JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-11-20
I den holsteenske Stænderforsamlings niende Møde den 27 Octbr. var Sagen angaaende Jndførelsen af en og samme Myndighedstermin for alle Dele af Slesvig og Holsteen under foreløbig Behandling. Heri hersker nemlig i Hertugdommerne stor Forskjellighed, idet Myndigheden, paa nogle Steder indtræder med det 21de Aar, paa andre sildigere, endog først med det 25de, hvilket ofte medfører Ubehageligheder o. s. v. Hovedbestemmelsen i det forelagte Udkast er, at Myndighed overalt skulde indtræde med det tilendebragte 21de Aar, hvori ogsaa Committeens Pluralitet var enig. En af dens Medlemmer og flere Deputerede yttrede afvigende Anskuelser; men Spørgsmaalet, om Sagen skulde henvises til en ny Behandling i Committeen besvaredes tilsidst benægtende, hvorpaa den henvistes til den endelige Afgjørelse i et følgende Møde.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-11-20
Fra det Slesvigske skrives: Det er naturligt, at vi med Opmærksomhed og Jnteresse følge Forhandlingerne i Stænderforsamlingen i Jtzehoe. Vi glæde os, at man har benyttet Petitionsretten, hvorved allerede Gienstands ere komne under Forhandling, som ere af stor Vigtighed, men vi undre os over, at 3 Puncter, over hvilke man overalt hører saa lydelige Klager, endnu slet ikke ere berørte, nemlig: 1) At Embedserklæringer ere en utilgiængelig Hemmelighed for de paagjældende Parter. 2) At Statens Borgere ei ere lige for Lovene, idet Embedsmænd og caracteriserede Personer ei kunne søges ved Underretterne; 3) at saamange indfødte Danske, som stundom ikke engang ere det tydske Sprog mægtige, ansættes som Embedsmænd i Hertugdommerne, medens saa fa Jndfødte derfra finde Ansættelse i Danmark. - Vel motiverede Andragender og Forestilling til Hs. Majestæt, disse Gienstande betræffende, vilde sikkert være overeensstemmende med Folkets Ønsker.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-11-20
Rectoren ved den slesvigske Domskole, Olshausen, er i fine kraftfuldeste Aar pludseligen ved et Slagslod bortreven fra sin talrige Familie og fra den Skole, hvis Pro delse han var.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-11-20
Blandt flere Gaardkjøb, er i Omegnen af Thisted i denne Tid gjort følgende Handeler: Vandetgaard er kjøbt af Proprietair Pontoppidan for 7,350 Rbd.; Ferre gaard med Besætning af Kjøbmand Resen, for 12,000 Rbd. og Christianslyst, ved Thisted, af Landvæsenscommissair Nyborg for 7,300 Rbd. (Th. Al Fredagen d. 23de Octbr. saaes et Skib at drive med brukket Mast, 2 a 3 Mile norden for Skagen. Strandingskommissionairerne Christensen og Nørgaard, samt Skipper Bendsen, begave sig, under en stærk fralands Kuling, i en Baad til Søes med 4 Mand for at forsøge, om muligt at redde Skib og Mandskab. Det lykkedes dem at naae Vraget, som befandtes at være en Skonnert, ladet med Salt, uden Besætning. Efterat de vare komne op paa Dækket, begav Nørgaard sig ned i Kahytten; men i samme Nu sank Skibet med saa voldsom en Fart, at de øvrige paa Dækket neppe fik Tid at styrte sig Baaden, hvor de endog samtlige vilde være omkomne, hvis ikke en af dem med Aandsnærværelse ved et sikkert Ørehug havde skilt Baaden fra Vraget. Dette forsvandt vieblikkelig, uden at efterlade mindste Spor. Ved den ulykkelig Nørgaards Død begræder en Enke og 3 smaae Børn Tabet af deres forsørger.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-11-20
Det er ei blot i Odense at falske Angivere drive deres Uvæsen. J Viborg have tvende saadanne Tilfælde i kort Tid fundet Sted hos en og samme Handelsmand, dog i dennes egen Bopæl, det ene efter directe Angivelse til Generaltoldkammeret og det andet til Overcontrolleuren for Jylland; men begge Gange - falskt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-11-20
