JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1803-01-07
Paris, 22 Dec. J et den 20 d. holdet Administrations=Konseil har Ministeren for den offentlige Skat aflagt Regnskab for Republikens Pengesageer for Aaret 10. Resultaterne vare meget til fredsstillende, Udgifterne havde været Halvparten ringere, end i Aaret 9. - Det er mærkværdigt, at Minister Adington giør paa selvsamme Tid en lige fordeelagtig Skildring over de engelske Finanter. Bern, 22 Decber. Ved de 5 helvetiske Deputertes Audienz i St. Cloud, talede Førstekonsulen vidtløftiat, og sagde blant andet: a Helvetien er ikke stikket til at have een eneste Konstitution. Det behøver at organiseres forskielligt. Men tre Ting maae evig forsvinde af samme, nemlig Ulighed i Rettigheder, Forholdet mellem de souveraine Lande og Undersaatter og Adelens Forrette. Til en Centralregiering, er Eders Land for fattigt. Blant de store Magt ter maae J ingen Rølle spille. Fordum kunde J. giøre det, da ning agter endnu vare fordeelte i smaa Deie. Regulette Troppers Underhold vilde svække Eders sande Kraft og Eders Milits vilde derved forvinde. Stræbe J ester Størrelse er den kun eet Middel dertil, en Forening med Frankrig, men Naturen selv har adskilt Eder fra os og betegnet Eders Grændser. Mellem 2 Magter, som holde hinanden Ligevægten, ere J sikkre. England har intet at bestille i Schweits. Kun i Folkets Villie maa man søge Gundlæggene til en varig Regierings bygning. Folket, Tilfredshed og ingen trykkende Afgifter, det maae være Eders Divise &c. v.
Jyske Efterretninger, 1803-01-07
Indenlandske Efterretninger. J Kiøbenhavn indfandt sig i Julehelliggage en saa hæftig Frost, med stærk Taage, at Søer og Kanaler strax frøs til men Skøiteløberne stolede for tilig paa Jsen, da 6 af dem paa første Juledag faldt igiennem og drutnede paa Kastelsgraven, indløben til Malta med et betydeligt Haverie, og ef Fregatten Rota, Kapit Lassen, er, efterat være Livorno den 17de Octobr. ter sammesteds at være repareret igien, ankommen til benhavn, er d. 22 Dec. død i sit 58de Aar. Jens Juul, Professor ved Kunstakademiet i Kiødet Hs. K. H. Kronprindsen, paa Søekadetakade miet, Paa Gerners Dødsdag d. 21 Dec. sidst behagede at uddele den udsatte Gernerske Præmiemedaille for den Kadet, der præsterer meest i de Videnskaber, som læres i Land. huus Stift, Geheimeraad Ove Høegh Guldberg, efter Den 22 Dec. f. A. er Stiftamtmanden for Aar Embedet for Aarhuus Stift; i hans Sted er Amtman Ansøgning i Naade entlediget fra Stiftamtmands den for Aarhuus Amt, Caspar Wilhelm Munthe af mand for Aarhuus Stift, og tilfalder ved denne LeiligMorgenstierne, udnævnt til at være tillige StiftamtRanders Amt. hed Bestyrelsen over Randers Kiøbstæd Amtmanden for som Kornetter, Fændrikker a. ved adskillige RegimenDen 24 Dec. f. A. ere 22 Landkadetter ansatte ter.
Jyske Efterretninger, 1803-01-07
Grosserer N. Brock har efterladt sig, ere i disse DaDen betydelige Deel Actier i Speciesbanken, som ge bortsolgte ved Auktion paa Børsen, neml. 578 hele 119 Rd. Stkt. Attier for 700 a 712 Rd. og 600 Qvartaktier for 1775 a ter ingen ueramtueret Jordemoder betiene Bar Jfølge Cancellieskrivelse af 24 f. M., maae herefseltoner, naar hun ei forhen har prattiseret. ler.
Jyske Efterretninger, 1803-01-07
J Odense holdes i Vinter masterede Balen moersom Levnedsbeskrivelse af den hensovede Hr. Den fyenske Adresseavis begynder det nye Aar med Attenhundredeogto.
Jyske Efterretninger, 1803-01-07
Aalborg, den 1 Januarii. skal Nytaarsaften være strandet norden for Hals.
