JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-01-21
Ved Høitideligheden paa Rosenborg Slots modtoge Ridderne knælende af Kongens Haand en Guldkjæde, sammensat af Bogstaverne C. og W. ved hvilken Dannebrogsordenen hængte med Bogstaverne W. C. Restitutor. Dette Demants Kors blev siden baaret i et hvidt vatret Baand med rød Kant, fra høire Skulder til venstre Side. Ordenens Valgsprog var: Testera sidesumDen ny Ridderordens Statuter ere af 1 Dec. 1698. J disse fastsættes, at Riddernes Tal aldrig maa overstige 50, at de alle maa være af Adel, og ingen under 26 Aar; at Ordensdagen bestandigen skulle være paa Kongens Fødselsdag (d. 15. April, og at Ridderne desuden skulle komme sammen paa 3die Pintsedag, paa St. Laurentii Dag og paa tredie Juledag, at enhver Ridder bestandig skal bære Ordenstegnet som et Tessera, under 10, Ducaters Bøder. Jøvrigt miste saavel Dannebrogs som Elephant Ridderne Ordenen, naar de tjene mod Dannemark, flye for Fienden uden Nød, eller lovfældes af Retten for en vanærende Forbrydelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-01-21
Dannebrog Ordenen har i en Tid af 600 Aar havt tre vigtige Epoter. Den første da den af Waldemar den Anden blev indstiftet; den anden; da Christian den Femte fornyede den, og den tredie da Frederik den Sjette udvidede den. Waldemar stiftede den i det store Øiemed, bestandig at mindede Danske om Slaget ved Wolmer, og anspore Efterslægten til at træde i hine Tappres hæderlige Fodspor, Christian den Femte fornyede den, for at belønne Mænd, som Elephantordenen var for høi for, Frederik den Sjette udvidede den, som et udvortes Tegn paa erkjendt Borgerværd, og forend mere at forøge Ordenens Glands ved at udmærke en hver dermed, som i sin Stilling og Virkekreds maatte kjendes værdig dertil. "Adgang til Dannebrogens Hæderstegn, hedder det i Anordningen, aabnes for enhver af vore kjere og tro Undersaatter, uden Hensyn til Stand og Alder. Tapperhed, Embedsiver, patriotiske Opoffrelser. videnskabelige Fortjenester, sindrige Opdagelser, Vindskibeligheds Anlæg, kunne alle vente, at vorde hædrede og lønnede med dette Hæderstegn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-01-21
Saaledes synes det Dannebrogskors, der siden Waldemar den Seierriges Tider hædrede det Danske Flag og Banner, at være et talende Billede paa Nationens Fremskridt i Oplysning og Forædling. Vor Konge viser os ved denne Ordens Udvidelse, at kun Daad bør adle Manden. We seler behøve nu ikke mere at omdøbes til Tordenkjolde, eller Schumachere til Griffenfelder, for at udmærkes og hædre som Kongens trofaste ag Mænd. Herlige Mindemærker om sette Frederik første Regjeringsaar, ældgamle, stolte Dannebrog, Sex Aarhundrede have seer dig hædre og pryde Dannemarks gjæveste og ypperste Mænd. Vox og bliv stor og udbred dine Grene fra Elbens Bredder til Tulas fjerneste Kyster, Staa hædret og urokket saalænge Dannemark har Slætter og Norge Fjelde. J din Skygge fremblomstre modige Krigere, ægte Fædrenelandsvenner, heldige Videnskabsdyrkere. Dette er Fædrenelandets forenede Ønske.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-01-21
Jnden- og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-01-21
