JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-23
Den Leilighed i Gaarden paa Nørregade, som for Tiden beboes af Hr. Toldbetjent Binderup, saaog en Leilighed i Stedet i Kattesundsgaden, som nu beboes af Hr. Muurmester Künehl, kan erholdes til Leie til næstkommende Paaske=Flyttetid. Om begge kan accorderes med A. D. sal. Nørgaards paa Ny Torv.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-23
Trende Værelser med øvrige Bekvemmeligheder ere tilleie til første Flyttetid paa Vestergade Nr. 31.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-23
Et godt og pynteligt Leiested, med 2de Værelser, Kjøkken og Spisekammer, og Hauge, kan faaes billig tilleie paa Reberbanen hos Gartner. Hans P. Beyer. Flæsk og Kjød røges hos Bødker Bjerregaard. For 7 s. Lpd. kan faaes 100 Lpd. stor Tag hos Chresten Hjulmand i Hasseriis.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-23
Aquavit og Kornbrændeviin sælges nu til nedsatte Priser hos Lars Bøggild ved Vesteraa. Mere Melk og Fløde kan nu faaes hos L. Bøggild. Bøgeaske, 3 Mk. Skjeppen, faaes hos L. Bøggild.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-24
Nordamerica. J denne Stat finder for Øieblikket en Uenighed Sted, af Betydenhed, angaaende en Tarif eller Afgift af udenlandske Fabrikvarer til Fordeel for de indenlandske Fabrikker. I de stærktbefolkede nordostlige Stater er denne Bestemmelse, meget undet, destomindre i de sydlige og vestlige, fornemmelig i Syd=Carolina, som derover er nærved at komme i et fjendtligt Forhold til Congressen. Præsidenten Jackson har vel gjort det Forslag at nedsætte hiin Tarif, men om har vil trænge igjennem dermed, er et andet Spørgsmaal, de det synes som om den nærværende Congres har ifinde af at overlade denne Sags Afgjørelse til den følgende. J Tilfælde af en saadan Udsættelse har imidlertid Syd=Caroline besluttet at betragte hiin Tarif som Nul fra 1ste Februar 1833, den har ligemaade anordnet en bevæbnet Defension, hvis Unionen skulde være findet at bruge Magt Ogsaa i Georgien er i Repræsentanternes Kammer en Beslutning gangen igjennem, af det Jndhold: at hvis et sydligt Convent skulde være ønskeligt, saa vilde Staten Georgia indbyde Staterne Virginia, Nord= og Syd=Carolina Alabama, Tennessee og Missisippi til at forene sig med den for at vælge Deputerede til en slig Forsamling, hvis Øiemeed maatte være at overveie Tarifsystemmet og udfinde de hurtigste og virksomste Midler til at afhielpe den Ulempsom for nærværende Tid flyder af samme. Dette klinger nu rigtignok temmelig farligt; imidlertil har Georgia paa samme Tid antaget følgende Beslutning med 102 Stemmer mod 51. Vi afskye Nullificationssestemmet som et Middel, der hverken er fredeligt eller forfatningsmæssigt, men som kun fører til Tvedragt og borgerlige Uroligheder og idet Vi beklage de ubesindige og revolutionaire Forholdsregler, som nylig ere tagne i Syd=Carolina ansee vi det for vor Pligt at advare vore Medborgere mod en saa fordærvelig Adfærd. Ogsaa i Syd=Carolina selv gives et anseeligt Parti, som vel kan tælle en 5 a 6000 Vælgere, der har besluttet at opretholde Forbundsregjeringen, og derfor kaldes Unionspartiet, medens paa den anden Side rigtignok Gouverneuren Hamiltons Erklæring lyder meget krigersk, idet han andrager paa, at oprette et Corps af 12000 Mand, under Navn af Provincialgade.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-24
