JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1793-10-01
No. 179. Procurator Rørtbøll efter Kongelig Befaling, c. den sustenderede Sognepræst Jacob Lind; angaaende hans achristelige og valdkomme udfærd mod Huusmand Peder Michelsen til og Hustrue, saavelsom for hans ulovlige og voldsomme Overfald mod de til ham udsendte Varselsmand, og endelig for hans den 9 Dec. 1790 ved Haning og Refs Herreders Ting udovedt lovstridige og skammeligt Forhold med, for hvilke Forbrydelser han ved Provsteretsdommen af 2 April 1792 allene var dømt at skulde bøde i alt 153 Rdlr. 4 Mk., samt til Actor 103 Rdlr. 2 Mk. og giøre sine Menigheder en offentlig Aldigt m.v.
Berlingske Tidende, 1793-10-01
Dom: Præsten Hr. Jacob Lind bør have st Embede forbrudt, samt aflægge den geistlige Dragt og ikke mere bruges til geistlige Forretninger. Udi Salarium og Omkostningen de Provsteretten betaler Jacob Lind til Actor Procurator Møller 103 Rdlr. 2 Mk. J det øvrige bør Provsterettens Dem nefterrettelig at være, hvorimod saavel Justitien som ader Vedkommende fordeholdes deres Tiltale til Jacob Lin ved den var slige Mir, for de under Sagen imod ham paastaae Ferskener og Fornærmelser uden ser Embedets Førelse.
Berlingske Tidende, 1793-10-01
Tirsdagen den 22 October. N. 35. Pldte Andersen Sparte, c. Byefoged ChristenSelland; treffende, at Jndstevnte har negtet Citanten at fore Vidner til Afbeviisning i 2de imellem ham, og Birkedommer ærum værende Sager.
Berlingske Tidende, 1793-10-01
Dom: Sættedommeren Byefoged Fillum bør for Peder Andersen Sparres Tiltale i denne Sag frie at vere. Udi Kost og Tæring for Høiesteret betaler Citanten til Byefoged Fellund 600 Rd. og til Justitskassen som Tabende 5 Rd.
Berlingske Tidende, 1793-10-01
Onsdagen den 23 October. No. 189. Procurator Schorier, c. Jørgen Arrevad og saa der, angaaende 110 Rd. 17 s., som Citanten skal have tilgode hos Jndstevnte, men hvorfor disse ved de foregaaende Retters Damme ere frikiendte m.v. Dom: De ergangne Domme bør ved Magt at stande. Denne Processes Omkostninger ophæves. Til Justitskassen, betaler Procurator Schorler som Tabende 5 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1793-10-01
Torsdagen den 24 October. No. 320. Procurator Klingberg som befalet Acter, c. Tellef Aasuften Bygland; angaaende den imod Jndstevnte gjorte Statelse af formeentlig begaaet Mord paa Pigen Gunild Mundersdatter Kiele, hvorfor han ved Christiansands Laugtings Dom af 29 Maji sidstleden, var dømt at aflægge Eld, at han hverken selv eller ved andre har myrdet ovenmelte Pige, og da være frie for Tiltale, men i Mangel deraf være fredløs, samt have sin Hovedlod og Jord forbrudt, om han nogen riede m.v. Dom, De ergangne Domme frafaldes; hvorimod TellutAalufsen Bygland bør for Actors Tiltale i denne Saa frie at være. Langmanden Justitsraad Hans Knoph der for hans lovstridige Ophold med at paadømme Sagen give 200 Lod, Sølv til næsthosliggende Hospital. No. 324. Procurator Rottbøll som befalet Actor, c. Arrestantinde Anna Cathrina Andersdatter, angaaende Barnefødsel i Dølgsmaal, for hvilken Forbrydelse hun saavel ved Friderichstads og