JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-04-15
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-04-18
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Rostaa Raa Tolvte Aargang. No. 31. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 18 April 1816. Fraen Ven paa Landet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-04-18
ved Tilintetgjørelsen af smaa Herskaber, der ved tusinde Privilegier gjorde hvert almindeligt Politie, hver almindelig Lovgivning, hvert almindeligt Forsvar umuelige, at tilveiebringe Eenhed; fordi han, i det han drev Schwaberne til at underkue Sachserne, og Bayererne til at kue Hanseaterne, gjorde det føleligt, at de mod Underkueren kun kunde værge sig forenede, men ikke enkelte. Saaledes befriede han, saa at sige, Tydskland for dets eget Aag.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-04-18
Denne sikkerligen uigjendrivelige Fremstilling viser aabenbar adskillige Sandheder, nemlig: 1) At Napoleons Fald og hans Dynasties Afløsning ved et nyt, ikke bortrydder Faren, som Frankrigs Overmagt truer med; 2) at Tydskland ved sin Tvedragt, ved Adskillelse af sine Fyrsters Jnteresse fra deres Folkeslags, ved Manglen paa et fælles Baand og en kraftig Forfatning, ved smaalige Privilegiers og svage Stænders Souverainitet, ved Fremmedes Jndblanding, ved Langsomheden og Dorskheden i Beslutning og Udførelse er blevet underkuet, og kun ved en Anstrængelse af Folket, der avlede Fortvivlelse, er blevet reddet, men at det, naar disse Aarsager til Fordærvelsen ikke hæves, stedse igjen bliver underkuet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-04-18
Spørgsmaal. Jndsendt.) Var det Parterre, som Løverdagen den 8de April udveeb Betlerpigen, det samme, som beklapper Hittebarnet, og af Hjertet bifalder Herman von Unna, og saa mange flere deels maadelige, deels umoralske Stykker, – Var det ikke det samme, hvorfor er dette pibende Parterre da først nu fremstaaet, eller, hvis det før har været til, hvi stikker det da Piben ind for alle de fremmede slette Stykker, med hvilke snart Tydsken, snart Franskmanden ideligen plager os, – Kan man antage at de Parterrister, hvis Piber recenserede hiint Stykke i Løverdags, vare mere beføiede Dommere, end de, vi sædvanligen bemærke, da de hverken viste mere Singighed eller Civilisation end disse, Thi, hvis de virkeligen vilde repræsentere Publicum og være dets Organ, hvi lode de da ikke Stykket (som jo endog var forandret) først udspille førend de gave deres Dom tilkiende, har ikke Theaterdirectionen ofte nok, og selv ved denne Leilighed viist Opmærksomhed for Publicums Fordringer, saaledes at man uden at standse Opførelsen af Stykket for den Gang, og uden at behandle fortjente Skuespillere paa en høist uværdig Maade, kunde ved Mishags Tilkjendegivelse efter Opførelsen være forvisset om, at en saadan ikke tiere vilde finde Sted, Er det ikke desuden Vedtægt, at kun det bifald eller Mishag, som gives tilkiende medens Dækket er nede, angaaer Forfatteren, det, derimod som finder Sted under Spillet, tilregnes Skuespilleren, og hvad Grund var der da hiin Aften til at behandle disse paa samme Maade, som naar Gadedrenge forfølge et Menneske, der offentlig prostituerer sig? Endeligen, hvorvidt er slig Adfærd, som den her omtalte, tilladelig i et Skuespilhuus, der ikke er nogen privat Entreprise, men kongeligt, og hvor Roligheds=Forstyrrere ere ved Kongelige Anordninger truede med Straf, Og ere de, der fylde Huset for at støie, ikke ofte at ansee for et hvervet Partie, der piber af private og personlige Hensigter, men ikke af Jver for det Gode og Sande i Konstens Rige, Skulde det store Publicums Dom ei give sig langt tydeligere tilkiende paa en ganske anden Maade, nemlig naar Tilskuerne blive borte og Huset er tømt?
