JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-02-21
J Vinterens anden Halvdeel ville Professor Zeise og Leftor Forchhammer læse over den techniske Chemie, den Første forsaavidt den har de organiske Substantser til Gienstand, den Sidste forsaavidt, den omhandler de uorganiske. Professor Ørsted har til Brug for Tilhørerne ladet Hovedpuncterne af sine Forelæsningers Jndhold trykke og arkeviisudkomme, og Dhrr. Zeise og Forchhammer have lovet at gjøre det samme. Lector Forchhammer har tillige paataget sig, uden Betaling at øve to Subjecter i chemiske Operationer i Porcellainsfabrikens Laboratorium, hvorved endnu en Leilighed, foruden det offentlige Ovelseslaboratorium, er aabnet for dem, som ønske det, til at giøre Fremskridt, i den practiske Chemie. Candidatus Philosophiæ et pharmacie Køster er af Selskabet antaget til, i indeværende Aar 1825 at holde Forelæsninger, for det Første i Aarhuus, og der er givet ham Anledning til Øvelse i det copulaire Foredrag, indtil disse Forelæsninger kunne begynde Nogle indkomne Forespørgsker og Forslag om physiske og techniske Gienstande circulere i Selskabets Committeer, f. Ex. en Forespørgsel om den bedste Maade at salte Smør m.v., som har givet Anledning til, at en Afhandling i den edinburgske Encyclovædie om denne Gienstand er bleven oversat og nu trykkes for at give Kyndige Anledning til derom at yttre deres Mening. Mechanicus Simonsen af Vester-Skierninge i Fyen er bleven antagen som Tilsynsmand ved Selskabets Jnstrumenter. Efterat Selskabets Bekiendtgiørelse i offentlige Blade om Understøttelse til Saadanne, som ville erhverve sig phycialske og techniske Kundskaber, have Nogle meldt sig, paa hvis Begieringer der og er taget Hensyn.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-02-21
Selskabets Medlemmer ere fornærværende Tid 181; men foruden disse er der Mange, som have givet eller aarlig ville give Bidrag til Selskabet.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-02-21
Da det nu har begyndt at virke til Gavn for Fædrenelandet, tør man vel haabe, at snart flere af vore Medborgere hvis Beredvillighed til at understøtte ethvert almeennyttig Foretagende er noksom bekiendt, ville melde sig for at optages blandt dets Medlemmer hvorved dets Virkekreds endnu meere vil skunne udvides. (Forts.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-02-21
Odense J Gaar Morges udbrød den for at have forfærdiget Rigsbanksedler eengang dømte og anden Gang tiltalte bekiendte Niels Møller med endnu 2 andre Forbrydere fra Raadhuuset igiennem Vægtervagten og toge Flugten igiennem Gaderne og Vindegadsporten ud paa Landet. Dragoner bleve straxt udsendte saavel tilfods som tilhest, men endnu til i Dag har det ikke lykkedes at faae dem op sporede.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-02-21
Døde. Major Carl Frederik Steensen Leth, den 6te Februar. – Major Hans Heinrich Eiksted v. Bülow, den 10de Februar. – Johan Ludvig v. Heitman, Capitain af Jnfanteriet, Chef for St. Croix frivillige Artillerie-Corps, 50 Aar, den 9de Februar. – Øllegaard Catarine Knudsen, født Damgaard, Enke efter afgangne Brand=Directeur Knudsen, 22 Aar, den 2den Februar.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-02-21