D. 9de d. indtraf det sørgelige Tilfælde, at en Tjenestekarl faldt ned i en Kalkgrube, den saakaldte Kongegrav, ved Mønsted, i en Dybde af 27 Alen. 3 Timer efter fik man ham ført op af Gruben. Den Ulykkelig befandtes ved Lægens Ankomst saa overmaade læmlæste og Forstandens Brug berøvet, at Redning destoværre neppe er at vente. (Af Vib. S.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-11-20
D. 2den Novbr. er ved den Kal. Landsoverret i Viborg Lemvig Kjøbstæds Gjæsteretsdom stadfæstet, hvorved en Sag er gjort afhængig af Procurator Christensens Eed, under hvilken han søgtes, enten til S. Cohns Fallitbo, at transportere en til ham udstedt Obligation, stor 5600 Rbd. r. S., eller tilsvare Boet dette Beløb, og at tilbagelevere en Transport paa udestaaende Fordringer til Beløb 7000 Rbd. r. S., samt betale, hvad han deraf maatte have oppebaaren.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-11-20
Ved Tallotteriets 1292 Trækning i Altona udkom: No. 46. 59. 40. 21. 20.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-11-20
Ribe, 23de Søndag c. Trinitatis prædiker i Domkirken Hs. H. Hr. Stiftsprovst Dr. Frost, Ridder af Dannebroge; i Cathrinekirke Hr. Pastor de Thurab.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-11-20
Døbt i Domkiren d. 3de Novbr.: Gaardm. Hans Tomsens Datter, Kirstine Tomsen. Fadd.; Gaardm. J. Nielsens Kone fra Horbro, Pigen B. Jensdatter fra Raabede, Pigen P. Kirstens fra Gasse, M. Østergaard, i Lundsmark, J. L. Jensen i Raahede, Ungkarl H. Tomsen i Hvidding og J. J. Johansen i Hørbro. Copulerede hjemme i Huset d. 31te Octbr.; Auditeur H. C. Nielsen og Jmfr. J. Eilschou. S. D. i Domkirken Vognmand Th. Mathisen og Pigen J. LütBegravet paa Domirkens Kirkegaard d. 30te Octbr.: Kleinsmedsvend F. Outzen, 26 Aar gl.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-11-20
AVIIISSk.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-11-20
Forpagtning. Hovedgaarden Aaberg, af Hartk. 25 Td., i Wedersøe, Sogn 3 Miil fra Ringkjøbing, agtes underhaanden bortforpagtet i 8te Aar fra 1ste Mai 1836. Dens Udsæd er circa 30 Td. Rug 12 a 14 Td. Byg og 20 a 24 Td. Havre, den er især bekjendt for sine fortrinlige Enge hvorpaa der avles 300 a 350 Læs Høe hvoraf Størstedelen er Mærsk. - Der har i de senere Aar været fodret 90 Stkr. Horenqvæa 10 a 12 Heste og 30 Stkr. Faaer, hvil ten Besætning der ogsaa er der i Vinter. En Deel Besætning eller ogsaa Contantre til Besætning kan overlades Forpagteren naar han derfor stiller den fornødne Sikkerhed. - Nærmere Underretning kan i portofrie Breve, erholdes hos Undertegnede. Lindholm pr. Ringkjøbing d. 1ste Novbr. 1835.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-11-20
Paa min Spigermoder Enkefrue Lassens og egne Vegne. Koefoed. Frederich Christopher Gundelach Kongelig Majestæts virkelig Cancellieraad Byefoged og Byeskriver i Lemvig samt Herredsfoged og Herredsskriver i Skodborg og Wandfuld Herreder; Giør vitterligt: at efter Begjering of Prokurator Christensen her i Byen, som beskikket Sagfører for Gaardmand Jens Christensen Foelbek af Flinder Sogn, ifølge det ham under 6 August d. A. meddeelt beneficium paupertatis, indstævnes herved i Medhold af dertil erhvervet Kongelig allernaadigst Bevilling af 10 Juli 1835, med Aar og Dags Varsel, Den eller De, som maatte være i Besiddelse af en af forhenværende Eier af Gaarden Foelbek i bemeldte Flinder Sogn i Ringkjøbing Amt, Christen