JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-04-17
Efter tilendebragt Jnd Nykjøbing. kjøbsreise er jeg bleven forsynet med et smukt Udvalg i Mode 8 Manufacturvarer, hvoriblandt i Særdeleshed brillante Wiener=Shawler, som til særdeles billige Priser anbefales det ærede Publicum. Ved samme Leilighed er jeg ogsaa bleven forsynet med et brillant Udvalg i Bomulds, halv samt heel linnede Dækketøier. Ærbødigst Joseph Lublin.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-04-17
Fortrinlig Hindbær-Sirup faaes for 6 Mk. Boutl. hos Arnzen, i Bager Christoffersens Gaard i Nysted.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-04-17
J Bedste islandsk Klipsisk faaes Nakskov, hos J. Huus's Enke Trykt i W. F. Laubs Enkes Bogtrykkeri.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-04-17
Den i lang Tid savnede og ef Nakskov, terspurgte hollandske MelangeTobak i 2 Pds. Foustager, er igjen arriveret og faaes tilligemed flere andre Sorter Tobakker, samt fine og ordinaire Cigarer, hos J. Huus's Enke.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-04-17
Forhenværende Skolelærer i Dannemarre Sogn paa Lolland, Seminarist Christian Johan Schmidt, hvis Opholdsted ikke vides, indkaldes herved, overeensstemmende med Kongelig Resolution af 16de November 1819. til inden 6 Ugers Forløb fra denne Jndkaldelses Kundgjørelse, at melde sig hos Stiftamtet, for at den befalede Mægling i Anledning af hans Kones Maren CathrineRasmusdatters indgivne Ansøgning om Bevilling til Separation i Henseende til Bord og Seng, kan bliv foretaget.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-04-17
Stiftamtet for Lolland og Falster, Nykjøbing, den 15de April 1847. R. v. Jessen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-04-17
Af Mariebo Kjøbstads Overformynderies Midler ere 160 Rbd. 1 Mk. 6 s. strax at erholde, tillaans, imod anordningsmæssig Sikkerhed. Mariebo Kjøbstads Overformynderi, den 15de April 1847.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-04-17
J Appel.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-04-17
Da det ved Auctionen idag gjorte Bud paa Toldinspecteur, Clasens Enkes Sted Nr. 48 i Nysted ikke er approberet, vil nye Auction blive afholdt over denne Eiendom, Onsdagen den 28de ds., Formiddag Kl. 10, paa Nysted Raadstue, hvorved tillige Jordlodden paa Bekkeskov vil blive særskilt opraabt, hvilket herved bekjendtgjøres. Nysted Byfogedcontoir, den 14de April 1847. J. Schwensen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-04-17
Torsdagen den 29de April d. A., om Formiddagen Kl. 10, bliver ved offentlig Auction hos Wentzel i Halsted bortsolgt en betydelig Deel tørre Bøgeplanker, tjenlige til Hjulmands arbeide, en beydelig Deel tørt Egetræ, er Deel Mahogni Meu ler, Senge og Sengeklæder, en Deel Linned og Dækketøi, noget Sølvtøi, 4 Vogne, 4 Kakkelovne, 1 Stangriffel, 1 Kugleriffel og 2 Jagtgeværer, Seletøi, en Deel Værktøi, 1 Ko, noget roget Kjød og og Flesk, med meget meere; hvilket herved bekjendtgjøres, Pederstrup, den 15de April 1847. Aggerup.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-04-17
