JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-11-12
(Jndsendt). Under nuværende Tids-Omstændigheder, synes det ikke upassende, at fornye Erindringen af Følgende, skiøndt det gaaer omtrent tre Sneese Aar tilbage i Tiden: Af Robertsons Beskrivelse over Midlothian i Skotland vides, at endeel Sogne, atten eller tyve, traadte i Forbindelse med hinanden, under Navn af Dalkerheselskabet, om at forebygge Tyverier; man forpligtede sig, enhver især, til ufeilbarligen at anmelde, saasnart Noget savnedes; først i Sognet selv, derefter i samtlige nærmest tilgrændsende, blev strax anstillet allevegne de nøiagtigste Undersøgelser, uden Forskiel hos Rige. og Fattige, Store og Smaae, og om behøvedes, immer videre omkring i hele Kredsen eller samtlige Sogne. J Rødding Sogn, i Ribe Stift, have Beboerne i Aaret 1794 indgaaet lignende gjensidig Forpligtelse med hinanden. J Dalke=Selskabet giorde man siden den Vedtægt, at have et fælles Samlingsted i den beqvemmeste Kiøbsted, hvor man den første Torsdag i hver Maaned kunde raadføre sig med hinanden om sine landlige Foretagender, og sige hverandre, ifald man havde gjort nogle mærkelige Erfaringer i samme, siden sidst. –J en vestligere Egn af Skotland tog man lignende Beslutning. En Dame der i Egnen, Miss Golwigh, forenede betænksom Omhyggelighed med sin Evne til at giøre vel, og var som Egnens Velgiørerinde elsket og agtet af Alle. "Vi giør ret i at forebygge Misgierninger, sagde hun, ved at kundgjøre skiærvet Opmærksomhed: den ellers fristede Nødlidende holdes derved tilbage. Men skal vi ikke tillige giøre hvad vi kan, til at forebygge selve Manglen. To Ting kan vi, og det, ikke allene uden nogen Udgift, men til Fordeel endog for og selv, især det Eene: Sørge for, de aldrig fattes Fortieneste, hverken Manden, eller Konen, eller Børnene; er det Eene, og hielpe dem, der har en Plet Jord i med at nytte Havesager mere, der give saa mangen Besparelse i enhver Huusholdning, især for den Kone der selv passer dem og derved tillige kan vænne tidlig sine Børn dertil samt hvor Haven kan blive stor nok dertil, kunne vi lære dem at dyrke en lille Plet med een eller anden at de Væxter, der give god og sikker Jndtægt, som da blev Kone og Børnene til Fordeel. Dette er det Andet, vi kan giøre. Begge Dele, uden Udgift for os." Spørgsmaalet blev, om Midlet til bestandig Fortieneste. Det traf, Hun havde med sin Mand gjort en Reise paa Fastlandet, og lagt, Mærke til at især Hørren giver, Aaret om, Fortieneste. J de daværende østerrigske Nederland havde hun især givet Agt paa, at af hver Plet Jord med Hør agtede de Afgrøden til lige Værdie med dobbelt Areal Kornland, og dette kaldte de Hørrens Produkt, Værd, men ved dens Bearbeidning droge de si henimod dobbelt saa høi Jndtægt som dens Priis raa, og det kaldte de dens Jndustrie Værd. Tage vi os for at faae mere Hør, da kan vi skaffe enhver Fortieneste, Aaret om, Kone og Børn med Spind, Huusmændene hielpe vi til at kunne væve, naar der ikke falder Arbeide ude, thi vi vil nok passe det saaledes, at disse ikke skal glemme Jordens Arbeider. Hun tog sig paa, at giøre fornødne Aftaler med nogle af Omegnens flinkeste Koner og Døttre.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-11-12
