JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1831-01-03
Anden Bekiendtgiørelse. For omtrent 30 Aar siden er en Person ved Navn Hans Hansen, en So af Hans Tiellufsen fra Anderup, Stepping Sogn, som er gaaet til Søes, udi Arv efter Faderen tilfalden en liden Capital. Da ingen Efterretning over Hans Hansens, ogsaa Tiellufsen kaldet, Opholdsted siden denne Tid er indløben, saa er Arvepengene til Dato blevet administreret. Jmidlertid haver han nu opnaaet en Alder af 70 Aar. Paa de nærmeste Slægtningers Andragende bliver derfor bemeldte Hans Hansen, ogsaa Tiellufsen kaldet, event, hans Livsarvinger stævnet og anbefalet, inden 12 Uger, efter dettes sidste Bekiendtgiørelse, at melde sig udi Tyrstrup Herreds Actuariat og tillige medbringe Legitimationer, for derefter at imodtage bemeldte hidtil administrerede Capital, eller ogsaa at forrente, at Arret, i Overeensstemmelse med Forordningen d. d. 9de November 1798, til de nærmeste Paarørende bliver udleveret. Hvorefter &c. &c. Hadersleff udi Tyrstrup Herredsfogdiet, den 24de December 1832, C. J. Claussen.
Berlingske Tidende, 1831-01-03
proclama. I Kraft af meddeelt Kongelig allernaadigst Bevilling af 20de dennes, som vil vorde læst ved Randers Byetingsret og Overretten i Wiborg, indkaldes, sub poena præclusi & perpetui silenii, med Aar og Dags Varsel, Creditorerne i Boet efter heri Byen afdøde Kammerraad Christen Willadsen, til, inden foreskrevne Tids Forløb, at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer. Samlinger afholdes i Boet Mandagen den 17de Januar, 14de Februar, 14de Marts og 11te April 1831, hver Dags Formiddag Kl. 10, paa Randers Raadstue. Randers Skifteret, den 24de December 1832. Neckelmann. Tørslev, const.
Berlingske Tidende, 1831-01-03
Ved Prodama, som er læst ved Wordingborg søndre Birkedistricts Ret 2 den 30te Juni d. A., og vil blive læst ved den Kongelige Landsoverret samt Hof= og Stadsret i Kiøbenhavn, ere Creditorerne i Stervboet efter at gangne Andreas Christian Christensen, forhen Forvalter ved Lilliendahl, indkaldte med 12 Ugers Varsel til at anmelde og beviisliggjøre deres formeentlige Tilgodehavende for Skifteforvalteren i bemeldte Birkedistrict, hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Vordingborg den 24de December 1819. C. Kall.
Berlingske Tidende, 1831-01-04
Udenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1831-01-04
London, den 24de December. Morning-Chronicle vil vide, at i Løverdags hos Sir No bert Peel Organisationen af en eenergisk Opposition imod Ministeriet er besluttet af ham og hans Venner. Jfølge de nyeste Efterretninger fra Manchester var man der i stor Angest for uroelige Bevægelser; Arbeiderne i Manufacturet i Assion og andetsteds havde ophørt at arbeide.
Berlingske Tidende, 1831-01-04
Specialcommissionen i Rent har dømt de paagrebne Forbrydere, som havde ødelagt Maskinerne, til syvaarig Deportation og Mordbrænderne til at miste Livet.
Berlingske Tidende, 1831-01-04
Vor Hoftidende kalder Prinds Leopold allerede Konge af Belgien.
Berlingske Tidende, 1831-01-04
Parlamentet har endnu ikke ophævet fine Møder. Sir James Graham lod Underhuset vide, at Ministrene havde i Sinde, at fuldbyrde det store Værk: en Parlamentsreform; og skulde de ikke vorde underflyttede af Huset - sagde han - saa vilde de appellere til Nationen, eller med andre Ord, opløse det nuværende Parlament. Forpagternes Forfatning er saa bedrøvelig i flere Grevskaber, at Jorddrotterne have slaaet 20 til 30 p. Ct. af Forpagtnings afgiften.
