JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-01-01
Jeg tillader mig desaarsag at anbefale Fabrikkens Tobakker, samt derhos at bemærke: at den fremdeles vil vedblive at føre Navn af P. Funders Tobaks fabrik, og at følgelig det forhen brugte Privilegii=Stempel uforandret vil blive afbenyttet. Aarhuus, den 31te Decbr. 1829. Th. Funder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-01-01
Christiansfeldter Læder og Skind, Stærk og godt Saalelæder, dito Bindsaalelæder, Fahllæder, store og smaae Vexlæderskind samt sorte Skind, faaes billigst muligt hos R. C. Lemmich.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-01-01
Flere Sorter Kjøbenhavnsk Øl faaes hos Under Marcus G. Bech. tegnede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-01-01
Stedet for Enden af Bedstuegaden som beboes af Mad. Hoff er til Paaske Flyttetid at faae til Leie. Accordt sluttes paa Stedet med Stolemager Bache. Tidende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-01-01
Hesteelskere og Landmænd. 1ste Hefte 1830. er udkommet og faaes hos Jessen og Varderg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-01-02
J mine Øine er en Gardeofficeers Kjole ikke meere værde end en Jnvalids."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-01-02
Pariserbladet Figaro fortæller følgende høistbesynderlige Begivenhed, der fornylig skal have tildraget sig Broderen til en ung Dame, som for kort siden var bleven gift med en meget fornem og riig Mand, som alle rede havde mistet to Koner, kom tilbage fra en Gesandt skabspost i Tydskland. Hans Søster kunde ikke noksom skildre ham sin Lykke, og hvor opmærksom hendes Gemavar imod hende, kun havde han en underlig fix Jde han vilde absolut, at hun skulde lade sig - indsye. Broderen forundredes over dette besynderlige Jndfald. Hr. v. - opfyldte alle sin Gemalindes Ønsker, derfor troede hun ogsaa at maatte finde sig i hans Luner. For dog at sikre sig mod enhver mulig Overdrivelse skjulte hun sin Broder i et lidet Toiletkabinet ved Siden af sit Sovekammer. Jndsyeningen begyndte; der herskede en ib Taushed, kun hørtes Fruen sige: "Hvad, ogsaa A mene?" og Dramaet fortsattes. Fru S. begyndte derpaa at lee, og Broderen ligeledes, dog gandske stille, for ikke at forstyrre den latterlige Scene, da hans Søster, var en meget munter Kone. Men Latteren blev stærkere og stærkere, indtil den pludseligt ophørte. To, tre, fem Minuter gik hen, da styrtede Broderen ind i Værelset, som Svogeren idet samme fløi ud af med et Forfærdelsesskrig. Hans Søster var - død - af Latterkrampe. Hendes Mand havde kildret hende saalænge under Fødderne indtil hun havde opgivet sin Aand. Paa samme Maade skal han have ombragt begge sine første Koner. Den afskyelige Morder blev greben just som han var ifærd med at flygte, og sidder nu arresteret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-01-02
J Philladelphia skal være udbrudt en Proces af et gandske eget Slags. Af de to sammengroede Chinesere, Chien og Teng, som have hver sin Overkrop, men kun et Par fælleds Been, gav den Første en Besøgende, der klemte ham noget stærkt i Haanden, et saa vældigt Øresigen, at han faldt overende. Denne klagede og paa stod Chien arresteret; men Teng protesterer imod at gjøre Følgeskab i Fængslet, og har antaget en Advokat.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-01-02
Sagen er interessant.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-01-02
Major Read i Dorchester har nylig gjort et Mirakel, der næsten kan maale sig med Fyrst Hohenlohes.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-01-02
