JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-03-05
Mariboe, den 29de Febr. Atter have vi i Aar oplevet Vinterens 3die Art, der tegner til at blive temmelig alvorlig. Jgaar om Eftermiddagen Kl. 5 reiste sig her pludselig 2de heftige Vindstød, med et skrækkeligt Sneefog, der, saa at sige, forvandlede Himmel og Jord til Eet; men som dog snart igjen drev over. - Fredagen den 8 Marti. om Formiddagen Kl. 11, bliver ved Hans Høiærværdighed Hr. Biskop og Ridder Boisen, Hr. Candidat Thanning indviet til det offentlige Læreembede, som residerende Capellan til Rubbelykke, Thiersted og Veilebye Menigheder; og Hr. Candidat Theil, som ordineret Catechet og første Lærer, ved Borgerskolen i Nyekjøbing paa Falster. 1 S. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-03-05
Nakskov, den 27de Februar. Den 25de Febr. gav Hr. Kjøbmand J. R. Holm i Nakskov et særdeles mørende og underholdende Familiebal; det var eet af de saakaldte 14 Dages Selskaber, som endeel af Nakskovs Hædermænd have vedtaget imellem hinanden indbyrdes, og hvortil omtrent en 80 Personer vare indbudne. Det varede fra om Aftenen Klokken 6 til om Morgenen Klokken 6. Den muntre Vert gjorde og Alt sit til at fornøie fine Gjæster; men hvad der især forhøiede Dagens Glæder var Hr. Holms Goddædighed imod sin fattige og trængende Medbroder, der saavel ved denne Leilighed, som ved flere har viist sig fra den skjønneste Side, da han Dagen efter lod indbyde omtrent 95 af Byens Fattige, som han i denne haarde Vinter forærede saa meget Brænde, som enhver især paa eengang skunde være hjem. Anmelderen er fuldkommen overbeviist om, at dette Goddædigheds Exempel vil opmuntre flere af Nakskovs formuende Borgere, til Efterligning. (S. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-03-05
Aarhuus, den 1ste Marts. Det Skib som forleden Nat forlod Rheden her for at gaae til Gothenborg, er nu kommet tilbage, efter i det haarde Veir at have mistet sine Ankere. - En gjennemvandrende Student, ved Navn Bagge, døde her forleden Dag pludseligen paa Gaden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-03-05
Fallerede ere i Aalborg, Kjøbmand J. Frisch, i Randers, Sukkerraffinadeur Raupach, saa og Proprietair Reininghaus til Katholm. - Atter kunne Skøiteløberne fryde sig; thi saa streng er Kulden nu igjen. - Vort Regiment venter i Midten af Maji at komme til at afgaae til Khvn., hvor det som bekiendt for Fremtiden faaer sit Standqvarteer. (Aarhuus Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-03-05
Thye, den 19de Febr. J Fredags den 16 strandede et Kjøbenhavnsk Skib, kommende fra Mallega, ladet med 600 Tdr. smaae og nogle Casser store (confect) Rosiner, samt nogle Foustager Figener, ud for Harboer Strand. - Den 26 om Aftenen rasede en saa stærk Storm i Aarhuus at det rystede i Husene. - Samme Aften og Nat havde vi ogsaa Storm her i Ribe. (Ribe Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-03-05
Odense, d. 1ste Marts. J disse Dage har vi faaet en ny Alt af Vinteren, som Mange troede at være forbi. Det var saaledes i Gaar atter et stærkt Sneefog, som ikke gav de bedste Udsigter for det indfaldne Marked her i Odense.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-03-05
- En aldrende Enke havde i Onsdags den beklagelsesværdige Skjebne, ved et Fald paa Gaden at brække Hoftebenet. (Hempels Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-03-05
Kjøbenhavns Børs den 3 Marts. Cours. Hamb. 2 M. 702, a vista 710. Amsterdam a vista 600. London 2 M. 29 1/2 Rbdlr.,a vista 300. Spec. 696. - Specter solgtes til 41 a 41 1/2 Rbmk., for Committeesedler blev givet (med Rente) 824 90 pr. 100; Oblig. 78. Norske Sedler 57.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-03-05
