JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1837-04-03
Qvantiteten af de forskjellige Artikler, som Fattigvæsen behøver til dets Stiftelser her i Staden og udenfor samt i Halvaaret fra 1ste Mai til 1ste November d. A., er: 1500 a 2000 Lpd. fersk Oxe 1000 Tdr. simpelt Øl til kjød, Grads Styrke, 1500 Lpd. islandsk Lammekjød, 1000 Potters 7 Graders Bra 1000 Lpd. fersk Flæsk, deviin, 600,000 Pd. Rugbrød, 100,000 Snese Tørv, 36,000 Pd. Sigte- og Fransk- 250 Lpd. Forme- og Spedelbrød, 800 Pd. Saalelæder og Bin 300 Tdr. Byggryn, saalelæder, 20 Tdr. Bankegryn, 300 Pd. Skind, 120 Tdr. Havregryn, 10,000 Potter Melk, deels 120 Tdr. Ærter, malket, deels afskummet, 36 Tdr. Smør, 36 Tdr. Oliemeel, 800 Lpd. Ost, 10 Tdr. grøn Sæbe, 100 Lpd. Klipfisk, 10 Tdr. hvid Sæbe, til Tdr. Salt, 500 Pd. Skraae og Snuus 500 Tdr. Godtel af 5 Graders Tobak, og Styrke, 2500 Par Træskoe. Til Sikkerhed for de Forpligtelser, som Leverandeurer, paatage sig, maa de enten lade staae uhævet hos Fattigvænet Veløbet af hvad der tilkommer dem for een Maanedsverance, saaledes at de først efter Udløbet af de 2 første Ma neder fra Leverancens Begyndelse kunne vente Betaling for de første Maaneds Leverance; eller stille antagelig Sikkerhed for Opfyldelsen af de indgaaede Forpligtelser, i hvilket Fald Betaling kan ventes i Ugen efter at Regning er indleveret fo en forløben Maaned.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1837-04-03
Den Kongelige administrerende Direction for Fattigvæsene i Kjøbenhavn den 28de Marts 1837. af de tidligmodne, ere at erholde i Saae Ærter, kjøbs, saavelsom gode Koge-ErA. Harder i Slagelse.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1837-04-03
Undertegnede, der har nedsat sig her i Byen som Blikken, slagermester, anbefaler sig med alt til min Profession henharende Blik- og Messingarbeide, samt udvendig Zink- og Blik arbeide. Ved godt og solid Arbeide, hurtig Expedition af den billigst mulige Betaling, skal jeg søge at tilfredsstille Enhver, der maatte behage at beære mig med Arbeide. Sorøe den 23de Marts 1837. M. Meyer. Slagelse. Trykt i P. Magnuss Bogtrykkerie.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1837-04-04
23 Aar.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1837-04-04
Den Vest-Sjællandske Avis. den 4. April. Tirsdagen. Forlagt af Peter Magnus. Redigeret af Adjunct C. P. Andersen. Med Kongelig allernaadigst Tilladelse, at forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdømmene. Factoriesystemmet. Men imidlertid var der foregaaet en stor Forandring i Manufacturvæsenet, som gjorde de gamle Anlæg af Manufacturer unyttige, den almindelige Jndførelse af Dampkraft erstattede nemlig Vandhjulene og førte Fabrikerne til Stæderne og de folkerige Districter. Forhen vare Bygningerne blevne anlagde ved flydende Vande, ofte i meget fjerne Egne, da man meere saae paa den overflødige Mængde af Vand, end paa den øvrige Omgivning. Nu herskede Dampkraften og Capitalerne begyndte at søge til Stæder, ne; men Havebegierligheden huserede her ligesaa gjerrig og voldsom som før i Eensomheden ved Flod bredderne, og til Trods for Loven og den offentlig Mening steeg Bedrageriets og Grusomhedens System, saaledes, at Sir Robert Peel erklærede i Aaret 1816 i Parlamentet: "at dette vilde have saa alvorlige og foruroligende Følger for de tilvoxende Generationer at han ikke uden Skræk kunde tænke derpaa, og at Maskinvæsenet, denne store Opfindelse af den brittiske Skarpsindighed, vilde, istedet for at være en Velsignelse for Nationen, forvandle sig til den bittreste Forbandelse."¬
