JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-02-01
Gjørvitterligt: at, efter Begjæring af Gaardmand Therkel Andersen af Bierlef Bye i Hveisel Sogn Veile Amt, bliver herved, ifølge en ham under 7de Juli f. A. forundt Kongelig allernaadigst Bevilling, Trykt i Ribe hos Chr. sal. Hyphoff. den eller de, som maatte have i Hænde en til ham af Væver Andreas Stalknecht i Fousing Bye i bemeldte Hveisel Sogn den 17de August 1835 udstædt og den 22de April 1836 ved Nørvangs Torrild Herreders Ret tinglæst Obligation, stor 400 Rbd. rede Sølv, ved hvilken Obligation er givet Panteret, næstefter Aftægt, udi et af Debitor i bemeldte Fousing eiende Huus med tilhørende Jorder og Tiender af Hartkorn Ager og Eng 3 Skpr. 2 Fdkr. 1 tofemtedeel Alb., saavelsom udi Jndboe og Besætning, – med Aar og Dags Varsel indstævnte at møde for Nørvangs Torrild Herreders Ret, som holdes paa Veile Raadhuus den første ordinaire Retsdag i Mai Maaned 1840 om Formiddagen Klokken 10, for der og da, med bemeldte Obligation at fremkomme og deres lovlige Adkomst dertil at beviisliggjøre, hvorhos Citanten vil forvente og lade paastaae, at fornævnte Obligation, som fra ham er bortkommen uden at være indfriet, ved Dem bliver mortificeret, saafremt Jngen inden den ovenmeldte Tids Forløb med samme skulde melde sig. - Jfølge Sagens Natur og efter Fr. 3die Juni 1796 finder ingen Forelæggelse eller Lavdag Sted. Under min Haand og Segl. Nørvangs Torrild Herreders Contoir i Veile den 19de Januar 1839. Hersleb. (L. S.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-02-01
Auction. J Følge vedkommende Dom og Udlægshavers Begjering bliver Peder Jensens eiende og paaboende Gaard i Hessellund Bye Hadderup Sogn med paastaaende Bygninger og tilliggende Eiendomme af Hartkorn 3 Tdr. 4 Skpr. 2 Alb. samt Sæd og Afgrøde stillet til Bortsalg ved 3de offentlige Auctioner af hvilke de 2de første afholdes paa Hjerm Ginding Herreders Tingsted i Holstebroe og den tredie i Gaarden selv saaledes: 1ste Auction Tirsdagen d. 5 Marts næst) hver Dags 2den - d. 19de Fred Kl. 11. og 3die - Onsdagen d. 3 April Formiddag Kl. 9. Dette bliver herved overeensstemmende med Plakaten af 22 April 1817 bekiendtgjort til Panthavernes og Lysthavendes Efterretning. Hjerm Ginding Herreders Contoir i Holstebroe den 22 Januar 1839. Petersen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-02-01
Jslandsk Klipfisk og Klipskaller ere at faae hos Kleisdorff. 580 Rbd. rede Sølv af Umyndiges Midler, kunne strax erholdes til Laans hos Undertegnede, mod anordningsmæssig Sikkerhed. Ribe den 23de Januar 1839. Tranberg.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-02-01
Ved Overøvrighedens Resolution af 28de December f.A. er Jndsidder Henrich Pedersen af Jyllerup i Aarre Sogn erklæret umyndig, Undertegnede beskikket til hans Værge; hvilket herved til alle Vedkommendes Efterretning bekjendtgjøres. Aarre den 22 Januar 1839. Jens Nielsen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-02-01
Hvor et Par unge Mennesker kunne blive antagne i Lære, den ene hos en Handelsmand, den anden hos en Snedker, anvises paa Adressecontoiret.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-02-01
Til Paaske kan en Lærredreng eller en Forbundter, helst fra Landet, blive antagen i mit Værksted. Schmidt, Grovsmed i Ribe. Februar Historisk statistisk Maanedstidende for Ribe Stift. Redigeret af Adjunkt Adler. Trykt og udgiven ved Chr. sal. Hyphoff. Om Forholdet mellem de forskjellige Vinde paa Jyllands Vestkyst.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-02-01