Et ungt Menneske paa 20 Aar havde gjennemstreifet flere Egne af Engelland som Tigger; han havde et Dokument hos sig, der godtgjorde, at Algiererne havde udskjaaret hans Tunge. Man bragte ham til Majoren, og see! i faa Minuter talte han meget flydende. Men til Mirakelkurens Fuldstændighed blev det imidlertid anseet fornødent, at sætte ham i Tugthuset, hvor en Smule Motion i Trædemøllen skal hielpe paa hans Sundhed. Dette Menneske forstod at skjule sin Tunge saa kunstigt, at han skuffede endog den Klogeste.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-01-02
Paven har udstædt et Edict mod Gudsbespottere. Enhver som kan angive en saadan faaer 10 Aars Aflad. Gudsbespotternes Straf skal være, den mildeste: at blive pidsket ved Kirkedøren, den strengeste: med gjennemstunget Tunge at sendes paa Galeierne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-01-02
Ved en Henrettelse nylig i Chalons værgede sig Deliqventen saaledes, at Skarpretteren maatte bruge al sin Styrke for at trykke hans Hoved ned under Guillotinen. Men i samme Øieblik faldt Øxen, og afhug tilligemed Synderens Hoved ogsaa Skarpretterens Arm.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-01-02
J Rouens Hospital befinder sig for Tiden et Menneske, ved Navn Lambert, der efter en svær Blessure som han fik i Slaget ved Austerlitz, holder sig for død, og troer, at hans Legeme ikke er Andet end en eftergjort Dukke. Ofte er han i hele Timer gandske ubevægelig, stundom vil han ikke engang spise; Stik, Sennepsplastre a. føler han slet ikke, hans Hud synes at være uden al Følelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-01-02
J Lille viste forleden to kæmpestærke Mænd deres Kunster paa Theatret. En af dem hang med begge Been paa et høit Stellads og holdt den Anden i Tommelsinge ren. Saaledes svævede Begge frit i Luften, men Bielken gik istykker, og begge Mændene styrtede ned, dog uden at brække Halsen; hvorimod de næsten ihjelsloge en stakkels Musikanter. Sammesteds var nylig en stor Jldebrand, som var opkommet ved 25 Pd. brændte Kaffe bønner, som man havde pakket gandske hede ned i en Boutikskuffe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-01-02
J Offenbach har tildraget sig den sjeldne Begivenhed, at en Dræbt ikke er at finde, skjøndt Morderen er opdaget og har tilstaaet Misgierningen. Mordet er skeet ved St. Hansdagstid i Nærheden af Rumpenheim. Deliqventen veed ikke at angive meere, end at han havde myrdet en Mand som laae og sov ved Landeveien, og som han fratog omtrent 100 Rd. Efter Paaklædningen saahan ud til at være en Møller.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-01-02
Paa Dandseboderne i Paris er der en meget uanstændig Dands i Brug som kaldes la chahat eller la cancan, som Politiet gjør sig al Umage for at standse; det var for den at en Pyntejomfrue, som kaldtes den smukke Rosalie, nylig blev dømt. Atter senere er en ung Mand af god Familie, som er bleven truffet i denne Dands, bleven dømt til 14 Dages Fængsel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-01-02
