JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-02-06
Endeel af de Roupier, som den berygtede Heidenreich har støbt af de mærkværdige Guldhorn, skulle nu, saavelsom Levningerne af Guldstykkerne, være henlagte paa det Kongelige Konstkammer, hvor de forevises som sande Reliquier. Det fortjener her at erindres, at der paa Konst kammeret findes et fortræffeligt antique Hoved af Elphenbeen, som, saavidt Anmelderen veed, hidtil ikke har været omtalt i noget trykt Skrivt. Det skal oprindelig være opgravet et Steds i Sjælland, og er derfor saa meget mere mærkværdigt, da det er ubegribeligt, hvorledes det er kommet herind. Hr. Konstforvalter Spengler skal efter Rygtet have fundet det paa Lofts rummet over Konstkammeret, hvor det laae henslængt blandt ubrugbare Sager. Hr. Spengler skal allerede for adskillige Aar siden have bedet den berømte Prof. Heyne i Göttingen, at meddele ham sin Betænkning derom, og han skal have sagt, at det maatte være af en meget berømt Græsk Mester.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-02-06
J St. Cloud lader nu Bonaparte, efter Reichards Beretning, ogsaa bygge et Jtaliensk Theater. Man er især sysselsat med, at sætte det gamle Versailliske Slot i sin forrige Stand igjen. Bonaparte skal ogsaa have forlangt af en Bygmester et Overslag over den Tid og Bekostning, som der vilde. udkræves til at give dette indvendigen aldeles ødelagte Slot sin forrige Pragt. Han skal have svaret, at der vilde udfordres et Tidsrum af 2 Aar og en Sum af 20 Millioner. Bonaparte skal derpaa have sagt, at han vilde give dobbelt saa mange Penge, naar han kun kunde faae det færdigt i den halve Tid.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-02-06
Hr. Nachtigal er bleven Professor i Gymnastiken. – Det gymnastiske Jnstitut, som han har oprettet, er nu i stor Flor. Dets egentlige Oprindelse var et lidet Selskab, (hvoraf Hr. Nachtigal var Medlem), som for adskillige Aar siden traadte sammen i det Øiemed, at øve sig selv indbyrdes i Gymastiken. Den Gang havde Selskabet kun et meget indskrænket Rum til sine Øvelser. Efter den Tid anlagde Hr. Nachtigal et ordentligt gymastisk Jnstitut med alt muligt Tilbehør i en Gaard i Aabenraa. Den store Haugeplads ved samme maatte især være passende til dette Brug. Der blev antaget Lærere i Danse, Fægtekonsten &c. Hr. Nachtigal havde selv Bestyrelsen af det Hele.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-02-06
Hamborger Correspondenten melder, at den Keiserlige Gesandt i Kjøbenhavn, Grev v. Kaunitz, er bleven udnævnt af Keiseren til Minister i Dresden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-02-06
Paa Masqueraden ved Hoffet skal der have været en Masque, som efter al Formodning var en udenlandsk Herre af høi Rang, og som forestilte en simpel Soldat af Hans K. H. Kronprindsens Regiment. Han sagde ved denne Leilighed, at han vilde tjene under Hans Kongel. Høiheds Fane indtil sidste Aandedræt. - En vis fornem Dame skal paa samme Bal have havt over for en Tøndeguld Diamanter paa sig. Uagtet Ballet først var endt Kl. 7, var Kronprindsen dog allerede ude Kl. 9 1/2.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-02-06
Det er beklageligt, at mangen en Opfindelse, som har medtaget mange Aars Arbeide og Bekostning, stundom døer tilligemed sin Opfinder. Saaledes skal afdøde Agent Søgaard have opfundet en Agerdyrkningsmachine, som han havde arbeidet paa i mange Aar, og som kort for hans Død næsten skal have været færdig. Det var at ønske, at een eller anden kyndig Mand vilde paatage sig at fuldføre dette Arbeide. - Hr. Landmaaler, Svendsen, der er hæderlig bekjendt iblandt os af sine litteraire Arbeider, men hvis Lod desværre var Fattigdom, havde ligeledes i mange Aar arbeidet paa en Machine, som man, efter hans mechaniske Genie at dømme, kunde have lovet sig meget af. Ogsaa denne Opfindelse, som der var anvendt megen Bekostning paa, døde tilligemed sin Opfinder. J Søndags, da Veiret just var meget smukt, vandrede hele Skarer af Fruentimmer og Mandfolk ud paa Assistencekirkegaarden. Paa hvert Sted, hvor man har gravet, sættes nu et Tegn med en vebheftet Seddel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-02-06