Jnden nogle faa Aar havde hun den Glæde at see hendes Haab i Opfyldelse, ved Hielp af hendes Veninder, til Samtliges baade Fornøielse og eget Gavn, og det uden Udgift for Nogen af dem. Om hendes Fremgangsmaade, efter Archenholzes Beretning i hans Minerva, skal nærmest følge, De der avlede Hørren gave hende da Reti, at en Skieppe Land med Hør var i et maadeligt Aargesaameget værd som to Skpr. Bygland; i et got, som 2 Skpr. Rugland; og i et heldigt, som 2 Skpr. Hvedeland, og sædvanligen endog saameget høiere, at det betaler Arbeidet desforuden, hvor Brydning og Skiætning lettes ved Hørmøllerne, som just ved samme Tid bleve indførte i Skotland. Jo mere de kom i Vane, jo bedre vogtede de sig for de Feil ved Rustning og Rødning, hvorved saa ofte Hørren fordærves og giver langt mindre end den kunde ved kyndigere Omgang. Lærredet af 2 Lispund var sædvanligen ligesaameget værd, som 4, 5, 6 Lispund raa. Og hvor man forhen fik et Par Lispund Hør spundet, medens man kiøbte Hørren, der fik man nu 8, 10,30 Lispund færdig i Huset selv, Aaret om, da man kom i med at avle den selv. Tiden nyttedes nøiere. Og denne større Mængde Linned var som en funden Skat. (Fortsættes.) SSESSESSE¬
Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-11-12
AVERTISSEMENTS. Hos Moses David bekommes Vinterskoe til Damer tillige Vinterkasketter.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-11-12
Beretning om Restved Søndagsskoles Tilstand, ved Slutningen af dets slette Skoleaar, uddraget af dens Protokol ved den sidst afholdte Prøve. Ved Exammen den 20de October 1826 indfandt sig 1 Mester, 3 Svende og 22 Drenge, som i det forløbne sidste Aar jevnligen og nogle af dem uafbrudt have freqventeret Søndagsskolen og have de samtlige gjort kjendelig Fremgang, hvilket fornemmeligen skyldes Skolens utrættelige Lærer, Hr. Striboldt, der uden al Betaling opofrer en betydelig Deel af sine Fritimer for Skolen. Værdig til Premie blev kun befunden en Lærredreng, hvorfor Premie uddeeling blev opladt til næste Aar. Directionen for Søndagsskolen. Schønheider. Bugge. Dahl. Holst. Qvæg paa Foder. kan antages i Vinter paa Kjærup Hovedgaard en 20 a 30 Stkr. naar man desangaaende henvender sig til Undertegnede. C. Bock.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-11-12
En liden Bilæggerkakkelovn kan strax faaes tilkiøbs eller tilleie hos Hattemager Lax.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-11-12
Fra Undertegnede er bortgaaet 1 Faar med 2 Lam, alle klippede og anske hvide, ligeledes et Stykke afklippet af det høire Øre, Faaret havde en guulprikket Hals krave. For sammes Tilveiebringelse loves en raisonabel Douceur. Anders Thomsen. Bierb. usene. Hvor en forbyttet Hat, mod den Fritagnes Udlevering ærkers Opgivelse, kan gienerholdes, anvises fra trykkeriet.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-11-12
Fra Brorupgaards Marker ere bortgaaede, eller paa anden Maade bortk. En hielmet blakdraget Koe, En røde. koe med et krumt Horn ned af, og En lille fortgieret Roe. velle Mr. B. W. paa den nærmere Side. For meddeelt Underretning om, hvor en eller flere kunde afhentes, betates en raisonebel Douceur af Willerup. Brorupgaard den 10de November 1816.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-11-12
Onsdagen den 20de November førstkommende, om Formiddagen Kiøkken 10, bliver foretaget 1ste Auction over Gaarden No. 35 paa Sorøe Kiøbsteds Torv, afgangne gelunds Stervboe tilhørende, bestaaende 11 Fag til Torvet, Muur- og Bindingsværk med Teg tag, og Baghuus med tilhørende Gaards- og Haugeplads samt Græsningsret. Anden Auction holdes den 27de November og tredie og sidste Auction den 4de December, om Formiddagen Klokken 10. Conditionerne ere til Eftersyn paa mit Comptoir. Sorøe den 7de November 1816. Møller.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-11-14
