JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-08-09
En Hr. Ellsworth har nemlig forbundet sig til, at tilbagelægge 1000 engelske Miil i ligesaa mange Timer, vel at mærke saaledes, at han ikke gaaer meere end een Miil i Timen. Hans Gang vil altsaa vare 42 Dage og Nætter efter hinanden, og i al denne Tid har han kun saamegen Frist til Hvile og Sovn, som han, efterat have tilbagelagt sin Miil, faaer tilovers af hver Time. Ellsworth har indrettet sig saaledes, at han gaaer en Miil i det sidste Qvarteer af Timen; derpaa, uden Ophold, en anden Miil i det første Qvarteer af den næste Time, hvorved han hver Gang faaer et Pusterum af halvanden Time. Han var allerede avanceret saavidt, at der ikke var nogen Tvivl om et lykkeligt Udfald. Tre i Eed tagne Commissairer, som afløste hinanden hver ottende Time, maatte holde Øie med ham. Der var ogsaa en Vrimmel af Tilskuere.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-08-09
Gudstjeneste. Imorgen begynder Gudstjenesten i Nykjøbing Kirke Kl. 10.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-08-09
AVERTISSEMENTS.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-08-09
Dødsfald. Mandagen den 21de Juli afgik ved en pludselig Död min kjære Fader, Tömmermester Jacob Wenzel, i hans 73de Aar, hvilket herved paa egne og Sødskendes Vegne sörgeligst bekjendtgjöres for fraværende Slægt og Venner. Halsted, den 26de Juli 1845. Edvard Wenzel.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-08-09
Tirsdagen den 19de August d. A. om Eftermiddagen Kl. 1, afholder det Lollands-Falsterske Understöttelses-Selskab for Skolelærerenker den ved Fundatsens § 36 bestemte aarlige General-Forsamling hos Gjæstgiver Knudsen, Mariboe; thi indbydes herved saavel Bestyrelsens Medlemmer som Interessenterne og Enhver som i Aarets Løb agter at tiltræde Selskabet, til at møde til bestemte Tid og Sted. Da Sager af Vigtighed ville komme under Forhandling, saa bemærkes det, at de Udeblivende skulle tiltræde, hvad de Nærværende vedtage. Torkildstrup Præstegaard, den 2den August H. C. Møller, Selskabets Formand.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-08-09
At Falsters Landboforening afholder sit ordinaire Møde paa Nykjøbings Raadstue Tirsdagen den 26de de om Formiddagen Kl. 11, tillader jeg mig herved, i Overeensstemmelse med Lovene, at bringe de ærede Medlemmer i behagelig Erindring. Systofte, den 7de August 1845. B. Skytte, p. t. Formand.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-08-09
Medlemmerne af Maribo Amts occonomiske Selskab i Lollands Sønder- og Nørre-Herred indbydes herved til at møde paa Gjæstgivergaarden "Scandinavien" i Nakskov, Løverdagen den 16de August d. A. om Eftermiddagen Kl. 4, hvor Forretningscommissionens Forslag til Anvendelsen af Selskabets Pengemidler i det følgende Aar, vil blive fremlagt. Districtscommissionen. Arbeidsføre Folk kunne antages ved Jordarbeidet paa den Sjællandske Jernbane. Betalingen, der erlægges hver 2den Løverdag, er stillet saaledes, at hver Mand ved stadig Flid kan fortjene omtrent 5 Mk. dag lig, hvorpaa i Afdrag udbetales 3 Mk. 8 s. og Resten, naar hver enkelt Accord er opfyldt. Vedkommende have at melde sig paa Jernbanens Hovedcontoir i Kjøbenhavn, Frederiksholm Canal No. 240, hvorfra erholdes fornøden Anviisning.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-08-09
Directionen for den Sjællandske Jernbane, den 30te Juli 1845.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-08-09
Til førstkommende October Flyttedag kan her i Byen en Leilighed med 3 Værelser, Kjøkken og Spisekammer, samt nogle Værelser i anden Etage og Brændehuus erholdes tilleie, Tømmermester Glahn i Østergade anviser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-08-09