(Af Sandflugtscommissair Grooss.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-02-01
Da det muelig kan interessere En og Anden at kjende Forholdet mellem de forskjellige Vinde herpaa Jyllands Vesteregn, tillader jeg mig herved at levere en Optegnelse derover, affattet for et Tidsløb af de tre sidste Aar, og inddeelt - som almindeligt ved slige Fortegnelser – efter de 4 Aarstider, af hvilken Grund den altsaa gaaer fra 1ste December 1835 til ultimo November 1838. Optegnelsen er iøvrigt en Extract af de ved mig eller min Assistent daglig nedskrevne Observationer af Vindene her i Blaavand, der, som bekjendt, er Danmark vestligste Sted. Tidsrum. Decbr. 1835, Jan. og Febr. 1836 Marts, April og Mai 1836. Juni, Juli og August 1830. Septbr., Octbr. og Novbr. 1836. Decbr. 1836, Jan, og Febr. 1837. Marts, April og Mai 1837. . Juni, Juli og August 1837 . Septbr., Octbr. og Novbr. 1837. Decbr. 1837, Jan. og Febr. 1838. Marts, April og Mai 1838 . . Juni, Juli og August 1838. Septbr., Octbr. og Novbr. 1839. Fra N. Fra Ved gra Sal fra 9. incl. til incl. til incl. til incl. til Vest. Syd. Ost. Nord. Forhele Aaret. N. inc. til V. Vinc. til S. S. inc. til O. O. inc. til N. 1836 150 Dage 113 Dage 61Dage 12 Dage. Salt 138. Man vil i denne Optegnelse finde den Mening stadfæstet, at de vestlige Vindes Overvægt tiltager mod Vesten; vel give Vintermaanederne og noget af Foraaret 1838 en betydelig Overvægt for de østlige Vinde, men dette maa tilskrives den extraordinair haarde Vinter, og saaledes betragtes udenfor Regelen. For de øvrige 2de Aar staae de vestlige og østlige Vinde her, i et Forhold til hinanden, som 26, 3 og 24, 2 til 10, 3 og 12, 3, medens i Kjøbenhavn det almindelige Forhold er, som 16 til 10. Det sees fremdeles, at de vestlige Vinde i Særdeleshed dominere i de 3 Sommermaaneder, og in Specie, at Vindene fra Ost til Nord have, i samtlige de anførte 3 Aars Sommermaaneder, kun blæst i 11 Dage ialt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-02-01
Nogle antiguariske Efterretninger om Varde Kjøbstæd. (Meddelte af Kammerjunker Bye- og Herredsfoged Wedel Heinen.)(Fragmenter af en utrykt historisk occonomisk Beskrivelse over Byen, dens Kirker og offentlige Stiftelser.) Byens Oprindelse gaaer langt tilbage i Oldtiden; de ældste Sager og historiske Efterretninger vidne om dens Tilværelse endog længe for Christendommens Jndførelse i Danmark. Man forestille sig imidlertid ikke Stedet i hine Tider som en priviligeret Kjøbstæd, et Begreb de senere Tiders Cultur og meere udviklede Statsinstitutioner have dannet, men som en Plads, et Antal Mennesker havde fundet beqvemt til Beboelses sted og Erhverv. Vilde man i Søerøvertiden sikkre sig for uventede Overfald, maatte paa Landets Udkanter, der i denne Henseende vare meest udsatte, holdes Vagt, og anlægges befæstede Pladse, hvorfra man betimelig kunde faae Øie paa de fra Havet sig nærmende farlige Gjæster, og derom ved Bud og Tegn underrette de inde i Landet Boende, at de for at hindre Landgang strax kunde samles ved Kysten. Man maatte vel og ved en saadan Vagt eller Være altid være belavet paa Skibe og Folk, der ikke vare bange for selv at gaae ud paa Søen, for der kjækt at afvise, og modigen binde an med disse Søerøvere. Letteligen samledes herved i en saadan Vare flere Familier, der dannede en Flekke, som snart blev til et Markedssted; thi som de Seilende af flere Ganges Forbifart mærkede, at her altid var Folk, saa søgte de med det Gode at erholde, hvad der ikke med Magt kunde tiltvinges. De sig ved Kystvagten Opholdende forsynede sig vel ogsaa med de Fornødenheder, som de vidste, at de Søefarende især søgte, for hvilke disse da igjen afgave, hvad de paa Landet Boende kunde ønske sig fra fremmede Steder.") 1) Cfr. en Afhandling af S. L. Baden i Minerva for Aar 1807.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-02-01
