Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1819-11-05
Preussen. Den efter Forbundsdagens Beslutning modificerede Con sur=Lov for samtlige preussiske Lande indeholder i de Væfentlige følgende Bestemmelser : Jntet Skrift maa trykkes eller sælges, uden at være iforveien underkastet Censur. Denne skal ikke hindre frimodig og beskeden Sandhed fra at yttre sig, men har blot til Hensigt, at undertrykke hvad der strider imod Religion, Moral og gode Sæder, som overalt at forebygge, den fana tiske Anvendelse af Retgionens Sandheder i Politikken og den deraf flydende Forvirring i Begreberne, hvortil hører Udbredelsen af alle Theorier, der sigte til at cokke den monarkiske Forfatning opvække Misfornøielse enten i den preussiske eller tydske Forbundsstat, stifte Partier og lovstridige Foreninger. Opsynet over Censuren overdrages udelukkende til Overpræstdenterne saavel i Berlin som Provindserne, hvilke igjen bringe paalidelige, videnskabelig dannede og oplyste Censorer i i Forslag. Censuren af Aviser, periodiske Blade og alle poltiske Skrifter staaer under det udenlandske, af theologisk og øvrige reent videnskabelige Værker under det geistlige, og af alle andre Skrifter under Politie=Departementet. Katholske Religions= og Andagtsbøger skulle, førend de overgiver til den almindelige Censur, først forsynes med Imprimatuaf Ordinarius, til Betryggelse for at de intet stridende indeholde mod den katholske Kirkes Lære. J Berlin oprettet desuden et vedkommende Ministerier underordnet Over Censur=Kollegium, som skal paasee at Censurloven, overholdes, og undersøge Forfatters og Forlæggers Klager, i Tilfælde af at Trykningen af et Værk formenes dem, hvilke de have at paadømme i sidste Jnstantz. Den Con sur=Frihed, som hidtil har været inddrømmer Videnskabernes Akademiet og Universiteterne, suspenderes ligeledes paa 5 Aar. Ovennævnte Censur=Kollegium er berettiget til at paalægge Avis=Udgivere, enten at antage en anden Redaktør, eller og stille Kaution for samme Det overlades til Bogtrykkeren eller Forlæggeren, enten at indlevere hele Manuskriptet til en Bog paa engang eller Ark for Ark, som den efterhaanden trykkes, hvorhos de dog i sidste Fald maae tilskrive dem selv om hele Værket, spoleres, naar Ce. i Løbet. i finde Noget at udslet. en Manuskriptet mærkes af Censoren paa første og sidste Side med hans Navn og Datum, men Tilladelsen til at lade samme trykke gjælder kun for eet Aar. Jntet tydsk Skrift, som er trykt aden for de tydske Forbundsstater, maa i Riget forhandles uden udtrykkelig Tilladelse af Consur=Kollegiet, ei heller maa noget i Tydskland forlagt Skrift, hvorpaa ikke findes Forlæggerens Navn, sælges. Naar Bogtrykker og Forlægger have efterkommet nærværende Censur=Lov, og Følge heraf erholdt Tilladelse til et Værks Trykning, ere det langerløse og kunne paastaae Skades-Erstatning, i Tilelfælde at et saadant Værk desuagtet fra Forbundsdagens Side skulde vorde undertrykt. Derimod kan Forfatteren i miet Tilfælde fritages for Ansvar, hvis det bagefter maatte befindes, at han ved indstrøede strafværdige Hentydninger, eller tvetydige Udtryk havde vidst at skuffe Censorens Opmærksomhed, eller paa anden Maade tilsneget sig Tilladelse, til Bogens Trykning. Skulde Forfatteren til et saadant Værk ikke være nævnet, maa Forlæggeren opgive ham eller i modsat Tilfælde selv staae til Ansvar derfor. Handel, med forbudne Bøger straffes med alle Exemplarers Konfiskation og Penge=Mulkt fra 10 til 100 Rdlr. Samme Straf er fastsat for Enhver, der lader noget Skrivt trykke uden foregaaende Consur, hvorhos Straffen fordobbles ved gjentagen Forseelse; men er et saadant Værks Jndhold desuden strafskyldigt, da anvendes de gieldende Lovbestemmelser paa samme, og hvis Forfatteren har tilladt sig fræk Dadel eller Nedsættelse af Landets Love, da skal han, nan seet og Misfornøielse derved er opvakt eller ikke, belægge med Fængsels= eller Fæstnings=Straf fra 6 Maaneder indtil 2 Aar &c.