JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-05-23
Sverrig og Norge. Da Hs. K. H. Arvefyrsten, Her Hertugen af Sødermannland, nu har opnaaet den fornødne Alder og Grundighed i Kundskaber, saa har Kongen besluttet, at hans Opdragelse fra nu af skal ophøre, og tilkjendegivet Hertugens Gouverner, Fristerre Cederhielm, samt alle øvrige ved Hertugen Ansatte sin Tak for deres anvendte Flid og Omhu.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-05-23
Ved Kongelig Resolution af 16 Marts d. A. er bevilget, at et ridende Politiekorps under Navn af Bergens ridende Borgergarde maa oprettes af frivillige unge Borgere i Bergen, og bestaaende af 24 Personer, hvilket Antal ikke skal forøges. Garden skal bestaae af 2) Afdeelinger, som hver har sin Officeer; men Politiemmesteren er Anfører eller Chef for den hele Garde. Korpset staaer i Fredstider under Stiftamtmanden og Præsidenten, og bruges da til: i indtræffende Tilfælde at eskortere Kongelige Personer og Herskaber, at stille Opløb, og ved opkommende Jldebrand at være tilstæde, for at bidrage til Ordens Vedligeholdelse &c. J Krigstider staaer Korpset under Kommandanten, og bruges til at rekognocere Fjenden, som maatte gjøre Forsøg paa Landgang, at bedække Transporter, som Jilbud at befordre Ordres til fraliggende Batterier, m.m.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-05-23
Efter Kongens naadigste Befaling har Statssekretariatet i Christiania i et Bilag til den norske Rigstidende ladet indføre en Fortegnelse over de med kongelige svenske Ordens tegn belønnede Nordmænd, samt om de Grunde, som have foranlediget denne deres Udmærkelse. J Sverrig vides Re jeringen ikke at aflægge saadant Regnskab. I Christienie Jntelligentssedler No. 17 særs iblandt tolv at for kurløse Spørgsmaal ogsaa dette: Tilkommer ikke Hr. Pestor og Ridder Wergeland en Præmie forden i hans politiske Tale (til det norske Folk) anbragte vakreAllegerie, hvori han saare skjønt har lignet de Danske ved Bødler Nordmændene ved et Birkeriis, og de Svenske ved Delinqventer, som skulde pidskes. - Hr. Pastoren og Ridderen har længe været bekjendt som uheldig i Lignelser, Jblandt de Stemmer, som i Norge have opløftet sig til Jubel over Foreningen imellem Nor og Svea, hører ikke blot Krigsraaden Mathias Hagerups, forsaavidt han har forsøgt sig med en Begyndelse paa at oversætte et latinsk Stykke over bemeldte Emne, men ogsaa den længe bekjendte Madame Buchholms. En af Nordens ædle Sangere Nordal Bruns værdige Ven, Zetlitz, har nylig, i Anledning af den nævnte Digterindes Qvad, ladet i den norske Rigstidende indføre følgende, som synes passende her at meddeles: Till. Madame M. S. Buchholm. Saa staaer Du frem igjen blandt Skialdes Chor, Begelstret af Foreningen i Norden! Din Sang er jevn og vakker, stor Din Mening om den nye Tingens Orden. Fast amazonsk udæsker Du til Kamp; Mod Not og Svea Du anseer hver Magt paa Jorden Saa brækkelig som Straae, saa flygtende som Damp; Alt segne skal og flye for Heltens Torden. Jeg undres ikke - thi jeg kjender Dig; Jeg veed, hvor høit Dit gode Hjerte luer For Hver, der hæderlig udtager sig, Mens det undskyldende hver Feil anskuer. Jeg undres ikke, at Du ogsaa brød, Med qvindelige Haand et Laurbærbled, at flette J Krandsen, som Europa Helten bød Det grønnes der, hvor det er sat med Rette! Det fryder mig, at Alderdommens Haand, har ikke mægtet, Liren Dig at røve; Jeg kjender glad igjen Din Digteraand - Trods lange Tanshed - i dens sidste Prøve; Men gjerne jeg gad mine Landsmænd sagt, Hvad Dig troskyldig her jeg siger: Tidt Lov, fremtryllet kun af Sandheds Magt, Med Rette gjaldt for egennyttig Smiger, Nys med Alles Barm - min luer end - Af varm Erkjendtlighed og Agt for Ham, som sagde: at frelse Norge, Kronen jeg modtog, og den, at frelse Norge, villig jeg nedlagde. Men først i Dag, da intet Vindingshaab Min Lov tvetydig giør, min Tak jeg byder; Med Ret de store Mænd ei agte bifaldsraab, Som upartiske Eftertid el yder.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-05-23