Blandede Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-03-05
Norske Efterretninger. J den norske Rigstidende No. 14 d. A., læses følgende: Man har nyligen paastaaet, at det ved Forordningen af 5te Januar 1813 indførte Sølvværdie-System, ikke efter vor Statsforfatning er anvendeligt, fordi Beskatningsrettener hos Folket; thi, naar Skatter paabydes, i Rigsbankpenge Sølv eller Sølvværdie, og disse skulle betales med Sedler efter et Cours Forhold, som senere bestemmes, saa er Størrelsen af den Skat, som paabydes, ubekjendt for Storthinget, paa den Tid, da Paabudet skeer. - Efter Jndsenderens Overbeviisning er dette Raisonnement ikke vel grundet. - Der kan ikke under nogensomhelst Statsforfatning være Spørgsmaal om, at anvende hiint System, hvor de cireulerende Sedler til enhver Tid ved Foreviisning kunne ombyttes mod de paalydende Summer i rede Sølv; thi under denne lykkelige Stilling have altid Sedlerne og Sølvet, de forestille, ligestor Værdie. Sølvværdie=Systemet er derimod som Nødmiddel. indført i en Skat, hvis Circulationsmiddel bestaaer i Sedler, der ikke ere ombyttelige mod Sølv, saa at Sedlevne og det Sølv, de forestille, have til forskjellige Tider forskjellig Værdie. - Under alle Omstændigheder bliver dog Sølvet Maalestok for Priserne paa Varer, og, eftersom Sedlernes Værdie nærmer eller fjerner sig Værdien af det Sølv, de forestille, bliver Varernes Priis, naar den bestemmes i Sedler, lavere eller høiere. Det Sølv, Sedlerne forestille, er altsaa en bekjendt Størrelse, men den Værdie, som Sedlerne til en eller anden Tid i Fremtiden, ville have mellem Mand og Mand, er en aldeles ubekjendt Størrelse. - Heraf drager Jndsenderen den Slutning: at, naar Storthinget paabyder Skatter i de her beskrevne Sedler efter deres paalydende Værdie, er Størrelsen af den Skat, som paabydog, ubekjendt saavel for Storthinget, som for Yderne; thi det gavner ikke at vide, hvormange Sedler den Ene betaler og den Anden modtager, men, hvilken sand Værdie disse Sedler have paa Forfaldstiden. Det bliver paa Grund heraf nødvendigt, at paabyde Skatterne i Sølv, der betales med Sedler efter disses omtrentlige Værdie paa Forfaldstiden. Storthinget saavelsom Yderne veed da, hvad der skal betales og hvad dermed kan udrettes; men, hvorledes skulle Paabuden paa denne Maade kunne skee, uden ved Hjælp af Sølvværdie Systemet? - Det kan ikke herimod komme i Betragtning, at den Cours, hvorefter Sølvet skal betales med Sedler, sættes af en anden Autoritet end Storthinget; thi denne Cours bestemmes ikke vilkaarlig, men efter Jndberetninger om det virkelige Priisforhold imellem Sølv- og Sedler, saaat det vilde være ligesaa urimeligt, at give hiin Autoritet Skyld for en lav eller høi Sølvværdie Cours, som at bebreide et Talerør de Ord, der fremkomme igjennem. Samme.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-03-05
Ved Klædesholmen og Kalfsund i Göteborgs Skærgaard har man fanget 100 Tønder Skarp sild, hvoriblandt fandtes nogle Tønder saa kaldte Ladesild. Dagligen indføres til Lands fra Skær gaarden til Staden 10 til 16 Tdr. Skarpsild. Denne Sild er fed og god, og har kostet 3, 4 a Hs. Bco. pr. Øsefad. Ellers fanges ingen Sild i Skærgaarden. Vinteren, som nu begynder at blive foranderlig, giver Haab om, at endnu flere Skarpsild kan fanges, hvilket er til megen Hjælp for Fiskerne. (S. Bl.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-03-05