Beltpasage. Fra den 14de til den 20de Febr. ere udreiste: Til Fyen. Grosserer Garrigus, Handlende Clauzet, Handelsf. Meyer, Handelsm. Goldschmidt, Fabrikant, Lavn, Handelsmand Nielsen, Hr. Oerthling, Lieut. Prokurator Saxtorph, Skibstømmermester Bonnesen, Kiøbmand Aarslef, Kammerj. Buchwalt i Garden til Hest, Ing. Lieut. Møller, Ex. jur Forv. Becher, Capt. Thomsen, Styrm. Michelsen, Skipper Madsen, Cand. ved almindelig Hospital Crone, Strengfabrikant Pirazzie, Major Grosserer Hedemann Heespen, Reg. Qvarteerm. Secher, Søe Capt. Bruun, Hs. Høifyrstelige Durchlauchtighed Hertugen af Augustenborg med Følge, Grosserer Erichsen, Kiøbm. Pastor, Til Sielland, Kiøbm Hansen, Lieut. Prokurator Saxtorph, Skibstømmermester Bonnesen, Hr. Hynencamp, Sec. Lieut. Mülertz, Capt. Stockfleth, Kniplingshandler Bagger, Handelsfuldmægtig Overbeck og Bøving.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-02-21
Kjøbenhavns Børs, den 18 Februar 1825. Cours. Hamborg 2 M. 218, a vista 221. Spec 222. Den 18de Februar 1824, 250.) Disconto 5 PC. Specier solgtes til 13 Rbmk. 5 s. (Jfjor2 Rbd. 3 Mk. Kongl. Oblig. (uden Renter) 91 1/2 a 92 Rbdlr. Sedler. (Jfjor 79 3/4 a 80). Nationalbank Obligationer (af Laanet den 2den Febr. 1820) uden Renter i rede Sølv 102 1/2 a 103 Rbdlr. Dito i Sedler 113 3/4 a 114 1/4 Rbdlr. Norske Laan til 6 PC. 105 1/2. Hamb. Laan 3000 Mk. 99 1/2. Dito dito 4000 Mk. 99 1/2. - Norske Rigsbanksedler 168 a 169 Rbdlr. J Fior 160 a 162 1/2). Svenske Sedler 3 Mk. 3 1/2 s. pr. 1 Rd. Rigsgield.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-02-21
Kiøbenhavns Torvepriser, den 18 Februar. Rug, Tdn. 2 Rbd. 1 Mk. - s. a 2 Rbd. 3 Mk. - s. Hvede, Tdn. 3 Rbd. 4 Mk. 8 s. a 4 Rbd. 1 Mk. 8 s. Byg, Tdn. 1 Rbd. 5 Mk. 8 s. a 2 Rbd. - Mk. 8 s. Havre, Tdn. 1 Rbd. 3 Mk. - s. a 1 Rbd. 3 Mk. 12 s. Ærter, Tdn. 2 Rbd. 3 Mk. - s. a 3 Rbd. 1 Mk. - s. Røget Flesk, Lpd. 1 Rbd. Mk. 8 s. a 2 Rbd. Mk. - s. Grøns. Flesk, Lpd. 1 Rbd. - Mk. 12 s. a 1 Rbd. 3 Mk. 8 s. Smør, Fierdingen 10 Rbd. 3 Mk. a 12 Rbd., Mk. Æg, Snesen 1 Mk. 2 s. a 1 Mk. 4 s.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-02-21
AVERTISSEMENTS.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-02-21
Slagelse forenede dramatiske Selskab. Onsdagen den 2den Marts førstkommende, om Aftenen Kl. 6, opføres: De to Frimurere, Skuespil i 3 Akter, af Pelletier Volmeranges, og De borgerlige Stævnemødre, Lystspil i 1 Akt, af Hofmann. Generalprøven, hvortil ingen Uvedkommendes indlades, bliver den 1ste Marts førstkommende, om Aftenen Klokken 5 enhalv. Contingenten erlægges som sædvanlig. Directionen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-02-21
Mandagen den 28de denne Maaned, Middag Kl. 12. bliver paa Slagelse Raadstue afholdt offentlig Auction over en betydelig Deel uvisse Fordringer og Boggield tilhørende Stervboet efter afgangne Kiøbmand J. J. Krahl. her i Byen. Conditionerne, hvorefter Salget skeer, ere 8 Dage forinden Auctionen til Eftersyn paa mit Contoir. Slagelse den 10de Februar 1825. Gude. 2. Capitain Ole Lassens Stervboegaard, Præstøe, beliggende paa Præste Byes Adels des nordre Side, under Brand No. 41, opbydes til Bortsalg ved 3de Auctioner, som afholdes i Gaarden selv. Tirsdagen den 1ste Marts næstkommende) Formid Tirsdagen den 8de f. M. ) dag Kl. og Tirsdagen den 15de f. M.,) 11 Slet. da absolut Bortsalg skeer. Gaarden bestaaer af 4 Huuslængder, Egekæmningsværk, Tavlmuur og Tegltag. a) Et Forhuus, 15 Fag, indrettet til Beboelse, har 6 Værelser, hvoraf 3 ere gibsede, har Boutikindretning og Pakboe, et rummeligt Kiøkken og Spisekammer samt en Qvist paa 3 Fag. b) Et Sidehuus, 8 Fag, med Kielder, Rullestue, Stald og tvende Kamre. c) Et dito, 8 Fag, indrettet til Bryggerhuus m.v. og d) En Ladebygning, 21 Fag, med Vognremisse og Tærskelse. Bygningerne ere gode, Beboelsen net og smagfuld, indrettet af sidste Eier, afdøde Capitain Lassen, og kan være passende Boepæl saavel for en Kiøbmand, da Leiligheden, er paa