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-04-18
Udtog af et Brev fra en Dansk Videnskabsmand, som opholder sig i Wien, til en af hans Venner i Kjøbenhavn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-04-18
(Jndsendt.) Tusinde Tak for Deres mig særdeles kjærkomne Skrivelse og for de danske Bøger, Dehar sendt mig. - Jeg vedbliver flittigen at arbeide, for at udbrede her vor Litteraturs Hæder. - Efter adskillige lærde Venners Anmodning er jeg nu sysselsat med at forberede mig til nogle Forelæsninger over det danske Sprog og Litteratur, som Jeg om nogle Maaneder agter at holde for en udvalgt Kreds af Herrer og Damer, som dertil have tegnet sig. De skal i sin Tid faae nærmere Efterretning om dette mit Forehavende. Om De igjen engang skulde komme til Wien, vil De have den Glæde at kunne høre nogle af Thaarups delige Sange synges af nogle enkelte Damer, som jeg har lært dem. - Efter Breve, jeg har har faaet fra Berlin, har jeg erfaret, at det danske Sprog sammesteds dyrkes med megen Jver, og hører saa at sige til Dagens Tone. Deres lærde Ven Copitar, er nylig kommen tilbage fra Haris, hvor han har opholdt sig i 8 Maaneder. Den agtværdige grundlærde Olding, vor gamle Fader Jahn recenserer nu i den Wienske Litteraturtidende Møllers grundige Skrift de side Eusebii, som imellem Theologerne her har vakt særdeles Opmærksomhed. Bedømmelsen vil naturligviis blive meget ærefuld for vor lærde Landsmand. Jahn recenserer og Tage Müllers velskrevne latinske Afhandling om Selvmord. Thorlacius's opuscula, som De med det øvrige sendte til Bibliotheket, sætte Philologerne høi Priis paa, saavel formedelst deres Jndholdsrighed, som for den lette, flydende og ægte classiske Stiil, i hvilken de ere skrevne. Den tilskikkede historiske Calender skal udførligen vorde anmeldt i Litteraturtidenden. - Finn Magnusens Arbeider ere alt anmeldte. Vi vente her stærkt at see snart noget fra ham om det gamle nordiske og persiske Sprogs Lighed, eller rettere, fælles Udspring, for at endelig et Resultat kunde erholdes i denne vigtige Materie. Med v. Hammer taler jeg ofte hos Digterinden Karoline Pichler. - Det tilsendte, som han modtog med megen Fornøielse, bliver ufortøvet indrykket i Fundgruberne. Fra F. Schlegel og fra Grim skal jeg ligeledes hilse. Begge ere, som De veed, ivrige Dyrkere af den danske Litteratur. – Stræb nu at sende os fremdeles alle vigtige i det høie Nord udkommende Skrifter, især dem, som angaae Nordens Historie og Oldsager, Tydsklands Modestudium for nærværende Tid. C. Sk. Jeg er høist utilfreds med Udgaven af mine - hos B-, Korrekturen er besørget paa den meest skjødesløse Maade, man kan tænke sig, og Tryk og Papiir svare til det øvrige *).Ja, det er nu saa den Mands Maade. Enhver Jndsend. Anm. har sin Kjephest.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-04-18
Indenlandske Efterretninger. De nyeste Numere af Morgenblatt indeholde, under Correspondent. Efterretninger, adskillige ret snurrige Efterretninger fra Kjøbenhavn. Saaledes fortælles, at som en Følge af de hyppige Selvmord i denne Hovedstad, lader man nu ikke gjerne Nogen gaae allene op paa det øverste Gallerie af Rundetaarn, efterdi nogle have styrtet sig forsætligen ned derfra; - at en lignende Forsigtighed, er anordnet at iagttages ved en vis Sø ikke langt fra Bergen i Norge, som ligger i en saa dyb Dal og er saa omgiven af høje Fielde, at ingen Fugl flyver derover, ja at man ligesom i en dyb Brønd kan see Stjernerne deri om høilys Middag; - at det ny Christiansborg Slot, hvoraf den bagerste Facade allerede er færdig, vil blive ganske færdig til næste Efteraar, - at Emilia Gallotti er blevet givet meget slet paa Kjøbenhavns Skueplads, uagtet et dansk Blad har vovet at paastaae, at dette Stykke ikke kunde gives bedre paa et tydsk Theater; – at det glimrende Costume i Balletten POrphelin de la Chine er blevet forskrevet fra China.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-04-18