Indenlandske Efterretninger. For 45 Aar siden mistede afdøde Etatsraad Kølle sin eneste Datter i en Alder af 5 Aar. Baade han og hans Ægtefælle elskede dette Barn saa høit, at de ønskede at forevige det i deres Erindring, og bestandig at have en beskuelig Jdee om det. De lod det poussere i Vox i naturlig Størrelse, og Figuren iklæde samme Klæder, som Barnet var vant til at gaae i. Dette dyrebare Billede af det, der var dem kjerest paa Jorden, og som en grusom Død havde berøvet dem, blev hensat i deres Sovekammer, hvor det omhyggelig bevaredes i et Glasskab, og blev saaledes staaende i 40 Aar. Etatsraad Kølle døde, og denne Voxfigur blev hans efterladte Enke lige hellig og dyrebar. J sit Testamente fastsatte hun, at den enten skulde overleveres Familien (som for det meste boer i Tydskland) til Opbevarelse, eller slaaes i Stykker, men paa ingen Maade sælges eller overlades til Fremmede. Ved Auctionen over hendes Efterladenskaber, som nyligen holdtes, saae man endnu dette Voxbillede paa den samme Plet, hvor det har staaet henved et halvt Aarhundrede som en sand Helligdom. Det er ikke allene mærkværdigt som et Beviis paa Forældres Kjerlighed til deres Barn, men tillige som et Bidrag til hiin Tids Costume. Da under nærværende Krigsuroligheder Familien neppe vil tage sig af denne Figur og den altsaa staaer Fare for at sønderslaaes, saa bør man haabe, at Commissionen for Oldsager vil søge at forskaffe sig den. Vel henhører den just ikke saa lige til Oldsager, men det er dog altid godt, at vore Efterkommere om et hundrede Aar kunne have en beskuelig Jdee om, hvorledes Børn gik klædte 150 Aar for deres Tid.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-01-21
J et offentlig Blad gives en Compliment til de Femerske Fruentimre, at Tallet af uægte Børn er der mindre end paa det faste Land. Maaskee kande dertil være den samme Aarsag, som i Provstiet ved Kiel, at de Fruentimre, som ere faldne, see sig nødsagede til, for at undgaae Beskjæmmelse, at forlade deres Egn, og søge Tjeneste i Kiel, eller andensteds. Jmidlertid er det en bekjendt Sandhed, at das Fenstren har ikke medført de Uleiligheder i det borgerlige Selskab, som man skulde formode, omendskjønt det altid er en Misbrug, som Geistligheden og Øvrigheden burde paatale, og er derfor endog ved Kongelige befalinger blevet flere Gange forbudet, skjønt det endnu neppe er aldeles hævet. Das Recht des Fenstrens bestaaer deri, at enhver, som har en fuldvoxen Datter eller Pige i sit Huus, er forpligtet til at lade samme sove i et afsides Værelse, og at lade enten Døren til Huset, eller et Vindue, staae aaben, samt at have Lys tændt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-01-21
Ved Midnatstid indfinder de unge Mennesker sig af Pigens Stand, som kan lide hende, de gaae indtil Pigen, forsamle sig i hendes Værelse, og med Spøg og Snak fordrive en Times Tid. Dersom Husets Eier ei lider den Skik, men lukker sin Dør og Vindue, kunde han tilforn vente, at den blev med Magt opbrækket, og at han udsatte sig for adskillige Ubehageligheder. Denne fortrolige Omgang med det andet Kjøn, omendskjønt de vare til Sengs, medbragte sjelden en Fortrolighed, som var til Pigens Vanære, thi befandt hun sig frugtsommelig, var det med hendes Kjereste, som altid ægtede hende, med mindre det var et letsindigt Fruentimmer, som stod i Bekjendtskab med flere, hun var da nødt til at forlade Egnen, thi hun var beskjæmmet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-01-21