J Krøniken, som ubestukken er, (Vor Grundlov gav den jo bundne Hænder, Naar Carl Johan har, ved Velgierninger Mod Nor, godtgjort det Haab, hans Færd antænder, Han staae høivriist og signet. - Du, Som røbed", at Din Lires Sølverstrænge, End klinge vanlig skjønt - kom Du ihu, At Du om ømme Themmer tang forlænge.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-05-23
Indenlandske Efterretninger. Under 30 f. M. har det allernaadigst behaget Hs. Majestæt at udnævne Feldtmarskal i østerrigsk Tjeneste, Fyrst Schwarzenberg, til Ridder af Elefanten, samt under 2den d. at udnævne Kammerherre og Oberstlieutenant v. Gøssel og Kammerjunker v. Walterstorft til Riddere, af Dannebrogordenens 4de Klasse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-05-23
J Aaret 1813 er ved de private Klædefabrikker her til Lands forarbeidet af alle Slags Klæder og andre Uldvorer, 216,460 1/4 Alen til Beløb af 2,221,986 Rbd. 8 s., hvortil har været omtrent 300 Vævestole i Virksomhed, hvoraf 184 Stkr. ere drevne ved Entrepreneurer og 116 ved Laugsmestere. Disse 300 Vævestole have beskjæftiget 2400 a 2500 Mennesker, hvoraf omtrent 1500 ere blevne beskjæftigede ved Entrepreneurer og 1000 ved Laugsmestere. I Kjøbenhavn og dens Forstæder ere omtrent 1550 Mennesker blevne satte i Arbeide ved de private Klædemanufakturer. Den for Opsætsighed imod og Overfald paa Politiet i Odense samt adskillige andre Uordener af Justitien tiltalte LarsChristiensen Willing, er ved Høiesteret dømt til Arbeide i Odense Tugt- og Forbedringshuus i 6 Maaneder. Ved Odense Byting var han dømt til 2 Aars Tugthuusstraf og ved Lands Over= samt Hof= og Stadsretten til Arbeide i Nyborg Fæstning i 6 Maaneder. Almisselem Frederikke Nagel af Slagelse er for Fremturelse i Drukkenskab, Betlerie og Uordener dømt til Arbeide i Kjøbenhavns Forbedringshuus i 2 Aar.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-05-23
Ribe den 18 Mai. Den 29de i forrige Maaned indsatte Biskop og Ridder Hjort Rektoren i Fridericia latinske Skole Hr. Thomas Troiel. Stiftamtmand Koefoed, Amtsprovst Blicher, en Deel af Omegnens Præster og et talrigt Auditorium af Byens Embedsmænd og Honoratiores, af militair og civil Stand, bivaanede denne Skolehøitid. J sin Tale fremstillede Biskoppen: Hvad der letter, forsøder og gjengjelder den duelige Lærers Arbeide i de latinske Skoler, og fandt i den Leilighed til at nævne sin, fordums Rektor, den gjeve og ærværdige Oding, Professor og Doktor Johan Henrik Tauber med skjønsom Deeltagelse og fortjent Hæder. Efter Biskoppen fremtraadte Rektor Troiel, vist, som øvet Opdrager og forfaren Skolemand. Det Tilsyn med den sæde lige Dannelse, som bør fordres af vore offentlige Underviisningsanstalter, og indsatte til Slutning Adjunkterne Buhl og Bildsøe. Forleden Dag fangede Man i Agen ved Riber, tæt oppe ved Midtmølle-Slusen, en Stør, som var 3 1/2 Alen lang og veiede 162 Pund.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-05-23