Den Vest-Sjællandske Avis, 1837-04-04
J det følgende Aar blev en Committee nedsat, forat undersøge Børnenes Tilstand i Factorierne. En Beretning blev afgivet til Underhuset; men Jngen androg paa Lovbestemmelser desangaaende, og Robert Peel blev i dette Aar hindret ved Sygdom i sin sædvanlige Virksomhed. Men i Aaret 1818 satte han efter megen Modstand en Bill igjennem i Parlamentet, hvorefter Arbeidstimerne for alle Børn imellem 9 og 16 Aar skulde indskrænkes til 11 Timer om Dagen. Billen blev forelæst første og anden Gang i Overhuset, og derpaa overgivet til en Committee for at optage flere Vidner og Beviser. Forgiæves modsatte Lord Kenyon sig dette Forslag, der blot skulde tjene til Opsættelse af Sagen; han blev overstemt, Undersøgelsen begyndte, og Billen gik tabt, fordi Parlamentets Debatter derom bleve udsatte. Dog fornyede Lord Kenyon sine Bestræbelser det næste Aar, og denne Gang med mere Held. En Bill af samme Jndhold, som den i 1818, gik igjennem i Overhuset, kom derfra til Underhuset, og blev til Lovbud, efterat Arbeidstimerne vare forøgede fra 11 til 12. Undersøgelsen desangaaende havde været vidtløftig og varet længe. 150 Vidner vare afhørte, 70 imod Billen og 80 for den. Jblandt Vidnerne befandt sig ikke mindre end 34 Læger, hvoraf flere opførte sig paa en skamløs Maade, og svarede kun undvigende paa alle Spørgsmaal, der gjordes dem: om Børnene uden vedvarende Skade for deres Sundhed kunde ved blive med saadant anstrængende Arbeide. Hvorledes Systemet tidligere maa have været beskaffent, kan man slutte sig til af den simple Omstændighed, at Bestemmelsen af 12 Timers daglige Arbeide for Børn fra 9 til 16 Aar ansaaes for en Lettelse i deres Lod. Loven tilstædede altsaa endnu stedse 72 Arbeidstimer om Ugen i al Smuds, Larm og en stinkende Atmosphære, og hvad Loven tilstædede, det toge ganske sikkert Fabrikherrerne i fuldt Maal, naar der gaves meget hyppige Bestillinger. Efter nogle Aars Forløb søgte Lord Hobhouse atter at skaffe Børnene nogen Lettelse; men hans Bill, som fastsatte 66 Timer ugentlig, fandt heftig Modstand i Hørspinderierne i Skotland. Han fik dog alligevel udvirket i 1823, at Tallet paa Arbeidstimerne blev indskrænket til 69. men hans Bill indbefattede kun Bomuldspinderierne.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1837-04-04
Ved en listig Tilsætning blev nemlig bestemt, at Acten kun lidt efter lidt skulde træde i Kraft: efter af Maaneder skulde Børn under 11 Aar nyde Arbeidstidens Jndskrænkning til 8 Timer, og saaledes fremdeles; efter 18 Maaneder de, der vare under 12, og efter 30 Maaneder de, der vare under 13 Aar. To Aar vare forløbne, og det tredie havde begyndt da Ministeriet i Marts 1836, ni Dage, efterat Li ven var traadt i sin fulde Kraft, tilkjendegav den Hensigt, atter at stille Sagen paa det Standpunsom den var et Aar forhen, det vil sige at unddre ge alle Børn imellem det 12te og 13de Aar for og vens Beskjærmelse, og derved gjøre meere end 40, at Børns, meest Pigers Slaverie til Lov. Dette Fo slag, som saa afgjort stred imod alle Løfter og tid gere Forsikkringer af Regjeringen, fandt imidlertide Modstand, som man ikke havde ventet sig. Efter de sædvanlige Forsinkelser blev den nye Bill den 9de Mai anden Gang læst; men mødte en bestemt Modstand. Man erindrede Manufacturisterne og Ministrene om, at Acten for Aaret 1833 var deres ege Værk, og forpligtede dem til at holde deres Løfter, eller at de, naar