Jyske Efterretninger, 1803-01-07
En svensk Jagt, ladt med færste og saltede Sild Folkene bierget. ved Hals og ikke kunne komme op, fordi det saakaldEndeel Skibe, bestemte til Aalborg, ligge endnu te Flag i Fiorden ligger vedvarende fast med Jis. se Dage bleven solgte til Hr. Proprietair Rasmusen, Vensyssel, Børglumkloster og Vreilevkloster, i dis Efter Forlydende, ere de anseelige Jordegodser i Prædikanterne paa 1ste Søndag efter H. 3 K. Frocpræditen. Høimesse. Budolphi Kirke, Hr. Henneberg. Hr. Provst Claudi. Aftensang. Frue Kirke Hr. Stiftspr. Schierup. Hr. AspacHr. Mørch. Hospitalstirken Hr. Studiosus Thorlund Kl. 11.
Jyske Efterretninger, 1803-01-07
Aalborg Byenyt. Kopulerede. Den 29 Decembr. Stolemagermester Christian Bergstrøm og Pigen, Maren Bertelsdatter Holm. Den 2 Januari fra Hasseris, Ungkarl Jers Wogensen, og Pigen Kirsten Nielsdatter.
Jyske Efterretninger, 1803-01-07
Døbte. Den 1 Januarii i Budolphi Kirke, fra Hasseriis Huusmand Lars Jensen Østergaards Datter Kirstine, Fadderne: Maren Jørgensdatter, Johanne Marie Jensdatter, Niels Andersen Uttrup, Niels Jensen Kalstrup, Lars Andersen Nørgaard. S. D. Gaardmand Christen Andersens Datter Anne; Fadderne: Maren Andersdatter, Karen Justdatter, Jens Andersen, Poul Skammelsen, Peder Olesen. Den 7 Januarii Skorsteen seier Marr Hinrich Enghusens Søn Christian Fridrich; Fadderne: Mad. Kiellerup, Jomfrue Sprechelsen, Kiøbmand Saurbier, Kiøbmand og Artillerie=Commandeur Galthen, Kiøbmand Præt mann.
Jyske Efterretninger, 1803-01-07
Begravede. Den 4 Januari Niels Pedersen Poulstrups Hustrue Jnger Pedersdatter, 48 Aar. Den 7 Januarii Anne Nielsdatter 56 Aar.
Jyske Efterretninger, 1803-01-07
Avertissements. Afvigte 29 Decbr. behagede det Forsynet efter mange Lidelser at bortkalde min høitelskede Mand Gregorius Lyder, vidtil Sognepræst her i Sæbye, hvilket jeg herved vermodigst bekiendtgiør Slægt og Venner. De kiendte hans Værd, hans vennehulde Omgang, hans blide og redelige Siæl, og derfor er jeg overbeviist, at De med mig og efterladte Datter oprigtig deele Smerten ved hans Tab. Karen Kongslew, sal. Lyders.
Jyske Efterretninger, 1803-01-07
Det har behaget Gud den 5 Januarii, efter faae Dages Sygdom og 16 Maaneders Ægteskab, ved Døden at bortkalde min kiære Mand Simon Ludolph Sløider, Tambour ved det her i Byen garnisonerende 3die jydske Jnfanterie Regiment, i hans Aldere 26 Aar, hvilket herved for Slægt og Venner sørgeligst bekiendtgiøres. Aalborg den 6 Januarii 1803. Margrethe Larsdatter, sal. Sløiders.
Jyske Efterretninger, 1803-01-07
De Værelser og Leiligheder som Hr. Oberstlieutenant v. Bay nu beboer paa Nørregade, er til Leie til næstforestaaende Flyttetid, nærmere Efterretning faaes hos General=Adjutant Lieutenant Bruun. Almanakker for 1803. Skulde der være Liebhavere, til faa eller mange, tiener, at jeg om faa Dage bliver forsynet med nogle Hundrede, samme bliver at bekomme hos mig for billig Priis. Søren Borup. N. B. Mine Overværelser som for nærværende Tid beboes af Hr. Peter Chr. Raunkilde, 5te Lexie Hører ved den latinske Stole i Aalborg, kan bekommes til Leie næstkommende Paaske Flyttetid. Poulsen, Oberbrandmester. N. V. Da der til Vægtertienesten i Aalborg, behøves duelige og paalidelige Nattevægtere, saa ville desom have Lyst til at antage Tieneste ved berørte, melde dem inden Februarii Maaneds Udgang, hos Poulsen Oberbrandmester.