De Laplændere, som med en Ladning Fuglevildt ere ankomne fra Lapland til London, sælge samme nu der til temmelig høie Priser; imidlertid er Speculationen af den Capitain, der har indført denne Artikel, ikke ganske falden ud efter Ønske. Da Laplænderne afreiste fra Gothenborg, troede de, at Paketbaaden vilde ankomme lige til London; men de have maattet betale over 50 Pd. St. i Told, og desuden 10 Guineer Fragt fra Harwich til London. Det Fjerkræ, de have medbragt, er meget vel bevaret. De lade det, saasnart det er taget af, fryse, og indpakke det derpaa i Kister, der ere net overtrukne med Skind, hvilket afholder Luften. Laplændernes Paaklædning, der for det meste bestaar af Rensdyrskind, opvækker Opmærksomhed, og disse Nordboere ere meget frygtsomme, naar de lade sig see paa Gaden; thi da samles sædvanligen mange Folk omkring dem. Stormandens Smiil. Med Ret Magnaten stolt nedsmiler Til dig, vort Væsens Ormeslægt, Thi, fra ved Ammens Bryst han hviler, Du lægger paa hans Smilen Vægt, ) Blok Toxen. Pengemandens Stolthed. Saa ofte lyder bitter Klage: Tidt Riigmand ligner Nilens Gud!" Det er din egen Skabning, Svage! Hvi knæler du for Mammons Bud, – Hvis han til Brødres Vel ei bruger Det, tidt, Fru Slump - Herr Raps ham gav, Ja, vel endog, igitunget, suger Forladtes Blod ved Armods Grav. *) Hvo mindes ikke Avisernes Væmmeligheder, i denne Henseende, for nogle Aar siden?
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-03-05
Ægypternes Gud Apis var, som bekjendt, en sort Oxe. O, fald da ned for Perus Bjerg, Stort, riigt – ei ondt, som Hjertets Dverg, Hvis taaretunge Stalaktit *) Bller knuust af Sandheds Kjæmpeskridt, Blok Tøxen. Vildfarelse og Sandhed. Vildfarelse, Viisdommens Løber, Stundom - at ofte – dens Tærne, Raaber: "Du Stolte er Leer!" Hiin, som os Evighed røber, Sandhed, vor ledende Stierne, Straaler: "Fat Mod, du est Meer!" Blok Tøren. *) Dryp= eller Draabe=Steen; der som Mindesteen. Alle de Stykker, hvorunder intet Navn staaer, ere af Udgiveren.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-03-05
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-03-09
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Hos os os. - Trettende Aargang. No. 20. Udgivet og forlagtaf. S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 9 Marts 1816. H. C. Knudsen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-03-09
Følgende Antegnelser, uddragne af et Manuscript, indbunden i Pergamentsbind og mærket: Acta C. Rip., er Udgiveren blevet anmodet om at indrykke i sit Blad, og kunne, formedelst deres Ælde, maaskee have nogen historisk Mærkværdighed. Anno 950. Bispen Leofdagus (formodentlig den første Bisp i Ribe), forhen Præst i Friesland, blev ordineret af Biskop Araltago i Bremen. A. 1130. Biskop Turo lagde Grunden til Ribe Domkirke. A. 1152. J Biskop Rudolphus Tid en Engellænder) brændte Ribe Domkirke. A. 1171 var Stephanus Bisp, Dansk af Fødsel, og fød i Brøns Sogn. A. 1249. Biskop Gunerus er begravet i Lygum Kloster. A. 1259. Christian den Første døde i Ribe. den 4de Junii. A. 1274 var Tyge Biskop, forhen Præst til Roager. J hans Tid (1288) nedfaldt Riber Domkirkes Taarn og ihielslog mange Mennesker. Ligesaa indtraf adskillige Gange Jordskjælv i den Tid. A. 1298. J Biskop Christians Tid fik 20 Skolediscipler fri Bolig og Kost i Ribe. A. 1301 afbrændte en stor Deel af Ribe. A. 1548 blev i Ribe en lang Rad Boder, opført i Puggardgaden. A. 1559 stod en Feldtleier ved Meldorph i Ditmarsken, i Frederik den Andens Tid. A. 1660 foretoges en stor Forandring med Riber Fruekirkes indere Indretning, i samme Konges Tid. A. 1672, den 30 September, holdtes Landdag i Rendsborg. A. 1574 havde Dannemark Krig med Hertugen af Sachsen. A. 1655 anlagdes Frederiksort Fæstning under Frederik den Tredie. En Arbeider fik ugentlig 1 Rdlr. A. 1656 betaltes Doctor Svanes Bibel indbunden med 4 Rdlr. 2 Mk. Samme Aar blev Møgeltønder Slot bygt. A. 1660 blev en almindelig Skat paabuden: hver Mand og Kone betalte 2 Rdlr., Børn og Tienestetiende 3 Mk. A. 1668 blev Bisperne kaldet Superintendenter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-03-09