J Forbindelse med Grønt til Huusholdningen gav de Huuskonerne tillige Anviisning til een eller anden af de beqvemmeste og fordeelagtigste Værker til en Vahre at gjøre sig en Jndtægt af: og fik Børnene i med at have enhver et eller andet lille Stykke Jord med saadan en Ting, hvoraf Faderen tilstød Barnet selv Jndtægten, til da at kunne selv kjøbe sine Bøger og een og anden Smaaforbrugs-Sag. For dem som havde endnu intet, eller kun ganske lidt Jord, prøvede man paa at faae et lille Plet tilleie til dem hos en Gaardmand, dette fandt længe Vanskelighed, dog ved Konernes Jndflydelse hos hinanden og tilsidst hos den paagieldende Mand fik man nogle saadanne, og efterhaanden blev selv dette mindre vanskeligt, da man kom i med at finde paa saadanne Vilkaar, som Manden der eiede Grunden fandt sig ret vel tjent med, ligesaavelsom Børnene, den overlodes tilleie. Disse Velgjørerinders Glæder af at see Nøden. og Fristelse til Tyverie i deres Kreds mindre end for, Børn tidligere i med at syste og selv fortjene, Eiernes Jndtægt ved forskjellige Frembringelser, især Hørrens, betydeligen formeret, samt allevegne mere Linned i enhver Familie selv, ligesom Bekjendtskabet udbredet med flere Værter til Jndtægt. – Disse deres Glæder, hvo kunde misunde dem disse: At Taarer strømmede ved denne velsignede Begynderindes Grav, og at Tusende prisede hende lykkelig, der i den Grad foreenede Villie og Omhu med Evne til at blive Tusendes Velgjørerinde, og det uden Misundelse; hvo kan tvivle derom? Danmark, Dig fattes ikke paa Dyrebare i Modrenes Kjøn, der glædelig gjorde ligesaa. Men maaskee vil ogsaa herudi Enhver tage i Betænkning at være den Første. Stundom tages det ikke mindre i Betænkning, at være den Anden eller den Tredie, dersom blot Æren er Bevæggrund, da de ei vil være Efterlignere efter den Førstes Exempel. Men Held være den Ædle Uforsagte iblant Dannemarks Døttre, der vil være den Første, Og Velsignelse være den Anden, den Tredie og den Tiende og Enhver, der vil nyde lignende Glæde!!
Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-11-14
Af Provst Høegh er det længe siden skrevet, at Hør og Have=Sag maa kun ved det huusligste Kjøn ventes fremmet med ønskeligt Hold. Og vist vil Erfaring kunne bekræfte, at ved disses Hielp kan heri skee meere i som Aar, end uden deres bestemte Medvirkning bør ventes i 3 gange 5 eller maaskee i 10 gange 5. - Hvilken af Danmarks Egne mon først maa nyde denne Ex faring:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-11-14
(Redakteuren har den Fornøielse at anmelde at dette Stykke er ham tilsendt fra den af sine heldige patriotiske Bestræbelser bekiendte Consistorialassessor og Ridder Krarup.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-11-14
Oversigt, af Dagens udenlandske Nyheder.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-11-14
(Fortsat.) Fra Baiern bekiendtgiøres, at det forholder sig saaledes med det ophævede Ægteskab imellem Princessen og Kronprinsen af Würtemberg: at dette Ægteskab blev sluttet efter Keiser Napoleons Forlangende, da han sandt, at denne Forbindelse stemmede overeens med hans politiske Hensigter, Kronprinsen af Würtemberg agtede vel Princessen høit, men vilde ikke modtage en Gemalinde af den Mands Haand, som han ansaae for at være Tydsklands og sit Fædrenelands Undertrykker. Han underrettede Princessen derom, og de aftalte med hinanden, at ville blot for et Syns Skyld indgaae denne Forbindelse, men forresten ikke leve sammen som Ægtefolk, da nu Napoleon var styrtet, underrettede Princessen Paven om denne Aftale, og han gar villig sit Samtykke til Ægteskabets Ophævelse.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-11-14
