JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1849-01-27
Kongeriget Preussen. Børsh. af 24de Januar melder fra Berlin, den 23de Jan. "Med temmelig Sikkerhed kan anføres om Udfaldet af vore Valg igaar, at de to Trediedele af Valgmændene høre til det democratisk constitutionelle, og Resten til det aristocratisk bureaucratiske Parti. J flere Valgforsamlinger forvandlede Kampen om Principer sig til en Nævekamp. - Ved Brandenburgerthor anholdtes den 22de om Morgenen en Vogn, der efter Anmeldelsen var fyldt med Sække, fyldte med Gryn og Meel. Toldbetjenten havde en Anelse om urigtiAngivelse og han opfordrede den vagthavende Officier at bivaane Undersøgelsen, og man fandt nu at Sækkene, iste det for Meel og Gryn, vare fyldte med Krudt (36 Centner.) Factum garanteres ved vedkommende Betjents Udsagn. Men hvorfra Krudtet kom, for hvem det var bestemt, er endnu uoplyst. (Trods det saakaldte garanterede Factum støtter Fortællingen sig sikkert paa en Mystification.) - Berliner-Bladene af 22de Januar fælde imidlertid hverken et overeensstemmende Resultat eller en definitiv Dom om Valgene. Efter Berl. Nachrichten hører over Halvdelen af de Valgte til Oppositionen. Valg handlingen skal iøvrigt, paa enkelte Undtagelser nær, have fundet Sted i Rolighed. Militairet i Berlin har næsten kun valgt Officierer og Underofficierer. J Charlottenburg vare Valgene conservative; i Potsdam derimod kun tildeels. J Stettin, Prenzlau og Magdeburg skal den venstre Side have Overhaand; i Breslau staae Partierne lige stærke overfor hinanden.
Viborger Samler, 1849-01-27
Efter Nationalzeit. har det democratiske Parti i Berkindrevet et meget overveiende Antal af Valgmænd igjennem. Derimod melder "Deutsche Reform", at Udfaldet af Valgene i Berlin er for Øieblikket vanskeligt at bestemme; thi hvad hedder hos os "conservativ og hvad democratisk," De tabellariske Lister, hvori Valgmændene ere betegnede efter deres politiske Characteer, bevise meget lidt, fordi Vedtegningerne næsten ganske udgaae fra Preussenvereine og deres Consorter, og hos disse ansees Mange for frygtelige Democrater, som, betragtede ved Dagens Lys, kun ere moderate Liberale, der meget godt finde deres Plads i Centrum. Det er derfor en ganske ugrundet Frygt, naar man udgiver Valgene i Hovedstaden for overveiende radicale. Kun i nogle Valgdistricter kom det til Voldsomheder. Arnold Ruge er udviist af Berlin, ligesaa den lærde Orientalist Dr. Goldstücker fra Kønigsberg Den hidtilvær, franske Gesandt Arago har forladt Berlin, Efter Schl. Zeit. have Democraterne seiret i Valgene i Breslau i den indre Stad, men i Forstæderne ere de stærkt i Minoritet.
Viborger Samler, 1849-01-27
J Brieg skulle være valgte 47 Democrater og 1 Constitutionssindet.
