Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-05-18
(Fortsat.) Jnden det Engelske Parlament gav Ferier formedelst Helligdagene bleve endnu nogle interessante Gienstænde forhand de. Saaledes blev i Mødet den 23de Marts indgivet en Besværing over Gouverneuren i Nye=Sydvallis, fordi han uden Auctorisation havde udskrevet 24000 Pund Sterling i Taxer. (Det er interressant at erfare, at denne Forbryder-Colonie nu har tiltaget saameget i Velstand, at en saadan Udskrivning er giørlig. Formodentlig have de Franske nu ogsaa i Sinde, at anlægge en saadan Colonie paa de af dem opdagede Kyster af dette Continent, nemlig i Napoleons Land paa Sydkysten i den store Bonapartes eller den mindre Josephines Bugt; da man hører at den af Expeditionen under Capitain Baudin saa bekiendte Capitain Freycinet nu er afseilet dertil med Fregatten Urania.) – Den Londoner Geistlighed, havde indgivet et Bønskrift om en Forbedring i sine Jndkomster; Sagen blev forhandlet i Mødet den 24de Marts, men fandt ikke nogen gunstig Modtagelse; man bebreidede den, at mange Geistlige af den biskoppelige Kirke, som havde 1000 til 2000 Pd. Sterl. om Aaret, lade deres Forretninger besørge ved Vicarrier, som kun faae 60 til 70 Pd. Sterl. i aarlig Løn derfor, og at man desuden i 1804 havde forbedret deres Kaar. Denne gamle Klage er et Beviis paa, foruden mange flere, hvilke store Ufuldkommenheder der kunne finde Sted i Stater, som besidde en repræsentativ Statsform). Et nyt Beviis paa denne Sætning, fik man i Mødet den 25de Marts, hvori en Hr. Bouren androg paa en Forbedring i Lovgivningen for Fattigvæsnet; man erfarede deraf, at det er hyppigt i England, at Menighederne føre kostbare Processer mod hinanden for at faae afgjort af hvilket Distrikt en Trængende skal fødes; at man i England begaaer det Barbarie at bringe den gamle og svagelige Fattige langt bort fra den Egn hvori han har levet mange Aar, er kiendt og har Venner, for at faae Opholdet i hans Livs sidste Dage i hans ubekiendte Fødeegn, som han har forladt for mange Aar siden (hvor langt fuldkomnere ere ikke vore Jndretninger her i Danmark i dette Stykke) endnu har man ikke bragt det saavidt i det oplyste og industriøse England, at man har fattet den simple Sætning: at hele Aarsagen til Fattigvæsenets Ufuldkommenhed bestaaer i, at man ikke kan erkiende Rigtigheden af den saa klare Grundsætning, at naar Staten paatager sig Forpligtelser mod de Trængende, saa bør den tillige underkaste disse Forpligtelser mod sig; ved at forsømme denne Grundregel sætter Staten sig i et uundgaaeligt ufordeelagtig Forhold mod den trængende Deel af Nationen; endnu bestaaer Fattigforsørgelsen i England næsten blot i Pengeunderstøttelse. – Efter Paaskeferierne blev Parlamentets Møder igien aabnede den 21de April. J Mødet den 25de April indleverede Marqvien af Lands down et Bønskrift fra den christelige Sect, som kaldes Unitarier, hvori den anholdt om, at den, ligesaavel som Qvækkerne og Jøderne maatte forundes Tilladelse, at lade sine Giftermaals-Ceremonier foretage efter sine egne Skikke, da ellers efter de Engelske Love de Giftermaale ere ugyldige, som ikke ere foretagne efter den Engelske Kirkes Ritus, men som strider mod dens Overbeviisning. – To høist vigtige Forhandlinger ere i Vente, Sagen om de Jrlandske Katholiker skulle tilstaaes fuldkomne Borgerrettigheder eller ikke, og om Pengevæsnet. J flere af Englands Grevskaber samles Bønskrifter imod hiin Jndrømmelse, og fra de Protestantiske Prækestole, endog i London tordnesimod Katholikerne. (Ak