JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-01-16
Udtog, betreffende det udkomne høistmerkværdige Statsskrivt, under Tittel, (Anmerkninger og historiske Oplysninger over den Kongelige Svenske Erklæring.) ninger og historiske Oplysninger over den Kongelige Svenske Erklæring.)J den Kongelige Svenske Erklæring hedder det, at Rusland har givet Kongen af Sverrig siden fin Trones Bestigelse den billigste Grund til Misfornøielse i det at de have ladet spille Jntriquer mod Kongens Person, o. s. v. Jntet, hedder det i de historiske Oplysninger, er grundfalskere end denne Beskyldning, man opfordrer Kongen med al muelig Flid kun at belegge dem med de mindste Beviser. Have i Sverrig været Misfornøiede, som ikke ansaae Regieringens Omstyrtning med ligegyldige Øine, saa kunde man ikke tilskrive Ruslands Jntriquer, som Erklæringen, siger, men vel Friheds Geisten, som oplivede den Svenske Nation, og gjorde dem oprøriske ninger og historiske Oplysninger over den Kongelige Svenske Erklæring.) mod al Undertrykkelse. Rusland opførste sig ved denne vigtige Forandring ikke alleneste fuldkommen tilbageholdende, og med yderste Jnskrænkning, men Keiserinden var endog af den med sin egen Folsomhed overeensstemmende Meening, at Blodsforvantskab og det Kongelige Svenske Huses prøvede Erkiendtlighed skulde stedse fastere knytte Venskabsbaandet og endrægtig Naboeskab, ved hvad for en Regiering det end monne være. Det hedder videre i den Kongelige Svenske Erklæring: "At Rusland havde allerede anvendt disse Jntriquer mod den høisalige Konges Person i sammes sidste Leveaar. Herpaa bliver i de historiske Oplysninger svaret: " Rusland i Stedet for at fortiene denne nye Bebreidelse, har meget meere reddet den afdøde Konge, som allerede bestemt Tronfølger, af en meget betænkelig Forfatning. Thi, som de oprøriske Dalekarle endog bestormede Hovedstaden, for at kaste den ved den Aboiske Fred fastsatte, men dem ubehagelige Tronfølge overende og det synes, at hele Sverrig blev truet med et farligt Uveir, saa ilede Rusland sin Naboe til Hielp med et anseeligt Trappecorps, under Anførsel af General Keith, men som den nærværende Konge velbetænkt har fundet for godt med Taushed at forbiegaae.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-01-16
J den Kongelige Svenske Erklæring hedder, det : " Denne Tidspunct (den første Tyrkekrig, en Pest og Skræk for Stratenrøveren Pugatckef) fulgte strax paa hiin, hvor Keiserinden syntes kun at være beskæftiget med den Svenske Trones Omstyrtelse. Dette er, bliver i de historiske Oplysninger svarer, let at skrive, men meget vanskeligere at bevise, fordi Rusland og i Besønderlighed Keiserinden endnu aldrig har været beskæftiget med den Svenske Trones Omstyrtelse." - Man vil kun errindre sig at Rusland, i Følge den 7de Artikel af den Nystædske Fred, havde garanteret Regieringsformen, og vist ikke omstyrtede denne. Med denne Regieringsform kom det nu værende kongelige Huus ved Ruslands Bestræbelse og Forslag paa dette Riges Trone. Rusland søgte ikke den Svenske Trones Omstyrrelse, men vil i Følge sin Forbindelse holde den gamle Constitution i Veiret, og stedse nøiere forbinde begge Riger ved en giensidig god Forstaaelse.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-01-16
Da den Svenske Flaade i Junii Maaned, 1788 seilede fra Carlscrona til Helsingfors, og havde omtrent naaet Høiden af Curland, kom Breve fra Sverrig til dette Hertugdømme med Andragende at vælge Kongens ældste Broder til Herrug. Dette Kongen af Sverrigs Project paa Curland skulde tillige blive understøttet af et forhaabet Oprør til Kongens Beste i Lif= og Estland. Nogle af den der værende Svenske Adel skulde blive Svenske Rigsraader, andre Riddere. af Seraphinerordenen, o. s. v. Paa den Svenske Flaade blev hver Dag med megen Utaalmodighed ventet paa Forordnede fra denne Proviinse. Da nu hverken den ene eller anden indfandt sig, og udviste ikke den ringeste Lyst dertil, men derimod antog Lif= og Estlænderne strax de kraftigste Forholdsregler, for at bevise det Russiske Rige og i Besynderlighed Keiser, inden deres redelige og troe Tænkemaade: Saa forsvandt disse Hiernespind, o. s. v.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-01-16
