JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-05-10
Bruden fra Lammermoor. Originalt Syngestykke i fire Acter af H. A. Andersen, Musiken komponeret af J. Bredal. 3 Mk. heftet. Om Aarsagen, Følgen, Forebyggelsen og Midlerne til og imod de saa hyppige Ungdomsynder af Dr. Riedeel. Oversat af M. Winther, 5 Mk. heftet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-05-11
Ne 80. 61 Aargang. Stifts Fyens privilegerede. Kongelig allene Avertissementstidende. Adresse-Avis og overalt i de danske Stater. Forsendes med Brevposten, af Søren Hempel, Kancellieraad.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-05-11
Redigeres, trykkes og udgives i Odense, 11 Mai 1832. Fredagen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-05-11
Jndhold. Om Krig og Fred (Konferentsen i Rom opløst. Engelsk Eskadres Udrustning). Portugal. Frankerig (Girods Udnævnelse til Minister. Montallivets Minister-Cirkulaire, Oppositionens Udfald paa den nærværende Bestyrelse. Udbrud af en carlistisk Sammensværgelse i Marseille. Urolighed i Lyon, Caen &c.). Om Krig og Fred.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-05-11
Nu da den russiske Ratification er indtruffet til London, møder en ny Forhaling med dens Udvexling. Hvad enten samme har sin Grund i Lord Palmersions eller den belgiske Gesandts, Hr. van de Weyers, Fraværelse fra London, (hvilken Sidste dog alt er kommen tilbage hertil), eller Man maaskee ogsaa vil oppebie Kongen af Hollands Ratification, hvortil dog er liden Udsigt, saa var den endnu ikke paafulgt den 4 dennes. Men naar denne Anstødsteen og er hævet, ville de tagne Forbeholdenheder, der fra russisk Side endnu skulle være meere udstrakte end de østerrigske og preussiske, levere Konferentsen Stof til nye Underhandlinger. Jblandt andet skal Rusland paa det kraftigste protestere imod nogensomhelst Tvangsforholdsregel imod Holland; desuden er den 57de Protokol udstyret med ikke mindre end 4 særskilte Tillægs-Erklæringer. Den første af Østerrigs og Preussens befuldmægtigede i Forening, angaaende Forbeholdenheden, af det tydske Forbunds Ret; den anden Østerrigs Erklæring, hvorefter en tilkommende Traktat imellem Holland og Belgien skal have samme Gyldighed som den af 15 Novbr. og tillige undertegnes og ratificeres af de i Konferentsen deeltagende Magter; i den tredie foreslaaer den preussiske Minister ogsaa Modisikationer til Hollands Fordeel, som kunne skee uden væsentligt Jndgreb i de 24 Artikler og inden noget besluttedes om Traktatens Fuldbyrdelse; i det fjerde Tillæg endelig beraaber den belgiske Befuldmægtigede sig, med Hensyn til Forbeholdenheden angaaende det tydske Forbunds Ret, paa den Belgien af de 5 Magter meddeelte Garantie. Snart synes saaledes det belgiske Anliggende forvandlet, til et reen tydsk, hvorved det kommer an paa, om Forbundsforsamlingen vil opgive et saa vigtigt Grændsepunkt som Luxemburg. Forvirringen gaaer i det Hele saa vidt, at Man i Brussel endog taler om en 58de Protokol, hvorefter i Tilfælde af, at Belgierne begynde Fiendtlighederne, skal Preussen marschere Hollænderne, men i modsat Fald Frankerig Belgierne til Hjelp. Af de truende Tilberedelser paa begge Sider at slutte, vil det dog neppe lykkes, at holde Sværdet i Skeden, og i Brussel synes Krigen uundgaaelig Armeen er heel udrustet og, hvad der er en Hovedsag, forsynet med dygtige Anførere fra Frankerig, blandt hvilke nævnes Oberst Magnan og General Langermann, saa hæderlig berømt fra det sidste Feldttog i Pohlen. Kong Leopold overleverede nylig med megen Høitidelighed det andet Linie=Regiment i Wavre dets Fane. Ogsaa den hollandske Armee er i fuld Bevægelse og i Mecheln allene ligge 4000 Md.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-05-11