Tønsbergs Laugtings Dom af 30 Juli d. A., som den foregaaende Sorenskriver Den af 29 April forhen, er dømt at miste hendes Hals og have hendes Hovedlod forbrugt til Kongen m.v. Dom: De ergangne Domme bør ved Magt at stande. Mandagen den 24 October. No. 46. Hans Ostbye med flere, c. GeneralkrigscommisstanWestel, samt Kammeradporat Schønheider paa EmbedsVegne, betræffende hvem af Parterne der tilkommer Præference i nogle bortsolgte Løvere Effecter, udbragte til 40 Rd. 1 Mk. 4 s. Ved Oberhofrettens Dom at 30 Martii. ter afg. Peder Ostene, eller nu hans Stervboe og Arringer, kiendt prioriteret til Beløbet af de ommeldte Effecter men i øvrigt frikiendt Jndstevnte for Citantons Tiltale m.v. Dom, Oberhosrettens Dom bør ved Magt at stande. Denne Processes Omkostninger ophæves. Til Justitskassen betaler Citanten som Tabende 5 Rd. Endelig betaler Hans Østbye udi Salarium til Kammeradporaten for Høiesteret 10 Rd. No. 321. Procurator Klingberg som anbefalet Actor, c. Arrestant Ole Gullichsen, angaaen eget af ham 3die Gang begangne Tyverie, hvorfor han ved Steens Langtings Dom.
Berlingske Tidende, 1793-10-01
at 13 August sidstl. er dømt at arbeide i Agershuus Fæstning sin Livstid m.v.
Berlingske Tidende, 1793-10-01
Dom: De ergangne Døn. Magt at stande. Pressen, og indeholder moralske og sattriske Afhandlinger: P. som er den 5te Deel af det hele Pærk, har nu forladt, Jrofessor J. C. Tades Danske profalske Skrivter 1ste De Denne Deel er 21 Ark stor, firet med en skin Titel Vignette ligesom den 1ste potiske Deel, og koster for Subskribenterne paa fiin Postpapiir 1 Rdlr. paa Trykpapiir 3 Mk. Begge de ud papiir, 14 Mk., hvoraf 3 Mk. er prænumeration som godt komne Deele koller tilsammen 16 mk. paa Postpapiir og paa Tryk og den anden Deel af de prosaiske ere begge under Pressen. giøres paa sidste Deel. - Den anden Deel af de portiske Strier Herrer som skal have indbundne Exemplarer, skal ufortøvet: Jndtil disse Dele udkomme, modtages Subskription. - De holde samme, saa nart de komme fra Bogbinderne. Praft. for Todes Fabler og Fortællinger for ung Læsere at bena. læggeren Hofboghandler S. Poulsen, Anthonistræde No. Kiøn, faaes og for 4 s., indbunden og mere, bes For 124 og 325. holder: 1) Om den philosophiske Examen, denne Exammen A prof. Baden, er udkommet det 2det Hefte, som inde i Kiøbenhavns Universitets Journal, udgiven ved didaters Navne som have taget denne Examen i afvigte nistorie indtil vore Tider, om den bør beholdes : de Lan April Maaned. 11) Om Communteter, denne Stiftelses Korn. Aug, Holsteensk, Td. . Rd. - Mk. s. Kliplanger Skpd. Brænde. ser, Dansk, Td. . 3 Rd. 1 a 2 Mk. 26. Dansk Paar=Sild Td. . 4 Rd. Mk. 3. Rd. mk. t. Pommersk For hvede, Holstensk, Td. 4 Rd. 3 Mk. s. Hest, Sild Td. Lommerske eller kollandsk. Td. 6 Rd. - Mk. s. dommersk D. gade 3 Al.
Berlingske Tidende, 1793-10-01
Siellandsk Td. 4 Rd. Mk., s. Norsk Vaar=Sild Td. 2 Rd. mk. 2s. Holstensk Bog ned. Sog Td. . . 4 Rd. 1 a 3 Mk. s. . Post Sild Td. . 1 Rd. - Mk. 18. gods enkelt a 6 Rdlr. Byg Grøn Td. 2 Rd. 1 Mk. 3 a 12 s. Tran Td. 15416 Rd. - Mk. - . oven. . . 3 a 6 Rd. m. 6 Rd. - Mk. - s.
