JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-07-13
J allerunderdanigst Følge af efterfølgende Kongelige allernaadigste Bevilling, saa lydende: Cytimus. Vi Christian den Syvende, af Guds Naade, Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmersken og Oldenborg; giøre vitterligt: At Vi efter Jørgen Mørch Sechers, i Brændstrup Bye, Thiilst Sogn, Aarhuus Amt, i Vort Land Nørre Jelland herom allerunderdanigst giorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at bemeldte Jørgen Mørch Secher, paa egne og øvrige Arvingers Vegne, efter afdøde Proprietair Ancher Jørgen Secher og Hustrue Ane Marie Mørch til Kierbyegaard, ved Proclama sub poena præclusi et perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, i de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser, den Altonaiske Mercur, samt Aarhuus Stifts Aviser, 3de Gange efter hinanden maae indkalde alle dem, som formene sig at have noget at fordre efter bemeldte Afdøde med deres Paastand at fremkomme, og saadant deres havende Krav inden foreskrevne Tids Forløb for ovennævnte Jørgen Mørch Secher i Brændstrup at anmelde og beviisliggiøre, og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vor allernaadigste Bevilling, læses for vedkommende Værneting, samt den Overret, hvorunder samme hører, hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst haver at rette og for Skade at tage vare. Givet i Vox kongelige Residentsstad Kiøbenhavn, den 16de Mai 1803. Under Vort Kongelige Segl. (L. S.) Efter Hs. Kongelige Majestæts allernaadigste Befaling. Moltke. Coldiørnsen. Reiersen. Feddersen. Knudsen, Schwartsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-07-13
Bevilling for Jørgen Mørch Secher i Brændstrup til, ved Proclama i Aviserne, at indkalde samtlige Creditorer, efter afgangne Proprietair Ancher Jørgen Secher og Hustrue Ane Marie Mørch til Kierbyegaard. Allerunderdanigst læst inden Hasle, Westerliisberg, Framlev og Saaroe Herreders Ting, Onsdagen, den 18de Maji 1803 og derefter Ord til andet i Rettens Pante- og Skiødeprotocol indført under Folig 36 og 37. tilstaaer, Petersen. Allerunderdanigst læst i Nørre Jyllands Landsting, den 25de Juni 1803 under No. 51. Gierulf. Fonss. Krabbe. protocolleret, Houch. Bliver herved med Aar og Dags Varsel, fra denne Jndkaldelses sidste Bekiendtgiørelses Dato at regne, indkaldede alle de som formene sig at have noget at fordre i nu afgangne Proprietair Ancher Jørgen Secher, til Kierbyegaard og ligeledes for længst afdøde Hustrue Ane Marie Mørch deres Fælleds efterladte Boe af hvad Navn nævnes kan, dermed at fremkomme inden fornævnte Tids Forløb og samme beviisliggiøre, under deres Fordringers Fortabelse. Brændstrup Bye, i Thiilst Sogn Aarhuus Amt, den 6te Julii 1803.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-07-13
Paa egne og øvrige Arvingers Vegne, Jørgen Mørch Secher.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-07-13
Bekiendtgiørelser. For ongefær 3 Aar siden lad sal. Hr. General Baron Gersdorff den her ved Gaarden liggende, og saa kaldede Ladegaards Skov med nye opførte Diger indhegne, med Hensyn til, at skaffe sig Fred i samme, men desuagtet, er det dog befunden, at ildefindede Folk, saavel af Aarhuus, Kiøbstæd Jndvaanere, som andre fra Landet her i Omegnen, har anlagt og banet sig uberettigede Gangstier over bemeldte Hegn, for enten at komme i Skoven, eller den ved samme liggende Synderlykke, der og er indhegnet, hvor de ingen lovlig Wende kan have havt, eller og her til Gaarden, og derved ganske og aldeles paa adskillige Steder nedtraadt og ruineret de opførte Diger, hvorved, uden Hensigten har været at opnaae, de