JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-10-05
Mailand, d. 17 Sept. (Monit.) De sidste Efterretninger fra Hovedqvarteret ere fra Leybach af 14 dennes. Den Gang trak Gen. Grev Pinomed Gen. Palombinos Division mod Lippa, i den Hensigt at angribe Fienden. Vicekongen marscherede til Carlstadt med den Kgl. Garde og en Deel af 4de Division. Fienden havde kun svagt forsvaret Stillingerne ved St. Morin og Wechselburg, som Prindsen besatte d. 14de. H. K. H. vendte derpaa om Aftenen temmelig sildig tilbage til Ley bach. Der gaves kun enkelte Smaafægtninger, hvilke paa begge Sider kun 160 til 180 Mand sattes ud af Kamp. Vi have taget 1 Officier og 40 Mand af Regimentet Broder til Fanger. Peterswalde, d. 11 Sept. Fienden, som var rykket frem paa Veien fra Peterswalde mod Marschal St. Cyrs Corps, syntes ogsaa paa andre Puncter at ville trænge ind i Sachsen. H. M. lod gjøre Bevægelser, som han selv styrede. Han forlod Dresden d. 8de om Eftermiddagen. Fienden blev slaaet tilbage indtil sine Grændser. - J Aftes var H. M. i Bøhmen, paa Geyersbergs berømte Slette. Han kom derfra til Breitenau, hvor han var Natten over, og endnu befandt sig samme Dag henved Kl. 12. - Vi ere Herrer af Peterswalde, Geyersberg og Zinwalde, d. er alle Passer ad Bøhmen. Man saae i Gaar fra Høiene den fiendtlige Armee ilsomst komme tilbage ad alle Veie, paa hvilke den igjen vilde trænge ind i Sachsen. Saaledes vil altsaa Landet renses for alle fiendtlige Streifecorps. - Keiseren befinder sig i allerhøieste Velgaaende.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-10-05
München, den 15 Sept. Alle de Forsøg, Fienden hidtil har gjort, at opvække Uroligheder i Tyrol, have været frugtesløse. General Hiller har ladet udbrede oprørske Proclamationer, der ikke have havt mindste Virkning, og en vis Spectbacher, en af de gamle Jnsurgenter fra 1809, har vovet at sende et Brev af samme Jndhold til adskillige Amter. Hr. Baron v. Lerchenfeld, General Commissair, har ikke svaret andet derpaa, end at han lover den, der leverer benævnte Speckbacher, levende, en Belønning af 1000 Ducater. Fra Jnusbruck ere de sidste Efterretninger ligeledes beroligende. Derimod forsikkrer man, at General Wrede paa sin Side har udstedt en meget skjør Proclamation til Tyrolerne, hvori han advarer dem mod en Fiendes skuffende Løvter, der allerede i forrige Feldtog, forførte dem til Opstand, og den Gang styrtede dem i en Ulykke, som endnu ma være dem i frisk Minde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-10-05
Jnnsbruck, d. 15 Sept. Angaaende de østerrigske Troppers Fremrykken i Pustertahl er her kun saa meget bekjendt, at en Afdeling af samme er indrykket i Brixen, hvis Forposter staae indtil nedre Aue. Et Detachement Franske Tropper, som forsvarede Brixener Klause, maatte vige, og en liden Afdeling deraf er i Gaar indtruffen her.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-10-05
Ved adskillige Broer, i Jnnthal anlægges Bolværker, og Forskandsningsarbeiderne ved Nattenberg have god Fremgang. - Fra nedre Jmthal og det Salzburgiske høres intet Nyt, det synes, at i disse Egne endnu ingen militaire Begivenheder ere forefaldne. Bryreuth, d. 16 Sept. Beyreuther Avisen, beretter, under 14 Aug., fra de sachsiske Grændser: J Planen havdes i Gaar ved overordentlig Leilighed Efterretning om en stor Brand i Leipzig, hvis Anledning og Omfang man endnu ikke kjender Man erfarer tillige, at General Thielemann er marscheret med sit Corps igjennem Erzgebirge over wickau og Altenburg for Leipzig, og at et svensk