Antverpen er endnu stedse i Beleiringsstand, og det frembyder et overraskende Panorama af Krig og Fred, paa den ene Side at see de uhyre Skandsearbeider, hvortil den franske General Evain har udkastet Planen og de hollandske Forposter paa Citadellet saa nær, at Man med en Steen kunde naae dem, medens paa den anden Side Havnen frembyder en broget Vrimmel af handlende Nationer, og over 200 amerikanske, engelske, franske o. s. v. Skibe, som var det midt i den dybeste Fred. Om Hr. Thorn hører Man blot, at den belgiske Minister ogsaa har henvendt sig til den preussiske General i Luxemburg, men faaet til Svar, at hans Regjering ikke kunde blande sig i slige Sager. Paris fik Man igjennem Telegrafen fra Strasburg den første Depesche om den russiske Keisers Ratification fra Hertugen af Treviso (Marskal Mortier) i Petersburg, hvor hans Modtagelse ikke skal have været den varmeste. Jmidlertid finder Journal des Debats tvertimod Oppositions=Bla denne i hine Ratificationer den sikreste Borgen for Almeenfreden, J Jtalien har den saakaldte rommerske Konferents opløsk sig, siden det seierrige Pavehof bestemt har nægtet enhver Tilstaaelse, og Grev St. Aulaire i en ny Note til Karding Bernetti har lovet punktlig Opfyldelse af de fastsatte Betingelser, samt gjentaget Forsikringen om, at Hs. Hellighed ikke skal faae mindste Anledning til Misfornøielse med de franske Troppers Opførsel i Ancona. Ogsaa denne Overeenskomst finder Journal des Debats fortræffelig og den ærbødige Tone svarende til det Sprog, som alle europæiske Magter, selv de ikke katholske, stedse iagttage mod den hellige Stoel." Jmidlertid tales der om, at endeel af den sardinske Armee sættes paa Krigsfod, og Østerrigerne, som skulle have en Troppemagt af 25,000 Md. udenfor det lombardiskvenetianske Kongerige, have gjort nye Bevægelser henimod Ferrara og Moden, medens de pavelige Tropper rykke Ancona nærmere.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-05-11
Sir Nalcolm har heiset sit Admiralslag ombord paa Linieskibet Brittannia, for at afseile med en Eskadre, bestaaende af 5 Linier og flere andre Krigskibe, efter Forlydende til Lissabon, hvor Linieskibene Asia og Revenge skulle støde til ham. Muligt staaer denne Udrustning i Forbindelse med den betydelige Expedition, hvorpaa der arbeides i Toulon.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-05-11
Portugal. J Henseende til Terceira-Regentskabets Erkjendelse skal endnu ingen fast Beslutning være taget enten af det brittiske eller franske Kabinet. Jmidlertid har dog Lord Palmerston, officiel anmeldt Øen Madeiras Blokade af en Deel af Hs. Majestæt Dronning Marias Søemagt, hvis Legitimiret, (som Times bemærker) allerede selv Torv Ministeriet under Hertugen af Wellington i sin Tid har indrømmet. Ogsaa forsikres der nu, at det spanske Hof skal have lovet, ikke at blande sig i det portugisiske Anliggende, men lagttage samme Neutralitet som Engelland og Frankerig. Derimod gjendriver Londonner-Koureren en Efterretning i franske Blade om en Overeenskomst imellem Don Pedro og Kongen af Spanien, hvorved den Første skulde have forpligtet sig til, igjen at forlade Portugal, saasnart Donna Maria var tiltraadt Regjeringen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-05-11
Frankerig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-05-11