de vilde afskaffe den nærværende Lov, da maatte bringe en anden til Forslag i sammes Sted. Regjeringen pukkede paa sin Styrke, i drev Sagen til Afstemning, men erholdt imellem 354, Medlemmer kun en Majoritet af to Stemmer. Ma denne ringe Majoritet vovede den ikke at gaae viden tog derfor Andragendet tilbage med den Erklæring at den var overtydet om, at Parlamentet vilde til gjøre et Forsøg med den nærværende Lov, hvorvidden vil vise sig velgjørende. Men man siger, at Jnspectorerne, til hvem Opsynet med Lovens Opsydelse er overdraget, skulle have faaet Advarsel og for Fremtiden med mere Strænghed at opfylde dens Pligt.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1837-04-04
Af denne Beskrivelse seer man, hvorledes Manusagisternes Modstand vel har formaaet at sinke, men ste at svække deres Mod, som ønskede at afhielpe dette slemme Onde. Disse ville uafladelig forfølgeres Øiemed og forlange en Lov, der indskrænker beidet for alle Umyndige til 10 Timer, i den fulde verbeviisning, at dette paa den ene Side er det billigste baade for Herrer og Arbeidere, og paa den uden Side at Opsynet med sammes Efterlevelse lettest kan iagttages.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1837-04-04
Udenlandske Efterretninger. Jfølge Justitsministerens Beretning er Følgende bleven bekjendtgjort om det russiske Riges Retspleie i Aaret 1835. Ved Criminal-Retterne havde Tallet, paa Forbrydere meget aftaget; og af disse beløb de anklagede Qvinders Tal sig kun til en syvende Deel imod det af Mandkjønnet. Til svær Straf bleve 1291 fordømte; til Forviisning 9819, og til mindre Straffe 32, 115. Forbrydelserne vare: Mordhandlinger 1911; Selvmord 170; Røverier paa Landeveiene 378, Angreb paa Personer 2804; Slagsmaal. 2952; Brandstiftelse 1839, Kirkeran 656, Kjetterie 185, Tyverie og Jndbrud 29,748; Bedragerier 1900; Forstyrrelse og Ødelæggelse af Andres Eiendom 718, Besiddelsestagen paa en voldsom Maade 1092; Skov tyverie 9737, ulovlig Handel 962. Med Hensyn til Forbrydernes Stand var Tallet af Borgerne i Forhold til de andre Classer overdentligt stort, der bleve flere Kron= end Herregaards-Bønder anklagede; men flere af de sidste vare fordømte til svære Straffe. Desuden kan man ogsaa bemærke det store Antal af frie Landmænd, og det overordentligen ringe af Munkestanden, som ere blevne stillede for Retten. J Gouvernementet Simbirsk befandtes ligesom i de forrige Aaringer, flere Kjetterier, end i de andre Provindser. Tilfælde af Majestætsforbrydelse og Oprør talte man 7 og ligesaamange Personer vare anklagede; af disse en fra Caucasien, en anden fra Cherson, og de andre fra de polske Provindser. De fleste Mord vare forefaldne i Gouvernementerne Tambow, Kursk, Simbirsk, Orenburg, Tomsk og især i Perm; desuden i en ringere Grad i Kasan, Nowgorod, Poltawa og Tschernigow. J Gouvernementerne Minsk og Tver taltes, som forhen, de fleste Selvmord, og ligeledes i Minsk, Jaroslaw, Kursk, Orel, og i den caucasiske Provinds de fleste Røverier paa Landeveiene. Tyverier og Jndbrud vare der meest af i Grodno, Perm, Bessarabien, Wilna, Simbirsk, Jaroslaw, Kursk og Kasan. De sværeste Forbrydelser havde fundet Sted ved Ural og den siberiske Grændse. Beskadigelse af Skovene bemærkedes meest i Gouvernementet Tam bow.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1837-04-04
Efterretningerne fra Grækenland lyde meget gode, og i Landet herskede Rolighed. De Personer som vare i Følge med Dronningen, havde funden sig meget tilfredse med deres Tilstand i Athenen. Men Forandringer i Statsbestyrelsen vare ikke endnu indtrufne.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1837-04-04