Jyske Efterretninger, 1803-01-07
Grønlands blank hvide og Bergens brune Tran, Formelys, Qvernsteene, Fistevahre m. m. er at saa for billige Priser hos Petter Sødring. Næstkommende Løverdag den 8 Januarii om Eftermiddagen Kl. 3 holdes Samling af Directionen for det forenede Aalborgske Enke Pension Selskab hos Hr. Brünnes for at udbetale Enkerne deres Pension. Qviteringer kan forinden afhentes hos mig, som til Efterretning for Vedkommende bekiendtgiøres paa Directionens Vegne af Peder Rodschou, Næstkommende Tirsdag den 11 Januarii om Eftermiddagen Kl. 2 holdes hos Hr. Brünnes Samling for Jnteressenterne i den borgerlige veltænkende Jnteressenteres Liigkasse for at betale deres aarlige Tilskud til Selskabets Kasse. Dette bekiendtgiøres til Efterretning saavel for inden som udenbyes Jnteressentere.
Jyske Efterretninger, 1803-01-07
Samme Tid kan og i dette saa interessante Selskab, nye Interessentere uden Hensigt til Alder antages. Aalborg den 1 Januarii 1803. Niels Joliin. Peder Rodschou. Bennisiceret Sag. Johan Christian Kehlet, Forligs Commissair i Sæbye, og af Hiørring Amts høie Øvrighed konstitueret Sattedommer i efternavnte Sag.
Jyske Efterretninger, 1803-01-07
Giør Vitterlig: at for mig haver andraget Sag, fører Hans Søebye af Sæbye, hvorledes han af Hiørring Amts høie Øvrighed er befalet at udføre en Sag ved bemelte Byetingsret, for (S. T.) Hr. Cancelliesecretair, Bye- og Herredsfoged Rasmus Brorson, til Mortofikations Doms Enhvervelse over nogle i fornævnte Sabne Kiøbsteds Panteprotocol, undslættede Panteobligationer; alt ifølge den høibemelde Cancelliesecretair og mig foreviste allernaadigst forundte Bevilling, saaledes indende: a Vi Christian den Syvende, af Guds Naade Konge til Dannemark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmersken og Oldenborg, giøre vitterlig: eftersom Byefogden i vor Kiøbsted Sabne udi vort Land Nørre Jylland, os elskelige Cancelliesecretair Brorson, hos os allerunderdanigst haver ansøgt og begiert, at de Panteobligationer, som udi Pantebogen for bemeldte Sæbye Kiøbsted findes, undslettede, men som dog formodes forlængst, at være indfriet, maatte efter foregaaende Jndkaldelse i Aviserne blive mortificerede og af Panteprotocollen udslet lede; Da ville Vi, i Anledning heraf, allernaadigst have bevilget og tiladt, ligesom Vi og hermed bevilge og tillade: at fornævnte Cancelliesecretair Brorson, ved Stevning som een Gang skal indføres i de Kiøbenhavnske Berling. ske Tidender, Aalborg Stifts Avis og den Altonaiske Merkur, med Aar og Dags Varsel, maa indkalde alle Dem, som maatte formene sig, at have varn Ret til de i ovenmeldte Sæbye Kiøbsteds Pantebog værende og undslættede Panteobligationer af hvilke der i 10 Aar ikke har været betalt den befalede 1/2 pro Cento Skat, dermed at fremkomme og saadan deres Ret, inden foreskrevne Tids Forløb at anmelde og beviisliggjøre; men om ingen inden bemelte Tids Forløb skulle melde sig, maae der paa disse Obligationer erholdes Mortofications Dom, saaledes at de ei mere ansees for Panteobligationer og de derefter af Pankebogen udslettes. Hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst har ve at rette og for Skade at tage Vare. Givet i Vor Kongelige Residentsstad Kiøbenhavn den 27de Augusti 1802. Under Vort Kongelige Seil. (L. S.)