Olesen, til Dennen Peder Boller Jngstrup paa Harboer, den 18de Jun. 1810 udstædt og d. 21de f. M. tinglæst Panteobligation stor 700 Rd. d. C. med første Prioritets Panteret i bemeldte Gaard, af Hartkorn 5 Td. 7 Skp. 1 Fk., samt i Besætning og Boehave - hvilken Panteobligation vel er indført, men derefter bortkommen uden at være bleven udslettet i Panteprotokollen - at møde for Skodborg og Wandfuld Herreders Ret som holdes paa Raadstuen i Lemvig den anden Onsdag i Februari Maaned 1837, om Formiddagen Kl. 10, for med bemeldte Panteobligation at fremkomme og lovligt Adkomst til samme at beviisliggjøre, da den ellers ved Dom vorder mortificeret og af Pantebogen udslettet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-11-20
Forelæggelse og Landag er afskaffet ved Forordning af 3 Jun. 1796. Til Bekræftelse under mit Navn og Embedssegl. Lemvig d. 4de Novbr. 1835. Gundelach. (L. S.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-11-20
Placat. Jfølge Reqvisition fra Procurator Jørgensen i Fredericia, paa vedkommende Udlægshavers Vegne, bliver den Jeppe Rudolphsen tilhørende og paaboende Gaard, Ølsdahlsgaard kaldet, beliggende paa Tolstrup Byes Mark i Herslef Sogn og staaende for Ager og Engs Hartkorn 2 Tdr. 6 Skpr. 2 Fdkr. 2 Alb., stillet til 3 offentlige Auctioner, nemlig Tirsdagen den 3 December d. A. 5 Januari 1836. hver Dags Formiddag Kl. 10. De 2 første Auctioner holdes paa Fredericia Raadstue, og den 3die paa den sælgende Eiendom. Conditionerne, der vil vorde bekjendtgjorte ved Auctionerne, ere forinden til Eftersyn hos Reqvirenten. Hvilket herved bekjendtgjøres overeensstemmende med Pl. 22 April 1817. Fredericia den 12de November 1835. Boeck.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-11-20
Hvor en sort, tidlig i Foraaret bedækket Hoppe er at faae til Kiøbs anviser Addresse-Contoiret.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-11-24
Kongelig. allernaadigst. privilegeret. de i de. Jis. AdresseAvis, som forsendes med Brevposten, overalt i de danske Stater. No. 94. Tirsdagen den 24de November. Udgives af N. S. Hyphoffs Enke i Ribe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-11-24
Udenlandske Efterretninger. Spanien. Herfra haves denne Gang kun faa og ubetydelige Efterretninger. Paa Børsen i Paris havde man den 15de det Rygte, at D. Carlos begierede at underhandle; men skjønt Rygtet fandt nogen Tiltro, var det vel dog grundet meere paa Formodninger, som de nyere Beretninger om de krigførende Parters Stilling havde vakt, end paa bestemte Efterretninger. Journal de Paris beretter, at D. Carlos og D. Sebastian befandt sig d. 7de med 10 Batailloner, ved Oyarzun, mellem Tolosa og den franske Grændse, hvilket ogsaa omtales i sydfranske Blade, som forklare denne Bevægelse deraf, at D. Carlos, som aldeles havde overdraget Commanden over Operationssarmeen, til Equia, medens han selv lod sig nøie med at for Reserven, vilde forlægge sit Hovedqvarteer til en Egn, som var noget mere fjernet fra Skuepladsen for den forventede Kamp ved Vittoria, hvilken Kamp man formodede vilde finde Sted, naar Anglo-Christinernes Forening med Cordova var iværksat. Om denne Forening hører man, at General Evans gjorde d. 31te October det første Forsøg paa at bringe den istand, men maatte opgive Forsøget, fordi Antallet af de Carlister, som vilde hindre Udførelsen af hans Plan, var for stort. D. 2den Novbr. brød han atter op, forat iværksætte Foreningen af en anden Vei; men om det lykkedes, er endnu ubekiendt. J alt Fald vil det have været forbundet med Vanskeligheder, da General Gomez, ifølge Breve fra Mondragon af 3die