Berlingske Tidende, 1793-10-01
Malt Td. Birk Rd. A. 2 Rd. 4 Mk. - s. Salt. Havre Td. . . 1 Rd. 3 Mk. 4 a 6 s.
Berlingske Tidende, 1793-10-01
Norsk Td. 1 Rd. 143 mk. Havre=Gryn Td. 1 Rd. - Mk.. s. koneborsk Td. 4 Rd. 1 Mk.
Berlingske Tidende, 1793-10-01
Kiøbenhavns Boghvede Gron Td. 3 a 9 Rd. - Mk.. s.
Berlingske Tidende, 1793-10-01
Spansk Td. Rd. 4 at Torve=Kiøb for Jndvaanerne Erter Td. . 3 Rd. 1 a 2 Mk. - s.
Berlingske Tidende, 1793-10-01
Engelsk Td. Adret. Brænde.
Berlingske Tidende, 1793-10-01
fede Vahre. Fransk Td. Rd. - Mk. Et Bønder. 1 Fd. 2 a 3 mk. Jsl. salted Lammekjød Td. Rd. - Mk. t. Vine. et dæs Tørv ind paa l. Flesk, røget, Lpd. 1 Rd. 2 a 4 Mk. s. En Adme Rhinsk Viin 65 a 100 Rd. gul Td. . Rd. 2 Mk. grønsalted, Lpd. 1 Rd. Mk. 3 a 12 s. udenrigs 40 a 40 Rd. Forring. Oste, Svenske, Skpd. 3 a 9 Rd. - Mk. 2 s. Et Oxehoved rød Viin 60 a 3 Rd. Hør et stort kas Fa 4 sk. Al. . Holsteenske 12 a 14 Rd. - Mk. 1s. udenrigs 40 a 600 Rd. et mindre dito Ad. l. Smør, Fyensk Td. 32 a 33 Rd. - Mk. 2 s. Et Oxehoved Fransk Viin, 45 a 6 Rd. halm et Læs . . 2 Ad. Al. a Siellandsk o. 4 a 44 Rd. 2 Mk. 2 s. udenrige af a 40 Rd. Høns og Flederværk, Holsteensk, Td. 4 a 26 Rd. - Mk. 2 s. Et Oxch. Fransk Brænder. 100 a 110 Rd. Kalkunske gamle Parret d. M. Tælle, Lispd. . . 1 Rd. 4 Mk. s. udenrige 60 a 700 Rd. . . unge Parret 1 Rd. 2 a 3 M. Grøn Sæbe, en Otting, 2 Rd. 3 Mk. - s. um. Capuner fede et Par 1 Rd. 2 mk. Fisk. . . maar et Par Ad. M. Bergens Fisk, Skpd. = 14 Rd. - Mk. t. Brunsviger) 100 Rd., mk. a. dens gamle Parret samt Graasen, salted, Td. . . Rd. - Mk. 2 s. Garleder) Stod. 60 Rd. - Mk. t. . unge Parret . . tor, Skpd. 100 Rd. - Mk. t. Braband. 60 Rd. Mk. - s. Kyllinger et Par at a. Klivsisk Skpd. = 14 a 16 Rd. Mk. 16. Gas levende Stk. omra. Norsk Torsk, salted, Td. 4 Rd. 3 Mk. Norsk Jern Skpd. . . 14 Rd. 3 Mk. Slagtede Stk. aa m. Jslandsk dito, Td. . 7 Rd. - Mk. - s. Tiære Td. 3 Rd. 3 Mk. a 6 Rd. - Mk. Ender et var samt dito tor Fisk Skpd. = 28 Rd. - Mk. - s. Hør Skpd. . 37 a 48 Rd.) efter denne Duer et Par Klindsk, Skpd. 16 Rd. - Mk. - s. Reen Hamp Skpd. 12 a 24 Rd.) Bouttet. Æg en Snees Historier de Alum, som for nærværende Tid tre og Stivindum til, Tillæg til Drotestorernes Limerfore ninger. 11) Der løbenhavns timmersitet afgive udtillet Akaden en Nørge og Endeeramme i og Arri Qvartaler. Tredien, garnison. dicinsk. 2, Skolembedsammen og mangenstion, vil Rectorats Omstiftelse. Talg, Vange dag. rister, andersen til Commaneristore at Alegn. Skaten. Den af Dage, vangelisk Christelig Pral. ved Disken Dage, og Tillægs Nat. de Koner og scripter og Cancelliebreve. Kl ) Efterging om derbenhavnske Videnskabers Salgade sandlinger.