Staden Brussel gav den 22de October den kongl. Familie en glimrende Fest: en Throne var opreist for Kongen af Nederlandene, men han betiente sig ikke af den, og forblev kun en Time paa Ballet og tog ikke engang Deel i Aftensmaaltidet; men Kronprinsen og Prins Frederik dandsede til den lyse Morgen, over 1500 Personer vare tilstede ved dette Bal.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-11-14
Det er behageligt at læse om alle de velgiørende Jndretninger, som Freden giver de europæiske agter Leilighed til at foranstalte: Den russiske Keiser har saaledes ladet indføre en Post-Jndretning imellem Petersborg og Warschau, saa at man herefter i 10 Dage kan have Efterretninger fra den eene Stad til den anden. – Af en Tale, som den berømte Vandbygmester Wiebeking har holdt i Aar den 12te October i Videnskabernes Selskab i Mun chen, paa Kongens Navnefest, om Bygningskonstens Jndflydelse paa det almindelige Vel og paa Civilisationen, sves: at fra Aaret 1813 af har Kongeriget Baiern havt, af alle europæiske Lande, de fleste regelmæssige Landeveie og Broer, at de vel har lidt endeel Skade under Krigen; men at med udsædvanlig ringe Omkostninger; saa at Baiern heri foregaaer alle andre Stater med et følgeværdigt Exempel. – Den østerrigske Keiser har selv lagt Grundstenen til at opføre en polytechnisk Skole, til Efterligning af de Franskes Exempel, hvori unge Mennesker kunne dannes til at blive brugbare og indsigtsfulde Mænd, i mangehaande Forvaltningsgrene af Staten. Kongen af Sachsen lader udarbeide en ny Criminal=Lovbog for sit Kongerige, hvortil Hofraad Tittmann i Dresden og en Døet Erhard i Leipzig har leveret fortreffelige Udkast. – Kronprinsen af Sverrig, lader paa sin Bekostning, til Hæder for sin adopterede Fader, Kong Carl XIII, opføre en Statue, som er støbt af Kanoner, som ere erobrede fra Fienden; desuden har Kronprinsen af sin private Formue skienket 40000 Rdlr. til Jnvalidernes Huus, 12000 Rdlr. til to Hospitaler, 9000 Rdlr. til to Arbeidshuse, 10000 Rdlr. til et Waisenhuus, 5000 Rd. til et Fond for Huusarme, og 4000 Rd. til de Døvstummes Jnstitut, end videre har han anvendt store Summer paa at forskiønne Hovedstaden, paa Gaver og Udstyr til flere Generalspersoner og Officerer, paa Laan til Godsbesiddere, Bønder og Fabrikanter, og som barmhiertige Gaver og Understøttelser for ulykkelige Familier; en offentlig Gavmildhed, som nødvendig maae forskaffe ham det svenske Folks Hengivenhed.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-11-14
Det vigtigste Formaal for Statsbestyrelsen i vores Tidsalder er Pengevæsenets Helbredelse, da Finance-Sygdommen er almindelig i Europa. Vi har tilforn hørt, at Kongeriget Nederlandenes Financer har betydelig bedret sig, og at Statens Udgifter vil til næste Aar meget aftage. Dog bliver dets Statsgield nogle Millioner større, da en Commission af udenlandske Ministre, som Frankerige og Nederlandene havde udvalgt til Voldgiftsmænd for at dømme imellem disse to Stater, hvilken af dem der skal betale de udestaaende Renter af den hollandske Statsgield, har erklæret sig til Frankerigs Fordeel. – Uagtet