J Onsdags Aftes blev det yndede Stykke Søeefsicererne, af vor uforglemmelige Tode, opført paa det Kongel. Theater til Beste for Fonden til de i Krigen, Qvæstede og Faldnes Efterladte. Huset var uagtet den trykkende Hede propfuldt, og Glæden almindelig over at see den neppe fra Dødsleiet opkomne Skuespiller og Dannebrogsmand H. C. Knudsen atter at bidrage Sit til de Ulykkeliges Lindring ved at optræde i Stykket som Baadsmand Jack Strad. Med 6 til 7 Gange Klap og Bravo, raab modtoges Skuespilleren i det Øl blik han viste sig og da han paa sig Kapitains Spørgsmaal, om han nu er fuldkommen frisk, - svarer: "Ja jeg her siddet længe nok paa Grund i Haslev Hospital, men endelig er jeg dog bleven slot igjen." udbrød atter 3 Gange Glædesudraab. Dette var endnu i langt høiere Grad Tilfældet, da Skuespilleren mod Slutningen af Stykket som Baadsmand JacSteaby, fremsagde følgende af Digteren Hr. Professor A. Ochlenschtager, forfattede. Spilog Ja gjerne, (vil jeg synge Visen: Vi Sormænd gjør ei mange Ord) naar de Herrer Kapitainer vil behage at falde i med, men maaneg uden Fortrydelse, først praie Mandskabe: paa Dækket dernede i det fremmede Skib med et Par Or Som gamle Jack, det gaaer den gamle Knudsen! Han siddet har paa Grund i Hospitalet, Nu er han saavidt bleven slot igien; har styret til sin rette Havn, hvor altid Thalia, som en gyldenhaaret Havfru, har vinkt og lokket ham med sine Sange. Han er et fattigt stakkels Skrog; men elsker sit Fædreland og Landets kjække Søemænd; Har ofte samlet sig en smuk Klat Penge J gamle Skindpung for at lindre Nød Nu hiver han; men er dog ikke kjed af Endnu at fare; nel, saa kjender J. Ham splitte mig, ei ret; hun kan ei drive Med sunde Lemmer og med sunde Hjerte, Der kommen er en Splint paa tvers i Skralden, See, det er alt! Den gaaer vel ud igjen. Og, gaaer den ei, saa tjener jeg min Konge Jmens jeg lever; morer mine Brødre Til jeg er død; og saa er det forbi, Nu ellers mange Tak J gode Folk, Som laae til Ankers paa min Rhed i Aften. J veed: Vi Søsmænd gjør ei mange Ord, Nu vil vi synge Jer en Søemandssang, Og tag til Takke saa for denne Gang. Adrasten gjør opmærksom paa, hvor snurrigt det er at see Carnots Skrivt, der indeholder de dristigste og vildest Sætninger i Politiken og tillader si Udfald imod Kongen og Præster, oversat af en Kammerherre og Baron, Chrteaubriands Besvarelse derimod af en Mand uden Rang og Titel.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-05-23
Hvalsnæs Kirke i Guldbringe Syssel i Island, som var høist brøstfældig, er aldeles nedblæst, hvorfor dens Levninger ere bortsolgte ved Auction, og da Gjenopbyggelsen vilde falde Kongens Kasse til Byrde og tillige medføre møisommeligt Pligterbrive for Sogneboerne, saa er ved Reskript af 26 April d. A. befalet, at bemeldte Kirke skal nedlægge ges og Sognet forenes med Uskrule Sogn m.v.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-05-23
Høiesteretsdommen, hvorved Arrestanten Peder Johansen af Kjøbenhavn for begaaet Drab paa et Fruentimmer, med hvem han i en Række af Aar havde levet i naturligt Ægteskab, er tilfunden at bøde Liv for Liv, har Hs. Majestæt under 10 April sidstl. i Wien allernaadigst resolveret at skulle have sit Forblivende ved, da hverken Pluraliteten af Høiesterets Tilforordnede eller Kancelliet efter Sagens Omstændigheder have fundet Anledning at anbefale den Domfældte til Benaadning.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-05-23