gjorte betydelige Bekostninger aldeles ere spildte. Og da den nu værende Høie Besidder, ligeledes attraaer at have disse fine Enemærker og Eiendomme i Hævd og Fred, har Høisamme derfor igien ladet saavel dette Hegn, som Hegnet omkring Synderlykke, i dette Foraar og Somme forsvarlig opkaste og istandsætte, saa advares herved alle Uvedkommende, baade i og uden Aarhuus Kiøbstæd, at afholde sig fra, saavel disse uberettigede Overgange paa Hegnet, som alle øvrige Gangstier i bemeldte Skov og Mark, til hvis Bevogtning og Standsning er føiet de alvorligste Anstalter ved Skov=Betienterne, og i Tilfælde nogen bliver antruffen, kan de vente uden Undseelse, ei allene at vorde anseete med den strængeste Straf ifølge Anordningerne, men endog for tilføiet Ulempe ved Gierningens Udøvelse, at tilskrive sig selv Skaden. For øvrigt tilføies denne Bekiendtgiørelse følgende: da det er bemærket: at uberettigede udøve Jagt paa Baroniets Eiendomme, ligesom og at løse Jagthunde løbe omkring paa Baroniets Grund og bortjager Vildtet, saa er herimod føiet de fornødne Foranstaltninger, og til den Ende advares ligeledes herved alle og enhver, baade at afholde sig selv fra at gaae eller ride paa Krybeskytterie i Baroniet Marselisborg, Slove, Marker og Eiendomme, som og at hjemholde deres uberettigede Jagt og andre Hunde, da enhver Hund som herefter maatte antræffes paa bemeldte Ejendomme bliver skudt eller optagen, og Eiermanden, saavelsom enhver Krybeskytte, efterat Bøssen er ham en vente alvorlig at blive tiltalte efter koven og de Kongl. Skov=Anordninger. Marselisborg den 9de Julii 1803.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-07-13
Efter høie Ordre, Saabne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-07-13
Auction. Onsgagen den 20de Julii næstkommende om Formiddagen Kl. 10, bliver ved oventlig Auction, fra Rasmus Lassens forhen bedøde SelveierGaard i Wissing Bye, Frisenvolds Birk, bortsolgt: a) Hoved Parcellen, som bestaaer af Gaardens samtlige Bygninger, Gaardsted, og 2de Haugepladser, al Jndmarks Jorden, som er tæt ved Gaarden beliggende og derudi nedlagt 2 Tdr. Rug, 5 a 6 Tdr. Byg, og 12 Tdr. Havre, samt Eng, hvorpaa kan avles 14 a 16 Læsser godt Høe, saa og Gaardens heele Elleskov, som er betydelig, og al den Anddeel som Gaardens fulde Hartkorn kan tilkomme af Wissing Byes Skov jord, som er ligesaa betydelig, og endelig et heel Aars Giøde i Gaarden. b) 3de Ager Jords=Parceller. c) 3de Englods Parceller med deres Grøde. b) 2de Torvelods Parceller, og e) Gaardens gamle Selveier, og endeels gode Bøgeskov. Ligesom Eiendommene i Almindelighed modtages af Kiøberen efter Hammerslag, saaledes kan og Gaarden med dens Grøde strax tiltrædes, og hvis Bygninger er forsikret i Landets almindelige Brandkasse for 890 Rdr. Alle ovenmeldte Eiendomme ere hver for sig af Stiftets Landindspecteur lovlig adskildte og udsadte, og skall Beregning over enhvers Størrelse og tilkommende Hartkorn, paa Auctions Stædet blive fremlagt. Liebhaberne ville give Møde hos Gaarmand Laf Pedersen i Wissing bemeldte 20de Julii Kl. 10, hvor Auktionen fremmes efter billige Conditioner. Skulle de Eiendomme, hvorpaa er Enggrøde, ei ved Auction blive bortsolgt, da bliver Enggrøden strax bortsolgt i mindre og større Lodder til Høistbydende. Randers, den 11te Julii 1803. J. H. Høeg, Auctions Directeur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-07-13
