JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-04-12
Mandagen den 19 April førstkommende, Kl. 10 Formiddag, foretages offentlig Auction i Frørup Præstegaard over endeel Jndboe, Meierieredskaber, Snedkerværktøi, to Vogne, to Plove, to Harver, 5 Heste, 11 Stkr. Qvæghøveder, nogle Faar og Sviin m.v., afg. Forpagter S. Sørensens Stervboe tilhørende; hvilket herved bekjendtgjøres. Windinge Herredskontoir, Nyborg den 10 April 1850. G. H. Moltke. Paa Grund af min Bortreise her fra Provindsen næstkommende 1 Mai, anmodes Alle og Enhver, som muligen maatte have noget at fordre hos mig, behageligen derom inden benævnte Tid at underrette mig, for derefter at modtage Afgjørelse. H. Rahlff. Brahesborg den 9 April 1850.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-04-12
Ved Proklama, som læses ved Odense Byetingsret og ved den Kongelige Lands=Overret, samt Hof= og Stadsret i Kjøbenhavn, ere Alle og Enhver, som maatte have noget at fordre i Stervboet efter den her i Byen afdøde Margrethe Dorthea Schmidt, fød Buch, som først har været gift med Simon Henrich Gragei Eckernforde og nu var Enke efter Hans Christian Schmidt, Besidder af Landstedet Tordschell i Angelen, indkaldte med 12 Ugers Varsel, ifølge Plakaten af 2 Juni 1819, til at anmelde og legitimere deres Krav for undertegnede Skifteret. Da Arvingerne i dette Boe ikke alle ere Skifteretten bekjendte. saa ere disse tillige, i Overeensstemmelse med Forordningen 5 Juli 1822, med Aar og Dags Varsel indkaldte til at melde sig og legitimere deres Arveret. Dette bekjendtgjøres herved trende Gange efter hinanden i den danske Statstidende, Fyens Stifts Aviser, Altonaer Merkur og Husumer Ugeblad til Efterretning og Jagttagelse for alle Vedkommende. Odense Raadstue den 10 April 1830. Borgmester og Raad. Et Partie maskinrenset Kornvarer af circa 1800 Tdr. toradet Byg og 2400 Tdr. Havre, som er oplagt paa Magasinerne i Rudkjøbing, de grevelige Langelandske Besiddelser tilhørende, bliver Onsdagen den 28 April førstkommende, om Formiddagen Kl. 11, stillet til Bortsalg ved offentlig Auction paa Rudkjøbing Raadhuus, efter de Konditioner, som da ville vorde bekjendtgjorte. Bojesen. Tranekjer den 5 April 1850.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-04-12
De, som haver noget at fordre efter den udi Warde Kjøbstad ved Døden afgaaede Smedesvend H. S. Hendrichsen, født her i Byen, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel at møde hos Undertegnede, for at anmelde om de have noget at fordre udi ommeldte Boe. Svendborg den 50 Marts 1830. Nelleman.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-04-13
Nr. 55. 59 Aargang. 9 Stifts vens privilegerede. Kongelig allene 3 Avertissementstidende. Adresse -Avis og slog 13 April 1830. Tirsdagen. overalt i de danske Stater. Forsendes med Brevposten, Redigeres, trykkes og udgives i Odense af Søren Hempel, Kancellieraad.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-04-13
Jndhold. Udenlandske Blandinger. - Fædrelandet. Videnskabelighed. Tildragelser. Blandinger. Langeland. Nyborg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-04-13
Udenlandske Blandinger. Storbrittannien. Paa den spanske Regjerings gjentagne Forestilling har Kommandanten i Gibraltar ladet den imellem Staden og den spanske Grændse liggende Landsbye, den neutrale Leirst kaldet, aldeles nedrive.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-04-13
Spanien. Efter Forlydende giver den unge Dronning allerede Kongen Haab om en Arving.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-04-13