Hvad Regjeringen egentlig bestemmer sig til, angaaende denne Sag og om en Expedition mod Syd=Carolina virkelig skulde blive iværksat, er endnu ikke afgjort og vil vel ogsaa beroe paa Omstændighederne. J sin Beretning til Congressen udtrykker Præsidenten sig meget skaansomt om Saligen; langt alvorligere lyder en af ham under 10de Decbr. nudstædt Proclamation til Syd=Carolinas Beboere, hvilken det engelske Blad Courier anvender paa Jrland. De foreenede Staters Love, siger Præsidenten i denne Proclamation, maa fuldbyrdes; jeg har intet Valg i denne Sag og Constitutionen betegner tydelig mine Pligter. De, der ophidse Eder, hige efter en Adskikkelse, og Eders Fædrelands Regjering kan ikke laane Øre til en saa ubesindig Plan, hvis første Offere J selv vilde vorde. Endnu er det Tid at vise, at de tusinde Navne, der pryde Bladene i Eders Historie, ikke ville forlade Forbundet, for hvis Vedligeholdelse saa mange af dem kjempede og blødte. Jeg besvæger Eder- saasandt J ære disse Mænds Minde saasandt J. gelskede Frihedens Sag, som hine helligede deres Liv - saasandt J elske Eders Fødelands Fred, Medborgernes Liv og Eders egen Ære: tager hine Beslutninger tilbage, Udriver af Eders Archiver det af Eders Convent udstædte desorganiserende Edict! lad dets Medlemmer atter forsamle sig og erklære det for Eders bestemte Villie, at blive paa den Bane, der alene kan føre til Ro, Lykke og Ære. - At ødelægge Eders Fædreland ville J ikke formaae. J kunne forstyrre dets Fred, afbryde dets Fremgang i Lykke og fordunkle dets Roes, men dets Rolighed vil atter oprettes, dets Lykke vende tilbage og Pletten paa Nationalcaracteren forsvinde og som et evigt Brændemærke hænge ved deres Navne, der vare Stiftere af Ulykken.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-24
J Nyyork haaber man endnu, at det ikke vil komme til det Yderste imellem Regjeringen og Syd=Carolina, imidlertid er i de forenede Stater den almindelige Opmærksomhed, henvendt paa denne Sag.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-24
Blandede Efterretninger. De udvalgte Parlamentsmedlemmer for Dublin, Dhrr. Connell og Ruthven droge den 7de Januar omkring i Staden i et høitideligt Optog. De sad i en prægtig Vogn, som blev trukken af 6 Skimler. Toget aabnede Folkene ved OConnells Bryggeri, derpaa fulgte 260 Medlemmer af Haandværkernes Forening til Hest med Marschalstave og Faner; efter dem 75 Kareter, i hvilke Haandværksmesterne af de forskjellige dublinske Laug sadde med Faner, paa hvilke Emblemer paa de forskjellige Haandteringer vare afmalede derpaa de to Borgere, som havde gjort Forslaget til Valget; efter dem kom Vognen, i hvilken Festens tvende Herre, sadde paa forgyldte Stole, ved deres Fødder stode tvende Drenge klædte som Pager og svingende Faner med den in landske Harpe, og foran dem sad MLoughlin, en af de bedste nulevende Harpespillere, klædt i det gamle Bardecostume, en guldbroderet Fløiels Kappe og Hoved og Kinde bedækkede med kunstige graa Haar. Bag paa Vognen var afmalet den store irlandske Harpe, og imellem denne og den over samme svævende Krone stod med store Bogstaver OrdeRepeal. Vognen ledsagedes endelig af 3 til 4000 a Laugenes Medlemmer, der alle bare OConnell Medaillen et lyseblaat Baand. Saaledes gik Toget gjennem Hovedgaderne hen til det Fængsel, hvor Præsidenten og Vicepræsidenten for Laugsforeningen, Dhrr. Costello og Reynold sidde fangne. Der bragtes disse et lydeligt Vivat, med som blev ubesvaret, da man havde været forsigtig nok til at bringe Fangerne ind i de indre Værelser i Bygningen. Den paa ledsagede Skaren OConnell hjem og adspredte sig en delig, uden at nogensomhelst Excesser forefaldt.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-24
