættelse var der Tale om at sætte en Anden end en Bourbon paa den franske Trone. Paa Hr. Zcas Erklæring: at Kongen af Spanien ikke vil erkjende de nye Stater i Sydamerika, og aldrig ophøre at bruge Vaaben, imod sine oprorske Undersaatter i hiin Verdensdeel, svares, at Man ikke agter at kontrollere Hs. Katholske Maj.; men netop denne Erklæring retfærdiggjør Engellands Beslutning, da det viser, at den hele Ordstrid ikke angaaer hine Staters indre Tilstand, som det ikke nyttede, hvor længe Man tøvede med Erkjendelsen. Spaniens Protest har følgelig Jntet at betyde i dette Tilfælde. Jdet Man slutter en Diskussion som ingen Nytte meere kan have, gjentager Storbrittannien atter Tilbudet af sin Tjeneste til et venskabeligt Arrangement &c.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-10-17
Græsketyrkiske Anliggender. Selv efter Breve fra Konstantinopel af 10 Septbr. skal det gaae bedre for Grækerne, og Jbrahim have trukket sig tilbage til Navarino for her at oppebie nye Forstærkninger, hvormed det kan see langsomt ud, hvis Man ikke snart faaer Bugt med Opstanden paa Candien, hvor Jnsurgenterne skulle have bemægtiget sig flere faste Slotte, og 2500 græske Øeboere ere landede med Vaaben og Munition til deres Bistand. Jfølge Breve fra Syra skulde Jbrahim Pascha endog være myrdet i Navarino af en Candiot. Den græske Regjering har endnu nylig faaet tilsendt 1 1800,000 Piastre fra Grækervennernes Kommittee i London. Jøvrigt anretter Sygdom skrækkelige Ødelæggelser, i Napoli, og overalt paa Morea søge Jndvaanerne at redde sig ved Flugten.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-10-17
Kommodore Hamilton har virkelig erklæret Anførerne for de forskjellige europæiske Søestationer, at ligesom han e agter at behandle Søerøverne med største Strænghed, saa maa Man paa den anden Side ikke gjøre Regning paa mindste Understøttelse for slige Skibe, som misbruge det neutrale Flag til enten at bryde de af græske Anthoriteter i behørig Form erklærede Blokader, eller til at hjelpe Tyrkerne med at overføre Tropper og Vaaben, hvorved de selv berettige Grækerne til Repressalier. Han kunde derfor heller ikke tjene Hr. Accurti med at understøtte hans Reklamationer af nogle østerrigske Skibe hos den græske Regjering a. Paa et af disse, som Grækerne vilde visitere, kom det til et Haandgemæng, hvori 13 Mennesker paa begge Sider bleve dræbte eller saarede. Grækerne beholdt, som de talrigste, Overhaand, og førte Skibet til Hydra, hvor det blev erklæret for god Prise.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-10-17
Hvorledes de græske Deputerede ere modtagne i London, veed Man endnu ikke, da Hr. Canning er paa Landet. Jmidlertid forsikres der, at de Europæiske Magter ville handle i Overeenstemmelse, og af det antagne System venter Man, at det brittiske Kabinets Handlemaade vil svare, til sand Humanitet og ægte kristelig Deeltagelse. Kun at den og maatte yttre sig, medens det endnu er Tid! Divanet i Konstantinopel er alt underrettet om Grækernes sidste Skridt, og har holdt flere Møder i denne Anledning, hvis Resultat ogsaa er ubekjendt. Janitskar=Aggen er afsat, uden at Roligheden derved er bleven afbrudt. Dog havde der paa en Uges Tid været flere Gange Jldløs, og ved en af dem var afbrændt 30 Huse. Med Europæernes Sikkerhed saae det noget betænkeligt ud.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-10-17