Den 12 f. M. ankom den franske Post 16 Timer sildigere end sædvanlig til Madrid, hvilken Forsinkelse hidrørte fra, at den var plyndret nogle Mile fra Hovedstaden af en Røverbande, som var tilhest og 15 Mand stærk. Tre andre Vogne med Reisende, som fulgte efter, havde samme Skjebne. Med deres Godser have Dominikanerne nu ogsaa tabt alt Haab om at faae Jnqvisitionen atter indført i Spanien. Det behøves heller ikke, aldenstund de langt snuere Jesuiter ere i Velten.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-04-13
En i Madrid etableret Pariser Boghandler søgde om Tilladelse til at maatte indføre en af ham udgivet ny Samling af Kirkefædrene; men aldrig saasnart havde Kongen erfaret det, før han forbød Jndførsel af alle udenlands trykte religiøse Bøger i Spanien, i hvilketsomhelst Sprog de end ere forfattede: Nederlandene. Regjeringen paa Batavia har udsat en Belønning af 20,000 Piastre til den, som bringer den nu som landflygtig omvankende javanske Fyrste Diepo Negorodød eller levende. - Han maa da ikke være legitim Hersker, Den 24 Marts blev Hr. Potter, Thielemanns og øvrige anklagede Deeltagere i den, store Sammensværgelse, som dog ikke har Sted udenfor de bekjendte Avis=Artikler, førte fra Arresten over Gaden til Fods, for at forhøres af Assiseretten. Da de ikke ere beskyldte for at have stiftet noget Komplot, men kun at have ægget dertil, vil deres Straf i det høieste blive Fængsel fra 5 til 10 Aar. Den brændemærkede Libri Bagnand vil derimod have Fængsel, paa Livstid anseet som en Benaadelse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-04-13
Frankerig. Pariser Tidender gjøre sig lystige over de engelske Journalisters Lettroenhed, som fortælle om et Mord forsøg paa Kongens Person med alle Omstændigheder. Stedet skulde have været St. Germainskoven og Gierningsmanden en Livgardist, som, efterat have forfeillet Stødet dræbte sig selv, idet han sagde: "Det vil lykkes en Anden bedre end mig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-04-13
Jtalien. Der tales alt mere om en i Neavel udbredt Misnøie fra de høieste Stænder ned til Lazaronis, og hvorved Man, ligesom i Nederlandene, seer Kleresiet og Liberalismen række hinanden Haanden. Maaskee har det Rygte, at Kongen er sat i Ban, fordi han ikke vil beqvemme sig til at sende den hellige Fader en hvid Hest aarlig, som Tegn paa det gamle Lehnsherredømme over Neapel, ogsaa bidraget til denne Gjæring. Schweitzer=Regimentet Wald er formedelst Klammerie med den neapolitanske Garde forlag til Capua.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-04-13
Tydskland. Efter Forlydende er der endnu bevilget Hertugen af Brunsvig en Frist af tree Uger til at opfylde Forbundsforsamlingens Beslutning. Skeer det endda ikke, skulle 6000 Mk. sachsiske Tropper besætte Hertugdømmet, eller rettere Hs. Durchlauchtigheds Domainer. Man taler ogsaa i Brunsvig om en projetteret Formæling med Hertugen af Orleans's anden Datter, som Aarsag til Hertugens forlængede Ophold i Paris.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-04-13
Østerrig. Det nye 4 Procent Laan af 20 Millioner Gylden er nu sluttet med Rothschild og flere Huse, og af Statsgielden foreløbig opsagt en Sum af 10 Millioner, der forrentedes til 5 Procent.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-04-13