d. M., var rykket imod ham med 9000 Md. De nyeste Efterretninger findes i Moniteuren, som berettet, at D. Carlos havde anmældt sin Ankomst til Jrun til d. 8de, var imidlertid ikke kommen, men havde trukket sig tilbage til Tolosa og syntes at ville begive sig til Bastandalen. Eguia lagttog ved Salinas Dronningens Tropper, og Jturalde stod i Estella. Fra Pampelona havde Jriarte gjort et Udfald, ved hvilket han havde fældet 50 Carlister og gjort nogle Fanger. -J Catalonien vedblev Mina at gaae frem i det det herskende frisindede Parties Aand. Han havde saaledes udnævnt Lieutenant Cardero, der i afvigte Vinter, som Hovedmand for den i Madrid udbrudte MititærSammensværgelse, blev forviist til de baleariske Øer, til sin Adjutant.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-11-24
Portugal. Efter hvad man sidst hørte fra Lissabon, lod det til, at Ministrene begyndte at tabe deres Populatitet, og at Ønsket om en Ministerforandring i en liberalere Aand blev stedse lydeligere. Nogle Ministre beskyldtes endog for at have gjort sig utilladelige Fordeele ved Chausee-Anlægget mellem Lissabon og Oporto. - Om de portugisiske Hjælpetroppers Jndmarsch i Spanien høres endnu Intet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-11-24
Der har oftere i fremmede Blade været Tale om en Plan, ifølge hvilken de azoriske Øer skulde aftrædes til Storbrittannien. Man erfarer nu, at denne Plan blev lagt i Aaret 1833 paa en Tid, da man i Engelland ansaae D. Petros Sag for tabt. Den Gang fattede man nemlig i Ministerraadet den Beslutning, at tilbyde D. Miguel Anerkjendelse paa følgende Vilkaar: Amnesti for alle D. Pedros og Donna Marias Tilhængere, Pension for Begge paa Livstid, og de azoriske Øers Aftrædelse til Storbrittannien. Da Conjuncturerne siden forandrede sig, faldt denne Plan naturligviis bort.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-11-24
J denne Anledning havde nylig en isralitisk Deputation Audients hos Kongen, forat bevidne ham de mosaiske Troesbekienderes Taknemlighed. - Flere Pariserblade ville vide, at der er givet Ordre til at udruste en Flaade af 15 Linieskibe. Nogle mene, at Tvistighederne med Nordamerika have foranlediget denne Forholdsregel; Andre sige, at Rustningerne foretages paa det engelske Cabinets Tilskyndelse, da dette har opfordret den franske Regjering til at være belavet paa at kunne kraftig understøtte Demonstrationer imod Rusland, til hvilke Engelland mulig kunde ste sig nødsaget. - Hertugen af Orleans har fra Corfica fortsat sin Reise til Algier. Siden Marskalk Clauzel har faaet Gouvernementet derovre, kjøbes der stedse flere og flere Landerier i hiin Coloni. Saaledes har nylig Hr. Canson d'Anonay, Part af Frankerig, kjøbt et Grundstykke, hvorpaa han vil plante 209,000 Morbærtræer og tillige dyrke Sukkerrør. Den polske Fyrst Midmunsky har ogsaa tilkjøbt sig og begyndt at colonisere en betydelig Landstrækning, franske Mile fra Algier.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-11-24
Rusland Paa sin Reise i de sydlige Provindser kom Keiseren d. 30te til Pultava, d. 311 til Charkow og derfra over Tschugujew og Kursk til Orel, hvor han indtraf d. 5te Novbr. Allevegne besøgte han Kirker, Skoler og andre offentlige Anstalter, lod Tropperne paradere, fandt Alting i den bedste Orden, bevidnede sin Tilfredshed, gjorde Besøg, holdt Taffel o.s. v. - Vinteren er tidlig begyndt iaar. J Riga havde man allerede d. 4de d. M. 14 Graders Kulde, og Düna var tillagt, saaat man kunde gaae derover. 89 Skibe, som deels laae under Ladning, deels ventede paa Ladning, vare indfrosne.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-11-24