J Nærheden af Paris i Byen Clich har en Kirkestrid, funden Sted, som Regjeringen har funden sig foranledige, til at tage Deel i. Jndvaanerne i hiin Commune havde nemlig i nogen Tid ingen Præst havt og fandt sig der for foranledigede til at sætte Hr. Auzou, en af Lærerne ved den franskecatholske Kirke, der en Tidlang havde holdt Gudstjeneste i et privat Huus, i Besiddelse baade af Kirken og Præsteboligen. Da disse Bygninger tilhørte den catholske Cultus, lod Regjeringen sætte Segl for Kirkedøren og befalede Hr. Auzou at rømme Præsteboligen den følgende Dag, men Natten efterat denne Ordre var forkyndt, begaren Skare sig hen til Kirken, rev Seglet af, ringede med Klokkerne og det gik saa vidt med Tummelen den følgende Dag, at der maatte væbnet Magt til at standse Opløbet, Efterat 8 Personer vare arresterede, vendte Roligheden til bage. Saaledes beretter Moniteuren Sagen; i en Protest som er indgivet af en Deel af Beboerne i Clichy, fortæller den derimod lidt anderledes. Saaledes hedder det der, at de deres forrige Præst havde forladt dem i Februar 1831, alt saa for hele 2 Aar siden, fordi han formedelst sin antinationale Tænkemaade var bleven ilde lidt, havde de i flere Maaneder forgiæves ventet paa en anden, hvorpaa de vare traadte i Forbindelse med adskillige af Lærerne ved den franskecatholske Kirke, installerede Hr. Auzou i Kirken og satte ham i Besiddelse af Præsteboligen, uden at der fra Øvrighedens Sidell, blev gjort mindste Indvending derimod. Derfor mene de sig nu ogsaa berettigede til at beholde baade ham og den Cultus, de har valgt, da de forsikkre, at de hverken vil have noget med den romersk-catholske eller dens Præster at bestille. At Regjeringens Adfærd i denne Sag iøvrigt er lovet mæssig, tvivler man vel ikke om, da Loven om Religionsfriheden udtrykkelig forbyder at fratage noget Religionsparti sine Bygninger eller Andet til dets Cultus henhørende, men man er dog tillige i Paris noget misfornøiet med dette Oplerin, fordi man tilskriver samme hemmelige Infinuationer af Erkebiskoppen i Paris, som tilligemed de andre Prælater af den romerskecatholske Kirke er misundelig over den Fremgang, hiint Religionspartie i den senere Tid har havt. Moniteutren anfører iøvrigt et Brev fra Stifteren af denne Sect, Abbs Chatel, hvori han dadler den af Hr. Auzou ved denne Leilighed brugte Fremfærd.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-24
En Uhrmager Buchmann i Plauen har gjort en Opfindelse der er Gienstand for mange Aviser. Den bestaaer i en Maskine som er istand til at sætte alle store, Kraft udfordrende Værker, som Møller, Spindemaskiner, Rustværker, nuafbrudt i den kraftigste Bevægelse uden Medvirkning af Elementerne, saa at man kun ved Skydere formaaer at standse dem i deres Løb og at formindske deres Kraft. For at gjøre disse Maskiner saa almeennyttige som muligt, har Opfinderen udstædt Subscription og opfordret alle inden= og udenlandske Fabrikanter, som attraae billige Maskinerier, til Deeltagelse. Allerede have 83, hver a 200 Rbd., tegnet sig, og saasnart der 100 Deeltagere melde sig, da ville hver af disse erfare Hemmeligheden. Sildigere vil Hemmeligheden udenfor Tydskland vorde solgt saa dyrt som muligt. Actie haverne beholde en Anpart i den Gevinst, som skal være Middel til at conservere Hemmeligheden. J Mühlau har Opfinderen allerede indrettet en af hans Maskiner, der ellers udfordrede 30 Hestes Kraft.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-24