(Slutningen følger) Ulykkelige Tilfælde.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-01-16
Den stærke Frost, som har vedvaret siden 1ste December og endnu vil vedvare, kan især kiendes deraf, at der den 28de Decbr. fandtes 5 døde Menneskeer paa Landeveien til Horsens fra Salters=Skov; en aldrende Mand, en ung Karl og en Kone med to smaae Børn; Den gamle Mand laae ei over et Bøsseskud fra Landsbyen, da han tabte fine Kræfter; Konen døde for Børnene og det ene Barn var endnu levendes, da Folk kom til dem, men det døde imellem Hænderne paa dem. - Ved en Hovedgaard ved Randers frøs nogle Dage derefter 6 Piger ihiel, som havde været til Hove og gik hiem. - En Bonde skulde hente en Jordemoder til sin Kone, som var i Barnsnød, han kiørte for 8 Dage siden bort, og endnu er han ikke kommet tilbage, ventelig sidder han i en Tørvegrav. - En Kone gik fra Horsens, for at besøge sin Mand, som sidder i Arrest i Colding, og skal tillige med sine 3 Børn, været død imellem Uth og Fyrsted.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-01-16
- En Mand i en Landsbye ved Horsens, faldt uden for en Bondes Lade og fandtes uden Liv; Endnu var han ikke forfrossen, han blev taget ind, vaagnede, fik Præ steen til sig, og da han havde gaaet i Præste Konens Ærende, og blev tilspurgt, om han havde det med sig, som han skulde have, saa svarede han, Det ligger i min Kiol=Lomme, og strax derpaa døde han. - Mueligen saadan en Forfrossen kunde igien komme til Live, men da de skal vente paa Syns=Forretningen, og Embedsmanden saavelsom Saarlægen kan være 5 a 10 Mile borte, saa hielpes saadanne Ulykkelige aldrig. - Menneskeligheden føler Smerten af disse sørgelige Mødender og det var at ønske, at der i hver Stift blev udsat Præmier for den som hialp de Frosne, ligesaa vel som for de Druknede. Man maae da for alting ikke bringe dem i Varmen, men afklæde dem og legge dem i en kold Stue paa et Lag Snee af en 6 Tommers Høide og dække ligesaa meget Snee over dem, som trykkes fast omkring dem, saa at de skilles overalt, kun at Næse og Mund er fri Naar man da mærker Aandedræt hos dem, gnies de overalt og legges i en kold Seng, og naar de begynde at opvarmes maae de aarelades og gives lidet lunket og omsider varmere Theevand, og overalt omgaaes varlig inden man efterhaanden bringer dem i Varme. Ved flig Behandling kan man være temmelig forvisset at de fleste slige Forulykkede, under Guds Bistand, kunne bringes til Live igien. - Frøstens Magt kan og sees deraf, at Jsens Tykkelse imellem Fridericia og Strib skal være 4 Alen, og at derover kiøres med Heste og Vogn og svære Læs.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-01-16
Prædikanterne paa 2den Søndag efter Hellig Høymesse. tre Konger. Aftensang. Trinit. K. Hr. Provst Claussen Hr. Beck Michael K. Hr. Provst Hasse (tydsk) Hr. Fenger
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-01-16
Bekiendtgiørelser. Humeldelse om en Dansk Oversættelse af den Preus 1 siske Konges Frederik den 2dens efterladte Vær som udgives paa Untversitetets=Boghandler Christian Gottlob Prots Forlag.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-01-16