Viborger Samler, 1849-01-27
Jndenlandske Efterretninger. J Begyndelsen af Rigsforsamlingens Møde i Tirsdags, opfordrede Formanden Medlemmerne til, saavidt muligt, at afholde sig fra at tale, for ei at trække Discussionen, i Langdrag, samt angav nogle lette Midler til at fremskynde Forhandlingernes Gang. Efterat dernæst Ordføreren havde udtalt sig over § 9 i Værnepligtssagen, fik derpaa Ræder, Ørsted, Dahl, C. N. Petersen og Brink Seidelin Ordet. Under den Sidstnævntes Tale fandt Formanden sig beføiet til at kalde ham til Orden, hvori han understøttedes af Forsamlingens Raab til Orden" Derpaa erholdt Ordføreren atter Ordet, og imødegik i dette Forredrag de af flere Talere fremførte Yttringer om Mulctens Størrelse. Da Jngen begjærede Ordet skred man til Afstemning over § 9, der blev antaget med 113 St. mod 1, dog med enkelte Forandringer. Til §. føiedes dernæst det Tillæg, at Mulcten skulde tilfalde Fattigkassen. Da Andræ forlangte ny Afstemning over §s. med dette Tillæg, blev der atter stemt, hvoraf Udfaldet blev, at den blev antaget med 72 St. imod 39 St. Da Jngen ønskede Ordet over § 10, blev der strax afstemt over denne , der antoges eenstemmig med 119 St. (B. T.)J Onsdags fuldendte Rigsforsamlingen Forhandlingen af 4 Paragrapher af Værnepligtsudkastet, nemlig fra 21 til 24 incl. De 3 første antoges med ikke væsentlige Modificationer. I § 24 - der bestemte, at det udskrevne Mandskab i Fredstid skulde udrette den i Armee organisationen og de gjældende Anordninger foreskrevne Tjeneste, og i Krigstid den som Statens Jnteresse (det heed i det ikke heldig redigerede Udkast Statens Tieneste) krævede - havde Stockfleth foreslaaet den Jndskrænkning, at Jngen mod sin Villie skulde commanderes til at være Officiersoppasser. Dette Forslag blev ved Navneopraab antaget med 78 Ja mod 62 Net; men derpaa blev hele Paragraphen forkastet med 85 Stemmer, mod 51. - Næste Dag foregaaer først Valg paa Embedsmænd, derpaa fortsættes Værnepligtssagen med § 25, som (Forl.) handler om Stilling.
Viborger Samler, 1849-01-27
Morning Chronicle indeholder i Anledning af Globes. Artikel om den slesvigske Sag, en længere ledende Artikel, hvori det i Slutningen, efterat der er blevet sagt, at man endnu ikke ret kan vide, hvo der bærer Skylden for, at denne Sag endnu ikke er ordnet, hedder: "Naar Documenterne blive forelagte Parlamentet, saa kunne vi lægge Sadlen paa den rette Hest, imidlertid kunne vi blot udtrykke det Haab, at, efter den klare Udvikling af Danmarks Ret, som vi have faaet, vi ikke maatte finde, at den britiske Regjering har bidraget til at trække Spørgsmaalets Afgjørelse i Langdrag, eller til at formaae Frederik den Syvende til at gaae ind paa en ufordeelagtig Afgjørelse. Hans Fordring som Konge af Danmark paa Hertugdømmet Slesvig, og som Hertug af Holsteen paa den uafhængige Besiddelse af dette gamle Lehn af Keiser riget, ere nu, som vi ere nødsagede til at troe, anerkjendt af vore Underhandlere som gjeldende og bestaaende, og vi vide Jntet, som kunde bevæge ham til at afvige en eneste Tomme derfra, med mindre han skulde ansee det gavnligt at opgive noget af sine retfærdige Fordringer i den Hensigt derved at opnaae en hurtigere Tilendebringelse af denne ulykkelige Kamp. Men for den vigtige Handelsgreens Skyld, for hvilken Roligheden i Østersøen, er aldeles nødvendig - for den europæiske Freds Skyld - for Rettens og Retfærdighedens Skyld – haabe vi at denne ulyksalige Trætte om kort Tid, paa en eller anden Maade, vil blive afgjort. Hvis dette ikke kan skee saa have vi saa megen Agtelse for vort Lands Ære at vi ønske, at vor Regjering da vil opgive det unyttige Mæglings Arbeide, og det uden Opsættelse.
Viborger Samler, 1849-01-27
Under 19de Januar er igjennem Finantsministeriet udkommet følgende Placat: "Vi Frederik den Syvende, o. s. v., gjøre vitterligt: For at lette Udførselen af Qvæg under de nærværende, for Afsætningen af Landets Frembringelser mindre gunstige, Omstændigheder, have Vi allernaadigst fundet Os foranlediget til, indtil videre, med Forbehold af, at der om Sagen i sin Tid tages endelig Bestemmelse paa forfatningsmæssig Maade, at ophæve den i Tarif Litr. B. til Placaten af 13de Marts 1844 og Placaten 28de Januar 1846 anordnede Udførselstold for Hornqvæg, Kalve derunder indbefattede, fra 1ste Marts næstkommende af at regne."