J Generalforsamlingen i det Affatiske Compagnie d. 18de d. M. blev det Hr. Consul Pingel bevilget, at forhandle her i Landet et Partie af 450 Kister Theer, som formedelst Krigsurolighederne er indkommet til Bergen. Det blev ham bevilget paa den Grund, at Compagniet for Tiden ingen Theer har mere og denne Opoffrelse af dens Rettighed altsaa ikke kan være den til nogen Skade. En Skrivelse til Directionen, dat. Frederiksnagor d. 28 Febr. 1808, oplæstes. J denne berettes, at de Engelske, efter Gen. Gouverneur Mintos Befaling, havde bemægtiget sig med et Detachement Byen og alle Compagniets Eiendomme, og tillige ved en afsendt Escadre alle de Danske Skibe, der laae paa Ganges. Man havde vel usikkre Rygter om, at de Engelske havde udøvet Fiendtligheder i Sjælland, men vidste aldeles ikke med Vished, at Dannemark var i Krig med Engelland. Det hedte Ostindien, at Adm. Collingpood var gaaet med Magt igjennem Sundet, havde bemægtiget sig Kjøbenhavn, og sprængt alle Danske Magaziner i Luften.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-01-21
Fyrfregatten ved Skagen har, efter Breve fra Aalborg, taget adskillige af de fra Norge retournerede Skibe, som vare gangne did med Korn, og det var vanskeligt at undgaae den.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-01-21
Ved allerhøieste Rescript af 14de dennes er det allernaadigst tilladt, at alle neuterale og venskabelige Skibe, som fra venskabelige Havne i Østersøen maatte bringe Bygnings=Materialier her til Staden, fritages for al Embargo. Hvilket herved bekiendtgjøres til almindelig Efterretning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-01-21
Postefterretninger. Den Nürnberger Kredscorrespondent har følgende Efterretninger: Fredsunderhandlingerne mellem Porten og den Engelske Gesandt bleve endnu fortsatte under den sidste Revolution i Constantinopel, og havde gjort saa anseelige Fremskridt, at Adair forlod sin Fregat, som efterhaanden var rykket frem til de gamle Dardaneller, og bar taget Qvarteer paa Fastlandet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-01-21
En Skrivelse fra Philladelphia gjor følgende bemærkninger: De i Spanien forefaldne Forandringer kunne ikke være de forenede Stater ligegyldige, og ville have stor Jndflydelse paa vore Egne. Blandt alle Spanske Colonier, der fortjene vor Opmærksomhed, er Øen Cuba, saavel for sin Beliggenhed i vort Nabolav, som især for sin egen Vigtighed, den mærkværdigste. Den har 700 Mile i Længden og 20 i Bredden. Den ligger 100 Mile Sønden for Florida og 76 Norden for Jamaica. Hovedstaden Havanna, en smuk og stor Stad, som Spanierne have befæster, har en Havn, hvor 100 Linieskibe kunne ligge i al Sikkerhed, Den blev 1762 indtaget af Engellænderne, som bortslæbte derfra 45 Mill. Pd. St. i Penge og Pengesværd. For hundrede Aar siden, netop mellem 1708 og 1709, skal man ligesom i Aar have havt en meget, strang Vinter J Jtalien har Vinteren ligeledes begyndt med stor Strænghed. J Venedig ventede man at se Lagunerne, der allerede ere bedækkede med Snee, fryse aldeles til.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-01-21
J Preussen lover man sig meget af de nye Ministere. De ere unge, men indsigtsfulde Mænd Jsær udmærkes Ministerne v. Altenstein og Dohna og Statsraaderne v. Schon, v. Heydebrecht og p. Humboldt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-01-21
Den 20de Bulletin fra den Franske Armee i Spanien, Madrid d. 19 Dec. 1808. H. M. har i Dag mønstret den i Madrid værende Armee og dens Kjøretøier og Administration. 60,000 Mand, 160 Canoner, over 1600 med Tvebakker og Brændeviin ladede Vogne, udgjorde et imponerende Heelt. Den høire Fløi af Armeen lænede sig til Chamartin og den venstre naaede over Madrid. - Hertugen af Bellune er endnu bestandig med sit ArmeeCorps i Toledo. - Hertugen af Danzig er endnu bestandig med sit Armeecorps i Talavera de la Rey na. - Det 8de Corps er ankommen til Burgos- Gen. St. Cyr tilveiebragde sin Forening med Gen. Duhesme. Vore Cavallerieposter gjennem streife Landet indtil Grændserne af Andalusien.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-01-21