Samme Aar blev Rectorens Huusleie bestemt til 24 Rdlr. aarlig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-03-09
Samme Aar tilstodes Conrector og Magister Chresten Christophersen Blimeister en Discipels Kost, ugentlig beregnet til 3 Mk. A. 1670 var Jacob Witzig Stadsmusikant, i Ribe; hans Løn var 15 slette Daler, fri Bolig og fri for Skat. For Bryllup paa Raadhuset. erholdt han 8 slette Daler, og i Bryllupshuset 5 slette Daler; for Dands paa Raadhuset 12 slette Daler, og ellers 8 slette Daler. A. 1674 kostede Bispens Residenses Reparation 300 Rdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-03-09
Samme Aar anskaffedes 2de Capitels-Signeter af Kobber.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-03-09
Samme Aar skienkede Jomfrue Elle Nørbye Ribe Domkirke 400 Rdlr. Samme Aar anskaffedes en Sølv forgyldt Pokal og en Chorsærk af gylden Fløiel for Domkirken. Dette og øvrige Bispeornat fra den papistiske Tid, gjemmes alt i Domkirkens Archiv en beslagen Jernkiste.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-03-09
Jndenlandske Efterretninger. Mariboe, den 4de Marts. Efter Jndberetning til Øvrigheden her i Mariboe, vare Priserne paa Korn og Fedevarer samt Creature, i afvigte Februarii Maaned følgende: Hvede 13 a 14 Rd. Tønden, Rug 10 a 11 Rd., Byg 6 Rd. 48 s., Havre 3 Rd. 48 s., graae Ærter 9 Rd. 48 s., hvide Ærter 9 Rd. 48 s., Bønner 8 Rd., Vikker 7 Rd., Kartofler 3 Rd.; røget Flesk 40 a 48 s. Pundet, fersk Flesk 32 s., Kjød 20 s., Smør 48 a 64 s., Ost 16 s., Talg 5 a 6 Mk.; et Slagtenød 70 a 80 Rd., et Faar 10 Rd., et Sviin 40 a 50 Rd.; alt i Rbd. N. V. (Mariboe Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-03-09
Nakskov, den 27de Februari. Arrestantinden, som havde begaaet Jndbrud her i Byen hos Hr. Kjøbmand Gamst og Skibscapitain Diderichsen, har gjort Barsel i Arresten for nogen Tid siden. - Huusmanden i Horslunde, som næsten havde skaaren Halsen over paa sig, og Lægen neppe troede at beholde Livet, er for faa Dage siden, som Arrestant, for begaaet Tyverie, kommen hertil paa Arresten, men er endnu ikke fuldkommen cureret. Hr. Muurmester Lange har i denne Tid solgt sin Gaard, i Bredgaden, til Hr. Cancelliesecretair Foss, for den Summa 3900 Rbdlr. N. V. Ligeledes har Hr. Proviantsforvalter Tolderlund solgt sin Gaard, i samme Gade, til Hr. Muurmester Lange, for den Sum 4800 Rbd. N. V. (S. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-03-09
Nyekjøbing paa Falster, den 28de Februari. Jgaar d. 27de var, uagtet Færgevaagen var gandske aaben og Færgejollen gik frem og tilbage, en Pige, fra Tingsted her i Falster, saa forvoven at ville gaae over til Sundbye, men plumpede og, midt ude paa Strømmen, i til Halsen, hvorved det dog var hendes Lykke, at Færgejollen med Folk i var i Vaagen, og hvorfra da en rask Færgekarl sprang ud, og med egen Fare, uden at hente nogle af Redningsredskaberne, men blot ved en lang Stang og egen Anstrængelse, hialp den Forulykkede op. Hun blev derefter i Færgegaarden pleiet og tørret, og er, saavidt vides, ret vel igjen, efter denne kolde Formaning om mere Forsigtighed, i Fremtiden. (S. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-03-09