Byens nærsomste Hovedgade, som for en Embedsmand eller Pensionist Til Gaarden er en betydelig god og smuk Frugte, Kiøkken- og Blomsterhave, Gaardsrum og Brønd, samt paa Byens Mark 4 Tdr. Land geometrisk Maal. Conditionerne, der ere til Eftersyn paa Cancellieraad og Byefoged Møllers Contoir i Præstøe, samt hos Proturator Haagen, boende i Frederiksberggade No. 4, blive meget favorable for Kiøberen; thi ikkun 500 Rbd. Sølv, forlanges udbetalt anstundende 11te Juni Termin. Resten af Kiøbesummen kan blive staaende. Tiltrædelsen skeer til næste Paaske Flyttetid. Præstøe den 6te Februar 1825. Møller.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-02-21
Indenlandsk Hør= og Blaargarn. Til det Kongelige Linnedmanufactur paa Kiøng søges Garn, som er spundet her i Landet, tilkiøbs. Den foreløbigen bestemte Betaling er 3 1/2 s. Tegn pr. Fied af Hørgarn og 2 3/4 s. Tegn pr. Fied af Blaargarn, naar det er haspet paa den almindelige Talhaspe, og iøvrigt vel behandlet. Mindre og større Qvantiteter deraf imodtages i Kiøbenhavn paa Fabrikkens Oplag af H. C. Duus ved Gammelstrand No. 3 i Stuen, og paa Kiøng af Vævermester Hansen. Det staaer enhver Sælger frit for at vælge enten Betaling i Penge eller i Dreiel eller Lærred. Til at staae Favnebrænde i Carigaards Skov ved Slagelse kan endnu antages nogle Arbeidere, naar Vedkommende derom henvende sig til Kiøbmand J. Bech i Slagelse. For en Bødter, som tillige ikke var ukiendt med Hjulmands Arbeide, og en duelig Avlskarl anvises Tieneste, naar de Søgende med Vidnesbyrd om Duelighed og godt Forhold, derom henvende sig til Kiøbmand J. Bech i Slagelse.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-02-21
Til førstkommende Paaske Flyttetid ere 3de reelle Værelser i første Etage med Kiøkken, Spisekammer og Pigekammer samt Adgang til Loftsrum, til Leie hos Postmester Schnabel i Sorøe.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-02-21
En ugivt Haugemand, som kan paatage sig at passe en Kiøkkenhauge, og som paa de Tider, hvor intet er at forrette i Haugen, vil deeltage i Arbeidet ved Avlingen, kan strax faae Tieneste hos Forpagter Neergaard paa Ringsted Kloster, men uden gode Anbefalinger nytter det ei at melde sig. Børn kan antages til Opdragelse og Underviisning i Hylstrup Skole ved Sorøe. Den bestemte Betaling er 25 Rbd. Sedler qvartaliter, hvorfor erholdes Alt undtagen Bøger og Klæder. Høyer, Cand. Philos. og Skolelærer.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-02-25
Den Vest-Siællandske Avis, eller 32 RES Ugeblad. Slagelse. landske Historie uden- og indenfor tigste Nyeheder. Dagens vig Redigeret af Pastor Ridder Bastholm. Trykt og forlagt af Peter Magnus. 11 Aarg.) Fredagen d. 25. Februar 1825. (No. 17.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-02-25
Fredagen d. 25. Februar 22 Med Kongelig allernaadigst Tilladelse, at forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdømmene. Keiser Alexander og Bondekonen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-02-25
(En sandfærdig Historie.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-02-25