J Gaar begyndte Auctionen over afdøde Etatsraad Bugges kostbare og berømte Samling af physicalske, mathematiske &c. Jnstrumenter. Meget blev kjøbt til den Kongelige Samling og til det norske Universitet. Det øvrige adsplittes iblandt hundrede forskjellige Kjøbere, og saaledes opløses en Samling, der havde fortjent at være i een Mands Eie. Uagtet endeel Numere ere blevne taaleligen betalte, saa ere dog de vigtigste, naar man seer hen til Pengenes nærværende Værdie, solgte for en ringe Priis.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-04-18
J Riber Avis læses følgende: Paa Forlangende af S. T. Hr. Apoteker Eilschou her i Ribe, meddeles herved følgende Oversættelse fra det tydske Sprog, af en i det Haderslebske Ugeskrift "Lyna No. 31, under 31 Juli 1814, indrykket Skrivelse af 28 Juni f. A., underskrevet K., for saavidt der af bemeldte Skrivelse er forlangt notarial Oversættelse. Ved den norden for Staden anlagte nye Chaussee har Stedet vunden overmaade meget.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-04-18
Man kan nu paa enhver Aarstid godt og magelig komme til Staden. - Vist nok har dette Arbeide været forbundet med store Bekostninger, men hvem turde skye disse, da den gamle Landevei til visse Tider var ufremkommelig, og der opstode almindelige Klager. Kun en bemærkning maa jeg tillade mig. Den nye Vei løber dog endnu i en skraae Vinkel. Havde man trukket den i Diagonalen, var Veien derved bleven betydelig kortere. Man havde derved sparet Land og Omkostninger og vundet meget for Passagen a). For Jndvaanerne, der beskjeftige sig med Agerdyrkning og betjene sig af denne Vei til sine Jorder, er det dog ingen ubetydelig Sag at kjøre flere Gange daglig et anseeligt Stykke længere med Gjødning, Hør eller Korn. Naar man dog anlægger noget nyt, hvorfor indrettes det da ikke saa hensigtsmæssigt og fordeelagtigt, som man nogenlunde er i Stand, til, Et feilagtigt Anlæg vedvarer, og giver Anledning til idelige Klager og Besværinger. Man kan derfor ikke gaae forsigtigt nok tilværks ved saadanne nye Anlæg, og ikke omhyggeligt nok agte paa Kienderes Stemme. Som jeg hører, har allerede flere Jndvaanere b), især Hr. Apotheker Eilschou, ført lydelige Klager derover, men uden derved at udvirke noget c). Men om der i en saadan paa Sandhed grundet Daddel ligger en Jnjurie, er en Undersøgelse, der ikke henhører til et blot venskabeligt Brev. Paa denne Chaussee kommer man da og til det Æresminde som Ribes Borgerskab d) for nogle Aar siden satte den daværende Stiftamtmand v. Moltke. Med saa megen Fornøielse jeg tilforn havde besøgt det dermed forbundne lille Anlæg, med ligesaa megen Fortrydelse bemærkede jeg denne Gang, at man lader nu alt forfalde. Plankeværket er i Stykker, Gangene renses ikke, og Jngen synes at bekymre sig om det Hele. Det maatte ikke gjøre noget behageligt Jndtryk paa Manden, hvis Fortjenester man oprettede dette Minde, hvis han kom denne Vei, og nu saae sig saaledes forsømt, af sine fordums Tilhængere. Efter min Mening skulle Borgerne enten slet ikke have oprettet Mindet, eller, da det engang er oprettet, nu omhyggeligen holde det vedligge. De komme ellers i Modsigelse med dem selv, og krænke og fornærme, da deres Hensigt dog vist har været at are og fryde. Oversættelsens Rigtighed bekræftes herved notarialiter under min Haand og hostrykte Embeds=Segl.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-04-18
Ribe, d. 3 Jan. 1816. Steenstrup, Not publ. (L. S.)a) Efter den mindste og sikkreste Beregning, giøre Byens Jndvaanere allene med deres Brændsel en Omvei, aarligen af 228 Mile og med Høe og Korn næsten den samme Omvei. Kjørselen er beregnet frem og tilbage. Saadan Beregning har jeg fremlagt i Retten, da jeg var under Tiltale, og beviist sammes Rigtighed med Landmaaler Attest. b) Mig er det ikke bekiendt, at nogen anden endjeg har offentlig sagt sine Tanker, om dette Anlæg, saaledes som det virkelig forholder sig, nemlig, at det vel er til stor Nytte for Byen, men at det ikke desto mindre kunde have været anlagt til langt større Fordeel og med mindre Bekostning, og derfor synes mig, jeg vel kan