Berlingske Tidende, 1831-01-04
(Fortsættelse af det i Gaar afbrudte Stykke.) Tilværten af Folkemængden i Storbritannien og Jrland angives efter et Middeltal til 4000,000 aarlig ; derimod beløber Antallet af dem, der udvandre til Colonierne sig i det Høieste til 8,000. Grunden til denne forholdsmæssig saa ringe Udvandring er deels de betydelige Omkostninger, som Henfart og Colonieanlæg fordre, deels ogsaa den engelske Lovgivning, ifølge hvilken enhver Uformuende kan være vis paa, i sit Sogn at finde Næring og Understyttelse Aarsagerne til Befolkningens Tilvært indeholdes vel deels i den menneskelige Naturs almindelige Beskaffenhed, deels ogsaa i fuldkommere Politieindretninger, og i den Indflydelse, som tiltagende Oplysning hidtil har yttret paa en Levemaade, der er Sundheden gunstigere Ifølge deraf er fra det 16de Aarhundrede i hele Europa Død, faldenes forholdsmæssige Antal uafladeligen aftaget, og i England er ifølge statistiske Beregninger i Aarene 1801 til 1821 Mortaliteten betydeligen formindsket. Den overordentlige Forøgelse af Jrlands Befolkning havde endnu en særdeles Grund i den ældre Lovgivning, ifølge hvilken enhver Jrlænder, der af Grundeiendom havde en Jndkomst af 40 Shl., kunde concurerere ved Parlamentsmedlemmers Valg. Det laae i de større Grundeiendom mes Jnteresse, for at betrygge sig et betydeligt Antal af afhængige Valgmænd, at udparcellere Jordbunden i saa smaae Deele som mueligt, og derved blev det tillige mueligt for et forholdsmæssigt større Antal af Familier at subsistere, om end paa den usleste Maade. Ved Emancipationsacten blev nemlig den hidtil gieldende Valgensus forhøiet fra 40 Shl. til 10 Pd., og saaledes er Grundejernes politiske Jnteresse forsvunden, men Jordsmonnet derimod fordeelt paa Flere til landoeconomisk Benyttelse, Mange finde det nu meer indbringende at forandre Pløieland, til Græsgang for Qvæget, for med dette at drive Handel paa England, og have derfor opsagt mange Forpagtere af mindre Eiendomme, hvilke de nu ikke mere kunne bruge som Valgmænd.
Berlingske Tidende, 1831-01-04
Mange hundrede, ja mange Tusinde Jrlændere ere formedelst disse Forholdsregler blevne brødløse, eller i Begreb med at vorde det, dersom Lovgivningen ikke føjer Anstalter til den offentlige Nøds Lindring.
Berlingske Tidende, 1831-01-04
Politieanstalternes Forbedring har, ifølge Sagens Natur, betydelig formindsket Dødeligheden i de større Stæder, hvor denne Sundhedsvæsenets Forsømmelse forhen frembragte de umiddelbareste og skadeligste Virkninger. Tillige er det en Selvfølge, at Jordbunden og sammes Dyrkelse stedse forskaffer kun et vist Antal Mennesker Næring og Ophold, og at med Befolkningens Tilvært, og den tiltagende Jndustrie en større Mængde Mennesker flokker, sig sammen i Stæderne. I Storbritannien, hvor, som bekjendt, Grundeiendommens Udparcellering ikke blev dreven saa vidt som i Frankrig eller Tydskland, og hvor tillige Jndustrien har naaet en saa høi Grad af Fuldkommenhed, var dette Tilfældet i en særdeles høi Grad. Derfor er, efter Bals Beregninger, Beboernes Antal i Storbritanniens Byer steget til meer end 50 Pdt. af den hele Befolkning, medens det i Frankrige kun beløber sig til 33, i Preussen til noget over 27, i Østerrige ikke fuldt 23, og endelig i Rusland og Venedig til 12 PCt. Særdeles mærkelig er Befolkningens Tiltagen i Storbritanniens større Slæder. London, hvis Befolkning i Aaret 1801 var omtrent 818,000 Jndividuer, har nu meer end Een Mill. 300,000 Jndbyggere. Det samme er Forholdet i Henseende til de øvrige Englands Stæder. Da, som bekjendt, Byerne kun meget svagt ere repræsenterede i Parlamentet, saa er deres tiltagende Størrelse af særdeles politisk Jndflydelse i deres Vægtskaal, som ivrigen paaskynde Parlamentsforandringer. Dette er saameget meer Tilfældet, da Byerne tillige ere den intellectuelle Dannelses Hovedsæder ; da ved den forøgede Folkemasse Modsætningen imellem de Rige og Fattige fremtræder meer contrasterende, og kun en Reform, der forstørre, de i politisk Henseende Berettigedes Antal, og som en Følge deraf formindsker de i samme Henseende hidtil Uberettigedes, er i Stand til at forstærke det Partie, som paa een eller anden Maade, kan have Jnteresse af det positiot Bestaaendes Vedligeholdelse. (Slutningen følger).