At Varde Kjøbstæd skylder sin Oprindelse denne Beliggenhed bliver saameget rimeligere, naar det bemærkes, at Agen, hvorved Byen er anlagt, har i ældre Tider været seilbar for større Skibe, hvilken Seillads ved Tilværter, samt Tilskyllinger af Sand i Tidernes Løb er bleven indskrænket. Upaatvivleligt er det, at Søerøverne ofte have søgt Steder, op af Aaen eller Revieret inde i Landet, hvor de kunde forefinde et frugtbarere og bedre forsynet Opland end paa Havkysterne, og saaledes forsyne sig med de Victualier og øvrige Fornødenheder, som vare dem uundværlige for deres Streiftog. Stedets Beliggenhed ved en fiskerig Aae, Omgivelsen af frugtbare Enge og dyrkbare Jorder, synes ogsaa at have været indbydende af Naturen til et Establissement for en stor Forsamling af Mennesker.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-02-01
J historiske Skrifter omtales Varde Bye første Gang i Snorro Sturlesens Krønike T. 1, p. 21 (editio sueconica, som beretter, at den svenske Kong Dag blev dræbt i Byen Vorva i NørreJylland. Hvilken Kong Dag hermed skal forstaaes, enten Kong Rigs Søn i Skaane, derefter Suhm levede i det første Aarhundrede af vor Tidsregning, eller Kong Dag, Dan Mikillatis Fader, der levede i det tredie Aarhundrede, eller en tredie Kong Dag i Skaane, der levede noget senere, og om hvem Historien fra flere Sider beretter, at han gjorde et ulykkeligt Tog til Reid Gothland, lader sig neppe med Vished, bestemme; men at ved Vorva maa forstaaes samme Bye, som nu kaldes Varde eller med en latinsk Endelse Varda, bliver saameget mere sandsynligt, naar det erindres, at den jydske Almue endnu i daglig Tale aldrig benævner Byen Varde", men "Vaar", eller Var", saa at Snorro Sturleson, der kun af ufuldstændige Optegnel, ser, grundede paa mundtlige Beretninger og Traditioner, har kunnet øse sine Efterretninger, letteligen er kommen til at skrive Byen "Vorvaistedetfor Varda".
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-02-01
Fremdeles finder man, at en fornem Mand Aggo Thor, under Kong Nielses Regjering i Begyndelsen, af det 12te Aarhundrede har saaret Eskild Ebbesen, som var Kongens befalingsmand, paa Varde Slot, i Staldmesterens GridonisHuus i Varde, hvorfor han blev straffet med Bøder, efter Kong Knud den Stores Vitherlagsret. Det kan saaledes antages som historisk beviist at Varde har allerede i Hedenoldet længe bestaaet som et Beboelsested for flere Familier, som By og befæstet Plads.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-02-01
Af Byens Privilegier som Kjøbstæd kiendes derimod ingen, før Kong Christoffer af Bayerne Tid, der i Aaret 1440 eller 1442 har givet den Privilegier, som af alle følgende Konger ere confirmerede.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-02-01
Alt dette bekræftes ved Grundtegningen af Varde og dens nærmeste Omgivelser, blandt Kobberne til Resens Atlas fra 1677. - Paa samme Tid som Slottet blev ødelagt, der falder i Kong Erick af Pommerns sidste Regjeringstid, sees den indvortes politiske Gjæring at have udbredt Anarchiets Rædsler ogsaa til denne Egn, idet Bønderne, efterat have demoleret Slottet, retirerede ind i Byen, hvor de fik Hjælp af Borgerne imod de kongelige Øvrigheder og Adelen, som forfulgte dem, og afbrændte den største Deel af Byen tilligemed St. Jacobi Kirke.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-02-01
