Jyske Efterretninger, 1783-04-25
Berlin den 12 April. J de Kongel. Lande er efterstaaende Forordning angaaende den saa kaldede blaae Mandag (Fri Mandag) iblandt Haandverkerne bleven bekiendtgjort. Vi Friderich af Guds Naade Konge i Preussen, Margreve til Brandenborg a. 1. Giøre alle og enhver Vore Regieringer, Krigs= og Domænen=Kammere, Skatte=Oppebørselsbetiente, Politie=Directorer og Magistrater i Stæderne, men i Særdeleshed alle Haandverks Lauge, og overalt alle Vore troe Undersaatter i Naade vitterligt. Da Vi med Hs. Keiserl. Majestæt og Vort Riges Medstænder ere paa den stedsevarende og almindelige Rigsdag i Regensborg efter foregaaende moedne Raadslag, blevne forenede om at afskaffe adskillige ved Haandverks=Laugene endnu i Svang gaaende Misbruge, og Vi denne, i Almindelighed til Beste for Staten og Haandverkerne hensigtende Forordning, ikke alene i Vore med det Tydske Rige i Forbindelse staaende Stater, men ogsaa i Vort Kongerige Preussen, og øvrige til det Tydske Rige ikke henhørende Provindser, paa det nøieste ville vide efterlevet og iagttaget; Saa byde og befale Vi hermed: 1) At i Følge de under 29. Augusti 1636, og 6. Augusti 1723, udgangne Forordninger, den saa kaldede fri eller blaae Mandag hos alle de Amter og Lauge, hvor samme endnu skulde gaae i Svang, strax efter denne Forordnings Publikation ganske skal være afskaffet, og skal Svendene arbeide alle Mandage ligesaa flittig og længe, som de øvrige Sognedage. For nu paa det sikkerste at afskaffe denne Uorden, der forkorter Staten en 2 Maaneders Arbeid, og bringer Haandverkmesterne og Svendene til Yppighed, hvorpaa nødvendig maae følge Armod; Saa befale Vi hermed paa det alvorligste, at enhver Mester, hvis Svend nogen Mandag, uden lovlig Undskylding. holder sig fra sit Arbeid, strax skal angive saadan en, her i Vores Residensstad for Politie=Directorio, og i andre Stæder, hvor intet Politie=Directorium er, for Magistraten, under Straf af 2 Rdlr. uden ringeste Eftergivelse at erlægge til Laugets Casse, og saadan en Svend, som modtvillig fortsætter og bliver ved i denne Misbrug, skal første Gang straffes med Arrest i 8 Dage, anden Gang i 14 Dage, paa Vand og Brød; men 3die Gang skal han sættes i Tugthuuset i 4 Uger, derefter holdes for uskikked og udygtig til Haandverket, og ikke nogensteds passere paa sit Haandverk, saa længe og indtil han, efter foregaaende Øvrighedens Erkiendelse igien offentlig er bleven admitteret til sit Haandverk, Vi ville ogsaa fremdeles, 2) at de Mestere og Svende, som vidende holde saadanne ondskabsfulde Overtrædere for dygtige og Haandverkmæsige, og ville være dem behielpelige til at drive Haandverket, skal belægges med selvsamme Straf og paa ligesaadan Maade. Vi forbyde ogsaa 3) enhver Vært eller saakaldet Kroefader for Haandverks=Laugene under 2 Rdlrs. Strax at erlægge til de Fattige at tillade nogen i Arbeid staaende Svend om Mandagen førend om Aftenen, naar den rette Arbeidstid er forbi, at opholde sig paa Kroen, meget mindre ved at skiænke for ham, selv give Anledning til at drive Mandagen bort i Yppighed og Lediggang, men de skal strax arrestere slige Svende, eller i det ringeste angive deres Navne for Øvrigheden paa ethvert Sted til Afstraffelse. For ogsaa desto bedre at have Øiemed saadanne Værter eller Kroefædre, og at holde dem i Orden, skal Politiebetienterne paa hvert Sted ofte og nøie visitere Haandverks=Kroerne om Mandagen, da de derimod have at nyde den fierde Deel af de Strafpenge, som skal erlægges for hver af den angivne Overtrædelse. Paa det ogsaa 4) Haandverks Svendene desto bedre kan holdes fra den hidtil brugte Lediggang, og opmuntres til Flittighed; Saa ville Vi, at i Forhold med de Dage eller Timer, som de herefter meere, end forhen ved den i Brug værende fri Mandag, blive i Arbeidet, maae nyde en billig Formeerelse i Lønnen, hvilken efter ethvert Steds og ethvert Haandverks Omstændigheder, ja endog efter Øvrighedens Kiendelsen bliver at fastsætte. Da det ogsaa 5) ikke er gavnligt for det almindelige Beste, at det ikke skal være tilladt at holde fleere end een Lærredreng og et indskrænket Tal af