Ribe Stifts Adresseaviser, 1836-11-22
Spanien. Debatterne om Tilstrækkeligheden af Regjeringens Anstalter til at gjøre Ende paa Vorgerkrigen og om General Rodils Forhold optoges igjen d. 2den d. M. Hr. Calatrava tog, som Ministerpræsident, Deel i Debatterne og erklærede, at de Angreb, som hidtil vare gjorte paa Ministrene, kunde endnu ikke bevæge dem til at nedlægge deres Poster, skulde dette skee, da maatte Cortes udtale sig endnu tydeligere. Hr. Arguelles holdt en høist forsonlig Tale, hvormed han dog ikke naaede sit Øiemed; meget mere besluttede Cortes den første Forelæsning af Hr. Argumosas Proposition, som gik ud paa, at Cortes maatte erklære Rodil for uværdig til Nationens Tillid. Dette har formodentlig foranlediget en Efterretning i Jndicateur Bordelais, ifølge hvilken Rodilskulde være bleven afsat. Naar samme Blad videre fortæller, at en Coureer er passeret igjennem Bordeaux, for at bringe den Efterretning til Paris, at Dronning Moderen var af Cortes eenstemmig udnævnt til Regentinde: da stadfæstes dette ei heller ved senere directe Efterretninger fra Madrid, som slet Jntet mælde derom. Derimod seer man af disse, at Cortes d. 5te havde udnævnt Medlemmerne af den Commission. som skal foretage Revisionen af Constitutionen og 1812. Valget faldt paa følgende Medlemmer: Arguelles, Antonio Gonzalez, Olozaga, Ferrer og Sancho. J samme Møde blev antagen til første Forelæsning en Petition af Hr. Pablo, som gik ud paa, at man skulde gjengive Nationalgodserne til de tidligere Kjøbere, hvem Ferdinand den 7de efter Restaurationen 1823. havde berøvet deres retmæssig erhvervede Eiendomme. Dersom Cortes billige dette Andragende, da udøve de en stor Retfærdigheds-Handling; men den finantsielle Forlegenhed vil derved betydelig forøges. Om Rodils, Alais og Gomez's Stillinger haves 2 Madrider Correspondents=Artikler, hvis Anskuelser ere heelt forskjellige. Den ene fortæller først, at Efterretningerne om Cantavias Jndtagelse og Bilbaos Undsætning havde i høi Grad hævet Hovedstadens Beboeres Mod, og vedbliver dernæst saaledes: "Rodil synes d. 2den kun at have været 3 (franske) Mile fjernet fra Gomez, hvem han for enhver Priis vilde indhente. Gommez stod d. 2den i Dom Benito, cen af de rigeste Byer i Estremadura, paa hiin Side Tajo. Rodil havde ved Peralda slaaet en Bro over Floden for at indhente og angribe ham. Alaix, som i Andalusien havde trukket endeel Tropper og mange Nationalgardister til sig og derved bragt sit Corps til en Styrke af 11000 Md. stod d. 2den i Navahermosas. General Narvez, som synes bestemt til at være Rodils Eftermand, drog d. 4de med sit 5000 Md. stærke Corps gjennem Madrid, forat marschere til Estremadura. Hans Tropper ere de skjønneste Folk, vi have, og brænde af Begjerlighed efter at maale sig med Gomez." J den anden Correspondentsartikel hedder det derimod, at Gomez var d. 3die i Caceres i Estremadura; at Rodil stod 10 Mile fra ham i Sariacejo; at Alaix befandt sig i Omegnen af Toledo; at det var uden for al Tvivl, at Go mes atter ved sine mesterlige Bevægelser vilde skuffe alle sine Forfølgere, og at Rodils Liv svævede i Fare, fordi der blandt hans Tropper herskede Misfornøielse og den største Mangel paa Krigstugt. - Den 3die skal der ved Somorostro i Biscaya være forefaldet en Træfning mellem Espartero og Villareal, i hvilken Carlisterne bleve slagne og Villareal selv blev saaret. Stor maa Fordelen imidlertid ikke have været paa de Constitutionelles Side, dersom det ellers er sandt, hvad Gazette de France berettet, at Carlisterne igjen havde begyndt at beleire Bilbao.