J Kjøbenhavn morer man sig nu meget med det nye Stykke Califen af Bagdad og Balletten Jgnes de Castro. Jllusionen i Henseende til Decorationerne og Dragterne overgaae al Forestilling.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-02-06
Mad. Dahlen er i Stykket Moder til Mad. frydendahl, og i Balletten er Hr. Dahlen Fader, til Hr. Bournonville.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-02-06
De, som ville beære Udgiveren med passende Bidrag, behage at indsende dem til Bogtrykker P. H. Höeckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-02-06
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Høeckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-02-10
Nyeste. derie
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-02-10
Kjøbenhavn. No. 21. Den 10 Februarii, 1804. Udgivet og forlagt af J. Werfel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-02-10
Paa Billetterne til de Herrer Bjørns og Raus Masquerader staaer der: "Jngen indlades uden anstændig Masqueradedragt. Hver billig tænkende Mand kan, i det Hele betragtet, ikke have noget herimod. Men siden det ikke er paalagt Masquerne at være masquerede længere end til en vis Tid, nemlig til Klokken 112, saa burde det vel og staae enhver frit for da at aflægge, hvad der foruden Masquen incomoderer ham. Det er høist ubehageligt for hvert Menneske af Æresfølelse, at være ud at for Bebreidelser, naar han i Masqueradeallen vover at tage sin Domino af, f. Ex. Kl. 3 eller ma den Tid han vil tage hjem, og det er endnu langt ubehageligere, naar det moder nogen, at han bliver afviist, fordi han ikke er klædt efter Vedkommendes Hoved - og deres Begreber, om anstændig Masquerad, dragt. Det Ord anstændig har overalt i Masqueradesproget en ganske egen og aabtrair bemærkelse. Fruentimmer i Mandsokeklæder og Mandfolk i Fruentimmerklæde, . halvnøgne Figurer a. a. ere her anstændig, men et Mandfolk i sine egne, var det end hans Søndags=Klæder, er uanstændig klædt. ga ning. Den Catholske Kirke. Kan end Dannemark, efter sin Størrelse og God 22 sine indvortes Kræfter, ikke paa den ene Side lægge den betydeligste Vægt i Politikens Vugge, skaal, saa kan det dog paa den anden være stolt af, at have viist Europa de skjønnese rempler paa sin Jver for Oplysningens Fremme og sin Overbærenhedsaand mod alle mulige Religionsbekjendere. Her har Fornuftekunnet tænde Oplysningens Fakkel, uden ugen foregaaende Omvæltning, og her har nu uden Blodsudgydelse og uden heftige Debatter holdt Menneskehedens Rettigheder i Ære. Medens den største Deel af det øvrige Europa lod sig lede i Hierarkiets Jernlænker og gjorde alt for Troen og intet for Fornuften, lod Dannemarks Christian den Fjerde, som langtfra ikke havde Aarsag til at være fornøiet med de Magter, der erkiendte Paven, sine Catholske Undersaatter anvise fire Stæder, hvoriblandt Kjøbenhavn, hvor de uforstyrrede maatte holde deres Gudstjeneste. Ja, hvad som er endnu mere, han bestemte endog for de Catholiker, der opholdt sig i Hovedstaden, et Fond, der blev lagt paa Husene. Førend dette skede (1630), skulle de allerede have nydt adskillige Friheder i det Slesvigske. - Men for at betage sine Undersaatter alt Paaskud til at vende tilbage til den Romerske Kirke, og for at forebygge, at de (som før havde været Tilfældet) skulde sende deres Børn til Jesuiterskolerne, oprettede han Skoler og drog Omsorg, for, at Børnene kunde faae deres Opdragelse i Landet selv. Den berømte Ridder Terlon, Ludvig den Fjortendes Minister ved de nordiske Hoffer og Gesandt i Kjøbenhavn fra 1666 1672, fandt det let at forskaffe de Danske Catholiker endnu større Friheder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-02-10