Paa Keiser Alexanders Reise fra St. Petersborg, til et langt bortliggende Gouvernement i hans Stater i Aaret 1824, kom hans Reisevogn til Skade underveis og han saae sig nødsaget til at holde under aaben Himmel. Han steeg nu ud af Vognen og overlod de Folk, som ledsagede ham at sætte den istand. Faae Minuter efter ankom General v. D., som havde faaet Ordre til at følge ham paa denne Reise; Generalen lod strax sin Vogn holde sprang ud af den og nærmede sig til Keiseren; men denne befalede ham at han skulde stige i sin Vogn og fortsætte Reisen til næste Station og der vente paa ham; thi her, sagde han, kan de ikke gjøre mig nogen Nytte; men naar De reiser i Forveien og forbereder alle Ting paa næste Station til min Reise, saa kan derved den nærværende Forhaling blive nogenlunde indhentet igien. Generalen adlød; men han var neppe kommen noget bort førend en meget gammel Russisk Bondekone, kom til og spurgte Keiseren ganske troeskyldig: kommer J fra Petersborg, – Keiseren svarede: J hører vel til Keiserens Folk, – ja - Har J ikke bragt et Brev med Penge til mig fra min Søn, – Nei, hvem er hendes Søn? - Hvad kiender J ham ikke og J er dog hos Keiseren, og han lægger dog Jld i Kakkelovnen i Vinterslottet.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-02-25
Den Franske General Pierre Boyer, som med fleere Franske Officeere er gaaet i Ægyptisk Tieneste, har antaget den mahomedanske Religion og er nu bleven Krigsminister hos Paschaen. Det er Fabel at Ægyptiske Tropper ere blevne satte i Land paa Morea og selv at Ægyptiske Skibe have viist sig paa Kysterne deraf. Jbrahim har tvertimod ladet sine Tropper gaae i Land paa Candia og gaae i Vinterqvarteer. – Det Rygte er i Omløb, at Servierne ere i Begreb med at giøre Opstand imod Porten formedelst de haarde Skatter, som ere blevne dem paalagte. – Zaimis, Londos og flere af de misfornøiede Capitanos, som havde taget Flugten. til Staden Anatoliko, ere blevne der arresterede og skulle nu udleveres til den Græske Regiering. Jfølge Efterretninger, som man i London har faaet fra Zanteaf 3die Januari er den gamle Warvaki ankommen dertil fra det Græske Fastland hvor han blev holdet: for en Russisk Emissair. Det nye Græske Laan, England beløber sig vel til to Millioner Pd. Sterling, men ere kun blevet contraheret 36. De Græske Gesandte have nu givet Slip paa det Laan, som skulde optages i Paris. – J denne Stad er der bleven oprettet en Forening til Grækernes Understøttelse, hvortil ethvert Medlem vil aarlig bidrage 50 Franker. 20 Medlemmer ere udnævnte til Commissarier for denne Forening, hvoriblandt Vicomten af Chateaubriand, Greven af St. Aulaire, Hertugen af Fit-James o. s. v.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-02-25
Da Hertugen af Gotha er død uden mandlige Arvinger, saa er Hertugdømmet blevet taget i fælleds Besiddelse af de Saxiske Hertugelige Linier af Coburg, Meiningen og Hilburghausen. – Den bekiendte Ouvrard, som har havt saa meget at gjøre med det Spanske Laan og med Leverancerne til den Franske Armee i Spanien er nu bleven stillet for Retten; hans Proces giør megen Opsigt i Paris. Debatterne over Lovforslaget angaaende Emigranternes Godtgiørelse skulle nu snart begynde, 30 Deputerede have ladet sig indskrive til at tale for det, og 23 for at tale imod det. Den nedsatte Commission for at undersøge Forslaget, har vel antaget det; men med mange Forandringer, hvilke den har foredraget i 18 Artikler. Den Engelske Regiering lader bygge 30 nye Kirker i Skotland. – Angaaende Forhandlingerne i det Engelske Parlament (hvorom med det første i dette Blad skal meddeles udførlige Efterretninger) kan foreløbigen fortælles saameget, at Hr. Clerk foreslog i Mødet den 14de Februar, at der skulde bevilges 20,000 Matroser og 9000 Marinesoldater, som ogsaa efter en Debat blev antaget, og at den 11te giorde Hr. Goulburn, en Motion for at faae Tilladelse til at indbringe en Bill angaaende en Forbedring af Lovene om de utilladelige Foreninger i Jrland. Denne Motion foranledigede de heftigste og tillige de meest veltalende Debatter. Midt om Natten foreslog