Viborger Samler, 1844-02-05
Nyeste Postefterretninger. Storbritannien og Jrland. J den store Forsamling af Catholiker i Jrland tog den bekjendte Taler ShielOrdet, og erklærede, at han var stolt af at kunne sige, at det var ham, der ved sin Underskrift havde sammenkaldt denne talrige Forsamling, som bestod af de meest ansete irske Catholiker, Prælater, Adelsmænd, Parlements medlemmer, Kjøbmænd, der havde grupperet sig om den præsiderende Lordmajor for Dublin. De tilstedeværende Parlementsmedlemmer vare: Daniel O'Connell, Shiel, J. Wyse - Lucian Bonapartes Svigersøn -, Sir J. Esmonde, J Power og Redington. Nationen" - udbrød Taleren, er i Bevægelse, og det i en retfærdig Sag. Facta ere for os, og mit Raad er: Lader os til begge Parlementshusene indrække en Petition, hvori vi med Tydelighed og uden Overdrivelse fremsætte disse Facta. At alle Catholiker ere udstrøgne af denne specielle Juryliste, er ikke underkastet nogen Tvivl. Kronfiscalen har givet at forstaae, at han har gjort det, fordi disse Catholiker, vare Medlemmer af Repealforeningen. Men var dette endog Tilfældet: vilde det da fritage de forfølgende Fiscaler for retfærdig Dadel, Jeg antager, at der i England var reist en Anklage imod Personer, fordi de havde conspireret om at drive en ny Parlementsreform igiennem: hvad vilde man da sige om den Kronadvocat, der maatte faae isinde at udstryge alle Medlemmerne af Reformelubben af Jurylisten, Men hiin Forudsætning er endog urigtig; thi ikke alle Catholiker, hvis Navne ere udstrøgne, ere Medlemmer af Repealforeningen. Dette skal vorde Gjenstand for en nøiagtig Undersøgelse. Sæt De dette Factum allerøverst i Deres Petition; men indskrænk dem ikke til dette ene Factum. Omtal tillige Undertrykkelsen af en Deel af Reformlisten. Endog the Times, der iøvrigt er ugunstig sindet imod Repeal, indrømmer, at naar en stor Deel af Originallisten er undertrykket, da fortjener denne Omstændighed den alleralvorligste Opmærksomhed. Og endog en af Dommerne i Retten, Hr. Perrin, en Mand af reen uplettet Characteer, har offentligen erklæret, at der er Grund til stor Mistanke. De andre Grunde til Mistanke, der endnu maatte være at finde, skal jeg nærmere udvikle i Parlementet. Jeg er forvisset om, at den gamle Ærligheds-Aand, der dog er et Hovedtræk i den engelske Folkecharacteer, vil virke meere eller mindre til Deres Fordeel. Sir Rob. Peel har sagt, at Jrland var hans største Vanskelighed; han skal finde, at Jrland er hans uovervindelige Umulighed. (Bifald.) Denne hans Forlegenhed bestaaer af ikke mindre 7 Millioner Jrere, og en langt større Forlegenhed for denne Peel er Daniel O'Connells Veltalenhed, Energie, Frygtløshed og ubetvingelige Mod. (Tordnende Applaus.) Ja, som sagt, Ministeren føler sig i en frygtelig Forlegenhed, deels paa Grund af Jrlændernes Alt opoffrende Kjærlighed og Begeistring for deres Fædrelands Frihed, deels ved Slagrækken af de irske, imod ham optrædende Parlementsmedlemmer, der – saa haaber jeg - ville vorde understøttede af det mægtige liberale britiske Parti, – men endnu mere end ved de syv Millioner Jrrere, endogsaa mere end ved Daniel O'Connells Energie vil han føle sig stædet i skamrød Forlegenhed ved de lumpne og usle Kneb, hvormed hans Regierings Drabanter have skjændet denne Statsproces... Senere optraadte O'Connell, den Enthousiasme, hvormed han modtoges, var - endog i Jrland – mageløs. "Her staaer jeg atter, udbrød han, som de irske Catholikers Advocat, som den catholske Sags Forsvarer, og som saadan anklager jeg Toryregjeringen for nederdrægtig Troløshed og for den lumpneste Tvetungethed; thi jeg selv har hørt af Peel de helligste Forsikkringer om hans Redebonhed til at lade Catholikerne nyde Emancipationens Velgierninger. Men hvad har Peel og Lord Eliot, gjort, De have i dette Anliggende factisk ophævet Catholikernes Emancipation. – Skribenter om den engelske Statsforfatning, iblandt disse Genseren de Lolme, sige ligefrem at den britiske Forfatnings hele Værd beroer paa Juryens Jnstitut. Men hvorledes kan man sige, at det irske Folk nyder dette Jnstituts Velgierninger, naar det udstryges af Listerne over Eedsvorne?. Man har søgt at undskylde Catholikernes Udelukkelse; men Undskyldningen er værre end selve Uretfærdigheden. Han har strøget deres Navne - siger Generalfiscalen, fordi de ere Repealers; men har han ikke i sit Uhyre af Anklageact (monster indictment, dannet efter monster meeting) paastaaet, at 6,400,000 Catholiker havde bivaanet Repealforsamlingerne, saa at den af ham fremførte Grund til Udelukkelse næsten vilde indbefatte hele den catholske Befolkning i Jrland. Altsaa skal det forbydes 6 1/2 Mill. Catholiker som Eedsvorne at sidde i en Jury=Box, Men hiin Paastand var med Hensyn til de af Listen ud strøgne Catholiker usand, absolut og bogstavelig usand. Saaledes bestjæles de irske Catholiker for de Privilegier, som de have erholdt ved Emancipationsacten, for den Liighed for Retten, som de med saa mange Anstrengelser have tilkæmpet sig. - Jeg kan ikke være enig med min VenSheil, naar han troer, at der er Udsigt til at man vil gjøre Noget for Jrland. Vistnok ville der i næste Session vorde holdte herlige Taler af min Ven, den største Taler i Underhuset; men ville de skjønne Taler lede til noget Resultat: Nei!" – Taleren oplyste nu Forsamlingen om de Mangler, hvoraf Hovedlisten over de Eed svorne laborerede; 35 Catholiker vare udelukkede; med disse 35 Eedsvorne vilde O'Connest have slaaet Generalfiscalen paa Flugten. J Slutningen af sin Tale sagde O'Connell: "Dog maa jeg spare paa mine Kræfter til den næste Uges Strabadser. Vær Du, mit Fædreland, som jeg har den Ære at repræsentere; vær Du, mit Folk, hvis Kjærlighed – om endog ufortjent – er bleven mig til Deel (Stærke og lydelige Raab: "De har fortjent Deres Folks Kjærlighed" – ja værer J alle forsikkrede om, at jeg i hvordan end Udfaldet af denne Proces vil vorde 4 aldrig skal skjælve for det Ansvar, jeg har paataget mig. Lad Domfældelse, Fængsel, ja selve Martyrdommet - om saa skal være - paafølge; men træde tilbage, ræddes, vil jeg aldrig."