. J den store Jldebrand 1728 afbrændte det Catholske Capel. Jntet blev reddet uden en Sølvlampe, som siden blev forvandlet til et Røgelsekar. Catholikerne mistede her alle de endomme, de havde givet til Underpant for de Capitaler, som den høimodige Christian den Fjerde havde laant dem. Men i Aaret 1767. blev der paa Keiserinde Marie Therestes Ordre og Bekostning kjøbt en Grund i Norgesgade, hvor det nuværende Capel blev opreist, men uden Taarn eller udvortes Kiendetegn. Det seer ud som en aflang Sal og kan rumme 6 til 700 Mennesker. Da Capellet blev gjort til et Sogn, forbeholdt Kongen sig: 1) at Catholikerne i Henseende til deres Ægteskaber skulde rette sig efter Landets Love; 2) at de skulde betale den sædvanlige Grundskat af Capellets Plads, og 3) at ingen skulde begraves i Capellet eller uden for samme. Præsterne ere altid blevne betragtede som Fremmede, og deres Kaldsbreve confirmeres ikke af Kongen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-02-10
Da den Catholske Menighed 1799 blev anmodet som, at indtræde i den nye Indretning for Fattigvæsenet i Kjøbenhavn, udnævnte den Kjøbmand og Borger Hr. J. G. Blankensteiner, een af sine ældste Medlemmer, til sin Repræsentant i det almindelige Fattigvæsen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-02-10
De Herrer Veith og Bianco, der aarligen af en Capital paa 16 – 17000 Rdlr. hæve de Renter, som ere bestemte til at underholde Sognets Fattige, aflevere samme til Hr. Blankensteiner, som igien tilstiller Directionen dem. De Fattige, som agte at nyde Understøttelse, maae have opholdt sig her i 3 Aar. Man regner, at der for nærværende Tid omtrent er 4 til 5000 Catholiker i Kjøbenhavn. Det fortjener at erindres, at Finlapperne, som hvert Aar komme hertil med Træfang, meget flittigen og næsten dagligen besøge den Catholske Messe, da de paastaae, at deres Forfædre vare Catholiker. Derimod skulle de sjelden eller aldrig indfinde sig ved
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-02-10
den Lutherske Gudstjeneste. Veneriske Ammer. forrige Numer af dette Skrivt er der sagt, at Læger her i Hovedstaden have fundet den veneriske Syge endog hos diende Børn. Netop i disse Dage er der indtruffet et saadant Tilfælde, som kan tjene til Beviis paa, hvor udsvævende adskillige af Ammerne ere, hvor forsigtig man bør være i at vælge dem, og hvor rigtig enhver Moder – som er physsk istand dertil handler, naar hun selv giver sit Barn Die, og ikke udsætter det for, at indfuge den værste af alle Giftarter hos en inficeret Amme. 10
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-02-10
Et Barn paa femten Uger, hvis Moders Svagelighed ikke tillod hende selv at opamme det, blev nyligen smittet af en venerisk Amme, som, da hun kom i Tjeneste, saae ganske frisk udi det var angrebet i saa høi en Grad, at man endog i nogen Tid frygtede for dets Liv. Sygdommen yttrede sig først med Mangel paa Madlyst, et gustent Udseende, og under saa kjendelig en Skikkelse, at endog meget indsigtsfulde Læger ikke kunde overtale sig til at troe, at Barnet var venerisk. Men endelig viste Sygen sig med alle sine Symptomer; man undersøgte Ammen, og fandt nu, at hun var fuldkommen venerisk. Hun vilde, desuagtet ikke beqvemme sig til at søge Lægers Hielp, og det var med Nød og Reppe, at man fik hende til at tage ud paa St. Hans Hospital, hvor hun nu befinder sig. Dersom det havde staaet til hende, saa havde hun taget Plads hos en anden Familie. - O. Mødre, betænker, hvem J betroe Eders Børns Sundhed og timelige Velstil! Dersom J ikke kunne eller ikke ville opfylde den fødeste og helligste af Eders Pligter, saa lader Eders Børn hellere nyde sund dyrisk Melk: da ere J i det mindste forvissede om, at de ikke i de første Dage af deres Liv indsuge en dræbende Gift: deres spæde Legeme. En utaknemmelig Lykkefrister.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-02-10