Hr. Brougham at Motionen skulde indtil videre udsættes; men det blev forkastet med 252 imod 70 Stemmer; endnu den 16de vedvarede Debatterne, da det endelig om Morgenen Kl. 3 1/2 blev bragt saavidt at den første Læsning af Billen blev bevilget med 155 imod 123 Stemmer. Den anden Læsning er blevet bestemt til den følgende Mandag da Hr. Brougham saa vil giøre et Forslag til at sammenkalde Huset. – Den 25de Februar, vil Skatkammer-Canzleren forelægge Parlamentet sin Jndberetning om Finantserne. Der klages over fra Barcellona: at den overvættes Tørke, som der hersker, truer med en Hungersnød, og at den allerede har foraarsaget mange Brystsygdomme; man forventer, at Carnevalsforlystelserne ville blive forbudte, Theatrene lukkede, og at offentlige Bønner skulle foranstaltes. – Fra Neapel berettes under 26de Januar: at Vinteren der har været meget streng og ledsaget af haarde Orcaner; mange Mennesker ere frosne ihiel eller omkomne under Sneen i Biergegnene. – Ogsaa i England har Uveiret den 3die, 4de og 5te Febr. gjort megen Skade især paa Kysterne af Kent, hvor flere tusinde Tønder Land ere bortsvømmede. – Følgende Resultater ere nu meddeelte om de sørgelige Virkninger, som Oversvømmelsen den 3die Februar foraarsagede i Holland; man beregner, at i Vaterland ere 10,000, i Kalvorde og Zuipolder 1200, i Bewang 2800 og i Vormen 1800 Tønder Land blevne oversvømmede. Tabet paa Kreature kan allene anslaaes til 10,000 Stkr. Hornqvæg og 100,000 Faar. Antallet af de Landsbyer, som have lidt frygteligt ved Oversvømmelsen beløber sig til meere end 40. Fabrikerne i Zaandam og deromkring ere blevne meget beskadigede. Man veed endnu ikke nøie hvormange Mennesker der ere omkomne; men Antallet er ikke ubetydeligt.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-02-25
Ved Steenwykkervold ere allene 40 Mennesker, druknede. J Friesland er Nøden meget stor, 200,000 Tønder Land ere blevne oversvømmede; Menneskene ere i tusindeviis blevne berøvede deres Eiendomme; Tabet paa Producter, Heste og Qvæg beløber sig til Millioner; i fire Amter ere allene 10000 Stykker Qvæg omkomne. J Nordholland lider man Mangel paa drikkeligt Vand. Man paastaaer, at en femte Deel af Nederlandene har staaet under Vand. – Jfølge en officiel Efterretning, som den nedsatte Understøttelsescommission fra Hertugdømmet Bremen og Landet Haden ere mere end 200 Mennesker druknede, over 50000 Mennesker have svævet i den største Livsfare og ere bragte til den dybeste Armod. 7000 Huse vare satte under Vand, og en stor Deel af dem ere blevne sønderknuste. Den Skade, som er anrettet i Ostfriesland er overmaade stor, man antager, at i det mindste ere 266,000 Tønder Land af det bedste Marskland blevne oversvømmede; al Vintersæd er fordærvet og en meget stor Deel af Sæden i Laderne er bleven beskadiget eller bortskyllet. Da Flodden den 3die Februar indtraf 3 Timer tidligere end den pleier, og beholdt i 5 Timer sit høieste Standpunkt, saa formoder man denne Naturbegivenhed har havt sin Grund i et Jordskielv i en langt bortliggende Egn af Jordkloden. Man maae troe dette saameget mere, som at Digerne i Ostfrisland havde saadan en Høide, at selv ikke de største Stormflodde have hidindtil kunnet gaae over dem. Vistnok maae man formode, at der maae i Aar være foregaaet ganske forunderlige Bevægelser i det Jndre af Jorden; thi selv fra det kolde Rusland berettes, at Veiret har i Enden af December i Saratov ved Volgafloden været saa mildt, at Græsset stod saa frodigt paa Markerne, som i det skiønneste Foraar, og Kreaturene kunne gaae ude (een i disse Egne uhørt Omstændighed).