Frankerigs Statsgield har tiltaget saameget i den sidste Tid, saa er den dog, i Følge Gousards nyeste Skrift om Financerne, 93 Millioner mindre end for Revolutionen. – Man paastaaer forresten, at der er i Aaret Hul i de Franskes Stats-Jndrægter paa 50 til 200 Millioner Franker, og at den nærværende Finanzminister, Greven af Corvetto, stil ikke være den Mand, som er det Arbeide voxen, at de siden ere blevne udbedrede og udvidede, og det bringe den igien i Orden, saa at man ønsker, at den kundskabsfulde og aandrige Hertug af Levis maatte indtage hans Post, det kommer nu an paavorledes de Deputeredes Kammer vil komme udaf Sagen; Ministeriet skal have givet Baarkeren, Lasittes Plan sit bifald, i Følge hvilken Geistligbedens Skove skal sælges aarlige Laan skal giøres og de tilbagestaaende Fordringer inddrives med Strenghed. – J Spanien ere Financerne saa slette, at Statspapirerne tabe 82 til 83 Procent, og at Kongen har maattet laane af Staten Madrid, 6 Millioner Realer eller en halv Million Gylden til sin Formæling, men som med Møie bringes tilveie. - Sverrig lider ogsaa under en slet Cours og Pengemangel; den almindelige Mening til skriver Jøderne og Folkets Overdaadighed denne Statens Sygdom, men vel underrettede Personer paastaae, at Hovedgrunden dertil er Tabet af Finn land, hvorfra Sverrig fordum trak det fornødne Brændsel til sine Jernværker, som udgiøre Rigets Hoved-Jndtægt; desuden paadrog den russiske Krig Riget en trykkende Gield af over 18 Millioner Banco. - J Norge er Financernes Forfatning endnu slettere, den oprettede National-Bank giør kun svage Fremskridt. Storthinget har udgivet mange trykkende Forordninger til at bestride Statens Udgifter, som udgjøre 1,437000 Specierblig. Til Jndskud i Banken udkræves 2 Mill. Specier, og til at indløse de 20 Millioner Rigsbankdaler, som ere i Omløb, skal aarlig paaligges Folket 2 Mill. Rdlr. Skatterne i Kongeriget beløbe sig til 4 Specier eller 2 hollandske Ducater, paa hvert Menneske, naar de skulle fordeeles lige paa hele Folkemængden. (Fortsættes.)¬
Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-11-14
J den 1094de Trækning i Kjøbenhavn udkom følgende Nummere: 84. 83. 44. 69. 42.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-11-14
Kjøbenhavns Børs den 8de November. Cours. Hamb. 2 M. 670, a vista 680 Amsterdam 2 M. a vista . London 2 M. 30 Rbdlr. Paris 2 M. Rbdl. s. Spec. 700. (J Fior d. 12 November 635) - Specier solgtes til 41 a 42 Rbmk. (J Fior 38 1/2 Rbmk.) For Committeesedler blev givet (med Rente) 93 a 94. (Jstor 74) pr. 100. Obligat. 77. Norske Sedler 30 a 30 1/2 (Jstor. 56 1/4). Svenske Sedler 9 Mk. 8 s. Disc. 10 Proc. (Af Børsenh., Hamb. Corr., indenl. og udenl. Journ.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-11-14
AVERTISSEMENTS. Fra Undertegnede er bortkommer et Faar og et Lam, Mkt. J. P. paa en Klud som var bunden om Halsen, paa samme. For disses Tilveiebringelse loves en passende Douceur. J. Petersen, Farver.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-11-14
Fra Huusmand Christen Pedersen i Fugleberg, er for omtrent 3 Uger siden bortgaaet en fortgieret Koe, 3 Aar gl., Mkt. høire Øre afskaaret. For Opdagelsen loves en passende Douceur.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-11-14