Kjøbenhavns Børs den 8 Marts. Cours. Hamb. 2 M. 707, a vista 715. Amsterdam a vista 667. London 2 M. 30 3/4 Rbdlr. a vista - . Spec. 700. - Specier solgtes til 42 a 42 1/2 Rbmk., for Committeesedler blev giver (med Rente) 89 a 90 pr. 100; Oblig. 78. Norske Sedler 54 a 54 1/2.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-03-09
Blandede Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-03-09
Norske Efterretninger. (Af: Norsk Rigstidende No. 16.) Rygtet om, at den gule Feber skulde have viist sig i Cadix, har ikke bekræftet sig ved de fra Sverrige og andre Steder indhentede Efterretninger. Jfølge Efterretning fra Jtalien skal en ondartet Forraadnelsesfeber have udbredt sig i Staden Noja, i Provindsen Bari, hvorefter ogsaa denne Stad skal ved en militair Cordon være spærret. - Christiansands Adresse-Avis No. 14 indeholder Anmodning fra P. V. Rosenkilde i Stavanger, at enhver Forekommende, paa hans An- og Tilsvar vil lade Knud Holterman Bergendahl arrestere, og underrette ham derom, dog tilføies, at hvis Bergendahl er villig til at betale 3200 Rbdlr., saa kan han undgaae Arresten og den fortjente Straf for hans Fremfærd. - Dødsfald. Skipper P. Loche, 74 Aar, den 11te Febr. i Trondhjem; V. Hansen, 76 Aar, den 5te Febr. i Christianssund; P. C. Alm, 39 Aar, den 7de Januar i Bergen; Geelmuydens Enke, C. J. Smith, 81 Aar, den 5te Febr. i Bergen; C. Fayts Hustrue, A. S. Urdahl, 33 Aar, den 6te Febr. i Bergen. - Som en Pudserlighed, hvortil de skeete Forandringer i vor borgerlige Stilling har givet Anledning, og hvoraf ved enhver saadan Forandring altid gives nogle, bliver fortalt, uden at den mindste Grund haves til at fæste Mistillid til Beretningens Troværdighed, at nyligen en Høker skrev en anonym Klage over en Embedmand til dennes Foresatte, og som Bevæggrund til dette Skridt angav, at "vi i nu havde faaet Skrivefrihed."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-03-09
Det Kgl. Selskab for Norges Vel har for Aaret 1816 blandt flere Præmier udsat følgende: En Præmie af 100 til 300 Rbdlr. S. V. for Udarbeidelsen af en Læsebog for Almueskoler, saaledes forfattet, at den kan bidringe de Unge de for dem nødvendigste Kundskaber, og danne baade deres Forstand og Hjerte. Skriftet ønskes, saavidt mueligt, historisk udarbeidet, med Tillæg af korte og kjærnefulde Vers eller Tankesprog.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-03-09
Følgende er et Uddrag af: Efterretninger om Norges Storthings Forhandlinger i Aaret 1816, No. 49.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-03-09
Fredagen den 16de Februar var Storthinget, forsamlet med 76 Medlemmer. Eenstemmigen udnævntes Høiesterets Assessor Niels Engelhardt til Medlem af den af Rigsforsamlingen paa Eidsvold nedsatte Lov-Committee. Videre besluttedes, at den Norske Regjering skulde underrettes om denne af Storthinget skeede Udnævnelse, samt at det skulde henstilles til den Norske Regiering, hvorvidt det maatte behage samme ved Forestilling til Hs. Majestæt at bevirke Assessor Engelhardt saadanne Vilkaar, der ere passende til de Forretninger, Storthinget har overdraget ham, samt Haab om et passende Embede i Statens Tieneste, naar hans Forretninger i Lov-Committeen ere tilendebragte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-03-09