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-02-25
Svineavlen i Mexico. (Af Bullocks Reise til Mexico i Aaret 1823.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-02-25
Svineavlen er en af de vigtigste Greene i den Mexicanske Landhuusholdning. Paa de Mexicanske Svinegaarde seer man, foruden et godt Vaaningshuus, et Slagterhuus, og rummelige Pladse, hvor Grisene patte. Endvidere store Fade til Flæskets Opbevaring, Salt- og Røgekamre og Flæskekamre med Træe=Skabe hvori Svinesidtet bliver giemt, som de Spanske Kokke bruge istedetfor Smør. Ogsaa bliver her beredet Sæbe af Affaldet ved Slagteriet, og Blodet presset til et SlagsBudding, og solgt til de Fattige. – Bag ved disse Bygninger ligge Svinestaldene som pleie at indeholde 800 – 1000 Stykker. Hver særskilt Stald er 30 Fod dyb. Taget gaaer meget lavt ned. Man gaaer ind i denne Stald igiennem en lav hvel vet Bue, foran denne er et aabent Rum, saa langt som Pladsen og omtrent 24 Fod vidt; i Midten er et Slags Vandledning af Steen med klart Vand, som danner en Brønd ved Enden af Stalden. - Svinene kunne kun stikke deres Næse i Vandet igiennem et Hul i Muren, hvorved forhindres at Vandet, som gaaer igiennem heele Stalden, ikke bliver giort fureent. Dette er den eneste Drik som bliver givet dem; deres Foder er Mais, som er noget ubulnet, og som bliver forelagt dem til bestemte Timer, forresten maae Stalden og den Plads, hvor de bevæge sig, være bestandig reen og tør. Svinefodringen og Pasningen blive overdragne unge Jndianere. Svinene have en koldBadeplads paa Forgaarden, hvorhen man hyppig driver dem, fordi Feedesvinene ikke opnaae den gevinstrige høie Fedme, uden megen Reenlighed, Man vil haver bemærket: at naar Svinene skulle hurtig fedes saa maae de befinde sig i en behagelig Tilstand; derfore ere to Jndianske Drenge bestandigen beskiæftiget med fra om Morgenen til om Natten at forbindre al Tvist imellem Fedesvinene, og tillige at synge dem i Søvn. Man tager dertil kun Drenge som have de stærkeste Lunger, for at de kunne give Svinene en musikalskt Tractement hvorved de kunne trives. Begge Drengene afvexle i Sangen den heele Dag igiennem, til tilsyncladende Fornøielse for deres Tilhørere, som vide me meget vel at agte Sangerens Fortieneste. Eieren af en saadan Svinegaard erklærede os med megen Høflighed, hvortil de forskiellige Afdeelinger tiente. Bygningerne for Svinene paa Godset havde kostet ham 60,000 Piastre, og han pleiede sædvanlig førend Revolutionen ugentlig at indløse omtrent 2000 Piastre af sine Fedesviin. Hans Diamanter, hans tre Pragtvogne med smukke Heste beviiste os at han var en riig Mand. Hans Tillægsgaard for Søerne og deres Grise laae i Otomba, naar de vare blevne 8 Mavneder gamle, kom de til det beskrevne Landgods for at fødes.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-02-25
Svinearten her nedstammer fra de Phillippinske Øer. Huusdyrene ere her fuldkomment udartede; man seer kun faae Spanske Vagtelhunde, de andre nedstamme fra den blandede Race. Til Huusbundebruger man kun de største. Hver Landsbye har en Mængde af dem, og de ere saameget desto farligere, da de gaae frit omkring. Reisende kunne nepppassere en Landsbye eller et Huus om Natten; thi de pleie at anfalde de Fremmede og ofte ogsaa Hestene. En Hundetaxt fortiente her meget at anbefales.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-02-25