Bekiendtgiørelse. Fra denne Tid af og bestandig, er i Winterslev Skov, ved Hadsteen Mølle at bekomme: i Favn opsadt Klyve Bøgetræe, og alle Sorter ege Bygningstømmer, 6 a 8 Tom i Kandt, saa og til Mølleværk og Planker. At denne Skovs Træe er ualmindelig stærk og got, er bekiendt og ellers vil erfares. Liebhavere kan erholde hvad Qvantum de forlanger, og billigste Priser ligesom Betalingen ikke forlanges førend i Majimaaned 1804, naar de behagelig herom melder sig hos Terkildsen i Hadsteen Mølle.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-07-13
Paa en Herregaard er til førstkommende November en god Tieneste ledig for en Huusholderske, som kan fremrise paalidelige Attester om sin Duelighed. Den som maatte attraae samme Tieneste, ville desangaaende henvende sig til Kiøbmand Hr. Poul Klidtgaard i Aarhuus, der har Commission at fæste hende og accordere om Lønnen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-07-13
For mine Inden og Udenbyes Velyndere, saavelsom enhver anden, der behøver deres Gevæhrer reparerede eller andet Bossemagerarbeide forfærdiget, bekiendtgiøres At Professionen bliver fortsadt i min Mands Fraværelse ved en duelig Svend. Aarhuus, den 22de Junii 1803. Antonette Petersen, paa Skolegaden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-07-13
Hos Søren Pannerup paa Meilgade Nr. 56 kan en Familie faae en beqvem Boepæel til Leie, til næstanstundende Michaeli Flyttetid, som bestaar af 2 Stuer, til Gaden, et Spisekammer og Leilighed til Brænde i Kielderen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-07-13
For en habil Formskiærer er udi Sommer endeel Formskiærer Arbeide at faae hos Undertegnede. Søren Asmussen, priviligeret Farver og Trykker i Callundborg og Nyekiøbing.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-07-13
Natten imellem den 16 og 17de Junii, er af Vedelslunds Natkobbel bortstiaalen en sorthielmet Koe med 4 hvide Been og 4 Skurer tæt paa hinanden indsavet i det venstre Horn. Hvem som kan opdage bemeldte Koe, og give Eieren, Forpagter Hollesen paa Vedelslund, eller Bogtrykker Lund i Aarhuus, Efterretning derom, kan vente en billig Douceur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-07-13
For 4 a 6 Karle, som ere vante til Grøftarbeide, kan faaes Arbeide i Sommer paa Friisholt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-07-13
En Karl som forstaaer at kjøre 2, 4 og et heele Spand Heste, samt Avlsbrug, ønsker sig Condition som Kudsk, til 1ste November, og foreviser gode Beviser fra fine forrige Herskaber. Anviisningen giver Peder Michelsen, paa Galdsmedgade i Aarhuus. Sadelmager Friderich Sønnenborg og Hustrues fradøde Eiendoms Gaard paa Horsens Kiøbstæds Nørregaden bestaaende af: 10 Fag Huus til Gaden, Siden til Gaden Brundmuur, det øvrige Bindingsværk, 2 Loft høi med Kielder under 6 Fag. 4 Fag Sidehuus i Gaarden 2 Loft hos Bindingsværk. 9 Fag tvert i Gaarden i Loft høi. 3 Fag Halvtag i Gaarden. 8 Fag Baghuus tvert i Gaarden 2 Loft høi. 4 Fag Halvtag. 8 Fag Dito. 12 Fag Sidehuus 2 Loft høi. 2 Fag Halvtag, asseureret i Brandkassen for 3320 Rdr., med Gaardens tilligende Gaardsrum og anseelige Haugeplads, bli eeneste offentlig Auction absolut bortsolgt Mandagen den 1ste Augustii førstkommende om Formiddagen Kl. 11. Auctionen holdes i Stervboegaarden, og denne sælges med Condition at den af Kiøberen modtages og tiltrædes Michaeli rette Flyttetid 1303. Horsens den 4de Julii Carøe. Paa Grund af Kongelig allernaadigst Bevilling under 4de dennes, bliver alle dem som formeene sig at have noget at fordre efter her i Aarhuus afdøde Kiøbmand Jens Anthonsen og Hustrue Maria Christina Sundberg, herved sup poena præclusi et perpetui silentii med Aar og Dags Varsel 3de Gange efter hinanden indkaldede, med deres Paastand at fremkomme, og saadant deres havende Krav inden foreskrevne Tids Forløb for os som Executores Testamenti at anmelde og beviisliggiøre. Mygindgaard og Aarhuus, den 5te Julii 1803. R. Müller, Peder Herschind, Landvæsens Commissair Kiøbmand. og Birkedommer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-07-13