Jtalien. Det hedder, at et Oprør er udbrudt paa Sardinien; men om de nærmere Omstændigheder derved høres Intet. En Skrivelse fra Chambery, som omtaler dette, finder det timeligt, at der fra Spanien, som nu er i Revolutionens Vold, gjøres Forsøg, som ifølge den mangeaarige spanske Jndflydelse paa Jtalien hist og her kunne falde i god Jord. "Lykkeligviis" hedder det i samme Skrivelse - "er Flaaden formedelst Stridighederne med den portugisiske Regjering fuldkomment udrustet, ligesom vi og med Sikkerhed tør gjøre Regning paa, at den østerrigske med os saa nøie forbundne Regjering vil forene sine Bestræbelser med vore, forat gjenoprette Orden og Rolighed". Holland. J Generalstaternes andet Kammer er i Anledning af Rentebetalingen af Statsgjælden det Ønske blevet lydeligt, at Stridighederne med Bel gjen snart maatte blive tilendebragte, da den nærværende Tingenes Tilstand er yderst fordærvelig for det hollandske Finantsvæsen. Flere Medlemmer have er kiæret ikke at kunne billige Lovforslaget, angaaende Renternes Betaling, da efter deres Anskuelse Nord Nederland ikke kan være forpligtet til at betale Renter af den Andeel af Statsgjælden, som definitivt maa falde paa Belgien. - Den nye Kornlov, som er forelagt Generalstaterne, og ifølge hvilken Jndførselstolden, af Kornvarer skal forhøies, vækker nogen Frygt for, at fremmede Regjeringer ville gribe til Retorsions-Forholdsregler mod den hollandske Handel, og virkelig skal den preussiske Regjering have truet med noget Saa. dant,
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-11-24
Tyrkiet. En til Tunis bestemt Flaade løb d. 21de Octbr. ud fra Constantinopel under Storadmiralens Cammando. Den skulde først styre til Albaniens Kyster, for at medtage de der krydsende Skibe. Man paastod, at ogsaa Tunis skulde gjøres til et Paschalik, og at dette skulde overdtages til Ramir Pascha. Den ne Expedition synes at have foruroliget Mehemed Ali, som ved sin Agent i Constantinopel har opbudet Alt, forat forhindte den. Der forsikkres imidlertid, at Mehemeds Frygt er utidig, da Jngen tænker paa at angribe ham, saalænge han forholder sig rolig og opfylder sine Forpligtelser mod Porten. J Sytien har Jbrahims Stilling mærkelig forbedret sig. Jfølge officielle Efterretninger fra Reschid Paschals Leir, havde Jbrahim i Begyndelsen af Octbr., ved et foræderi, hvortil Emir Beschit selv skal have rakt Haanden, gjenerobtet Libanon og beseiret Oruserne. Over denne Seier var hele Syrien i største Bestyttelse, og Jbrahim holdt nu sit Herredømme for at være saa sikkert, at han turde foretage sig en Udflugt til Alexandrien. J Tripolis var Rolighed endnu ingenlunde tilveiebragt. Fæstningen holdtes vel besat af Sulianens Tropper; men udenfor Pottene stode 100,000 Beduinet, som forlangte den forrige Bei tilbage. Man ventede den nylig udnævnte Pascha med en betydelig Forstærkning. Grækenland. Den joniske Dampbaad skal have bragt den høist vigtige Efterretning til Antona, at hele Grækenland var i fuldt Oprør, og at Kongen, Grev Armansperg og de haierske Tropper havde maattet tage Flugten fra Athen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-11-24
Blandinger. Fyrst Milosch fra Servien skal have i Sinde at aflægge et Besøg i Wien, for at lykønske Keiser Ferdinand til hans Tronbestigelse. - Hertug Ferdinand af Sachsen-Coburg, Fader til den portugisiske Dronnings Brudom, vil gjøre en Reise til Brussel og London, forat besøge sine Sødskende, Kongen af Belgien og Hertuginden af Kent. - Under Kongen af Bajerns Fraværelse foret Kronprindsen Forlædet i Statsraadet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-11-24