Grev von Armansperg var i Slutningen af Februar gaaet ombord paa et Skib med sin Familie.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1837-04-04
Kongen og Dronningen af Neapel opholde sig bestandig i Caserta, og synes at leve overmaade lykkelige sammen. Mange gamle Skikke, som nedstammede fra den spanske Etiqvette, og den Tid, de spanske Fyrster herskede her, ere blevne ombyttede med et simplere og meere tvangløst Familieliv. – J St. Carlo Theatret er ved et meget lykkeligt Tilfælde en stor Ulykke bleven forekommet. Da man efter endt Forestilling den 15de f. M. foretog den sædvanlige Ronde omkring i det hele Theater, og man allerede var i Færd med at ville lukke, bemærkede den tjenstgjørende Officeer igjennem en Sprække i Bræddegulvet paa Scenen en flydende Materie, hvori Lyset gav Gjenskin, og han syntes ogsaa at bemærke en paafaldende Lugt. Ved nærmere Undersøgelse befandt sig en stor Mængde brændbare Materialier, som Svovl, brændbar Olie, tilligemed et Fad Krudt. Tønderet havde allerede tændt, og en Time senere var det overmaade skjønne Theater maaskee blevet forandret til en Gruusdynge. Desuden havde det ved den frygtelige Storm, som rasede samme Nat, meget let kunnet blive farligt for Slottet og Staden, Politiet er beskjæftiget med at opdage Ophavsmanden til dette skjændige Foretagende, og man ønsker saameget hellere at komme paa Spor efter ham, fordi man derved sandsynligviis ogsaa vil faae Oplysning angaaende Anledningen til Jlden paa Slottet. Enhver troer, at Hensigten hermed alene er, under den almene Forvirring ved en saadan Ulykke, at faae Leilighed til at stjæle.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1837-04-04
Den franske Dronning er den 27de Febr. ankommen til Brüssel med Prindsesserne Marie og Clementine og Hertugerne af Anmale og Montpenster.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1837-04-04
Gottingens Høiskole har ved Døden mistet een af dets berømteste Lærde, Hofraad og Ridder C. Him ly, Professor i Medicinen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1837-04-04
En Erklæring fra Rigsraadet i Petersburg tilkjendegiver, at naar en Colonist i Siberien, uagtet alle de Midler, man har anvendt til hans Forbedring, bliver ved med sin slette Opførsel, have de andre Colonister efter fældet Dom Lov til at forvise ham af Colonien. En paa saadan Maade forviist Colonist afgives til den civile Øvrighed, der gjør ham det Forslag, for stedse at forlade Rusland, og at udfærdige i Gouvernement-Regjeringens Forsamling en skriftlig Forpligtelse, at han aldrig under nogetsomhelst Paaskud igjen vil betræde det russiske Riges Grændser. Alle de deraf flydende Bekostninger anføres paa den Colonies Regning, hvortil den Forviste havde hørt.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1837-04-04
Indenlandske Sterretninger. Kjøbenhavn den 3die April. Bulletius. Den 2den April. Hs. Maj. Kongen har i afvigte Nat havt god Sovn og Allerhøistsammes Befindende er som i de senere Dage. C. Fenger. - Den 3die April: Hs. M. K. har i Nat havt fem til sex Timers vederqvægende Søvn, og Allerhøistsamme er i Dag vel tilfreds med sit befindende. C. Fenger.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1837-04-04
Under 1ste d. M. har det allernaadigst behaget Hs. Majestæt Kongen at beskikke hidtilværende ordineret Catechet ved Helliggeistes Kirke her i Staden, Just Henrik Voltelen Paulli, til Slotspræst i afdøde Pastor Zahles Sted.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1837-04-04
