Berlingske Tidende, 1788-08-01
Fortsættelse af den nye Fundation og Anordning for Kiøbenhavns Universitet. Ser disse Tidender for Julii Maaned. Side 34. Ved enhver af disse Embedsk Examina skal derover holdes ordentlig Protorvil af en dertil beskikket Natarius, som ikke maae være en af Faminaturius. Ved den Thevioniske Examen bliver det Provsten paa Communitetet, ligesom hidtil ved de andre En mun skal hører, ter dertil antages helst en Devanus paa Communiteter, eller om den ikke kan haves, da en anden Candidat, som den Hoved Videnskab, hvori erammeres, selv haver overstaaer sin Prøve med Characteer Laucatilis. Den samme udfærdiger og for enhver Candidat det befalede Attestatum ligesom ham det af Kammatarius foreskrives efter det, som heroven for derom er anordnet. For denne Forretning under han af enhver Candidat, som stedes til Examen, 2 Rdlr., og ved den Danske Juridiske Examen 4 Mk.; men enhver saadan Natarm bør selv føre denne Protarøll, og ikke lade dette forrette af en anden, undtagen Sygdoms Tilfælde, hvor han dog først haver at melde det til den overste Examinatar, samt hvem han foreslaaer til denne Gang at forrette hans Partes. Jngen af Examinatorius maae tage noget for Framen hverken Penge eller Penges Værd. Dette skal gieldt saavel omde heroven for anordnede Academiske Comma, som og Særdeleshed om de sidste eller Embeds Lamme. Hvad ellers hidindtil ved en eller anden Leylighed er betair til Retor, Decanus, Secretarius, Pedellerne eller andre, den om haver Prorantzieren af Vedkommende at indhente nærme, re Qvinsning, hvorvidt enhver med Grund og Billighed kan nikomme noget, over hvilket ikke maae beggjøres mere af nogen Student. Hvorefter da disse Jndkomster med FatranSamtykke skal reguleres saaledes, at de paa ingen Maade kan have Jndfindelse i nogen Examen, og blive til muelig Lettelse for de Studerende. Hund ellers endnu videre Knaminatarum Forhold ved disse Examina kunde være angaaende, dette forbeholder Hs. Majestæt Sig at fastsætte en befunderlig Jnstruction, som for enhver af bemeldte Examina skal udfærdiges. Ved den Theologiske Examen lagttages alt det, som heroven for om alle Embeds Cantin er anordnet, og bør alle, der melde sig til denne Exmen, have hørt Callain over det vigtigste Deele af den Theologiske Kundskab, især naar de have opholdt sig i Kiøbenhavn, eller endog undt Academisk Benestein. Ved denne Examen skal herefter ikke mere, som hidinde skeet er, angives til en vis Characteer, eller visse Bøger tilBilleien, eller andre Deele af den Theologiske Kundskab men alle Candidater skal, uden Forskiel, prøves i alt, hvil der hører til det Thenlogiske Conchum, og udfordres til vel u forestaae er geistlige Embede, og hvad Charnerer enhver kan ernøide, dette skal af Knaminatarius afgiøres, efter den større eller mindre Grundighed og Fuldstændighed, som han vifor i sin Kundskab. Og derfor skal alle, der stille sig til The logisk Examen, giøre Røde for Om de have lagt en saa god Grund i den Thevreriske og Practiske Prinsovstie, at de have rigtige at sammenhængende Bogreder i Læren om den menneskelige Siel, i den naturlige Theologie, Moralitetens Grunde og den Philomphiske Moral, saa og om disse Kundskabers Anvendelse og Brug, Theologion og Christendommen. de Hvad Fremgang de have gjort i begge Grund Sprogene, det Bebraiske saavelsom det Græske, hvilket de have u bevise ved nogle Steder, som dem forelægges af det gamle og ne Testamente; om deres Exegeriske Kundskab en saaledes beskaffen, at de kiende baade de Grundsætninger og Røglehvorefter Skriften bør forklares, dens Talebrug og hver Steds rigtige Morning bestommes, og hvad Kilder og Hierdemidler dertil kan bruges, hvor de an ligeledes have at giøre Prøve ved at forklare