I Paris har nylig en Kone andraget paa Skilsmisse fra sin Mand fordi han - snorkede saa stærkt. Sagen kom qvirkelig for Retten, men blev afviist. Den store Mørser. Om denne Mørser, der har gjort sig saa berømt ved Antverpen, meddeles nu følgende nøie Efterretninger. Den veier 15000 Pund og Bomben 1000 Pund, der er en Huulkugle, hvis Vægge ere 3 Tommer tykke og som fyldes med 100 Pund Krudt. Ladningen, hvormed den blev kastet, har man efterhaanden forstærket fra 2 til 16 Pund; ved sidste Ladning fløi Bomben 1000 Skridt, bort. Ladningen kan forstærkes indtil 32 Pund. Ved det første Skud sprang Bomberne hyppig, men dette Onde blev der snart bødet paa Virkningerne ved Bombens Kastning lere frygtelige; ingen Bygning kan modstaae den, ingen Kasaamatte er fast nok for den. J haard Jord nedslog den 6 a 7 Fod og naar den sprang lignede den en formelige Mine.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-24
Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-24
Kjøbenhavn. Af Generalkrigscomm. Dr. Neergaard læses følgende Bekjendtgjørelse : Gjentagne Gange, ogsaa ganske nyligen, er jeg anmodet om, i private Forelæsninger, at foredrage minTemperaments=Lære. Men da jeg ved Studium og Jagttagelse har fundet mig anlediget til betydeligen at udvide min Udarbeidelse af dette meget interessante og lærerige Æmne, Resultatet af mangeaarige Erfaringer, saa vil Tiden i Vinter være utilstrækkelig til at fyldestgiøre denne hæderliges Opfordring. Derimod er jeg beredvillig til, i offentlige Forrelæsninger, hver Søndag Formiddag, efter Gudstjenesten, at give en concentreret Udsigt over Temperaments=Læren, der ogsaa dennesinde oplyses ved Malerier, Kobber= og Haand tegninger. Ved passende Leilighed skal tages Hensyn paa Dyrenes aandige Liv. J Anledning af skeet Forespørgsel, undlader jeg ikke herved, at tilkjendegive, at jeg skal regne mig det til en stor Ære, ogsaa at tælle Damer blandt mine Tilhørere.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-24
Grosserer Søren Jacobsens Bo er taget under Skiftede, handling. Aalborg
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-24
Det her ankomne Skuespillerselskab, under Direction af Herr Müller, agter at give den første Forestilling paa Søndag.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-24
Blandede Efterretninger. 1 Fra Stockholm skrives under 11te Januar. Jgaar havde den Kongl. danske Kammerherre Moltke Audients hos Hs. M. Kongen, og overgav sine Creditiver som Kongl. dansk Envoye extraordinaire og Minister plenipotentiaire ved Hs. Majestæts Hof; Ministeren havde derefter Audients hos Hs. M. Dronningen og Ds. Kongl. Høiheder Kronprindsen og Kronprindsessen.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-24
Sognepræsten for Svanke og St. Jbs Menigheder paa Bornholm, I. C. Meelbye, har celebreret sit 50aarige Embedsjubilæum. Jubeloldingen, den 8de af 15 Sødskende, er født 1754 i Odense, hvor hans Fader var Postmester efterat have freqventeret Gymnasiet sammesteds deponeredelse han 1772; 1782 beskikkedes han til Lærer ved den Kongl. . Vaisenhuus-Stiftelse i Kjøbenhavn; 1786 til residerende Ca¬llipellan for Rønne og St. Knuds; 1792 til Sognepræst for Hasle og St. Ruths; 1816 til Sognepræst som nævnt. Retsindighed og sielden Aandskraft udmærkede ham i dennelse lange Embedstid, indtil Alderdom og Tidernes Tryk ogsaa ille de senere Aar svækkede denne af Sygdom sjeldent hjemsøgte Olding. Til det der om Pastor Meelbye er anført i Literatur=Lexiconnet maa tilføies, at han var virksom Arbeider is det bornholmske Efterslægts=Selskab. AdJ flere Nummere af Kjøbenhavnsposten læses Adskilligt, til Forsvar for Luxdorph, Carstens, Guldberg, Schlegel og flere af Danmark i sin Tid anseete Mænd af Professor Sibbern. Samme angaaer de andensteds udtalte haarde Domme om disse Mænd, for den liden Understøttelse, den som Medlemmer af Selskabet for de skjønne Kunster skulde have ydet Danmarks store Digtergenie Ewald.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-24