Ved Slottets antiquariske Beskrivelse bør det fremdeles bemærkes, at der paa den endnu saakaldte Gaardsmark, fordom "Kongsmark eller "Kongsgaardsmark, har staaet en Gaard, hvoraf endnu 1760 vare Kieldere at see. Den har ligget mellem Byen og Slottet paa det høieste Sted af Gaaadsmarken, har ikke hørt under Byen, ligesom Gaardsmarken endnu svarer sine Skatter og Afgifter under Vester Herred. Det vides at en Jver Juel, der var Domprovst i Ribe, af de berømte Juelers Slægt, Aar 1537 forlebnet med Lønborglehn, har ejet denne Gaard. Han udvirkede en kongelig Bevilling til et aarligt Markeds Holdelse i Varde imod en Afgift til Skolen i Holstebroe. Sligt et Markeds Holdelse ansaaes i hine Tider som en stor kongelig Naade. Afgiften bestaaer endnu den Dag i Dag, og erlægges med 14 Rbd. Sølv, der siden Holstebroe lærde Skoles Nedlæggelse svares til Ribe Skole, og paahviler ifølge det kongelig Rentekammers Skrivelse af 21de Juli 1787. Gaardsmarkens Hovedparcelle.) Foruden den endnu tilværende Kirke, har Byen havt en anden, St. Nicolai Kirke kaldet. - Fremdeles har i de catholske Tider existeret et Capel eller en liden Kirke, norden for Byen, hvoraf i Aaret 1638, efter skriftlige Beretninger fra den Tid endnu saaes Ruiner. Før Reformationen blev dette Capel afbenyttet til Gudstjeneste, men senere kun til Begravelse for saadanne Liig, der ikke kunde tilstædes Begravelse paa de almindelige Kirkegaarde. Stedet hvor dette Capel har staaet vides nu ikke med Vished, skjøndt det ikke er usandsynligt, at det kan have været paa en Gaarden Nr. 122 underliggende Agerplan ved 4) J Holstebroe Skolebog, som uden paa Bindet bærer Aarstalle, 1716, staaer skrevet: Af Stubbergaard eller nogle Enge ved Varde ydes aarlig til Holstebroe Skolemester Smør i Td. 4) J Salstabrog Skolehag, kane udanna Manda han anstalt 1716, staaer skrevet: Af Stubbergaard eller nogle Enge ved Varde ydes aarlig til Holstebroe Skolemester Smør i Td. Rug 1 Ørte, Byg 1 Ørte, Penge 2 Rd. J en versificeret Tale af den sidste Rector i Holstebroe, holden ved Skolen Nedlæggelse d. 1. Jan. 1740, hedder det, just ikke i høje poetiske Sving: Af Stubbegaard paa Vardekant, Vi ogsaa Penge nyde. For Rug, Byg, Smør, og meere Andt, Den skulde til os yde. For bemeldte Naturalpræstationer og 2 Rd. i Penge svarede: nemlig, efter en senere Vedtegning i bemeldte Skolebog, 14 Rd. i det Hele. Skolens Adkomst til denne Jndtægt er altsaa den kongelige Bevilling til et Markeds Holdelse i Varde Naar det iøvrigt hedder, at Afgiften nødes af Stubbegaard, da er dette saaledes at forstaae, at Eiendommen hørte under Stubbegaard, som laae i Holstebroe-Egnen, og som tilhørt Jver Juel, Han døde der i Aaret 1836, og ligger begraven i Sevel Kirke. 5) Om denne Kirke siger Georgius Palæmon Jernæus: Extra urbem sacellum fult olim. cujusque etiam num visuntur u dera, locus ante repurgatam religionem intempesta et am nocte cultus gratia frequentatus, hodie inservienehumationi, quos, ob justas causas honestiori sepultura loco non dignantur Vardenses. andtes nedgravne. (Fortsættes.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-02-01
Bidrag til Ribe Byes Almueskolevæsens Historie. (Fortsat.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-02-01