Corps stod for 8 Dage siden for Lützen. - J vor Stad ere, efter officielle Beretninger, fra den 23 Febr. 1812 til Udgangen af Aug. 1813, beregnet efter Mundportioner, 403,594 blevne pleiede. Mølln, d. 28 Sept. Divisionsgeneral Vichery, der havde faaet den befaling, at gjøre en Recognesering til Gudow og Zarrenthien, beretter at, efterat han havde fordreven de smaa Observationsposter, der trak sig tilbage til deres af Cosakker bestaaende Cavalleries Gros, lode de sidste sig see, 300 Heste stærke. J Begyndelsen holdt de Stand, men siden reddede de sig til Gudow ved Synet af et Compagnie Jnfanterie, som denne General havde sat som Baghold i en Skov. Man forfulgte dem; men man kunde ikke naae dem førend ved Indgangen til Landsbyen Gudow, hvor de søgte at forene sig. General Vichery befoel derpaa et nyt Angreb, der blev foretagen med 60 Danske Dragoner, under Capit. Wittrog og Lieut. Warnecke. Dette Angre blev udført med saa stor Raskhed, at Fiendens Overlegenhed uagtet, de Danske Dragoner lykkede, blandede med ham, ind i Gudow, hvor han blev nedhugget. Man forfulgte ham tre Fierdingvei lang paa hiin Side Landsbyen, men da GeneralVicher, havde naaet sit Maal, lod han sine Tropper vende tilbage. 5 Fanger, 10 erobrede Heste, nogle dræbte Folk og Heste og et temmeligt Antal Saarede er Resultatet af denne lille Affaire, som ikke har kostet de Danske en eneste Saaret.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-10-05
Paris d. 22de Sept. Man har i Dresden. faaet de af Fienden udgivne Bulletius, og ikke kunnet læse dem uden Medlidenhed. Alle de Nederlag, Fienden har liidt, kaldes deri ubetydelige Forliis, de ringeste Fordele fremstilles som fuldstændige Seire. - Caperen la Reaard, Capit. Laroux, paa 14 Canoner og 50 Mand Besætning, er d. 11te Sept. ankommen til Dielette, en liden vestlig Havn, 3 Mile fra Cherbourg, efterat han d. 9de havde havt en Fægtning paa Liv og Død med en engelsk Corvette paa 22 Canoner, der i Fægtningen fløi i Luften, og, som man troer, havde 120 Mand Besætning. Capit. Laxoux mistede en Arm. Af hans Mandskab vare 31 Saarede og 5 Dræbte. Klin 13 Matroser vare tilbage, som kunde manøvrere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-10-05
Altona d. 29de Sept. Fra de Lauenborgske Grændser erfares, at den Fransk Danske Hær har taget en concentreret Stilling imellem Stekenitz, og Wakenitz. - Efter sikkre Breve fra Entin er den franske General Thibault indrykket der d. 26de med tre Escadroner. (Alt. Merk. kan
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-10-05
Blandede Efterretninger. Hr. Celler v. Blumenthal i Paris har faaet et Opfindelses=Brevet paa 15 Aar for den af ham opfundne ny Maade at distellere alle Slags skarpe Drikke, som er heel forskjellig fra de sædvanlig brugelige. Man kan distillere dermed 30,000 PintsLiqueurer i 24 Timer, og 2 Mennesker ere tilstrækkelige til hele Operationen. - Den Preussiske Regjering har forlangt af Handelstanden et Laan af 300,000 Rdlr. J det første Aar betales ingen Renter, men i de næstfølgende 4 pC. - D.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-10-05
23 Aug. ere 600 Beder og Faar blevne begravne under Sneen paa et Bjerg ved Frettau i OverEngaddin. - En Fransk Reisende, Henry Marnard, har, i Selskab med nogle Flere, den 13de Augusti besteget Montrose, som, bedækket af evig Snee, ligger 2430 Tviser høiere end Havet, og ingen Dødelig hidtil har besteget. (Alt. Merk.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-10-05