I Handels- og Jndustrie=Tidenden gives en interessant Fremstilling af det Fru Grevinde Danneskjold-Samsøe tilhørende Holmgaards Glasværk, beliggende i Sielland, 341 Miil fra Nestved, ved den henimod 800 Tdr. Land store, fortrinlige Tørvemose. Ved dette Værk sysselsættes nu 19 Svende, 17 Drenge, 8 Smeltemestere, 6 Schyrere og 17 andre faste ansatte Arbeidere og Opsynsmænd. Opkjørselen og af Tørven forrettes af 40 Gaard- og Huusmænd, hvis Fortjeneste derved kan regnes til 30 Rbd. hver. J Transport af Materialier og Fabrikater deeltage hele Aaret omtrent 60 Bønder i en Omkreds af indtil 2 Mile, og kunne antages derved at have et Erhverv af 80 Rbd. hver. De til Fabriken opførste betydelige Bygninger udgjøre allerede over 200 Fag; en Syge= og Pensionskasse er oprettet, for at sikkre, Arbeiderne og deres Familier, i Tilfælde af Forsørgernes Utjenstdygtighed eller Død, Understøttelse eller Forsørgelse.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-24
Af Glasskaar er i det forløbne Aar af Fattige i Kjøbenhavn og Provindserne indsamlet over 1000 Skippund til Værdi af 2500 Rbd.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-24
Forfatteren af Forslaget til Oprettelse af Provindsialbanker, som læses i Kjøbenhavnsposten Nr. 4, fortjener Tak, for at have bragt et saa længe næret Almeenønske paa Bane. M. Winther har faaet en ny Sag paa Halsen, i Anledning af et i Raquetten" optaget Stykke om nogle af en Underofficeer udøvede Voldsomheder. Ogsaa Stadshauptmandskabet i Kjøbenhavn vil, efter Sigende, sagsøge ham. I kjøbenhavnske Blade klages over høie Ølpriser, skjøndt Kornet staaer saa lav i Prisen. En Tønde godt Øl staaer, i 5 Rbd., medens Bygget koster kun 14 a 15 Mk. og 1802 & 1806 kostede samme Øl 16 a 18 Mk., da Bygget stod i 13 a 14 Mk. Der yttres, at Magistraten burde sætte Taxt for en saadan Nødvendigheds-Artikel. Nyeste Morgenpost siger at Magister Lindberg samler i sin nordiske Kirketidende Stemmer for det forældede Ritual.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-24
Hr. Fischer paa Augustenborg har i Maanedsskrift for Hesteavl foreslaaet et privat Væddemaal imellem sin Skimmelhoppe Mirza og en Hoppe af den gamle danske Race, at foretage fra Roeskilde Kro til Korsøer, altsaa en Strækning af 12 danske Mile, som tilbagelægges paa een Dag, og hvortil enhver af Parterne udsætter 400 Rbd. r. S. Thisted Byes eligerede Borgere aflægge deres inderligste Taksigelse i Avisen til afdøde Fru Tofts Børn for den Gave de paa deres Moders Begravelsesdag tilstillede dem til Uddeling blandt Byens Trængende.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-24
Trende Brødre Zeuthen i Kbhvn, bekjendtgiør, at de i sidste Jldebrand mistede næsten Alt, og efterlyser muligt reddet Gods.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-24
I Anledning af det sörgelige Budskab omden i Livet udmærkede, ædle Frue Cancellieraadinde TOVI Höd, den 8de Januar d. A. Den ædle Toftes Död endnu vi tungt begræde End Taarer tungere nu Konens Grav maa væde Længsel, Kjerlighed Livets Kraft forjog Men til den elskte Mand da Aanden salig drog. Saa stærk er Kjærlighed, det Jordiske maa rige, Den iner reenere fornet i Guds Rige - I haabefulde Tvende, nu fader, moderlöse, O rærer, Elskede, ej ganske trösteslöse! See op fra mörke Grav til Lysets milde Gaa Jo ikke faldt til Jord en Sparv foruden Bud O naaderige Gud, o læg de dybe Saar, og de Forladte hold i Dyd og Viisdoms Spor S. Kabell.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-24