Nykjøbing Skibslifte fra 12te til 17de April. – Jnd klarerede: Jagten Elisabeth Juul, Skipper J. Marquardt, af Nykjøbing, fra Kjøbenhavn med Stykgods; Baaden Den ung Jan, H. Høyer, af og fra Kallundborg med Korn; Jagten De fire Brødre J. J. Hansen, af Marstall, fra Lübeck med Stykgods, Jagten Magdalene, J. M. Borg, af Dreys, fra Kjøbenhavn med Stykgods; Jagten Magdalene, N. C. Stylsvig, af Nykjøbing, fra Kjøbenhavn med Stykgods; Jagten Sophie, C. Johansen, at Svendborg, fra Kjøbenhavn med Stykgods. - Udklarerede Skonnerten Benedictus, Skipper H. Jensen, af Stubbekjøbing til England med Korn; Baaden Den unge Jan, H. Høyer, af og til Kallundborg, med Brænde; Jagten Den unge Tobias, Jo Clausen, af Nykjøbing, til Faxø, ball.; Jagten De fire Brødre, J. J. Hansen, af Marstall, til Nysted med Stykgods.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-04-17
Reisende fra 7de til 14de April. Fra Gaabense. Til Vordingborg med Personposten, Frøken Motzfeldt, Lieut. du Plane, Mad. Harten, Jfr. Sundor, Skibsfører Wolsgaard, udenfor Posterne: Baron Rosenørn Lehn. - Med Caroline Amalie til Kbhvn. Mad. Schmidt, MusiklængHolmstrup, Maler Benzon, dHr. Algreen og Sørensen, Mad. Andersen, Fru Hansen, Hr. Engel. Jfrne Andersen og Bahnsen, 2de Elever Jessen, Stud. Gad, til Svendborg: Frøken Jessen, dHuSelmer og Boje. – Med "Løven, til Kbhavn: Forv. Moltke, Kjøbm. Knuthsen med Fam., Adjunct Tidemand, Forp. Hoffmann Bang, Hr. Selmer, Kammerh. v. Classen, 7 Dækspassag.; til Kiel: 5 Dækspassagerer. Til Gaabense. Fra Vordingborg med Personposten, Jfrne Coulthardt, Bekker og Base, Cand. Høeg, Kammerj. Rosenørn, dHrr. Øst, Lublin og Juncker, Gross. Rhalff, Bygnings inspect. Kornerup, Toldforv. Holst med Kone; med Pakkeposten, dHrr. Benzon, Christensen og Holmstrup, udenfor Posterne ForgHertel med Søn, Handelsreis, Semler, Hr. Jensen, EtatsraaSeidelin, Slagter Hertz. - Med Caroline Amalie, fra Kbhavn Grev Knuth med Tjener, dHrr. Jensen og Hansen. - Med vid ven, fra Kbhavn: dHrr. Broberg og Fischer, 4 Dækspassagerer essecontoirets Commissionairer ere: Dhrr. Boghandler Thierry i Nakskov, Boghandler Giegengaa i Martebo, Boghandler Ravn i Stubbekjøbs, Apotheker Grundtvig i Saxkiøbing. Postmester v. Staffeldt i Nyhed og Færgeforpagter Arntiel i Gaabelle. Postmester Tidemand i Nr.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-04-19
sollands-Falsters Stiftstidende. Udgivet i Nykjøbing af W. F. Laubs Enke. Redigeret af Chr. Jørgensen. Mandagen den 19de Spril.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-04-19
Jndenlandske Efterretninger. J det 20de jydske Landdistriet er N. Chr. Hansen til Klappemølle i Velling Sogn valgt til Deputeret, og Procurator, Proprietair Øllegaard til Tanderup i Sneiberg til Suppleant; i det 22de District gjenvalgtes Sognefoged Jens A. Hansen i Randrup til Deputeret, og Amtsraadsmedlem, Gaardeler M. B. Brødsgaard i Jodrup, valgtes til Suppleant; i det 2det Districter Kammerraad v. Støcken gjenvalgt til Deputeret, og Cand. pr. Hostrup til Bogsted til Suppleant.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-04-19
Om Brugen af Passe ved Soreiser har Hs. Majestæt, til den indenlandske Samqvems Fremme, under 9de d. M. udstædt følgende Patent for Hertugdømmerne: "Den 34te § i Forordningen angaaende Reisendes Passe og Herbergering for Hertugdømmerne Slesvig, og Holsteen, af 17de April 1811, hvorefter alle Reisende, uden Undtagelse, som afgaae tilsøes fra en indenlandsk havn, skulle være forsynede med et anordningsmæssigt Pas eller ovent, lade deres Pas attestere paa Jndskibningsstedet, bliver herved ophævet. – Tillige bestemme Vi allernaadigst, at Forskriften i 8 35 af