Jyske Efterretninger, 1803-01-07
Efter Hans Kongelige Majestæts allernaadigste Betaling 1. Colbiørnsen. Feddersen. Knudsen. Monrad. Schumartzen. Thi bliver altsaa herved med Aar og Dags Varsel, indstævnet Jhændehaverne, af efternævnte Panteobligationer nemlig: No. 1) Jens Nielsen Dreiens af 19 Mai 1781, til afgangne Byefoged Meldahl for for Capital 25 Rd. No. 2) Frantz Hanses dito, udstæd den 1ste Sept. 1783, til Mads Jensens Enke for Capital 243 Rd. No. 3) Dito hans under 5te Novbr. 1733 til dito udstædte Panteobligation stor 90 Rd. No. 4) Peder Hansens dito til Christen Hansen Datteret 4 Juni 1735, for 197 Rd. No. 5) Peter Hansens dito af 3 Juni 1786 til Jens Christensen af Gadensgaard i Woldstrup Sogn stor 16 Rd. No. 6, Ole Tyversens dito udstædt den 17 October 1786 til Hans Mundrup, lydende paa 440 Rd. No. 7) Bemelte Tyversens under samme Dato til Herredsskriver Fanøe stoer 498 Rd. No. 8, Hans Schousgaards udstædt 30 Juni 1789 til Mad. Hansen, stor 150 Rd. No. 9) Jacob Kongsbarks Dito udstedt den 22 Februari 1791, til Thomas Jensen i Fourholdt i Hørby Sogn for Capital 86 Rd. Nr. 10) Laues Olesens udstedte Obligation af 13 Juni 1790, til Jens Klitgaard paa Bangsboe stoer 49 Rd. No. 11) Ditos til Thomas Foucholt i Jørbye Sogn, udgivet den 13 Octobr. 1790, for 11 Rd. No. 12) Katen Nielsdatter Krogs, af 19 Septbr. 1791 til Kiøbmand Aabel stor 20 Rd. No. 13 Christian Kroghs Panteobligation til Karen Nielsdatter, dateret 19 Septbr. 1191 for Capital 20 Rd. No. 14 Anders Mørks dito af 1 Aug. 1792. til Kapellanen Mariager stor 49 Rd. No. 15 Anne Maria Bruus under 4 Februari 1693 udstædte Obligation til Christen Pedersen Lundergaard paa Sæbyegaard for 199 Rd. No. 16 Jens Jacob Lunds dito af 30 Mai 1793 til Kiøbmand Aabel af beløb 90 Rd. No. 17 Andreas Jisagers dito til Kiøbmand Nørgaard i Aalborg af 7 Jan. 1794 for Sum 219 Rd. 4 Mk. No. 18) Frederik Holstes dito af 7 Juli 1795 til Peder Smed i Nørre Rohen i Wolstrup Sogn stor 60 Rd. og No. 19 Frederich Holstes. dito af 9 Juni 1796, til sidstmeldte Peder Smed i Rollen i Wolstrup Sogn stor 60 Rd. Samt ellers og for øvrigt indstevnes alle og enhver som maatte formene sig, at have nogen Slags Ret eller Adkomst til sammes paalydende Capitaler og Renter, dermed at fremkomme og saadan havende Ret at anmelde og beviisliggiøre for mig inden Sæbye Byetingsret som holdes paa Tinghuuset sammesteds Onsdagen den 21 Debember 1803. Og skulle ingen dermed forinden eller da melde sig og anbringe behørig og s. lovlig Legitimation da vil Citanten vente og lade paastaae fornævnte originale Obligationer, ganske mortificeret og tilintetgjort. Jovereenstemmelse med at Forordningen af 3 Juni 1796. Gives Vedkommende ingen Lavdag. Til Bekræftelse under min Haand og Seigl. Sæbye den 9 Novbr. 1802. J. C. Kehlet.
Jyske Efterretninger, 1803-01-07
Hos Christen Terkildsen paa Kragnede i Østerbrønderslev Sogn under Hiøring Amt, er ved Døden afgaaet Ungkarl Terkild Berthelsen, og da det under Stiftet er andraget, at hans nærmeste Arving skal værehans Mormoder, hvis Navn ikke vides, men skal for mange Aar siden være reist til Kiøbenhavn og der være bleven gift; saa indtaldes herved berørte hans s. Moder, om hun endnu er i Live, saavelsom enhver anden der formene sig arveberettiget efter benævnte afgangne Tertild Berthelsen, at møde ved en Skiftesamling, som holdes paa Borglum Jerslev Herreders Tingstue Onsdagen den 16 Martii næstkommende Aar om Formiddagen Kl. 11, for deres Arveprætensioner at anmelde og beviisliggiøre. Sæbye den 11 December 1802. Skifteforvalter. Brorson,
Jyske Efterretninger, 1803-01-07
En Jomfrue af fat Alder, som har tient paa Landet samt andre Fruentimmer Netheder er formedelst for Huusjomfrue, og forstaaer at føre Huusholdning, Dødsfald bleven ledig, søger Condition i samme Fag saa igien. Nærmere Anviisning giver Bogtrykkeriet. Poetisk Forsøg, anden Deel, af Professor K. L. Rahbek, saaes hos Bogtrykker Wandail, indbunden for 4 Mk; sammesteds faaes og, den forhen udkomne første Deel indbunden for 4 Mk.
