Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1677-06-01
at de icke alleniste en Suensk Caper aff Straalsund, som kaldis den liden Jæger, med 8. Stycker munderet, tillige med en Sergiant, nogle Soldater och Matroser, lyckeligen hafver erobret, men endogsaa paa den, saa kaldede, Tornebusk stucket et Baaoch nogle Huse i Brand, och der ved bragt det gandske Land der omkring i Allarm och stor Forskreckelse; at ofvenbemeldte Mynsterske Tropper med deris Convoy salveret, och endeligen alle velbeholdne til Skaane ere overkomne. J midler Tid bekom meerbemeldte Her Admiral Effterretning, at aff Gottenburg, under den Suenske Admiral Her Erick Søeblad en Esquadre Orlogs-Skibe vare udseilede, och begifvet, sig i Belt, huis Anslag var, saa længe at krydse imellem Bornholm och Lante-Rygen, indtil hand sig der med den Stockholmiske Flode kunde conjungere, saa och, at den Suenske Admiral var allerede passeret. forbi den Fæstning Nyborg; Hvorudofver Her Niels Juel den 29. Maji formedelst det sædvanlige Tegn aff AdmiralSkibet hafver ladet kalde alle Officererne til sig om Borde, og holdet Krigs-Raad. Der det nu var for got befunden at opsøge Fienden, oc hannem at attaquere, hafver Admiralen uddeelt fuldkomne Ordre til Capitainerne, hvorledis de sig udi forre staaende Treffen skulle forholde, oc derhos erindret alle och en huer om deris plictskyldige Troskab och saa dyr en aflagt Eed och animeret dem til Tapperhed. Huor paa en huer hafver forføyet sig til sit Skib, och snart her efter lættet Ancker til at opsøge Fienden, huilcken de da den 30. Maji om Eftermiddagen omtrentz. Mile fra Rostock, for Ancker liggende, hafver faaet i siu ne, och der paa gjort sig ferdig til Treffenendoc den samme Dage saa vel som der efterfølgende Nat (saa vit det stille Veyr vilde tillade) ere gangne løss paa de fiendlige Skibe. Uanseet at Fienden vel esaadant kunde spørge, saa bleff hand stille for Ancker liggende med sine Skibe, mueligt, i den Forhaabning, at disse, formedelst det stille Veyr, oc Modvind, hannem icke saa lettelig skulle kunde oplavere. Men der hand endelig fornam at mand hannem icke dismindre komme jo nærmere, hafver hand icke længer tord troe denne Sickerhed, men i all Gesvindighed cappet Ancker oc hidset alle Segel, oc eftersom hand formedelst det stille Veyr icke vidt kunde fortkomme, hafver hand med Baade begynt at boxere, i den Mening, at hand ville vende sine Speile til de Danske, oc paa den maade sig ad Bornholm eller oc aldeelis ad Skærene til, bortsnige. Den Danske Admiral saadant merckende, gaff formedelst et Tegn sine at forstaae, at enhver skulle giøre sit beste at forfølge Fienden. Herpaa komme den 31. Maji om Aftenen ved 7. slet, de Danske Skibe hannem saa nær, at de paa hans bagerste Skibe med de tungeste Canoner tapper hafver begynt at canonere, oc dermed indtil 12. slet om Natten continueret, hvorudofver hand hafver faaet temmelig Skade paa sine Roer: Fienden forglemde icke heller, med sine Stykker u-ophørlig at svare, enddog uden ringeste Effect. Den 1. Junii om Morgenen henved 2. slet, laa de Danske louvert fra Fienden, men Vinden begynte at føle noget sterck, oc for disse noget favorabler at blæse, end den forige Dag, hvilcket Her Admiral Juel for en synderlig Lycke oc Tegn aff Himmelen for Hans Kongl. Mayt. sin allernaadigste Arfve-Konge, hafver annammet, oc der hand saa sin Avantage, hafver hand efter gifven Tegn selff giort Begyndelsen, oc med et uforskrecket Mod 6. fiendlige Skibe, med saa god Succes tillige attaqveret, at de inden faa Timer, i vor tapper och lofværdig modværn Fienden gjorde, och paa deres Side som rette Søehelte hafver fectet, mestendeelen blefve ruinerede. Men eftersom oftbemelte Her Juel sig befrygtede, at den Svenske Her Admiral hannem under Damp oc Røgsfaveur skulle undfly, hafver hand overladet sin Secunder nogle aff de forskudte Skibe, at hand sig dennem videre skulle bemæctige, och selff lagt an Borde med den fiendlige Admiral, førende det Skib, Amiranthe kaldet, med 60. Stykker, oc 300 Mand, oc efter 2 Timers haard och usædvanlig Fecten tvungen hannem til at stryge Segel och at gifve sig paa Discretion. Huor paa hans Secund, det Skib Engel Gabriel aff 50. Stycker, och ofver 200. Mænd førende, med Her Admiral Juel er geraden udi en heftig Fecten; men Gud gaff det, at Engelen formedelst en gandske Lage er skudt Mastløss, och ligesom den forige er blefven nød til at søge om Quarteer. J midler Tid har Her ViceAdmiral Christian Bielcke icke mindre sin Devoir imod sin Arfve-Konge oc Fæderne-Land ladet spørge, i det at hand troligen hafver secunderet Her Admiral Juel, och lagd om Borde met det største Skib aff dem alle, huilcket var Castel von Calmer, førende førende 74. Stycker med 400. Mænd, oc sig det samme bemæctiget. Capitain Dreyer og Capitain de Witt hafver icke heller forsømmet sig, men fectet gandske vel: Denne har det Skib, Wrangels Palais paa nogle oc 40. Stycker, och 300. Mænd; Hin et andet kaldet Haff-Fruen 46. Stycker och ofver 200. Mænd førende, erobret. De tre Smacker, huilcke Fienden med nogle Ryttere paa, ved Samsøe hafde opsnappet, skulle under Femern, der de hafde faaet Kundskab at de Skibe vare udløbne, och efterat Folcket vare tagne der af oc fordeelt paa sine Skibe, være forsiunkede. Hestene hafver mand kast ofver Borde i Belt, nogle der aff ere svemme til Land ved Nyborg, och endnu mange aff bemældte Ryttere, formedelst Skibenis Erobring, ere bleffne befriede fra Fiendernis Hænder. LISTA.