bemeldte Forordning, hvorefter ingen Skipper tør medtage Nogen som Passageer, der ikke er forsynet med behørigt Pas, skal være indskrænket til Reiser til Udlandet." Jfølge "Alt. Mercur, har Hs. Maj. Kongen givet følgende Svarpaa de holsteenske Prælaters og Ridderskabets Adresse af 19de Januar d. A.: "Vi ville herved allernaadigst have Vort Cancelli tilkjendegivet til videre Bekjendtgjørelse for den bestandige Deputation af Hertugdømmerne Slesvigs og Holsteens Prælater og Adderskab, at Vi ikke have fundet den allerunderdanigste Petition fra den bestandige Deputation af Prælater og Ridderskab af 19de Januar d. A., paa Grund af dens Affatning og Jndhold, at egne sig til, at der paa samme afgives en allerhøieste Resolution. J lang Tid har Jntet vakt saadan Opsigt i det Slesvigske som det bekjendte Brevtyveri. Hvor utroligt det end klinger, saa skal det dog være vist, at 12 af Haderslevs patriotiske Borgere strax efter Fangsten af Brevet have sendt fidemerede Afskrifter deraf til Overretten i Slesvig, Overappellationsretten i Kiel, den slesvig-holsteenske Regjering paa Gottorp, det slesvig-holsteen lauenborgske Cancelli i Kjøbenhavn, og først og fremmest til Hs. Maj. Kongen, til hvem de desuden have indsendt en allerunderdanigst Forestilling, som skal gaae ud paa: at da Hs Majestæt nu af det vedlagte fidemerede Brev har det klaleste Beviis for Propagandens forbryderske Hensigter mod Konge, Folk og Land (!), saa venter man, at Deeltagerne Samme ville blive alvorligt afstraffede og satte ud af Stand til at fremture i deres farlige Umtriebe o. s. v. - Efterat være blevne bekjendte med selve Brevet, vide Læ lerne nu, hvad de skulle troe om denne hele uværdige Fremgangsmaade. (Danne.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-04-19
I Jylland ere tre nye Districtslæge-Embeder oprettede, deraf et Landdistrict i Aalborg Amt, be slaaende af a) Fleskum Herred, med Undtagelse af Nørre 9 Sønder-Tranders Sogne, b) Hellum Herred og c) af vindsted Herred, Sognene Als, Visberg, Skelund og den i bemeldte Herred beliggende Deel af Soelberg Sogn, med Forpligtelse for Lægen til at tage Bopæl omtrent i Midten af Districtet. De andre to ere et Lægedistrict i Mariager, bestaaende af a) Mariager Kjøbstad, b) Gjerlev Herred, c) Onsild Herred med Undtagelse af Snæbum, Hornum, Nørre- og Sønder=Onsild og Skjellerup Sogne, og d) af Norhald Herred, Vestertørslev og Gassum Sogne, med Forpligtelse for Lægen at tage Bopæl i Mariager; samt et Landdistrict i Randers Amt, bestaaende af a) Galthen Herred, med Undtagelse af Haslund og Vorup Sogne, b) af Sønderhald Herred, Sognene Øster- og Vester-Alling, Mygind, Lihme, Hvilsager, Krogsbek, Søby, Skjør ring og Skader, og c) Østerliisberg Herred med Undtagelse af Skarriso, Thorsager og Bregent Sogne, med Forpligtelse for Lægen at tage Bopæl i Halling. De 3 nye Districtslæger indtræde aldeles i Districtslægernes Række. Ansøgninger om disse Embeder indleveres inden 6 Uger fra 6te ds. (Aalb. Av.) Lige siden Efteraaret har Fabriqueur Bruun til Bruunshaab pr. Viborg aabnet sine Fabrikarbeidere Adgang til at erholde Rug for 4 Rbd. Tdn., hvorfor de i Viborg Avis bringe ham deres Tak, ledsaget af det Ønske, at Enhver i sin Kreds, som har Trang dertil, maa finde ligesaa megen ædel Velvillie, der under den nærværende Dyrtid har dobbelt Værd og Betydning.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-04-19