Befordringer og Afgang. Under det danske Kancellie: Den 19 April et Sognepræsten for Tikjøb, Hornbek og Hellebek Menigheder i Sjælland, C. Fangel, efter Ansøgning i Naade og med Pension entlediget fra sit Embede: Sognepræsten for Aarslev og Tulsk Menigheder i Aarhuus Stift, R. W. Assens ligeledes Sognepræsten for Hjortzhøi, Eggaae og Elv Menigheder Aarhuus Stift, J. C. Vogelius, ligeledes.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-05-23
Beltpassage fra den 14 til 21 Mai 1815. Fra Fyen til Sjelland. Kontoiristerne A. Heide og J. Seideling; Studenterne Neergaard og Suhr, Proprietair Mourier; Studiosus A. Leth. Jfr. Bierfreund: Skibskapit. Elsteen; Handlende D. Jsrac- og J. Købner; Skoemager L. Hausen; J. Starkhaum i Følge med dansk Koureer Kapit. v. Søederberg fra Wien; Fuldmægtig og Kjæmmer J. J. Schmalfeldt; Prinds Christians Løber Pedersen fra Augustenborg; Student J. Henneboe, Silke= og Klædehandler Simonsen, Edvard Magnus; Kjøbmand S. A. Wells: Slagter M. Levin; Handelsmand J. Robinson; afskediget Kapit v Neessen; Studiosus juris P. Eldorph og C. Johansen; Fabrikbestyrer C. Ulrich; Jfr. M. Hensler, Kammerherre Grev v. Holsteen med Familie, Secondlieut. v. Berggreen; Jngen Kapt v. Reichmann, Kjøbmand R. Simonsen; Handlende J. Wendt; Lærerinde M. Croper; svensk Hof=Grovsmed Carl Widing med Familie, svensk Enkefrue Al. Brørchmann med Familie; Pastor Høyer, og Forvalter P. Møller. Fra Sielland til Fyen. Fuldmægtig og Kjæmmer J. J. Schmalfeldt; Assessor Hersleb; Distriktschirurg Rønne; Betjent Hansen; Gjordemoder E. K. Nyboe; Jomfruerne Eriksen og Falch; Betjent Flemløse; Handelsfuldmægtig H. Rüker; Styrmand P. G. Petersen; Brvbr. J. Jepsen; Forpagter A. Borgen med Kudsk, Kapit. Suhr; Kammerjunker og Auscultant i det Kongel danske Kancellie Bülow; Kjøbmand Feldsted; Ceminaris P. Ludvig Abildgaard; Muurmest. P. Hansen, Jfr. Eind, an Etatsraad Quistgaard; General=Krigskommissair Astrup, L. Quistgaard; Godseier B. Eichel; Tjener V. Jonathan Ritmester J. Svitzer; Mad. Ebeling med Jomfrue; Etatsraad Carl v. Holsteen med Familie og Tjener M. Rubek; Student R. Heide, Justitsraadinde Sørensen med Datter; Kongel. Laqvai J. Pritzel til Augustenburg; Slytten SpensSekretair ved Stiftsoverretten i Trondhjem Cornelius Bech; Groshandler W. Hirsch, Hattemager A. Hirsch, Grosserer D. Bever med Kone og Datter samt Søn Kontoirist O. Beyer; Tjenerne J. Melgaard og T. Tønseth; Handlende Theodor Jutting og Frid. W. Clarsen; Statsraad Ole Chr. Borch med Døttre, Kjøbmand A. Borch samt Tjener N. Landrup, til Carlsbadet i Bøhmen; Grossererne Casper P. Rügel, med Familie til Carlsbadet og F. Lange; Landmaaler H. Volff med Søn Eiler Sophus Wolff. Skibe passerede Store Bettet fra 14 til 20 Mei inel. Skip. Kock, J 118., fra Bergen til Wordingborg med Fisk a Ginge, J. 7 L. fra Aarhuus til Lybek med Kornvarer &c. Lundt, G. 45 L., fra Skielskjør til Trondhjem med Kornvarer. Holm, J 14 L., fra Aalborg til Riga med Sild. Nielsen, J. 5 L., fra Lybek til Aalborg med Stykgods. Poulsen, J. 31 L., f. Faaborg t. Ahrendahl med Kornvarer. Skp. Nissen, J. 9 1/2 L., fra Lybek til Kallundborg, ballastet. Trøst, J. 9 L., fra Christiansand til Stege med Træelast. Thomsen, J. 9 L., fra Christiansand til Nyekjøbing med dito Birkholm, J. 3 L., fra Christiansand til Faaborg med dito. Petersen, J. 26 L., fra Bergen til Østersøen med Sild. Larsen, G. 19 1/2 L. fra dito til dito med dito Jessen, Br. 86 s., f. Cette t. Flensborg m. Viin, Brænde. &c.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-05-23