Bibelske Steder, især af der nue Tosigmente, og hvis Jndhold er Religionen og Lærdommen som angaaende. Om de have fattet Theologiens Theoreriske Deel saaledes, at de have Rigtighed og Nøiagtighed i Begrebene, samt Jndsigt i Sandhedernes Sammenhæng, og at de kiende den rette Bevise Maade aften Skriften ligesaa om de have Kundskab om de betydeligste Tvivl og Stridigheder i Religionen, og hvordan den christelige Religions Sandhed, samt Skriftens guddommelige Anseelse, saavelsom og de enkelte Lærdom ne og Sætninger, bør imod Jndvendingerne besvares. af Om de og forstaae Theologiens practiske Deele og den christelige Moral, og kan vist hver Theologisk Lærdoms Vin tighed og dens practiske Anvendelse, samt om de have rigtig og fuldstændig Kundskab om den christelige Forbedring og og enkelte Pligter, sammes Grunde og Midlerne til at efterkomme dem, ligesaa om de kiende de almindelige Homeletiske Regler, og hvad der hører til en god Prædike Maade, endelig :a) Om de have den fornødne Kundskab om Religionens Kristorie, saaledes som den af det gamle Tiliamentes Skrift, uddrages og hvise, om den christelige Tøyes Oprindelse første Udbredelse, om Hoved Forandringerne og de vigtigt, Tildragelser uden christelige Kirke, om Reformationen, samen Evangelske Kirkes Somboliske Bøger og dens Jndretmig her i Rigerne. J alle disse Ting skal Candidaterne nøye prøves, og maae ingen antages, som viser sig gandske ukyndig nogen af disse Kundskaber, især om han er gandskouskikket til rigtig at forklare den hellige Skrift, og deraf at uddrage Religionens Lærdomme. Ligesom en eller anden i alt dette viser større eller mindre Duelighed, eller og en besynderlig god og udbrede JndsigteFærdighed, tillægges ham sin Characteer efter Karingsrum fleste Stemmer, nemlig: Laugabillig, eller kland i lunabilis, eller Roncontemenn. s. t. Efterat saaledes den Theologisk Examen baade ved skrift: lige og mundtlige Spørsmaale hver Gang erende, skal Canhunati ogsaa udarbeyde og holde deres Dimis eller Pryne, Prædiken, for hvilken Pligt ingen, der i Tiden attraaer et Præste=Embede, skal befries: Kun hvad Jslænderne angaaer, naar disse ikke søge Befordring uden i deres Fædreneland, skal det være nok, at de fremlægge en skreven dansk Prøverrædeken. J øvrigt skal det herefter ikke være tillade, at Landidaterne opsætte deres Dins Prædiken længere, og oft indtil de blive kaldede, hvilket, som en Misbrug, hermed gandske skal afskaffes; Derimod disse Prædikener stedse fordindes med Exammen, og holdes i det seeneste inden en Maaned efterat samme hver Gang er ende. De skal herefter holdes i Regenz Kirken, hvor det Thea logiske Facultet kan lade flere prædike efter hinanden, paa visse dertil beqvemme Dage, og skal derved i det mindste tvende Professores af det Theologiske Facultet og en af de andre Tilforordnede være tilstede. Ligesom der bør sees nøye paa disse Prædikeners Udarbeidelse, saavelsom deres udvortes Fordrag, efter det som 4 enhver til den Tiid kan fordres, saa skal ogsaa sørges for, at vedligeholde al Orden og Anstændighed ved Handlingen selv. mod en passende Straf for dem, som herimod skulde forsesig. For den aflagte Prøve=Prædiken skal ligeledes gives og i Faculterets Attest anføres en særdeles Characteer, hvilken dog ikke skal komme i Betragtning, uden allene til en Candidats deste snarere Befordring. Denne Hs. Majestæts allernaadigste Anordning om Freden Theologicum skal strax tværksættes, og maae der fra nu af ikke erammeres anderledes, end efter denne Forskrift: men dersom der skulde være Studerende, der ikke endnu have naaet den ommeldte Kundskab, og alligevel formedelst de Laneficia de nyde ved Universtreter, ere forbundne til er vis Tid at tage denne Exammen, skal det være dem tilladt