Berlingske Tidende, 1831-01-04
Paris, den 24de December. Den 22de d. M., da Erministernes Dom blev publiceret, erholdt de i Paris residerende fremmede Gesandter og diplomatiske Agenter Sauvegarder, der vare valgte af Veterancorpset.
Berlingske Tidende, 1831-01-04
Omtrent 10 Pairer havde, formedelst Slægtskab med Erministerne, ikke villet tage Deel i Voteringen, da disse dømtes. De Klager, som Enkelte have indgivet angaaende den Skade og Krænkelse af lovlig Ret, som Exministrenes Adfærd forvoldte dem, komme nu, afviiste af Pairsretten, for de ordentlige Retter. Journal du Commerce bemærker i denne Anledning Disse kunne vel dømme de Skyldige til Skadeserstatning, men kunne de ogsaa nu formaae dem til at betale. Hvor farlig gjorde Peyronnet sig ikke i sin Defension. Lidet talede han om de Gunstbeviisninger, han havde nydt af Hoffet, uagtet Danphin ved sin Bortreise udtrykkeligen sagde: "De Summer, som Peyrennet har ladet sig skjænke af min Fader, ere ikke at beregne. Nu udgiver denne Exminister sig for insolvent: - Guernon Ranvilles Formue er hans Kones Medgift; Chantelauges ligesaa; Polignac har solgt sin Domaine Finsterlingen i smaae Parceller. Blandt de fængslede Oprørere ere Belgiere, Piemontesere og Spaniere, hvilket uden Tvivl har givet Anledning til den Befaling, der forviser Flygtninge af disse Nationer.
Berlingske Tidende, 1831-01-04
Courier frangais bekræfter det Rygte, at Lafavette har indgivet Ansøgning om sin Afsked. I Dag forlader han Nationalgadens Stab.
Berlingske Tidende, 1831-01-04
Napoleons Morbroder, Cardinal Fesch, har ikke i Sinde at gjøre sig mindste Umage for at blive Pave. Ludvig Bon partes Søn har faaet Ordre til at forlade Rom inden 24 Timer; Jeronimus Bonapartes Søn har appelleret til den russiske Gesandts Beskyttelse. (J. B. blev nemlig gift med en partembergsk Prindsesse, der var beslægtet med det russiske Keiserhuus.)
Berlingske Tidende, 1831-01-04
Petersborg, den 22de December. Hs. M. Keiseren har besøgt Feldtmarskal Grev Diebitsch, der var syg, men nu er i Bedring.
Berlingske Tidende, 1831-01-04
Fra Storfyrst Constantin har H. M. Keiseren erholdt en Indberetning af 13de Decbr., at Storfyrsten samme Dag var rykket ind over Grændserne af Gouvernementet Volbynien, efterat Hs. Keis. H. med samtlige Gardecorpser, der vare i Kongeriget Polen, var gaaet over Floden Bug, i Nærheden af Flækken Wlodom, De fleste polske Troppers Troløshed og Forræderie havde gjor ham det umueligt, at tøve længer i Kongeriget, men paaskyndt hans Tilbagetog, der skeete over Pulawi og Lubartow. Storfyrsten tilføjer, at begge de polske Deputerede, Fyrst Lübecki og Grev Jerziersky vare ankomne og efter en Samtale med ham havde begivet sig til Petersborg.
Berlingske Tidende, 1831-01-04
Warschau, den 27de December. Vore politiske Blade have endnu ikke meddeelt Hs. M. Keiseren af Ruslands Proclamation.