Auction. Mandagen den 25de Julii førstkommende om Eftermiddagen Kl. 3 slet, bliver i Synder broe Toldhuus her i Randers, ved offentlig Auction opraabt og bortsolgt en Smakke, Prøven kaldet, drægtig 11 Commercelæster, hvilken er nye og vel udhalet, Smakken med dens Jnventarium kan forinden efter Hr. Kiøbmand Hans Christian Hansens Foranstaltning blive vedkommende Liebhabere foreviist, ligesom og at Auctions=Conditionerne faaes til Eftersyn hos bemeldte Hr. Kiøbmand Hansen. Randers, den 5te Julii 1803. Stadfeldt, Auctions-Directeur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-07-13
En Person navnlig Casper Johansen fra Jylland, som i en deel Aar, af og til,, har opholdt sig som Qvægdriver og Dagleier her i Byen, er den 5te Junii sidst her ved Døden afgaaet, og hans ringe Efterladenskaber, som neppe ere tilstrækkelige til hans Begravelses Bekostning, taget under lovlig Skiftebehandling. Om hans Arvinger haves ingen anden Oplysning, end at han for endeel Aar siden skal have været gift og boesiddende Huusmand i Nærheden af Aarhuus, hvor hans Kone, hvis Navn ikke vides, skal være undvigt, fra ham. Thi bliver dette Dødsfald herved 3de Gange bekiendtgjort, i den Kiøbenhavnske Berlingske Avis, og Aarhuus Stifts Addresse-Contoirs Tidender, og derved indkaldet ei allene forbemeldte afdødes Arvinger, men endog Credi= og Debitorer, ifølge Placaten af 26de October 1792, til at melde sig hos mig, som SkifteForvalter, inden 12 Uger fra undertegilede Dato, da Enhver efter Stervboets Tilstand kan vente den Ret ham tilkommer. Callundborg den 9de Julii 1823. J. P. Rommedahl, Borgemester og Byefoged.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-07-16
Indenlandsk. Under 1ste d. M. har det allernaadigst behaget Hs. Majestæt at anordne et Feldtcommissariats Oprettelse i Hertugdømmene, og til Deputerede i samme at beskikke Kammerherre og Amtmand v. Møsting, Generalmajor v. Haxthausen og Justitsraad Heinzelmann, samt at ansætte Fuldmægtigene ved Generaliters=Kollegium, Secretairerne Løwmand ved Kommissariats=Kontoiret, Petersen som Bogholder og Berth som Kasserer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-07-16
Til Directionen for det danske asiatiske Compagnie er indløben Efterretning fra Capitain Agerbech, som fører Skibet Kongen af Danmark, at han laae den 16de Jan. h. A. paa Botte et Tigri Rhed og agtede sidst i Januar at tiltræde Hiemreisen fra China; hvorved tillige indberettes at Capitain Tranberg, som fører Skibet Kronprindsen, var ankommen til China den 7de Dec. 1802. Maleren Grosch har nu i Kiøbenhavn aabnet sit andet Panorama, som forestiller Slaget den 2den April 1801 i Kongedybet. Momentet i Slaget er omtrent Kl. 11, hvor Defensionen indtil Charlotte Amalie var engageret; endeel af de engelske Skibe ere posterede, andre endnu i Opseilingen. Maaden, Defensionen blev angreben paa, Forholdet af Styrken og Skibenes Stilling mod hinanden har Konstneren saavidt mueligt søgt at fremstille.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-07-16
Den 10de kom Fregatten Rota under Capitain Lassens Commando paa Kbhvns Rhed fra Middelhavet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-07-16
Baron Selby, som hidtil har paataget sig Legationssecretairs Forretninger ved det Kgl. Gesandtskab i Berlin, gaaer nu som Charge d'Affaires til Petersborg. Det hedder, at man med det første kan vente en Anordning, hvorved alle Vognmandslang eller det samtlige Befordringsvæsen lægges under General-Postamtet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-07-16