Fra Smidstrup Mark ved Skielskiør er bortdrevet en hvid Stud, 4 Aar gl., brændt paa det venstre Horn med Bogstaverne S. H. W. og paa det høire Horn sindes Skielskiør Consumptions Mærket. For Tilveiebringelsen af denne Stud loves en passende Douceur af Vildt i Skielskiør. Qvæg paa Foder. kan antages i Vinter paa Kjærup Hovedgaard en 20 a 30 Stkr. naar man desangaaende henvender sig til Undertegnede. C. Bock.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-11-14
Fra Undertegnede er bortgaaet 1 Faar med 2 Lam, alle klippede og ganske hvide, ligeledes et Stykke afklippet af det høire Øre, Faaret havde en guulprikket Halskrave. For sammes Tilveiebringelse loves en raisonabel Douceur. Anders Thomsen i Bierbyehusene.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-11-14
Fra Brorupgaards Marker ere bortgaaede, eller paa anden Maade bortkomne: En hielmet blakdraget Koe, En rødgieret Koe med et krumt Horn ned af, og En lille sortgieret Koe. Alle Mkt. B. W. paa den nærmere Side. For meddeelt Underretning om, hvor en eller flere kunde afhentes, betales en raisonebel Douceur af Willerup. Brorupgaard den 10de November 1816.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-11-14
Onsdagen den 20de November førstkommende, om Formiddagen Klokken 10, bliver foretaget 1ste Auction over Gaarden No. 35 paa Sorøe Kiøbsteds Torv, afgangne Pastor Hegelunds Stervboe tilhørende, bestaaende af 11 Fag til Torvet, Muur= og Bindingsværk med Tegltag, og 2 Fag Baghuus med tilhørende Gaards- og Haugeplads samt Græsningsret. Anden Auction holdes den 27de November og tredie og sidste Auction den 4de December, om Formiddagen Klokken 10. Conditionerne ere til Eftersyn paa mit Comptoir. Sorøe den 7de November 1816. Møller.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-11-14
Hos Bogtrykker Maguus er indlagt til Salg: 4de Deel af Ludvig Holbergt udvalgte Skrifter; indeholdende: Om Holberg, af Prof. J. Sneedorfs 32 Brev, Den pantsatte Bondedreng, Over den pantsatte Bondedreng, Det lykkelige Skibbrud, Over det lykkelige Skibbrud, Erasmus Montanus.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-11-14
Over Erasmus Montanus, Pernilles korte Frøkenstans, Over Pernilles korte Frøkenstand, De usynlige, Over de usynlige, Den Stundesløse, Over den Stundesløse, Den honette Ambition, Over den honette Ambition.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-11-15
2. Aarg. No. 138. vi 8 t i for Kjøbtæder. Korsøer, Kallundborg, Holbek, Slagelse, Sorøe, Ringsted, Vordingborg og deres Omegne. Nykjøbing, Restved, Skjelskjør, Trykt ogforlagt af Peter Magnus. Redigeret af Pastor og Ridder Bastholm. Slagelse, Fredagen den 15de November 1816. Med Kongl. allernaadigst Tilladelse, at forsendes med Brevposten til Dannemark og Hertugdømmene.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-11-15
Oversigt. af Dagens udenlandske Nyheder.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-11-15
(Fortsat). Næsten hele Tydskland befinder sig i Aar i en lidende Tilstand, deels som en Følge af Krigen, og deels som en Følge af dette Aars Misvært, Et af de Lande, hvor man især klager over de slette Tider, er Hessen. Efteraarsmessen i Cassel var elendig, thi Folk har ingen Penge; Nøden er større nu, end i Krigens Tid. Jngen Præst maae vi en Person af Civil eller Militair=Etaten, med mindre han giver den Tilstaaelse fra sig, at hans Enke, i Tilfælde af hans Død, ikke vil forlange nogen Pension. Levnetsmidlerne ere høist dyre, og Brændsel næsten ikke at faae i Cassel Jngen maae om Aftenen efter Klokken er 11 gaae uden Lygte paa Gaden, og det under Mulkt, da det falder for kostbart for Regieringen at vedlige