Berlingske Tidende, 1831-01-04
Berlin, den 28de December. Den preussiske Statstidende No. 359 af 28de December læses Følgende: "Under Stormen i Østen og Vesten staaer Preussen urokkeligt i den fasteste Holdning; sikkret i sit Indre ved sand Friheds fremskridende Udvikling i viis Lovmæssighed og faderlig Bestyrelse. Udenfra beskyttet ved en kampfærdig Nationalbær, tør vor Stat være en rolig Tilskuer af de politiske Omveltninger trindt omkring, uden at nødes til nogensomhelst Jndblandelse, som paa den ene Side under alle Omstændigheder røbende en vis Ængstelighed, paa den anden Side kun alt for let fremkaldet den frygtede Kriis, man vilde undgaae. Preussen holder i sit Politik fast ved Tractaternes Fundament og er bestemt til at vedblive at holde fast derved, men ikke at indlade sig paa det, som ligger derudenfor. Vor Anerkjendelse af det nuværende Frankrige er oprigtig, og troligen ønske vi at vedblive at leve i Fred og god Forstaaelse med det. Preussens politiske Tænkemaade er kundgjort og urokkelig, hvorledes end en modsat Retning, declamatorisk og ophidsende, lader sig høre, og hvorledes det Skin end monne være, som fremmed Politiks Forholdsregler undertiden maatte kunne kaste paa vor egen. Vi gjentage, at vore krigerske Rustninger ikke have noget offensivt Øjemed ; de ere ene og alene af en desensiv Natur, hvilket Tidsomstændighederne tilstrækkeligen retfærdiggjøre. Preussen vil for Alvor og med Kraft vedligeholde Freden og bliver denne dets Beslutning tro mod enhver Side, hvorfra man vilde prøve at ryste det. Tydskland, - Europa kan stole paa denne Fasthed og alle modsatte Rygter, som opstaae ved Tilfælde eller med Forsæt og udbredes af lidenskabelige Gemytter, bør ikke svække deres Tiltroe, tvertimod bør de gjendrives og forkastes i Forhold til, som de modsige denne. Den synes at være Tid, engang tydligen at bekjendtgjøre dette den preussiske Politiks Standpunkt, at Publikum kan undtages den usalige Vaklen, hvorved det saa ofte vildledes Augsburg, den 20de December.
Berlingske Tidende, 1831-01-04
Allgemeine Zeitung meddeler følgende fra Berlin af 17de December: Rygtet om, at en Constitution skulde være under Arbeide for Preussen, og, at navnligen Statsministeren, Baron Humboldt, har faaet det Hverv, at udarbeide dette vigtige Værk, er saa almindeligen udbredt endog blandt de ringeste Almueclasser, at man næsten fristes til at troe, at det ikke er opstaaet ved noget Tilfælde, men med velberaadt Hu sat i Omløb. Den høifortjente, aandrige Statsmands Navn, der er sat i Forbindelse hermed, er heldigen valgt, for at opvække Yndest for og Tillid til et Sagn, som imidlertid, hvad det nuværende Øjeblik angaaer, gaaer fra Mund til Mund uden nogen videre Grund. Vi tvivle ogsaa om, at Almuen nogetsteds føler Trang til en Constitution af det Slags, som man nu tænker sig en saadan; tvertimod see vi mange indsigtsfulde Mænd forfærdes ved Tanken om, at uovede, efter Folkegunst jagende og af særegne Anstuelser beherstede, saakaldte Folkerepræsentanter pludseligen skulde drage den største Deel af Forretnings-Jndflydelsen til sig, i Stede for de nuværende erfarne, til stræng Lovmæssighed vante og Retfærdigheden frimodigen udøvede Embedsmænd. Vor Forberedelsesskole, for tilkommende Rigsstænder, Provindsialstænderne, behøver nemlig først en fremskridende Uddannelse, som, efler Forlydende, ogsaa for Alvor skal være paatænkt, Geheime-Statsraad Niebuhr siger i Fortalen til den anden Deel af hans nys udkomne romerske Historie: "Det franske Hofs Afsindighed har sønderslaaet den Talisman, som holdt den revolutionaire Dæmon bunden." Dette strænge Udsagn har gjort megen Opsigt. - Vore Finantser vedblive at være i en blomstrende Tilstand, og de betydelige Bekostninger, som den nødvendige Formerelse af vore Tropper og disses foreløbige Bevægelse fordrer, ere alle rigeligen dækkede ved de i det sidste Halvaar hyppigen indkomne inddirecte Afgifter.