Akaustikeren Kauffmann fra Dresden har nylig givet i Lübeck en Concert paa det af ham og hans Fader opfundne Jnstrument. Det bestaaer, 1) af en Trompeter- og Paukermaskine, hvori der findes 24 Trompeter, og hvis Udvortes er forskjønnet med et stort Uhr. Ved Valtsens Forandring spiller det et temmeligt Antal Marscher og andre Stykker; 2) af et colossalsk Automat, forestillende en Trompeter i gammel tydsk Dragt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-03-09
Dette herlige Stykke, som langt overgaaer den for nogle Aar saa berømte Malzelske Trompeter, frembringer Trompet=Tonerne ved 2 1/2 Octaver med usædvanlig Reenhed og Styrke. Fortrinligt paafaldende ere Dobbeltionerne, der i de korteste Mellemrum følge paa hverandre, og som fuldkomment bevise, at een og samme Luftstøtte er istand til dobbelte Svingninger; 3) af en Maskine, i hvilken Lyden af nogle Fløiter forener sig med Strengeklang, og kaldes derfor Chordnulodion. Den spiller en Deel Danse. Endnu interessantere for Konstkjendere er en Duet, som spilles derpaa af to Stemmer, en mandlig og en qvindelig, der udtrykkes ved en høi og en lav Fløite, og ledsages af Strengespil; 4) af en uforlignelig Harmonichord. Den omfatter 4 1/2 Octaver af det store C. indtil F. og har Formen af et opretstaaende Fortepiano. Derunder ere to Trin, der sættes i Bevægelse med Fødderne. De skjønne, fulde Toner ligne en Harmonicas, men have ulige større Kraft, og frembringes ved umiddelbar Gidning paa Metalstrenge. Tonen holder saa længe ved, som Fingren bliver paa. Ved stærkere at trykke den sidste fremkommer Forte og Piano, crescendo og decrescende. Ved en Dæmper, der er anbragt over Strengene og styres med Knæet, kan man lade Discanten vedblive at tone, men Bassen hurtigen ophøre. Harmonichorden egner sig bedst til høitidelige Stykker og Adagio.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-03-09
Det er kun alt for vist, at den berømte Dr. Seezen, som Hertugen af Gotha lod reise i Østerland, er bleven et Offer for sine meget lovende Bestræbelser, der sigtede til at faae nøiere Kundskab om det forreste Asien. Efterretningen om hans Død og en Deel af hans Effecter og Papirer er ankommen med en Caravane til Aleppo, hvor hiint Efterladenskab er blevet sat til Auction og kjøbt af en Engellænder, men som nu igjen skal være i hans Paarørendes Hænder i Jever. Dernæst er fra Rosette indløben en Skrivelse fra Hr. Richter, en ung livlandsk Lærd, der har dannet sig i Heidelberg og Wien, og havde gjort en Reise til Omegnen af det sorte Hav, med den bestemte Efterretning: at Sherifen fra Senaar har ladet Dr. Seezen ombringe ved Gift, og at han er død en piinlig Død.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-03-09
London. En Soldat af 93de Regiment, i Cork, var i to Dage skindød, og da han skulde begraves, hørte Ligbærerne nogen Allarm i Kisten. De aabnede den og fandt, at Manden levede endnu. En ny Advarsel for alt for tidlig Begravelse. - Den berømte Dr. Cooper kjører her med arabiske Henster, der tilforn tilhørte Kongen af Spanien, og som vurderes for 600 Guineer. (Uddrag af Te Farmers Jurnall, 14 Aug. 1815.) Vi finde, at Ulden af den Spanske Race i Sachsen, et Land ikke af mere Bekvemhed for saadan Ulds Beskaffenhed end Engelland, gives Fortrin hos Uldhandlerne for den fra Spanien selv, og bedømmes som bedre, saavel til Kaschimir, som til Klæde. Denne Race i Sachsen er nedstammet fra en Flok, som Kongen i Spanien for omtrent 60 Aar siden gjorde Foræring af til Kurførsten i Sachsen. Jeg veed ved Erfaring af næsten 30 Aar, at Ulden af den Spanske Race, er ikke forringet ved Engelsk Underholdning eller Klimatet, og Ulden, som er avlet af denne Race i Storbritannien og Jrland, har ofte været solgt til ligesaa høi