- Subscriptionen til den nye Kanal, som skal forbinde Donau med Main, har havt saamegen Fremgang, at man venter, at der vil blive begyndt paa Arbeidet til Foraaret. - Man forsikkrer, at der i næste Aar vil blive aabnet en regelmæssig Damskibsfart mellem Engelland og Nordamerika. - Nogle Sværmere i Kønigsberg og Omegnen ere komne saavidt i Forrykthed, at de bilde sig ind, at en det i Egnen værende Grevinde skal paany føde Messias til Verden. - Para i Brasilien var endnu d. 14de Sept. i Oprørernes Hænder. Disse myrdede alle de Blanke, som de kunde faae fat paa, og Ligene laae rundt omkring i Gaderne.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-11-24
Indenlandske Efterretninger. Man har i Kbhn. faaet Efterretning fra Upernavikpaa Grønland. Skibet "Freden, Capt. Svendsen, er kommet derfra. Den sidste Vinter havde været meget stræng. D. 9de Novbr. 1834 havde man seet Solen sidste Gang for d. A. og den lange Nat varede ved til 10de Febr. 1835. da Solens første Straaler til tede over Fieldene. Aldeles mørk Nat var det fra 1 Decbr. til 20 Jan. Kulden steg til 308 og derover. Præsten Østergaard og hans Familie maatte krybe inden grønlandsk Jordhytte, og der bjerge Livet ved en Spæk Lampe; thi hvert Øieblik kunde Man frygte forBjørnebesøg. Endnu d. 11te Juli var der kun 20 Varme i Solen. Ved Skibets Afgang var den nye Vinter allerede begyndt i Grønland. D. 3die Septbr. var Jsen der saa tyk, at den kunde bære, og Sneen laa en halv Al. høit. Det har saaledes i Aar slet ikke været Sommer i det nordlige Grønland.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-11-24
Den 14de Os. høitideligholdtes Reformationsfesten ved Kjøbenhavns Universitet. Prof, Mag. C. E. Scharling holdt ved denne Leilighed en latinsk Tale: De studio, quo multi Protestantium hodie in Catholicismum foruntur. Derpaa besteeg Dr. og Prof. F. C. Sibbern Talerstolen, og fremkaldte efter holdt Tale de, det have udmærket sig ved Exammen artium, nemlig: F. T. J. Gram fra Christianshavns Borgerdyds Skole, P. A. Schleisner fra samme Skole, I. C. J. Meyer fra v. Westens Skole, C. M. Thorson fra Viborg Skole og A. P. Lunddahl fra Metropolitanskolen. Det ved denne Leilighed udstædte Program var af Prof. S. Forchhammer og førte Titlen: "Danmarks geognostiske Forhold, forsaavidt de ere afhængige af Dannelser, der ere sluttede. Dette Aars Exam. art. have 1777 Candidater overstaaet, af hvilke 5, som ovenfor ere nævte, kjendtes værdige til Udmærkelse, 104 erholdt Charakteren Laudabilis, 63 Haud ill. og 5 non cont. - Til den i Octbr. og Navbr. afholdte fuldstændige juridiske Embedsexamens mundtlige Prøve indstillede sig 18 Candidater, af hvilke 10 erholdt Charakteren Laudabilis, nemlig: A. P. H. Birch, F. C. Bruun, P.M. Bruun, F. C. C. Dahlstrøm, J. C. J. Elmqvist, W. Hansen, H. A. Hoppe, C. F. J. H. Liebe, A. C. P. Linde og C. D. Meining; 8 fik haud ill., nemlig: N. A. Bahneberg, F. A. Færch, S. Hastrup, O. Lund, J. F. D. C. Meyer, F. P. Müller, G. J. H. Baron Schaffalitzky de Muchadell og S. L. Schmidt. - Til den philologisk philosophiske Exammens anden Deel havde indstillet sig 170, hvoraf 2 forlode Examen. Af de 168, som udholdt Exammen, og som tillige have underkastet sig samme Examens første Deel, bleve 13 kjendte værdige til at udmærkes, 78 fik Charakteren Laudabilis, 73 Haud illaudabilis, og 4 nom contemendus. De udmærkede vare: W. J. A. Ussing, P. D. Regoli. C. C. C. Langhoff, F. C. A. Schiern, L. H. F. Oppermann, C. F. W. Warburg, J. N. Meier, G. Hansen, O. Nielsen, C. H. Hagerup, P. C. Lange, O. M. Laurberg og A. Steen. 