Den store og uforglemmelige Konges Værker ere nylig udkomne i Berlin i 15 Bind paa Fransk, tilligemed en Tydsk Oversættelse deraf. Man finder heri: 1. Min Tids Mærkværdigheder. De indeholde Historien om Stats- og Krigs=Begivenhederne fra Aaret 1740 indtil den Dresdenske Fred. 2. Historien om den syvaars Krig. 3. Historien om Begivenhederne efter den Hubertsborgske Fred 1763 indtil Pohlens Deling 1775, i tre Afdelinger, om dette Tidsrum Politik, Financer og Militairvæsen; fremdeles Efterretninger omde vigtigste Tildragelser fra Aaret 1774 til 78, Mærkværdigheder ved Krigen 1778, og endelig den i Anledning af denne Krig førte Brevvexling imellem Keiseren, Keiserinden og Kongen. . Et Forsøg om Regieringsformerne og Regenternes Pligter. 5. Undersøgelse over Systemme de la Nature, H. Anmerkninger over samme Skrivt. 7. Om det Uskadelige i Forstandens Vildfarelser. L. Tre Samtaler i de Dødes Rige, imellem Prinds Engen, Mylord Marlboronab og Fyrsten af Lichtenstern, imellem Hertugen af Choiseul, Grev Struense og Sokrates, og imellem Marcus Aurelius og en Barfød=Munk. H. Tre Bind Poester. 10. Forberetning til Henriaden.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-01-16
11. Betragtninger over det Europæiske Statssestems nærværende Tilstand. 12. Nogle hundrede Breve fra Kongen til adskillige berømte Skribentere, saasom til Jordan Voltaire, Fontenelle, Rollin, Marquisd Argens, d'Albert, Præsident Henault, Algorotti, Condoxcet o. s. v. tilligemed deres Svar. Man behøver ikke at anprise Publicum disse Værker; Hvem kan det være ubekiendt, at Frederik den Eneste, i sin Person forenede alt hvad der var stort at han selv var Regent, General, Statsminister, Financier, Philosoph, Historieskriver, Digter og Musicus, Hov kiendte Hoffernes og Ministernes Cabaler i hans Tid bedre end han, Og hvo kunde skildre den rigtigere og med mere Vittighed og Lune, end man finder dem skieldrede i hans Værker, Man finder her Ting, som ingen uden en Konge, der regierer Alting selv, kunde vide, og som ingen uden en Konge torde skrive Kort sagt, det er det eneste Værk i sit Slags, som Verden nogensinde har eiet, og den bedste Lærrebog for Regentere, Ministre, Generaler og unge Krigsmænd. For at kunne levere Publicum den Danske Oversettelse af disse Verker for desto bedre Kiøb, har Forlæggeren besluttet at udgive dem i otte Octav=Bind, hver omtrent 30 Ark stort. Arket koster Subscriben. terne 3 s. paa Tryk= og 4 s. Skriv=Papiir forlandre Kiøbere bliver Prisen en tredel Deel høiere. Ved hvert Binds Udlevering betales Prænumeration paa det følgende. Oversættelsen udarbeides af Mænd, hvis Kyndighed i begge Sprogene er bekiendt. Ogsaa for den typographiske Skiønhed skal der blive for get. Forleggeren anmoder herved alle sine Commissionairer i Provindserne, alle Postmestere, og andre som ville paatage sig at samle Subscribentere, at de i det seneste inden to Maaneder fra Dato ville tilsende ham deres Lister, da der, saasnart som mueligt skal begyndes med Trykningen. Han udbreder, sig ogsaa at de saasnart de havde gjort nogen Samling, ville, for den berørte Tid sende ham deres Fortegnelser, for at man nogenledes kan være i Stand, til at bestemme Oplagets Størreelse, og for at Trykningengs Begyndelse ikke skal forhales. De, som paatage sig denne Umag, faae 19. Pro=Eento, eller det 11te Exemplar frit Listerne indsendes til mig. København, den 21 Novemb. 1788. Christ. Gottlob Proft.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-01-16
For Riber Stift modtages Subskricion paa Adresse Contoret i Fridericia.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-01-23
Slutningen af Udtoget i sidste Avis indførte Stykke, betreffende Statsskrivtet: (Anmerkninger og historiske Oplysninger om den R. Svenske Erklæring) a. (See Nr. 3)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-01-23
