JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1811-01-11
Paa Addresse=Contoiret kan bekommes Tilkjøbs: Jndtægt og Udgivets Lommebog for Aaret 1811, 3 Mk. 8 s. Lister i lovbefalet Form over General Mandtallet. paa Extraskat svarende for Aaret 1811. Arket koster Hos Hr. Kiøbmand J. C. Jensen i Nakskov kan faaes Tilkiøbs: et meget godt Mastetræe; langt 32 Alen dansk Maal, tykt 17 til 18 Tommer. Træet er hulet i fiirkant.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1811-01-11
Hos Kjøbmand Bolt i Nakskov er at faae Tilkiøbs: 4 Stykker Fyrre-Bielker tjenlig til Mastetræer paa 25 Alens Længde og 14 Tommers Førelse. 2de nye Ankertouge paa 12 Tommers Førelse. Een deel Fyr og Gran Bor og 3 Tommers tykke Planker samt en deel nye Bygnings Sparer og Bielker og pr. Commission 90 Stykker af forskjellige Længder Fyrre Bielker. Paa 12 til 14 Tommers Førelse i Firkant. Schema til Følgeseddeler for Reserver som flytte fra et Sogn til et andet, til Brug for Lægsmændene, hvorved meget Skriverie for disse spares, kan faaes paa Addresse=Contoiret, Ligeledes kan Lægds forstanderne erholde schematisk Papiir til Lægdsseddeler og de aarlig til Land- og Krigscommissairen Hr. Oberst og Ridder v. Brun indsendende Af- og Tilgangslister.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1811-01-11
Fortegnelse. Over uindløste Pakker og Breve ved Mariboe Postcontoir 1810. 1) Pakker. Porto Ls. 1. Hans Hansen i Paarup 1 Pakke i Lærred 16 2. Gaardmand Lars Hansens Enke i Østofte 1 Æske i Voxdug 3. Jens Hansen i Kronge 1 Pose . . 16 2) Breve. Hans Nicolai Larsen i Engestofte 2. Anders Pedersen, Gaarmand i Huusebye . 4 3. Hans Hansen, Huusmand i Paarup . . Jørgen Pedersen i Raae. Jacob Rasmussen, Huusmand i Engestofte 6 6. Lars Sørensen i Maglemer Garder Niels Nielsen i Rørmark . . 8. Søren Pedersen i Haulykke. 9. Hans Jørgensen Mariboe ved de grønne Jægere. 10. Hans Pedersen hos Peder Larsen i Reesnes 2 11. Rasmus Hansen i Erindlev 12 Peder Pedersen, Gaardmand i Alsøe . 13. Christian Olsens Kone i Engestofte 14. Peder Sørensen hos Forpagter Aagaard paa Christiansæde 15. Søren Rasmussens Enke i Erichstrup . . 3 16. Otte C. Friis i Mariboe 17. Christian Nissen paa Bukkehave . Mariboe Postcontoir den 9de Jan. 1811. Møller.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1811-01-11
Bortkommen. For kort Tid siden er tabt et Reiseslag til en Frakke imellem Aariboe og Saxkjøbing. Finderen bedes at levere det imod en passende Douceur enten til Hr. Districts-Chirurg Schow i Saxkiøbing eller Hr. Kiøbmand Engberg i Mariboe.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1811-01-11
Jmellem Mariboe og Stemminge er tabt en sort Atlaskes Strikkepose, hvorudi var et hvidt Lommetørklæde og et Par Handsker. Finderen bedes at levere den enten til Hr. Pastor Ranleff i Slemminge eller til Hr. Kiøbmand Engberg i Mariboe. En passende Douceur loves.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1811-01-11
Gaver. Christen Olsen i Skielstrup, der selv forrige Aar prøvede den haarde Skjæbne, at see fine Eiendomme forvandlede til en Askehob, har leveret til Udgiveren 1 Rd. til de Brandlidte i Thiirsted.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1811-01-15
5te Aargang. Lollands Falsters Stifts No. 5. Kongelig privilegerede. Addresse-Contoirs Efterretninger, som forsendes. med Ride-Posten. den 15de Januar, 1811. Tirsdagen Redigeret, trykt og forlagt af Et E. Schultz, resid, Kapellan i Mariboe og privilegeret Bogtrykker.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1811-01-15
Udenlandsk. (Af Dagen.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1811-01-15