Rettelsen, J. 11 L., fra Aalborg til Kønigsberg med Sild. Planter, Tjalk 15 L., f. Amsterdam t. Randers med Stykgods Nissen, J 18 1/2, fra Christiania til Vandholm m. Træelast. Heilman, J. 20 s., fra Drammen til Skielskjør m. Træelast &c Jensen. J. 7 1/2 L. fra Odense til Rudkjøbing, ballastet. Jørgensen, J. 6 L., fra Kjøbenhavn til Odense, ballastet. Esken, J. 11 1/2 L., fra Kjøbenhavn til Odense, ballastet. Lund. J. 12 L., fra Kallundborg til Flensborg med Havre, Søndag og Mandag Vinden Tydvest med let Norden Strøn- og frisk Kuling; Tirsdag Sydlig Vind, og Sønden Strøm, Resten af Ugen nordvestlig Vind og nedfaldende Norden Strømmed afvexlende Kuling og Veir.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-05-23
Odense Byenyt. Fra den 12 til 21 Mai. Døbte: Sæbesyder N. Møllers Tvillingbørn, Niels Friderich og Wilhelmine Julie; det Førstes Faddere Frue Schubart, Jomfrue Schmidt, Postmester Lausen, Gjestgiver Napierschy, og Kjøbmand A. Jørgensen; det Andets Faddere Jomfruerne Jebsen og Tamdrup, Prokurator Rasmussen, Lærerne Madsen, Raben og Jacobsen. Karen Grønbecht, Søn, Rasmus Frederich; Fadd. Vognmandskarl R. Hansen, og Tømmersvend J. Grønbechs Koner Tømmersvend H. Schytte, Skoemagersvendene O. Johansen og J. Jørgensen, Tømmersvend R. Pedersen, og Smedesvend A. Jensen. Handskemagermester A. Marvigs Datter, Ane Mathie; Fadd. Barnets Moder, Smaarhandler L. Hansens Kone, Postkjøren A. Jørgensen, Handskemagermester C. Holm, Smaaehandler M. Rasmussen, og Skrædermester C. Marvig. Uhrmager M. C. Meyers Søn, Lauriz Peter; Fadd. Mad. A. C. Meyer, Frue Aagaard, Kjøbmand Hee og Uhrmager Angelo Karen Kristensdatters Datter, Giertrud Elisabeth; Fadd. Smaaehandlerne A. C. Nielsen, C. Meybom og J. Frandsen, Skoemagersvendene E. Vestrin og C. Jensen. Kopulerede: Skoemagermester Niels Pedersen og Pigen Ane Sophie Guldager. egravet: Snedkermester Peder Jørgensen, 29 Aar ramme, Mammem
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-05-23
Avertissements. Hr. Stvertzen har atter i disse Avisers Nr. 71 bekjendtgjort Publikum, at baade han og hans Kommis=Hvadmel endnu existerer, ved tillige at paastaae, at jeg skulde have faaet Underretning om Dræt og Knapper til hans Frakke. Hvad mon det er for en? - Man seer her tydelig Hr. S. - Jnconceqvence, thi i sine første Bekjendtgjørelser melder han om Kjole og Beenklæder, og nu en Frakke. Maaskee der skulde af Hvadmelet sves en saadan, der kunde bruges til Frakke, Kjole og Beenklæder, efter Behag? - En snurrig Tingest! - Underretningen om Dræt og Knapper, har noHr. S. - drømt ligesom meget andet. Det tjener nok ogsaa Hr. S. - bedst, at holde inde med sine irconceqvente Tvertissements Sudlerier; thi for det første: koster disse ligesaameget som Kommis-Hvadmelet kan koste i Syeløn, foruden en qvægende Taar, og for det andet maae Hr. S. - vide, at en Skræder, der har Retten paa sin Side, ikke er imed faa Ord sagtgod at bides medt. Svendborg den 20 Mai 1815. Breum.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-05-23
Den 20 Mai er en lille firegangs Jolle, med fire Tofter og to ny Aarer, som nylig er tjæret, bjerget i Søen paa Hindsholms Forstrand; Eieren kan bekomme den hos mig Selveier Lars Madsen, boende i Midskov paa Hindsholm Mandagen den 19 Juni førstkommende om Formiddagen Kl. 10 slet bliver paa Sunds Gudme Herredsting, paa Svendborg Raadhuus afholdt offentlig Licitation over Opførselsen, af en nye Skole- og Kirkesanger-Bolig paa Dreise, under Gterskabet Brahesminde deels af Grundmuur og deels af Bindingsværk, efter Tegning, Overslag og Konditioner, som forinden ere til Eftersyn paa Herredskontoiret i Svendborg og hos Hr. Forvalter Brandt paa Hvedholm; hvilket herved til Lysthavendes Efterretning bekjendtgjøres. Svendborg den 18 Mai 1815 Nellemann.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-05-23