6 indstillede sig til særskildt Prøve i Hebraisk, hvoraf 3 bleve admissi cum lande og 3 admissi. - Til meditinsk Examen have i indeværende Kvartal indstillet sig 3 Candidater, nemlig: Cand. chirug. C. A. Dablerup, L. A. Hasse og N. Melchior, hvilke alle erholdt Charakteren Laudabilis. Til chirurgisk Examen indstillede sig 9 (hvoraf 7 Studenter), af hvilke C. E. Fenger fik første Ch. med Udmærkelse; S. S. Neu kirk, L. L. J. Reumert og O. Strøm første med Føie; F. Mølmark, C. Rasmussen og C. W. Westphal anden med Fortrin; N. P. J. W. Andersen anden og J W. Sattrup neppe anden.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-11-24
Man erfarer nu, at der i Skifteforvalter og Skifteskriver a. Major Didrichsens Bo paa St. Croix er forefundet en Kasledefett af circa 60,000 Rd. vestindisk Courant. Nylig meldtes, at han var pludselig død.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-11-24
Af en Beretning fra Stadsphysicus Dr. HoppeiKhvn. erfares, at der i de to sidste Maaneder: Septbr. og October, er død i Hovedstaden af Kopper omtrent halvandethundrede Mennesker. Den Formening, at Varcinens beskyttende Kraft hos de enkelte Jndivider gaaer tabt med Aarenes Løb, erklærer Dr. H. for tilstrækkeligen beviist. Det er ikke muligt - siger han - at angive neget bestemt Tidsrum, hvorefter Vaccinens Kraft begynder at tabe sig, og de formildede Kopper at kunne vise sig, eller naar den har tabt sig i den Grad, at Kopperne ikke længere formildes, men kunne blive dødelige. Dette indtræffer høist forskjelligt, hos Nogle tidligere, hos Andre sildigere, ja Nogle ville maaskee være beskyttede for Livstid; men saameget er vist, at saa stor Modtagelighed for Kopper, at de blive dødelige, ikke i Khvn. har viist sig hos noget vaccineret Menneske førend den voxne Alder, og at medens Kopperne i Hovedstaden har krævet mange Offere endog blandt vaccinerede voxne Mennesker, er ikke noget vaccineret Barn død af denne Sygdom. Og mod den Jndvending som almindelig giøres mod Vaccinationen, nemlig at Vaccinematerien ved saa ofte at forplantes gjennem Mennesker, har tabt sin oprindelige Kraft, forsikkrer Dr. H., at herfor haves ikke mindste Beviis. De Børn, - siger han - som i den sidste Tid ere vaceinerede, ere netop de, der endnu kunne ligesaa trygge, som de for 30 Aar siden vaccinerede dengang kunde det, komme i den nærmeste Berørelse med Koppepatienter f. Ex. ligge i Seng med dem, uden at smittees. Netop de, som ere vaccinerede for mange Aar siden, angribes nu af Kopperne, og desto hyppigere og desto heftigere, jo flere Aar der siden ere forløbne. Dette taler aabenbart imod Nødvendigheden af at fornye Vaccinationen fra Køer. Jmidlertid tilstaaer han dog, at det beller ikke kan skade, og altid vil tjene til at berolige Gemytterne, hvorfor ogsaa den Materie som for Tiden benyttes i Khus, Vaccinations-Jnstitut er for 5 Aar siden tagen af Køer i Holsteen, hvor man har givet Ordre, til, hvergang de ægte Kokopper opdages, hvilket der ikke skal være saa sieldent, strax at meddeles deraf til videre Forplantning. - Endelig besvarer Dr. H. det Spørgsmaal: "Kan man ved Revaccination (senere gientagen Vaccination) paa ny beskytte sig mod Kopperne?" saaledes: "Erfaring taler endnu ikke med tilstrækkelig Vished, berfor, men at det synes høist rimeligt, kan man ikke nægte. Det er ingenlunde usandsynligt, at man ved en efter 15 Aars Forløb foretagen alm. Revaccination kunde bringe det saa vidt, at vi bleve - ikke frie for Kop ver, det vi aldrig gandske kunne vente, dat Modtagelig heden dertil vender for tidlig tilbage, men - frie for Dødsfald af Kopper.