Paris den 25de Decbr. Den 8de Derbr. ere de engelske Varer opbrændte i Marseille og den 17de i Turin. J Besancon har man iblandt andet opbrændt 7105 Musselins Tørklæder, i Bordeaux 4434 Stykker Musselin, Pirkee o. s. v., i Abbeville 20, 347 Par Strømper, 9456 Stykker Musselin, Basin m. m. Caperen Maria Lovise har opbragt to engelske Skibe paa 4000 Tønder til Cherbourg; de kom fra Missisippi og vare bestemte med Ladninger af Mahogni træe til London. De toges efter en 4 Timers haardnakken Kamp, hvori den kjække Cap. Thill, der førte Caperen, dræbtes. Slesien trues i denne Tid af den store Landeplage Qvægsyge. – Regieringen sammesteds siger desangaaende i en Bekjendtgiørelse, at 52 Landsbyer allerede i det Breslauske Departement ere hjemsøgte, saa at Faren aldrig var saa truende; at der hidtil ikke mod dette Onde kiendes andet ganske tilforladeligt Middel, end en stræng Afspærrelse og derfor og den hastigste Anmeldelse til hvert Steds Øvrighed saasnart noget Hoved bliver sygt, for at der strax kan virkes imod Ulykken.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1811-01-15
Jndenlandsk. Mariboe d. 10de Januari.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1811-01-15
(Af Udgiveren.)¬ J Kirkeaaret 1810 ere her i Lollands Falsters Stift ægteviede 61 Par. Fødte af Mandkiøn 901, c Qvindekiøn 871, Uægte 203) 1975 Døde af Mandkiøn 817 og af Qvindekiøn 698 1515, altsaa 460 flere Fødte end Døde. Af Mandkiøn ere dødfødte 50 og af Qvindekiøn 37 - 87. *) Altsaal kan her i Stiftet ikke saa let blive Mangel paa Ammer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1811-01-15
Mærkværdigheder. Jblandt de Fødte ere 30 Par Tvillinger, 567 ere døde under 10 Aar, 164 fra 70 til 80 Aar, 56 fra fra 80 til 90 Aar. Ved ulykkelige Hændelser ere omkomne følgende: 1 skudt af Vaade, 1 Kone skudt af en tydsk Corporal, som derpaa skiød sig selv, 2de ere druknede i Brønde og 1 Barn i en Grav, 1 Jæger og 1 Borgerlig druknet sig selv. 5 druknede af Vaade i Stranden, 1 ihielslagen ved at fælde Træer i Skoven, i nedfalden af et Tag og brækket Halsen, Paa Fejøe ere 12 døde af den der sidste Sommer grasserende Nerve Sygdom.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1811-01-15
Fredagen den 11de dennes indtraf her i Byen en høist sørgelig Hændelse. En Matros ved Navn Peter Jeppesen fra Stubbekjøbing, der skal have baade Kone og Børn, fandtes pludselig død i Brændeviinsbænder og Værtshuusmands Jbs Forstue, hvor han skal have lagt nogen Tid. Saasnart det blev anmeldte for Stiftets Physicus, Hr. Dr. Bræstrup, ilede han til og anvendte de behørige Midler for, om mueligt, at kalde ham igien tilbage til Livet, men forgiæves, Ved Obductions-Forretningen, som Dagen eftet blev foretaget af Hr. Dr. Bræstrup og Districts-Chirurg Schow fra Saxkiøbing, blev befunden at han var død af Slagflod (Apoplexie). Det hele Pengeforraad, som blev forefunden hos ham, var 3 Mk. 8 s. D. C.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1811-01-15
Den 31 December er paa Giedsergaares Forstrand strandet en Brig, som af en Caperfører Koefoed fra Kiøbenhavn vat taget for at opbringes. Den var ført af Capitain Brindmann, kommende fra Stockholm og bestemt til Vismar. Dens Ladning bestaaer af Tiære, Jern, Bræder, fortinnet Jernblik og Staal. Kort tilforn var sammesteds strandet et andet Fartøi, under Skipper Jochum Jürgs, bestemt til Kbhavn.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1811-01-15
Nakskov den 29de Decbr. Her er i disse Dage af Caperfører Søestad opbragt til vores Flord et tremastet Skib under americansk Flag, ladet med 3 Commers Planker og omtrent 200 Skpd. Jern. Da Capitainen er en Engellænder af Fødsel og har tvende Gange passeret Beltet uden at betale Told, saa formodes at det vil blive priisdomt. Uagtet Skibet er omtrent paa 200 Tons, ligger det dog meget sikkert og er bragt inden for vore Batterier.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1811-01-15