De nyeste Efterretninger og Statsraads=Præsidentens befindende give kuns lidet Haab, og den 30 April sagde Rygtet ham allerede død. Et hæftigt Raserie, som følge af en Hjernebetændelse, i Forening med gjentagen Aareladning og et 3 Timers koldt Bad, skal ganske have udtømt hans Kræfter, og allene hans Svaghed har ikke tilladt, efter Familiens Ønske, at faae ham flyttet fra Minister=Hotellet til hans Privatbolig. Dog skal den 1 Mai bemeldte Krisis have taget slig en Vending, at Lægerne igjen give Haab omhans Liv. Hvor vigtigt dette ansees, kan skjønnes deraf, at Renten paa Børsen pludselig steeg 25 pCt. ved Rygtet om at han havde nydt en Cotellette, men atter faldt 30 pCt., da det oplystes, at det var Grev d'Argout og ikke Hr. Perrier. J Hr. Montalitets Sted er den hidtilværende Præsident i de Deputeredes Kammer, Hr. Girod, nu udnævnt til Minister for den offentlige Underviisning og Gudsdyrkelse - en Udnævnelse, der lovprises ligesaa meget af de ministerielle Blade, som den mishager Oppositionen, da Hr. Girod ikke har gjort sig mindre end undet enten som Politiepræsekt eller som Præsident i Kammeret. Et af de sidste Ministermøder blev holdt hos Marskal Soult uden Kongens Overværelse. Overalt vil Man i den senere Tid have bemærket en større Krebsgang i det Offentlige, end selv under Statsraads=Præsidentens Bestyrelse. Ministeren GrevMontaliver, der meest har gjort sig berømt som Forfægter af Udtrykket Undersaat, og den pavelige Høiheds Uforkrænkelighed, har i et nyt Cirkulaire opfordret Præfekterne til at holde sig de i Cirkulairet af 13 Marts f. A. givne Forskrifter efterrettelig, da Systemet, uagtet Statsraads Præsidentens Sygdom, bliver aldeles uforandret, hvorhos han opfordrer dem til, at holde et vaagent Øie saavel med det carlistiske som det anarkiske Partie.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-05-11
Ogsaa Journal des Debats forsikrer, at det endnu som tilforn er Kabinettet af 13 Marts, der styrer den franske Politik, og Hr. Perriers Aand, der besjæler Regjeringen. Jdet den omtaler den ministerille Krisis, vedbliver den: Ærgjerrigheden var i Bevægelse; det saae ud til som skulde der paa engang skabes 5 eller 6 Ministerier; men intet af dem er eller kunde tilveiebringes. Partierne havde i deres Utaalmodighed overseet to Ting: først at der ingen Nødvendighed var til at udnævne en ny Første Minister, og dernæst at det altid er misligt, at indrette et andet Ministerium, naar Man ikke har udforsket Kamrenes Mening. Ligesaa finder den det ganske i sin Orden, at Kongen, som udnævner Ministrene, selv fører Forsædet i deres Raad. Paa Nouvellisten nær, ere de fleste andre Blade af en modsat Mening. "Med Kongens personlige Forsæde – siger Koureren - ophører den konstitutionelle Orden; der gives intet ansvarligt Ministerium mere, og reentud sagt, der er ingen Regjering mulig. Publikum vidste allerede længe, at den ministerielle Ansvarlighed var en tom Fiktion, og at Hr. v. Talleyrand forresponderede langt meere med Thuillerierne end med Ministeren for de udenlandske Sager; det veed ligesaagodt som Hoffet, at det er ude med Hr. Perriers politiske Tilværelse, og at Kongen, efterat have seet Lægernes Protokol, fandt det nødvendigt at udnævne Hr. Perrier en Eftermand; men at Ministerens Broder fik det forebygget.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-05-11
Bladet Temps udlader sig saaledes: under en sindsvagKonges Regjering i Engelland saae Vi Hr. Pitt at gribe Statens Roer; hos Os gjør Man lige det Modsatte. VorTid var det forbeholdet, at see en Minister, som af Lægerne var erklæret for udygtig, paa Sygeleiet at beholde Magtens Attributer. For enhver Rettighed, som Kronen berøver Landet, mister den paa sin Side eet af sine Privilegier. Kongen er kun uforkrænkelig paa det Vilkaar: at han holder sig neutral." National gaaer endnu videre, og giver ikke utydeligt at forstaae, at dens imod Ministrene hidtil rettede Angreb nu gjelde Kongen som Statsraads-Præsident. Medens Chouanerne endnu spøge i Vesten og det ved Parthenay nylig er kommet til en hæftig Træfning med dem, have Carlisterne i Marseille den 30 April vovet at plante den hvide Fane paa St. Laurent=Taarnet; men efter Moniteuren blev den endnu samme Dag nedtaget, da Nationalgarden og Linietropperne strax kom paa Benene, og Oberst Lachan med flere Carlist=Høvdinger bleve