fristes til hermed at offentliggjøre, at jeg nu ikke er den eneste, som har yttret Misfornøielse over dette Anlæg, men at andre og som blot Reisende kan ogsaa finde det urigtige i samme Anlæg. c) For min egen Person udvirkede jeg derimod desto mere, i det at jeg, over mine Yttringer mod dette Anlæg, erhvervede mig en Proces, under hvilken Actor ikke heller glemte, at vise mig alle muelige Chicaner, men desuagtet, ikke kunde bringe det videre end jeg blev mulcteret for 50 Rdlr. D. C., hvormed jeg sikkert ikke havde sluppet, naar mine Beviser, for hvad jeg havde skrevet om Veien, havde været at kuldkaste og gjendrive. d) De da her i Byen værende verdslige og geistlige Embedsmænd (een af Præsterne undtagen) har i Forening med ikkun 40 Borgere, besørget Ærestøtten, og ikke, som Forfatteren angiver, det hele Borgerskab allene. Riber Apothek, d. 14 April 1818. A. M. Eilschou.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-04-18
Jgiennem det Kgl. Rentekammer er, under den 31 Marti d. A., udfærdiget en Placat, angaaende Repartition af de af den Kongelige Casse til Arbeide paa de nye Hovedlandeveie, samt til Broers og Steenslusers Anlæg i Danmark, forskudsviis udbetalte Bekostninger for Aaret 1813.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-04-18
Kjøbenhavns Børs den 18de April. Cours. Hamb. 2 M. 686, a vista 700. Amsterdam 2 M. 640. London 2 M. 23 1/2 Rbdl. a vista - . Spec. 700. - Specier solgtes til 42 Rbmk., for Committeesedler blev givet 67 pr. 100; Oblig. 270.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-04-18
Blandede Efterretninger. (Af Hamb. Corresp., Alt. Merk. og Lüb. Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-04-18
Generalgouverneuren i Neder- og Middelphinen, Sack, har blandt andre befalinger ladet udgaae den: at enhver, som offentligen med Ord eller Gierning tillader sig nogen Yttring, som røber hans Hengivenhed for Napoleon eller Jnteresse for hans Sag, skal paa Stedet heftes, føres under Escorte til Gouvernementets Sæde og overgives til en særdeles Ret eller sættes ud af Stand at kunne skade.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-04-18
Morning Chronicle fortæller, at Bonapartes Tilhængere kaldte ham Corporal Violet, fordi han, da han blev forvist til Elba, havde lovet dem, at komme frem igjen med Violerne. De bare derfor et lidet Stykke violet Baand.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-04-18
Den 21de holdt Bonaparte i Paris en Tale, til sine Tropper, hvori han blandt andet sagde: Soldater! vi ville bryde op, for at drive vore Modstandere ud af Landet. Vi ville ikke blande os i fremmede Nationers Anliggender, men de maa heller ikke blande sig i vore.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-04-18
Den lille Napoleons Aja, Grevinde Montesquion, skal, efter Forlydende, tilligemed hendes Søn, paa Grund af mistænkelige Yttringer, føres over de østerrigske Grændser, andre paastaae, at den sidste skal til Munkatsch.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-04-18
J Paris ere de offentlige Fonds og Bankactier sjunkne betydeligen. Mange Penge og Kostbarheder ere sendte til Engelland, og fra Rouen, Havre og andre Pladse ere nogle 100 Kjøbmænd, vandrede ud.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-04-18
Wien, d. 5 April. J Forgaars, den 3die dennes, vare de Efterretninger, som ankom directe fra Ancona, hvor Kongen af Neapel personlig opholdt sig, af meget behageligt Jndhold, og hans herværende Underhandlere havde ogsaa officielt tilkjendegivet, at de vare bemyndigede til at erklære de høie allierede Magter, at Kongen, deres Herre, strax vil gjøre fælleds Sag med dem, naar man vil garantere ham sine Stater, saaledes som de i tidligere Tractater er blevne bestemte. Dette Forslag fandt god Modtagelse, og strax ilede flere Courerer herfra til Berlin og andre Hoffer, for at melde denne Underhandlingernes Vending. Jmidlertid have de fra Florenz og Mayland i Dag ankomne Breve opvakt Bekymring, i det Paven og Storhertugen af Toscana have forladt deres