Sidst afvigte Søndag blev atter vor politiske Nysgjerrighed utilfredsstillet. De tydske og synske Aviser vare ikke med Rideposten.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1811-01-15
(Af Dagen.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1811-01-15
Kjøbenhavn den 7de Januari. Skagen den 7de December. J afvigte Aar 1810, var her de Fødtes Tal 31, og de Dødes kun 18. Dette Qvartal af Fødte er usædvanligt (saameget mere da 5 Personer fra fremmede Steder, som her ere druknede og begravne ere medregnede), da ellers de Fødtes og Dødes Tal gemeenligen er lige, netop formedelst de Døde som Strandingerne frembringe. –
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1811-01-15
2 Dødfødsler ere og medregnede i ovenstaaende Dødetal, saa at egentlig kun 11 af Skagens egne Folk ere døde, som er lidet over 1/2 af de Fødte. Dette Aar maae da synes at have været et meget sundt Aar. Som noget mærkeligt ved de Fødte vil det findes, at fra sidste November 1808 til samme Datum 1810 er her født 12 uægte Børn, da derimod i hele 12 foregaaende Aar kun er født tvende. At Nærværelsen af Kapermandskabet og Krigsfolk, som i Almindelighed ugivte, har været Hovedaarsagen til denne Forskjæl, er tydeligt nok, da netop Slige have været angivne som Barnefædre til de 9 af ovenmældte 12 uægte Børn.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1811-01-15
Af Kbhavns 300 Brænderier ere i senere Tider 84. nedlagte, saa at der nu kun drives 224, Handelstidenden anmælder følgende lette Maade til at give Linned en skjøn Rankins Farve: Gammelt rustet Jern, Søm og deslige kommes i sædvanlig god Edike. Naar det har ligget der 14 Dage dypper man i denne Edike, og børster Linnedet dermed. Den sande Rankinsfarve, dette derved faaer, er ikke allene ægte, men bliver endog skjønnere efter hver Vaskning.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1811-01-15
(Af Politievennen.) Allerunderdanigst Forslag, om at befrie Nationen fra en Aarsag til mangfoldig Uduelighed, Dorskhed og Dovenskab, Sygdom og Forbrydelse, ved – at forbyde Brændeviinsdrik. Var altsaa det lykkelige Tidspunkt kommet, og komme vilde det vist ved Anvendelsen af de ovennævnte Midler, da Landsfaderen fandt Almuen med hele den øvrige Almeenhed moden til Brændeviinsdrikkens Forbydelse, da høre Landet det velsignende Forbud. 1) Brændeviin, som Drik, er afskaffet i Kongens Riget og Lande. 2) Brændeviin maa under Straf ikke udskænkes. 3) Brændeviins Udskænkelse er ikke længer nogen borgerlig Næring. Jngen maa faa Borgerbrev paa samme, enten som hans eneste eller dog en Deel af hans Næringsvei. 4) For dem, der i Sygdoms Tilfælde kunne behøve det, eller for det mulige dog sjældne Tilfælde, at en frisk Persons Helbred ei uden Fare kunne undvære Brændeviin, tillades det Apothekerne, at udsælge Brændeviin, som et Lægemiddel, men ikke uden en bemyndiget Læges Recept eller Attest, og ikke over . . . . . . . dagligen for det benævnte Tilfælde. 5) Ved Brændeviin forstaaes ikke blot inden, og udenlandsk Kornspiritus af enhver Styrke, men ogsaa fransk Brændeviin, Rom, Arak, og med eet Ord Spiritus af hvilketsomhelst raadt Evne det er virket, 6) Viinhandlere og Kiøbmænd maae sælge Brændeviin, men ikke i ringere Mængde end halvankerviis. og skulle de under Eed maanedlig indsende Liste over de solgte Mængder og Kiøberne, paa hvert Sted til Øvrighederne, for af dem at indsendes til et anvisende Collegium. 