J samme Stad fandt nylig en høist latterlig Bortførelseshistorie Sted. En irlandsk Adelsmand overtalte en ung Dame, som han gjorde Cour til, at flygte bort med sig. Han indfandt sig efter Aftale Kl. 12 om Natten og afhentede sin Elskede. Men paa den første Post station opdagede han, at han i Hastværk havde faaet Tanten istedetfor Niecen. Af overdreven Galanterie vilde han ikke træde tilbage, og - giftede sig med Tanten. I Jllighausen, i Schweitz, Kanton Thurgau, bragte en Mand sidstleden 25de Octbr. et gammelt Gevær løb hen til en Smed, for at faae det omgjort til et Brønd rør. Da Smeden, en aarig Mand, laae det i Jlden, gik pludseligt et Skud løs deraf, som traf hans 30aarige Søn i Underlivet saaledes, at han døde to Timer derefter. Det Mærkeligste er, at Skuddet maa have sat i Røret siden den sidste Landfogedshylding, altsaa 4 til 6 Aar førend den Ulykkelige blev født, og siden den Tid havde Løbet ligget mellem gammelt Jern. To Dage førend sin Død havde samme Smedesvend frelst et Barn fra at drukne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-01-02
Fra Wien fortælles følgende som et Beviis paa den østerrigske Regjerings Retfærdighed og Mildhed selv imod Forbrydere. En fornem Arrestant, hvis Forbrydelse er af den Beskaffenhed, at han maa miste sit Adelskab, men endnu ikke har faaet sin Dom, fortroede sin Sagfører, at han i endeel Aar havde levet i den nøieste Forbindelse med en Pige som havde 3 Børn ved ham, og at han ønskede at kunne gifte sig med hende førend hans Dom blev fældet, for at hans Adelskab kunde gaae over paa hans Børn. Sagen blev indstillet til Keiseren, som tillod Manden, da han endnu ikke var dømt baade at gifte sig og legitimere sine Børn. Parret blev viet i Fængslets Kapel, hvorpaa Ægtemanden gik til bage i sin Arrest.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-01-02
J Paris saae man nylig paa et Spadserested to meget fornemme Damer gaae med snevre Pantelons underen kort Silkepels; de vare af Bazin, gik ned til Støvlehælen, udskaarne paa Vristen, og paa hver Side holdte ned med en Guldknap.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-01-02
For at forebygge den i saa høi Grad skadelige Praxis af Barberer og ulærde Chirurger, der ere dresserede i en eller anden af Tydsklands medicochirurgiske Drivhuse, har den hannoverske Regjering, med Hensyn til Lægevidenskabens Standpunkt og Tidens Krav til Lægerne, i f. M. anordnet, at Enhver, som giver sig af med at kurere skal lovligen tiltales som Qvaksalver, naar han ei kan bevise, at han i 4 Aar har studeret Midicin og Chirurgi i Göttingen, hvilket Universitets Lærere ere ligesaa berømte som dets videnskabelige Anstalter. J Bremen har man atter opdaget en gruelig, hid til uforklarlig Forbrydelse. For omtrent 8 Uger siden blev der i en af Forstæderne fundet en gammel Enke myrdet i sin Seng. Paa samme Tid savnedes en Kone som boede i samme Huus, som derfor holdtes for at være Mordersken, og forfulgtes med Stikbreve. For nogle Dage siden bemærkede to af Huusbeboerne nogle Bundter Straa bag ved Skorstenen, trak dem frem og - fandt den savnede Kones Liig deri. Jngen veed Sammenhængen. Øvrigheden har udlovet 500 Rd. for Opdagelsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-01-02
Uventet er der kommet en Arv paa en halv Million til Lübeck. En ung Mand fra Hamborg, der hverken havde Forældre eller Sødskende, og var Eier af ovenmeldte Sum, havde i September Maaned skudt sig i Traveminde, fordi en Dame, som han var rasende forelsket i, ikke havde inviteret ham med til et Aftenselskab hos sig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-01-02
Det sidste No. af Leipz. Modezeitung fortæller, at den berømte Sangerinde Madm. Pasta er for i Vinter engageret i Kjøbenhavn. Men i Verona have 10 rige Herrer formaaet hende til at blive der i Karnevalstiden, hvorfore de have sikret hende 1300 NapoleonsNorer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-01-02