Jyske Efterretninger, 1803-01-07
(Det øvrige Jndsendte følger i næste Avis)
Jyske Efterretninger, 1803-01-11
London, 24 December. Paa St. Lucie skal og in meget farlig Regeropstand være udbrudt.
Jyske Efterretninger, 1803-01-11
de Efter amerikanske Aviser, som naae til Octobers re lidgang, skal en Negerarmee paa 15000 Mand have ed nærmet sig Staden Cap Francois paa St. Domingo og 2500 Negertropper af General Lecleres Armee, derpaa være gaaet over til den. Accahave skal være leven indtaget af de opstandne Negere, som skulle have ladet alt fransk Militair springe over Klingen.
Jyske Efterretninger, 1803-01-11
Der gik endog det Rygte, at den i Kap beleirede franke General Lelere havde kapituleret, for at indkibe sig med sin Armee til Frankrig.
Jyske Efterretninger, 1803-01-11
Jgiennem Gibraltarstrædet er passeret en fransk er Eskadre med Tropper ombord, sandsynlig bestemt til 5 St. Domingo. Det var rigtig nok en grov Opdigtelse og et Kunstgreb af Actiehandlerne, at Hr. Pitt skulde væ le død. i Storbrittanien, siger et af vore Blade, har udnu ikke sin Redders Død at begræde.
Jyske Efterretninger, 1803-01-11
Den franske Ambassadeur Andreossy har besiendtgjort: c At alle de, som hos ham søge om Pas er til en Reise til Frankrig, maae medbringe Skuds saal om gode Sæder og en moralsk Karakteer.
Jyske Efterretninger, 1803-01-11
Den bataviske Ambassadeur Schimmelpenning har allerede givet endeel store Maaltider, saasom han aar opdaget Veien til John Bulls Hierte.
Jyske Efterretninger, 1803-01-11
Det i det evig uforglemmelige Slag ved Abukierobrede skiønne Linieskib Tonnant paa 84 Kanoner, af i Plymouth nu bleven beslaaet med Kobber. Vore Garderegimenter reduceres nu fra 125 til 5 Hoveder pr. Kompagnie.
Jyske Efterretninger, 1803-01-11
J Parlamentet har man at bestille med en Bill, som giør megen Opsigt og andrager paa, at oprette dall. en Kommission med overordentlig Myndighed, som skal undersøge de indsnegne Misbruge ved Søevæsenets Proviant- og Betalings-Embeder. Endogsaa Admiralitetet selv skulle underkastes Kommissionens Undersøgelser. Man undrer ikke over, at denne Bil har funden mange Modstandere. Hertugen af Clarence kaldte slig en Kommission latterlig og farlig: Storkantsleren paastod derimod, at Sagen var ikke ny, og at der ofte forhen var bleven anstillet Undersøgelser over Bestyrelsesgrenene, over Skatkammeret, ja selv over den kongel. Huusholdnings Udgister. Mod den i begge Parlamentshusene bevilgede Malt-Taxe har Lorderne Greenville, Spencer, o. fl. indlagt en Protest, hvori de bebreide Ministrene: at de kun beregne Statsudgivterne efter Overfladen, uden at yttre sig, om det er en Freds= eller en Krigs-Etat. Parlamentet kunde jo ingen rigtig Dom fælde over Nødvendigheden og Størrelser af de bevilgende Summer, naar Ministrene ikke bestemt gave tilkiende, om Pengene skulle bruges til Krig eller Fred. Men Ministrene vare vaklende i deres Beslutninger, tvivlraadige i deres Raadslage, usammenhængende i deres Foranstaltninger og modsigende i deres Taler. De havde fordret en mageløs stor Militairetat, uden at godtgiøre dens Nødvendighed v. s. v.