7) Brændeviinsbrænderne og de, som have det Privilegium at brænde, maae vedblive i sammes Nydelse, men de skulle edelig til anordnede Vedkommende afgive maanedligen Fortegnelse, saavel over deres gjorte Brændinger, som disses frembragte Varemængder, til hvem deraf i Mængder ei mindre end et halvt Anker var udsolgt, og hvormeget de endnu havde uafsat tilbage. 8) Alt Brændeviin, frembragt her i Landet, eller fremmed her (uagtet dets Jndførsel i Ovenstaaende foreslaaes forbuden) i Landet befiendtlig Brændeviin maa udføres, mod at de udførte Mængder edelig opgives. 9) Fremmed Brændeviin, som kommer i Landet, enten som Priisgods, eller om anden Maade var mulig, og hvad ved Forbudets Udstedelse i Landet befindes, maa af Jværgehaverne edelig opgives. (Fortsættes.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1811-01-15
Bekjendtgjørelser. Søndagen den 30te December Klokken 10 om Formiddagen var en sørgelig Time for 4re Familier i Vester Chiirsted Bye, hvis Eiendom i større eller mindre Grad ved Jldsvaade ødelagtes. De 3de af disse Familier vare uskyldig lidende. Uforsigtighed ved Hørførring paa Kakkelovnen, (til Advarsel fremsettes Aarsagen) er en Bebreidelse, som den 4de ulykkelige Familie ikke kan sige sig fri for De 2de Familier (blant disse Præste-Enken Madamme Spleth) ere Arvefæstere; de tabde meget, saare meget, – Deres Huse ere vel assurerede, men meget under den Sum, som lige Bygninger i vore Lider kan opføres for. De leed alle et uopretteligt Tab, hvis Menneskevenner ikke ile dem til Hjelp. For Den Ædle, hvis Bevaagenhed, Yndest og Venskab skabde mig saa mangen glad Time her i Landet; For Dem Ædle Ubekiendte, der besieles af Religionens velgiørende Aand, er denne Fremstilling af disse Ulykkeliges Nød vist tilstrækkelig nok til virksom Deeltagelse i samme. For de Gaver til disse Ulykkelige, der vorder tilstillede enten de Herrer Byefogeder i Lollands og Falsters Kiøbstæder, som jeg herved ærbødigst anmoder om at modtage disse Bidrag eller som afleveres til Hr. Forvalter Kiergaard eller mig skal med Taknemmelighed vorde aflagt vedbørligt Regnskab af Stedets Præst. Rubbelykke Præstegaard den 3die Januari 1811. Nielsen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1811-01-15
Auctioner. Fredagen den 18de Januari 1811, om Formiddagen Klokken 10 slet, bliver ved offentlig Auction udi Stervboet efter afgangne Skovrider Nicolay Larsen og efterlevende Enke Bodil Olsdatter paa Merritzskov bortsolgt endeel Meubler, og Løsøre, bestaaende af Borde, Stole, Speile, Senge og Sengeklæder m.v. Endeel Kleinsmed og Bøssemager Værktøy, bestaaende af Blæsebæln, Skruestikke. Ambolt, Borehammer, Tænger, File &c. Et Dreier-Lod, imod tilhørende Jnstrumenter i brugbar Stand, samt Heste, Kiøer, Faar, Svin, 1. &c. Alt efter de Conditioner, som paa Auctionsstedet blive bekiendtgjorte. Knuthenborg den 8de Januar 1811. - Anchen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1811-01-15
Fredagen den 18de Januarii næstkommende bliver ved offentlig Auction bortsolgt endeel Meubler og Effecter bestaaende af Borde, Sengeklæder Sengesteder, Stoele og Gangklæder med mere, tilhørende afdøde Betient Midsballes Stervboe. Auctionen holdes i det Huus den Afdøde har beboet beliggende ved denne Byes østre Bom, og begynder og Formiddagen Kl. 10 slet. Saxkiøbing den 11de Januari 1811. Hartmann.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1811-01-15
Tjeneste ledig. For en skikkelig og ordentlig Karl, der med paalideligt Vidnesbyrd, kan bevise sit gode Forhold, er en god Tieneste som Gaardskarl at faae til næstkommende Skiftetid hos Rector Bloch i Nyekiøbing. Tilkjøbs.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1811-01-15