Den i den Kongel. Svenske Erklæring forekomne beskyldning om en fornemme Officier, Baron Sprengportens Frafald, som mange Aar har været beæret med sin Monarks Fortroelighed og vigtige Departements i Finland, - forlod derefter Kongens Tieneste, o. s. v. . og den Anmerkning, at en Russisk Genneral Officeer, Hr. von Ansvach havde ved Enden af Aaret 1786, under Paaskud at reise, giennemvandret det Finulandske District, recognosceret alle Poster og Stæder som udsatte deres Beliggenhed for et Angreb, o. s. v. erholdt følgende Svar : "Denne i Erklæringen saa betegnede Mand (Baron Spr.) har afgivet Beviser at han intet gjorde, uden Kongens Forevidende og Tilladelse. Samme Dag han traadte i Rusisk Tieneste, har Kongens Minister, som maatte vide sin Herres Meening og derover bevidne ham og andre sin besynderlige Tilfredshed, ogsaa bestandig havt en meget venskabelig Omgang med ham. Da nu Kongen fiendtlig anfaldt Rusland, reiste samme Person bort fra Hovedstaden, og opholdt sin langt borte fra de Finniske Grændser. Men førend Krigsudbruddet nødsagede hans egne Forretninger ham at begive sig til Grændserne, for at erholde de fornødne Efterretninger om sine confiskerede Godser i Finnland. " Naar i det øvrige Reiser paa Grændser, ne og Generalspersoners Mysgierrighed kunde blive Aarsager til Krig, saa havde Rusland i og flere Gange kundet betale det i Erklæringen anførte Sted af saadan en Reise med lige Mynt, da Øerersborg og Cronstad ved Udbrudet af Krigen vrimlede af Svenske Officierer af alle Stænder, som havde alle Slags Projegter og Anslag i Hovedet, og ginge fra og til som Courerer; ikke at tale om, at det var den Svenske Legations Secretairs behageligste Lystreise et Par Gange om Ugen at reise fra Petersborg til Oranienhaum og derfra incognito til Vands til Cronstad, for i Nærheden, at betragte Søendrustningerne, og for at erfare, hvor mange Skibe og Krigsfolk der skulde gaae under Segl. Derpaa bliver beskyldningen modsagt, som om Rusland skulde være Skyld i den Finlandske Armees Vegring at fegte mod denne Magt. Det bliver beviist, at Alliancetractaten mellem Sverrig og Porten for længst er ophævet ved den første Artikel af den Aboiske Fred, o. s. v. Ved Enden bliver endnu bemerket, at Datum paa den K. Svenske Erklæring, Helsingfors den 21de Julii 1788, var antidateret, og Erklæringen skrevet meget sildigere og ikke førend i Augusti Maaned. To Aarsager havde tvunget Kongen til endelig at udgive den. Den første, fordi den Svenske og Finniske Armee klagede at der ei var skeet nogen Krigserklæring, og alligevel blev givet Ordre til Angreb. Den anden, fordi det Danske Hof forlangte ligeledes at see samme, for at erfare Kongens Aarsager til Krig, Formedelst Mangel paa Rum nødes man til at forbigaae nogle meget vigtige Stæder, f Ex.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-01-23
den Rusiske Ministers Behandling i Stokholm og deslige, og vil kun endnu anføre Resultatet. af det Heele. .
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-01-23
Den opklarede Verden maae nu dømme, om Kongen er i Stand til ved sin besynderlige Retfærdiggiørelse, at afvelde den fortiente Bebreidelse fra sig, at han, 1) saavel har brudt Fredstractaten med Rusland, 2) kastet sin egen Rigsconstitution over Ende, i det han uden sine Stænders og den Svenske Nations Samtykke har foretaget sig en offensiv Krig mod Rusland, at han 3) ved sin voldsomme Behandling mod den Russiske Minister har handlet tvert imod sin egen Værdighed og Folkeretten; at han 4) har begyndt Fiendtligheder uden Krigserklæring og Krig uden Aarsag; at han 5) endnu da han var fredeligsendet eller førte Fredsproger, nægtede mod Tractaten at saluttere de Russiske Skibe, at han 6) midt under Freden med Rusland og heele Christenhedens Fiende igien har fornyet det allerede tilintetgjorte Baand, blot for at anfalde Rusland, og endelig 7) at han havde drevet Fornærmelserne mod Hendes Majestæt Keiserinden hellige Person, og mod det heele Rusiske Rige indtil det høieste. Det ganske Srivt er belagt med 15 Billager, blandt hvilke ere: 1) Den Finniske Armees Forbindelse af 13de Augusti. 2) Den Svenske Armees Forbindelse, og 3) Den Finniske Armees Publication af 25de Augusti, som Læserne skal blive meddeelt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-01-23