Nykjøbing, den 19de April. Fra Nakskov er os tilstillet følgende Beretning, om hvis factiske Sandhed en troværdig Mand har forsikkret os: "Den i Nakskov boende Vægter Hervagen har i mange Aar været antaget til at bringe de til Baroniet Juellinge og sammes Besidder med Posten indløbende Breve og Aviser fra Nakskov til Juellinge, og det har derfor været almindelig bekjendt, at han saaledes tvende Gange om Ugen, nemlig Torsdag og Søndag Morgen, befordrede Posttasken til sit Bestemmelsested. Løverdagen den 21de Marts sidstl., om Aftenen Kl. mellem 9 og 10, hørte Postløberens i Husets øverste Stokværk sig opholdende Familie den paa den nederste Stue til Gangen stødende Dørs Klokke lyde, og da man forføiede sig ned fandtes der Jngen, men derimod henlaae i det indenfor Døren anbragte Vindue et med Udskrift til Grev Friis paa Juellinge forsynet Brev. Tilfældet vakte ikke videre Opmærksomhed, og Brevet blev næste Morgen befordret til sin Bestemmelse. Ved Aabningen af Brevet fandtes dette at indeholde en Opfordring til Grev Friis om, den 23de Marts, om Aftenen Kl. 8, paa et opgivet Sted, til Brevskriveren at lade henlægge 1000 Rbd., hvorhos Greven i Undladelsestilfælde truedes med, at baade han og hans Forlovede vilde blive berøvede Livet. Dette Brev blev af Greven overlevet til Cancelliraad, Birkedommer Aggerup, som imidlertid i Betragtning af, at flere saavel indvortes som udvortes Criterier tydede paa, at Brevets Forfatter boede i Nakskov, satte sig i Rapport til Politiet sammesteds. Hvormegen Møie der nu end er anvendt for at opdage Brevets Forfatter, er dette dog ikke skeet. Paa et hængende Haar var det lykkedes forleden Aften, da Vedkommende var i Begreb med at træde indi Postløberens Huus, formodentlig for at aflægge et nyt Trudselsbrev, men desværre fandt han Leilighed til at undslippe i Mørket. Da Banditen imidlertid hermed har faaet Kundskab om, at være oppasset, og altsaa nu vil see sig nødsaget til at opgive sit Udpresningsforsøg, saa har man under disse Omstændigheder ikke taget i Betænkning at bekjendtgjøre det Passerede. At nævne Brevets formodede, og igjennem den fordreiede Haandskrift gjennemskinnende, Forfatter, dertil er man fortiden ikke beføiet; men det er ciheller fornødent, idet Enhver vil sige sig selv, det er - og ingen Anden.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-04-19
Kornpriser. - London, den 9de April. De Franske kjøbe atter Hvede, og for Portugal og Madeira søges Mais, tidligere kom en Deel derfra; - Markedet holdt sig som en Følge deraf ret godt i Dag, og der solgtes en Deel Hvede til omtrent samme Priser som foregaaende Markedsdag. Byg var bedre afsætteligt, men ei til høiere Priser, for dansk radet betaltes 8 Rbd. 2 Mk. indtil 8 Rbd. 4 Mk. 8 s. Rug flau og lavere, Havre lidt høiere Priser, smuk svensk og dansk Havre solgtes til henved 6 Rbd. pr. Tønde. (Folkebl.)¬
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-04-19
J Hamborg er senest betalt 7 Rbd. 4 Mk. for 111 a 112 Pds. dansk Byg. - En betydelig Omsætning fandt Sted i russisk Rug til 2 Mk. 8 s. pr. Tønde høiere Priser. (S. Bl.) Kjøbenhavn, den 15de April. Her er solgt: 1000 Tdr. 121 a 122 Pd. Rug fra Østad, til 9 Rbd. 14 s.; 500 Tdr. dito, fynsk dito, til 9 Rbd. 3 Mk.; 650 Tdr. 127 Pd., at levere her, til 10 Rbd. 4 Mk.; 300 Tdr. 123 Pd., at levere her, til 10 Rbd.; 700 Tdr. 125 a 126 Pd., at levere i Sjælland, til omtrent 11 Rbd.; omtrent 800 Tdr. 111 a 112 Pd. Byg. her at levere, til 8 Rbd. J Dag er Prisen paa Rug her i Byen ubestemt, den beroer paa Sælger. En lille Ladning pommersk Hvede af simpel Qvalitet og 126 Pds. Vægt er betalt med 15 Rbd. 3 Mk. pr. Tønde. (S. Bl.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-04-19