Paa Addresse=Contoiret kan bekommes Tilkjøbs: Jndtægt og Udgivets Lommebog for Aaret 1811, 3 Mk. 8 s. Lister i lovbefalet Form over General Mandtallet paa Extraskat svarende for Aaret 1811. Arket koster Hos Hr. Kiøbmand J. C. Jensen i Nakskov kan faaes Tilkiøbs: et meget godt Mastetræe, langt 32 Alen dansk Maal, tykt 17 til 18 Tommer. Træet er hugget i fiirkant.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1811-01-15
Hos Kiøbmand Bolt i Nakskov er at faae Tilkiøbs: 4 Stykker Fyrre-Bielker tienlig til Mastetræer paa 25 Alens Længde og 14 Tommers Førelse. 2de nye Ankertouge paa 12 Kommers Førelse. Een deel Fyr og Gran Bor og 3 Tommers tykke Planker samt en deel nye Bygnings-Sparer og Bielker og pr. Commission 90 Stykker af forskiellige Længder Fyrre Bielker. Paa 12 til 14 Tommers Førelse i Firkant, Schema til Følgeseddeler for Reserver som flytte fra et Sogn til et andet, til Brug for Lægsmændene, hvorved meget Skriverie for disse spares, kan faaes paa Addresse=Contoiret Ligeledes kan Lægds forstanderne erholde schematisk Papiir til Lægdsseddeler og de aarlig til Land og Krigscommissairen Hr. Oberst og Ridder v. Brun indsendende Af- og Tilgangslister.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1811-01-15
Bortkommen. For kort Tid siden er tabt et Reiseslag til en Frakke imellem Mariboe og Saxkjøbing. Finderen bedes at levere det imod en passende Douceur enten til Hr. Districts-Chirurg Schow i Saxkiøbing eller Hr. Kiøbmand Engberg i Mariboe.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1811-01-15
Jmellem Mariboe og Stemminge er tabt en sort Atlaskes Strikkepose, hvorudi var et hvidt Lommetørklæde og et Par Handsker. Finderen bedes at levere den enten til Hr. Pastor Ranleff i Slemminge eller til Hr. Kiøbmand Engberg i Mariboe. En passende Douceur loves. Ønske.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1811-01-15
Da Mariboe er omgrændset af 2de Jndsøer, hvorudi fordum adskillige Personer, som uforsigtigen have om Vinteren vovet dem ud paa Jsen, ere druknede, saa var det høiligen at ønske, at Byen var forsynet med de fornødne Rednings Anstalter, der kunde opbevares hos Stiftets Physicus, og hvorved mueligen mangen en Skindød kunne reddes.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1811-01-18
5te Aargang. Lollands Falsters Stifts No. 6. Kongelig privilegerede. Addresse-Contoirs Efterretninger, som forsendes. med Ride-Posten. Fredagen. den 18de Januar, 1811. Redigeret, trykt og forlagt af C. C. Schultz, restd. Kapellan i Mariboe og privilegeret Bogtrykker.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1811-01-18
Udenlandsk. Engelland.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1811-01-18
(Af Alt. Merk. og Hamb. Corresp.) London den 8de Januari. Vore Tropper under L. Wellingtons Befaling i Portugal beløb i November Maaned f. A sig ikke meer end til 25000 Mand, hvoriblandt 2170 Mand Rytterie. Af Generalerne vare 5 General Lieutenanter, 16 General-Majorer og 6 Brigadeer-Generaler.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1811-01-18
J Morning Chronicle af den 22de December fortælles, at Massena har igjen indtaget Villa Nova og at Lord Wellington har igjen taget sin gamle Stilling ved Torres Vedras. Fienden, (hedder det i et Brev fra Lissabon, vil formodentligen angribe Abrantes, hvis Erobring vil sætte ham i sikker Besiddelse af Provinzen Alentejo. Vi have i denne Stad omtrent 5000 Spanier og Portugisere.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1811-01-18
General de Silveira har den 15de Nov. havt en Fægtning med Fienden, hvorpaa han besatte Pinhel, Silveira tog sit Hovedqvarteer i Francosa. Den 18de December var Underhuset forsamlet, Kongens Befindende angaaende. Dr. Willis, som blev afhørt den 14de, forklarede, at Kongens Sygdom var en Mellemting imellem Rasenhed?) og Afsindighed."