Jndenlandske Efterretninger. Husum, den 14de Februar. J den uheldsvangre Nat imellem den 3die og 4de dennes har ogsaa vor Bye lidt meget, uagtet man havde truffet de sædvanlige Forsigtigheds=Anstalter. Endskiønt Flodtiden først skulde været paa sit høieste Kl. 3, vare dog allerede Kl. 1 mere end 100 Huse. oversvømmede i den Grad, at Beboerne maatte flygte fra dem. Først Kl. 4 om Morgenen begyndte Vandet at synke, og nu saae man da de om Natten anrettede Ødelægelser, som vel ere meget betydelige; men dog ikke kunne sættes i Ligning med det, som de nærliggende Øer eller saakaldte Halliger have lidt. Disse ere for største Deelen ganske ødelagte.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-02-25
Allerede Dagen efter Oversvømmelsen blev det bekiendt, at der var drevet Ruiner af Huse og sønderslaget Huusgeraad af alle Slags ov til Digerne i Naboelauget; men deels tillod det endnu uroelige Hav ingen nærmere Undersøgelse, deels tiltrak den nærmeste Ulykke sig den første Opmærksomhed. Dog afgik allerede Søndagen den 5te herfra et Skib, for paa Øerne selv at indhente Efterretning, og for at bringe de Nødlidende den første Hielp, i hvilket Øiemed det var ladet med fersk Vand, Brød, Øl, Brændeviin og Thee, og den 11te fulgte en lignende Transport, hvormed der ogsaa var Kiød, Meel, Smør og Brændsel. Det først afgangne Skib er kommen tilbage, og har medbragt de gyseligste Efterretninger fra de ulykkelige Halliger, af hvilke vi her ville meddeele de betydeligste. Budfall havde 3 Vaaninger og 11 Beboere. Disse 11 Mennesker have tilligemed en Mand fra Norstrand fundet deres Død i Bølgerne, og der er ikke Spor tilbage af deres Boliger. De paa denne Hallig holdte Faar og Køer ere ligeledes bortskyllede af Bølgerne. Norderoge havde et Huus med 4 Beboere. Huset er ødelagt og en af Beboerne druknet. Beboerne have mistet alt deres Huusgeraad, Kreaturer o. s. v. Hooge havde 80 Huse og omtrent 400 Beboere. Af Husene ere 24 ganske bortskyllede, og kun 16 af dem ere beboelige. Af Jndvaanerne ere 25 druknede. Af Qvæget, hvoraf alle Halligernes Beboere især ernærede sig, er meget lidet reddet. Langeness og Nordmarsch talte tilsammen 110 Huse, og af disse blev der kun paa Langenes 6 og paa Nordmarsch et eneste tilbage. Paa Lan genes er der omkommet 11 og paa Nordmarsch 16 Mennesker i Bølgerne. Alle Kreaturer ere omkomne, paa nogle faae Køer og Faar nær. Af Grudes 18 Huse ere 8 aldeles bortskyllede. Af dens 90 Beboere have 10 fundet deres Død i Bølgerne. 274 Stkr. Faar og 6 Stkr. Hornqvæg ere druknede. Oland havde 36 Vaaninger, hvoraf nu kuns 4 ere i beboelige Stand; 2 Mennesker have mistet Livet. Hele deres Qvægavl er tillintetgjort paa paa nogle enkelte Faar nær. Det eneste Huus paa Hamborger Hallig er styrtet sammen; Beboerne have reddet deres Liv under Ruinerne, men deres Qvæg og al anden Eiendom er gaaet tabt. Nordstrandischmoor havde, Vaaninger, hvoraf 4 ere blevne aldeles ubeboelige, og Jndvaanerne have mistet den største Deel af deres Qvæg, en af dem har saaledes af 200 Faar kuns reddet to.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-02-25
Kiøbenhavn, den 21de Februar. Bekiendtgiørelse fra det Kongelige Danske Cancellie. Hs. Majestæt Kongen har, ved allernaadigst Rescript af 18de d. M. tilkiendegivet dette Collegium, at ideligen indkomne Efterretninger meere og meere stadfæste, hvor betydelig den Skade har været, som ved Oversvømmelser paa Vestkysten af Landet. nyeligen er bleven anrettet. Det er derfor Allerhøistsammes landsfaderlige Villie, at en almindelig Bekiendtgjørelse skal udgaae ved Siden af de allerede, i Følge Rescriptet af 9de dennes paabudne Collecter; paa det at Enhver endvidere kan opmuntres til, ved CollectensJndsamling, at komme sine trængende skadelidte Medborgere efter mueligste Evne til Hielp.