Efter den approberede Plan skulde der ogsaa have været beskikket en ordineret Catechet for Cathrine Sogns Menighed; men dette bortfaldt efter Skoledirectionens Jndstilling ved Cancellie resolution af 15de Novbr. 1831.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-02-01
Klokkeren ved St. Cathrine Kirke har nu, foruden fri Bolig og Klokkerembedets Jndtægter af Cathrine Sogns Menighed, i aarlig Løn: a. 100 Rbd. Sølv, b. 8 Td. Rug og 8 Td. Byg in natura, c., Græsning til 2 Køer og 2 Dages Engslet til Fourage, d. Reenholdelsespenge 10 Rbd., c. 8 Favne Brænde til 2 Skolestuers Varme og eget Forbrug.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-02-01
J Cathrinæ Sogns Skolebygning har en femte Lærer et Par Værelser til Beboelse og af Skolekassen 160 Rbd. Sølv, samt 1 Favn Brænde. Lærerinden i Haandgierningsskolen, som holdes i den forrige Klokkerresidents ved Cathrine Kirke, har foruden fri Bolig i aarlig Løn: a. 20 Rbd. Sølv, b. Reenholdelsespenge 10 Rbd. c. 2 Td. Rug og 2 Td. Byg in natura, d. i Koes Græs, ning og 1 Dags Engslet til Fourage, c. 4 Favne Brænde til Haandgierningsskolens og eget Forbrug.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-02-01
J Domsognets Skolebygning findes trende Læsestuer, een for Drengene, een for Pigerne i anden Classe, og een for Pigerne i nederste Classe. 5) Om denne Kirke siger Georgius Palæmon Jernæus: Extra urbem sacellum fult olim. cujusque etiam num visuntur u dera, locus ante repurgatam religionem intempesta et am nocte cultus gratia frequentatus, hodie inservienhumationi, quos, ob justas causas honestiori sepultura loco non dignantur Vardenses. Al.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-02-01
J Cathrine Sogns Skolebygning findes tvende Skolestuer, een for Børnene i Forberedelsesclassen og een for Drengene i nederste Classe. Med anden eller øverste Classe er tillige forbunden en Realclasse, hvori der, foruden de almindelig befalede Lærregjenstande, skal gives Underviisning i dansk Sproglære, Geographie, Historie, det tydske Sprog og Tegning. Den ordi nerede Catechet, Klokkeren ved Domkirken og en tredie Lærer give alene Underviisning i Domsog nets Skole. Klokkeren ved St. Cathrinæ Kirke giver alene Underviisning i Forberedelsesclassen, samt tillige Underviisning i Sang for begge Skolers Børn, som dertil ere skikkede. Han besørger og Gymnastikunderviisningen for Borger skolens Drengebørn. Den femte Lærer giver allene Underviisning for Drengene i nederste Classe Børnene i 1ste og 2den Classe modtage fuldstændig Underviisning alle Søgnedage i Ugen. JForberedelsesclassen meddeles kun halve Dage Underviisning. Drengene der søge Skolen om Formiddagen, Pigerne om Eftermiddagen. Lærerinden ved Haandgierningsskolen giver Underviisning i Syening, Strikning, Ulden- og Linnedspinden og andet passende Haandarbeide. Alle Pigebørn, hvis Forældre nyde Understøttelse af Fattigvæsenet, eller hvis Forældre intet Bidrag svare til Skole= eller Fattigvæsenet, ansees pligtige til at søge Haandgierningsskolen i de Mellemtimer, hvori de ikke søge Borgerskolen. Ogsaa er fri Adgang aabnet til denne Skole forandre Pigebørn af Almueclassen, som ønske der at modtage Underviisning, alt efter det under 7de Octbr. 1819 af Directionen approberede Forslag. J den til Cancelliet indsendte Skoleplan, anføres, at der til Materialiers Jndkjøb og Haandgierningsskolens øvrige Indretning havdes en Fond af Spinde, eller Hielpeanstalten paa 15 til 1600 Rbd., som dertil kunde anvendes. Det er besynderligt, at Skoledirectionens Medlemmer, som begge boede her i Byen, ikke vare bedre underrettede om Hielpeanstaltens Status. Den havde ikke alene intet Overskud, men der blev endog kort efter andraget paa, at den maatte nedlægges af Mangel paa Ressourcer. Det blev derfor fornødent at gjøre Forestilling om et Laan, til Anskaffelse af de nødvendige Apparater til Haandgierningsskolen. Bestyreren af denne Skole, som tillige er Borgerskolens Casserer og Regnskabsfører, oppebærer i aarlig Løn af Skolekassen 40 Rbd. r. S.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-02-01