Berlingske Tidende, 1793-10-01
Rettelser. Kall. Danske Reisende. Til ) om Sal. tilde saanne Tidenskabers Fortrømmelse. Dette alene ligesom der saase, at bekomme og udgiveren paa de at store Cannike og lille Fiolstræde No. paafor at haae. som tegne sig for den hele Aargang. Enkelte Heftener. daire. Pencia, en asiatisk Prinds, som drog Verden omkring. Mog sagte Chrine, særdeles i Jndien, Spanien, Frankrig, Engeland, Holland, Tydskland og Danmark fandt lidet at det han søgte. 3 Tommer, faaes tilkiøbs hos og drene Berling, i Pilestræde No. 93 for 7 Mk.
Berlingske Tidende, 1793-10-04
Alcante, den 20de August. J Forgaars ankom paa vor Rhede en algiersk SkibekkeHaa 12 Kanoner og 140 Mand, som tilhørte Deyen og commandeertes af Rets Just. Bevæget ved den gode Behandling, som Consul Stuks Landsmænd havde nydt hos Deyen, Alater, begav samme sig ledsaget af den Kongel. Tolk i GaarMaraes med to hollandske Skalupper, ladede med alle Slags Forfriskninger ombord paa bemeldte Skeberre, og enbør hen alaterske Capitain disse Forfriskninger. Men denne af sten Tilbudet heftig, ikke af Ringragtelse, men af Frygt for i Deyen, hans Herre, skulde tage ham det ilde øv, om han modtog Foræringer af en sendtlig Nation. Al Bestrækasse for at bevæge ham dertil, var forglædes. Det eneste han kunde giøre, saade han, var, at han ved sin Ankomst i Algier kunde melde Deven Consulens Tilbud, som vist lader unde Fornøyelse derover. Consulen lod herpaa Forbiskningerne uddele blandt de 20 hollandske Skibe, som her den efter Condon.
Berlingske Tidende, 1793-10-04
Livorno, den 6te September. De i Havnen ved Touion fundne Skibe ere følgende : Udkastede og bemandede : Le Commerce de Marseille paa 120 Kanoner, le Tønnant le Duguay=Trouin, le Pomper paa 80 Kanoner, le Trikøfore, le Contaur, le Destin, le Com are de Bourdeaux, le Patriote, I Orion, le Heros, Haareur, le Scipion, i Apallen, Entreprenant, leSiniteur ogle Themistole paa 74 Kanoner. Jkke bemanGaarle Sansculotte paa 110, le en fra paa 80, le Hardt og han toudenævnt paa 74 Kanoner. Tilsammen 20 og 5 regatter.
Berlingske Tidende, 1793-10-04
Dinant, den 16de September. Forrige Fredag gjorde de Franske med 5 til 6000 Mand er Udfald fra Giver, for at overfalde Østerrigerne, som dakke derværende Grændser. Disse derimod havde faaet UnderSining om deres Forthavende, trak Forstærkninger til sig lede sig i Slagorden. Efter en forrig Kanonade bleve de Franske i største Uorden drevne indtil under Portens af Givet, og mistede henimod 500 Mand, som bleve dræbte, og 200, som bleve gjorte til Fanger, samt meget Bagage og 2 Kanoner.
