Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1810-03-31
At den islandske Moss, som vorer overalt i Fieldene inde i Stiftets Fiorde, er et sundt og fødende Brøds Surogat, er forlængst bekiendt. Vor udødelige Strøm skrev om den 1785, det velgiørende Landhuusholdnings-Selskab lod Afhandlingen uddeele gratis. Vor omsorgsfulde Negiering vækkede os atter 1808, med en end fuldstændigere Underretning om at betage Mosen sin Bitterhed. Var nogensinde Tid at benytte den, maatte det vel være nuMen om den er nok brugt, der hvor den findes, nu i Korntrangs Tid, paatvivler jeg. At uddele Exemplarer af Underretningerne, tale, opmuntre Almuen at bruge den, er noget, men ikke nok, hvor der er periculum in mora maae gavnlig Foranstaltning ei krybe frem som Sneglen. Det Held, jeg har havt, i disse Krigsaar, med at indføre Brugen af islandsk Moss, i min lille Virkekreds, den indlysende Besparelse af Korn, derved er bevirket i mit Præstegield, og Kornets stigende Priis, paalægge mig, at anbefale min Færd til Eder, mine Embedsbrødre, hvis Bestræbelser lykkedes mindre hastig. Naar Mosen var indsamlet, lod jeg den vel rendse, ludede den efter Underretningen 1808, dog ej i stærkere Lud end som sædvanlig bruges til Klæders Tvætning, vel skyllet i fersk Vand, og aftrykket, lod jeg den hakke fiin omtrent som Kaal, indkoge i Vand til en tyk Vælling, hvilken, afkiølet, bliver tyk som Grød. Naar i denne inddæltes Byg eller Havremeel, indtil den faaer den saakaldte Bagsteknes Haardhed, faaer man af en Skieppe indæltet Bygmeel, ved Udbagning til Flatbrød, 74 a 80 Leive, da man af blot Bygmeel kun faaer af een Skieppe 36 a 40 Leive af almindelig Størrelse. (det der saakaldte Breiemeel iberegnet) Naar Byg, eller Havremeel indæltes i ovennævnte Logte Moss, maae til enhver Skieppe Meel tages 12 Skieppe Almemeel, udtrættet i lidet Vand, for at faae Leivene til at holde Addagning, Saadant Brød kan neppe kiendes i Smag fra det Ublandede. Jeg indbod, og lod alle Kommende see Tilbereedningen, medtog Mosbrødet paa mine Kirkereiser, samlede Almuen efter Prædiken, lod alle see og smaae det. Suppe og Grød af Mosmeel, med iblandet halvt Kornmeel, lod jeg loge, og ved enhver Anledning alle smage. Man tog da ved Troen, da man saae og smagede den. For flere Trængen. de gjorde jeg det til Vilkaar, at de ej singe Attest, til Jndkiøb af Magasinkorn, med mindre de foreviste et Qvantum indsamlet islandsk Moss. Skoleholderne lod jeg i Ferierne indsamle Mos. Saaledes fik jeg den, især afvigte Aar, indført til Almeenbrug. Meel af Mosen laver, jeg saaledes: Naar den er ladet, vandet og noget sveltørret, tørres den endeere paa Tørke stue, eller Ovn. Den smuldres nu lettelig paa Bagstebord, med Kievle, saa maa, at Qvarnen kan male den. Dette Meel, blandet med Kornmeel, 1/5 eller 1/2, giver velsmagende Suppe eller Grød. At bage Flatbrød af dette Meel, med endog kun 1/2 Jblanding af Kornmeel, gaaer ei an; det lader sig ei udbage til Leiver. Det bruges bedst kun til Suppe og Grød. Tager. man halvkogte og stampede Potates, og iblander med 1/2 Deel, som ovenmeldte indragte Moss, uden mere Kornmeel end man behøver at melle med, og deraf steger de saakaldte Potatkager, faaer man en sund og velsmagende Føde, sparer 1/2 Potates. Jblandes lidet fersk Melk, smager det som Bondens Høitidstager. At giøde Svin med Mosen, har jeg og flere her forsøgt; den behøves ej at rendses, men indes og skylles, koges heel i Vand med lidet Kornmeel- og Potates. Jeg svarede 1/2 Deel af hvad sædvanlig af disse Sorter gives at fede Svin med. Tvende finge tilsammen 1/2 Tønde Byg, 1 1/2 Td. Havre, 18 Skpr. Potates og 17 Lpd. Moss. Svinene bleve deraf ligesaa fede, Flesket aldeles ligesaa godt, som om de havde været giødede med det Dobbelte af Korn. Da jeg, og saamange her, have den mest overbeviisende Erfaring om Besparelse af Korn, ved Brugen af islandsk Moss, holder jeg det for Pligt at bidrage hvad jeg kan, at flere Bygdelav, i det Jndre af Stiftet, maatte benytte den; henvender mig derfor især til mine Embedsbrødre: Vi ere ideligst om Sorden; e) ere de, som mest see de fattige Gaard og Hans mænds Nød, høre mest deres Jamren; vi værdiges Tiltro, al den Stund vi ere, hvad vi bør at være. Den Trægheds og Modlesheds Aand, der naturligvis følger med Fattigdom, hæves kun ved at virke i dette Tilfælde paa alle 5 Gandser. De, som engang ere blevne Gienstande for offentlig Understøttelse, hjælper intet den Safteter, men den er probat. Jndvendinger mod Brugen af Mosen, da jeg begyndte at indføre den, manglede ikke, snart hedte det, den fandtes ej, snart var der formegen Umag med at hente den, lave den; snart saae den saa nædelig ud; snart blev man syg af den Dette sidste Hoved paa Sludret fik jeg endelig afhogger ved at fremstille flere Famillier sunde og friske, der i flere Maaneder havde levet næsten blot af islandsk Moss, istedet for Korn, og ved det Paafaldende, at i afvigte Aar vare saa faae dede i Præstegieldet, som i intet Aar forhen. Man rendse kun Mosen vel fra fremmede Deele. Man bruger den ei uden blandet med Korn; alt, overdrevet, skader; thi man giver Bonden blot Rug og Hvede, istedet for hans vandte Byg og Havre, hvad giælder, han bliver syg, Ved disse Præcautioner er islandsk Mos langt fra at være usand, derimod sund, stor kende og fødende. Den helbredende Kraft i Brystsyge a. er jo bekiendt. Jeg har hidtil ej vildet offentlig bekiendtgiøre om den, før jeg var vis i min Sag, saavel om dens Almeen brug her, som om dens Nytte. For endelig at bidrage Alt, efter Evne, til at den maatte benyttes flere Steder, indsender jeg til Foraaret, først i Mai, (naar jeg har tilbered mit, fra forrige Aar, havende Qvantum af Mos) til Herr Kiøbmand Henrik Hynnemør i Bergen: Brød, Potatkager, Meel, Alt blandet med halvt Moss, halve Korn eller Potates, hvoraf enhver af mine Embedsbrødre kunde hente Prove, og saaledes overbevise alle Vantroende. Af Mosen selv skal ogsaa indsendes, endskiøndt, jeg dog maa troe, den er kiendt nok Ullensvangs Præstegaard den 10de Marts N. Hersberg, Sognepræst for Kingservigs Præstegield.