Viborger Samler, 1849-01-27
Redacteuren af et under Titel "Republikaneren paabegyndt nyt Blad, Louis Touscher, er foranstaltet tiltalt for Overtrædelse af Trykkefrihedslovgivningen med Hensyn til Jndholdet af en i bemeldte Blads forstudkomne Numer indeholdt Artikel overskreven Republikanerens (Bl. Td.)
Viborger Samler, 1849-01-27
Program. Om den i Hovedavisen for idag omtalte alvorlige Affaire imellem nordslesvigske Bønder og oprørske Soldater, beretter et senere Numer af Ribe Avis, at desværre ere 3 Bønder blevne myrdede, mellem 30 og 40 saarede, af hvilke 7 dødeligt; mellem 20 og 30 ere førte fangne til Haderslev, af hvilke 7 a 8 ligeledes ere saarede. Nogle ere frygteligt mishandlede.
Viborger Samler, 1849-01-27
J Gallehuus, en Landsby i Nærheden af Møgeltønder, er nylig en skrækkelig Historie kommen for Dagen. En Pige har nemlig i flere Aar efter hinanden født 6 Børn ved sin Stedfader, hvilke de derpaa have ombragt. De ere arresterede, og man venter at høre nøiere Oplysning (Dvk.) om denne Sag.
Viborger Samler, 1849-01-27
Kolding, den 14de Jan. Vi advare alle dem i Slesvig og Kongeriget, som benytte den nye slesvigholstenske Post, at tage sig lagt, da Vedkommende henvende stor Opmærksomhed paa alle de Breve, der gaae eller komme overGrændsen og gjøre dermed, hvad de ville. For det forste har Fælles-Regjeringen ved Postvæsenets Regulering truffet den Foranstaltning, at Brevene ikke længere, som det kaldes, karteres, saaledes at hundrede Breve kunne forsvinde, uden at det kan opdages, paa hvilket Sted dette er skeet. Endog Slesvig=Holstenerne anke over denne Indretning. For det andet er nylig et Brev fra Als til en Mand i det nordlige Slesvig indtruffet med brudt Segl, men paany forsynet med Postcontoirets Segl i Aabenraa. (Dannev.)
Viborger Samler, 1849-01-27
Udnævnelser. Under 20de Januar er Cancellist i Contoiret for de udenlandske Betalinger under Finantsministeriet, R. F. Andersen, allernaadigst beskikket til Fuldmægtig i samme Contoir. Under 22de Januar er Lector i det juridiske Facultet ved Kjøbenhavns Universitet F. T. J. Gram allernaadigst beskikket til Professor extraordinarius i det rets- og statsvidenskabelige Facultet ved bemeldte Universitet fra 1ste Januar 1849 at regne. Under s.D. er Cand. phill. C. K. F. Molbechallernaadigst beskikket til Ammanuensis ved det store Kongelige Bibliothek fra 1ste Januar 1849 at regne.
Viborger Samler, 1849-01-27
Armeen. Under 12te d. M. er Cancellist i 2det Expeditions contoir under Directionen for Armeens Materiel, Exam. juris F. C. A. Petersen, allerh. udnævnt til Fuldmægtig i samme Contoir med den ham reserverede Anciennetet, fra 1ste Dennes at regne. - Overfyrværkerne i den kongl. Artilleribrigade, J. M. Welsch og A. H. L. Schulze, allerh. udnævnte til Secondlieutenanter i Brigaden, paa nærmere fastsættende Betingelser. Under 15de f. M. er Cand. philos. C. O. A. Voigt, constitueret Regnskabsfører ved 1ste Reserve-Jægercorps, allerh. udnævnt til Secondlieutenant i Jnfanteriets Krigsreserve.
Viborger Samler, 1849-01-27
Under 16de d. M. er Secondlieutn. i Jnf. Krigsreserve T. v. Becker allerh. meddeelt, efter Ansøgning, Afsked i Naade af Krigstjenesten. Under 17de d. M. er Secondlieutn. i Jnfanteriets Krigsreserve H. P. v. Theilmann allerh. meddeelt, efter Ansøgning, Afsked i Naade af Krigstjenesten.