Berlingske Tidende, 1831-01-04
Kjøbenhavn, den 4de Januar. En Estafette ankom i Morges, som medbragte Løverdagsnumeret af Abendzeitung der Børsenhalle. De vigtigste Efterretninger deraf ere indrykkede i dette No. af Statstidenden.
Berlingske Tidende, 1831-01-04
Om en for den offentlige Moralitet vigtig Gjenstand er den 17de December f. A. følgende landsfaderlige Forordning udkommen: "Vi Frederik den Sjette, af Guds Naade Konge til Danmark, &c. &c. Gjøre vitterligt: at Vi ere komne i Erfaring om, at Lovens Bydende i 2 Bog 4 Capitel 17 Artikel angaaende Tiden, paa hvilken Gudstjenesten skal holdes paa Landet, ikke i Almindelighed overholdes, ligesom Vi og have funden at de Forskrifter, som fornævnte Lovens Artikel indeholder, hverken ere fuldstændige nok eller aldeles hensigtsmæssige. Da det imidlertid er uviolsomt, at den deels ubestemt deels for Menigheden ubeleilige Tid, hvorpaa Gudstjenesten holdes i adskillige Landsbyekirker, et en betydelig Anledning til Gudstjenestens Forsommelse, saa have Vi anseet det for en Sag af særdeles Vigtighed, at træffe saadanne Regler, hvorved denne hindring for flittig Kirkegang og dennes velgjørende Virkninger saavidt muligt bortrygdes. Thi byde og befale Vi allernaadigst som følger: S. 1. J de Sognekald paa Landet, hvor en Præst kun har een Kirke at forsyne samme Søn= eller Helligdag, skal Gudstjenesten, Vinter og Sommer begynde Kl. 10 Formiddag. S. 2. J de Sognekald paa Landet, hvor en Præst har to Gudstjenester at holde, skal første Gudstjeneste altid begynde Kl. 9 Formiddag og sidste Gudstjeneste Kl. 1, baade Vinter og Sommer. Hvor det imidlertid maatte findes, at i enkelte Pastorater, formedelst særdeles Omstændigheder, en Forandring i denne Tidsbestemmelse maatte være nødvendig, eller dog stemmende med Menighedens Tarv, bør Biskoppen andrage saadant for Vort Cancellie, som i saadanne enkelte Tilfælde er bemyndiget til at afgive en anden Bestemmelse, dog saaledes, at Sudstjenesten altid bør begynde til et vist bestemt Klokkeslet, saavel til Førstieneste som til Sidst tjeneste. S. 3. Naar Præsten en enkelt Gang ved uforudseete Tilfælde og uovervindelige Vanskeligheder er bleven forhindret fra nøiagtig til befalet Tid at begynde Gudstjenesten, hvad enten det var til Førsttjeneste eller Sidstieneste, har han at indberette saadant til vedkommende Provst med Forklaring om Forhindringens Beskaffenhed. §. 4. I de til eet Præstekald henlagte Kirker, der paa samme Søn= eller Helligdag skal betjenes af en Præst skal hele Aaret igjennem skifteviis holdes Forstjeneste og Sidste tjeneste. Som Følge deraf bør der, hvor to Kirker ere annecterede, i hver af disse hver anden Søn eller Helligdog holdes Førsttjeneste og hver anden Søn= eller Helligdag Sidstieneste, men hvor tre Kirker kun have een Præst, hver tredie Søn= eller Helligdag Førstieneste og hver tredie Søn eller Helligdag Sidst, tjeneste i hver af disse. F. 5. De ovenanførte Forskrifter, ere og anvendelige hvor et Landsbyekald er annecteret til et Kjøbstædkald og der kun er ansat een Præst ved de saaledes forenede Menigheder. Iøvrigt forbliver det i Kjøbstæderne ved de hidtil gieldende Regler i Henseende til Gudstjenestetiden. S. 6. Samtlige foranførte Bestemmelser skulle træde i Kraft med den første Søndag i Marts Maaned 1831 og derefter ufravigelig overholdes.