Berlingske Tidende, 1793-10-04
Fra det kongel. storbrittaniske Hovedqvarteer Menin, den 10de September.
Berlingske Tidende, 1793-10-04
Ved det hannoverske Corpses lykkelige Forening med Hertugen af Parks Armee ere vi ikke mere udsatte for Fiendernes Angred. Armeens nærværende Position i Mening er maaske fordeelagtigere, end den nogensinde var. Vi have Menin i Besiddelse. General Beaulien staaer ved Siden af os : Communicationen med Pern er fri, og denne Stad selv reddet. J Fald Fienden, da han har saa stort et Antal Tropper, vilde giøre nok et Jndfald i Vestflandern, ere der allerede i Dirmunden og Nieuport detacherte Corpser, hvilke ikke kunne mangle Understøttelse fra Hovedarmeen, hvorfor et Foretagende af Betydenhed ikke er at frygte for paa denne Side. Forresten forsamle sig daglig fleer og fleer af de tildeels hidtil savnede Tropper ved deres Corpser, saa at det Forliis, som vi hidtil have lidt formedelst Fiendens Overmagt, og desuden ikke er saa stort, torde blive mindre betydelige end man i Begyndelsen forestillede sig. Bore tørre Saldeters Mod har slet ikke lidt derunder; thi den øiensynligste Glæde stod malet paa alle Ansigter, da de fik at vide, 2 manigien skulde marchere frem mod Fienden. London, den 17de September.
Berlingske Tidende, 1793-10-04
Toulons Jndtagelse, som er skeet saa ganske uden Blod udgydelse, er den vigtigste Tildragelse i dette Aars Felttog, da den franske Søemagt i Middelhavet derved er at ansee som tilintetgjort, og Engeland sat i Stand til, at bruae den største Deel af sin Flaade sammesteds til nye Bestemmelser, og at kunne forstærke sin Søemagt i Kanalen og i Vestindien. For de franske Garnisoner i Bastia, Calvi og St. Fiorenzo paa Corfica kan nu ogsaa al Tilførsel blive afskaaret, og nogle Fregatter, som krydse langs med Kyster Et af denne De, kunne ved Hunger tringe Garnisonerne tilat overgive sig paa Naade og Ungade. Staden Marseille, og hele Provene, hvor Kornhøsten kun skaffer Underholdning paa 3 Maaneder, kan man nu afskiære al Tilførsel fra Levante, som hidtil var et Kornmagasin for det hele sydlige Frankrig. Mangelen paa Levnetsmidler i de sydlige Provindser af Frankrig vil især blive meget forøget ved den Mængde af Tropper, som Conventen seer sig nødt til at sende der den. Staden Toulon ligger ved en snever Dal, med høye Bierge paa begge Sider. Til Lands gaae kun to Veye til Staden, en lange med Kysten ved den Side mod de hieriske, Øer, og den anden fra Marseille. En Armee, som fra den Side mod de hieriske Oer vil nærme sig Toulon, kan beskydes fra Skibene, som ligge i Baven ved denne Øe, fra de smaae Forter, som ere anlagte paa Biergene og især fra Fortet Malgue, som bestryger Veien indtil Landsbyen la Valette. Dette Fort har, ved en meget stærk bede Vel, Communication med Staden, og giver altsaa Leilighed til, at føre Forstærkning og Levnetsmidler til Garnisonen. Paa den Bet fra Marseille har man et moradsigt Stykke Land at passere, som strækker sig 2 Mile langt, og er paa begge Sider omgivet af høye Bierge. Ved Faden at disse Bierge er en Vey, men, som kun er saa bred, at to Bogne netop kunne kiøre forbie hverandre. To til 3000 Mand, som opstilles ved Indgangen til det saakaldte Pas Øllioules, ere i Stand til, at opholde den største Armee, da Egnens Beskaffenhed og Forterne, som ere anlagte langs ad Biergerne, gjøre der umueligt at trænge frem.