For nogle Aar siden opholdt der sig her i Kjøbenhavn en Person, Tydsk af Fødsel, som havde været med i adskillige Feldtslag og kunde bramme med betydelige Blessurer. Dette Menneske havde det, der næsten har samme Tryllekraft, som Guld, – en sleben Tunge. Ved denne vidste han at forskaffe sig Adgang i de anseeligste Huse, og især hos een af de fornemste Grosserere her i Staden, hvor han nod særdeles meget Godt. Han var imidlertid saa uheldig at forfærdige en Hundredrigsdalersseddel, som en bekjendt Handelsmand her Staden ikke vilde antage for gyldig, og han blev af denne Aarsag bragte i Fængsel. Men inden man vidste et Ordederaf, var Personen forsvunden. Han tog Veien til Berlin, hvor Han begyndte paa sit forrige Haandværk, men her sendte man ham uden Omstændigheder til Siberien, hvor han efter al Formodning endnu residerer. J dette Land, hvor han nyder saa megen Otium, gav han sig til at være Forfatter, og skrev en Reisebeskrivelse, som nyligen er kommen hertil. J denne Reise beskriver han sit Ophold her i Kjøbenhavn. Han taler paa den uværdigste og usømmeligste Maade om den Mands Huus, hvor han havde været saa vel antagen. Jeg nævner her hverken Personens Navn eller Bogens Titel, fordi det kun vilde give begge en Publicitet, som de ikke fortjene. Jmidlertid lærer man heraf, hvor forsigtig man bør være i at introducere Folk i sit Huus, som man ikke kjender, og hvor ofte der gives Slanger, der til Belønning for de Velgierninger, der bevises dem, saare deres Velgiørere med deres giftige Bid Kjøbenhavnske Nyheder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-02-10
Ved Comoediebilletternes Uddeling i Tirsdags havde er velklædt Menneske det Uheld, at gribe i en feil Lomme og rive en Tegnebog op. For at lægge sin Uskyldighed for Dagen vilde han strax kaste den fra sig, men nogle mistroiske Mennesker holdt fast paa hans Haand, og lode ham derpaa arrestere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-02-10
J Memel var der iblandt de i Aaret 1803 ankomne 890 Skibe 59 Danske, og i Kronstad 83.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-02-10
J Loyd's Eveningpost findes nu en detailleret Fortegnelse over alt, hvad de Franske have tilegnet sig i denne Krig ved Paalæg c. af fremmede Stater. Der siges, at det beløber sig til en Bagatel af 180 Millioner Pund (1000 Mill. Rdlr.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-02-10
J Frankrige er nyligen en Kone paa 60 Aar, kommen i Barselseng med to Drengebørn, som hun selv vil opamme. Det er intet Under, at Frankrige kan tilveiebringe saa store Armeer. Hr. Overauditeur Rosenstand Goiske er bleven constitueret General=Auditeur ved Søetaten i Hr. Etatsraad Nørregaards Sted.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-02-10
Rygtet siger, at der skal nedsættes en Commission af Høiesterets=Assessorer, for at undersøge Sagen angaaende de arresterede Graverkarle.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-02-10
Den 1 Februarii høitideligholdt det Holsteenske dramatiske Selskab Kongens og Kronprindsens Fødselsdag ved en meget smuk Epilog, som efter Stykket der "Jndienfahrer" fremsagdes i Capitain Brands Rolle. Hr. Bibliothek-Secretair Dr. Erkard er Forfatter af Epilogen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-02-10
Amtschirurgus Hr. Jansen har solgt sit Huus paa Hjørnet af Klareboderne og Pilestrædet til Hr. Amtschirurgus Teuscher for 12000 Rdlr., og igjen kjøbt de Hr. Moses og Levin Meyers Huus i Kronprindsensgade for 11700 Rdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-02-10
Den 23 f. Maaned tildrog der sig i Engelland i Staden Deptford, ved Themsen, følgende Begivenhed. Et Danske Skib fra Batavia, ladet med Hollandsk Gods og opbragt for omtrent 1 Maaneder siden af en Capitain Park, laae der i Havnen for Anker. Skibet var frigivet, men Ladningen condemmeret. Sytten Danske Matroser, som havde faaet Tilladelse til at blive ombord for at losse Varene, stiftede Opstand paa Skibet. Men da der opkom Uenighed imellem dem selv indbyrdes, forlangte adskillige af dem Rettens Hielp. Da Betjenterne kom ombord, bleve de insulterede af Skibsmandskabet og truede med at kastes overbord. Man var nødt til at sende Militaire til Skibet, som stillede Oprøret. De sytten Matroser bleve nu bragte for Retten, og Hr. Consul Wollf i London blev anmodet om at sende to Tolke, der kunde forklare deres Udsigende. Fire af de meest Strafskyldigableve dømte til at sættes i Fængsel, og de øvrige løsladte, dog med Paamindelse om, i Fremtiden at opføre sig anstændigere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-02-10