Kjøbenhavns Vexelcours, den 5te October. a vista 1005 Rbp. Udfald mod de Engelske i Classens Have, under Kjøbenhavns Beleiring, den 31te August, 1807. Land-Etatenhelliget. Hvor Dødens Skud de viffest, Faren størst, Den brave Jæger stedse mødte først Ham andre Brødre række trofast Haand, Thi alle brænde høit af fælleds Aand.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-10-05
De under Hovedstadens Beleiring og Forsvar i Aaret 1807 der samlede Tropper viiste ved hver Leilighed meget Mod og Raskhed imod den saa særdeles overlegne fiendtlige Magt. Det frivillige Kongelige Livjæger=Corps og samtlige lette Tropper udmærkede sig særdeles. Over den slette Deel af førstnævnte Corps faldt eller saaredes. Disse vandt derfor ikke allene alle Medborgeres Hjerter, men selv Fiendens Agtelse i høi Grad. For at bevare et tro historisk Minde derom for Efterslægten, har Undertegnede udarbeidet i Kobberstik en Scene af hiin Periode, som kan vidne, at de Danskes Blod endnu flyder som i fordums Dage, hvor Heltemodet ikke lod sig skræmme af Overmagtens Trudsler, og at Undersaatternes gamle Kiærlighed for Konge og Fædreland under flette Frederik endnu luer høit i Nordboens Barm.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-10-05
Efter Bestilling leveres ogsaa colorerede Exemplarer, hvoraf, et Prøveblad forevises. J. G. L. Læhdie, Hof=Kobberstikker. Sal. Gothersgade, 125. Kun lidet var det Tal, som her at værge stod, Men nok er lidet Tal, naar hver har ti Mands Mod. Det var ei første Gang, at Svage bleve Helte, Naar Borger=Kjærlighed i Farens Tid besielte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-10-05
Af Claus Frimanns poetiske Arbeider. Til Climene. Aar. Terberus hedder din venlige Mops, min smukke Climene! Lidet passer det Navn, som du har givet din Hund thi det treflabede Beest bevogted ei Helved allene, men, hvis Sognet har Ret, ogsaa de Sallige Lund. aar Schaldemose.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-10-09
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. anseende, bi Tiende Aargang. No. 81. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin. Løverdagen den 9 October 1813. Om Tyverier.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-10-09
(Fortsat.) Det vilde maaskee ikke være vanskeligt, ved Exempler at godtgjøre, at de fleste betydelige Tyverier, der i den senere Tid ere blevne begaaede i Kjøbenhavn, vilde have været forebyggede, dersom man havde iagttaget den fornødne Forsigtighed, Man lader sine Dørre staae aabne; men overlader sit Huus og sin Eiendom til ufornuftige og skjødesløse Tjenestefolk, man bryder sig intet om, at forsyne sine Dørre og Gjemmer med forsvarlige Lause, og, naar maa, efterat man saaledes selv har sat Maddingen paa Krogen for Tyven, bliver bestiaalen, klager man over Tyvsstraffenes Uhensigtsmæssighed og Mangel paa Aarvaagenhed hos dem, der burde paasee Eiendomssikkerhedens Tarv. Denne Uforsigtighed tiltager med Sædernes Udartelse. Huusmoderen finder ikke mere nu, som fordum, sin største Lykke og Glæde i sit Huus og 5 Kredsen af sin Familie, man skal ligge paa Landet om Sommeren, være paa Baller om Vinteren, og overhoved være mere ude end hjemme; hvad Under altsaa, at det til sig selv overladte Huus saa ofte er udsat for at hjemsøges af Tyve! Leden til Huus og Hjem, som hører til vor Tidsalders almindeligste Lyder, bliver ogsaa i den Henseende er Kilde til et fjort Onde. - Kunde det altsaa en godtgjøres, at Tyverier begaaes hyppigere nu end fordum, saa maa Aarsagen uden Tvivl først og fremmest søges i Folks egen Uforsigtighed. Men