Residentser. Den 31 Marts vare de allerede komne igjennem Mayland. Førstnævnte gik til Venedig Dog troe mange vel underrettede Statsmænd, at denne Pavens og Storhertugen af Toscanas Afreise kun har været en Forsigtighedsregel, som er bleven foranlediget ved Kong Joachims truende Stilling, uden at Fiendtligheder havde havt Sted.Da Underhandlingerne mellem Wien og Ancona endnu stedse fortsættes, og man af den korteste Ved ingen Underretning har om Fiendtlighedernes virkelige Udbrud, saa kan man foreløbig ansee de ugunstige Beretninger fra Jtalien enten for ugrundede eller dog meget overdrevne, ligesom ogsaa Kong Joachims Krigsmagt bliver for høit angivet. Neapolitanerne ere ham endnu ikke ganske hengivne, og hvis han sætter sig i en fiendtlig Tilstand mod de Allierede, vil han blive tvunget til at efterlade Besætninger i Stæderne, og nøie bevogte Kysterne, hvorved hans active Armee vil blive betydelig svækket, og ophøre at være farlig. - Kongressen nærmer sig sin Ende. Ridder v. Gentz er for nærværende Tid meget beskjeftiget med at samle alle de angaaende Tydsklands Anliggender trufne Foranstaltninger. - Man forsikkrer paa ny som ganske vist, at Polen skal forvandles til et Kongerige under Keiserl. russisk Beskyttelse. De polske Provindser, som, ifølge Kongressens Beslutninger, tilfalde Preussen, skulle ufortøvet overgives og forenes med dette Kongerige. - Hs. Majestæt Kongen af Bayern afreiser den 7de dennes herfra. Prinds Eugen, forhen Vicekonge af Jtalien, vil følge Høistsamme til München. Det har altsaa ikke stadfæstet sig, at han er traadt i russisk Tieneste.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-04-18
Den østerrigske Gesandt i Paris, Grev Vincent, ankom hertil i Forgaars. Han medbragte med Hensyn til Erkehertuginde Marie Louise et Forslag, som ikke blev antaget. – Napoleons Søster, Pauline Borghese, hans Moder, Lætitia, og hans Svoger, Bacchiochi, forhen Fyrste af Pombino, ere bragte fra Jtalien til Ungarn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-04-18
Jtalien, den 3die April. Kongen af Neapel har, ifølge nogle Efterretninger, taget Rom i Besiddelse i Kongen af Roms Navn. - Foruden Paven har Carl den 4de ogsaa forladt Rom. Dronningen af Etrurien er afgaaet til Genua. Ved Ferrara skal allerede være forefaldet en Affaire. Gent, den 5te April. De i Egnen af Deynse cantonnerende Kongel, franske Huustropper marscherede igaar gjennem denne Stad til Antwerpens porten. Da disse skjønne, unge og modige Tropper kom forbi Kongens Pallads, talte Kongen fra Balconen med Deeltagelse og Godhed til sin Trones kjække Farsvarere. De bare alle Bayards Devise, "uden Frygt og Dadel, og tilkiendegave deres Hengivenhed for Monarken ved et hjerteligt Frydeskrig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-04-18
Amsterdam, den 11te April. En den 7de d. fra Courtray afgaaet og hertil ankommen Reisende melder, at en af Franske bestaaende Armee, som vil drage i Krig for Ludvig den 18de, og sandsynligviis skal giøre fælleds Sag med vor Armee, allerede camperer paa Grændsen. - Ligeledes have vi Efterretning om, at Borgerne i Dunkirchen atter have udjaget Garnisonen, som erklærede sig for Napoleon, igjen plantet det hvide Flag paa Taarnene, og forlangt Hielp af Engellænderne, som derpaa i forcerede Marscher ere ilede Staden til Undsætning. - Jfølge Privatbreve fra Paris her skeer der stor Forsagthed. J Handelen er Miscrediten steget til det Høieste. Correspondentsen med Lyon afbrydes fra Tid til Tid formedelst en Opstand i det sydlige Frankrig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-04-18
Subscriptionen paa dette Blad modtages hos Bogtrykker Höeckes Enke, i store Helliggeiststrædet No. 144.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-04-18
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-04-22
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. mod god FectaTolvte Aargang. No. 32. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 22 April 1816. Til en Ven paa Landet. VIII.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-04-22