Berlingske Tidende, 1793-10-04
Efter de sidste Breve fra Paris have Conventstropperne allerede bemægtiget sig dette vigtige Pas en Høiene ved Toulon). - Tøihuset i Toulon er altid holde for det smukkeste i Europa. Havnen sammesteds er saa rummelig, at over 300 Skibe kunne ligge dert.
Berlingske Tidende, 1793-10-04
Brussel, den 19de September. Efterat General Beaulien den 13de d. M. havde tvunger, Franskmandene til at forlade Meenen og gaae i Uorden over Lys, til Hollænderne derved Leilighed til igjen at indtage deres gamle Stilling. De ulykkelige Jndbyggere i Flanderne ere paa en voldsom Maade blevne plyndrede af Fienden; men adskillige Borgere have grebet til Vaaben, og gjorde ved Tilbagetaget 70 Mand af samme til Fanger, hvoriblandt nogle Officerer. Prindsen af Coburgs Ankomst med et stærke Corps, har fuldkommen beroliget de forskrækkede Jndbyggere, hvoraf allerede mange vare flygtede. Fra den Side mod Doornick gjorde Franskmændene to Gange Forsøg paa at bemægtige sig Leiten ved Eisning, men bleve med stort Forme slagne tilbage, og Vore have der gjort 484 til Fanger, hvoriblandt ere 41 Officerer.
Berlingske Tidende, 1793-10-04
Paris, den 20de September. Deneste Beretninger fra Tonion, ere af den 12te d. M. fra de ved Beleringsarmen værende Conden 4denuterte, og blev i Gaar forelæste i Conventen. De melde, at det til Toulons Beletring fornødne Skyds og Munition var den 12te ankommet, at alle Anstalter vare gjorte til, enten at opbrænde den engelske Flaade eller tvinge den til at sloge, og at man vilde angride Staden selv fra den Side mod Forten, Comin og Baron. Efter denne Beretning, dersom den neet tun en som Trøst, kunde man altsaa snart vente vign Efterretninger fra Toulon. Lion bliver endnu bestandig til skudt. Af Krigslist bar Dubois, Crance ladet en Trøye, Suceurs fra Foret komme ind i den beleirede Stad, for den før at tvinge den ved Hunger.
Berlingske Tidende, 1793-10-04
London, den 20de September. Vort Ministerium er meget beskjæftiget. Hertugen af Ports Armer skal faae en anseelig Forstærkning, og ble bragt indtil 40000 Mand. Overhovedet vil man med Eftertryk sortsætte Krigen. - J Forgaars har Hertugen i Richmand forelagt Kongen Bekostningerne ved Landmagte. og Grev Chatom de ved Søemagten.