Viborger Samler, 1849-01-27
Skibs-Efterretninger. Frederikshavn, den 22de Januar. N. L. Østrup, Fører af Skibet Jnvention", antraf den 17de Dennes paa Reise fra Leith., nogle Mile fra Lindesnæs, Jagten Cathinca" af Præst, kommende fra Newcastle, ført af Skipper Boye, drivende i Søen uden Mandskab; paa Dækket var Alt sløifet og gaaet overbord. Han formoder imidlertid, at denne Jagt Dagen efter maa være bjerget ind til Norge af norske Lodser. (Ab. A.) Den ved Vesterklit indstrandede Stettiner Galease Frantz er med alt Jnventariet næsten total forgaaet, saa at selv naar godt Veir igjen indtræffer, saa godt som Jntet vil kunne ventes bjerget. (S. Bl.)
Viborger Samler, 1849-01-27
Ved Tallotteriets 1434te mandsb. Trækning i Kbhvn., den 23de Jan., udkom: Nr. 27. 18. 41. 13. 37.
Viborger Samler, 1849-01-27
Bekjendtgjørelse fra Krigsministeriet. Gode Skytter, saavel Svenskere og Nordmænd som værnefrie Jndfødte, der have Lyst og Dygtighed til Krigstjenesten, kunne finde Ansættelse i den danske Hær paa følgende Vilkaar. De fremlægge fyldestgjørende Beviser for moralsk Vandel og godtgjøre deres Færdighed i Skydning, saavidt muligt medbringe de eget Gevær, men kunne dog undtagelsesviis blive forsynede med gode Taprifler af Armeens Beholdning. De paatage dem den Forpligtelse at tjene for hele det forestaaende Feldttog, eller idetmindste med 2 Maaneders Opsigelse. De lønnes og forpleies, samt gives Mundering og Udrustning ligemed en Underofficier (Corporal af Jnfanteriet eller Overjæger), uden dog at bære Under officeers-Distinction. De fordeles efter Krigsministeriets Bestemmelser til de respective Batailloner og Corps, ved hvilke de ansættes i Menigs Nummer og i Et og Alt indtræde i de militaire Forhold. Vedkommende kunne melde sig hos Forstanderen for Exerceerskolen i Kjøbenhavn, Capitain de Saint-Aubain.
Viborger Samler, 1849-01-27
Krigsministeriet i Kjøbenhavn, d. 24de Januar 1849.
Viborger Samler, 1849-01-27
Trykt i Viborg Stiftsbogtrykkerie.
Viborger Samler, 1849-01-29
Stifts-Tidende. Vivor Forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdømmerne. Mandagen den 29 Januar 1849. Nr. 17. 77 Aarg.
Viborger Samler, 1849-01-29
Udenlandske Efterretninger. Frankerig. Paris, den 22de Jan. J Nationalforsamlingens Møde foretoges Sagen om at stille Mai fangerne for la Hante-Cour. Bjerget og den gamle provisoriske Regjerings Tilhængere opbøde al deres Kraft for at forkaste det ministerielle Lovudkast, men Nationals Parti, d. c. Cavaignacs og Marrasts Tilhængere, understøttede i dette Spørgsmaal Ministeriet. Odilon, Barrot godtgjorde i sit Forsvar for Lovudkastet, at den overordentlige Domstol frembød de største Garantier for de Anklagede og Samfundet. Med 466 Stemmer imod 288 afgjorde Forsamlingen, at Maifangerne skulle stilles for ovenanførte Domstol, der skal sammenkaldes inden 40 Dages Forløb. La Presse publicerer en ny Meddelelse om det italienske Spergsmaal. Efter de af denne Journal meddeelte Udtog af Depescher maa det ansees at være udenfor al Tvivl, at Rusland udøver et haardt Tryk imod Preussen og Østerrig i det polske og italienske Spørgsmaal.
Viborger Samler, 1849-01-29
Journalen Le Credit siger: "Korstoget imod CivitaVecchia synes ingenlunde at være opgivet. Jgaar Aftes erholdt flere, i Paris permitterede Officierer befalinger til at holde sig færdige paa første Vink.