Priis, som den, der er bleven indført fra Spanien. (Uddrag af en Tale af Lord Sheffield i Selskabet for Uldavlen.) J de mange Aar, jeg har gjort bemærkninger, har jeg ingensinde kjendt saadan Knaphed paa Penge, eller Landboer saa forknyttede, eller saa megen Vanskelighed i at skaffe Skatterne ind, eller i at erholde Betalinger af ethvert Slags, som i nærværende Tid. Landboen lider under en umaadelig Jndførsel af fremmed Korn og fremmed Uld. De, der have sædvanligen Jndtægt af ham, føle hans Tryk. Deraf Standsning af al Forbedring, og en stor Formindskelse af Produktion vil blive en Følge deraf. Gaardbrugerne nødes til at sælge til enhver Priis, og Mængden af hans Vare bliver mindre.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-03-09
Oberste Mellis, ved det sidste Landboemøde i Doncaster, vilde ikke modtage et Bud af 250 Guineer for en Kviekalv 4 Maaneder gammel, og solgte 2 Kvier, den ene 1 Aar gammel, den anden 9 Maaneder, for 500 Guineer, til Major Bower af Wilham, nær Molthon. - Dette er el meligen den høieste Priis, som nogensinde er givet for korthornet Kvæg af den Alder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-03-09
Paa en Besigtelse af Stikkelsbær i Grevskabet Darbyshire, veiede: det største røde, 18 Qvint. 23 Sr. det største gule 18 det største grønne, 18 det største hvide 14 Altsaa disse fire Bær over et halvt Pund. Besigtelsen af Kreaturer i Dorset Landboeselskab for Aaret 1815, holdtes i Dortchester Torsdagen den 27de Juli, da en stor Deel af Medlemmerne spiste sammen der og vare meget tilfredse med Dagens Foretagender. Præmierne bleve tildømte: Hr. J. G. Balstou for den bedste 1 Aar gamle Væder af South Dawn Racen; Hr. W. Hott for den bedste Væder af høiere Alder, samme Race, saavelsom for den bedste Pels af en Væder. - Adskillige Kreaturer bleve viiste, som extra Kvæg, foruden disse som beskuedes til Præmier, og erklæredes af Tilstedeværende for gode, og at gjøre de Mænd Ære som havde lagt dem til. Blandt andre en Kvie af langhornet Race, fra Hr. J. G. Balston, og en Soegris fra Hr. J. Burges tildroge sig især Opmærksomhed. Præmier for Jndustrie og Tjeneste bleve tilkjendte følgende: John Sargent, Arbeider ved Hr. Hordins Landbrug i Stunford, for at have opdraget i de sidste 20 Aar det største Antal Børn med mindst Understøttelse af Sognet: 5 Guineer. Job Winson, Arbeider ved Hr. Honses af Thomson, for det største Antal næstefter ligeledes 3 Guineer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-03-09
Mandagen den 8de April førstkommende, om Formiddagen Kl. 9, og flere Dage, sælges ved offentlig Auction i Huset No. 91 i Vognmagergaden, afdøde Kongel. Pensionist Magnus Nicolai Christensens Boes udvalgte og særdeles velconditionerede betydelige Bogsamling, 7000 Bolumina, største Delen paa Skrivpapiir og indbundne i Marmorbind, engelsk og fransk Bind, bestaaende af endeel Verker (i adskillige Sprog), saavel theologiske, som historiske, juridiske, medicinske, philologiske og philosophiske (hvoriblandt endeel meest danske og sjeldne), foruden Haandskrivter, en Medaille- og Myntsamling, hvoriblandt Exemplarer fra Keiser Hadriani, de ældste danske Kongers og Kong Carl Gustavs Tider, endeel Medailleaftryk, Kobbere, Karter, Globi, aabne og sammensukkede Reoler m.m., imod Betaling ved Tilslaget eller paa Anfordring til undertegnede Boets Curator og Jncassator, hos hvem, boende i St. Pederstrædet No. 120, 1ste Sal til venstre, Catalogi erholdes fra den 22de Marts d. A. mod 3 Mk. N. V. Betaling for Exemplaret. H. F. Bøgvad. Af dette Blad udkomme ugentlig to Numere.