Berlingske Tidende, 1831-01-04
Avancement, Forflyttelse og Afgang ved Vor Landmilitair-Etat.
Berlingske Tidende, 1831-01-04
Vi have allernaadigst behaget at resolvere som følger: Under 5te December: 1. Land Krigs=Commissairen i det tredie Slesvig=Holsteenske District, Major L. v. Hagensen afskediges, efter Ansøgning og formedelst Svagelighed, Naade fra denne Post med Pension. 2 Premierlieutenant ved Livregimentet lette Dragoner A. G. Greve af Moltke udnævnes til Land=Krigs-Commissair i fornævnte District og meddeles ham derhos Ritmesters Caracteer, Under 11te December: Ved det Fyenske Regiment lette Dragoner udnævnes caracteriseret Premierlieutenant H. T. v. Moritzen til virkelig Premierlieutenant; caracteriseret Premierlieutenant A. C. F. v. Fenker tillægges den høiere Secondlieutenants Gage og indtræder Secondlieutenant a la suite O. W. v. HøegheGuldberg i virkeligt Nummer paa Jugst Secondlieutenants Gage.
Berlingske Tidende, 1831-01-04
Under 12te December: 1. Bataillons-Commandeur ved Altona borgerlige Infanterie=Corps, Major J. N. C. Koch, Ridder af Dannebroge og Dannebrogsmand, meddeles Oberstlieutenants Caracteer. 2. Premierlieutenant ved det Fyenske Regiment lette Dragoner F. L. v. Hindenburg meddeles Ritmesters Caracteer med den han forbeholdte Anciennetet. under 13de December. Stabscapitain A. v. Hesselberg af det Jydske Jægercorps afskediges efter Ansøgning i Naade af Krigstienesten med Majors Caracteer. Under 15de December. 1. Ved det Jydske Jæger-Corps udnævnes Premierlieutenant a la suite W. v. Westergaard til Stabscapitain med den ham forbeholdte Anciennete, og hvorved den ham tillagte Extragage bespares. 2. Den fra det Holsteenske Jnfanterie-Regiment under 3de December 1818 i Naade dimitterede Premierlieutenant H. v. Heigesen bevilges en nye Afskeed af Krigstienesten, som Capitain. 3. Landcadetterne M. A. F. v. Rauch, C. O. v. Høst og J.C. A. N. Greve af Platen, hvilke have taget og bestaaet i Officeer=Examen, tillægges Secondlieutenants Anciennetet fra Dags Dato af. 4. KrigsAssessor C. L. Hansen, der er Toldforvalter paa Femmern, meddeles Over Krigs=Commissairs Caracteer med Tilladelse at bære den for denne Charge reglementerede Uniform og Armeens Frittegn.
Berlingske Tidende, 1831-01-04
Endvidere resolvere Vi som følger: 1. Major Prinds Ludvig til BentheimSteinfurt, der har været Commandeur for det første Liv=Regiments tredie Bataillon, bevilges en nye Afskeed af Vor Krigstieneste som Oberstlieutenant, med Tilladelse at anlægge og bære den for a la suite Officerer i Vor Armee, reglementerede Uniform med Distinctions=Epauletter. 2. Landcadet C. L.H. L. v. Sammes meddeles Afskeed fra Cadetcorpset.
Berlingske Tidende, 1831-01-04
Under 20de December: 1. Ved det Siellandske Jægercorps udnævnes caracteriseret Premierlieutenant C. H. v. Leschly til virkelig Premierlieutenant; Secondlieutenant C. F. F. v. Hueberg tillægges den høiere Secondlieutenants Gage, hvorimod det ham tillagte extraordinaire Tillæg indtrækkes og indtræder Secondlieutenant a la suite J. C. M. v. Trepka i virkeligt Nummer paa yngst Secondlieutenants Gage, hvorved den ham tillagte Extragage bespares. 2 Premierlieutenant ved det andet Jydske Jnfanterie-Regiment G. D. v. Hennings, der er befordret i Toldfaget, meddeles Afskeed i Naade af Krigstienesten.