Keiseren har tilstaaet Armeen nogle Hviledage.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-01-21
Paa Høidene af Madrid anlægges skjønne Fæstningsværker. 6000 Mand arbeide paa dem. Det lette Beleirings Train, bestaaende af lette 24 pundige og nogle smaa Mørsere, er anlagt. Talavera de la Reyna har man forefundet omtrent 50 Mand i Hospitalerne, 2 a 300 Sadler og nogle Rester af Magaziner, tilhørende de Engelske Tropper. - Nogle Cavallerie=Detachementer have ladet sig see paa hiin Side Valadolid. Dette er deres første Tegn paa Tilværelse, Engellænderne have givet; de have mange Syge og Deserteurer. D. 15 d. M. var deres Armee endnu i Salamanca. En saa ædel Tilbageholdenhed, en saa besynderlig Ubevægelighed, i de nu forløbne 6 Uger, har noget overordentlig ved sig. - Keiseren nyder den bedste Sundhed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-01-21
Journal de i Empire melder under d. 1 Dec.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-01-21
fra Madrid. Gen. Laubardiere, Medlem af det lovgivende Corps, er bleven Pladscommandant i Madrid. – Haandværkslangene have samlet sig, og erklæret, at de samtykkede i alt hvad der fra Adelens, Geistlighedens og Borgerskabets Side er skeet. De besluttede ogsaa at sende Kong Joseph en Adresse i samme Aand som den, de anførte Corps have sendt ham. - De forskjellige Armee-Corps sætte sig i Bevægelse, for at forfølge Engellænderne, men trods vore Troppers Hurtighed have de hidtil dog endnu ikke kunnet træffe dem paa nogen Punct, De trække sig i Stormskridt tilbage bag de Bjerge, der adskille Spanien og Portugal, og da de snart heller ikke ville være der sikkre, ville de uden Tvivl ikke tøve længe med, at flygte paa det Element, som ene kan beskytte dem mod de Franske Bajenetter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-01-21
Den Kongel. Jtalienske Coureer, Rochettisom d. 17 Nov. afgik fra Venedig, er d. 25 paa Østerrigsk Territorium, mellem Prussich og Gopich bleven overfaldet af 6 Røvere. Man har frataget ham hans Effecter og aabnet Brevene og Depecher ne. Militairescorten har ingen Modstand gjort, men nedlagt Vaabnene. Man har den mistænkt for, at den har været i Forstaaelse med Røverne, og man haaber, at de Østerrigske Authoriteter have bemægtiget sig dens Person.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-01-21
Efter de seneste Efterretninger fra Spanien har de Franske Corps, der stode Norden for Madrid, under Marchallerne Hertug, af Dalmatien, Treviso og Abrantes, sat sig i Bevægelse, for at mandeuvrere mod Resten af de la Romanas Corps, der har ladet sig see i Forening med Engellænderne i Egnen af Palencia. Ogsaa de Franske Corps der have været concentreret omkring Madrid, ere brudte op, og, som det hedder, har Keiseren ligeledes forladt Hovedstaden. Man venter derfor med det første vigtige Begivenheder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-01-21
Moniteuren af 6 Jan. melder, at Keiseren allerede d. 22 Dec. var afgaaet fra Madrid mod de Engelske Divisioner (der ere 25 til 30,000 M. stærke, og have forskandset sig i Truxillo, i Estremadura, paa Grændserne af Portugal. Den 25 befandt Keiseren sig paa Armeens høire Fløi, og d. 27 eller 28 ventedes en Bataille. Man formodede, at de østlige Grændser af Provindsen Leon, vilde blive Skuepladsen for disse vigtige Tægtvenheder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-01-21