(Meddeelt.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-04-22
Af Noterne til et skotsk Digt the Gas Light, underskrevet D. D. Kirkland den 7 Febr. 1812, seer man, at der i Kirkland, som ligger ved Floden Leven i Fifeshire, er en skiøn og skeer Hør spind Mølle og et Klædemanufactur, som tilhører Dr. Neilson & Comp., hvilket Anlæg sysselsætter omtrent 1500 Mennesker: – at den nys opfundne Gaslysning, ved Gas, som uddrages af Steenkul, er der anvendt: - at, foruden i Møllen, Hegleværkstedet, Comptoiret, de mechaniske Værksteder, Magazinerne, o. s. v., er denne Lysning anbragt, under Grunden til Eiernes Vaaningshuse, det ene 300, det andet 700 Fod fra Gashuset. – at Gasens Distillering og Resning skeer ved et meget simpelt Apparat, hvorpaa det, naar det er færdigt, ledes til et Gasometer, eller en Beholdning, hvorfra det fordeles i Piber til alle fornødne Udgreninger, hvor der, hvorsomhelst man vil have Lysning, er en Hane, hvilken man dreier og holder et Lys til, da Gasen i Øjeblikket er tændt og lyser, men slukkes i det Øjeblik manigien dreier Hanen, hvis større eller mindre Dreining desuden modererer Lysningen. - at Boulton, Watt & Comp. i Soho ved Birmingham ere de, som Verden skylder at Gaslysningen er bragt til høi Fuldkommenhed. - at det ved anstillede Forsøg er befundet, at Steenkul til Værdi 6 Shilling. frembragte en Qvantitet Gas, som gav saa meget Lys i tre Timer, at lige Lysning vilde have fordret 5 Stones almindelige Lys, der vilde have kostet L. A. 3. s. 4 d., altsaa omtrent 14 Gange mere: at da Brændematerialet er Luft, kan intet deraf falde ned og volde Antændelse, hvorfor og de Bygninger, hvor denne Lysning bruges, faae Brandassurance for nedsat Contingent: - at Flammen er saa reen og klar, at den giver mere end dobbelt saa stor Lysning, som en almindelig Lys= eller Lampeflamme af lige Størrelse: - at denne Lysning, næsten uden Udgivt, udvikler sig i en Mængde, som overgaaer al Forestilling. – at i alle Værkets Værelser er denne Lysning anbragt til Behagelighed og Nytte over al Forventning; og i Eiernes egne Værelser, hvor Lyset strømmer ud fra elegante Lyskroner, er Virkningen over al Beskrivelse skiøn. - at denne Mølle, seet, naar den er oplyst ved Gasen, i nogen Frastand, giver et yderst deligt Syn, med den meest levende Lysglands, der er synlig meget langt borte, og er derved som et veiledende Mærke i en vid Omegn. - at den brændende Gas, foruden denne Lysning, udbreder en behagelig Varme, hvorved det i Manufacturet anbragte Apparat til at varme ved Dampe nu er blevet næsten ufornødent.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-04-22
Thermolampen omtaltes meget for nogle Aar siden, da Opfindelsen i Paris endnu var ny. Man har i de sidste 8 Aar her, og overalt paa Europas Fastland, havt andet at hefte Opmærksomheden paa Hist og her skal den dog være bleven udbredt. Ogsaa her ere enkelte smaa Forsøg dermed gjorte. Allerede 1803 eller 1804 fremviste her en Engellænder, Joseph Dalton, offentligen dermed et dog meget ufuldkomment - Forsøg. Jndsenderen heraf saae allerede i Foraaret 1806 anstillede Forsøg med et betydeligt hertil indrettet Apparat paa Kjøllen, ej langt fra Alingsaas i Vestgotland, hos Bomuldmanufacturisten Ridder Hr. Hummel. Endda nyt manglede det vistnok en Deel i den tilsigtede Fuldkommenhed. Det gav en Mængde Lysning, ogsaa Varme, men endda megen ubehagelig Oes. Men Hr. Hummel destillerede sin Gas ikke af Steenkul, men af Grane eller Fyrbrænde, og ved Processen udbragte han, foruden Lys og Varme, endnu Tiære (uden Tvivl af den samme Slags som den ogsaa engang overmaade meget omtalte Steenkultiære, om hvilken man, uagtet dens ganske overordentlige Fortrin for almindelig Tiære, dog siden intet hører) og det i saadan Mængde, at den blot til almindelig Grantiæres Priis fuldkommen erstattede hvad det forbrugte Brændsel kostede, saa derved den hele Lysning tilligemed Varmen havdes for slet Jntet. Noget om Doctorbetaling, med Hensyn til Districtslægerne paa Landet.