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1811-01-18
Atter den 20de December var Underhuset samlet. Skatkammer=Kanzleren holdt en Tale, hvorudi han *) Efter Kant bestaaer Rasenhed i en Forkeerthed i Fornuften. Den der hiemsøges af saadan en Sygdom, drømmer om, at kunne begribe det ubegribelige, f. Ex. Treenighedens Hemmelighed har han i sin Magt. *) Afsindighed er den Tilstand, da Mennesket formedelst en Forrykkelse i Hjernen vorder bragt til i en længere Tid at forvexle Jndbildninger med virkelige Ting og at handle derefter, Slige Jndbildninger kaldes fire Jdeer, fordi de med en vis Uimodstaaelighed, Vedvarenhed og Kraft svæde for den Afsindiges Siæl. Udg.) yttrede sine Følelser i Henseende til Kongens 50 aa tige Regjering; men glædede sig paa den anden Side over, at Partieaand og Bitterhed fandt ikke i Forhandlingerne Sted, som i Aaret 1788, at endnu ingen havde som den Gang, fromsat den Sætning, at Thronakbingen allene ved Fødselen havde Ret til Regentskabet. Han foreslog følgende: 1) Man er af den Mening, at den kgl. Magt er for nærværende Tid hævet. 2) At det er enhvers Pligt, at udfinde med Hensyn til Omstændighederne de meest passende Midler til at erstatte den kgl. Magts øiebliklige Afsavn o. s. v.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1811-01-18
Efter hans Plan skulde Regentskabet overdrages Prindsen af Wallis, og Dronningen blot være beskjeftiger med Omhue for Kongens Pleie. De kongelige Forrettigheder skulde indskrænkes, da Kongen mueligen kunde komme til sit Helbred igjen. Jndskrænkningen skulde fornemmelig bestaae deri, at Regenten maatte ingen Pairs udnævne, at alle Embeder, som han bortgav, og alle Pensioner, som han uddeelte, maatte ikke vare længere end hans Regentskabs Tid, naar de i Tiden ikke bleve bekræftede af Kongen. Det første Forslag blev eenstemmig antaget. Jmod det andet hævede Sir F. Burdett sin Stemme. Jblandt andet sagde han: Parlementet er fordærvet og stræber efter et vilkaarligt Herredømme. Hvor slet har dets Adfærd ikke været i Henseende til Togets Undersøgelse paa Walchern, Det nu værende Parlement vil sikkert i nogle Aar faae Navn af det walchernske Parlement. Prindsen af Wallis maae som Regent have uindskrænket Magt og Regentskabet maae være vedvarende, da man ikke maae vente, at Kongen nogensinde vil faae sit Helbred igjen. Jeg sætter mig mod det 2det og 3die Forslag. Ponsonby vilde, at man skulde ansøge Prindsen af Wallig om at paatage sig Regentskabet, saa længe Kongen var syg, For dette Forslag vare 157. Stemmer imod 269.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1811-01-18
Jmod den af Skatkammer-Canzieren foreslagne Jndskrænkning i Regentens Magt satte sig Prindsen af Wallis og 7 Hertuger af Blodet. Hertugen af York underskrev først. Prindserne satte sig imod Jndskrænkningen, som et Attentat imod de Grundsætninger der havde sat deres Familie paa Tronen. Skatkammer-Canzleren svarede, at det giorde ham inderlig ondt, at hans Forslag ikke fandt Prindsens Bifald, men da det samme fandt Sted 1789, kunde det ikke blive anderledes; og sikkert vilde ogsaa Hs. M. ved sin Helbreds Jgjenerholdelse billige Parlementets Skridt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1811-01-18
Frankrig.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1811-01-18