Farten igjennem Trolhætte=Canalen tager alt mere og mere til. Fra Augusti Maaned 1800 indtil Dec. 1801 havda 1381 Skibe passeret samme; fra Martii 1802 til Junii f. A. 553. J Aaret 1801, havde den indbragt i Told 21,000 Rdlr. - Indretningen ved denne Canal beundres af alle, som have seet den.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-02-10
Efter de sikkreste Engelske Beretninger veed man nu, at der i Engelland aarligen forarbeides af Jern Bly, Messing, Kobber, Staal og Tin for 10,700,000 Pund Sterling Manufacturartikler, altsaa for mere end 60 Mill. Rigsdaler, og dette Slags Manufacturer sysselsætte allene 330,000 Mennesker. Otte ædelmodige Svenske Matroser i Staden Falkenberg i Halland reddede 7 Danske Artillerister, som befandt sig ombord paa Galeasen Diligentin, der Natten d. 3 Dec. f. A. forulykkedes ved Falkenberg. De bleve opkaldte paa Raadhuset og modtoge af Borgemesteren en Belønning af 50 Rdlr. Det vilde være at ønske, at disse Svenske Mænds Ædelmodighed maatte bidrage til at udslukke den sidste Guist af al Nationalhad, der endnu maatte findes hos den mindre oplyste Deel af Almuen, især paa en Tid, da Forbudet mod Danske Bøgers Jndførelse i Sverrig synes at tilintetgjøre de smigrende Forhaabninger, man havde gjort sig om en nøiere Forbindelse imellem den Danske og Svenske Litteratur og disse Nationers giensidige Jdeers Meddelelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-02-10
Et Fransk Skib, Le Dunkerque, som forrige Aar kom ind i Havnen Bokkesund ved Bergen, og blev med Touge bundet fast til Landet, blev af to bevæbnede Baade fra den Engelske Fregat Carysford bragt ud af Havnen og gjort til Prise.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-02-10
Efter Forlydende skal vor Minister ved det Engelske Hof have ført Klage herover, og skal den Engelske Regjering have erklæret, at denne Sag skal blive undersøgt, og at der i dette som i ethvert andet Fald paa det strængeste skal bæres Omsorg, for Territorial- og Neutralitetsrettighedens Vedligeholdelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-02-10
Adskillige andre Efterretninger af samme Natur ere indløbne fra Vestindien. De paa de Engelske Øer udrustede Capere respectere ikke det neutrale Territorium, adskillige af dem ere blevne tvungne til, igjen at frigive de Priser, som de havde gjort paa denne Maade, og den dristigste af disse Capere, en Mr. Duggen, som har hjemme i Tortola, er nyligen bleven tagen af en Fransk armeret Skaanert.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-02-10
Paa Masqueraden ved Hoffet skal Kammerherre Anker fra Norge have været klædt som Bjergmand, og havt et Stykke Guld=Erts af betydelig Værdie, som han offererede Kronprindsen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-02-10
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Høeckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-02-13
Nyeste. k der af
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-02-13
Kjøbenhavn. No. 22. Den 13 Februarii, 1804. af Udgivet og forlagt af J. Werfel. Hans Nielsen Hauge, et Bidrag til Fanatismens Historie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-02-13
Hr. Prof. Rombergs Concert.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-02-13
Løverdags Aften var en sand Fest for Hovedstadens Musikyndere, hvis Antal ikke er ubetydeligt. Hr. Bernard Romberg, Violoncellist og Professor ved National-Conservato riet i Paris, gav en stor Vocal- og Jnstrumental-Concert paa det Kongel. Theater. Han er født i Hamborg, og tjener til Beviis paa, at den fordomsfrie Franske Regjering paa skjønner Talenter og Fortjenester, hos hvilken Nation den end finder dem. Hr. Romberg, udførte sit Spil til alle Musikkjenderes Beundring, og behandlede sit vanskelige Jnstrument med en Færdighed og Delicatesse, som overgifal Forestilling. Han frembragte Toner paa sin Violoncel, som vare ligesaa fortryllende som paa den bedste Violin. J hans hele Spil herskede der en elskværdig Lethed, som end mere forøgede dets sande Værd. At hans Potpourri med Variationer gjorde Lykke, var intet under, thi ikke at tale om, at de virkelig vare fortryllende, saa elsker jo enhver i denne Tid Potpourre og især Variationer. Det strænge Veirlig var uden Tvivl Aarsag i, at Huset ikke var saa fuldt, som det ved saadanne Leiligheder, pleier at være, men Antallet af Kiendere var derfor ikke ringere end ellers Ogsaa Mad. Frydendahl, Hr. Depuy og Hr. Seydler viste sig den Aften det uddeelte Bifald værdig, som man hidtil med saa megen Føie har ydet dem. Hr. Romberg er en Mand paa, nogle og tredive Aar, og af et godt Exterieur. . Parterre under.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-02-13