Et Keiserl. Decret af 11 Dec. fastsætter, at alle bevægelige og ubevægelige Eiendomme, der tilhørte det forrige Prittante francaises, Universiteterne, Academierne og Collegierne, saavel paa det gamle som ny Franske Gebeet, som ikke ere afhændede, eller ved et Keis. Decret allerede have faaet en anden Bestemmelse, gives det Keiserl. Universitet. J alle Hovedstæder for de forrige Universiteter, hvor der endnu haves tilstrækkelig Formue til at grunde et Licæum eller Collegium, skal det Keis. Universitet underholde een af disse to Jndretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-01-21
Fra Hamborg skrives under d. 7 Jan., at Elben er indtil Blanckenese saa fast belagt med Jis, at stærk læssede Slæder fra Burtehude kunne ankomme der til Grasbrock. Fra Blankenese af er den nordre Side af Farvandet fri for Jis.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-01-21
J Constantinopel var d. 30 Nov. endnu alting roligt, og man syntes ikke at vente nogen ny Rystelse. Janitscharerne have igjen faaet deres gamle Magt, og deres Tilhængere beherske Riget og Tronen. J Revolutionens Rædsler nedkom een af den strangulerede Sultan Mustaphas Koner med en Søn, men denne døde 24 Timer efter Fødselen. Den nuregierende Sultan Muhamed bliver altsaa endnu bestandig den sidste Spire af Os manerne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-01-21
J Neapel oprettes nu ogsaa en National-Bank, under Navn af Banke for begge Sicilierne, hvis Capital i Førstningen skal bestaae af 1 Mill. Ducater, fordeelte i 4000 Actier.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-01-21
J Bayonne havde man d. 28 Dec. det Rygte, at den Franske Division der gik til Andalusien, har gjort hurtige Fremskridt, at Cordna, efter en ved Gierra Morena forefalden Affaire, hvori Jnsurgenterne bleve aldeles slaaede, er bleven indtaget.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-01-21
Den største Deel af de i Bayonne og Egnen deromkring cantonnerende Tropper af Reserven bryde op til Spanien.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-01-21
J Neapel stod Regnmours Thermometer midt i December 8 Gr. under Frysepuncten, som i den Egner en streng Kulde. Adskillige ere døde af den usædvanlige Kulde. – Vesuvens øverste Pynt er bedækket med Snee, men alligevel stige dog store Flammer frem af dens Cratter. Hamb. Cours paa Kjøbenhavn 189 PC. 2 M. Af den i afvigte Aar udkomne statistiske Over sig, over Keiserdømmet Østerrige, forfattet af den berømte Geograph Frih. v. Lichtenstein, er med den Østerrigske Regjerings Tilladelse udkommen nyt Oplag, som fremstiller denne Stats Forfatning i Begyndelsen af 1802 og viser os, hvor mægtig den er. Efter samme indbefatter alle Østerrigske Provindser 11,328 Qvadratmile, 790 Stæder, 2046 Kjøbstæder, 65,460 Landsbyer og Flekker, og 3 Mill. 673,610 Vaaningshuse. Wien og ders Forstæder har (foruden Militair og Fremmede), 222,608 Jndbaagere. Hele Monarkiets Folkemængde er 23 Mill. 966,000. Disse bestaae af Christne af forskjellig Troesbekiendelse, og Jøder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-01-21
Blandt de første ere Catholikerne de talrigste, efter disse følge 2 1/2 Mill. ikke unerede Christne, og ligesaa mange af den Helvetiske Confessions og 1 Mill. af den Augsburgske Confessionsforvandte. Af Unitarer gives i Siebenburgen 32,000; af Jøder tælles 585,000, af hvilke allene 300,000 leve i Galizien. – Armeen bestaar af 890,000 Mand, der deles i Jnfanterie (271,800, og 40,000 Mand Reserve), Cavallerie (60,800), Artillerie(14,840), 4 Gardecorps, et talrigt Jnvalidecorps.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-01-21