Torsdagen den 31 Mai førstkommende om Formiddiggen Kl. 10 bliver paa Torvegaard i Næraae Sogn afholdt offentlig Licitation over Opførselsen af en ny Gjordemoder, Rolig i Tarup Bye for Nætaae og Rolsted Sogne. Det Nærmere, angaaende denne Licitation m.v., vil erfares paa Auctionsstedet eller forinden hos Hr. Forvalter Schefmann paa Torpegaard, til hvem de Ly havende ville henvende sig. Vinding, Bjerge og Assum Herredsfogderie den 23 Mai G. L. Raden Tirsdagen den 6 Juni d. A. om Formiddagen Kl. 10 bliver her paa Byens Raadstue foretaget en Skiftesamling udi afdøde Frue Oberstlieutenantinde de Schested paa Broe holm, hendes Stervboe, til hvilken Tid alle Vedkommende ville behage at møde eller møde lade. Svendborg den 2 Mai 1815 J. Nellemann.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-05-23
Til Underretning for mine ædle Bekjendtere og Venner, samt Enhver, som vil forunde mig nogen Fortjeneste udi Guldsmed Professionen saavelsom og at udhugge Mindeskrivt paa Gravstene over deres kjære Afdøde, tjener dette Avertissement, at leger flyttet til Nedergade udi Huset No. 682 for Oprigtighed udi mine Forretninger skal min forhen førte Vandel og mine graae Haar være Borgen. Th. Schiellerup.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-05-23
Jeg Undertegnede, som i en Tid har været boesat i Odense som Uhrmager, anbefaler mig til Enhver her paa Landet, saavel med Forfærdigelse som Reparation af alle Slags Stue Taffel- og Lommeuhre, med den Forsikring: at behandle Enhver, som vil betroe mig deres Arbeide, paa den reelleste, bedste og billigste Maade. - Rudkjøbing d. 2 Mai J. A. Adamp, Uhrmager.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-05-23
Min Eiendoms og iboende Gaard i Thorup Bye, AllerapSogn, er underhaanden at faae tilkjøbs; Gaarden er godt bygget, staaer for Hartkorn Ager og Eng 9 Tdr. 1 Skpe. 1 Alb.: til Gaarden er omtrent 4 til 56 Tdr. Sædeland af bedste Jorder som ligget tæt ved Gaarden; af Skov og Mar bund er omtrent 20 Tdr. Land, tilligemed en Deel Overskov af Ege og Elme, samt overflødig Gjerdselskov og noget Tørveskiær. Thorup den 20 April 1815. H. Madsen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-05-23
En Skovlod af omtrent 6 Tønder Land, bestaaende af Ege- og Bøgetræer i god Væxt, endeel Elle, tjenlige til Humlestænger, og hvori desuden er en Tørvemose, beliggende paa Harrendrup Byes Mark, er samlet eller i Parceller at faae tilkjøbs, naar Liebhaverne melde dem hos Birkedommer Andkiær, der slutter Handel derom og giver Anviisning.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-05-23
Jfølge høie Vedkommendes Bevilling har jeg boesat mig herpaa Stedet, for, som Sagfører at procedere i Odense, Rug gaards, Assens Hindsgaul og Svendborg Amter med underliggende Kjøbstæder, giver jeg mig den Ære at kundgjøre Enhver, som vil anbetroe mig Sager og Kommissioner til Udfør Jeg vil have mig anbefalet, og boer hos Hr. Viinhandler Christensen i Overgade. Leth, Odense den 20 April 1815. Examinatus Jurid.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-05-23
Et Partie 8tekantede grønne Flasker til en Pots Størrelse og derover, tienlige til at hentappe Øl paa, er til billig Priis at erholde tilkjøbs paa Skjolden i Odense.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-05-25