Blandede Efterretninger. Af den Amsterdamer Tidende den 15de Jan. De, som saa gjerne ville dadle, og forringe, Østerrigs gjorte Fordeele i sidste Feldtog, kan man melde følgende: Hvad har Østerrige og hvad har Porten vundet, Østerrige har endnu Hovedfæstningen Cholm og de smaae Fæstninger Dresnik, Dubieza, Novi og Schabe, og Orzakow, i Besiddelse, og 5 Districter i Moldau i sin Magt, hvoraf enhver er større end en Kreds i Gallicien. Østerrige holder nogle fordeelagtige Poster besatte i Wallachiet, og har formedelst Zabrechs, Pallasch og Schabeer faaet fast Fod i Servien; deres Tropper, staae endnu i Bosnien og i det Tyrkiske Croatien. Uagtet Tabet paa Mandskab i Besynderlighed i Hospitalerne, kan det til Foraaret stille 300000 Mand gode disciplienerede Tropper mod Osman. Østerrige har rigelig opfyldt Casser og Magaziner og det nu værende Forraad af Munition bliver beregnet til 1000 Millioner Gyldens Værdie. Og Porten, havde ved Slutningen af Feldtoget ikke en Landsby i Besiddelse i Østerrige, havde ved en Bekostning af 35 Millioner i det ringeste tabt 120000 Mand af deres bedste Tropper, og maa til det næste Feldtog paa nye oprette en Armee paa 300000 Mand, da Østerrige i det høieste kun behøver 60000 Mand friske Tropper. Paa Østerrigs Side ere alle Ting i god Stand; Folk, som formedelst deres Embede, kunde være underrettet om Sagerne, forsikre, at uagtet de store Krigsomkostninger, ere de offentlige Casser opfyldte, og over alt hersker Orden og Velstand.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-01-23
Følgende Anecdoter fortælles om Keiseren i sidste Feldttog. Joseph opofrede sig om Dagen, til sin Armee og om Natten arbeidede han i Statssagerne. Sin Person skaanede han meget lidet, han sov kun lidet om Natten. Om Morgenen Kl. 3, naar den største Deel af Armeen endnu sov, reed han allerede og for at recognosere. Han udsatte sig for alle Farer, som en retskaffen Officier. Da Generalerne ved Schabacz bade ham, ikke saa meget at udsette sig for Jlden, svarede han i sin sædvanlige Lune. For en Keiser bliver ingen Kugler. støbte. J Retiraden i Bannatet blev Monarken ved Arriergaarden, og skulde næsten være blevet afskaaret af Fienden. Saa lidet som han saae hen til at skaane sig selv, saa meget var han besørget for sine Soldateres Liv. Armeen havde Overflødighed paa alle Ting og aldrig blev sporet Mangel. Saae Monarken en afsine Krigere at falde for Fienden, saa var det øiensynligt, at det gik ham nær. Den gemene Mand behøvede for hans Skyld ei at genere sig. Naar Keiseren gik omkring i Leiren, saa gjorde enhver uforstyrret sine Forretninger; Laae en Soldat paa Jorden for at sove, saa maatte han blive liggende, endskiønt Keiseren, kom. Ofte logerede Monarken, som ved Semlin, i ringe Hytter, ofte sov han i ordinaire Telter og ikke sielden paa den bare Jord. Hans Kiol var simpel og ringe. I den stærke Heede betiente han sig blot af tynd Linned. Hans Taffel var høist tarvelig; Oxekiød med grønt Tilbehør var hans sædvanlige Spise. Hans Drikke bestod i Vand fra Schonbrun og sielden tog han et lille Glas Tokaler Viin til sig. Undertiden tog han en Sopken Brændeviin og nogle drag Røgtobak formedelst de onde Uddunstninger i Ungern og Bannatet. Hans Forfriskning var Musik.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-01-23
Dr. Willis i London har nu faaet Lov til at afskaffe alle de Dommestiquer der ellers betiente den syge Konge af England, og han har derimod ansal 4 Personer dertil, som ere vandte til at om gaaes slige Syge, paa det Patienten nølagtig kunne blive behandlet efter hans Forskrivt, og saaledes haaber han at bringe Kongen hastigere til sin fuldkomne Forstands Brug igien.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-01-23