J Krigstid kommer hertil endnu et vaabenøvet Landeværn af 250,000 Mand og den saakaldte Ungerske Jnsurrection. – J Keiserinde Marie Theresias Tid var Statsindtægterne 70 Mill. Gylden, under Joseph den Anden 90, senere 110, og nu 146 Mill. Gylden. De mange Domainer indbringe aarligen 20 Mill. De aarlige Statsfornødenheder ere til Hoffets Underholdning og den hele Civiletat 25 Mill., for Armeen 48 Mill.; det øvrige opsages af Renterne af den vel meget betydelige, men ved overordentlige store Hielpekilder dækkede Statsgield. – Store og mangfoldige ere de Producter, som den Østerrigske Keiserstat leverer af alle tre Naturriger. Alle mineralske Producter anslaaes allene aarligen til 47 Mill. Gylden, alligevel er det vist, at mange Provindser endnu bedre kunde dyrkes og benyttes, ogsaa medføre de forskjellige Statsforfatninger, Sprog, Sædet &c. i de enkelte Stater mange Ubehageligheder. Uagtet den aarlige Frembringelse af alle Slags Konstvarer sikkert overstiger i Værdie 380 Mill., hvoraf de raa Materialier beløbe sig til 3, saa kunde denne dog være endnu meget betydeligere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-01-21
Efter sidste Aars Beretning af Societ for promoting christian Knowledge var de i London og Westminster i Friskoler antagne Børns Antal 7108, nemlig 4180 Drenge og 2928 Piger. Af Valget af de Bøger, Selskabet i et Aar havde uddeelt i disse Skoler, kan man slutte sig til det Trin, hvorpaa Engellænderne staae i Skole-Underviisningen. Det var 8490 Bibler, 11,466 nye Testamenter og Davids Psalmer, 16,096 almindelige Bønnebøger, 20,460 andre indbundne Bøger, og 112,440 korte Afhandlinger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-01-21
Viborg, d. 9de Jan. Frosten har, især de 5te, 6te og 7de Januarii været mageløs haard 12 Grader efter Reaumur, ledsaget af stærk Storm af Øst og Sydost, der i Løverdags gav endeel Jisslag og Hagl. Paa mange Steder her i Landet klages over Mangel paa Vand, saa man maae drive Creaturene ofte over 3 Miil for at vande dem. Det regnede lidet sidst i Efteraaret, som foraarsager dette for Landmanden saa vigtige Savn. Da Stormen har raset om Nætterne med, er det at formode, at Engellænderne ei lystes ved længere at spadsere i vore Farvande.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-01-21
J Ribe Stift er i Kirkeaaret 1808 Copulerede 911 Par. Fødte: af Mandkjønnet 1978, af Qvindekjønnet 1953, tilsammen 3931. Deriblandt 215 Uægte. Døde: af Mandkjønnet 1415, af Qvindekjønnet 1592, tilsammen 2807. Altsaa 1124 flere fødte end døde. Mærkværdigheder: a) ved de Fødte: 46 Par Tvillinger. En Kone født 3 Drengebørn, som tilligemed Moderen kort derefter døde. Et Pigebarn blev født uden Øine og levede 20 Timer, b) ved de Døde: En qvalt ved en Hesses Nedfald. En Mand og et Fruentimmer indebrændt. En Mand falden ned af en Skibs luge og døde. En hængt sig i Vildelse. To Drenge hængt sig selv, den ene 11, den anden 13 Aar gammel. To Mænd fundne døde paa Marken. Et Drengebarn af Vaade ihielskudt et andet. Et nyefødt Barn funden i en Brønd med en Steen bunden om Halsen. Femten ere druknede i Aaer, Mølledamme, Grøvter, og een ved at kuldseile.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-01-21
En Mand, 35 Aar gammel, kom i et Bryllups lang, drak for meget og døde der pludselig