Berlingske Tidende, 1793-10-04
Fra de nederlandske Grandser, den 22de Sept. Efter anthentiske Beretninger maae det hele Tal paa Fanger, som Fienden gjorde fra den 6te til 13de af Engler, dere, Hannoveranere, Keiserlige og Hollændere, beløbe til 2000 Mand, en deren brede Kanoner, dem meddere, de, som sandtes for Dankirken, til 60, hvorved de overdrevne franske Beretninger meget formindskes. - Den 15de forefaldt der imellem Admiral Madrides engelske Flens- og de fiendtlige Kanonerskalupper for Dankechen en Tre ning, paa hvilken vi endnu ikke vide Udfaldet. Den 18 skal imellem Førnes og Menport være forefaldet til Lands er Fegtning. Det Omstandelige ved samme vides Aarledes mo nu ikke. Forresten have Fienderne, saavidt de ere kommer Vestslanden ladet bortføre til deres Grandsestæder alt Korn Fourage, Hørnaag, og alt Guld og Sølv af Kirkerne, Man vurderer den Skade, som Fienderne have gjort i 6 omkring Menin, allene for 4 Millionen Gylden. - Eft den ærefulde Søer, som General Beaulien den 15de tilse. tede sig ved Billigdom, hvorved der blev sat en Damafor Sundens Fremgang, og han igjen maatte forlade S. nin, skal der imellem denne Stad og Lille være bleven leven en nye Træfning, i hvilken Flenden gands er bleven slet og adspredt. Prindsen af Coburg ilede med stærke St. løs paa den fiendtlige General Hangaard. Hans første En lønne, meer end 30000 Mand stærk, var allerede passaMenin; og den anden indtraf den 18de ved Darnick, hvi fra den videre rykker til sin Bestemmelse. Samtlige ned landske Provindser have anholdt hos Regieringen om Ta delse, at bevæbne sig og trække ud mod Fienden; man det i nes ikke, at Regeringen vil samtykke der. - Under for Operationer i Flandern har General Clarsalt giort en Beding mod Mausenge og nærmer sig den forskandsede furt sige Leir, som bedækker denne Plads og skal være 3000 Mand stærk. Man har altsaa fra denne Side er stort Slaat mme. J Sanen at Charlerøi er man paa nye bleven ka stryge, da stærkt standtligt Corps fra Sivet og Pomper. le der sat sig i Bevægelse derhen. Derimod bleve denne trykkeligste Anstalter følede til dette Corpses medtage. Henseenderes, har Fienden igien fortaget Straffer, arandret geligen. Drost, din 24de September.
Berlingske Tidende, 1793-10-04
Man læser her følgende Breve, som ere blevne verlede ædlem den spanske General Ventura Caro og den franske Conventcommissarius Garreau. Bemeldte General skrev til den siden døde, franske Commandant Deldeeg under 28de August følgende : Grev ven Roussignae, som er taget til Fange af de Franske, og fordi man beskyldte ham for Udvandring fra Frankrige, bragt til Paris i Adbediet, melder mig, at han ikke blider behandt i Frankrig med den samme Agtelse, som de øvrige franske Fanger. Grev von Roussignat er allerede for inter end 10 Aar siden traadt i spansk Tieneste, og beklæder en Marschal de Camps Plads i Kongens Armee. Jeg underretter Demom, at dersom man sætter hans Liv i Fare skal den til Fange gjorte franske General sa Genettere, tilligemed fleer end 4000 andre franske Fanger, være ansvarlig for ham med deres Liv. General Genetiere er i Pampelona uden at have nogen anden Vaar, end sin Parole. Men da jeg erfarer den Strenghed med hvilken man begegner Grev vorRenstaaer, saa skal saa gle Ordre til, at General la Gene tiere ligeledes bliver sat i Arrest. Ventura Caro. Paa dette Brev svarede Commissarins Garreau fra Leien. ved Birchanen under 3de September saaledes : I dette Dieblik bragte man mig Deres Dren af 28de Aucgust til General Delberg. Her er mit Svar: J afvigte Ja naar skulde eders Herre, med sin hele Vrede, kald Ludvig Al. Hoved faldt. Denne - Trudsel fremnagte den Virkning, som den hos en frit og stole Folk maatte frembringe. Ludvigs Hoved faldt paa Skaffettet. Troen De nu vel, min Hr. General, at dette Folk skulde lade sig satte i Frygt ved de Trudsler, som De gjør det 2 Nei, EnRensstangs Gyldig, vil han blive straffet. Saa vil Loven have det ; og jeg erklærer Dem, at dersom vore Fangers Liv skalde ved denne løsformelige Handling komme 1 Fare, skal Deres Hoved, Deres - Hoved og alle hans Undersaatteres saare det fornærmede Frankrig ansvarlig derfor. Et Folk san slaaes med hele Europa, og skal overvinde dette hele Entena, er ophøiet over en spansk Generals Pralerie.
Berlingske Tidende, 1793-10-04
Det franske Folks Repræsentand, Garreau.