Bekjendtgjørelser. Moderne trykkede Merinos til Dame=Kaaber, i flere Couleurer, Ditto i Thibet, flere Sorter Bomuldstøier til nedsattte Priser, m. m. m. faaes paa Gammel-Torv hos B. H. Cohn.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-24
Et velvedligeholdt Leiested i Urbansgade, 6 Fag, 2 Loft høi, indrettet til 3 Familier, er enten samlet eller særskilt at faae til Leie til Paaske Fløttetid, hvorom kan accorderes med Niels Kiærsgaard. - Hos samme kan kjøbes nogle store Kalkuner.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-24
Proclamata. Paa Grund af at en, den fraværende Christen Christensen ved Skiftet efter hans i sin Tid afgangne Søster Maren Christendatter af Nibe tilfalden, Ar er af Fonden ad usus publicos udbetalt denne Byes Skifteret til Deling mellem hans Arvinger, og, da ikke alle disse eller deres Opholdsteder ere blevne Retten bekjendte, saa indkaldes herved bemeldte Christen Christensens Arvinger med Aars og Dags Varsel til at anmelde og legitimere deres Arveret for Skifteretten. Nibe, den 17de Januar 1833. Lynge. Herved indkaldes med 12 Ugers Varsel Creditorerne efter afgangne Captain Henrich v. Flindt, Byfoged og Byskriver i Frederikshavn samt Herredsfoged og Herredsskriver i Horns Herred under Hjørring Amt, for at anmelde og beviisliggjøre deres Krav for undertegnede Skifteret, alt i Henhold til det efter bemeldte Afdøde idag udstædte Proclama. Frederikshavns Byes Skifteret, den 16de Januar 1833. Heiberg, const.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-24
Auctioner. Ved en eneste Auction, som afholdes Tirsdagen den 19de Februar dette Aar, Formiddagen Kl. 10, paa Raadstuen, i Nibe, bliver opbuden til Salg den i Nærheden af Nibe, beliggende, afgangne Kjøbmand N. N. Færchs og hans efterlevende Enkes fælleds Bo og Møller A. C. Petersen i Fælledsskab tilhørende Oliemølle, der er af hollandsk Bygning, med tilhørende Jordeiendomme paa Nibe Mark, af Hartkorn 1 Tdr. 4 Skpr. 3 Fdkr. Møllen er af Nyt opbygget i Aaret 1826, er 12 Alen i Diameter forneden, har 28 Alen Vindfang og er vel indrettet, den kan med nogen Forandring bruges til Kornmølle. Nibe, den 21de Januar 1833. Lynge.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-24
Efter Forlig og Udlæg, samt ifølge Reqvisition frask bliver Onsdagen den 13de Februar førstkommende, om Formiddagen Klokken 11, ved een eneste Auction bortsolgt det Muurmester Mads Madsen tilhørende, paa denne Byes Stoerggade beliggende Sted, 17 Fag Muur- og Bindingsværk, der i Brandkassen er forsikkret for 610 Rbd. Sølv, med tilhørende Gaards- og Haugeplads; hvilket herved til Lysthavendes Efterretning bekjendtgjøres. Auctionen afholdes paa selve Eiendommen. Frederikshavns Byfoged-Contoir, den 16de Januar 1833. Heiberg, const.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-24
Den Kjøbmand Anders Færchs Fallitbo tilhørende Gaard Nr. 2656 i Jomfruannegade, stilles til 3de Auctioner, der saaledes ere berammede: 1ste Auction Torsdagen den 7de Februar 1833, 2den Ditto -- 21de 3die Ditto hver Dags Formiddag Kl. 10 slet.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-24
- 7de Marts -De 2de første Auctioner afholdes paa Stadens Raadstue, men 3die Auction i Gaarden selv, efter Conditioner, som forinden ere til Eftersyn paa Cancellieraad, Raadmand, Wølfferdts Contoir, - hvilket herved i Overeensstemmelse med Placaten af 22de April 1817 bekjendtgjøres til de Lysthavendes, Pantecreditorernes og enhver Vedkommendes Efterretning. Aalborg, den 31te Decbr. 1832. Schmidt.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-24