Aarhuus. Jdag giver det herværende Officeerkorps en Dine til Afskeed for den fratrædende Regiments=Commandeur, Hr. Kammerherre Oberste v. Wildenradt. Ridder af Dannebrogen, og til Velkomst for den ad interim allernaadigst udnævnte, Hr. Kammerherre Oberste v. Stemann, Ridder og D. M., af det holsteenske Landseneer regiment.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-01-02
Jdag Morges frøs det 13 Sr. Skonnerten som drev bort herfra med Jsen, ligger, som det synes, fast imellem Thunøe og Samsøe. Man kan netop see den her med blotte Øine. Tre Kjøbenhavnsposter mangle.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-01-02
Forlangt Jndrykkelse. En Røst fra Publicum til Fuldmægtig Rützov, Uagtet jeg vel rolig kunde have ladet Dem hvile paa Deres Laurbær, og heller ikke ønsker, at forstyrre Dem, Nydelsen af en vunden Seir, synes jeg dog ei at kunne tilbageholde Yttringen af min Utilfredshed over den Voxnæse, som De ogsaa har villet paasætte mig ved Jndrykkelsen i Aarhuus Stifts=Tidende No. 204, af Deres Brev til Pastor Asmussen i Them. Deres Hovedhensigt dermed skal fornuftigviis være, at overbevise Publicum om, hvor villig De har været til at tilgive Fornærmelser - men udenat kunne tillægge Dem større Roes derfor, end at De alene derved opfyldte Deres Pligt, og overbeviist om, at den Satisfaction, De forlangte, var fuldkommen Erstatning for hvad De havde tabt, maa baade jeg og vist flere af Publicum beklage, at De ikke havde indvortes Kraft til at practisere videre, i den Forsonlighed, som dog rimeligviis skulde udtale sig i hiint Brev. Thi ved Forligelsescommissionen var De jo ikke at formaae til Forsyning uden et blodigt Offer (Pengemulet) som jeg dog synes, det virkelige ærekjære Menneske maatte ansee for mindre, end en Æreserklæring fra en Mand, De ei kan nægte Deres Agtelse, om han endog i et overilet Øieblik havde fornærmet Dem, paa Grund af urigtige Anskuelser og af Mangel paa Sagkundskab. I hans Svar paa Deres omtalte Skrivelse havde han jo og tilbudet Dem en billig Erklæring, og bedre oplyst af det senere erhvervede corpus delicti, en fuldstændig Æreserklæring. Iøvrigt er min Formening: at Sagens Gang i det Hele, og den Publicitet De har givet den, viist ikke var det rette Middel til at vinde større Agtelse i det fornuftige Publicums Øine. Deres N. N.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-01-02
Bekjendtgjørelser. J det Øiemeed, at forskaffe Haandværkstanden Aarhuus Bye beqvem Adgang til saadanne Skrifters, Læsning, som deels kunne have gavnlig Jndflydelse paa de forskjellige Næringsdrifter, deels i Almindelighed befordre den aandelige Dannelse, og i Fritimer skjænke en behagelig og nyttig Tidsfordriv, have undertegnede Bestyrere af Aarhuus Stifts offentlige Bibliothek anseet det for hensigtsmæssigt, om der kunde oprettes en særegen dertil passende Bogsamling, hvorfra Haandværkere, under visse Vilkaar, kunde erholde Bøger tillaans. Efterat Sagen var forestillet Stiftets høi Øvrighed, har denne bifaldet Planen, og indvilliget at en Samling af Doubletter, som Stiftsbibliotheket, eier, maa anvendes som Grundlag for Jndretningen Herved, saavelsom ved nogle Gaver fra Private, er der gjort en Begyndelse til en Bogsamling for Haandværkstanden i Aarhuus Bye efter følgende Grundsætninger: 1) Den skal kun indeholde Skrifter, som kunne have Jnteresse for Haandværkstanden, dog ikke blosaadanne, som angaae Kunster og Haandværker, men ogsaa Skrifter der afhandle Materier af Religionen, Sædelæren, Historien, Geographien, Naturlæren og Naturbeskrivelsen. 