Viborger Samler, 1849-01-29
Ved Valget af en Oberst for den 1ste Legion af Nationalgarden har General Gourgand seiret med 1000 Stemmer over sin Medbeiler Lucien Murat. Den Stemmefleerhed, som Louis Bonaparte erholdt i dette aristoeratiske Qvarteer, er saaledes gaaet over paa en Orleanist. Derimod er Napoleon Bonaparte, en Søn af Kongen af Westphalen, valgt til Oberst for den anden Bataillon af Banlieue. Der forsikkredes i Nationalforsamlingens Conferencesal, at Odilon-Barrot er som en Følge af de stedse meere og mere foruroligende Politiberetninger tilsinds at forelægge Nationalforsamlingen et Andragende om Klubbernes Ophævelse. Dufaure og Vivien skulle have lovet at tale for denne Forholdsregel.
Viborger Samler, 1849-01-29
Frankerigs Bank foretager siden den 22de Udbetalinger i klingende Mynt indtil et Beløb af 500 Francs. Hidtil betaltes kun 100 Fres, i Contanter, og de øvrige i Banksedler.
Viborger Samler, 1849-01-29
Storbritannien og Jrland. London, den 22de Jan. (Over Ostende.) The Times omtaler, at Budgettet for Hæren og Flaaden skal reduceres i betydelig Grad, og erklærer denne Beslutning for heldbringende for hele Landet.
Viborger Samler, 1849-01-29
De nyeste Efterretninger fra New-York ere af 10de Jan. J Kongressen debatteredes endnu stedse om Slave spørgsmaalet med Hensyn til Californien. Den med England afsluttede Postconvention var ratificeret.
Viborger Samler, 1849-01-29
J Ny-Orleans vedvarede Cholera. De sidste Efterretninger fra Californien omtalte en stor Mangel paa Levnetsmidler, som herskede der, hvorved Udvandrings lysten til hiint Land var betydelig aftagen i de forenede Fristater.
Viborger Samler, 1849-01-29
De irske Anti=Frihandler-Blade vise alvorlig Uro over de enorme Masser af Korn, der daglig strømme til fra fremmede Lande. En Corker-Tidende siger, at flere Millioner Qvarters kun vente paa den 1ste Febr. for at nedtrykke Markedet, og at Kornmasserne forøges daglig. Under saadanne Forhold er det maaskee, at den i Regelen paa Rygter meget rige the Standard, isærdeleshed naar disse Rygter synes at kunne understøtte dens Anskuelser og Hensigter, forfegter, trods de ministerielle Blades Erklæringer, sin Paastand om at Ministeriet vil see sig nødsaget til at foreslaae en ny Korntold. Jdag(den 22de Jan.) fortæller the Standard som Rygte, at man underhandler om et Compromis, ifølge hvilket der skulde paalægges en fast Told af 5 a 6 sk. pr. Qvtr. (nu staaer Tolden omtrent 10 Sh.), hvorimod Protectionisterne ere beredte til at indvilge i en Reduction af Thee= og Tobakafgifterne.
Viborger Samler, 1849-01-29
J Spørgsmaalet om et tydsk Overhoved helder the Times sig til Østerrig, og giver at betænke, at Differentserne imellem Preussen og Østerrig kunde aabne Døren for den russiske eller franske Jndflydelse. Den gamle Alliance imellem Rusland, Østerrig og Preussen er opløst, og Preussens nye democratiske Forfatning, i Forening med Ruslands Upopularitet, er det Hovedhjul, der driver Preussen til at søge Alliancer andensteds - maaskee med Frankerig.
Viborger Samler, 1849-01-29
Jtalien. Fra Livorno meldes under 14de Jan.,at Reisende fortælle, at en Underofficier har skudt paa den i Gata for Tiden residerende Kong Ferdinand, men feilet ham. Kun Hesten styrtede død til Jorden. Garden greb Gierningsmanden. Efter en Correspondentsefterretning fra Gata i Florentin=Alba er Efterretningen en grov Løgn.)