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-10-09
foruden denne gives der endnu adskillige andre Aarsager, der, efter deres Natur, nødvendig maa bidrage til at forøge Tyveriernes Tal. Yppighed og Glimresyge, som dagligen gribe mere og mere om sig blandt de lavere Menneske classer, lede til mangehaande Laster. Tjenestepigen vil klæde sig efter den nyeste Mode, og dertil er hendes Løn ikke tilstrækkelig. Hun begynder med at spige sin Madmoder i det Smaa ved Jndkjøb &c., og ender med at bestiele hende i det Store. Tjenestekarlen har en Kiereste, som han skal gjøre Foræringer, tage ind med paa offentlige Steder &c., og for at tilveiebringe disse overordentlige Udgivter maa han søge strafværdige Udveie Han begynder med at bedrage sin Huusbonde i det Smaa, og ender med at bestiele ham i det Store. Dette er Tingenes sædvanlige Gang. Sielden stieler nogen af egentlig Trang, thi dennes Fordringer ere aldrig større, end at de jo ved Arbeide, især i vore Dage, da Menneskehænder ere saa nødvendige, ret godt lade sig tilfredsstille. De fleste stiele enten for at opfylde lastværdige Begjerligheder, eller og blot fordi det er blevet dem til en Vane at stiele, og Tanken om Straffen ikke har mere noget Afskrækkende for dem. Sammenholder mannu alle disse Omstændigheder med hinanden, saa maa man næsten undres over, at der i en Tidsalder, da Yppighed, Glimresyge og Vellevnet har taget saadan Overhaand blandt alle Stænder, ikke begaaes endnu langt flere Tyverier, og at de egentlige voldsomme Jndbrud, hvorimod den i menneskelige Forsigtighed intet formaaer, ikke ere hyppigere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-10-09
Advarsel til de Smukke. Naar i Ungdommens Pragt, bedækket med Blade og Blommer, Rosen blandt Urterne staaer, sjelden dens Torne man seer; men naar med Regn og med Slud det barske Efteraar kommer, og teer Bladene bort, skjules dens Torne ej meer. Schaldemose.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-10-09
Jnden- og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-10-09
J Dagen læses en Efterretning om Høitidelighederne ved H. H. Prinds Christians Fødselsdag i Christiania den 18de September. Festen begyndte paa Palaiet om Morgenen Kl. 8 med Regimentsmusikken, Kl. 9 Cour for Staben, Kl. 10. Cour for alle Militaire. Kl. 12 holdt Biskop Bech en Tale i Selskabet for Norges Vel, med Musik og Sang for og efter Talen. Tilhørernes Tal var stort og Høitiden vakker. Da Slutnings musikken var til Ende, reiste Prindsen sig i sin Loge og holdt en varm og passende Tale til de Tilstedeværende, ved hvis Slutning Mængden istemmede, Kongen leve, og 3 Gange Hurra gjenlød i Salen, hvorpaa et levende udbragt og almindelig gientaget Vivat for Dannerkongens Frænde, og Statholder, hvis Fødsel gjorde Dagen til Fest, sluttede Selskabsmødet. Kl. 2 var Cour for alle Civile, Kl. 3 1/2 gav Stiftamtmand Thygesen Middagstaffel for Prindsen og 100 Jndbudne; her blev afsjungen ualmindelig smukke Sange af Pavels, Fred. Schmidt, Stoud Platou og Munk Kl. 7 begav Prindsen sig til Comoedien, hvor han modtoges med 9. Gange Hurra under Paukers og Trompeters Lyd. Der blev fremsagt en Prolog, af Pavels, hvorpaa fulgte atter 9 Gange Hurra. Stykket, som blev givet, var Menzikof og Dolgoruki. Den 19de Septbr. var der endnu Gratulationer, og om Aftenen Kl. 9 et stort Bal, som Byen gav Prindsen i den dertil opførte mageløse Balsal. Væggene vare beklædte med Gran, hvorimellem var anbragt Lamper. Ballet bivaanedes af over 400 festklædte Mænd og Qvinder. Ved Enden af Salen var et stort Transparent, henty dende til Dagens Høitid. Ballet varede til Kl. 7. om Morgenen, da Prindsen drog bort under Forsamlingens gjentagne Hurraraab.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-10-09