Den, der vil besøge vort Skuespil, har ikke faa Ubehageligheder at kjæmpe imod. Først for at faae Billet, - dernæst for at komme til at sidde, og tilsidst for uforstyrret at kunne see og høre. En Paryk saa tyk som en Pommersk Bjelke, en Ryg, som Muren om en Fæstning, og en Figur af Størrelse, som en Goliat betage Øiet stundom al Udsigt til Theatret. Støi, Børne skrig, lydelig Sladder, Hosten, Nysen og Harken døve Øret for de meest tryllende Toner fra Orchestret. Men een af de ubehageligste Ubehageligheder er, at høre Menneskeer paa Parterret secundere vore Sangere og Sangerinder med et Slags Sang, gjennem Næsen. Det uudstaaelige i en saadan Secundering kan man ikke gjøre sig nogen Forestilling om, uden man har befundet sig i et saadant ulykkeligt Nabolaug. Det er ikke mindre utaaleligt, at høre visse Mennesker fore lydelige Discourser, medens der synges, siges eller spilles noget, som de fleste Tilskueres Opmærksomhed er henvendt paa. Om man end paa den ene Side kunde bære over med disse Menneskers Mangel paa Levemaade, saa er det paa den anden dog ikke forsvarligt, at deres utidige Snaksomhed og Urolighed skal forstyrre den offentlige Fornøielse. Det forekommer mig, som om disse Mennesker troede, at Skuespilhuset kun er til for den og ingen anden. Maaskee det ikke vilde være upasseligt, ved Indgangen til Comoediehuset at lade opslaae en sort Tavle med disse Ord: Naar Dækket er optrukket, taales ingen Dis coureren eller Secunderen."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-02-13
Kanefart. Kjøbenhavn morer man sig i denne Tid ret meget med at skræmme Livet af Herremænd og Ammer ved at jage med Kaner i fuld Galop igjennem Gaderne. Pyntede Damer med deres Kjerester og Halvkjerester. - Tjenestepiger med en Torbespand paa Armen eller en Melkepotte i Haanden, - Skomagerdrenge med et Par blanke Støvler i den ene og et Par Saffians=Fruentimmerske i den anden Haand, - Parykmagerdrenge med en stor Æske, hvori der residerer en pudret Søndagsparykm ere egentligen dem, som det Slags Kanendleiere, der holde paa Torvene, have meest Søgning af. Hvad, der især fortjener at beklages, er de stakkels Heste, som til dette Brug mishandles paa det uforsvarligste. Et saadant udslæbt Kaneng er gjerne et Dyr, der, efter sine Tjenesteaar at regne, fortiente at sættes paa Pension, dersom dets Herre ikke var følesløs nok til at sælge det til den første den bedste Kaneudleier, som i Almindelighed kjøber det for en Bagatel af 68 Rdlr. eller mindre. Naar han har givet det nogle Bielder og Fjeder paa Hovedet, saa spænder han det for et gammelt Deigtrug og jager dermed hen paa Nyamagertorv eller Kongens Nytorv. Uagtet Hesten allerede i Forveien er saa forjaget, at den neppe kan slæbe sig frem, saa pines den alligevel til at løbe i fuld Galop. Og af hvem – Stundom af kaade Drenge, der, for at forene Utroskab mod deres Huusbonde med Grusomhed mod umælende Skabninger, jage Livet af den stakkels forsulte og udslæbte Hest. Amagernes Nationalfest. Over Tidsalder har sine Egenheder, hvert Land sine Daarligheder, hvert Folk sine Uskikke. Kjøbenhavn kaldes af een af vore fortjente Skribenter: "det lille Dannemark, og han har Ret. Hvo skulde troe, at man kun behøver at gaae et lille Stykke Vei uden for denne Stad, for at finde et nyt Folk, der lige fra sine alen vide Beenklæder indtil sine trugdannede Vogne i de fleste Henseender fører en Levemaade, der er høist forskjellig fra Kjøbenhavnernes et Folk, der i Aaret 1804, hvor man holder Forelæsninger over Menneskehedens Perfectibilitet, og oversvømmer Verden med moralske Prækener, ikke undseer sig ved at plage en stakkels Kat, der er saa ulykkelig at betræde Amagernes Øe 11