Fra Wien er en Afdeling af Bombardeer= og Raketkorp. set med Brandraketter og andre Beleiringsredskaber afgaaet til den kroatiske Grændse, for med Portens Samtykke reent at udrydde de overhaandtagende Røverreder i hine Egne. Preussen. Hr. Rivalliere v. Frauendorfs Memoire til Kongen, hvori han beskylder Ministrene og flere høie Statstjenere, skal efter Forlydende undersøges af Statsraadet og dets Svar offentliggjøres. Hr. Rivalliere er en indfødt Fransk, som havde insinueret sig ved Meddelelser af Napoleons Kabinet og Hovedqvarteer og i Aaret 1814 kom i Besiddelse af det store Gods Frauendorf i Neumark. Siden have hans Kreditorer gjort Jndførsel hos ham, og uagtet den udmærket skaansomme Behandling, der i Betragtning af tidligere Tjenester vistes ham, er det denne Sag, han stræber at fremstille som en himmelskrigende Uretfærdighed.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-04-13
Rusland. Den 26 Marts indtraf Keiseren igjen i høieste Velgaaende til Petersburg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-04-13
Grevinde Diebitsch=Sabalkansky er allerede død. Hun var en Datter af Feldtmarskal Barclay de Tolly. J det russiske Rige befinder sig efter den nyeste Tælling i Alt 422, 140 Jsraliter af Mandkjønnet. Af disse ere kun 5227 Handlende, derimod 413,607 Borgere og Haandværkere og 3606 Agerdyrkere. Qvindekjønnet er ikke regnet med, da det hverken kommer i Betragtning som Rekruter eller Skattepligtige.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-04-13
Den 18 Marts besøgde Hallil Pascha med hele Følge Bjergkadetkorpset i Petersburg og fandt sig saa tilfreds at han ved at indskrive sit Navn i Bogen for Fremmede tilføiede paa Fransk: jeg har været henrykt over Alt, hvad jeg her har seet." J Tegnet me, som var sat foran hans Navn, for at betegne Dagen den 6 (18) Marts, har Nogle villet finde de noget lignende tyrkiske Skrifttræk i Ordet Pascha.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-04-13
Sverrig. Pressefrihedens vakre Talsmand paa Rigsdagen, den berømte Bonde Nils Mansson, har af Frimurerlogen i Stokholm været indbudet til en Forsamling, hvori blev skjænket ham to Sølv=Pokaler af 208 Lods Vægt, hvis Værdie forhøies ved deres Ælde og prægtige Arbeide.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-04-13
Norge. Repræsentanten Provst Schytte har til Storthinget indgivet et mærkeligt Forslag om, at tage de paa sidste Storthing fremsatte høist vigtige Reservationer, samt de kongelige Anmeldelser, som foranledigede dem, under Overveielse, ifølge Repræsentanternes Pligt, at vaage over, at ingen af de konstitutionelle Magter overskrider de ved Grundloven betegnede Grændser.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-04-13
Amerika. Provindsen Orleans maa være et sandt Eldorado. J Fængslerne er ikke een Fange og den store Jury har hævet sit Møde, uden at have havt en eeneste Forbrydelse at paadømme.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-04-13
Fædrelandet. Videnskabelighed. Langfredag Middag Kl. 1døde Siellands Biskop, Dr. og Prof. Frederik Münter, Storkors af Dbr. Vort Fædreland har i ham tabt en af sine berømteste Lærde, der ved en Række af videnskabelige Arbeider, havde aflagt de gyldigste Vidnesbyrd om sin dybe Forsker aand, utrættelige Flid og Studium, og grundfæstet et Navn der var hæderlig kjendt og agtet i den hele videnskabelige Verden. Europa deler dette Tab. Men Fædrelandet beklager ogsaa ved hans Hedengang Tabet af sin første geistlig Embedsmand, der forenede Dannished og Retsind med sin store Lærdom, og derfor i høi Grad besad sin Konges og sine Medborgeres Tillid og Høiagtelse. - Münter var født den 14 Octbr. 