Svende, hvorved saavel Publikum som Mesternes Duelighed i lige Grad maae lide; Saa ville Vi hermed, at denne Skik, om samme endnu skulde være i Brug i nogle af Vore Stæder, skal være afskaffet, og derimod Mesterne tilladt at holde fleere end een Lærredreng og et uindskrænket Tal af Svende. Skulde ogsaa 6) ved nogle Haandverker i Vore Stater, og i sær ved Væverierne, hvor Personer, af Qvindekiønnet med Nytte kunne bruges til et og andet Arbeid, dem ikke tillades at arbeide, og det maaskee er brueligt at afstraffe en Svend, der har arbeidet i saadant et Verksted; Saa ville og forordne Vi, at dette for Fremtiden skal være afskaffet, og at derfor ikke maae giøres saadanne Svende ringeste Bebreidelse. Vi ville ogsaa endelig 7) til Beste for Staten og Menneskeligheden herefter tilstede og forunde, at Børn og Afkomme af Hestegildere og Natmænd, hvilke endnu ikke have drevet, eller ville drive, deres Forældres foragtelige Arbeid, skal antages til ærlige Haandverker og i andre ærlige Selskaber, uden at der behøves nogen Legitimation, altsaa at Sønnerne af saadanne Folk blive af Haandverkmesterne ligesom andre ærlige Folkes Børn antagne i Lære, og ansees som Haandverks og Mesterskabsdygtige; men Døttrene, uden at frygte for ringeste Bebreidelse, at kunne gifte sig med Haandverksfolk og andre ærlige Personer. Paa det nu enhver skal efterleve og opfylde de i denne Forordning indeholdende Anordninger, og ingen at kunne undskylde sig med Uviidenhed; saa skal samme ikke aleneste behørig publiceres for samtlige Haandverker og Lauge, men endog opslaaes i Langshuusene og Herbergerne, og ved hvert Qvartal af Haandverkernes Bisiddere foreholdes Mesterne og Svendene, men Lærredrengene ved deres Løsgivelse. Vi byde og befale ogsaa alle Vore Regieringer, Krigs- og Domain=Kammere, Skatte=Oppebørselsbetiente, Politie=Directorer og Magistrater i Vort Kongerige Preussen og alle øvrige Provindser inden og uden for det hellige Romerske Rige, hermed saa naadig som alvorlig, med Eftertryk nøie at holde over denne Forordnings Efterlevelse, 1 sær over den saa kaldte fri eller blaae Mandags Afskaffelse, og ikke at tillade ringeste Contraventioner derimod, hvorudover ogsaa Fiscalerne i hvert Sted, og Haandverkernes Bisiddere overalt skal være særdeles opmærksomme, og ufortøvet angive Overtræderne for Øvrighederne eller for Krigs= og Domaine=Kamre. ne, til Afstraffelse. Til Bekræftelse og meere Stadfæstelse have Vi denne Forordning høistegenhændig underskrevet, og Vort Kongel. Segl ladet hostrykke. Saaledes skeet og givet i Berlin den 24 Mart. 1783. Friderich. priisspørsmaal, som bliver fremsat af det Kongel. Videnskabernes Akademie. gel. Akademie om at fremsætte et Priisspørsmaal, hvortil han Efterat Hr. Abbed Ravnal har gjort Ansøgning hos det Kon af sine egne Midler har lagt Grunden, saa ere følgende Spørsmaale blevne bevilgede af Akademiet: 1) Hvilke Pligter har en sidde, 2) Hvilke Historieskrivere iblandt de ældre og nyere have Historieskriver at opfylde, og hvilke Dueligheder maae han be best gjort deres Skyldighed, 3) Finde de nyere Historieskrivere, fleere eller færre Besværligheder at overvinde, end de ældre, dor, der beløber sig omtrent til 1040 Livres Tournois. Det Prisen bestaaer i en Skuemynt af Guld, i Værdie 52 Frederichs lige Medlemmer i Akademiet alene undtagne. Afhandlingerne staaer enhver frit for at tage Deel i Priisspørsmaalet, de ordentkunne skrives i det Franske, Latinske, Tydske, Engelske og Jtalienske Sprog efter Forfatternes Gotbefindende, og saa vidtløftig som de behage. Forfatterne maae hverken middelbar eller umiddelbar give sig tilkiende; et blot Tænkesprog til Begyndellagt forsegled Seddel, hvori Navnet tilligemed Opholdstedet in sen af Verket, og en med selvsamme Tænkeforog forsyned og veddeholdes, ere tilstrækkelige. Afhandlingerne maae postfrie indsendes til den Kongel. Geheimeraad og bestandige Secretair i Akademiet, Hr. Former, og de kan i det seeneste antages til den i Akademiets offentlige Forsamling den 31. Maji 1785. Ber 31. Decembr. 1784. Prisen skal blive tilkiendt og bekiendtgjort lin den 8 April. 1783.