Krigen i Jtalien. Den af to østerrigske Korps forfulgte Joachim har endelig vovet at holde Stand og for Alvor byde Fjenden Spidsen; men Forsøget mislykkede atter uagtet 2 samfulde Dages blodige Anstrængelser. Den officielle Krigsberetning herom fra den kommanderende General Bianch af 5 d. M., er af følgende Jndhold: Saasnart han erfarede, at Joschim, ved Grev Neipperg fordrevet af alle sine Stillinger, paa Rettraden havde taget Veien til Meceratai Haab om med langt overlegen Magt at angribe og tilbagetrænge Biauch for dennes Forening med Grev Neipperg, og saaledes bane sig en Vei igjennnem Chienti Dalen til Nrapels Hovedstad, besluttede Feldtmarskellen at gjøre Holdsved Tolentino og her oppebie Fjenden. Denne angreb ogsaa den 2 Mai Blanchis Korps med sin hele Magt bestaaende af Divisionerne Ambrosio, Pignatelli, LitronLecchi, og en Brigade af Divisionen Carascosa; men uagtet hans Overmagt strandede selv de heftigste Angreb paa Østerrigernes urokkelige Mod og Natten gjorde først en Ende paa Fægtningen, som næste Morgen fornyedes og atter vorde til Natten, da endelig Fienden blev kastet af alle sine Politioner, og ved Grev Neippergs Nærmelse tvunget til fuldstændig Rettrade henester Fermofor at naae den eneste Vei, som en nu var ham levnerlangs Kysten til Pescara. Østerrigernes Tab af Dræbte og Saarede i dette to Dages Slag beløber sig til 1000 a 1100 Md., hvoriblandt ere 7 dræbte og 20 saarede Officerer. Fjendens Tab er yderst betydeligt. Divisionsgeneralerne Ambrosio og Pignatelli, Brigadegeneral Lacazana og 3 fjendtlige Oberster ere saarede. 1600 Fanger, hvoriblandt 2 General-Adjutantere og 30 Officerer, vare alt indbragte, een Kanon og 6 Krudtvogne tagne, og paa sin hovedkulds Flugt mistede Fienden en anseelig Mængde Bagaae, hvoraf endeel af Kongens egen samt hele Feldt Apotheket. To fjendtlige Brigader bleve reent sprængte, og et Jnfanterie-Regiment og nogle Batailloner oprevne af det tapre Regiment Prindsregenten af Engelland og Dragon-Regimentet Storhertug Toskana. Siden denne Seier har Neipperes Korps ganske foren et sig med Armeen og forfølger Fjenden paa Veien til Pescara, medens Bianchi vedvarende manovrerer for at afskjære ham fra Hovedstaden. Det fjendtlige Skyts skulde indskibes i Porto franco. General Grev Nugent havde besat Rom og var den 4de opbrudt til Albano. (PrivatEfterretninger lade formode, at hans Korps kunde være i Neapel den 9de.) En Afdeling af hans Korps var den 2den i Aqvila og marscherede imod Popoli. Der var allerede indledt Underhandlinger med Kommandanten i Citadellet ved førstnævnte Stad. Folkets Stemning i Kirkestaten opfylder alle Forventninger, og Østerrigernes Marsch igjennem dette Land ligner et Triumftog. Allevegne modtages de af en talløs Mængdes Jubelskrig. Uagtet flere Officerers Vægring have endeel Bønder og Borgere stillet sig iblendt de forreste Tropper og nedlagt mangen Neapolitanner. Grev Stahremberg siges at have besat Loretto og en engelsk Eskadre skal blokere Ancona. Erk hertug Johan hvidt den 3die under Folkets Jubel sit Indtog i Venedig og har herfra fortsat Reisen til Mayland. De Allieredes Rustninger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-05-25
Endnu hidtil er Jntet forefaldet, som det overalt skal være de Allieredes Hensigt, ey at aabne Fjendtlighederne, for en stor Deel af den russiske Armee er ankommen, da det vilde være en daarlig Overilelse at begynde, før Man var fuldkommen forberedt. Ved denne Opsættelse taber den gode Sag ikke heller, da det franske Folk imidlertid kommer til Eftertanke om den sande Tilstand og saa mange enthusiastiske Drømmebilleder efterhaanden forsvinde af sig selv.