Den 5te Oct solgtes ved Auction paa Børsen: Medoc 30 Viertl. for 706 til 716 Rbdlr., Margeaux 726 til 740 Rbd., Madera 28 Rbmk. Bouteillen, hamrede Flasker 4 Rbmk. 1 tz. Stkt. Ørlandet i 1804. (Fortsat, see No. 77.) En stor om ei den største Deel af Fosens Fogderie bestaar af Øer. Blandt disse er den Øster raad tilhørende liden Archipelagus, Tarven kaldet. Paa disse ikke eller saa godt som ikke beboede Øer ere de vilde eller Udgangs Faar, en fra den almindelige særskilt Faareavl. De vilde Faars Avl paa disse Øer er meget gammel, men der er af den gamle Race faa eller slet ingen længer ublandet tilbage. Østerraads Eiere have paa disse Øer udsat engelske eller skotske Faar, hvilke med eller uden Blanding af den ældgamle Race nu udgjøre Besætningen. - Disse Faar nyde aldeles ingen Skyt sel, ikke mindste Foder, uden hvad de selv opsøge. De ere fuldkommen vilde, og have et villet søge Skjul mod Storm, Slud og Uveir i de Huse eller Skure, man har forsøgt at forsyne dem med, eller røre ved det for dem hensatte Foder. Om Sommeren finde de nok i de Planter, som Naturen, uden al Dyrkning, frembringer i Fordybningerne mellem Øernes Bergmasser. Da her falder lidet Snee, og dette lidet ei længe bliver liggende, saa finde de ogsaa en stor Deel af Vinteren paa samme Maade deres Føde. Men i det mindste, naar Jorden ligger tilfrossen og snedækket, søge de Ophold ved det Tang eller de Søværter, som ved Ebben blive tilgængelige. J Julii, naar Lammene ere nogenledes opvoxne, anstiller man Jagt paa dem, for at fange dem og klippe den, og for tillige at bemægtige sig dem, som man vil Slagte Man driver dem da ved Hjelp af dertil afrettede Hunde i Flokke ud paa steile og snevre Odder, hvor man ei uden Besværlighed faaer dem fat. Et sielden springer ved den Leilighed et eller andet udi Havet, finder og vil derved sin Død; andre bryde vel og derved Fødder eller Ribber; men fangne holde de sig dog saavidt rolige at de kunne klippes.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-10-09
(Handels-Tid. - Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-10-09
Udenlandske Efterretninger. Frankrige. Fra Hovedqvarteret i Dresden har Keiseren udgivet flere Decreter, et især mærkeligt af 29 August om 2 Academiers Oprettelse, det ene i Bremen, det andet i Münster. Münster faaer et Fakultæt for den catholske og Bremen for den protestantiske Theologie. J Lüneburg skal Ridderacademiet Johanneum og Michaels Skolen forenes til et Lyceum af 3die Classe. Johanneet i Hamborg og St. Catharine=Skolen i Lybek skulle organiseres til Lyceer; Gymnasiet i Hamborg, skjønt det udmærket sig fremfor andre Anlæg af samme Navn, skal vel beholdes, men mod Titel af Skole. Det franske Sprog skal fra nu af læres i alle Lyceer og Colleger. Om et Aar bliver ingen Lærer uden at kunde foredrage Elmenterne, og om to Aar, uden at kunde give fuldstændig Underviisning i det franske Sprog. Skolemester-Seminariet i Oldenborg vedbliver, ligeledes det i Münster for catholske Primairskoler. Hamb. Cour.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-10-09