holde Gadeoplysningen hele Natten over. – Jingen tydsk Stat foraarsager Mængden af den circulerende Papiirsmynt større Forlegenheder end i Østerrige; vel ere 30 Millioner Gylden i Papiir, penge tilintetgjorte, men Mistilliden vedvarer dog ligefuldt, som især faaes af den store Trængsel, som fandt Sted ved Banken, da den begyndte at indvexle Sedlerne, og hvorfor man blev nødt til at standse dermed. Keiseren har derpaa, den 29de Octbr., udstædet et Finance-Patent, angaaende: at et frivilligt Laan skal aabnes, som skal giøres saavel i Statspapirer, som i Bankosedler, og som skal tiene til, efterhaanden at inddrage og formindske den omløbende Papiirsmasse, da de indskudte Papiirspenge ikke skulle videre sættes i Omløb. – Naar Parlementet aabnes ved næste Aars Begyndelse, saa vil det blive først ret opklart, hvorledes det egentlig forholder sig med Englands Financer, og om Freden skaffer i denne Henseende dette Rige væsentlige Fordeele eller ikke. J enhver Stats Financevæsen maae man skille dets Penge Cours og dets Statspapirers Værd fra hinanden; den første herver paa Statens Over- eller Under Ballance i Handelen, den sidste paa Storheden af Statens Gield og Midlerne til at afbetale den.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-11-15
Sachsen har man anstillet nye Forsøg med at kaste Brandraketter og Bomber. J Wien har man ligeledes gjort Forsøg med de Congreviske Raketter, som man der har bragt til en stor Fuldkommenhed.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-11-15
Sir William Congreve skal forresten selv drive den store Konst, at slaae Mennesker ihiel, stedse videre, og Herrerne i det engelske Admiralitet reiste for nogen Tid siden til Woolwich, for at bivaane nogle Forsøg med nogle nye Opfindelser af litaire Operationer. denne uforglemmelige Mand til at forbedre de miJ Mangel af Krig sukker, om ikke Menneskeslægten, saa dog enkelte Mennesker, under andre Ulykker. J England, hvor det er en Folkeforlystelse, at see Haner slaaes og Mennesker bares med hinanden, har nylig to Baxere saaledes mishandlet hinanden, at den ene blev dræbt, men da denne Maade, at slaae sin Næste ihiel paa, ansees for honet, saa slipper Morderen med to Maaneders Arrest. – J det lærde Gottingen ere i eet Halvaar 4 Studentere dræbte i Dueller, og Videnskabernes Dyrkere ere ikke blevne saa opklarede, at de kunne dæmpe deres Lidenskaber og lade Fornuften raade. (Man har ved de Stridigheder, som forefalde imellem de Studerende paa dette Univertet, bemerket, at de Studerende, som ere fra det egentlige Rusland, og de som ere fra de tydske Provindser, som høre Rusland til, kunne slet ikke forliges.) – J det gudfrygtige Jtalien sees en Geistlig, ved Navn Barzoni, at dræbe sin Velgiører, en gammel Præst paa 90 Aar; hans gamle Pige paa 80 Aar, og en Dreng paa 12 Aar. Man har indført Guillotinen paa ny, for at henrette dette Uhyre. – J Constantinopel, hvor man har de vilde Janitscharer mistænkt for en hemmelig Misfornøielse og for at pønse paa Ondt, afløser den ene Jldebrand den anden; den sidste traf eller hans Gemalindes Boelig, og man siger, at Storherrens Sommerpalais, ødelagte hans Harem, hans yngste Datter skal være omkommet i Luerne. Naar man undtager denne sidste Omstændighed saa har Jlden anrettet en større Skade i England, hvori Hertugen af Rutlands Slot Belvoir=Castle er opbrændt, hvis Værdie anslaaes til 120,000 Pund Sterl., og hvorved en kostbar Maleriesamling blev ødelagt. (Fortsættes.)