Lübeck den 20de December. Efterretningen om Lübecks Forening med Frankrig blev meddeelt Borgerskabet ved Raadsherren Cost. J en Tale som han ved den Leilighed holdt, udviklede han alle de Fordeele, som Lübeck vilde høste af denne Forening. Efterretningen herom opvakte en almindelig Glæde. J Henseende til Fremtiden overlod enhver sig til de gladeste Følelser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1811-01-18
J Harborg er den 11de December brændt for 33000 og i Reuhaus for 330000 Franker engelske Varer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1811-01-18
Amsterdam den 25de December. Capitain Musquerier, Commandant paa Texels Rhed afsendte den 23. Aviso og Lodskibet fra Duinker for at udkundskabe det strandede engelske Skib Minotaur, men Vinden og det stormende Hav forhindrede dem fra at nærme sig det. Det stod allerede for en stor Deel under Vand. Brændingerne skyllede over den øvrige Deel. 110 Mand af Besætningen bleve reddede. De bleve gjorte til Krigsfanger. De øvrige 500 Mand ere druknede. Blandt Fangerne var en Lieutenant, en Stabschirurg og 8 Cadetter.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1811-01-18
J Moniteuren af 29de December findes en Artikel fra Norden, hvoraf det lader, som Handelsforbindelsen imellem Engelland og Sverrig ikke saa ganske endnu er hævet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1811-01-18
Sverrig. Kiøbenhavn den 18de December. (Af Moniteuren.) Regjeringen har befalet alle Kiøbmænd i Gothenborg, at angive den 3die for Øvrigheden deres engelske Varer, men de erklærede alle paa Raadhuset eenstemmig at de ikke vare i Besiddelse af engelske Va Reisende, som have forladt Gothenborg den 11de, berette, at siden Sverrigs Krigerklæring til Engelland have Kiøbmændene i Gothenborg ludet deres engelske Colonial- og andre Varer bringe til de nærliggende Salt-Magaziner og andre omliggende Egne. Det er fornemmelig engelske Manufaktur-Varer, der henbringes i private Huse og til andre Stæder, i Byen. Mange Kjøbmænd have angivet en anseelig Mængde af Caffer og Sukker til Fortoldning.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1811-01-18
Jndenlandsk. Mariboe d. 17de Januari.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1811-01-18
(Af Udgiveren.)¬ J Todderup Præstegaard paa Falster, beed nyelig en Bulbider, af de engelske Doggers Art, et 5 Aars Barn i Ansigtet saaledes, at om det slipper derfra med Livet, vil det dog faae et betydeligt Mærke deraf saa længe det lever. Hunden som tilhørte en i Nabolanget boende Jorddrot, og har i Egnen længe været bekiendt og frygtet for sin Lumskhed og Glubskhed, fulgte did med en Vogn. Den greb den lille vakte Dreng, en Sønnesen af den agtværdige Hr. Pastor Wulf født i Grønland, hvor hans Fader er Missionair, i Folkestuen om Aftenen i Tusmørket, og skulde strax have gjort det af med Barnet, om en Karl ei havde været tilstæde. Nogle Dage efter følede dens Eier Hundens Skyldighed til Døden og skiød den. Da der gives flere Hunde af dennes Art i Falster, maatte man ønske at deres Eiere, ifald de ikke kiende dem desto nøyere og ere overbeviste om deres Fromhed mod Fremmede, kunde have saa megen Menneskelighed og Agtelse for Medborgeres Sikkerhed og Liv, at de enten aldeles bortskaffede dem ved Døden, eller i det mindste holdt dem i forsvarlig Lænke. Den der for sin Person - naar han kjører allene - ikke kan være sikker, uden at have et af disse glubende Dyr med sig, er meget at beklage. Maaskee kunde man ogsaa med Grund vente sig af Landpolitiet – dersom det ikke var for meget forlangt, helst i disse travle Tider -at det holdt Øie med slige, for den almindelige Sikkerhed saa farlige Dyr.