2) Den forbliver stedse forbunden med Stiftsbibliotheket, opbevares i dets Locale, og bestyres af dets Direction. 3) Enhver Haandværker, som vil benytte Jndretningen, erlægger aarlig 1 Rbd. Seddel, som betales i tvende Terminer (Juni og December) men stedse forud. Jngen forpligter sig altsaa til at vedblive længere end et halvt Aar. Skjøndt den egentlig er bestemt for Haandværkstanden, og der ved Valget af Bøgerne bør tages særdeles Hensyn til denne Stands Fornødenhed, kunne dog ogsaa andre Borgere af Byen benytte den, naar de erlægge ovennævnte Contingent. 5) Alt, hvad der indkommer ved Contingenten, anvendes til Jndkjøb af passende Skrifter for denne Bogsamling. 6) Skulde en uformuende Haandværkslærling have Lyst til at benytte den, da kan han efter Mesteren Forlangende, naar hans Uformuenhed godtgjøres, gratis erholde Udlaan. 7) De Haandværkere, som ikke ere besatte, maa skaffCaution fra en bosiddende og vederhæftig Mand. Saasnart Erfaring lærer, at Jndretningen, efter disse Grundsætninger, kan trives og virke til sit Øimeeds Opnaaelse, skulle vi allerunderdanigst ansøg om at den, som en Underafdeling af Stiftsbibliotheket, ved allerhøieste Sauction maa sikkres en bestandig Vedligeholdelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-01-02
Bogsamlingens Forøgelse vil tildeels beroe paa den Deeltagelse, der vises den af Haandværkstanden. Dog nære vi ogsaa det Haab, at Medborgere udenfor denne Stand ville bidrage til dens Fremvæxt. De, som ønske at benytte den, melde sig hos Agent Røgind, som mod Erlæggelsen af 3 Mk. udstæder et Adgangsskort, som gielder for et halvt Aar. Bøgerne udlaanes hver Tirsdag og Løverdag Middag fra Klokken 12-1 i Stiftsbibliotheket under følgende Vilkaar: 1) Kun et større eller to mindre Bind kunne erholdes af Gangen. 2) Paa hvor lang Tid en Bog kan udlaanes bestemmes efter Størrelsen; dog bør Tiden ikke overstige 3 Uger. 3) De laante Bøger maa ingenlunde igjen udlaanes til Andre. 4) Bortkommer en Bog eller beskadiges den saaledes, at den bliver ubrugelig, leverer Laaneren et nyt Exemplar, eller betaler Bogens Værdie. Slet Behandling af Bøgerne i Almindelighed udelukker fra Brugen af Bogsamlingen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-01-02
Vi anbefale denne Indretning til vore Medborgere og især til Medlemmerne af Haandværkstanden, til hvis Gavn den fortrinligen er bestemt. Aarhuus, den 28de Decbr. 1829. Høegh Guldberg. Fleischer. Lindhard. J. Stougaard. Dr. Willemoes. Elmquist. Seidelin. J. Røgind. Blache.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-01-02
Tirsdagen den 19de Jan. førstk., Kl. 10 Formiddag, bliver det Stervboet efter Laurs Andersertilhørende Huus i Lillering, bestaaende af 10 Fag, med Haugeplads, stillet til offentlig Auction, der af holdes i selve Huset, og bliver, efterat Huset er solgt, forauctioneret det samme Boe tilhørende Løsøre, bestaaende af Borde, Stole, Kister, Sengeklæder, Gangklæder, Kiøkkentøi, 2 Køer, 4 Faar, 1 Vogn, 1 Plov og I Harve, noget Korn og Giødning m.v. Lysthavende indbydes. Hasle a. Herredscontoir, den 31te Decbr. 1829. Seidelin.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-01-02
At det høikongelige Rentekammer har overdraget Jagten paa Odder og Morsholt Byers Markers uindhegnede Lodder, til min Principal Hr. Major v. Holstein Rathlou til Stamhuset Rathlousdahl i 10 Aar, skulle jeg ikke undlade herved at gjøre offentlig bekjendt, da al uberettiget Jagen den i det nævnte Tidsrum, aldeles ikke vil taales. Petersminde, den 11te Decbr. 1829. Terndrup.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-01-05
