Berlingske Tidende, 1777-05-01
Den Assemblye i Nyevorke havde i Aaret 1708 fattet den Beslutning, at ethvert Paalæg, som uden dens Samtykke blev paalagt Colonien skulle ansees og agtes for et Jndgreb i dens Eiendoms Ret. - Hertil svares paa Parlementernes Side, at Kongen og Parlementerne, havde adskillige Gange i denne Post udøvet deres høie Ret over Colonierne i Amerika, og foreskrevet Colonierne Skatter unden deres foregaaende Samtykke. Derpaa anføres følgende Exempler. 1) Under Kong Carls Regiering i Aaret 1637 var formedelst en Acte ihenseende til alle Vahre, som bleve solgte i Tønde= og Pundviis udskrevet et Paalæg foralle de Vahre, som havde været under Engelsk Herre at Amerikanerne anføre dog ikke det Svar, som de derpaa have faaet. komme. Denne Accise havde dog ikke kundet indsamles i Amerika, saasom Handelen der endda ikke havde været saa betydelig, at deraf kunde indkomme saa meget, at Oppebørsels Bekostningerne kunde bestrides. 2) Da den Assemblye paa Øen Jamaica i Aaret 1680 vægrede sig ved længere at betale denne Afgift, havde Ministerium fattet den Beslutning at høre Dommernes Mening derover, om ikke samme vare aldeles forbunden dertil. Man fandt i øvrigt ingen Efterretning om, hvorledes det videre var gaaet med den Sag. 3) Under Kong Carl den Andens Regiering i Aaret 1685 er for Colonierne lagt en Accise paa Sukker, Tobak, Bomuld, Jndigo, Farvetræ og alle Farvervahre, hvilken de fra den Tiid af indtil nu bestandig have svaret, som er Colonierne selv noksom bekiendt. 4) Under Dronning Anna i Aaret 1709 er, i Kraft af en Parlements Acte, lagt ligesaa høye en Accise paa alle Europæiske Vahre, som blive indførte til Colonierne som paa de Vahre, hvilke bleve bragte derhen fra England. 5) Udi samme Aar er paabudet en Skat til PostvæsenetsFornødenhed, samt Søefolkenes maanedlige Afgift af deres Sold til Hospitalets Beste i Greenwich. 6) Under Kong Georg den 1ste, bleve i den Acte af 1714 nævnte visse Coloniernes Afgifter, som skulle betales til Skatkammeret. 7) Under Kong George den 2dens Regiering, blev i den Acte af 1729 de Amerikanske Søefolks Afgift af deres Sold til Hospitalets Gavn i Greenwich ogsaa tilligemed anført. Fleere Exempler af Skatter, som af det Engelske Parle ment var bleven paalagte Colonierne uden deres foregaaende. Samtykke har Forfatteren ikke anført, ey heller svaret Amerikanerne i den Post meere. Derfor vil jeg her tilføie følgende Anmerkning som underkastes Læsernes nærmere Prøvelse. Naar man nøye og upartisk overveier foranførte Exempler af Paalæg, saa er det egentlig ikkun 5 Tilfælde, da Amerikanerne blot ved 2 Parlements Acter fra England, uden deres Assembliers Samtykke ere blevne betyngede med Skatter, nemlig først i Aaret 1685 under Kong Carl den anden, og dernæst i Aaret 1709 under Dronning Anna med de 3 Slags Paalæg (a) af indførte Vahre, (b) til Postvæsenets Fornødenhed og (c) til Hospitalet i Greenwich. De forhen under No. 1 og 2 anførte Paalæg maae man ikke regne med, saasom Amerikanerne ere blevne befriede derfra, og de to sidst meldte kan ligesaa lidet komme i Betragtning, saasom det er ingen nye, men ikkun de gamle, som der er nævnt. Altsaa Altsaa er den første af en Engelsk Parlements Act Amerikanerne foreskevet Skat, bleven paalagt i Aaret 1685, og den sidste for Stemplet Papier er udskrevet i Aaret 1709. Vi vil sammen regne den Mellemtid, hvorudi Colonierne ingen Skatter ere paalagte af England, og de selv nave paa lagt sig samme. Fra Ad. 1624, da Virginien og de øvrige Colonier bekom Form af Provinzer til Ao. 1685, da den første Skat blev dem paalagt ere 61 Aar, atter fra 1709 da samtlige Colonier under Dronning Anna bleve paalagte Skatter ti 1764, da Stempel Acten imod dem er publicere ere forløbne 55 Aar, hvorudi de ere blevne forskaanede for Paalæg af de Engelske Parlementer. Heraf reyser sig det Tvivlsmaal, om ikke saa lang Tiids Hævd er de Engelske Parlementer imod. Denne Tvivl synes at blive desto betydeligere, da Forfatterne af Rights ect. selv anfører, at disse høie Rettigheder i Engeland kan, naar de i lang Tildey udøves, tabe deres Kraft og Gyldighed, og har dog ihenseende til Colonierne ikke hævet denne Tvivl. Men efter en nøye Overlæg skal man dog blive overbeviist om, at Colonierne ey kan forvende nogen Hævd, hvad enten man vil dømme om den Sag efter den Rommerske Ret, eller efter Folke=Retten.