3 Muursvende i Kiøbenhavn, som afvigte 2den Julii. arbeidede paa en Gaard paa Kongens Nyetorv, siddende paa et meget høit Stillads, faldt ned fra samme. 2 af dem vare strax døde, men den tredie sprang i det han, faldt, ind af et Vindue, dog blev saaledes ubeskadiget.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-07-16
Tordenveiret den 9de Julii har i Wiborgegnen gjort følgende Skade: a) Jhielslaaet Gaardfæster Søren Gregersen i Jller, Grønbek Sogn, da han tilligemed sin Kone og Søn (disse 2 bleve lidt beskadigede af Lynet) søgte Lye under et Træ i Skoven. b) Jhielslaget 4 Heste for et Læs Lyng i Fiends Herred. c) Hos Degnen i Sahl ved Friisholt slog en Lynstraale igiennem Skorsteensmuren, rev een i Værelset staaende Kakkelovn ned og foer ud igiennem et Fag Vinduer uden at skade de derværende Folk der alle faldt om af Skræk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-07-16
Den 9de ankom til Helsingøer den engelske Fregat Amsthyst, Capitain Cample fra Kiøbenhavn for at convoyere de der liggende engelske Skibe. Samme Dag passerede Sloop of War Le Sophia fra Petersborg til Nordsøen. Den 10de om Aftenen afseilede den engelske Fregat Unicorn til Kiøbenhavn med en Flaade af henved 170 Skibe fra Hull. Den 11te kom atter en Convoi fra London paa 60 Skibe, Orlogskibets Navn vides ikke endnu. J mange Aar har der ikke været saa stor en Skibs=Flaade der paa Rheden som der nu er.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-07-16
Den 10de ankom paa engang 7 engelske Poster over Gothenborg til Helsingøer, de engelske Aviser gik med ne til HaKiøbyegaard i Thye med underliggende Gods og Tiender, er solgt til Forvalter Christen Overgaard sammestæds for 63000 Rdr.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-07-16
Aarhuus. I Dag reiste Hans Høiærværdighed Hr. Biskoppen paa Visitats udi Østerlisberg, Mols og Sønder Herreder, Fra den 13de til i Dag ere afseilede her fra Havnen følgende Skippere: Chr. Jensen til Østersøen, Jacob Rasmussen til Kiøbenhavn, P. Petersen af Sønderborg til Dantzig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-07-16
Jndkomne: Math. Holmee, Stie Madsen, Jens Klog, alle fra Norge.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-07-16
Smakkefarten imellem Aarhuus og Callundborg. Jndpasserede. Fra den 5te til den 15de Julii, Studenterne C. Assens og Jens Graad, Jomfrue Høst, Jomfruerne Elisabeth, Christine og Birgithe Christensen, Møller Hans Frandsen med Kone og 2 Børn, Pastor S. A. Winther, Garversvend Philip Mølmann, Maler svendene H. R. Thorenfeldt og J. O. Rohde, Karen Enevoldsdatter, Skolelærer og Kirkesanger Thrustrup, Frue Kammerraadinde Neergaard med 2de Sønner og en Datter, Proprietair Clausen, Pastor Kierulff, Christen Saltrup, Mad. A. C. Schmidt, Ritmester v. Gamst, Jens Lassen Faurschou, Studenterne Rørbye, og J. Møller, Mariane Schaunborg, H. Olsen, Møller, J. Giessing og Kone, Premierlieutenant M. Voss, Møller J. Rasmusen, C. Jørgensen, Jomfrue Heyer, Skoemagersvend C. C. Rombeld.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-07-16
Udpasserede. Den 15de Julii, Lieutenant von Klubin, S. Nielsen, Proprietair P. Herschind og Kiæreste, Forpagter Jørgensen, Skoleholder N. Brasch og Søn. Med Skipper Sallings Smakke blev afsendt Heste tilhørende Jørgensen fra Rathlousdal.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-07-16
Skipper Niels Jensen agter om 5 a 6 Dage at afseile herfra til Kiøbenhavn og medtager Stykgods og Passagerer, man behager at melde sig enten til Ole Clausen eller Christian Hansen Havnefoged.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-07-16