Nykjøbing, den 19de April. Hvede solgtes til 11 Rbd. 3 Mk. a 12 Rbd. pr. Tde.; Rug 8 Rbd. 3 Mk. a 9 Rbd.; Byg 7 Rbd.; Havre 4 Rbd.; Ærter 9 Rbd.; Vikker 5 Rbd. a 6 Rbd. Udnævnelser m. m. Kammerraad og Fuldmægtig under det kgl. Rentekammer, J. P. R. Rabe, til Amtsforvalter i Rendsborg Amt mod at han stiller befalet Sikkerhed for Oppebørslerne, Premierlieutenant W. G. v. Irminger til Digeconducteur i Hertugdømmet Holsteen; C. J. F. Spetmann til 4de Copiist ved den slesvig-holsteen lauenborgske Overappellationsrei Kiel; Directeur for det italienske Operaselskab i Kbhavn, N. Torre, til kgl. dansk Kammersanger; 2den Assistent N. C. Schmidt og surnumerair Assistent C. F. Smith resp. til 1ste og 2den Assistent ved Gonvernementet over de danske Besiddelser, paa Kysten af Guinea; Professor extraordinarius, Licent. juris, A. F. Krieger, til Professor ordinarius i det juridiske Facultet ved Kjøbenhavns Universitet og Assessor i Consistorium; Cand.jur. F. T. Gram til Lector i bemeldte Facultet, og Auditeur ved 1ste Infanteri=Brigade, Overauditeur Lic. juris C. C. Hall, R. af Dbr., til Docent i Romerretten ved Kjøbenhavns Universitetet og Overauditeur Hall derhos lillagt Rang i 4de Cl. Nr. 3 efter Rangfrong.; Major i 2det Dragon-Regiment, F. W. v. Foltmar, til Land= og Søkrigscommissar i det 3die slesvigholsteenske District, samt tillagt Oberstlieutenants Characteer; Kammerh. Grev O. Blome til Salzau til Geheime-Conferentsraad; Sognepræst for Tanderup Meenighed i Fyens Stift, F. W. Bagger, til Sognepræst for Vissenberg Menighed i samme Stift; Sognepræst for Nestelsøe og Mogenstrup Meenigheder i Sjællands Stift, P. W. van Wyllich, til Sognepræst for Greve og Kildebrønde Menigheder i samme Stift og Sognepræst for Seierøe, Menighed under Sjællands Stift, A. Heineth, til Sognepræst for Aastrup Meenighed paa Falster.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-04-19
Dødsfald. Kjøbenhavn: Anne Bornemann, 3 Aar; Jern handler P. Madsen, 39 Aar; Hansine J. Petersen, f. Beck; Lysestøber H. Mørk, 72 1/2 Aar. - Corsøer, Bagerm. J. F. Brømse. - Reikiavig: Apotheker Johan Møller. - Godthaab: Petronella Johansen, f. Bolmstedt, 48 Aar. - Frederikssund, Maler Bier rings Datter, Ane Sophie, 4 Aar. - Sindshvile, Margrethe C. C. Lassen, 8 1/2 Aar.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-04-19
Udenlandske Efterretninger. Den forenede preussiske Landdag er den 11te de under store Høitideligheder, bleven aabnet af Hs. Maj. Kongen selv med en Tale, som varede i tre Qvarteer, og af Hs. Maj. blev holde aldeles frit. Det hele, af saa uendelig mange Ord, der jo vistnok tildeels ere ret mærkelige, bestaaende Foredrag kunne vi ikke gjengive, vimaae indskrænke os til at meddele et Par Smaastykker, deraf, der ialtfald bør komme til vore Læseres Kundskab: Ædle Herrer og tro Stænder, Jeg nødes til den høitidelige Erklæring, at det ingen Magt paa Jorden, skal lykkes at bevæge mig til at forandre det naturlige netop hos os ved sin indre Sandhed saa mægtig gjørende Forhold mellem Fyrste og Folk til et