Viborger Samler, 1849-01-29
Keiserdømmet Østerrig. Wien, den 23de Jan. (Udtog af den 17de Armee Bulletin.) General Götz indberetter, at han har slaaet Jnsurgenterne, der havde deres Hovedqvarteer i Kremnitz. Beretninger fra Feltmarsch. Lieut. Grev Schlicks Hovedqvarteer af 17de Jan. melde, at den i Debreczin forsamlede ungarske Rigsdag, overbeviist om Umuligheden af længere at fortsætte sine tumultuariske Bestræbelser, har fattet den Beslutning at opløse den ungarske Hær.
Viborger Samler, 1849-01-29
Kongeriget Preussen. Af den nyeste Meddelelse i "Deutsche Ref." om Valgene i Berlin erfares, at en stor Deel af de i Begyndelsen som "democratiske betegnede Valgmænd hører til de moderate Liberale, saa at, som det omtalte Blad mener, Udsigterne for Centrernes Candidater ere gode. J Magdeborg ere Valgene faldne overveiende ud i oppositionel Retning; ogsaa i Naumburg har Oppositionen seiret. J Stettin skulle begge Partier være temmelig lige deelte. J Køln, Bonn og Koblenz har det democratiske Parti beholdt Overhaand. Med Hensyn til den anmeldte Beslaglæggelse af 36 Centner Krudt erfares nu senere, at samme var bestemt for det Kongelige Over-Bjergamt og skulde forsendes tilRüdersdorf for at sprænge Klipper. Krudtet var imidlertid adresseret til en Kjøbmand i Berlin, og det synes meer end paafaldende, at en saa betydelig Qvantitet Krudt indtraf hertil uden militair Escorte.
Viborger Samler, 1849-01-29
Rigsdagen i Frankfurt. Nationalforsamlingens Physiognomie i de sidste Dage siger Ober-Post-Amts Zeit. af 19de Jan. giver Beskueren meget Stof til Eftertanke, men ei til Glæde. – Vi skuffe os og vore Medborgere ikke, naar vi sige, at vor Nationalforsamling har et hippocratisk Træk. - Det er isandhed, som om alle Antipathier, der i Aarhundreder have fremkaldt Tydsklands Ulykke, Stammernes Skinsyge, Confessionshad ere slupne løs, vise sig i deres fælle Skikkelse og træde frem i Forgrunden. Naar det ikke er lykket den store Tid, vi have gjennemlevet, med sin advarende Røst at qvæle det sletteste Gjæringsstof, saa er de jo rimeligt, at det nu søger at komme til Udbrud. Men hvad vil Enderesultatet blive. Man udtaler den Formodning, at om end § 1 i den første Artikel i Afsmittet om Rigsoverhovedet er antagen ved den første Læsning, saa vil derfor Spørgsmaalet om dette Overhoved er arveligt eller valgbart i en vis Turnus eller for en bestemt Tid, ikke kunne erholde nogen fyldestgjørende Majoritet.
Viborger Samler, 1849-01-29
J en anden Correspondentartikel fra Frankfurt af 20de Jan, meldes, at Hertugen af Brunsvig og Nassau have afgivet Erklæringer til Fordeel for Kongen af Preussens Udnævnelse til tydsk Rigsoverhoved. Camphausen er ankommen til Frankfurt, men han har ikke medbragt nogenafslaaende Erklæring fra Kongen af Preussen; man vil meget mere vide, at Ministeriet Gagerns Seier i det østerrigske Spørgsmaal mærkelig skal have omstemt Kongen og bevæget ham til at tiltræde den af Preussens Arveprinds fremsatte Mening, at det preussiske Dynastie ei. tør lade Leiligheden gaae ubenyttet bort. Man betvivler iøvrigt, at de fremsendte Erklæringer fra de tydske Fyrster, der ikke bære Kongekronen paa deres Hoveder, have deres Udspring fra reen og uhyklet Fædrelandskjærlighed. Det er nemlig langt mindre piinligt for Fyrsterne at underordne sig et eneste mægtigt Overhoved end de flere Smaakonger, som en Turnus eller et Directorium kunde stemple som Overhoveder. Derimod er det rimeligt, at de tydske Kongehuse foretrække Dannelsen af et Directorium, hvori de selv kunde komme til at deeltage for en enkelt tydsk Konges Udnævnelse til Overhoved.
