Københavns Adresseavis, 1760-04-28
Da jeg med stor Fornøyelse haver erfaret og fornummet hvorledes de af mig sammenskrevne faa Patriotiske Linier, ere ey alleneste gunstige blevne mod tagne, men endog med lige saa ster Fornøyelse og Begierlighed giennemlæste, som de af mig ere skrevne, hvorfor jeg seer mig forpligtet til, nogenlunde efter Løfte tydeligere at forklare og explicere samme mit Foregivende, hvorfor jeg for denne Sinde vil først fremvise, den udi vores Riger og Lande forefundne rige og overflødige Allun=Jord, hvor importable og profitable den er frem for den udi andre Lande &c. Dernest og korteligen fremvise Differencen paa deres og vores udfordrede Bekostningers Bestridelse. Jeg vil derfor alleneste, for at undgaae al Vidtløftighed, alleneste ligne et Allun=Verk mod det af mig projecterede, og vil altsaa af alle kuns tage det som er os nærmest, hvorfra vi og, især udi Kiøbenhavn og Siælland, faaer vores meste Allun, nemlig Andrarums Allun=Brug, som ligger udi Skaane. Samme Allun=Brug fabrieverer og virker sin Allun af den der paa Stædet forefundne Ertz, som med stor Møye maae brydes, af og imellem Steenklippen og Jorden, hvortil ey alleneste mange Mennesker udfordres, som jeg øiensynligen haver seet at den meste Tid 50 Arbeydere maae dagligen alleneste arbeyde paa, at skille Jorden og Steenen fra den rette Ertz; Saa og dertil udfordres mange JernPikker Kiler, Hammerer og Stænger eller saa kaldede Koeføder, tillige med mange Mennesker, som samme Ertz, efter at den er brudt af Gruben igien maae knuse og slaae udi mindre Stykker, paa det at den snarere kand blive brendt og beqvem til at legges paa Rusten, hvortil og ey en liden Qvantitet Brende, behøves, eftersom Ertzen parion maae være saa meget brendt, indtil at den gandske er bleven rød og adskillig udi sine Tavler, da den tilforn var gandske sort og compact, da derimod vores af Gud og Naturen forundte riig Allun-Jord er næsten strax beqvem til at legges paa Rusten; saa at man med 8 a 10 Mand kunde dagligen forrette det samme, som de der dagligen maa behøve 50 a 60 Mænd, ja vel meere, og dog med god Gevinst samme bestride, jeg skal, om behøves, give ved Udregning tydeligere Differencen paa Bekostninger saa vel om det til deres Brugs Ertz Brydelses udfordrede Jern, Daglønnernes, Brendes &c. mere Bekostning, end som vi derimod haver mindste Skilling at udgive dertil. Jeg kand med saa meget mere Føye kalde og give vores Allun=Jord Navn af rigere og profitablere; ey alleneste af foranførste Aarsag, men især fordi jeg ved Experimenter, ja endog ud nogle lærde Mænds Precent haver gjordt Prøve derpaa, og det saa upartisk, at efter at jeg havde taget en lige stor Qvantitet af den Svenske og Nørske Al lun=Ertz, tillige med samme Qvantitet af den Bornholinske og Jydske Allun=Jord, og efter at jeg havde samlet af hver Sort sin (af mig saa kaldede) Lund, lod jeg de tilstædeværende omtuske og udi andre Kar slaae, efter Behag enhver Sort for sig, dog saaledes at deres Nota dem men mig ubekiendt, efter at det nu var færdig og raffineret, og vi med Vægt eftersaa hvad enhver Sort havde givet igien, saa befandtes efter de res Nota, at, for Exempel, af lige Qvantitet importerede den Norske 15 Lod, Svenske 17 Lod, Bornholmske 21 Lod og den Jydske ved Frideritz 25 Lod, af dette nu anførte lader jeg enhver dømme, om jeg ikke med billighed haver Aarsag at kalde det den rige og profitable Allun=Jord. Desforuden er denne min ringe Mening ikke lidet bleven forøget formedelst en vis lærd Kk2. lærd Mands Beskrivelse og indgivne Betragtninger til en fornem Herre udi afvigte Aar, efter at han, ved sin Omreise her udi Riget, med stor Forundring og Admiration havde beskuet, undersøgt og erfaret, ved Frideritz, at der laae nedgravet en utallig Rigdom, som med liden Møye og Bekostning kunde komme for Lyset, og ey alleneste kunde være Kongen, Landet og mange utallige Mennesker til stor Fordeel, men endog store ja mere end utrolige Penge blev ved den Leylighed udi vores egne Lande og Riger, som best kand fornemmes naar man alleneste vil eftersee hvad stor Summa der udi ethvert Aar for Allun og Victriole er kommen udi Deres Majestæts Told=Cassa, og især nu paa nogle Aar da allehaande Silke, Klæde og uldne Fabriqver Silke og uldne Farverier, tillige med forønskelige Cattuns=Trykkerier a. er formedelst vores allernaadigste Konges høypriselige Omhue, kommen udi særdeles forønskelig Flor og Tilvext, hvortil overflødigere behøves baade Allun og Victriol. Saa og kunde vi, fordi at vores Allun=Jord giver des overflødig gere og rigere af sig; ey alleneste sælge den for langt ringere, end som vi den nu maae kiøbe, og som ud hvert Aar er bleven dyrere og paasat (som daglig Erfarenhed udviser) eftersom de udi Sverrig fornemmer, at vi her udi Riget er særdeles trængende dertil, og af os en langt større Qvantitet behøves nu end som for 8 a 10 Aar siden; men endog kunde med Tiden igien indhente fra andre Lande noget af det som vi udi saa mange Aar haver udgivet, og som ufeylbarlig skeede, eftersom vi kunde enddog med god Gevinst sælge det langt ringere end andre, hvorved og vores Negotie ikke vilde lidet florere; thi at i Stæden mange af vores Skibe nu maae tage en stor Deel Baglast ind naar de skal til adskillige Stæder og Lande; eller og saadan, ne Varer, som fra fremmede Stæder bliver her indbragt, saa kunde de nu udføre vores egne Producter, hvorpaa ey alleneste kunde profiteres, men endog vores egne Penge kunde blive udi vores Lande, eftersom de formedelst Varers Omtuskning mod Varer kunde af giøre samme. Jeg skal ved en anden Leylighed endnu bedre fremvise hvor stor Profit vores Land kunde have af samme Fabriqves Anlæggelse &c. Ey at melde om hvor stor Nødvendighed Allun er udi ethvert Land; thi jeg troe, neppe, at der er mange Professioner til, som jo ikke trænger til og maae bruge Allun, som dagligen erfares. Jeg vil og ikke heller handle om (som dog kunde være tienlig for desto tydeligere at fremvise Profiterne.