Kjøbenhavns Torvepriser den 1ste April 1837. Rug, Td. . . 4 Rbd. 2 Mk. - s. a 4 Rbd. 4 Mk. 8 s. Hvede, Td... 5 Rbd. 3 Mk. - s. a 6 Rbd. 1 Mk. - s. Byg, 221., Td. 3 Rbd. 3 Mk. 2 s. a 3 Rbd. 4 Mk. - s. Byg, 61., Td. 3 Rbd. 2 Mk. - s. a 3 Rbd. 3 Mk. 4 s. Havre, Td. . . 2 Rbd. 4 Mk. - s. a 2 Rbd. 5 Mk. 8 s. Ærter, Td. . . 4 Rbd. 3 Mk. - s. a 5 Rbd. - Mk. - s. Flesk, røget, Lp. 2 Rbd. 2 Mk. - s. a 2 Rbd. 3 Mk. - s. Flesk, grøns, Lp. 2 Rbd. - Mk. 4 s. a 2 Rbd. 1 Mk. - s. Smør, Pd. . - Rbd. 1 Mk. 9 s. a 2 Rbd. 1 Mk. 12 s. 7 s. A - Rbd. 1 Mk. 9 s. Æg, Snesen. - Rbd. 1 Mk. - s. 4 - Rbd. 1 Mk. 4 s. Gjær, Pd. . . - Rbd. 1 Mk. Siel. Smør, Fd. 14 Rbd. - Mk. - s. a 16 Rbd. - Mk. - s.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1837-04-04
AVERTISSEMENTS. Onsdagen den 19de April førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, vorder paa Slagelse Raadstue afholdt offentlig Licitation: a) over endeel Muur= og Kitningsreparation paa Vaarbyebroe, Rugagerbroe, Skovsøebroe og Malmosebroe paa Hovedlandeveien til Korsøer. Overslaget er paa 126 Rbd. 3 Mk.; b) over endeel Tømmer- og Smedearbeide ved en Hovedreparation paa den saakaldte Krummerup Træbroe, paa den mindre Landevei imellem Korsøer og Nestved. Overslaget er paa 166 Rbd. 5 Mk. 4 s.; over mindre Reparationer paa en Træbroe i Nærheden af Ravneberg, paa den mindre Landevei imellem Slagelse og Nestved, og paa den saakaldte Oxebroe ved Skjellet, imellem Slagelse og Gudums Jorder, paa den mindre Landevei imellem Slagelse og Holbek; Alt til Udførelse i indeværende Aars Foraar og Forsommer Conditionerne og Overslagene ere fra 8 Dage forinden Licitationen til Eftersyn paa Udertegnedes Contoir her i Byen. Hvilket herved bekjendtgjøres. Slagelse den 3die April 1837. Birch.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1837-04-04
Tirsdagen den 11te April d. A., Formiddagen Kl. 10, afholdes offentlig Auction over Bortfæstelsen af den Gaard Bøgitzøe Bye, Everdrup Sogn under Rønnebeksholms Gods, som ved Niels Hansens Enkes Død er bleven fæsteledig. Gaarden staaer for Hartkorn Ager og Eng 5 Tdr. 6 Skpr. 2 Fdkr. 25 Alb., og har et Jordareal af 87 Tdr. Land, hvoraf endeel er meget god Engbund. Med Gaarden følger complet Besøning og Jnventarium, samt foruden den nedlagte Vintersæd og de fornødne Kornvarer til Vaar- og Vintersæd. Auctionen afholdes i Gaardens Bygninger efter de der bekjendtgjørende Conditioner, som forinden ere til Eftersyn pa Hr. Kammerraad Gruners Contoir i Ringsted og hos undertegnede Forvalter ved bemeldte Gods. Nestved den 28de Marts 1837. J. P. Clausen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1837-04-04
Undertegnede agter, formedelst Avlings Fratrædelse, bortsælge i min iboende Gaard paa Rosengade Løverdagen 15de April førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, ved fentlig Auction en blankbrun Hingst, 2 Aar, efter Charsyn2 brune Kjørehopper, 4 Køer, 7 Faar med Grøde, 6. sviin, en Arbeidsvogn, Plouge, Harver m. fl. Avlsredskaen næsten ny Sadel med Bidsel, 2 nye Seletøier, et gampdito, samt nogle Borde, Speile og endeel Skilderier med Effecter, paa Conditioner, som paa Auctionsstedet ville var bekjendtgjorte, hvoriblandt vederhæftige Kjøbere gives Er til Mikkelsdag d. A. Slagelse den 2den April 1837. L. Schäfer.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1837-04-04