Berlingske Tidende, 1793-10-04
Haag, den 24de September. J Forgaars sit Generalstaterne omstændig Beretning fra Arveprindsen af Oxamen om de Actioner, som ere forefaldne. den 12te og 13de mellem vore Tropper og Franskmændene. Efor den kiste, som sulgte med denne Beretning, har vort Forliis paa disse Dage beløbet sig tilsammen af Døde til 18 Officerer, 131 Underofficerer og Gemene og 81 Heste.
Berlingske Tidende, 1793-10-04
Blandt de brædte Officerer ere 3 Oberst=Lieutenanter, Ma ser, Greve af Letningen, 2 Capitamer, 8 Lieutenanter og 3 Fandriker. Saarede ere, foruden Prinds Friderich af Orantin og Prindsen af Hessen Darmstadt, ogsaa General ner, Greve af Wartensleben, 4 Oberster, 2 Oberstlieutenan. ter, hvoriblant Prindsen af Solm, 1 Major, 17 Capitainer, blandt hvilke Greven, af Urkull og Fyrsten af Waldecks Beneraladjutant, Hr. Løwenstern, videre 12 Lieutenanter, 6 standriker, 399 Underofficerer og Gemene og 45 Heste. Man savner i Oberst, 3 Oberstlieutenanter, 8 Capitainer, 1 Capitainlieutenant, 10 Lieutenanter, 7 Fændriker, 1 Adstant, 2 Overchirurger, 864 Underofficerer og Gemene og 38 Heste. Vort Forliis af Døde. Saarede og Fangne har altsaa bestaaer i 1491 Mand. Næsten to Trediedele af dette Mandskab er bleven fanget. Til dette For lii er dog ikke regnet Oberstlieutenant, Greve af Hohenlodes hele Grandeerbataillon, da samme enten er taget sangen eller gandske nedhugget. Bataillonen vilde retirere giennem Meenen; men dette Sted var allerede besat af Franskmændenne. Ved Tilbagetoget maatte vore Tropper passere Dømningen ved Meenen. Nogle Amunitions=Vogne og Lavetter, som brækkede i Stykker, sperrede meget den snevre Passage. De saarede Heste anrettede ogsaa megen Ulykke blande Infanteriet. Den Efterretning, at vore Tropper, efter General Beauliens Seir den 15de have igien indtages deres forrige Poster ved Meenen, Werwick og Ronen, en endnu ikke bekræftet. Arveprindsen staaer endnu ved Geent, hvor han den 21de har taget sin Stilling mellem Mellen og Lemberghem. Den 22de har Arvestatholderen holdt Revne, over Corpset. Prinds Friderich af Oraniens Bagage er i Gaar kommen tilbage hertil. Efterat Kuglen er taget ud af Skulderen, befinder Prindsen sig nu noget bedre. Efter Breve fra Lüttich af 15de d. M. havde Franskmændene paa nye foretaget sig et Jndfald i det Lüttichske i Egnen af den lille Stad Florenne, og bortført derfra de fleste Landfrugter paa 5 til 600 Vogne. Den 11te havde de angrebet den Kelserlige Post i Hastier, ved Dinant, men bleve med stort Forliis dreven tilbage. I Charleroy blev et stort Høe og Halm magasin opbrændt.
Berlingske Tidende, 1793-10-04
Brussel, den 26de September. De allierte Generaler have føiet alle Anstalter til at beleire og indtage Fæstningen Mandenge, hvormed formodentlig dette Felttog skal blive sluttet. Den franske General Houchard har forladt Søesiden af Flandern, og trukket sig til Giver, formodentlig for at gjøre en Diversion; men vore Generaler have derimod ligeledes taget fire Messurer. Vest stander bliver bedækket af Hannoveranere og Hesser ; og Hertugen af York er trukket i Leiren ved Eisning.
Berlingske Tidende, 1793-10-04
Af en Skrivelse fra Stavanger, dateret den 13de September 1793.