Postefterretninger. (Af Hamb. Corr.) Paris d. 27 Sept. Jndberetning til H. M. K. Regentinden gaae til b. 19 Sept. D. 17de tog Keiseren, istedet for til Pirna, til Forposterne. Da H. M. saae, at Fienden havde gjort en DeelForbugninger, for at forsvare Bjergskraaningen, saa lod han den angribe ved Gener. Duvernet, der med den 22de Division borttog Landsbyen Arbesau, og drev Fienden tilbage i Sletten ved Toplitz. Det var ham paalagt, at manovrere saaledes, at han vel recognescerede Fiendens Stilling, og tvang ham til at demastere. Det lykkedes denne General fuldkommen at udføre sine Jnstructioner. Derpaa reiste sig en levende Canonade uden for Skudvidde, som anrettede liden Skade, men da et østerrigsk Batterit paa 24 Canoner forlod sin Stilling, for at nærme sig Divisionen, saa lod Grev Ornano angribe det ved de røde Garde-Lancierer. De toge disse 24 Canoner og nedhuggede alle Artilleristerne; men man kunde blot føre Hestene, 2 Canoner, og et For-Train med sig. - D. 18de blev Sr. v. Lobau i samme Stilling, og holdt Landsbyen Arbesau, og alle Passer ad Sletten besatte. Kl. 4 om Eftermiddagen afsendte Fienden en Division, for at overfalde Høiene ved Landsbyen Keinitz. Denne Division blev dreven tilbage med Kaarden i Haanden, og en heel Time beskudt med Kartætscher. - Den 18de om Aftenen Kl. 9 kom Keiseren til Pirna, og den 19de tog Sr. v. Lobau igjen sin Stilling forved Hollendorf og i Leiren ved Gies habel. – Regnen falder i Strømme. - Fyrsten af Neuschetel er noget upasselig af et Feberanstød. H. Majestæt Keiseren befinder, sig i allerhøieste Velgaaende.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-10-09
Paris, den 26de Septbr. Marschal Hertugen af Valmy har i Maynz faaet en Coureer fra Dresden, som paalægger ham, at lade bekjendtgjøre i Paris, at indtil den 19de intet Nyt er forefaldet ved Armeen, og at man mueligen i nogen Tid ikke vil afsende nogen Coureer, saa at man ikke bør undre sig over, naar man i adskillige Dage ikke faaer Efterretninger. Verona, d. 14 Septbr. Efter Overgangen. over Drave ved Festritz rykkede General Grenier mod Hottemburg, een Poststation fra Klagenfurt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-10-09
General Marconniers Division var i Romannsdorf, og den anden Division havde taget sin Stilling i St. Anna, paa hiin Side Neumark. Generalerne Pino og Palombini befandt sig i Laybach og vare i Begreb med at rykke frem. General Rou gier holdt Adelsberg og General Bellotti Krain burg besatte. En Division rykker fra Neumark frem af Palmanova over Valsagona. De Positioner, som Prinds Vicekongen holder besatte i Nabolavet af Klagenfurth, ere meget fordeelagtige.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-10-09
Mayland, d. 20de Sept. Den 16de Sept. rykkede vore Tropper ind i Fiume, hvorfra den fiendtlige Colonne, under General Nugent, nogle Øieblikke i Forveien var afgaaet i Uorden. Fienden havde ladet 2 Artilleriestykker i Stikken. Forvirringen i Staden var saa stor, at Erkehertug Maximilian netop fik saa megen Tid, at han kunde begive sig paa et lidet Fartøi, og derfra paa et engelsk Krigskib, som strax afseilede, Den største Deel af General Pinos Tropper er paa ny rykket frem mod Adelsberg, for at nærme sig den øvrige Deel af Armeens Operationsskuplads. - Reservedivisionen, under General Bont anti, er rykket frem i Etsch-Dal.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-10-09
Den berømte Componist Gretry er ved Døden afgaaet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-10-09