Tirsdagen den 11te April 1837, om Eftermiddagen Kl. bliver paa Raadstuen i Ringsted afholdt Auction over Ba forpagtningen af Oppebørselen af Passagepengene ved Ba mene No. 7 ved Ortved og No. 8 ved Ringsted, begge i Hovedlandeveien fra Kjøbenhavn til Corsøer. Forpagtniopraabes alternativ paa 3 og 10 Aar fra 1ste Mai 18. regne, og Conditionerne ere forinden til Eftersyn paa Contoir. Ringsted den 25de Marts 1837. HarhoFredagen den 14de dennes, om Formiddagen Kl. 10, ud Undertegnede, efter Overeenskomst med vedkommende Auctiodirecteur, ved offentlig Auction, som afholdes i min en Gaard paa Gammeltorv her i Staden, bortsælge, med Credi vederhæftige Kjøbere til Mikkelsdag d. A., 50 Tdr. Havn, 50 Tdr. sexradet Byg, tjenligt til Saaesæd. Ligeledes vil samme Auction blive bortsolgt nogle Løsøreeffecter, bestaanaf Borde, Stole, en Commode, et Sengested, nogle Senge der m. m.; hvilket herved bekjendtgjøres. Slagelse den 3die April 1837. Mads Larsen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1837-04-04
Mandagen den 24de April 1837, FormidGaunde. Kl. 10, og følgende Dage, lader ForpagEnken Madam Madsen ved offentlig Auction paa Gau bortsælge endeel Ind- og Udboe, bestaaende af Stole, Bor Skabe, Senge Speile, Kakkelovne, med endeel flere Meubsamt Sengeklæder, Linned, Kobber, Tin, Messing, Jern, og endeel Avlings-Redskaber, saasom en 4 Heste-Vogn, at lige andre Vogne, Plouge, Harver, Tromler, Slæder, S. tøier, Meierieredskaber, endeel gavngjørende TømmerBødkertræe, røget Flæsk, Sædevarer, circa 20 Meieriekor, Qvier, Kalve, endeel Sviin og Faar, adskillige unge Pl- og endelig en god transportabel Tærskemaskine m.v., Alt ter de paa Auctionsstedet bekjendtgjørende Conditioner. En Pige fra Landet ønsker sig Condition til anstunden, 1ste Mai enten som Stuepige eller Kokkepige hos et Herst eller hos en borgerlig Familie. Bogtrykker Magnus i 6 gelse anviser. af de tidligmodne, ere at erholde Saae Ærter, kjøbs, saavelsom gode Koge A. Harder i Slagelse. Slagelse. Trykt i P. Magnus's Bogtrykkerie
Den Vest-Sjællandske Avis, 1837-04-06
237 Aarg. Den Vest-Sjællandske Avis. No. 55. W. den April. Torsdagen Forlagt af Peter Magnus. Redigeret af Adjunct C. P. Andersen. Med Kongelig allernaadigst Tilladelse, at forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdømmene.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1837-04-06
Udenlandske Efterretninger. J Paris var der ikke endnu efter den sidste udenlandske Posts Efterretninger foretaget Noget med Hensyn til Ministeriets Forandring. J de Deputeredes Kammer havde man meget heftigen debatteret angaaende de algierske Forhold. Anledningen hertil var, at man forlangte, at samtlige Papire, denne Sag vedkommende, skulde forelægges Kammeret; hvilket Ministrene Mole og Guizot modsatte sig paa Grund af, at disse Documenter tillige indeholdt saadanne Regjeringssager, som man ikke kunde anbetroe det hele Kammer. Lasitte og Odilon Barrot meente derimod, at Kammeret paa ingen Maade kunde rigtigen dømme om en Sag, med mindre det fik Kundskab om Alt det, der kunde tjene til sammes Oplysning, og de androg derfor paa en Udlevering af hine Papirer. Efter megen Tale for og imod blev der endelig besluttet, at Præsidenten i Kammeret skulde af Ministeriet forlange en Meddelelse af alle de Documenter, som havde været Commissionen forelagt; men Ministrene udvirkede dog, at der blev tilføiet: for saavidt som de kunde efterkomme dette Forlangende. Marschal Clauzel var, som man vel kan formode, imod Ministrene ved denne Leilighed. Loven