1761 i Gotha, hvor hans Fader, den i Danmarks Kirkehistorie siden saa mindeværdige Dr. theol. Balthasar Münter, dengang var Superintendent, og deponerede ved Universitetet 1778. J sit 20de Aar reiste han paa Kongeligt Stipendium til Gottingen, kom efter et Par Aars Forløb tilbage, tiltraadte atter 1806 en Reise til Jtalien og Sicilien, blev efter sin Hjemkomst 1788 overordentlig og 1790 ordentlig Professor i Theologien, tog samme Aar den theologiske Doctorgrad, beskikkedes 1808 til Biskop i Siellands Stift og Ordensbiskop og udnævntes til Ridder, 1812 til Kommandeur og 1817 til Storkors af Dannebrogen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-04-13
Det i Paris under Hs. Kongel. Høihed Hertugen af Orleans Præsidium den 21 Novbr. f. A. oprettede Societs francaise de Statistique universelle tæller blandt flere af Europas udmærkede Videnskabsmænd vor fortjente Landsmand, Hr. Oberstl. og Divisionssadjutant J. N. S. v. Abrahamson, Kommandeur og Ridder af flere Ordener, blandt sine Stiftere.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-04-13
Flere af den i Skive nylig afdøde Distriktschirurg Sten gels mange Venner havde, til hans i Marts indtræffende Sølvbryllup, forberedet adskillige Festligheder, hvormed de vilde have glædet ham, da Døden grumt udrev ham af deres Kreds. Som barnfød i Odense, hvor han ogsaa lever i Paarørendes og Venners kjære Minde, har Man med varm Deeltagelse seet, hvor mange Stemmer, der ved denne Leilighed have ladet sig høre offentlig til den Hedengangnes fortjente Priis. Jblandt disse er et udmærket Mindeqvad af Digteren St. St. Blicher, som har følgende geniale Slutningsstrophe: Den Mand, for hvem saa mange Taarer runde, Var i sit Liv af Taarer ingen Ven; Thi standsed han og alle dem han kunde; Han glæded Andre her - Gud glæde ham igjen, Tildragelser. Jfølge de senere indkomne Beretninger om Orkanstormen Natten mellem den 3 og 4 d. har den efterladt de rædsomste Spoer af sine Ødelæggelser paa Strøget over Colland, Langeland (see nedenfor) og Holsten, saavidt Man endnu veed, især paa en Strækning af 5 til 6 Miles Brede fra denneside Eckernforde til henimod Neu minster. Fra Mariboe beskrives Uveiret saaledes: "Enhver befandt sig i den største Ængstelighed, da alle Bygninger, formedelst Orkanens Paavirken, rystede og lode formode, at de maatte styrte om. J et Øieblik opfyldtes Luften med Husenes Tage og næsten ingen Bygning blev ubeskadiget, hvorimod Mange styrtede sammen, flere Kreaturer dræbtes, og en betydelig Mængde store Bøge= og Egetræer rykkedes op med Rode. Den her i Landet anrettede Skade lader sig endnu ikke opgive; men at den er overordentlig stor, tør Man forsikre, thi endog Herredgaardsbygninger blæste om, hele Hollænderier dræbtes, Plantninger og Indhegninger ødelagdes, mange Kirker staae næsten uden Tage og mangfoldige fattige Familier, hvis maadelige Huse mindst kunde modstaae Orkanens Tryk, have deels mistet disse, deels faaet dem beskadigede i en saadan Grad, at de neppe lade sig udbedre. Dette, i Forbindelse med de flaae Kornpriser, den havte strænge Vinter og de maadelige Udsigter, hvad Vinterkornet saavelsom Vaarsæden angaaer, giver Anledning til meget alvorlige Betragtninger og Fremtiden." Næst at love en detailleret Beretning om Skaden i hele Landet, har den Lolland=Falstersk Avis begyndt saaledes med Mariboe: "Her bleve af Byens 199 Gaarde og Huse kun 3 a 4 sparede, da alle de øvrige leed meer eller mindre Skade. Mange Bygninger staae nu ganske uden Tage, og da Steen ikke er at faae paa denne Tid, ere Vedkommende meget at beklage. En fattig Vognmand havde det Uheld, at hans Lade= og Staldhuusstyrtede om, hvorved en Hest og et Faar dræbtes. 