Ligesom Aaret 88, siden nogle Aarhundrede har været merkværdig i Englands Historie, har det og nu siden 6 Aarhundrede udmerket sig ved lykkelige og ulykkelige Begivenheder i Schotlands Historie. J Aaret 1288 mistede Kong Alexander den II Livet, ved at styrte med Hesten, og hans Død blev, Signalet til store Ulykkers Tilfælde for Schottland, da Stridigheder og Thronfølgen fulgte derefter, og Eduard L. II og III af Engeland anrettede store Ødeleggelser i Schottland. J Aaret 1388 stod det merkværdige Slag ved Ottetkorn eller ChewpChose mellem Schotterne og Englænderne. Aaret 1488 blev Kong Jacob II af Skottland myrdet ved en Rebellion af hans Undersaatter. J Aaret 1588 blev Dronning Maria af Schottland halshugget i Engeland, og den novervindelige Spanske Flaade adsplittet. I Aaret 1688 aftakkede Jacob VI i Schotland (den 2den i England), og Wilhelm I. besteg Thronen. J Aaret 1788 døde Prætendenten, Carl Stuart, den sidste mandlige Afkom af dette berømte Schottiske Huus og nu møder tillige i samme denne uheldige Tilfælde med Kongens Svaghed en Tid da Engeland har i Europas mørke Horizont saa stor Jndflydelse. Nu tales igien stærkere end tilforn og Bay rens Borttuskning, dog dennegang med denne Forandring: at Churfyrsten kun afstaaer det egentlige Bayern til Østerrig, men derimod beholder Pfalz, og faaer de Keiserlige Nederlande med Krone og Scepter. Man forsikrer at Freden mellem Østerrig og Porten samt hele Europas Rolighed dependerer deraf. Jfølge deraf skulle Hertugen af Toscana blive Romersk Konge, hans Søn, Erkehertug Franz, bliver Hertug af Bayern og Østerrig over Ems. Følgelig blev Beyern udafhængig fra det Østerrigske Monarchie og fik sin egen Regent. Spanien skal for denne vigtige Sags Skyld sende Gesandtere til adskillige Europæiske Hoffer og ville vende Hundrede af Milioner derpaa Generalstaterne vil man bevæge, til det nye Belgiske Kongeriges Forøgelse, at aftræde visse Districter ved Scheiden, for hvilke Spanien skal holde dem skadesløs. Keiseren skal blive godt skadesløs ved nogle Tyrkiske Provinse. Tiden vil vise, hvorvidt dette kommer til Opfyldelse.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-01-23
Prædikanterne paa 3die Søndag efter Hellig Høymesse. tre Konger. Aftensang. Trinit. K. Hr. Provst Claussen Hr. Beck Michael K. Hr. Provst Hasse (dansk) Hr. Fenger
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-01-23
Bekiendtgiørelser. En Student som har taget sin Juridiske Exammen ønskede den Practiske Øvelse ved at tiene hos en civiel Embedsmand. Det er ham ligegyldigt, enten denne Mand tiener Satens høyere eller mindre Embeder, og hvad Løn han byder, da han vil tiene meere, for at vinde Jndsigter, end Formue. Hr. Lund, som opholder sig i Horsens, giver nærmere Anvisning.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-01-23
Anmeldelse om en Dansk Oversættelse af den Preussiske Konges Frederik den 2dens efterladte Værke, som udgives paa Untversitetets=Boghandler Christian Gottlob Profs Forlag.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-01-23
Den store og uforglemmelige Konges Værker ere nylig udkomne i Berlin i 15 Bind paa Fransk, tilligemed en Tydsk Oversættelse deraf. Man finder heri: 1. Min Tids Mærkværdigheder. De indeholdHistorten om Stats= og Krigs=Begivenhederne fra Aaret 1740 indtil den Dresdenske Fred. 2. Historien om den syvaars Krig. 3. Historien om Begivenhederne efter den Hubertsborgske Fred 1763 indtil Pohlens Deling 1775, i tre Afdelinger, om dette Tidsrums Politik, Financer og Militairvæsen; fremdeles Efterretninger om de vigtigste Tildragelser fra Aaret 1774 til 78, Mærkværdigheder ved Krigen 1778, og endelig den i Anledning af denne Krig førte Brevvexling imellem Keiseren, Keiserinden og Kongen. 4. Et Forsøg og Regieringsformerne og Regenternes Pligter. 5. Undersøgelse over Systemme de la Nature. C. Anmerkninger over samme Skrivt. 7. Om det Uskadelige i Forstandens Vildfarelser. 8. Tre Samtaler i de Dødes Rige, imellem Prinds Engen, Mylord Marlvorough og Fyrsten af Luchtenstern, imellem Hertugen af Choiseul, Grev Struense og Sokrattes, og imellem Marcus Aurelius og en Barfod=Munk. 9. Tre Bind Poester. 10. Forberetning til Henriaden.