Jyske Efterretninger, 1803-01-11
Paris, 24 Decbr. Førstekonsulen forlyster sig næsten hver Morgen med Jagten i Egnen af St. Cloud. Forleden Aften besøgte han Theatret Francois, for at see den unge Actrice Georges spille. Det hedder, hans Broder Ludvig er bestemt til Vicepræstdent for den italienske Republik, istedet for B. Melzi, som gaaer af. De 4 Generalers nysødte Sønner, som bleve døbte tilligemed Ludvig Bonapartes Søn, skulle opdrages med denne, ligesom fordum Sønnerne af de første Familier ogdroges med de kongel. Prind Paa den anden Aarsdag idag af hins afskyelige Attensat med Helvedmaskinen, bemærker man, at det just ogsaa var d. 24 Decembr. (1595) Mordanslaget mod Henrik 4des Liv var mislykkes. Kongen skrev dengang til de fornemmeste Stæder i sit Kongerige følgende desangaaende: En ung Fyr, meget lille, 18 - 19 Aar gammel, som havde sneget sig ind i Vort Kammer, listede sig ligesom paa Os, for at give Os et Stik i Livet med en Kniv, han havde. Men Hugget rørte kun Vor Overlæde og stødte Os en Tand ud. Gud skee Lov, Vi have saa liden Smerte deraf, at Vi ikke gaaer tiligere til Sengs end sædvanligt.
Jyske Efterretninger, 1803-01-11
Paa et af vore Theatre forvoldte nylig et nye Stykke, Knappemesteret, en stor Allarm. J Sykket kommer en Møller frem, som opdager, at Pladerne af hans Kioleknapper ere dobbelte Louisdorer, og derover udraaber: (Ak den gode Ludvig, som forskaffer os alt hvad vi trænge til! Men dette Ord, talet i Utide, opvakte almindelig Harme.
Jyske Efterretninger, 1803-01-11
Madame Ludv. Bonaparte har, efter lykketioverstanden Barselseng, skikket Directricerne for det moderlige Selskab 500 Franker til Understøttelse for fattige Mødre.
Jyske Efterretninger, 1803-01-11
Det hedder, 3 Englænderinder ere tagne i Tieneste ved Førstekonsulens Huus-Etat, for at holde Laasene i Palladset rene og glinsende. Baronesse Staal v. Holsteins Delphine=Ro. man, som her giør saa stor Opsigt, kaldes hendes Sentimentalprodukt. Denne berømte Dames Skrifter udmærke sig, siger man, ved saa stærke larmende, og uordentlige Tanker, at man skulde troe hun havde drukket nogle Glas af Castaliens Kilde tygget Drøv paa Lauerbærgrene og sadt paa Præstindens Tiesod i Delphos, medens hun skrev. Jtalien, 16 Decbr. De afrikanske Røverstater vare aldrig saa virksomme i at udruste nye Korsarer, som nu. Fra alle deres Havne ere i 4 Uger mange Rovskibe løbne ud.
Jyske Efterretninger, 1803-01-11
Den spanske Eskadre, som var sendt til Alginfor at fordre de gjorte Priser tilbage, har ikke været saa lykkelig, som den franske; thi Deyen har ganske afstaaet denne Fordring.
Jyske Efterretninger, 1803-01-11
Oversvømmelserne anrette store Ødelæggelser. Store Landstrækninger staae under Vand, og i det Genuesiske har et uhyre Fieldskred ført 60 Huse med en smuk Kirke ned i den forbiflydende Strøm.
Jyske Efterretninger, 1803-01-11
Haag, 28 Decbr. Den franske Regiering lader i Dunkirchen og Havre udruste endeel Krigs- og Transportskibe, som skulle bringe Tropper og andet Krigsgeraad til Korommandelkysten. Man vælger hertil af de stærkeste og sundeste Soldater, som forhen have tjent i Jtalien og Egypten.
Jyske Efterretninger, 1803-01-11
Fra Terelen er atter en lille Division af 4 Ski te afseilet til Batavia.
Jyske Efterretninger, 1803-01-11
Wien, 25 Decbr. J samtlige Arvelandene skulle efter Erkehertug Carls Forestilling, Folket tælles paa ny, for derefter at kunne beregne det vaabenbygtige Mandskab.
