Berlingske Tidende, 1808-09-19
Hoffet i Wien har stedse bevidnet D. M. de venskabeligste Hinst der. Opbragt over Engellands Politik var der kalder sin Ministe tilbage fra London, bortsendt den engelske Minister fra Wien, spærret sine Havne for Engellanderne og sat sig paa Krigsfod mod dem. Disse Forholdsregler har det endnu forøget ved at lukke sine Havne for Skibe, der under neutrole Flag ikkun ere Colporteurer af enge skee Producter da Varer. D. M. har beviist Hoffet i WierVenskab og Tillid og afte tilkiendegiver det, at Frankerig tager oprigtig Deel i dets Lykke. Desuagtet har denne Magt i den sidste Tid gjort ov rordentlige Udrustninger Dens Krigsmagt staaer paa nærværende Tid aldeles ikke i Forhold til dets Folkemængde og Finantser. Dette, Sire, qville Deres Ministrekun anmærke for at erindre Dem om Nødvendigheden i at forøve Deres Magt. - J Constantinopel har en ny Revolution tiveret Sultan Mustophafra Tronen. Americanerne, dette Folk, hvis Lykke, jo hvis Existencenesten beroer paa Handelen har viist en stor og modig Opofrelse, da de ved en almindelig Embargo heller have nægtet sig af Handel og Søefart, ent underkastet sig en de skiemmende Tribut, son Engelland paalægger alle Nationers Søefarere. Tydskland, Jtalien Schmeilog Holland ere tolige og vente slot paa Søefreden, for aldeles at sysselsatte sig med deres Jndustrie. Denne Fred der hele Verdens Ønske, ikkun Capelland modsætter sig en thi Engelland er Verdens Fiende. Den franske Nation og hele Europa kiende alle D. M. Bestræbelser for Freden og vide, at Deres Foretagender ere den umiddelbare Følge af Deres frugtesløse Forsøg paa at erholde Fred." - - Derefter kom Tractaten imellem Keiseren og Kong Car den Fierde af Spanien, af følgende Jndhold: 1) "Kongen af Spanien afstaaer alle sine Rettigheder til den spanske Trone til Keiseren af Frankerie. 2) Rigets Jntegritet skal vedligeholdes. Den Prinds, Kriseren satter paa Tronen, stal være uafhængig. Den katholske, apostoliske og remerske Religion skal være den eneste i Spanien og ingen anden taales 3) Alle mod de troe spanske Undersaatter efter Rede utionen i Aranjurzudstedte Acter ere ugyldige. Keiseren forpligter sig til at inddrømme Kong Carl og hans Familie, Fredsførsen og alle deres troe Tienere, der ville føl lige dem, et Toflugested i sine Stater. 5) Slottet complegne med Tilbehører til Kong Catte Disposition paa Livstid. Keiseren giver og garagterer Kong Carl en Civil=Listr af 30 Mill. Regler. Efter Konens Død nyder Dronningen 2 Mill i Enkepension. Keiser en giver en hv af Spaniens Jnfanter enaarlig Rente af 400000 Fr. for dem og deres Efterkommere. 8) Keiseren vil treffen Forening med den tilkommende Konge af Spanien om Civil=Listens og Renternes Udbetaling; men Kong Cat holder sig i denne Henseende tilet til Frakke g. 9) Keiseren hoverlader Kong Carl Slottet Chambord med Tilbehør. 10) Derimod afstaaer Kong Carl til Keiseren alle Allonial og Privat Besiddelser, som et høre til den spanske Tron men ere hans Eiendom; dog skulle de spa ske Jnfanter vedblive at nyde Jndtægterne af deres Commenthurier i Spanien." - - Derpaa fulgte Tractaten mellem Keiseren og Prindsen af Asturien, af følgende Jndhold: 11) Prindsen af Asurien afstaaer sine Rettigheder til Spaniens og Jndiens Trone til Keiseren af Frankerig. 2) Kriseren bevilder Prindsen Titel af Kongl. Høihed og hans Efterkommer Titel af Durchlauchtighed, med alle deraf, flydende Rettigheder. 3) Keiseren afstaaer Slottet i Navarra med alt Tilbehør til Prindsen. 4) Bemeldte Eiendom skal tilfalde Prindsens Børn og Arvinger, og i Mangel af sammelde andre Jnfanters Børn og Arvinger efter Førstefødselsretten. 5) Keiseren bevilger Prindsen en Rente af 400000 Fr. for sig og sine Arvinger; i Mangel af samme tilfalder denne Rente I fanterne D. Cariol og D Franciscos Børn og Arvinger efter Førstefødselsret. ten. 6) Desuden bevilger Keiseren Prindsen en Rente at 600000 Fr. paa Livstid; Halvdelen af denne Rente tilfalter Prindsens Gemalinde, hvis hun ove lever ham. 7, Keiseren bevilger og garanterer Prindsens Onke D Antonio og Prindsens Brødre D. Carios og D. Francitco: a) Titelen Kgl. Høihed med deraf flydende Rettigheder, og deres Efterkommere Titelen Durchlauchtighed med alle deraf fir dende Rettigheder; b) Jndtægterne af alle deres Ordens godser i Spanien paa Livstid; c) en Rente af 400000 Fr. for dem og deres Arvinger; i Mangel af samme tilfaldet denne Rente Prindsen af Asturiens Efterkommere." - Tilsidst oplæstes en Jndberetning fra Krigsministeren, dat. den 1ste Septbr. 