3 Fag Huus, tilhørende en Skomager, omblæste ogsaa. Kirken leed meget paa Taget. Mangfoldige Plankeværker og Gjerder kastedes omkuld og i Haugerne neve en Deel Træer og nogle Lysthuse ødelagte. J de kongelige Skove Bangs- og Nørrehauge herved Byen oprykkedes og knækkedes 20, tildeels store, Træer. Den hele Skade her i Byen ansættes til henved 2500 Rbd.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-04-13
I Kiel var Stormen saa voldsom, at erfarne Søemænd fandt den lignende Orkanerne i de tropiske Egne. J Staden selv bleve mange Bygninger, deriblandt Tagene paa Kirken og den akademiske Bygning, stærkt beskadigede; flere Skibe i Havnen drev for deres Ankere, men egentlig Skad leed kun Paketbaaden, Lykkens Prøve, som mistede sin Bogspryd imod et engelsk Skib. Sørgeligere lyde Efterretningerne fra Omegnen. J Skovene ved Düsternbrood, og Schrevenborn ere mange af de smukkeste Træer knækkede eller oprykkede med Rode. Flere af de anseelige Poppel træer i Knoop havde samme Skjebne; en stor Mængde Bo ligger, Lader og Stalde ere omkastede og Qvæget, som paa Augustenhof, ved Gottorf &c., ihjelslaget. Mange Møller, deriblandt Windebye og Botkamper, ere omblæste Vandet var saa mageløst udløbet i Havnen, at Man endnu Søndag Formiddag kunde see det fremragende Pæleværaf en gammel Dæmning fra ældre Tider, hvorom Sagnet kun endnu holdt sig. Som sædvanligt ved stærke Storme, ville adskillige Personer have fornummet Rystelser i Husene, hvorfra dog ikke lader sig slutte til egentligt Jordskjælv. I Jtzehoe rasede Uveiret saaledes, at kun faa Huse bleve ubeskadigede og i Haugerne omkring Staden bleve de tykkeste Træer brækkede. J Skovene paa Veien til Breitenburg viiste sig endnu mere Elementets frygtelige Magt, thi overalt saae Man omkastede Træer, ja i flere Landsbyer heel af Vinden omblæste Lader &c. J den om Aftenen forudgaaende Torden slog Lynilden ned i en Mølle i Bech og tændte, saa den størstedelen lagdes i Aske. Blandinger. Jmedens sidste Vinter i det hele sydlig Europa har været saa overordentlig stræng og vedholdende at Man knap erindrer sig dens Lige, har det Modsatte været Tilfældet paa Jsland. Jfølge de med det ankomne Post skib, som afgik derfra den 10 Marts, modtagne Efterretninger, skal denne af de tree sidste Aars milde Vintre i Jsland endog have været den mildeste. Kreaturene have hele Vinteren gaaet ude og Fiskerierne tildeels ikke været standsede, hvilket betydeligen bidrager til Landets Velstand. Høist ubetydelig Snee var falden, men strax smeltet, og den største Kuldegrad skal have været 3 Grader. Derimod har Landet været temmelig hjemsøgt af Storme.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-04-13
J Roeskilde er paagreben en Person, hos hvem befandtes 12 Stkr. falske Markstykker. Man har saaledes Grund til at forvente, at en Falsk Mynt enten deri Byen eller i Nærheden vil vorde opdaget. Stykkerne ere særdeles godt eftergjorte, og vanskelige at kjende fra god Mynt, undtagen enten paa Klangen eller naar de ere slidte; thi da bliver Kanten hvid. Langeland den 3 April 1850. Natten imellem den 3 og 4 April rasede et frygteligt Stormveir over Langeland, især dets sydlige Deel. Træer oprykkedes med Rod, Huse omstyrtede, ruineredes, aftækkedes og beskadigedes meer eller mindre. Blandt de mange mishandlede Steder leed især Maglebye Præstegaard, hvor