Jfølge Reqvisition fra Procurator Hassing i Sæby, som Befuldmægtiget for vedkommende Dom og Udlægshavere, bliver det Apotheker Ancher Hansen tilhørende Sted i Frederikshavn, Constancia kaldet, med tilhørende Haugeplads, stillet til Bortsalg ved trende Auctioner, saaledes: 1ste Auction den 7de Februar d. A., 2den Auction den 2de samme Maaned, 3die Auction den 7de Marts d. A. hver Dags Formiddag Klokken 11. De tvende første Auctioner afholdes her paa Contoiret, hvorimod den tredie Auction afholdes paa Eiendommen. Hvilket herved til Vedkommendes Efterretning, i Overleensstemmelse med Placaten af 22de April 1817, bekjendtgjøres. Frederikshavns Byfoged-Contoir, den 9de Januar 1833. Heiberg. const.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-24
Den Kjøbmand Anders Færchs Fallitbo tilhørende Gaard Nr. 267 i Jomfruannegade, stilles til 3de Auctioneur, der saaledes ere berammede: 1ste Auction Torsdagen den 7de Februar 1833, 2den Ditto -- 21de 3die Dito - hver Dags Formiddag Kl. 10 slet. 7de Marts -De 2de første Auctioner afholdes paa Stadens Raadstue, men 3die Auction i Gaarden selv, efter Conditioner, som forinden ere til Eftersyn paa Cancellieraad, Raadmand Wølfferdts Contoir, - hvilket herved i Overeensstemmelse med Placaten af 22de April 1817 bekjendtgjøres til de Lysthavendes, Pantecreditorernes og enhver Vedkommendes Efterretning. Aalborg, den 31te Decbr. 1832. Schmidt.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-26
Holland. - Velgien. Kongen af Preussen har ved Cabinetsordre af 10de Januar opløst det ved Maas opstillede Observationscorps og befalet, at samtlige Tropper skulde vende tilbage til deres Garnisoner, med Undtagelse af den tredie Brigade, som forbliver i sine Cantonnements. Forstærkningsmandskabet permitteres og ledsages af en Officeer til Grændsen af det Regjerings district, til hvilket ethvert af sammes Afdelinger henhører Oplysningen selv er iværksat den 16de Januar ved en Parolbefaling af General v. Müffling.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-26
Den hollandske Contraproposition er neppe bleven godt optaget i England, og Svaret fra dette Land er allerede indtrukfen i Haag, men endnu ikke bekjendt. De sidste Meddelelser fra hollandsk Side, siger Times, ville, som vi haabe, af Lord Palmerston og hans Colleger neppe blive betragtede som en Begyndelse til et Hundrede nye Protocoller. Landet er ikke oplagt til den Spas. Ønsker Kongen af Holland Freden, saa aabne Han Schelden for den europæiske og engelske Handel, og vil Han det ikke godvillig, saa tvinge man Ham dertil. Vi have jo en Mængde Krigskibe, som ikke kunne beskjeftiges bedre. J Landets Navn maae Vi alvorlig protestere mod enhver ny Opsættelse eller Skin af Svaghed i vor udenlandske Politik. Vore Allierede, Rusland, Preussen og Østerrig, yttre lydelig deres Ønske om Fred; hvi opfordrer man dem da ikke til at give et Beviis paa deres Oprigtighed ved at forene sig med England og Frankrig om en afgjørende Forholdsregel, for at bringe Kongen af Holland til at afstaae fra sin ukloge og ilde anbragtes Politik, hvorved ene den europæiske Fred trues Endnu skarpere udtrykker Globe sig om den hollandske Regjering, Udsættelser, medens Privatbreve fra Haag og Rotterdam til England forsikkre, at man i Holland endnu uafladelig ruste sig og arbeider paa at forøge Stridskræfterne.