Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1822-12-31
Formedelst Solens lave Standpunkt paa Himmelen og Dagens deraf følgende korte Varighed, aabner Stjernehimmelen saa meget desto før sin pragtfulde Skueplads. Desaarsag er efterstaaende Anviisning ansat til omtrent Kl. 8 3/5 den 1 Januar, og 4 Minuter tidligere hver følgende Aften, til omtrent Kl. 6 1/4 den 31 Januar. Begyndelsen skeer med. a) Melleveien, som strækker sig fra den nordvestlige Horizont, lidet sydlig forbi Jssepunktet, til Horizonten i Sydost. denne Strækning sees da: Ræven med Gaasen, Svanen i Figur af et langagtigt, nu opreist Kors, Cassiopeia i Form af et omvendt J. Perseus næsten lige i Zenith, en Deel af Kudsken med den klare Capella. Paa samme Side længer ned i den nordlige Udkant sees Tvillingernes Fødder og paa den modsatte Side eller i den sydlige Udtant, noget høiere oppe Tyrens Hornspidser. b) Paa den vestlige Himmel: lige i Vestaaer Pegasus med 4 klare Stjerner i en stor Fiirkant, hvoraf de 3 (Scheat, Alenib, Markab) høre til Pegasus, og den fjerde til Andromedes Hoved. I V til gaaer den lille Hest og Delphinen ned. Jmellem Pegaaas og Perseus i V til S glimrer Andramedas skjønne, udstrakte billede. Fra 8 V til 8 findes Hvalfiskens store Billede med Deneb Kaitos i Halen og Menkar i Gabet, næsten lige i S. Over Hvalfiskens Hoved, imellem den og Andrameda, staaer Væderen med 2 kjendelige Stjerner i Hovedet, lidt høiere den nordlige Triangel, og Sydlig derunder Fluen. c) Paa den sydlige Himmel, høit paa Himmelen glimrer Tyrens smukke billede med Hyaderne og Pleiaderne, og lige under den i Sønden Eridanfloden, med Georgsharpen og det Brandenburgske Scepter. a) For ikke at optage Rummet i Avisen, vil Man i Fremtiden give denne maanedlige Anviisning paa et særskilt Blad, der da kan opbevares af dem, som maatte interessere sig derfor. d) Paa den østlige Himmel funkler nu lavt i S O Sirius i den store Hund, og noget høiere i 88 O det deilige Orions Billede, med 3 smaae Stjerner paa Hovedet, kaldet Nødden, Betenge uge paa den østlige og Bellatrix paa den vestlige Skulder, Beltet eller Jakobsstaven, Sværdet, Skjoldet (en krum Linie af Stjerner henimod Hyaderne) og Rigel paa den vestlige Fod. Lige under Oxi an viser sig Harens Billede. J O30 staaer den lille Hund med Procyan, overfor Sirius, noget høiere paa den anden Side af Melkeveien, og atter høiere Tvillingerne Castor og Pollux. Lige i Østen er Krebsen med Krybben, og lige i Horizonten i OO begynder den store Løve med Regulus og i O til 8 den store Vandslange at staae op. Jmellem den store Løve og den store Bjørn staaer den lille Løve. e) Paa den nordlige Himmel, lavt i V til Nestaaer Liren med den klare Vega, næsten lige i den nordlige Deel af Hereules, NO til Riden bekjendte store Bjørn eller Karlsvognen, og høiere op den lille Bjørn med Polarstjernen, eller den yderste i sammes Hale. Jmellem Polarstjernen og Cassiopeia er Rensdyret, imellem Cassiopera og Svanen staaer Cepheus med Hovedet i Melkeveien, og imellem Liren og Polarstjernen, Herkules, den lille og den store Bjørn snoer den nordlige Drage sig i mange Bugter. Lavt i A til Osees endnu nogle Stjerner af Bootos, under Halen af den store Bjørn Jagthunden og i No staaer Berendes Haar op Den 30 Januar træder Solen ind i Vandmandens Tegn, som begynder ved Steenbukkens Mund. Af Dyrekredsen er følge. lig over Horizonten ved Midnat: Væderen, Tyren, Tvillingen, Krebsen, Løven, Jomfruen.