Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-03-30
Udenlandske Efterretninger. Jtalien. De franske Troppers Ophold i Ancona medføret, ifølge de sidste Efterretninger fra denne Stad, ikke den ringeste Byrde for Beboerne, da alle Fornødenheder betales med rede Penge. Nye Tropper vare endnu ikke ankomne; men man ventede dem. At Franskmændenes Ophold i Staden ikke vil være af kort Vattighed, sluttede man sig til af den Jver, hvormed der blev arbeidet paa Fæstningsværkerne. Den pavelige Regjering concentteret sine fra Legationerne i Jilmarscher tilbagetrukne Tropper i Omegnen af Ancona. Cardinal Bernet tii har atter i en Note til den franske Gesandt, besværet sig overden franske Commandants og Besætnings Forhold i Ancona: han beskylder dem for at de tillade sig Fornærmelser imod det pavelige Politie, at de tilstede fordægtige Fremmede Ophold og Beskyttelse, og at de arbeide paa at exaltere Stadens og Omegnens Beboere. Den engelske Flotilles Ankomst til Havnen ved Ancona giver Anledning til forskjellige Formodninger; det ansees imidlertid for meest sandsynligt, at Hensigten af denne Expedition er at afværge saadanne Anstalter, som kunde give Grund til den Slutning, at Frankerig havde i Sinde at vinde fast Fod i Jtali. en. Den almindelige Stemning i Legationerne udtaler sig lydelig mod Roms Herredømme. Hvor forhadt den pavelige Regjering og de pavelige Tropper ere hos Folket, seer man af et Optrin, som d. 13de Marts tildrog sig i Bologna. Oberst Zambonis Jægercorps, som ifølge Cardinal Albanis Befaling tykkede ind i denne Stad, blev, saasnart det lod sig tilsyne, modtaget med Forbandelser og Steenregn fra alle Sider. Obersten blev strax truffen af to Steenkast og maatte bringes ind i et nærliggende Vagthuus. Da General Hrabtowski, som var redet de pavelige Jægere imøde, indsaa, at Corpset upaatvivlelig maatte blive et Offer for Folkets Raseri, saa beordrede han to østerrigske Batailloner til at beskytte det. Skjønt nu Østerrigerne bleve modtagne med vedvarende Vivatraab, vedblev dog Steenregnen, hvorved Folket idelig skreg, at den gieldte kun de Pavelige. Efterat de pavelige Soldater vare førte til deres Caserner, og Østerrigerne havde bortfjernet sig. trængte det rasende Folk ind paa Caserneporten, for at angribe Jægerne; men da disse nu gave Jld, hvorved sex af de Forreste styrtede saarede til Jorden, tabte Folkehoben Modet og adspredte sig hurtig. Man ventede, at Cardinal Albani næste Dag vilde stille de i Gjerningen grebne Rolighedsforstyrrere for en Standret. Cardinalen har paalagt de 4 Legationer et tvungent Laan af 170,000 Scudi, men det lader ikke til, at han kommer nogen Vei dermed, da Østerrigerne ikke ville række Haand til at fremhjælpe saadanne Sager. - Det hedder, at de fremmede Ministre i Rom lave sig til at beraadslaa om at ordne Mellem italiens Anliggender. At der endnu er Haab om at bringe disse til Ende paa en fredelig Maade, seer man deraf, at de i Tyrol med megen Jver begyndte krigerske Tilberedelser ere indtil videre standsede, og at de forventede Tropper have paa Marschen pludselig gjort Holdt. - Paa den sidste Carnevalsdag kom det i Neapel til en blodig Strid imellem de sicilianske Tropper og Gardegrenadererne. Kampen varede over en Time, nogle Soldatet fandtes døde paa Pladsen og en Deel bleve saarede.