Udenlandsk. Engeland. Under 29de Junii har Statssecretair ren for de udenlandske Affairer, Lord Havkesbury, meddeelt alle i Londen residerende Gesandter og Charge d'Affaires, en under 28de Junii udstædt Kongelig befaling. hvorefter Hs. Majestæt paa Grund af at de franske Tropper som har taget det Hanoverske i Besiddelse, ved at have besadt en Deel af Elvbredden, søger at hindre hans Undersaatters Skibsfart paa samme, har besluttet paa den strængeste Maade at bloqvere Elvens Jndløb. Da Kongen med stor Bekymring griber til denne Forholdsregel, saa er han og dereedt til at ophæve den, saasnart de fran. ske Tropper trækker sig saa langt tilbage fra Elvbredden, at Farten bliver ligesaa frie for hans Undersaatters Skibe, som den er for andre Nationer, Foruden denne nye Forholdsregel, fortsættes Udrustningerne til Lands og Vands med største Jver. Billen om Reservearmeens Forstærkning er nu tredie Gang læst i Underhuset og antaget. Krigsministeren bestemmer de Tienstdygtiges Antal i Engeland og Schotland til 900,000 Mand. Disse skal alle kaste Lod. De som Loddet treffer og ikke vil tiene, kan kiøbe sig frie med 20 Guineer, og Districtet skaffe en anden Recrut i hans Sted i hvilket Tilfælde der da skal sørges for Recruttens Kone og Børns Underholdning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-07-16
Under Debatterne i Anledning af Reservearmeens Forstærkning, fandt Oberst Craufurt at denne Reserve armee var ikke tilstrækkelig naar Kongen ikke blev authoriseret til at indlemme den under den regulaire Armee, eftersom der i de franske og hollandske Havne blev samlet Baade, til at sætte 60 til 70,000 Mand over til Engeland, hvilke kun en regulair Armee paa 70,000 Mand, kunde giøre Modstand. En Hr. Manaughton dadlede Oberstens Frygt, og paastod at en fiendtlig Landgang maatte mislykkes, hvilket flere istemmede. En Hr. Johnstone talede imod Krigen og tvivlede om, at de, efter alle de Opofrelser som gjordes, kunde vente en bedre Fred end den til Amiens, hvorfore han raadede, nøie at tage Ruslands tilbudte Mægling i Overveielse; han saae ikke denne Krig kunde være til nogen Nytte, da den sperrede Handelen paa det faste Land, og efter uhyre Bekostninger, ville ende sig med at vi igien maatte søge om Fred. Hr. Pitt raabte Hr. Johnstone til Orden. Da Oberst Craufurt igien paa nye begyndte, i militairsk Hensigt, at tale om Følgerne af en fransk Landgang, blev Tilhørerne efter Krigsministrens Forlangende udviste, og Forsamlingernes Raadslagninger endtes inden lukte Dørre.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-07-16
Admiral Thornborough skal krydse for Elvens Munding med 2 Fregatter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-07-16
Man angiver Antallet paa de siden Krigens Udbrud giorte franske Fanger til 3200 Mand. General Boyer, som paa et fransk Retourskib blev gjort til Fange, er løsladt paa sit Æresord.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-07-16
Frankrig. Til den Engelske Landgang bliver den oprettet 4 Armeecorpser, som samlet skal udgiøre 200,000 Mand, nemlig: 50,000 ved St. Omer 50,000 ved Comptegne, 60,000 ved Cherbourg og 40,000 i den bataviske Republik. Disse Leire blive dog ikke samlede før efter Høsten, for at skaane Landmanden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-07-16
Havnene ved Dunkirken, Boulogne og Calais ere de stemte til Samlingspladsene for Kanoneerbaadene og andre bevæbnede Fartøier.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-07-16