Jyske Efterretninger, 1803-01-11
Til den franske Regiering er udgaaet eftertrykkelige Forestillinger mod en paa det franske Gebeet opdaget Fabrik af falske wiener Banksedler, lige saa gode, som dem man fabrikerer i Wien selv.
Jyske Efterretninger, 1803-01-11
Sverrig. Ved Jldebranden i Gothenborg. d. 20 Dec. bleve 168 Huse, hvoriblant Domkirken. Bispegaarden, Posthuset, Bogtrykkeriet, Frimurerlogen og 2 Apotheker, lagte i Aske. Jlden brød ud Kl. 2 1/2 om Natten i en Bundtmagers Huus og vedvarede i 20 Timer. Over 300 Familier have lidt derved. Handelstanden især har dog ikke liidt synderligt, da Jlden rasede midt inde i Byen; mange af de afbrændte Huuse vare ogsaa asseurerede i det Londonske Phoenix Kompagnie.
Jyske Efterretninger, 1803-01-11
Hamborg. En af vore Lærde beviser nu, at Staden Hamborg har først taget sin Oprindelse, ikke i Aaret, 803, men 808, saa at det ville være fortilig, at helligholde Stadens Tusindaarige Jubel i Aaret 1803. Karl den Store og Kon Gottfried i Danmark, siger han, førte i Aaret 808 en blodig og med de grueligste Ødelæggelser ledsaget Krig med hinanden; og ligesom Kong Gotte fried besluttede at forvare sit Riges Grændser med en Vold, det siden saa bekiendte Danevirke, saa søgte den store Karl at betrygge sig Herredommet over det af ham nu erobrede Rordalbingien (Holsten), ved at anlægge ved Elben 2 Fæstninger, den ene Ditmarsken, benævnet Hohbøkenburg (formodentlig det nuværende Glückstadt) og den anden i Stormarn, og blev kaldet Hamburg eller Hammaburg. - Som bekiendt, har der i de senere Tider været megen Strid om de holstenske Beherskeres Ret til dette paa holstensk Grund liggende Hamborg, efter at det, betienende sig af Tidernes Leilighed, søgte at tilvinde sig dets nu havende Rang af frie Rigsstad.
Jyske Efterretninger, 1803-01-11
Paris. En her udkommen Broschare over det engelske Parlament taler om politiske Markskrigere, som ville forføre England til en ny Krig, idet de idelig have Frankrigs store Tilvext i Magt paa Tungen. Blant andet hedder det: En blot Fastelands magt har Grændser, hvorover den, uden egen Fare. ikke kan lade store Krigshære trænge for vidt frem udenfor dens egne Grændser. Men en Søemage har kun Verden til Grændser. Og tilvisse have Englænderne med deres Flaader giennemstrøiffet et større Rum, end Alexander med sine Krigshære, maaskee have de ogsaa gjort lige saa mange Erobringer, som han. - Alexanders Monarkie blev, som bekiendt, efter hans Død sønderlemmet af hans Generater:
Jyske Efterretninger, 1803-01-11
Indenlandske Efterretninger. J afvigte Aar ere i alt expederte i Sundet 12, 164 Skibe.
Jyske Efterretninger, 1803-01-11
J en stærk Storm, som ved Aarets Begyndelse rasede i Sundet, forliiste adskillige Skibe Ankere og gik til Søes. Et engelsk Skib, og en Kutter, ført af en Kapitain fra Libau, dreve om Nattetide paa Grund lige for Helsingøer Uagtet Stormen og Mør tet var fælt, vovede de kiække Færgefolk dog med Livsfare at bierge Mandskabet. Ligeledes vovede de sig d. 2den Januar i den stærteste Storm ud med Anker og Toug til et Skib paa Rheden, som var nærved at strande, og frelste det.
Jyske Efterretninger, 1803-01-11
Hs. K. H. Kronprindsen har oversendt Grev Ahlefeldt Laurvig en kostbar Ring med en meget naadig Haandskrivelse.
Jyske Efterretninger, 1803-01-11
H. K. H. Arveprindsen agter til næste Sommer at foretage en Reise til Badet i Pyrmont for sit Helbreds Skyld.
Jyske Efterretninger, 1803-01-11
Ligesom der allerede forhen er bleven foretaget en almindelig Folketælling i Danmart og Norge - hvoraf Publikum endnu med Længsel venter paa Resultatet - saa skal dette nu, efter Forlydende, ogsaa skee i Hertugdømmene.