conventionelt, constitutionelt, og at jeg ingensinde vil indrømme, at der mellem den Herre Gud i Himlen og dette Land indtrænger sig et beskreve Blad, ligesom et andet Forsyn, for at regjere os med sine Paragrapher og ved dem erstatte den gamle hellige Troskab. Lad der mellem og være Sandhed. Fra een Svaghed veed jeg mig ganske fri Jeg stræber ikke efter forfængelig Folkegunst. Og hvem kunde det, der har ladet sig belære af Historien? – J stræber kun efter at opfylde min Pligt efter bedste Vidende, og efter min Samvittighed, og at fortjene mit Folk Tak, skulde den end ingensinde vorde mig til Deel." De, mine Herrer, ere tydske Stænder i Op dets fra gammel Tid nedarvede Betydning, det er: fremfor Alt og væsentlig Repræsentanter og Forsvarere for Deres egne Rettigheder, for de Stænders Rettighede hvis Tillid har afsendt den allerstørste Deel af denne Forsamling. Dernæst have De ogsaa at udøve de RettigheMen de der, som Kronen har tilstaaet Dem. er ikke Deres Kald at repræsentere Meninger, at bringe Tids- og Skole-Meninger til Gyldighed. Det er fuldkomment utydsk og ovenikjøbet fuldkomment upraktisk for det Heles Vel, thi det fører nødvendig til uopløselige Forviklinger med Kronen, som skal herske efter Guds og Landets Love og efter egen fri Bestemmelse, men ikke kan og ikke tør regjere efter Majoriteternes Villie, dersom Preussen ikke snart skal være en tom Klang i Europa Jeg giver dem nu her mit kongelige Ord paa at jeg ikke vilde have kaldt Dem hid, dersom jeg nærede den ringeste Tvivl om, at De vilde tyde Deres Kald anderledes, og vare lystne efter de saakaldte Folkerepræsentanters Rolle. – Blandt de Landdagen forelagte kongelige Propositioner findes et meget vigtigt Lovudkast, nemlig om Ophævelse af Male- og Slagteafgiften, om Jndskrænkning af Classe skatten og Jndførelse af en Jndkomstskat." – Stændernes Samlingstid er fastsat til 8 Uger. I deres første Plenarmøde, den 12te, vedtoges det med stor Majoritet, at indgive en Takadresse til Hs. Maj. og næsten eenstemmigen antoges, at gjøre Brug af den i Forretningsreglementet meddeelte Tilladelse til at bringe Forhandlingerne til Offentlighed.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-04-19
J Preussen er i disse Dage udkommet et Par vigtige Lovbud i en ret liberal Aand. Det ene er et Patent om nye Religionssamfunds Dannelse af 300 Marts, som tillader alle preussiske Undersaatter, hvilke de res Samvittighed ikke tillader at blive i Statskirken, af udtræde af samme og danne nye Samfund, uden at de derfor miste nogen af deres borgerlige Rettigheder. Naar saadanne nye Religionssamfund ere i væsentlig Overeensstemmelse med de ved den westphalske Fred anerkjendte Religionspartier i Tydskland, skulle deres Forstandere kunne foretage de præstelige Embedshandlinger, der begrunde og bestemme borgerlige Retsforhold, med fuld Virkning; andre Tilfælde mangle de Ret til at foretage saadanne Handlinger, og der bliver at forholde efter en Anordning af samme Datum, som paalægger Localøvrighederne at føre Register over Fødsler, Ægteskaber og Dødsfald i saadanne Samfund, hvilke det dog ogsaa staaer frit for at lade delige Embedshandlinger udføre ved en Geistlig af en af de anerkjendte christelige Meningheder. – J et Rescript til Stats ministeriet, som ledsager Patentet, har Kongen underretteldette om, at det ingenlunde er Meningen, at Jndtrædelsen i noget af Staten ikke