1808, saaledes lydende: "Sire! Jeg har den Ære, at forelægge D. M. Tilstanden af Deres Armeer i Polen, Preussen og Schlesien, i Danmark, Dalmatien, Albanien. Jtalien, Neapel og Spanien; jeg tilføiet Tilstanden af Deres Reservearmee ved Boulone, ved Rhinen og i Riget selv. - D. M. vi see, at Frankekerig aldrig har havt talrigere og skiønnere Armeer, og at de aldrig have været bedre underholdte og provianterede. -De forskiellige Begivenheder, der have fundet Sted i Spanien, have midlertid frembragt et temmelig betydeligt Forliis, Resultatet af Gen. Duponts Corpslige saa ubegribelige som for Franskma dens Ære sertelige Operation. D. M. har tilkiendegivet Deres Hensigt, at forsamle over 200000 Mand paa hiin Side Pyrenæerne, uden dog at svække Deres Armeer i Tydskland, eller i Dalmatien. - Til at opnaae denne Her sigt, synes en Udskrivning af 80000 Mand uundragelig rød endig. D. M. behøver kun at tage disse 800 o Man af Conscriptionen for 1806, 1807, 1808 og 1809 - De i mit Ministerium holdte Registere godtgiøre, at Conscriptionen for disse Aar kunne endnu stille, de der have givtet sig i disse Aar uberegnede, 600000 Mand. D. M. har da, naar De af dette Antal udskriver 80000 Mand, kun taget af 7 Conscriberede 1 til Tienesten, og Armees Cadresfaae Soldater paa 21, 22 og 23 Aar, det vil sige Folk, der ere beredte og istand til at udholte Krigens Besværlt beder. - Det er ikke undgaaet D. M. Foru seenhed, at en saadan Forøgelse af Magten udfordrer, at Krigsdepartementes Udgivter forøges adskillige Millioner. D. M. vilikke, at jeg i denne Jndberetnin skal underholde Dem om denne Gienstand; Finantsminist ren har paataget sig at tilfredsstille denne Fornødenhed, uden paa mindste Maad at forøge de ved den sidste Loven førte Afgivter. - Det er sandt, Sire, at den i de sidste Aar fulgte Vedtægt kunde foranledige Deres Folk til at ansee sig befriet for Conscriptionen fra det Øieblik, da det har leveret hele Massen, af den for Aaret fordrede Contingent, og under denne Synspunkt synes mit Forslag til D. M. fra Deres Undersaatters Side at kræve et Offer. Men enhver, Sire veed, at efter Lovenes Bestemmelse er D. M. bemyndigen A. 22 kalde hele Conscriptionen, ikke allene er de 4 skes. Aar, men serd af de foregaaende Aar, under Deres Fane, - Jeg anseer det for nyttigt, at foreslaae D. M., at decretere Conscriptions=Udtagelse for 1810 og bestemme Antallet af samme til 80000 Mand, for i fornødent Tilfælde at oprette Reserve=Leire og i Foraaret at dække vore Kyster. Denne Conscription vil kun udtages i det Tilfælde, Deres Majestæt har Krig at befrygte fra andre Magters Side, og denne Udtagelse vil ikke finde Ste førend næstkommende Januar Maaned d. A. - Sire det er en med Europas nuværende Tilstand forenet Ulykke at naar en Magt træder ud af den militaire Magte Tilstand, som passer til dens Befolkning, saa kunne andre Magter ikke undlade, at forøge deres i lige Forhold. - Engelland har foruden en uhyre Mængde Matroser over 200000 Mand paa Benene. Det sysselsætter sig i alle fin Lovgivnings=Møder kun med at forøge sin Landmagt Østerrigs Lindmagt er bleven betydelig forøget. Uagtet Frankerig har talrigere Armeer end alle andre Magter saa har det i Forhold til sin Befolkning dog færre Folk under Vaaben end nogen af samme. Deres Minister for de udenlandske A liggender har forsikkret mig, at imellem D. M. og Rusland existerer en nøie Alliance. Østerrigs Udrustninger have ofterpaatt Bekymring hos mig; Ministeren har svaret mig derpaa, ved at forvisse mig om, at den med Østerrig existerer de bedste Forhold, og at dets Troppril skrivning maa ansees deels som Resultatet af Bekymringer som tarrige og af Engelland lønnede Agenter søg at opvække ved alle Hoffet. - Naar det imidlertid ikke tilkommer mit Ministerium, at udgrunde Hoffernes Hen sitter og Jnteresse, og at trænge ind i Politikens Labyrint saa er det dog min Pligt, ikke at forsømme, at D. M. Armeer paa alle Punkter beholde den Overlegenhed, de kunne have. De i Albanien og Dalmatien, i Danmark og ved Elden kunne under nærværende Omstændigheder ikke formindskes. - Den Foranstaltning, jeg forslaaer D. M., giver den spanske Armee 200000 Mand, uden at svække de øvride Armeer, saaledes, at D. M. uagtet vore Tropper paa hiin Side Pyrenerne forøges, naar Conscriptionen fat 1810 er opbuden, har forøget Deres Armeer i Tydskland, i Norden og Jtalien med 80000 Mand.