Blandinger. Frankerig. General Lafayette er alt kommet tilbage paa Fregatten Brandywine, hvorfra han den 5 d. gik i Land ved Havre og blev modtaget med Enthusiasme af det forsamlede Folk, uden at Øvrigheden denne Gang tog Notits heraf. Om Aftenen vilde Man bringe ham en Serenade og ved Afreisen næste Morgen ledsagede en Mængde Personer tilhest ham en heel Miil udenfor Staden. Stjernen havde først fortalt, at han var landet ved Midnatstid; men Handelsjournalen oplyser, at det skeete midt paa Dagen. Hans Venner have ogsaa udsat en Medaille af 1000 Fr. Værdie for det bedste Digt over hans Reise og Ophold i Nordamerika.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-10-17
Jtalien. Hele Rom taler i denne Tid næsten kunom en af de frygteligste Røveranførere, ved Navn Gasparone, som ikke ved Vaaben, men ved en Missionairs Overtalelse er formaaet til at overgive sig paa Naade og Unaade med 7 af sine Kammerater, dog paa Vilkaar, at de beholde Livet. Kun Spørgsmaal, om Krabaten holder Ord; thi for 8 Aar siden spilte han samme Rolle og blev lovet Fritagelse for Straf, men saasnart han saae sit Snit, løb han igjen til sit gamle Haandværk. Han har notorisk begaaet 5 til 6 Mord, og det er et sørgelig Tegn, naar Staten maa underhandle med det Slag, Mennesker.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-10-17
Paa Marcellus Kirkens Mure i Rom har nylig været opslaaet frygtelige Oprørssedler.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-10-17
Sverrig. Den 12 d. agtede Kongen og Dronningen at afreise fra Christiania og at indtræffe til Stokholm den 16de eller 17de.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-10-17
J Stokholm er begyndt at udgives en ny Tidende under Titel af Kometen, som især skal være stilet imod Argus
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-10-17
Beltpassage fra den 12 til 16 Octbr. 1825. Fra Fyen til Sjælland.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-10-17
Proprietair Berg med Datter, forhenværende Skolelærer C. Schmidt; Frøken J. Boiesen; Hr. F. v. Føns, Jomfrue Ma Jespersen; Vertshuusmand J. Jversen med Datter, Klædefabriqueur S. Jacobsen; Jomfruerne M. Meyer og F. MauEsqvadronschirurg F. W. Wernicke; Jomfrue S. Langballe; Proprietair v. Deirs; Landsoverrets=Prokurator Qvistgaard; Brændeviinsbrænder O. Olsens Kone med Datter; Madame C. Harboe; Kammerherinde Cederfeldt de Simonsen med 2 Børn; Cand. Theol. Dreyer; Kammerjunker og Kapitain Caderfeldt de Simonsen; Qvæghandler O. Jensen; Madame Beck og Jomfrue Wedel. Fra Sjælland til Fyen. Kjøbmand J. C. Zehmann, Forpagter Fog; Handelsbetjent S. Jensen; Landmand J. Lund; Hattemagermester Lerche, Skomagermesterne Wantinge og Lund; Demoiselle C. Schibeler, Apotheker Knudsen; Madame C. Harboe; G. F. Winning; Fuldmægtig H. Müller; J. Thostrup; MekanikusSchlesing; Skibskapitain F. Fischer; Garvermester C. F. Gross, Kjøbmand J. Hagenstrøm; N. P. Bruun; U. S. F. Greve, af Trampe; Jnstitutbestyrer C. P. Rosendahl; Pastor P. R. Woldike, Madame Zoll, Toldbetjent C. Rohde; Snedkermester C. Rasmussen; Madame C. Jørgensen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-10-17
Kjøbenhavns Børs=Kours den 14 October 1825. Hamb. 2 M. - k. S. 207. - Spec. 210: 12 Rbmk. 9 1s. 1 PCt. Kongel. Oblig.: 88 1/4 a 89 Rbd. Sedl. 85 3/4 a 86 i Banco. Dito Nationb. Oblig. 102 Rbd. r. S. ell. 107 1/2 a 108 Rbd. Sedl. Hamborger Laan af 1819. 3000 Bcomk. 100 i Bco. Dito . . . . . . . . . Dito: 4000 Bcomk. 100 Bco. Norske Speciessedl. pr. 100 Spec. 188 a 188 1/2 Rbd. Sedl. Svenske Sedl. pr. Rdlr. Rigsgjeld 51 3/4 a 52 Rbs. Tegn. 6 PCt. Norske Laan ved Hambro & Søn 105 1/2 a 105 1/2 i Bco. PCt. Dito Nye . . . . . . . . . . . . . 97 i Bco. Asiat. Actier - i Sdl. - Bank-Disconto 5 pCt. eetissemener.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-10-17