tagne tilfange med væbnet Haand i Spidsen for en Troppeafdeling. De havde gjort Regning paa Grev v. Bourmonts Ankomst og stolede desuden paa Hertuginden af Berry, som med sin Staldmester skal være afseilet fra Massa Carrara i Jtalien til det sydlige Frankerig, efterat hun i Livorno har fragtet 3 Skibe med Vaaben hertil. Selv skal hun have krydset udenfor Havnen, for at oppebie Udfaldet af Sammensværgelsen. Nogle Dage for gav den ministerielle Deputerede Hr. Thiers ogsaa Anledning til et Opløb i Marseille, hvorhen han inkognito havde begivet sig, af Harme over den Kattemusik, der var bragt ham i Staden Aix. Man havde ligeledes ventet nye Optøier i Paris paa Kongens Navnedag, og Rygter vare i Omløb om en opdaget Sammensværgelse paa Montmartre. Ret som søgte Man Leilighed til Optøier, var det ogsaa værk, at gjenaabne den i Anledning af Hertugen, af Berrys Dødsfest f. A. ruinerede St. Germain=Kirke den 29 f. M., hvilket Hr. Perrier hidtil havde modsat sig, hvorfor Hr. Montalivet vilde benytte den beleilige Tid dertil. Men da Politiepræsekten Guisquet anmeldte, at Kirkens Gjenaabning vilde give Signal til en carlistisk Bevægelse, fik han udvirket en Opsættelse. Geistligheden skal alligevel have besluttet, paa sin egen Haand at indvie Kirken, hvisaarsag Øvrigheden om Natten lod Døren forsegle.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-05-11
J Lyon skal ogsaa være foretaget talrige Hæftelser; Man befrygtede der nye Uroligheder og hele Garnisonen var under Vaaben. J Caen har en Procession imod Cholera ligeledes foranlediget Opløb, hvori en Præst blev saaret. Uagtet Hs. Majestæt havde frabedet sig enhver Festlighed paa sin Navnedag, indfandt Hallens Damer sig som sædvanlig med deres Blomster=Bouquet paa Slottet. Kongen er alvorlig betænkt paa at indrette sin Hofstat. General Baron Athalin er udseet til Stormarskal, flere General=Adjutanter udnævnte, ogsaa 16 Ordonants-Officerer, deraf 4 for Kronprindsen. Dronningen faaer et vist Antal Hofdamer, hvoriblandt Grevinde Montalivet. Der skal ogsaa oprettes et Slots=Politie.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-05-11
Moniteuren fra Algier indeholder Hertugen af Rovigos Beretning om den sidste Expedition imod Beduinerne. Det var den arabiske Stamme Al Uffia, som maatte bøde, fordi den havde søgt at forføre de franske Soldater til Desertion.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-05-11
Jmellem de Døde fandtes en Soldat af Fremmed=Legionen, som alt var kold, et Tegn paa at han var dræbt Dagen før Fægtningen. Den samme Straf loves alle algierske Stammer, som følge El Ufsias Exempel.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-05-11
Kjøbenhavns Børs-Kours den 8 Mai 1832. Hamb. 2 M. - k. S. 213. 4 pCt. uopsigelige Rigsbank Spec. 210, solgt til 12 Mk. 9 1/2 s. Oblig. 100 a 100 1/2 Rbd. r. S. Norske Spec. Sedl. pr. 1006 PCt. norsk Laan 102 102 1/2 B. Sp. 150 a 150 1/2 Rbd. Sedl. 4 pCt. dito dito 98 a 98 1/2 Bco. Sv. Sedl. pr. Rd. 44 141 3/4 s. T. 4 pCt. nye norske Oblig, ly 4 pCt. Kongel. Obligationer, dende paa r. S. og 1/24100 r. S. (u. Rente) 90 - R. Sedl. 4 pCt. uopsigel. norske Stats Dito over 2000 pr. Stk. - S. Obligat. - 3 - Rd. Bco. Dito ...... dito 84 1/2 a - Bco. 3 PCt. nye danske Oblig. (1 L. Nationb. Obl. af Laan 4 Febr., St. 14 Bcomk.) 66 4 - L. St. 1820) 102 4 - Rbd. r. S. Asiatiske Aktier - 2 - i Sedl. Dito 1074 - Rbd. Sedl. Bank-Disconto.... 4 pCt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-05-11