de fleste og bedste Oekonomiebygninger rumeredes, og 2 store af ny for kort Tid siden opførte Bygninger nedkastedes og sønderbrødes af Orkanen. Skaden, som er foraarsaget paa denne ene Gaard, overstiger 1000 Rbd. Avlsgaardene Nordenbrogaard og Søvertorp leed og meget, og hele Bygninger omstyrtede der og mange flere Steder. Overalt paa Sydlandet tilføiedes Huse og Gaarde betydelige Tab. Overalt sees sammenfaldne eller sønderrevne Tage, og Trangen paa Langhalm er følelig. Skaden i det Hele kan ikke angives, men den er stor nok til at være et nyt Bidrag til at fremskynde den Aftagelse i Velstand, som her kjendelig spores. Man veed ikke, at noget Menneske tilsatte Livet ved Uveiret paa Landjord, men fra Søen befrygte vi sørgelige Efterretninger. Ved Hou, nord paa Landet dreve nogle Skibe paa Land, om noget forliste veed Anmelderen ikke. Nogle faa Kreature dræbtes af nedfaldende Bygninger, flere fremdroges levende af de sammenstyrtede Ruiner. Som nærmeste Anledning til dette usædvanlige Uveir bemærkes den pludselige Afvexling i Luftens Temperatur.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-04-13
Den 2 April F. Kl. 6. Barom. Thermom., Vind 28. - 2 1/2 R., N. O.S. O. 92. S. V. - - 10. 27, 7. L. S. Ved sidstnævnte Klokkeslet reiste Vinden sig til Storm, ledsaget af Torden, Lynild og Regnstrømme, voxte indtil Midnat, da den blev Orkan, aftog fra Morgen til Middag d. 4 April, da Vi havde en stærk Kuling af N. V. Barometret stod da 28, 1/2. Therm. - 32. Under Stormens Hæftighed sprang Vinden fra S. S. V. Vester om til N. V. - Der er Aarsag til at formode, at dette Uveir ikke har strakt sig meget vidt i samme Heftighed, som her. -
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-04-13
Ødelæggelsen paa Maglebye Præstegaard har, efter en særskilt Beretning, været frygtelig. En Ladebygning paa 24 Fag, 18 Alen bred, som med saa megen Flid og Bekostning blev af udmærkede gode Materialier opført i Aaret 1821, omstyrtede i et frygteligt Øieblik og blev saa sønderknuust, at kun faa af Levningerne igjen kunne bruges. To Trediedele af en i afvigte Sommer opført Staldlængde ligger ligeledes sønderknuust og ødelagt. Flere Fag af en anden gammet Bygning ere sjunkne til Grunden, Kornladen staaer faldefærdig og holdes allene opreist ved Støtter. Stuebygningen er ogsaa meget ramponeret paa Taget; ci at tale om den skrækkelige Livsfare, hvori Præsten med Familie og alle Gaardens Folk svævede, da de maatte befrygte, at Huset, hvori de befandt sig, hvert Pieblik vilde styrte sammen over dem. Dette Uheld er saa meget beklageligere, naar betænkes de store Bekostninger, nærværende Præst der paa Stedet, Hr. Ortmann, har maattet anvende, for at forbedre sin Boepæl. Disse ere nu ligesom spildte, og alt det fuldført Arbeide tilintetgjort i eet rædselfuldt Øieblik. For Luernes ædtlæggelse yder dog Assurancen nogen Opreisning, med ikke for Vindens Rasen. Udsigterne maatte derfor være heel nedslaaende, hvis Haabet og Menneskevenners Velvillie og deeltagende Hielp ikke var tilbage. Og at den i dette Tilfælde ydes en værdig Familie, veed ogsaa Enhver, der har kjendt Hr. Ortmann som en agtet og retsindig Embedsmand, fra den Tid han var residerende Kapellan ved St. Knuds Menighed her i Odense, hvorfor sikkert Mange ville søge at lindre Mandens uforskyldte tunge Skjebne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-04-13
