Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-04-10
Om den forhen omtalte store Monark Kongres ville Velunderrettede nu vide, at den ikke skal holdes paa Slottet Fürstenstein, men at Staden Kalisch er bestemt dertil Østerrigs, Ruslands og Preussens Monarker ville - saa paastaaer Man - efter Manøvrerne i Schlesien begive sig didhen, og Man melder tillige, at samtlige Medlemmer af det tydske Forbund have modtaget Jndbydelse dertil. - En stille Gjæring synes iøvrigt at herske i de tilgrændsende, Egne, og i Pohlen og Galizien skulle flere Fængslinger have fundet Sted, da Man skal være kommen paa Spor efter en ny Sammensværgelse, hvori anseete Personer. skulle være indviklede. Pohlakkernes urolige Aand lader dem – som "Allgemeine Zeitung, bemærker - ofte indlade sig i de urimeligste Planer, og Man kan kun beklage, at slige eventyrlige Bestræbelser for at udmærke sig og spille en Rolle, ikke lede til Andet, end at bringe Sorg i agtværdige Familier. - Slige isolerede, uden noget indre eller ydre Sammenhæng iværksatte Forsøg ville neppe have nogen Jndflydelse paa de, allerede i længere Tid stedfindende Forhandlinger angaaende den almindelige Afvæbning, hvilke iøvrigt skulle være deres Slutning nær. De skulle egentligen især være foretagne med Hensyn til Holland og Belgien, og ville, naar de lede til det ønskede Resultat, frembringe høist velgjørende Virkninger for alle de Stater, som ved deres finantsielle Forhold ere nødte til at tænke paa Besparelser. - Efter det belgisk hollandske Sporgsmaal er det især de spanske Anliggender, som fremtræde hindrende imod Bestræbelserne for den almindelige Afvæbning; men i denne Henseende har det engelske Kabinet gjort et vigtigt Skridt, ved at afsende Lord Elliot, – som allerede er ankommen til Paris, – med et specielt Hverv til Spanien. Dette skal ikke allene gaae ud paa, at tilveiebringe en mindre grusom Maade, at føre Krigen paa i de baskiske Provindser, men ogsaa som Man i London almindeligen troer - paa at overtale Don Carlos til, for sin Person at afstaae fra Kampen og forlade Spanien. Derved, mener Man, vil der just ikke strax gjøres en Ende paa Krigen, som vel umalacarregni og andre Partiegjængere en Tidlang ville fortsætte; men Kronprætendentens Fratrædelse torde i de saakaldte nordiske Magters Øine give den hele Krig mere Udseende af en Rebellion, og navnligen berøve Jnsurgenterne de Penge=Understøttelser, som hidtil skulle (? være dem tilflydte fra hine Magter. Lord Elliot har strax havt en Audients hos de Franskes Konge; men Meningerne ere deelte om, hvorledes hans Andragender ere optagne det franske Kabinet; efter Nogle vare hans Forsøg paa at formaae det til at deeltage i en slig diplomatisk Jndblanding mislykkede; efter Andre vil det franske Kabinet affærdige en Agent med et lignende Hverv til Don Carlos's Hovedqvarteer. Virkningen af Lord Elliots Sendelse vil meget beroe paa, hvorvidt Torministeriet kan holde sig ved Roret; men ifølge de sidste Efterretninger fra Storbrittannien. trues det Dag for Dag end stærkere med Undergang. Saaledes har Ministeriet lidt et nyt betydeligt Nederlag ved Afstemningen over Lord John Russells Motion om de in landske Kirkegodser, der gik for sig den 2 d. efter fire Dages levende Discussion, der endtes med, at Motionen, antoges med 322 Stemmer imod 289, altsaa med en Majoritet af 33 Stemmer. Som bekjendt gik Andragendet ud paa, at Huset skulde sammentræde i en Kommittee til Undersøgelse af dette Anliggende, da nu efter Motionens Antagelse, Kommitteen var konstitueret, fremsatte den Præsiderende det Spørgsmaal, om dens Beretning skulde indbringes den følgende Dag. J det Haab at vinde Tid søgte Sir Robert Peel at faae dette udsat til den 6 d., og angav som Grund dertil, at mange af Husets Medlemmer, som under de foregaaende Debatter ikke havde kunnet komme til Orde, kunde ønske at benytte Kommitteens Beretning til at udtale sig, og at det saaledes syntes hensigtsmæssigt ikke at fortsætte den saa anstrængende Debatte strax den følgende Dag. Men Lord John Russell modsatte sig dette, og den nye Discussion begyndte saaledes den 3d. De liberale Blade ansee Toryministeriets Fald som det snart paafølgende Resultat af denne Seier, hvorimod "Times" endnu ikke har opgivet Haabet om dets Varighed. "Koureren" troer, at Torvernes Resignation i det sildigste vilde finde Sted den 6 d., og at Kongen da vilde indbyde Lord Melbourne til sig, for at overdrage ham at danne et nyt Ministerium. Efter Kourerens Mening vilde da Underhusets Ledelse blive overdragen til Lord John Russell, og Skatkammer-Kantslerens Post til Hr. Spring Rice. Som vordende Lord=Kantsler nævner den Lord Bickersteth. - Under den store Debatte fandt begge Partier, udmærkede Forsvarere af deres Anskuelser, paa den miniRussterielle Side glimrede især Sir R. Peel og hans kraftige Hielpere Lord Stanley og Sir J. Graham, paa Oppositionens Lord J. Russell, de forhenværende Ministre, Dhrr. Spring=Rice og Littleton, og de irlandske Medlemmer Dhrr. Shiel og O'Connel, hvilken Sidste talede i en meget forsonlig Aand.