En duelig Hjulmagersvend kan strax faae Arbeide hos Hjulmand Anders Pedersen i Stubberup ved Nykjøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-08-09
J disse Dage har jeg erholdt Nykjøbing. et nyt Parti moderne graa og sorte Herre=Hatte, samt graa Drenge-Hatte, der sælges billigt hos M. C. Mackeprang. I Dreiels og Damastes Theeduge, Nykjøbing, fra 6 Mk. til 15 a 16 Mk. Stk., Bordduge med Servietter og forskjellige Haandklæde-Dreiler faaes meget billige hos M. C. Mackeprang.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-08-09
Tirsdagen den 9de September, Formiddag Kl. 9, bliver paa Grevskabets Skriverstue paa Knuthenborg afholdt en Skiftesamling efter Tømmermand P. Jørgensens afdøde Kone Johanne Clausen i Østofte, hvorved om mulig Skiftet agtes sluttet, hvilket ifølge Placaten 21de April 1824 herved bekjendtgjøres. Knuthenborg, den 7de August 1845. L. Petersen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-08-09
Jndkaldelser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-08-09
Creditorerne i Dødsboerne efter Tjenestekarlene Hans Larsen og Christen Larsen, begge af Revshale, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, til for undertegnede committerede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Engestofte den 30te Juli 1845. L. Hartmann.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-08-09
Ved Proclama af Dags Dato, som læses inden vedkommende Retter, ere Creditorerne i afdøde Ritmester og Fyr=Inspecteur ved Gjedser Fyr, Carl Federik Linderstrøm- og efterlevende Enkes fælles Bo indkaldte, med 12 Ugers Varsel, til for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Falsters Birk, Nykjøbing, den 7de August 1845. Pontoppidan.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-08-09
Mortifications-Stævning. Fjerde Klasse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-08-09
til Documenter efter Stempletpapire No 2 Forordningens § 5 Litr. B. 10 Rigsbankskilling Sølv. N. Peter Carl Christian Hammerich, virkelig Cancellisecretair, Byfoged i Nakskov, samt Herredsfoged i Lollands Nørreherred, Gjor vitterligt: at efter Begjæring af Gaardmand Rasmus Christoffersen i Saunsøe i Lollands Sønderherred, og i Medhold af den ham meddeelte kongelige allernaadigste Bevilling af 3die Juni d. A., indstævnes herved med Aar og Dags Varsel Jhændehaveren af en af Kjøbmand Christian Nicolai Krøyer i Nakskov under 26de Juni 1843 til bemeldte Rasmus Christophersen udstedt og under samme Dato inden Nakskov Byting tinglæst Panteobligation, stor 300 Rbd. Sølv, med første Prioritet i et Debitor tilhørende Huus paa 4 Fag under Matr. No. 246 Litra A. i denne Byes Kattesund med sammes rette Tilliggende og Tilhørende samt iværende Jern Bilæggerovn, til at møde inden Nakskov Bytingsret, som holdes paa Nakskov Raadstue den første Mandag i December Maaned 1846, Formiddag Kl. 10 slet, og at fremkomme med bemeldte Obligation og bevise deres lovlige Adkomst til samme, da den i modsat Fald ved Dom vil blive mortificeret. Laugdag er hævet ved Forordningen 3die Juni 1796. Nakskov den 19de Juli 1845. Oest, const.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-08-09
Rettelse. J Stiftstid. 2 94 staaer paa sidste Spalte under Jndkaldelser: Han Nielsen Smed af Buddinge, hvilket bedes rettet til: Hans Nielsen Smed af Budderup.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-08-09
Adressecontoirets Commissionairer ere: Dhrr. Boghandler Thierry i Nakskov, Boghandler Giegengack i Maribo, Boghandler Ravn i Stubbekjøbing, Postmester Tidemand i Rødby, Apotheker Grundtvig i Saxkjøbing, Postmester v. Staffeldt i Nysted og Færgeforpagter Arnkiel i Gaabense. Trykt i W. F. Laubs Enkes Bogtrykkeri.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-08-11
Lollands Falsters Tidende. Stift Udgivet af W. F. Laubs Enke i Nykjøbing. Redigeret af Chr. Jørgensen. Mandagen den 11. August. No 98.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-08-11
Jndenlandske Efterretninger. Paa Ansøgningen om at nivellere en LübeckerBücchener Jernbanelinie er der ifølge indløben Underretning fra Jernbanecommissionen falden følgende allerhøieste Resolution: at Hs. Majestæt af høiere Statshensyn maa finde det betænkeligt at aabne nye Handelsveie, der kunde give Omsætningen en Jndlandets almindelige Handelsinteresser skadelig Retning osv., af hvilken Aarsag den indgivne Begjæring ikke kunde bevilges.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-08-11
(K. Corresp.) Geheime-Statsminister Grev Rantzau-Breiten burg er afgaaet ved Døden.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-08-11
Da Cand. C. Ploug ikke selv kan skrive offentlig, fordi han er under Censur, og han ikke veed, til hvem eller hvorhen han privat skulde henvende sig, saa har han anmodet Redactionen af "Fædrelandet om, at bede den ærede Dame, fra hvem han med Posten i Mandags har modtaget et Brev, og som tidligere har tilskrevet "Fædrelandets Redaction under Navnet "Valgerdat, om at efterlæse det Referat af hans Yttringer paa Skamlingsbanke, der findes i "Dannevirkes No 8 for Løverdag den 26de Juli. Det vil deraf sees, at naar han ved hin Leilighed talte om et Folk, da meente han et politisk Folk, at han beskrev dette som en Organisme, en Personlighed, der besjæles af een Tanke, styres af een Villie, at han vel benegtede at vi Danske endnu vare komne saavidt, at vi udgjorde et saadant Folk, men udtalte den Forviisning, at vi vilde udgaae som saadant af den nationale Kamp; at han altsaa hverken fremsatte nogen Paradox, eller "bespottede Nationen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-08-11
Med Hensyn til den af det norske Storthing lagte Told paa norske og danske Bøger, trykte udenfor Norge, bemærker Fædrel.": "Naar Hr. Daa i Storthinget har antydet, at den paalagte Afgift er for ringe til at gjøre nogen Forandring i Forholdene, da turde dette dog være meget tvivlsomt, der er snarere Grund til at befrygte at den vil have en meget skadelig Jndflydelse paa dansk Literaturs Udbredelse i Norge. Det er nemlig en bekjendt Sag, at naar Bøger skulle blive bekjendte og vinde Udbredelse, da maae de forsendes som Nyheder uden Ordre, eller, som det i Boghandlersproget hedder, a condition (d. v. s. saaledes at Modtageren kun betaler saa mange Exemplarer, som han afsætter, men tilbagesender de øvrige for Afsenderens Regning). Dersom denne Forsendelsesmaade fortsættes, efter at Storthingets Beslutning er traadt i Kraft, saa bliver den Told at erlægge af en stor Mængde Bøger, som ikke sælges i Norge, og upaatvivlelig ville de norske Boghandlere være ligesaa uvillige som de danske til at afholde denne Udgift, der mellem Aar og Dag ingenlunde vil blive ubetydelig. Hertil kommer, at Tolden er vexatorisk, thi, da den kun hviler paa danske Bøger, saa maae disse udskilles af alle Pakker, og det Jndbundne og Heftede igjen adskilles og veies. Men dette vil forvolde megen Uleilighed, Ophold og Bryderi, og vel stundom Tvist og Chikane. Det er derfor ikke usandsynligt, at de norske Boghandlere herefter ville frabede sig alle Nyhedsforsendinger, og kun tillade at der sendes dem, hvad de bestille, men dette vil blive mindre og mindre, efterhaanden som de danske Bøger, der engang ere bekjendte i Norge, afløses og fortrænges af andre, som ikke ere bekjendte der, og som ikke ville blive det, fordi de ikke blive sendte derop. Heraf ville de rimelige Følger igjen blive, at tydske og svenske Bøger, paa hvilke ingen Told hviler, efterhaanden ville meere og meere træde i Stedet for danske, for at tilfredsstille Læselysten, og at, naar de færre danske Bøger, der dog ikke ville kunne undværes, eller som vække en særegen Jnteresse, ikke ere tilstede hos de norske Boghandlere, saa ville disse ledes til at foranstalte et Slags Eftertryk, hvorpaa Exempler ogsaa allerede skulle haves. Dersom disse Formodninger maatte befindes grundede, saa er det i Sandhed meget beklageligt, at Storthinget ikke har seet sig istand, til at udfinde noget andet Middel til at forebygge, at de norske Forlæggere ved at lade deres Forlagsskrifter trykke i Udlandet, besvige den norske Statskasse for Told af Papiret, end et, der, idet det synes særdeles egnet til efterhaanden at afspærre Norge for den danske Literatur, baade maa krænke et Broderfolk, som Norge dog maa erkjende at skylde nogen Part af sit aandelige Eie, og som ofte har givet det Prøver paa venligt Sindelag og velvillig Jmødekommen, og maa virke skadeligt tilbage paa det norske Folk og den norske Literatur selv, forsaavidt begges fremtidige Udvikling maa skee lang sommere ved egne end ved Norges og Danmark fælles forenede Kræfter."
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-08-11
Af flere Artikler i dette Blad ville vore Læsere erindre hvorledes den danske Regjering i sin Tid behandlede de fremmede Baptister, der kom for at besøge deres Troesforvandte, og paa hvad Maade den derfor blev omtalt af den engelske og amerikanske Presse. Et andet lille Bidrag til at forøge sin da vundne Roes i Udlandet for Oplysning og Fordomsfrihed, som den for ikke længe siden har givet, ville vi ikke undlade at bringe til almindeligere Kundskab. Det engelske Bibelselskab havde sendt det herværende Fængselselskab en Gave af 400 danske Bibler og 200 Nytestamenter, naturligviis af den engelske Udgave; man søgte da om Tilladelse til at indføre disse i Landet, men uagtet Vaisenhuusdirectionen, der som bekjendt har Monopol paa at trykke de hellige Skrifter, ikke modsatte sig Begjeringen, af mercantile Grunde, blev den dog afslaaet af det kgl. danske Cancelli, saavidt man veed, af Frygt for, at den rette Tro i Fængslerne skulde lide Skade ved den Forskjel, der er imellem den danskedanske og den dansken(Fædrel.) gelske Bibeloversættelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-08-11
Dr. Rudelbach, Superintendent i Sachsen, opholder sig i denne Tid i Kjøbenhavn og nævnes som Aspirant til Bispestolen paa Lolland Falster. Under hans Ophold i Kjøbenhavn er i disse Dage udkommen en Advents-Prædiken af ham: "Christendommen har fælles Grund med Fædrene og Propheterne i Jsrael, oversat af C. Christiani, Cand. theol.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-08-11
Dansk Folkeblad" for i Fredags er ogsaa lagt under Beslag,
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-08-11
J Beretningen i d. Bl. Nr. 95 efter Berl. Tid.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-08-11
om Frederik den Sjettes Mindestøtte udhæves iblandt Kong Frederiks Fortjenester Negerslaveriets Ophævelse. Uagtet vort bedre Vidende ere vi ved Gjennemlæsningen af Beretningen gledne hen over denne Urigtighed, uden strax at blive den vaer. Vi skylde saaledes vore Læsere en Berigtigelse. Negerslaveriet bestaaer, som bekjendt, endnu i de danske Colonier, men det var Slavehandelen, Kong Frederik forbød. "Kjøbenhavnsposten har Ret, naar den anseer den offentlige Udbredelse af hiin Urigtighed for skadelig, og vi skulle visseligen være de Sidste, der med vor Villi skulle vildlede Nogen til falske Forestillinger om, at det nedværdigende Negerslaveri ikke længer finder Sted i de danske Colonier, Forestillinger, hvis Udbredelse som "Kbhposten" rigtig bemærker, kun kan være kjærkommen og tjenlig for Slaveriets Opretholdere og Forsvarere, da de stille dem i Skygge, som fordre Menneskerettigheder for deres sorte Medmennesker under det danske Scepter."
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-08-11
Det Landmandsmøde, som agtes afholdt i Randers i næste Maaned, antages at blive meget talrigt. Den af Randers Amtshuusholdningsselskab, fra hvem den vakkre Impuls til denne Sag er givet, nedsatte Comitee har foreslaaet at afholde et saadant Møde hvert Aar, dog paa forskjellige Steder, saaledes til næste Aar i Odense, det derpaa følgende Aar i Aarhuus, dernæst i Callundborg osv.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-08-11
Dandserinden Lucilie Grahn tiltrækker sig atter Opmærksomheden i Europas store Hovedstæder. J Londen har hun dandset en Pas des quatre med de berømte Kunstnerinder Taglioni, Cerito og Carlotta Grist paa den italienske Opera. Publicum blev naturligviihenrykket til Enthusiasme og et londonsk Blad finder i denne Dands Bekræftelse af at Wanders will nevercease" (Vidundere vil aldrig ophøre). Om Grahn heddet, at hendes Gratie, Lethed og uaffecterede og fortryllende Simpelhed fremkaldte hyppige bifaldsudbrud. - Synet af Taglioni, Grist, Cerito og Lucilie Grahn, forsikkrer man, gjør Epoche i Theatrets Historie. (Aftbl.) Jenny Lind (der atter har forladt Stockholm og er reist over Stralsund til Cölln, sandsynligviifor at deeltage i den musicalske Deel af Festerne for Dronning Victoria, som i disse Dage ventes dertil skal nu selv have forsikkret, at ville gjæste Kjøbenhavn i September. Paa sin sidste Reise til Tydskland ga hun et nyt henrykkende Beviis paa den Fordringsløshed og Velvillie, med hvilken hun gjør sit herlige Talent til Folkets Eiendom, idet hun paa Dampskibet, som bragt hende fra Stockholm til Østad og derfra videre til Stralsund, med Beredvillighed og Ynde sluttede sig til et at af Gjæsterne ombord dannet Sangercher, og ligesaa under det 4 Timers Ophold i Østad samlede sit Reise=Publicum om Pianoet og ved dette foredrog sine tryllerisk, Sange. Neppe har endnu nogen Kunstnerinde vundet en saa stor Popularitet som Jenny Lind og neppe har heller endnu nogen i den Grad gjort sig værdig hertil.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-08-11
(Corresp.) Kjøbenhavn, den 9de August. Agent Carstensten havde i Onsdags, den 6te, sin Benefice-Aften i Tivoli, og det maa have været en meget glædelig Aften for ham. Tivoli var besøgt af mere end 13,000 Mennesker, og da Entreen var forhøiet til 3 Mk. for Herrer og 2 Mk. for Damer, og da saavel det musikalske som opvartende Personale i Tivoli paa en saadan Aften gjøre gratis Tjeneste, maa Jndtægten have været meget betydelig. Mærkeligt var det ellers, at man, uagtet den høie Adgangs=Priis, saae en stor Mængde af den Classe, som man efter deres Klædedragt at dømme maa henregne til den arbeidende Classe; men det er et glædeligt Beviis paa, at her er godt at fortjene.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-08-11
Som man vil mindes indtraf der ved den nordiske Studenterfest paa Tivoli en høist ubehagelig Rencontre mellem Pobelen og Vagten ved Vesterport, anlediget ved, at de udsatte Poster vilde jage Pøbelen ned fra Volden. Ved den sidste Carstensen ske Benifice valgte Gouvernementet det modsatte Alternativ, man opgav Ævret og udsatte ingen Poster, men lod Publicum gjøre sig saa lystig paa Volden og i Kirsebærgangen, som det behagede. Heraf opstod jo rigtignok Scener, der i Ordets bogstavelige Forstand stod i skrigende Modsætning til Tivolis Harmonier, men imidlertid gik Alt godt, man peb, huiede, raabte Hurra, men, med Undtagelse af at Dosseringen blev en Deel beskadiget, forefaldt ingen videre Uordener, og Dosseringen kan en halv Snees Slaver igjen gjøre istand.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-08-11
Anlægget af den Ølkjelder, der skal indrettes paa eller rettere i Volden, nærmer sig nu sin Ende. Entrepreneuren havde indgivet en Ansøgning om ovenpaa Volden at maatte opføre en Bygning til at opbevare tomme Fade som Beværtning var der ikke Tale, som man har paastaaet), men denne Ansøgning er ved allerhøieste Resolution afslaaet; man har vel frygtet for, at der foruden Fadene let kunde blive Plads til nogle Borde og Stole.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-08-11
Jgaar blev den gamle Rector, Etatsraad Nissen, og idag Grosserer Jacob Holm stædet til Jorden, begge, bekjendte hver i sit Kald, som ualmindelig virksomme og fortjente Mænd, og de vare derfor ogsaa begge ledsagede af et overmaade talrigt Følge til deres sidste Hvilested. Holm, som skal have været en Bondesøn fra Sjælland, begyndte med Jntet, og skal have efterladt sig en meget betydelig Formue. Han var den største Skibsrheder og Grundeier i Kjøbenhavn.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-08-11
Nakskov Skibsliste fra 1ste til 10de August. Jnd klarerede: N. H. Nissen af Rudkjøbing, fra Mandal med Trælast; J. Jensen af Nakskov, fra Kjøbenhavn med Patent gjødning og Trælast; C. Andersen af dito, fra dito med dito; S. Ørsted af dito, fra dito med Stykgods; C. L. Hansen af Taars, fra Kiel, ball.; J. H. Frederiksen af Ommel, fra Faxø med Kalsteen; L. H. Jørgensen af dito, fra dito med dito; C. F. Rix af Moltenorth, fra Kjerteminde med Pottemagerarbeide; J. Jørgensen af Nakskov, fra Flensborg med Muur- og Tagsteen og Kalk; P. Lauritzen af Ommel, fra Kjøbenhavn med Trælast; A. H. Kromann af Marstal, fra dito med røget Flæsk; H. Jørgensen af Ommel, fra Flensborg med Stykgods, Muur- og Tagsteen; A. C. Andersen af Nakskov, fra Lillesand med Trælast; N. Zacariasen af dito, fra Königsberg med Brænde; C. Gamst af dito, fra Roeskilde, ball, M. Petersen af og fra Korsøer, ball; N. Hansen, af og fra Svendborg med Kornbrændeviin og Trækul; E. Andrea af Nakskov, fra Lillesand med Trælast; C. A. Svane af og fra Marstal med Brænde.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-08-11
Udklarerede: H. P. Jensen af og til Svendborg med Hør, Hamp og Blaar; H. H. Hunderup af Kjøbenhavn, til England med Hvede; C. L. Hansen af Taars, til Kiel, ball.; R. Rasmussen af Nakskov, til Kjøbenhavn med Rug, og Viin; R. Albertsen af Marstal, til Bandholm med Hvede; C. R. Hansen af Ommel, til Apenrade med Byg og Brænde; N. Nielsen af og til Svendborg med Egetømmer; F. Ridders borg af Nakskov, til Kjøbenhavn med Rug og Hvede; C. F. Rix af Moltenorth, til Kiel, ball.; J. H. Frederiksen af Om mel, til Holnis, ball. 5, L. H. Jørgensen af dito, til dito, ball.;S. Ørsted af Nakskov, til Kjøbenhavn med Byg, vede og Smør; J. Christensen af Ommel, til dito med dito; P. Lauritzen af Ommel, til Marstal, ball.; N. Hansen af og til Svendborg, ball.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-08-11
Nykjøbing Skibsliste. Jndklarerede. Den 9de August, Jagten Fisken, Skipper H. A. Bøye, af Marstal, fra Holnis med Muursteen. Den 11te: Jagten Elisabeth Juul, M. A. Marquardt, af Nykjøbing, fra Kjøbenhavn med Stykgods; Jagten tvo Søstre, P. C. Friis, af Dragø, fra Kjøbenhavn med Meubler.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-08-11
Udklarerede. Den 11te August, Jagten tvo Søstre, Skpr. P. C. Friis, af Dragø, til Kjøbenhavn med Brænde.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-08-11
Kjøbenhavns Torvepriser den 9de August 1845. Rug, 4 Rbd. 64 s. a 5 Rbd. - s.; Hvede, 6 Rbd. - s. a 6 Rbd. 48 s.; Byg, 2-radet, 3 Rbd. 64 s. a 2 Rbd. 80 s.; dito Gradet, 3 Rbd. 32 s. a 3 Rbd. 48 s.: Havre, 3 Rbd. 24 s. a 3 Rbd. 40 s.; røget Flæsk Lpd., 2 Rbd. - s. a 2 Rbd. 16 s.; grønsaltet dito, 1 Rbd. 64 s. a 1 Rbd. 80 s.; Smør, Pd., 22 s. a 24 s.; Æg, Snesen, 20 sk. a 22 s.; Smer, Fjerdingen, 12 Rbd. a 12 Rbd. 64 s.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-08-11
Udenlandske Efterretninger. Preussen. Königsbergerne vedblive at staae paa en spændt Fod med deres Garnison og deres Konge. Den Dadel, Hs. Majestæt udtalte imod dem ved hans sidste Nærværelse sammesteds, søgte, som bekjendt, Magistraten og de tilforordnede Borgere at vælte fra sig ved at indgive en allerunderdanigst Fremstilling af Forholdene; men denne har saa lidet fundet Monarkens Bifald, at han endog har ladet dem tilkjendegive sit Mishag med denne Retfærdiggjørelse. Jstedetfor det paa Regjeringens Befaling forbudne og opløste Borgersamfund i Hotellet "Böttchershof, opføres der nu sammesteds Concerter, hvorved der tillige holdes Taler og udføres Sange. 38 anseete Mænd, tildeels Lærde, Kjøbmænd o. A., der havde deeltaget i disse Demonstrationer, vare den 18de Juli citerede for Politiet, der tilkjendegav dem, at de vilde paadrage sig Mulct fra 50 til 100 Rdlr. eller 2 a 4 Ugers Arrest, saafremt de ved Sammenkomsterne i "Böttchershof oftere gere rede sig som Præsidenter, Talere eller Sangere. Hine 38 Mænd have nu eenstemmig protesteret imod, at disse Forsamlinger betragtes som en Fortsættelse af det opløste "Borgersamfund", og ved et Møde sammesteds den 21de Juli, hvortil over 4,000 Personer havde indfundet sig, besluttede alle tilstedeværende Borgere at indgive en Besværing til Minister v. Bodelschwing over de imod Talefriheden trufne Regjerings Forholdsregler.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-08-11
J Staden Posen har Militairet maattet indskride, da de Romersk-Catholske vilde forbyde den nylig sammentraadte christeligeratholske Menighed at afholde sin første Gudstjeneste; Fanatikerne truede endog med at ville myrde den nye Menigheds Præst, Czerski, en intim Ven af Ronge.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-08-11
Spanien. Fra Madrid meldes af 26de Juli, at man havde opdaget en Sammensværgelse i Malaga, der især var betænkelig fordi mange Sergeanter i et Provindsialregiment havde taget Deel deri.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-08-11
Jblandt de talrige Fængslede ere Commandanten Lara, flere Officerer, mange Sergeanter, Advocater o. s. v. De Sammensvorne vilde marschere til Ronda og Granada, for derfra at række Jnsurgenterne i Valencia og Catalonien Haanden.