Natten mellem den 5 og 6 Mai fristede Lunde Bye den Skjebne at blive hjemsøgt af Jldebrand. Degneboligen og Huse bleve et Offer for Luerne; men hvad der gjorde denne Jldsvaade sørgelig, var, at den 70-aarige Degn Heiden indebrændte, og efterlader en Familie, der ikke reddede meere end Livet. Hans værdige Enke er gammel og svag, og tilligemed den øvrige Familie ved dette Uheld sat i en meget beklagelsesværdig Forfatning. Undertegnede tyer derfor til Medborgeres Goddædighed, for at faae nogen Hielp til den. Kancellieraad Hempel i Odense og Undertegnede modtage kjærlige Bidrag, hvorfor der i sin Tid skal blive aflagt Regnskab. Lunde Præstegaard pr. Odense den 9 Mai 1832. Heiberg, Sognepræst for Lunde Menighed.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-05-11
Ved Tallotteriets 1185 Trækning i Wandsbeck udkom: Søndagen den 15 dennes præker i St. Knuds Kirke til Høimesse Hr. Pastor Wiberg, og til Aftensang Hr. Lærer C. C. Brohm.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-05-11
AVERTISSEMENTS. At det behagede Gud Søndagen den 6 d. M., om Aftenen Kl. 10, at bortkalde fra det Jordiske min eiegode og virksomme Mand og mine uforsørgede Børns ømme og kjerlige Fader, Sognefoged og Lægdsmand Hans Christian Andersen, efter 10 Dages Sygdom, undlader jeg ikke sørgeligst at bekjendtgjøre for den Afdødes Venner og Bekjendte. Stermosegaard i Brylle Sogn den 9 Mai 1832. Karen Jørgensdatter.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-05-11
Tirsdagen den 15 Mai, Eftermiddag Kl. 5, bliver Generalforsamling og Votering i Odense forenede Skydeselskab, hvorved bliver at vælge en Direkteur og Kasserer; tillige skydes, som sædvanlig, efter smaae Sølvpremier, allene med Risler. Direktionen. Til 1 Novbr. bliver en særdeles fordeelagtig Plads at erholde for en Huusholderske, som kan koge og bage. De, som ønske sig samme, ville henvende sig til Adressekontoiret, som og hos Fæstemand Olsen, der anviser Konditionen og Vilkaarene, paa hvilke Vedkommende antages. En duelig Bagersvend kan strax erholde Kondition i Odense, Adressekontoiret anviser.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-05-11
En sort Han-Puddel, som uden Herre er ankommen til Hellerup, forsynet med Halsbaand med Laas, kan af dens Eier der afhentes.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-05-11
Farverie i Odense. At jeg fra 1 Mai sidstleden har etableret et Farverie og Trykkerie i den Kjøbmand Joletzi forhen tilhørende Gaard No. 261 paa Vestergade, det har jeg herved den Ære at bekjendtgjøre for Enhver, der vil forunde mig deres Søgning. God og reel Behandling af de Varer, der maatte betroes mig, og de billigste Priser, vil det stedste være mit Formaal at kunne Odense den 10 Mai 1832. Anton Andersen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-05-11
At jeg fra i Dag af har aabnet min UdsalgsbouL. A. tiqve i min tilkjøbte, forhen Nobelske Gaard paa Torvet her i Byen, derom giver jeg mig den Frihed at underrette et æret Publikum, anbefalende mig med alle Slags Urtekram=, Farver, Maler, Jsenkram=, Glas= og Galanterie Varer, samt Steentøi, ordinaire & fine Vine, Cognac m.m. Gode Varer og de allerbilligste Priser skal være Formaalet for mine Bestræbelser. L. Andersen. Assens den 10 Mai 1832.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-05-11
Da jeg Undertegnede haver nedsat mig som Kobbersmed udi Svendborg, anbefaler jeg mig herved til mine Venner og Velyndere samt Enhver, der maatte behøve noget Kobbersmed Arbeide. De billigste Priser og en reel Behandling skal stedse være mit Formaal. Ligeledes kjøbes gammelt Kobber til høieste Priis. Min Bopæl er i Nicolai Kirkestræde No. 175. Ærbødigst, P. F. Jantzen, Kobbersmedmester.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-05-11
Hos Gartner Andersen paa Aalykkegaard er HvidkaalsPlanter og Vinter=Levkøier, tjenlige til Udplantning, samt efterhaanden andre Sorter Planter at faae.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-05-11
At Undertegnede er flyttet til Hr. Bager Møller i Vestergade, hvor jeg anbefaler mig med Skrædersyening og antager Elever i Huset, undlader jeg ikke at tilkjendegive mine ærede Vel Lovise Girand. yndere.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-05-11