den de første Gang at udsætte samme. Som Hs. Majestæt ved denne Indretning med den Thea logiske Examen haver til Hensigt, at Religionen og Kirken skal blive forsynede med Mænd af tilstrækkelig Duelighed og grundig Jndsigt, saa vil Hs. Majestæt og allernaadigst at derpaa skal nøye agtes ved Candidaternes Befordring, og maa herefter ingen til noget geistlige Embede blive Hs. Majestæt, forestaaer, eller af andre dertil valgt, eller kaldet, førend han fremlægger det her oven for anordnede PestimonumaatFacuiteret for denne sin overstande Examen. Ogsaa skal herefter Classiscationen af de Præste Kald. hvortil Canuari Theologie kan kaldes, indrettes efter de tre forskellige Chargererer ved Examen saaledes, at allene den, som haver erholdt den beste Characteer, ved sin første Befordring skal kunde melde sig til et Kald, som i Cancellier er anslaaer for 300 Rdlr. og derover. Tilde Kald, som er anslagne for 150 til 200 Rdlr., tillades dem, som have erholdt den næst beste Characteer, at melde sig, og de Kald, som ere ringere, kan søges af dem, der ikkuns have faaer den sidste Characteer. Og, om nogen end haver været Personel-Capellan, skal dette herefter ikke give dam Fortring anden for de Candidater, der in Franne med samme Charnerier ere aflagte, som han, og dette ikke, uden han som Personel Capellan haver tient i det mindste i 3 Aar. de Majestæt vil og, at der overalt skal agtes paa de Theolealske Candidaters ogsaa efter deres Examen fortsatte Flid samt Ovelse at prædikegaardechisere, og deres øvrige Forhold, om hvilket alt de have at fremlægge Beviis, naar de anholde om et geistligt Embede; hvorimod de da, naar de med alle disse Vidnesbyrd ere forsynede, kan vente at komme i allernaadigst Betragtning til Befordring, i hvad Stift de ellers have erholdt sig. Alt dette vil Hs. Majestæt skal lagttages i de Forestillinger, der giøres Allerhøystsamme om Præste=Embeders Besættel, se, ligesom og alle, der have Ret at foreslaae, at vælge og at kalde til geistlige Embeder, efter denne hele der fastsatte Orden i Fremtiden have at rette sig. Alle de Candidater, der nu allerede efter de forhen ergangne Andordninger og derude fastsatte Regler ere erammere. ge, kan fremdeles vente Befordring, efter den høiere eller ringere Characteer, de have erholder en Famine, dog imod at alle, inden et halve Aars Forløb efter denne Forordnings Publication, skal holde den anordnede Prøve=Prædiken, og erhverve sig det Theologiske Facuters Testimoniom, de de ellers ikke maae foreslaaes eller kaldes. Skulde nogen den for Siellands Stift, formedelst en alt for lang Reise, han derfor maatte giøre til Kiøbenhavn, eller andre lovlige Omstændigheder, ikke see sig i Stand til at komme derviid, da skal ham forundes Friehed til at aflægge i den forommeldte TildTiid samme Prædiken for Stiftets Biskop, hvorved da iagttages, hvad i slige Tilfælde pleyer at skee. Ved Examen Jurid, iagttages fra nu af alt det, som her overfor om alle Embeds Examina i Almindelighed er anordnet: og skal ligeledes de ved samme anbefalede skriftlige Spørsmaale indrettes saaledes, at Examinandus besvarer samme paa Latin, ligesom de ham forelægges af alle Deele i den juridiske Videnskab, og desuden paa Dansk udarbeyder et Specimen practicum, hvortil ingen Bog tilstaaes ham at benytte sig af, uden allene Loven og Forordningerne. Naar da derefter Candidaten stedes til den mundtlige Prøve, skal derved over Jus Nature & Gentium, Jus publicum Univer. fale, samt Danicum & Germanicum, Jus Romano Germanicum og sammes Forskiellighed eller Overeensstemmelse med Jus patrium, examineres paa Latin; men i Henseende til den Danske Ret især kan det være ligegyldigt, om Examinandus besvarer de ham opgivne Spørsmaale paa Latin eller Dansk.