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-01-24
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Ros RassaSjette Aargang. No. 31. Udgivet og forlagt af J. Werfel, trykt i Kjøbenhavn, hos P. H. Höeckes Enke. Tirsdagen den 24 Januarii, 1809. Guldets Oprindelse. En Allegorie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-01-24
(Jndsendt.)¬ J et offentlig Blad har man yttret Forundring over, at Hr. Kammerraad Reiche forlanger af unge Agricultur Elever af Opdragelse, som erholde Alt frit i hans Huus, 1000 Mark Lybsk Schlesw. Holst. Courant om Aaret. Det er i vore Dage en meget moderat Betaling. Paa Herregaarden Ruugaard i Randers Amt er i flere Aar taget af Forpagteren 300 Rdlr. for hver ung Mand, som hos ham har søgt Underviisning i det practiske Agerbrug, og han har sædvanligen have 3 til 4 unge Mennesker af Egnen i sit Huus.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-01-24
Paa det Thaerske Jnstitut i Celle var Prisen for en Eleve om Aaret 650 Rdlr. i Guld, Louisd'oren beregnet til 4 Rdlr. 16 s. r. (see hans eget Avertissement i Thaers Annalen, 5ter Jahre. 3 St.) Her i Staden forlanger og erholder en kyndig Danser 2 Rdlr. Timen for at lære et Barn nogle Trin, og en Kok tager i Diætpenge om Dagen 10 Rdlr. Skulde da den anførte Betaling befindes for høi, naar en erfaren Mand paatager sig den Umage at lære en Yngre, hvorledes han ved et fornuftig Jordbrug kan have sit Levebrød, og undgaae unødvendig Tid- og Pengespilde. - Det i samme Blad yttrede, angaaende Pise Muren i Hr. Etatsraad de Conincks Gaard, fortjener den Berigtigelse, at Muren blev opført efter Hr. Consul F. de Conincks Begjering, for at tillære hans Arbeidere at opføre en lignende, og paa Anmodning tillodes det Lysthavende at tage Muren og Cassen i Øiesyn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-01-24
Anecdoter. (Uddragen af Morgenblatt für gebildete Stande, 1808, No. 210.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-01-24
Det Durchlauchtige Huus Lescinski var samlet i Sessa for at imodtage den unge Stanislaus som siden blev Konge i Polen. Der blev, ham til Ære, opført en Ballet, i hvilken ti Dandsere forestillede ligesaa mange Krigere. Enhver har et Skjold, paa hvilket var anbragt et af de tretten Bogstaver af de Ord Domus Lescinia. Efter hver Dands stillede Dandserne sig paa forskjellige Maader, og formerede følgende Anagrammer 1) Domus Lescinia. 2) Ades incolumis. 3) Omnis es lucida. 4) Mane sidus loci. 5) Sis columna det. 6) I, scande solium.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-01-24
J et af de nyeste Franske Blade læser man følgende opkogte Marschals-Anecdote: En ung Abbeaf Stand havde leiet sig en Operaloge, men en Marschal de France tvang ham til at aftræde ham den. Han indgav nu Klage derover i Tribunal des Marschaus de France, og Klagen lød saaledes: "Mine Herrer, jeg klager ikke over MarschalBrogliv, som i de sidste Krige har udmerket sig saa meget; heller ikke over Marschal de Clermont Tonnere, som commanderede en saa smuk Retirade; heller ikke over Marschal de Contades, som har vundet saa mange Slag; og heller ikke over Marschal de Richelien, som borttog Port Mahon. Den Marschal, jeg klager over, har aldrig borttaget noget, uden min Operaloge." Tribunalet kjendte, at Klageren havde Ret, men tillige, at han havde hevnet sig tilstrækkelig ved sin epi grammatiske Klage.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-01-24
Jnden- og udenlandske Efterretninger.