Den fra Guadeloupee, med Admiral Lacrosse, komme Fregatte, er alt indtruffen i de europæiske Farvande. Han har underveis taget en engelsk Kaper paa 20 Kanoner og sendt den til Rochefort.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-07-16
J Brest bliver der bygget 6 nye Linieskibe. Daglig melder vore Blade om nye patriotiske Bidrag. Gironde Departementet giver et Linieskib paa 80 Kanoner og Seine=Oise Departementet, giver ikke som meldt, 800,000, men 1200,000 Franker.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-07-16
Vore Blade tale med største Uvillie om de engelske Krigskibes Angreb paa vore Fiskerfartøier. Af 50 som ere udløbne fra Boulogne og Calais har de taget 14, som hver havde kostet omtrent 5 til 6000 Franker.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-07-16
Efter de nyeste Beretninger om den første Consuls Reise kom han den 28de Junii til Abbeville, hvor han besaae Hr. Vanrobais Klædemanufactur, som under Revolutionen var standset, men nu igien føder 2000 Mennesker. Den 29de kom han igiennem Montreul, og Kl. 3 om Eftermiddager til Etables, hvor han besaae Rheden, og reed derfra langs med Kysten til Boulogne. Den 30te besaae han Havnen der, og om Aftenen Kl. 5 mynstrede han Garnisonen og var Øievidne til en hidsig Fegtning mellem de franske Kanoneerschalupper og en engelsk Fregat og 2 Cut tere. Den 1ste Julii reiste han videre og agtede at indtreffe til Ostende den 6te og til Brussel den 12te, hvor der efter Mairens befaling ikke maae opholde sig nogen Fremmed, som ikke er forsynet med de fornødne Pa ser og kan stille 2 Borgeres Caution.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-07-16
Skrivelse fra Lüneborg af 10de Julii. Alle til den franske Generalstab henhørende Personer ere nu afreiste til Hanover. Den 48de Halvbrigade er den 8de afmarscheret derfra til det Lauenburgske, og er alt gaaet over Elven, men camperer ved Elvbredden oven for Artlenburg, disse Tropper blive ikke ordentlig inqvarterede førend de Hannoverske Tropper fuldkommen ere adskildte, hvilket man troer vil blive berigtiget til den 12te, da saa de franske Tropper, først ordentlig kommer til at rykke ind i Landet. Man har endnu ingen officiel Afskrivt af Conventionen, men man troer vist ifølge en Skrivelse fra Lüneborg af 7de som holdes for tilforladelig: At den hanoverske Armee nedlægger sine Vaaben, overleverer Artilleriet, Munitionen og dens Heste til den franske Armee, at Officererne og de Gemene gaae hver til deres Hiem som Krigsfanger efterat de først har forpligtet sig til ikke at tiene imod den franske Republik.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-07-16
Blandede Efterretninger. Under 7de Juli har Kongen af Neapolis ladet bekiendtgiøre: At da han fuldkommen havde besluttet, under den nye Krig mellem den franske Regiering og Kongen af Engeland, at lagt tage den strængeste Neutralitet, saa forbydes alle hans Undersaatter at tage Tieneste hos nogen af disse Magter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-07-16
Den 8de Julii er Major von Krusemark afsendt fra Berlin i et Ærinde til General Mortier, og den 9de er geheime Cabinetsraad Lombard ligeledes afreist fra Charlottenburg i et Ærinde til Parie.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-07-16
J det Adriatiske Hav sværmer det af Algierske Corfarer, som endog foruroliger de Neapolitanske Kyster med Landgangsforsøg, og Gouverneuren i Trapani paa Sicilien, melder: At der udrustes usædvanlig mange Corsarer i de barbariske Havne, som alle blive forsynede med Stiger. Eftter de nyeste Beretninger fra Egypten, er det ikke Alexandrien, men Hovedstaden Cairo selv, som de rebelske Arnauter har bemægtiget sig.