Underviisningen i Borgerskolen forestodes i nogle Aar af 4 Lærere, men da man i Aaret 1823 fandt for godt at indføre den indbyrdes Underviisning, afskedigedes den ene Lærer, og det overlodes saaledes til trende Mænd at forberede og veilede et Antal af 300 til 350 Børn. At dette maatte have sin store Vanskelighed er indlysende af sig selv. Børnene hensadde i flere Aar i nederste Classe, inden de kunde gjennemgaae det store Antal af Tabeller, i Særdeleshed, de vanskelige Regnetabeller, og naar de endelig henad mod Confirmationsaaret optoges i øverste Classe, var deres Forstand ved den idelige Syslen med mechaniske Gjenstande bleven saa sløv og udannet, at kun faa af dem havde Receptivitet for nogen høiere mental Underviisning. Skolevæsenet gik saaledes i 7 a 8 Aar meget tilbage. Endelig lykkedes det Skolecommissionen i Slutningen af Aaret 1831 at oprette en Forberedel, sesclasse, i hvilken de Børn antoges, som vare nogenledes modne til at kunne forlade den indbyrdes Underviisning; og derved var meget vundet. Børnene fik dog noget Begreb om Tænkning, og bleve skikkede til at optages i øverste Classe. Men endnu var et Ønske tilbage, som udtalte sig almindelig hos Byens Jndvaanere, at Vørnene i nederste Classe maatte erholde Underviisning hele Dage. Ogsaa dette Ønske opfyldtes, da der i Aaret 1837 opførtes en ny Skolebygning, hvori forefindes et meget passende Locale for nederste Classes Piger.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-02-01
Beløbet af Skolevæsenets faste Udgifter til Lønninger er altsaa for Tiden saaledes: 810 Rbd. Sølv, 18 Td. Rug, 18 Td. Byg og 27 FavneBrænde. Til den i Aaret 1837 oprettede Tegneskole for Haandværksvende og Drenge, som holdes i Domsognets Skolebygning, indkjøbes desuden 1 Favn Brænde for Skolekassens Regning.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-02-01
Til disse Udgifters Bestridelse haves følgende Hielpekilder.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-02-01
A. Kornindtægter: at af Stiftsprovsten, som beneficeret med Vaarbasse. Kongetiende. 5 Td. Rug in natura. b. Af en Fæstegaard. i Jernved . . . 2 Td. 4 Skp. Rug, 3 Td. BygEr 7 Td. 4 Skp. Rug, 3 Td. Byg Rest altsaa 10 Td. 4 Skp. Rug og 15 Td. Byg som indkjøbes til Skolelærerne eller overlades til dem selv at anskaffe efter gangbare Torvepriser, Er 7 Td. 4 Skp. Rug, 3 Td. Byg Rest altsaa 10 Td. 4 Skp. Rug og 15 Td. Byg som indkjøbes til Skolelærerne eller overlades til dem selv at anskaffe efter gangbare Torvepriser, i Ribe ved Forfaldstiden. Brænde indkjøbes ligeledes til Skolelærerne, eller overlades til dem selv at anskaffe efter gangbare Priser. B. Pengeindtægter: 1, af Ribe Byes Kasse. at til Paaske og Michelsdag 54 Rbd. b. Cathrinæ Kirkes forrige Capellans Løn. . . . . . . . 50 c. Leieagift af Mag. Frederiks Eng(var for Aaret 1838) . . . 11 d. Stiftsprovstens forrige Løn . 9 e Hospitalspræstens Do. . . 10 2, af Domkirken: at til Paaske og Michelsdag. 58 - 48 b. Cathrinæ Kirkes forrige Capellans Løn) . . . . . . 20 - 3, af St. Cathrine Kirke. . . 36 4, af Zahlkassen til Nytaar . 