Berlingske Tidende, 1831-01-04
Under 22de December: 1. Secondritmester ved Liv=Regimentet lette Dragoner C. P. F. W. v. Levon, Ridder, afskediges formedelst Svagelighed i Naade af Krigstienesten, med Pension. 2. Ved bemeldte Regiment udnævnes Premierlieutenant C.M. v. Fries til Secondritmester med den ham reserverede Anciennietet og de caracteriserede Premierlieutenanter C. F. B. v. Weideborgh og E. E. v. Christiansen til virkelige Premierlieutenanter. Endvidere tillægges de caracPriserede Premierlieutenanter N. v. Torv og M. J. Godske Greve af Molt den høiere Secondlieutenants Gage og indtræde Secondlieutenanterne a 12 suite Siegfried Greve af Raben og C. v. Buchwaldt i virkeligt Nummen paa yngst Secondlieutenants Gage, hvorved den Førstnævntes Extragaae ind trækkes og besvares. 3. Ved det første Herreds-Compagnie af Bornholm, Milice udnævnes Lieutenant a la anite P. Koefod til virkelig Lieutenant og Sergeant E. J. Marcher til Lieutenant a la suite Givet i Vor Kongelige Residentsstad Kiøbenhavn, den 26de December 1830 Frederik R. Kl. 12 Middag.
Berlingske Tidende, 1831-01-04
Barom. Therm. Vinden. 26 Decbr. 27, 6. 4. 1, 0 Varme. S. V. 29 27, 10. 1, o. 8 - S. V. S. V. 4 Januar 27, 10, 2, 2. 2 S. V. Efter Guds Villie bortkaldtes ved en uventet Død, den 26de December dette C. Aar, vor stomme Søster Charlotte Helene Nette Christence, Simonsen, fød Kongslew; hvilket herved, paa hendes umyndige Søns, vore fraværende Søstres og vore egne Vegne, bekiendtgiøres. Kiøbenhavn, den 31te December 1830. T. Kongslew. C. P. Kongslew.
Berlingske Tidende, 1831-01-04
Aværrissen. 32000 Rbd. Sølv kan, imod anordningsmæssig og betryggende Pantere, en Landeiendom, erholdes tillaans i 11te Juni Termin 1831, naar Vedkommende behagelig uopholdelig vilde melde dem paa Byefoged-Contoiret Ringsted.
Berlingske Tidende, 1831-01-04
Store reenpillede Rosiner 12 Mk. Lpd.
Berlingske Tidende, 1831-01-04
Gode smaae Corender 8 Mk. Lpd. Lyst Pudersukker 12 a 14 Mk. Lpd. Fiin blaae Caffe 4 Rbd. Lpd. tilligemed alle Sorter friske og gode Urtekramvare, til Nutidens billigste Priser, erholdes paa Hjørnet af Compagniestrædet og Knabrostrædet No. 51, i Kiøbenhavn, hos Urtekræmmer Joh. M. Melbye. Directe fra Rom er med Posten arriveret et udvalgt Partie ægte romanske Strenge til Violin, Guitar, Harpe, Bratsch, Violoncel og Contrabass, ligeledes bekommes hos Undertegnede alle Sorter overspundne Strenge af første Qvalitet, samt præpareret Colophonium. J. W. Haskerl, Kongens Nytorv Nr. 209.
Berlingske Tidende, 1831-01-04
Paa Hartvigs Vexel=Contoir paa Østergade Nr. 66, første Sal, vexles og omvexles alle Sorter Mynter, samt kiøbes og sælges alle Slags Kongelige og andre Obligationer, samt Speciesfonds og Actier, alt til Dagens Børspriser.
Berlingske Tidende, 1831-01-04
Skifte-Jndkaldelse. J Henhold til Placaten af 21de April 1824, 5. 2, og Forordningen af 16de Januar 1828, S. 17, bekiendtgiøres herved, at der i Boet efter den her afdøde Consumtionsinspecteur Kisselhahns Enke, Birgitte Kissethahn, fød Udbye, ved en Session i Boet, som holdes paa denne Byes Raadstue, Løverdagen den 22de Januar 1831, Formiddag Kl. 11, vi blive fremlagt en foreløbig Repartition, forsaavidt de testamentariske Arvinger, angaaer. Storehedinge, den 24de December 1830. B. Horneman.