Den Russiske, af 8 Linieskibe bestaaende Escadre, som laae i Sheernetz, har villet stikke i Søen, uden det engelske Admiralitets Tilladelse. Dette har modsat sig dens Afseiling, og ladet hvert Skib fratage Ror og Seil, Bekjendtgjørelse. - J Følge allerhøieste befaling vil den i flere offentlige Blade tilden 18de d. M. averterede Auction paa Den Læsøe, over den af Nørre Jyllands Roeflotille dertil indbragte Prise, Cathrine kaldet, med indehavende Ladning af Colonialvarer, samt engelske Manufacturvarer, vorde udsat indtil nærmere Kundgjørelse desangaaende skeer. Hvilket herved bringes til almeen Kundskab. - Admiralitets- og Commissariats-Collegiet, den 7de October 1813.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-10-09
Kjøbenhavn, d. 9 Oct Priserne paa Specier have i denne Uge varieret overordentlig meget. De vare i to Dage gaaede op til 98 og derpaa ned igjen til 70. Ligeledes forandres Varepriser, ne fra den ene Dag til den anden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-10-09
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-10-12
Nyeste Sigeret af Kjøvenhavn. RecreTiende Aargang. No. 82. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin. Tirsdagen den 12 October 1813. Om Tyverier.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-10-12
De berømteste Forfattere, der have skrevet om Lovgivningen, synes fra de ældste Tider af at have været nenig om den rigtige og meest passende Maalestok for Tyvsstraffene. Allerede Plato var af den Mening, at hvad enten En stieler noget betydeligt eller noget ubetydeligt, skal hans Straf være een og den samme. Adskillige nyere Forfattere have heller ikke villet lægge nogen Vægt paa Tyvekosternes Værdie, som de ansaae for noget Tilfældigt. Forordningen af 20 Febr. 1789 siger derimod udtrykkelig, at det Stiaalnes Værdie, især med Hensigt til den Forurettedes Vilkaar, fornemmelig skal komme i Betragtning." Man seer heraf, at Lovgiveren vil, at baade Forbrydelsens Gjentagelse og det Stiaalnes Værdie skal tjene til Maalestok for Straffen. - Det kan nu aldeles ikke nægtes, at 2 Maaneders til 2 Aars Forbedringshuusarbeide for første Gang begaaet simpelt Tyverie, blot betragtet som correctiv Straf, ei kan ansees for stræng. Men seer man hen til Straffens Virkning paa Forbryderens Ære, forsaavidt hans Opdragelse og Stilling lader os for have skilt deres Børn ved Livet, paa det de efter dem ikke skulde kaldes Tyveunger." - Professor Nyerup, som anfører dette, efter Hedegaard, i sin Udgave af Peder Syvs Ordsprog, en Bog, der fortjente at være mere bekjendt end den er, tilføier i en Anmærkning, at Begivenheden uden Tvivl er den, som har tildraget sig i Lunde Sogn i Fyen 1774. mode, at han endnu besidder Følelse for denne, og de moralske Følger, dette følelige Stød for Æresfølelsen kan have for ham i Fremtiden, saa synes det at være vanskeligt, bestemt at afgjøre, hvorvidt Straffen for første Gang begaaet simpelt Tyverie ikke er strængere end for det, der begaaes anden Gang. (Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-10-12
Anecdot. Da Kong Gustav Adolf af Sverrig førend Slaget ved Lützen red omkring blandt sin Hær, saae han en Recrut ligge i en Grøft, som ved Kongens Nærmelse alt mere og meere søgte at skiule sig. Gustav red hen til ham, spurgte hvad han bestilte, og befoel ham, paa Øieblikket at begive sig til sit Regiment, da Slaget nu skulde gaae forsig. - Ak, allernaadigste Herre Konge!" svarede Soldaten: "Fienden er mig som modbydelig, jeg kan og giver ikke seet ham." – Fjas!" raabte Kongen: "afsted, afsted, det maa nu være." - Velan!" raabte Soldaten: "siden det maa være, saa fly mig min Mand af Fienden; jeg skal nok komme ud af det med ham i Mindelighed."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-10-12
Jnden- og udenlandske Efterretninger.