Nyborg den 7 April 1830. Pakkeposten fra Sjælland ankom først hertil Søndag Nat Kl. 3, formedelst den stærke Storm Pakkeposten fra Hamborg maatte opholde sig her 5 a 6 Timer formedelst et saa usædvanligt lavt Vande, at hverken Dampskibet eller Færgejagterne kunde komme fra Broen. Den stærke Storm har ogsaa foraarsaget, at 2 Jagter, Birgithe Christin og Anne Cathrine, Natten imellem den 3 og 4 dennes dreve Land ved Slipshavn og fik et saa betydeligt Læk, at Ladningerne staae reent under Vand. Den ene er hjemmehørende paa Fehmern og den anden i Eckernforde, begge bestemte til Bergen. Ved Biskop Münters Død. I femti Aar vi saae ham vidt og herlig For Lysets Rige mellem os at virke. Snart lod han Skabningen forkynde Gud Og talte med Begeistring til Fornuften, Snart viste han os Dogmernes Forvanskning, Til Forsvar for saa mangen udraabt Kjetter. Med dybe Grandskerblik han bladed helst J Kirkekrøniken, og mørke Punkter Oplystes jevnligen af ham deri.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-04-13
At vor Befrielse fra Hedenskabets Vildfarelser og Pavedommets Aag.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-04-13
At Frihedskampen i den danske Kirke, Pragmatisk udført, nu af Hver kan læses, Er hans Fortjeneste. Ja ham, som var J ingen af Europas Lande fremmed, Som syslede med fjerne Oldtids Minder, Snart fra Persepolis, snart fra Karthago, Og Sammothrace, som afsagde Dom J Tvist om længst forsvundne Rigers Mønter - Var Fædrelandet fremfor Alt dog kjært: Her virkede han ved Skrift og Tale, vakte Deeltagelse i Videnskab og Kunst, Veiledte, fremhialp mange Yngres Flid, Her sad han paa de Lærdes Bænk, hvor villig Enhver indrømmede ham øverst Plads, Men selv han satte sig dog altid nederste Thi var han stor som Lærd, og høibegavet, Han var ei Mindre ved Beskedenhed, Og hver et ædelt Hjertes Egenskab. Han savnes derfor nu i geistlig Kreds, Hvor han var elsket som den gode Hyrde; Og medens vi, hans efterladte Venner, Vort Suk med Fædrelandets Klage blande, Vi kun i denne Tanke finde Trøst, En saadan Aand kan ikke undergaae.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-04-13
AVERTISSEMENTS. Det har behaget Gud den 11 d. M., ved Døden at bortkalde til et bedre Liv min retskafne og trofaste Huustroe, Kirstine Felding, fød Larsen, efter over et halvt Aars Svaghed og Sygeleie, i sit Alders 70 Aar og 35 Aars Ægteskab; hvilket herved bekjendtgjøres fraværende Slægt og Venner. Werninge Degnebolig den 12 April 1830. J. C. Feldig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-04-13
At det har behaget det alvise Forsyn den 11 April, i en Alder af 57 Aar, efter et Aars Svaghed og senere tiltagende Sygdom, at kalde til et bedre Liv min agtede og elskede Mand, Stiftsdyrlæge og eligeret Borger Peter Michelsen, min og vores talrige, tildeels endnu uforsørgede Børns Forsørger, kjerlige Mand og Fader, dette bliver veemodsfuld anmeldt for Familie og Venner af hans dybtsørgende Enke. Fred være med den Ædle, M. sal. Michelsen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-04-13
De særdeles ærede Beboere i Skibhusene vilde herved modtage min og Kones oprigtigste Taksigelse for den ædle Velvillie og sjeldne Godhed, hvormed de saa ofte som os imøde under mit Ophold der som Lærer. Aasum den 12 April 1830. M. M. Pagh.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-04-13
Skipper N. H. Andresen afgaaer sidst i denne Uge til Kjøbenhavn og medtager Fragtgods og Passagerer. Skibet ligger i Bassinet. Brown.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-04-13
Undertegnede uden Møllebroeport modtager til Blegning. Odense den 13 April 1830. N. Nielsen.