Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-04-02
Den Roeskildske Stænderforsamlings Forhandlinger angaaende Finantserne indtage en Række Nummere af Stændertidenden, og ere endnu ikke endte. De hidtil udkomne, indeholde de fra dHr. Tutein, Haagen, Knutzon- og Algreen-Ussing indkomne Andragender. Alle gaae især ud paa Nødvendigheden af Besparelser, hvis Riget ikke med hvert Aar skal komme dybere og dybere i Gield. Jfølge Algreen-Ussings Opgivende er Statsgielden i 17 Aar voxet fra 107 til 130. Millioner, altsaa over en Million aarlig. "Det er naturligt tilføiede han, at Folket med den største Urolighed betragter den saaledes med hvert Aar stigende Gield." Et af hans Forslag var derfor det, at anholde hos Hs. M. om at Statsgielden maa sættes. under Nationens umiddelbare Bestyrelse og gjøres ligesaa uafhængig af Finantserne som Rigets Pengevæsen nu er det under Nationalbankens Bestyrelse, "Naar Gielden – sagde han, sættes under hele Nationens Garanti, og sammes Forvaltning overdrages Mænd, udvalgte af Folket selv, hvem det under Embeds og Æres Fortabelse paalægges at vaage derover samt aarligt derom at aflægge offentligt Regnskab, da staaer det til at haabe, at Danmark, uagtet den Gield der nu trykker Landet, snart vil vinde en Fasthed ogsaa i denne Deel af dets Pengevæsen, som vil bære velsignede Frugter for Fremtiden." Blandt Tuteins Forslag var ogsaa det, at han fandt Øie blikket gunstigt med Hensyn til en Reduction af den indenlandske Statsgields Renter." Allene herved vilde der bespares 375,000 Rbd. aarlig. "Men om det endog sagde han, kunde spares en heel Million vilde dog Danmarks Stilling være sørgelig. Thi naar i dyb Fred, og under de heldigste ydre Omstændigheder, dog Statens Kræfter maa anstrænges til det Yderste, for at holde Statsmaskinen i Gang, hvorledes, skulle vi da have Kræfter til at staae imod, naar en Periode indtræffer, som fordrer større Anstrængelse?"- Resultatet af Tuteins Andragende gik sluttelig ud paa, at det allernaadigst maatte behage Hs. Maj. at sammenkalde nogle oplyste Mænd fra forskjellige Deele af Riget (efter Haagens Forslag bor disse saavidt muligt være Mænd udenfor Embedsklassen) til at tage Danmarks financielle Tilstand under nøieste Overveielse, og fornemmelig rette deres Formaal. paa, hvorledes et bedre Forhold mellem Statens Jndtægt og Udgift kan tilveiebringes, uden at betynge Folket med yderligere Byrder end de der allerede paa hvile det. – "Kun i det af mig angivne Forslag om Statsgieldens totale Adskillelse fra Finantserne &c. - hedder det i Algreen-Ussings Andragende: samt Statsudgifternes Formindskelse ved Besparelser og Jndskrænkninger, kun heri seer jeg Frelse for Danmark, og jeg vilde svigte min Pligt, om jeg ikke udtalte dette som min faste og urokkelige Overbeviisning." De Udgiftsposter som ifølge Algr. Ussings Formening især synes at egne sig til Nedsættelse ere, foruden Civillisten, Udgifterne til Armeen og Flaaden, til det udenlandske Departement, og fremfor Alt til Pensioner og Gratialer. (Denne sidste Udgiftspost udgjør omtrent ligesaameget som den hele aarlige Underballande beløber sig til.) Til Ostindien og Guinea gaaer en aarlig Udgift af 80,000, til Fabrikvæsenet 35,000, til Hof= og Stald-Etaten 380,000, til Grademaalingen 20,000, til Theatret, 50,000 Rbd., o. s. v. (Af St. T.) fortsættes.