Viborger Samler, 1849-01-29
Discussionen fortsattes den 22de Jan. om Rigsoverhovedet og navnligen om fire Minoritetsbetænkninger fra Forsamlingscomiteen. Af disse gik den første ud paa at bestemme Værdighedens Arvelighed i den Fyrstes Huus som Værdigheden overdrages; den anden Betænkning vil derimod, at Valget af Keiseren skeer paa Livstid. Keiseren vælges i et Møde, hvori Folkehuset og Staternes Huus stemme i Forening. Efter den tredie Betænkning overdrages Værdigheden hver Gang paa 12 Aar en af Regenterne i Preussen, Østerrig, Bayern, Sachsen, Hanover og Würtemberg. Den fjerde Betænkning vil, at Rigsoverhovedet vælges paa sex Aar. Prof. Dahlmann fra Bonn talte for den først omtalte Betænkning. For Tydskland var et Regenthuus, som ganske levede i Folket, en bydende Nødvendighed. Derfor egnede Østerrig sig ikke til deraf at vælge Rigsoverhovedet, da de mange ikke tydske Elementer af denne Stat først da rigtig vilde berede denne Stat Sorger og Bekymringer, naar den lange Række af de Seire, Østerrig nu tilkæmpede sig, var endt, Men Huset Hohenzollern der sad paa Preussens Throne, var et saadant Huus, som ingen Dødelig vilde kunde formaae til at handle utydsk. Dette Huus alene vilde hæve Tydskland til en af de politiske Stormagter, naar det herskede med arvelig Overhøihed over samme, men ikke, naar en Trias eller Turnus oprettedes som øverste Regjeringsmagt. - Der androges paa Discussionens Slutning; denne afsloges, men Discussionen udsattes. Man udbreder med Forsæt den Efterretning, at de Efterretninger, som Camphausen har medbragt fra Berlin skulle lyde ugunstige; men man forsikkrer nu det Modsatte - saa melder Dentsche Zeit. Det tydske Folk har at regne paa en samtykkende Beslutning fra Preussens Konge, naar dets Parlement, efter de Exempler, de fleste af dets Fyrster, har givet, vil tilbyde Kongen af Preussen, Keiserkronen.
Viborger Samler, 1849-01-29
Norge. Jndberetning fra Stadsphysicus i Bergen, dat. 12te d. M., om Cholera: Jndtil den nævnte Dato Kl. 7 Morgen var i det Hele anmeldt 242 Choleratilfælde, af hvilke 3 paa Tugthuuset. Af de Angrebne vare 103 af Mandkjøn og 139 af Qvindekjøn; 20 vare under 10 Aar. Sygdommen synes nu at holde sig til et lavtliggende Strøg eller rettere til en Udkant af Byen, Nøstet kaldet. Da det i Nærheden deraf beliggende Lazareth befrygtedes snart at kunne blive belagt, var Sundhedscommissionen betænkt paa at oprette et tredie Lazaret i selve Byen, men hvis Jværksættelse havde sine store Vanskeligheder af Mangel paa passende Locale netop i det Strøg af Byen, hvor det burde anlægges. Paa Tugthuset udbrød Sygdommen den 5te d. M. De to først Angrebne vare døde. Almueskolerne ere for Tiden lukkede og i flere af de private Skoler var Underviisningstiden. modereret. De til Bergen bestemte Choleralægger vare nu alle ankomne. – Jfølge Jndberetning fra Amtmanden i søndre Bergenhuus var en Kone i Arne Skibbrede død den 9de d. M. af en Sygdom som antages at have været Cholera.
Viborger Samler, 1849-01-29
Times" beretter om en ny, af Hr. Augustus Appelguth, opfunden Forbedring paa Bladets Hurtigpresse, hvorved dets Udgiver siden den 3die October f. A. har været i Stand at levere i hvert Minut 150 Aftryk (altsaa 9000 i Timen) af sit kæmpemæssige Blad, medens det forhen kun var muligt at levere 5000 Aftryk i Timen. Forandringen bestaaer kortelig sagt deri, at istedetfor den horizontale Bevægelse, hvorved Formen paa sædvanlige Presser gaaer frem og tilbage, er sat en eensformig rotatorisk Bevægelse. Derved er indvunden Frem- og Tilbagestødet og en større Hurtighed opnaaet.