anerkjendt Religionssamfund skulde medføre Tab af de borgerlige Rettigheder, og navnlig at nogen civil eller militair Embedsmand derfor skulde lide noget Skaar i sine med Embedet forbundne Rettigheder, saafremt da dette ikke er betinget ved en bestemt Confession, saasom Skolelærer og Præsteembeder. - Ved Forordninger af 7de April er fremdeles i Preussen Offentlighed indført saavel i alle criminelle Undersøgelser som i vile Processer. Kun naar det offentlige Vel eller Sædeligheden ikke tillade Offentlighed, skulle alle i Sagerne ikke interesserede Personer fjerne sig.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-04-19
En ny Landdag i Churhessen sammentræder den 7de Mai under Auspicier, der ikke ere fremmede i Nuudens Stænderhistorie. Næsten alle Frisindede, der stode i noget Embedsforhold til Regjeringen, er Valg=Adgangen saa at sige bleven spærret. Regjeringen har, efter D. Allg. dig, gjort alle Embedsmænd til Pligt, under alle Omstændigheder ved deres offentlige Yttringer og Handlinger at repræsentere Regjeringens Grundsætninger og Anskuelser og bringe sig i Overeensstemmelse med disse. Flere frisindede Embedsmænd, deriblandt den til Præsident forududseete Overretsdirector v. Baumbach, have derfor erklæret, intet Valg at ville modtage. En anden Classe af Embedsmænd derimod, som med Glæde beile til et Valg. om det end meere skyldes Lykke end Vælgernes Forstand, have naturligviis ikke forsmaaet, paa hver Maade at benytte en Stige, der fører til de Ønskers Maal, som man ad Liberalitetens Sæbestang rigtignok ikke saa mageligt klavrer op til. Disse Valg siges derfor ogsaa ovenfra at blive begunstigede, hvorimod man søger paa hver Maade, at modarbeide de uafhængige Advocaters Jndtrædelse i Kammeret og Advocat Bestallinger ogsaa fremtidigt, ved først at tildeles provisorisk, gjøres afhængige af politiske Grundsætninger. Ridder-Godseierclassen, som forrige Gang overraskedes ved at see to frisindede Medlemmer i sin Midte, har ved de nye Valg naturligviis heller ikke forsømt at udskyde disse. Tillige sørger Regjeringen for at supplere sin Styrke, ved at opfordre Fyrstehusets Medlemmer og andre fødselsprivilegerede Deputerede, til ikke at lade deres Pladse blive tomme, men besætte dem ved Fuldmæglige, hvortil flere særdeles velskikkede Hof= og andre Embedsmænd ere bragte i Forslag. Kun Landgreve Vilhelm i Kjøbenhavn vægrer sig ved, baade selv at møde eller lade møde ved Fuldmagt, da han sandsynligviis holder meest af slet ingen Constitution, eftersom han som eventuel Arving til den hessiske Churfyrstehat ikke har givet sit Samtykke til den i 1831 indførte Constitution, og man formodentlig maa have kjendt hans Anskuelser i denne Retning siden han ved denne Act slet ikke engang (Aalb. Av.) blev tagen paa Raad med.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-04-19
Den lærde og i Sverrigs nyere Historie bekjendte Hans Jarta er den 6te de afgaaet ved Døden i Upsala, 73 Aar gammel. Paa Rigsdagen 1800 frasagde han sig Adelskabet (og ombyttede Navnet Hjerta med Jarta). Efter Revolutionen 1809 var han en Tidlang Statssecretair for Handels- og Finantsdepartementet, blev 1813 Landshøvding i Dalarne, fra hvilket Embede han erholdt Afsked 1822, og blev siden Chef for Rigsarchivet. Han var en af de 18 i det svenske Academi, og Medlem af en Mænge lærde Selskaber, bl. A. af det nordiske Oldskriftselskab i Kjøbenhavn.