5, af Ribe Hospital (efter Reskripom saa og M. og besaa en foreng for om sam og Mod. a 6. Saa en formening sam Skolevæsenet, efter det kongl. danske Cancellies Skrivelse Stiftsøvrigheden af 10de Juli 1838. III. ter af 20. Juni og 6. Sept. 1776) 86 6, af en Fæstegaard i Jernved 1 - 48 - 7, Leieafgift af det Falsterske Le gats Eng . . . . . . . 81 8, Rente af det Mahlerske Legat 14 9. Do. af det Anchersenske Legat 80 10, Do. af den Middelboeske Capital 30 11. Do. af Gutschlags Arvecapital 1 12, Do. af det Mühlfordske Legat 12 13, Do. af Capital 250 Rbd., indestaaende i Grevskabet Schackenborg 10 14, Betaling for 3 Td. Byg, efter Middeltallet af de 10 sidste Aars Capitelstaxter (var for 1838) 11 - 87 - Summa i Sølv 578 Rbd. 65 s. Rest altsaa 231 Rbd. 31 s. Sølv, som bliver ved Paaligning at udrede. Til Græsning og Fourage oppebærer den ordinerede Catechet: at den Hospitalspræstens Residentse tillagte Andeel paa Mærsken i de store Lodder Nr. 16, og i de smaa Lodder Nr. 4; b. for en Koes Græsning 3 Rd. H. C., som betales af Byens Kasse, efter Stiftsresolution af 6te Marts 1819, c. 38,060 Alen Eng paa lille Kobroe Nr. 28.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-02-01
Klokkeren til St. Cathrine Kirke har som Skolelærer til Græsning og Fourage: at den Andeel i de store Lodder paa Sønderports Mærsk Nr. 16 og i de smaa Lodder Nr. 20, som forhen var tillagt den residerende Capellans Residentse; b. Portnerengen, efter Stiftsresolution af 6te Marts 1819. Lærerinden ved Haandgierningsskolen har en Koes Græsning paa Fællesdriften ved Nørreport, som forhen var tillagt Klokkerresidentsen ved St. Cathrine Kirke; og er tillige, istedetfor 1 Dags Engslet, bleven overladt Østermaaskiftet Nr. 34, som tilhører Byens Kasse.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-02-01
Med Hensyn til foranførte Legater, forsaavidt samme ikke allerede ere omtalte, mærkes endvidere, det Mahlerske Legat, som oprindelig var 500 Rd. D., indestaaer i Byens Kasse. Det Anchersenske Legat, som nu er 2000 Rbd. Sølv, indestaaer i Grevskabet Schackenborg. Den Middelboeske Capital støtter sig paa Reskript af 24de Mai 1799, ved hvilket Biskop Middelboe blev forbunden til at betale 750 Rd. D. C. til Udsættelse blandt Stiftets Midler, hvoraf Renterne skulde tilfalde Skoleholder Brasen, indtil han efter sit Exspectancebrev tiltraadt Klokkertjenesten ved St. Cathrine Kirke, og derefter tillægges den ved Domkirkens Menighed beskikkede Skoleholder Capitalen, som nu beløber 750 Rbd. Sølv, er for Tiden udsat saaledes: at hos Bager Nicolai Petersen, her i Byen. . . . . . 500 Rbd. s. b. hos Niels Nielsen i N. Fardrup 213 – 32 c. - Mdm. Müller her i Byen 36 - 64 Er 750 Rbd. Ved oprettet Testamente af 1ste April 1802 havde afgangne Capitain Myhlford i Ribe blandt andet bestemt 300 Rd. D. C. til det danske Skolevæsens Forbedring i Ribe. Efter hans Enkes Død i Veile blev herom gjort Anmeldelse fra Skoledirectionen til vedkommende Skifteforvalter. som i Aaret 1836 udbetalte Legatbeløbet med 300 Rbd. Sølv, der tilligemed foranførte 36 Rbd. 64 s. af den Middelboeske Capital, og 27 Rbd. 87 s. af den Gutschlagske Arvecapital, ere udlaante til Enkemadame Müller udenfor Nørreport, efter udstedt første Prioritets Panteobligation af 20de Juni 1836. De gymnastiske Øvelser foretages med Kirkedirectionens Tilladelse af 21de Marts 1829 paa den saakaldte Lindegaard ved Domkirken, der til dette Øiemed er planeret og belagt med Sand. Gymnastikunderviisningen drives fuldstændig i første Grad. Notitser Regnskabsvæsenet angaaende: