Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-10-17
Oversigt. af Dagens udenlandske Nyheder. Dagens meest omtalte Æmne er de fremmede Konstværkers Bortførelse fra Paris, Hertugen af Wellington har i den Anledning skrevet et omstændeligt Brev til Lord Castlereagh, hvori han siger: at Kongen af Nederlanden havde anmodet ham om at skaffe de fra Holland og Belgien bortførte Konstværker tilbage, imedens han underhandlede derom med de Allierede Souverainer, havde Preusserne begyndt at indpakke deres, og da han ikke kunde faae noget bestemt Svar af det Franske Ministerium, saa lod han uden videre de Nederlandske Malerier, borttage med Magt; han tilføier, at dette Skridt ikke er imod den 11te Arikel, af den ved Jndrykkelsen i Paris afsluttede Convention; thi de Franske Underhandlere vilde tilføie en Artikel dertil, om at Museet skulde bevares urørt, men den blev forkastet. Man siger: at mange af de Konstværker, som bleve bragte fra Rom til Paris skal, i Følge en Forhandling imellem Paven og Prinds-Regenten. bringes til Engelland. Men maae Pariserne finde sig i at disse kostbare Værker bliver dem fratagne, saa synes disse selv ikke godvillig at ville forlade deres Pladser. Løven fra St. Morcis i Venedig, som stod ved Fontainen foran Jnvalidernes Palais, har gjort sig rebelsk, Rebet brast ved Nedtagelsen, og den faldt til Forden, saarede nogle af Arbeiderne og kom selv til Skade; den herlige Mediceiske Venus skal have lidt ved Jndpakningen, som ikke har været forsigtig nok, og det gamle Marmor maa omgaaes meget varligt. Museet er bleven aabnet igien, og Pariserne strømme dertil for at see, hvad man har levnet dem; der maa Parissisk Letsindighed til for at taale disse Ydmygelser; de trøste sig ved at man har gjort mere Qvalm af disse Konstværker end som de vare det værd naar man har taget Rønnebærrene fra Ræven, saa siger den at de ere suure). Alle Mindemærker om Frankerigs Storhed maae herunder, endog den stolte Seier støtte paa Vendome Pladsen, støbt af Østerrigske Kanoner, tages ned. Konstnerne i Rom har sendt de Allierede Monarker i Paris en Petition om at Konstværkerne maae bringes tilbage. – De prægtige Oltids-Konstværker som Kronprindsen af Baieren har ladet opkjøbe i Grækenland, ere komne fra Maltha til Ostia. – Den bekiendte Barberinske Faun forbliver i Rom. Denne Bortførelse af de erobrede Konstværker fra Paris er for Tiden Mellemspillet, som opføres i denne Stad, inden den store Fredsakt begynder, som skal blive bekiendtgjort ved Kammernes Aabning den 7de October; thi Freden skal virkelig være underskrevet. Et Tegn paa hvad den vil indeholde er, at det østerrigske Gouvernement i Elsas er ophævet, saa at Frankerige formodentlig imod den første Bestemmelse, kommer til at beholde denne Provinds; det man nu handler og inden Kammernes Aabning skal være nogle specielle Fordringer og Reklamationer af enkelte Magter. Det nye Ministerium skal have bidraget til Fredens Afslutning, de Franske Blade kalde nu ogsaa Hertugen af Richelien, den nye Henrich den fierdes nye Sully; Rusland skal især understøtte denne Minister; Engelland holdt meest med Talleyrand; hvilken, som man siger, skal gaae som Ambassadeur til Madrid; der menes: at Frankerige har i Sinde efter Freden, at slutte en Alliance= og Venskabs-Tractat med Rusland. Af de nye Ministre er Ministeren for det Jndenlandske, Greven af Vaublan, en berømt Republikaner og en stor Taler, men af moderate Grundsætninger, han blev fordømt til Døde af Conventet, men flygtede; Napoleon kaldte ham tilbage og han var Præfect under ham og i 1814 under Ludvig den 18de. Tvilling Brødrene Faucher, som lignede hinanden meget i deres Udseende, begge Generaler, ere paa eengang blevne skudte i Bordeaux, fordi de havde søgt at opvække en Borgerkrig; de gik Haand i Haand med megen Frimodighed til Døden, og den ene af dem gav Tegnet til de dødelige Skud; de skal for flere Aar siden have ombedet den berømte Doct. Gall at beføle deres Hierneskal, han giorde det og sagde: at de skulde begge døe paa een Dag, det halve Paris loe deraf som en Spøg, nu begræde deres Venner det som en Sandhed. De Russiske Tropper paa deres Tilbagemarsch har begaaet nogle Uordener i Mannheim, og Egnene der omkring; Keiser Alexander har befalet at der skal anstilles strænge Undersøgelser derover, og alle de Jndvaanere som har liidt derved skal faae fuld Erstatning; Keiseren selv har ved sin Vortreise fra Brüssel uddeelt kostbare Presenter, Marqvisinden af Assche, i hvis Huus han boede, fik et Halsmykke af 40,000 Gyldens Værdie. – Det er officielt anmeldet for Magistraten i Frankfurt: at Aabningen af den Tydske Forbunds-Dag udsættes til den 1ste December.