angaaende Underviisningsvæsenet er bragt til Ende. Den blev antaget med 161 St. imod 132, og Aarsagen til denne stærke Opposition hidrørte fornemmelig derfra, at et Amendement af Commissionen med Hensyn til, at der skulde føres en bedre Control med de geistlige Seminarier, var blevet forkastet. - Moniteuren, yttrede sin Glæde over, at Valget af Officerer til Nationalgarden var gaaet efter Ønske. Jblandt 220 Valgte befandt sig kun 32, som hidtil endnu ikke havde nogen Grad i Garden; 139 vare atter blevne valgte til de samme Grader, som de allerede havde havt, og 19 vare opstegne til høiere Grader.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1837-04-06
Af de mange forvirrede og modsigende Rygter fra Spanien har Journal des Debats fremstillet Følgende, som aldeles sikkert: at Espartero er vendt tilbagetil Bilbao, og at General Evans er for en lang Tid sat ud af Stand til at foretage sig Noget. Den engelske Division er kommen i Uorden og bliver sammensmeltet til en Brigade. Mange Officerer tage deres Afsked og begive sig igjen tilbage til Frankerige. Den christinske Armee i Navarra indskrænker sin Virksomhed til Pamplonas Omgivninger, og tænker slet ikke paa at gjøre et alvorligt Angreb paa Carlisterne. Sneen, som maatte tjene Sarsfeld til Paaskud for hans Tilbagetog, er siden falden i en endnu større Mængde, og har gjort alle Veie ufremkommelige. Af Alt dette sees altsaa, at Carlisterne i det Mindste indtil Mai Maaned ikke behøve at befrygte noget Angreb, og at de imidlertid paa det Bedste kunne hvile sig ud, forstærke og forskandse sig.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1837-04-06
Madrid var man meget nedslagen over Efterretningen om Nederlaget, og den engelske Gesandt syntes herved at have tabt Betydeligt i Yndest og Jndflydelse. Man var allerede beredvillig til at erklære, at de store Udgifter, som den engelske Legion koster, vare aldeles uforholdsmæssige til den Tjeneste, som den yder.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1837-04-06
Erkebiskoppen af Cøln har forbudt de Studerende, som lægge sig efter den catholske Theologies Studium paa Universitetet i Bonn, at høre Forelæsninger hos nogen Professor der, med Undtagelse af Professor Klee. Denne Sag har naturligviis gjort et ubehageligt Jndtryk i Berlin, og Mange ventede der og sagde ganske aabenlydt, at de ønskede, at Regjeringen ved denne Leilighed vilde følge det Exempel, som den franske har givet, og at den vilde fremtræde med samme Frimodighed, som den franske Konge gjorde det imod Ærkebiskoppen af Paris's Forandringer. Men ikke alene i Berlin, men ogsaa i de catholske Rhinlande, skal man ansee dette Skridt af Ærkebiskoppen for overmaade utidigt og upolitisk; da den preussiske Regjering ingensinde, end ikke i fjerneste Maade har villet modsætte sig noget Religionsparties, Dogma.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1837-04-06
Jfølge Breve fra Ægypten er Jbrahim Pascha bleven lykkelig opereret for en Fistel af den franske Læge Clot. Jbrahim ventede sin Faders Tilbagekomst fra en lille Reise til Overægypten, forinden han vilde begive sig tilbage til Syrien. Alle de franske Consuler havde begivet sig tilbage til Cairo, for at gjøre ham deres Opvartning, og at iagttage Gangen af Vicekongens Forhandlinger med Porten. J Arsenalerne fortsattes Udrustningerne, og det hele Land var befriet for Pesten, uagtet Jbrahims Følge, der var landet i Damiette uden at holde Qvarantaine, gjennemstreifede Landet paa alle Kanter.