En nye holstensk Vogn med 2 lakerede Stole er at erholde til billig Priis hos Maler Carstensen i Nyborg. Gaarden No. 493 & 494 i Nørregade, Grundmuur til Gaden, 2 Etager, mange Værelser, gode Kjeldere, store Baghuse, en rummelig Gaard og Hauge, tjenlig for en Kjøbmand, er underhaanden at faae tilkjøbs af Eieren N. Thrane i Odense.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-05-11
Da enkelte Bøndergaarde, henhørende under Hovedgaarden Borrebye ved Skjelskiør, i den senere Tid ere blevne ledige ved Fæsternes Død, kunne disse strax erholdes i Fæste. Ved kommende, som herom maatte ønske at kontrahere, ville behag desangaaende at henvende dem til undertegnede Godsforvalter, som paaviser Gaardene og foreviser Fæstekonditionerne. L. Madsen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-05-11
En Eiendomsgaard i Tommerup Bye og Sogn, hvortil hører cirka 30 Tdr. Land Over= og Underskov, overflødig Tørveskiær, omtrent 70 Tdr. Pløieland og en Engbund, hvorpaa avles omtrent 40 Læs Høe aarlig, alt staaende for 4 Tdr. Hartkorn, er underhaanden at faae tilkjøbs, naar Man akkorderer med Eieren. Niels Rasmussen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-05-11
Torsdagen den 17 d. M., Formiddag Kl. 11, bliver i Graabrødre Hospital her i Byen afholdt Licitation over Jndlæggelsen af en nye Fod med Grund af Kampestene under Forstanderboligens Stuehuus. Konditioner og Overslage ere forinden til Eftersyn hos Hospitalsforstander Bondo. Reimuth. Odense den 11 Mai 1832.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-05-11
Mandagen den 21 d. M., om Eftermiddagen Kl. 2 1/2, bliver her paa Byens Raadstue afholdt Licitation over Nicolay Kirkes indvendige Jstandsættelse, bestaaende af Snedker=, Muur=, Tømmer= og Malerarbeide, der efter de skedte Overslag beløber cirka 799 Rbd. Overslagene og Konditionerne ere til Eftersyn hos Kirkens Værge, Kjøbmand Hans Madsen her i Byen. Nellemann. Svendborg den 7 Mai 1832.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-05-11
Mandagen den 21 Mai, Formiddag Kl. 10, bliver afholdt en begjært Auction i Haarslev Bye paa afgangne Huusmand og Snedker Christian Frederik Christensens Efterladenskab, bestaaende af en stor Deel Snedkerværktøi og Træematerialier, af Eeg, Bøg, Esk og Elleplanker, Bødker= og Hjultømmer m.m. Lunde, Scham og Schoubye Herreders Kontoir den 10 Mai M. Knutzen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-05-11
Da der ved de afholdte 3 Auctioner over forrige Brændeviinsbrænder N. N. Taarups Gaard her i Byen ei er skeet antageligt Bud, saa bliver bemeldte Gaard stillet til en 4de Auction sammesteds Mandagen den 28 Mai førstk., Kl. 11 Formiddag, for absolut, ifald nogenlunde antageligt Bud finder Sted, at bortsælges. Thaulow. Kjerteminde den 9 Mai 1832.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-05-11
Efter Begjæring af Glarmester Køhler, bliver det ham tilhørende, i denne Byes Kongegade under No. 109 C., beliggende Huus, paa 5 Fag, 2 Etager, med Qvist, Grundmuur til Gaden, og et Baghuus i Gaarden, stillet til 3 offentlige Auctioner, som afholdes Mandagene den 14, 21 og 28 dennes, de 2 første paa Nyborg Raadstue og den 3die i Eiendommen selv, hver Gang om Formiddagen Kl. 11, alt efter Konditioner, som forinden kunne erfares hos herværende Prokurator Saxtorph. Det bemærkes, at 900 Rbdlr. af Kjøbesummen kan blive staaende mod Prioritet i Huset. Bierfreund. Nyborg den 2 Mai 1832.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-05-11
Fortrinligt godt Straadet og 2 radet Byg Malt, samt god renset Rug og Havre, som og god norsk Kommen bekommes i Tønde- og Skjeppeviis til billigste Priis hos Kjøbmand, Starup i Odense.