Nyheder fra Adlandet. Tyrkiet. Nogle Dage før Russerne droge ud af Adrianopel holdt General Diebitsch en Maneuvre, over 15,000 Md. Jnfanterie og 1000 Md. Kavallerie, som, med 24 Kanoner, udførte adskillige Evolutioner. Alt Dagen efter Russernes Udmarsch rykkede tyrkiske Tropper ind i Adrianopel. Da ogsaa det ved Sophia opstillede Korps under General Geismar er brudt op af Donauen, saa er nu hele Veien mellem Belgrad og Constantinopel fri igjen. Paskaen af Scutari havde forlængst aaet Ordre af Sultanen, uopholdeligen at marschere hjem me sit Armeekorps, men endnu havde han ikke efterkommet den.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-01-05
Grækenland. Dette Lands endelige Skjebne med nes nu at være afgjort. Grev Matuschewitsch er med den i London afsluttede Protokol kommen til St. Peters borg, hvorfra man da kan vente, at Basunen til det gamle hæderkronte Folks Opstandelse snart vil lyde. OmGrækerstatens indre Forfatning meldes intet videre, end at Negroponte vil blive indbefattet deri. J Berlin vil man med Vished vide, at Prinds Johann af Sachsen har frabedt sig Grækenlands Krone, og at Prinds Leopold af Sachsen-Coburg nu er den Næste paa Valget.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-01-05
Spanien. Den 11te Decbr. holdt Kongebruden sit høitidelige Indtog i Madrid under 300,000 Menne. skers Jubel. En Fjerdingvei fra Staden modtoges hun af Kongen tilhest. Hs. M. reed fra nu af, som hendes første Ridder, paa den høire Side af hendes Vogn, begge Jnfanterne paa den venstre. Alle Husene vare smykkede med Topper og Blomsterguirlander. Den ung, Dronning er smuk og mild, og Folket lover sig meget at hendes Godhed. Madrid siges at være besøgt af 97,000 Fremmede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-01-05
Portugal. D. Miguel skal, som Rygtet siger, have Deelirium, og man frygtede (?) for hans Liv. Arbeiderne i Søearsenalet havde sendt to Deputerede (en Kal fatter og en Smed) op paa Slottet med den Besked, at hvis de ikke snart fik deres Lønning, saa forlod de Alle deres Arbeid. Finantsministeren saae ingen Udvei til at fyldestgjøre dem og Flere som vilde følge Exemplet, og har forlangt sin Afsked. Om Prindsesserne ere levende eller døde meldes ikke eet Ord, al Adgang til Slottet er spærret med tredobbelt Vagt. J Elvas har et heelt Regiment gjort Opstand mod D. Miguel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-01-05
Frankrig. J Berlin spaaer man det franske Ministeriums nærforestaaende Fald. En Hr. de Pasto ret er bleven udnævnt til Kantsler. Fra Advokat og Kammerraad har han opsvunget sig til Rigets høieste Værdighed, men der paastaaes ogsaa, at han isærdeleshed kan ikke sin Frues Jndflydelse for denne Gunst.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-01-05
Ogsaa en ny Politiechef er bleven ansat i Paris, hvor man i denne Tid har 7 Gr. Kulde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-01-05
Jtalien. Maria Louise af Parma har været Døden nær, men en lykkelig Krisis anseer man som hendes Frelse. Hun havde allerede gjort sit Testamente og indsat sin Søn, Hertugen af Reichstadt, til sin Universalarving.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-01-05