At det har behaget den Algode, efter hans vise, men for os svage Mennesker saa ofte ubegribelige Styrelse, den 9 dennes, efter 6 Maaneders Svaghed, ved en rolig og blid Død at bortkalde fra mig og 5 uforsørgede Børn, min gode Mand, Knud Andersen, Forpagter paa Hindsgaul, i sin Alders 52de Aar, har jeg herved den tunge Pligt at bekjendtgjøre for hans høie Velyndere, Beslægtede og Venner, der sikkert med mig erkjender, at jeg og mine Børn i ham mistede en sjelden retskaffen og vindskibelig Fader og Forsørger, et Tab som kuns Gjenforeningen kan erstatte hans dybtsørgende Enke. Hindsgaul den 12 October 1825. Anna sal. Andersens.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-10-17
At min elskede Hustrue Ane Kirstine Nielsen fød Ferslev, efter 11 Ugers haarde Lidelser, er indgaaet til et bedre Liv Fredagen den 1, dennes; det bekjendtgjøres sørgeligst for Slægt og Venner af hendes dybtsørgende Ægtemand. S. Nielsen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-10-17
Undertegnede, Elev af Professor Ridder Galeotti, og forhen Dandser ved det Kongelige Theater i Kjøbenhavn, er kommen her til Odense for at give Underviisning i de nyeste Dandse, efter en af mig selv opfunden nye Methode. De ærede Forældre, som ville betroe mig deres Børn, og de Voxne, som ønske min Veiledning, bedes at tegne sig paa Adressekontoiret, eller i mit Logis hos Hr. Gjæstgiver Larsen. Vilkaarene skulle blive yderst billige. O. G. F. Bagge, Dandselærer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-10-17
Skipper Mathias Fischer, som er ankommen til Kjøbenhavn, bliver om 12 a 14 Dage seilfærdig til Odense, og medtager Fragtgods og Passagerer. Skibet er beliggende i Nyhavn ud for No. 23.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-10-17
Undertegnede afseiler til Kjøbenhavn om 8 Dage og medtager Fragtgods og Passagerer; Man behager at henvende sig til Kjøbmand Hans Teisen eller ombord paa Skibet, beliggende i Bassinet. Odense den 17 Octbr. 1825. Anders Jensen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-10-17
Alle Sorter heglet og uheglet Hør, fine og grove Hørblaar og Hampeblaar er at bekomme til nedsatte billig Priser hos Kjøbmand N. Chr. Nielsen, boende paa Nørregade No. 451 i Odense.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-10-17
Hvor en Jern Grise til en Maltfølle kan faaes tilkjøbs anviser Adressekontoiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-10-17
En fortrinlig god Veir- og Hestemølle, tilligemed en god Lod Jord af omtrent 12 Tdr. Lands Størrelse, beliggende ved Kjerteminde, er at faae i Forpagtning til 1 Mai 1826. Liebhavere ville herom henvende sig til S. Hutke. Brolykke den 15 October 1825.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-10-17
I Gaarden No. 420 paa Nørregade er endnu 2den Etage at faae til Leie til forestaaende Michaeli Flyttetid, eller til næstkommende Paaske Flyttetid. Værelserne er indrettet til en hos net Familie, de ere gibsede og malede; tillige kan og, om forlanges, erholdes Staldrum til Heste, samt alle Beqvemmeligheder, som en Familie kan ønske sig. Odense den 15 October 1825. G. Sillo.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-10-17
I Gaarden No. 45 paa Nørregade i Odense er øverste Etage strax eller og til førstkommende Paaske Flyttetid at faae til Leie.