endnu er det Tidspunkt, langt borte i Christenheden, hvori en almindelig Oplysnings-, Skaansels-, Eftergivenheds- og Kiærligheds Aand kan blive herskende). Og hvad Pengevæsnet angaaer, saa kommer det Engelske Folk stedse mere til den Overbeviisning, at selv i Freden er det ikke at tænke paa Nationalgieldens Afbetaling; men at Skatkammercantsleren soer sig nødt til at aabne et nyt Laan paa 15 Millioner Pd. Sterl. Jfølge Bladet Coureren have tre forskiellige Handelshuuse tilbudt sig at negocere det; nemlig Hr. Rotschild, Brødrene Ricardo (som have gjort den nye, men forkastede Plan, angaaende Bankrestrictionen) og Huusene Reid Jrving, Jackson med flere. Hr. Grenfell har allerede bragt dette nye Laan paa Bane i Underhuuset, og derved foreslaget, at man skulde anvende det synkende Fond til de Gienstænde, hvorfore man nu var nødsaget til at giøre et nyt Laan. Efterretretningen derom har havt en skadelig Virkning, paa de offentlige Fonds, som i den senere Tid ere hver Dag faldne. Man venter nu paa den Commissions Jndberetning som er nedfat for at undersøge den vigtige Qvæstion om Bankrestrictionen; Parlamentets løbende Forretninger skulle udsættes, for at det kan anvende to fulde Dage paa denne Undersøgelse. Sagen skal have meget store Vanskeligheder; man frygter for at dersom Banken skal modtage Banknoterne efter deres nærværende Værdie, saa ville Jhændehaverne af en stor Masse af Banknoter aldeles ruinere Banken. – Denne vigtige Sag og det forventede nye Laan holder Publikum for Øieblikket i en stor Spænding. Som at Forhandlingerne i det Engelske Parlament dreie sig om Katholikker og Pengesager, saaledes er de Franske Deputeredes Kammers Hoved formaal henvendt paa den nye Trykkeforordnings Undersøgelse; det gielder om at lede Yttringen af den Friehedsaand, som stedse meere udbreder sig iblandt det Franske Folk, igiennem en Canal, derpaa den eene Side maae være ligesaa uhindret i sit Løb, som paa den anden Side vel begrændset, at den ikke skal udbrede sig over nu Bredder og frembringe skadelige Virkninger. Publikum taget stor Andeel i de Debatter, som føres over denne Sag, Ministeriets Tilhængere finde dette Lovudkast at være fortreffeligt, ogsaa lykkes det dem at sætte det igiennem, og Kammeret antager en Artikel deraf efter det andet; de Ultras forholde sig passive derved, men de Liberale finde det endnu for strengt; og ere de eeneste, som opponere derimod; men uagtet de bedste Hoveder af dette Partie, især Benjamin Constant opbyde alt, hvad der staaer i deres Magt, saa lykkes det dem dog sieldent at erholde nogen Concession af Ministerne; imidlertid maae man dog tilstaae, at de Kongelige Commissarier Cuvier og Guirpot, ikke hænge haardnakket ved deres System, men ofte giver efter for den bedre Overbeviisning; man roser det ogsaa ved Discussionen i det herle, at den føres meget aabenhiertig. Journalisterne som ellers ikke ere de bedste Venner, have indgaaet en Forrening i dette for dem saa vigtige Anliggende, for at indgive Bønskrifter om at faae flere Punkter anderledes, modificerede; de blive nu frietagne for Centuren; men maa stille Caution, og Forseelser mod Trykkeforordningen blive juridisk paakiendte; denne saa vanskelige, saa ofte forhandlede Sag, bliver nu ret tilbunds forhandlet i Frankerige; det vil nu komme an derpaa, om deraf vil kunne udbringes et Resultat som kan tiene til et Mønster for andre Nationer; thi hvilket større borgerligt Gode kan ønskes, end at Meeningens Yttring kunde blive frie, og denne Friehed dog ikke blive misbrugt.