Engelland. Et uhyre stort svømmende Legeme, efter al Tilsyneladende levende, da det forandrer Stilling og Leie, har viist sig ved Dartmouths Havne munding, og vakt stor Bestyrtelse. Man holder det for den store Søeslange som for 2 Aar siden blev seet i Hondourasbugten, eller af de saakaldte Kraker, som Pontoppidan beskriver i sin norske Naturhistorie. Dens Ryg er grønligsort, bedækket med Skiel og Søegræs; Hovedet, eller det som man anseer derfor, løfter sig flere Alen over Vandet og giver uhyre Vandmasser fra sig. Fra alle Kanter strømme saamange Folk til for at see denne Leviathan, at der næsten ikke meere er noget Logis at faae i Staden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-01-05
Sverrig Norge. Under 7de Decbr. har det allernaadigst behaget Hs. Maj. at meddele sine Undersaatter den glædelige Efterretning, at Hs. K. H. Kronprindsessen befinder sig atter i en med Livsfrugt velsignet Tilstand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-01-05
Fædrelandet. Ved allerhøieste Resolution er Kammerherre Magnus Skeel Plessen, R. af D. &c., tilligemed hans Descendenter, optagne i den danske Lehns=Greve=Stand, og er det ved samme allerhøieste Resolution bestemt, at det Skeelske Stamhuus Fusing i Sønderlyng Herred, Viborg Amt, samt det Plessiske Fideikommis i Holsteen. og det v. Thinske Fideicommis sammesteds, saaledes som disse Eiendomme og Capitaler nu samlede besiddes af Kammerherre Skeel Plessen, maae som et greveligt For(C. T.) lods træde i Stedet for Lehnsgrevskab, Qvartals-Coursen for Januar, Februar og Marts Maaneder 1830 er uforandret den samme som sidst, nemlig 100 Sp. - 206 1/4, eller 1 Rbd. 3 s. S. og T. mod 1 Rbd. Sølv.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-01-05
Rhvn. den 26de Decbr. J Dag Formiddag før Høimesen var Bispevielse i Frue Kirke. Aarhuus Stifts nye Biskop og Superintendent, Dr. Mønster, R. af D. og D. M., indsattes i sit høie Hyrdekald af Sjellands Bisp Dr. Münter. Jntimationen forrettede Stiftsprovst Clausen. Efter at denne høitidelige Handling, som foregik i Choret, og overværedes af en stor Mængde geistlige og verdslige Honoratiores, var endt, holdt den indviede Biskop fra Prædikestolen en Prædiken, som i høi Grad godtgjorde den Berømmelse Hs. H. her har havt for sin Veltalenhed. Over totusinde Mennesker vare tilstede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-01-05
Universitetet vil med allerhøieste Tilladelse først i næste Aar holde en Sørgefest til Ove Mallings Minde. Talen vil, efter Sigende, blive holdt af H. H. Dr. P. C. Müller. Cantaten er forfattet at Ochlenschlager, og Musiken componeres i denne Tid af Prof. Weyse. (Lignende Fester ere i sin Tid holdte til Hertugen af Augustenborg, Biskop Balles, Moltkes, og Fleres Amindelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-01-05
Den mosaiske Menighed er omsider bleven enig om hvor dens nye Tempel skal opføres, hvilket vil blive i Krystalgade ved Stiftelsen Meyers Minde. Facaden, hvortil Tegningen er gjort af Prof. Hetsch, vil blive i en ædel, ophøiet Stiil. Tempelets indre Dekoration, siges at skulle blive omtrent som i den Münchner Synagoge. Arbeidet vil begynde til Foraaret, og troes at kunne fuldføres i et Aar.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-01-05
J Mandags Aftes udbrød en voldsom Jld i en paa Blaagaards Jorder for ikke længe siden opført Bygning, som i mindre end en Time lagtes i Aske. Brandfolkene vare netop komne til Byen da Brandraabet atter (Kl. 12) satte Jndvaanerne i Skræk. Hos en Snedker i Dr. Tvergade var der kommet Jld i en Trappe, saa nogle af Husets Beboere maatte ved Stiger redde sig udaf Vinduerne. Men Jlden blev strax slukket.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-01-05
Stadsmusikanten her i Staden, Frost, er død, 64 Aar gammel. Man anslaaer denne Tjeneste til over 2000 Rbdr.