JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1811-11-11
Proclama. J Følge Plakaten af 26de October 1792, indkaldes herved med 12 Uges Varsel alle de, som maatte har noget at fordre udi Stervboet efter for længst ved Døden atvarene Nicolas Christaa FedlaanSogneprak i Conder, Onsid Randers Amt, for at anmelde og bevise deres Fordringer. elgeledes indrartled Stervboets Debitorer for at erlægge dets Tilgodehavende, og de respeklive Arvinger for at bevise deres Arveret, til hvilken Ende en Skiftesamling i Boet foretages der paa Raadstuen den 20de Februar 1812, Eftermiddag Kl. 2 slet. Marlager, den 24de Okiøber 1811. Jensen. constitueret Herredsfored s. Kongelige Majestæt har under 1ste denne Maaned allernaadigst forØ unde mig en Bevilling af følgende Jndhold: i Frederik den Slette af Guds Naade Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug udi Slesvig, Holsten, Stormarn, Dytmarsken og Oldenborg; giøre vitterligt : At Vi, efter Johan Senniamin Rosowrky. Ralmentsqvarteermester ved dende Livteriment Vor Kongelige Residentsstad Kiøbenhavn, hans herom allerunderdanigst giørte Ansøgning og Begiering, allernaadigst have broliget og tilladt, saa og dermed bevilge og tillade, at han ved Proklama sub poena præclud & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel : den danske Statstidende, Addresse Contoirets Efterretninger, samt den Altonaiske Merkur, 3de Gange ener hinanden maae indkalde alle dem som formene sig at have noget at fordre hos ham, med deres Paastand at fremkomme, og saadant deres havende Kra inden foreskrevne Tids Forløb for dem at anmelde og beviisliggiøre; dog Umyndiges Tiltale i Fremten efter Forordningen 20de havenar 1717 forbeholder ; og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig, som om var skeet ved Proclama efter konen; dog kal denne Vor allernaadigste Bevilling Ørd til andet indføres i fornævnte offentlige Tidender samt læses for Vor Lands Overret samt Hør= og Staderet i Kiøbenhavn. Hvorifter de Vedkommende saa allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Glørt i Vor Kongel. Restrentsstad Kiøbenhavn, den 1ste November 1811. Under Vort Kongelige Segl. (L. & R.) Efter Hs. Kongelige Majestæts allernaadigste Befaling. Kaas. Coll. Knudsen. Allow. Konrad. Berner. Lassen. Hansen, I Kraft af foranførte Bevilling, som skal vorde læst i den Kongel. Land Over= samt Hof- og Staderet, indkaldes herved, sub poena præclum en perpetui silentii. med Aar og Dags Bassel, 3de Gange efter hinanden i den danne Statstidende, Addresse Contoirets Efterretninger samt den Altonaiske Merkur, alle be som formene sig at have noget at fordre hos mig, af hvad Beskaffenhes som det end maatte være, og haarfra det maatte hidrøre, Jntet i nogen Maare undtagen, med saadant deres forment tre havende Krav inden for skrevne Ten forlad for mig at gamtide og beviisliggiøre. Kiøbenhavn, den 5te November 1811. J. B. Rosewsky, Regimentsqvarteermester ved det danske Lorermat, ovende i Kronprindsensgade No. 32.
Berlingske Tidende, 1811-11-11
Forpagtning. ver paa Contoiret, opbuden til Bortforpagtning Passage Pengenes høverdagen den 16de November Kl. 12 bliver ved Auktion, som holdes og alt efter de Conditioner, som paa Auktionsstedet bekiendtgiøres, og for p. Oppebørsel af Sommen No. 1 ved Vibenshuus paa Fredensborg Landevei, og inden kunne erfares her sammesteds. Kiøbenhavns Amtsue, den 4de November 1811. Bierg.
Berlingske Tidende, 1811-11-11
Auctioner. Ø mand Nicolay Lorenz Witzkes Boes Gaard Nr. 119, 120 og 121 berJerved bekiendtgiøres at offentlig Auction foretages over afdøde Kiøb. 9 i Byen, første Gang den 11te, anden Gang den 18de og tredie Gang den 15de November dette Aar om Formiddagen Kl. 11. Bemeldte Gaard bestaar af: a) Et Forhuus 14 Fag, 2 Loft høi og Grundmuur. b) Et Sidehuus 7 Fag Muur og Ege Bindingsværk. c) Et Baghuus 13 skag Muur og Bindingsværk. I Gaarden er et betydeligt Brændeviinsværk, som ved Auctionen vil blive opraabt samlet med Gaarden og tillige særskilt; bestaaende af en Kobber tønde, hvori en Kobber Svalemaskine, en Klørekiedel paa 6 Tønders SterBrændeviinskiedel paa 8 Tønders Størrelse med faf Dække, Hat og Svalerelse med fast Dække, Hat og Svaletønde, hvori en Kobber Maskine, 8 Eege Mæskekar med Jernbaand, en Kobber Bryggerkiedel paa 2 TøndersBryggekar med videre. Gaarden, som Kiøberen strax efter Auktionen Størrelse, et Støbekar paa 30 Tønders Størrelse med Jernbaand og 4 kan tiltræde, er i Brandkassen assureret for 10280 Rdlr., de øvrige Conditioner skulle nærmere ved Auktionen vorde bekiendtgjorte. Wile, den 27de October 1811. Dahl, Auktions Direktur. Mandagen den 18de November førstkommende, om Formiddagen Kl. 9, Ve bliver i følge det kongelige General-Commissariats Collegii Ordre, paa Hirschholm ved offentlig Auktion bortsoles endeel Sengeklæder bestaaende af Dyner, Puder og Lagener. V. det Fridrichsborgske Distrikt ved offentlig Auction, udi bemeldte Vandagen den 18de November, Kl. 10 om Formiddagen, bliver paa Amts Tinghuus, bortsolgt: a) Endeel opskovet Bøge og Elle Hjul- og Gavntræe i Klodser. 1) Endeel Egetræer paa Røden. 4) Nogle gamle Vindsælder, samt nogle Favne opskovet Trøiske3) Endeel Kosterlie. Brænde. Vedkommende Skovfogder i Kassehuus, Præstesaugehuus og Porthuus, 5) Endeel gammelt Skovnings Værktøi. foreviser det Sælgende 8 Dage forinden Auctionen. Herløv, den 8de November 1811. Sarauw. 1 og under sammes Overværelse, bliver Onsdagen den 20de Efter Foranstaltning af det franske Keiserlige Consulat Contoir November förstkommende, ved offentlig Auction i Huset No 249 i store Kongensgade, om Formiddagen Kl. 10, bortsolgt : følgende af den franske Kager=Logger la Minnte No. 2, Capitain Symon P. Spyne hertil opbragte og af den keiserlige Priieret i Paris condemmerte Ladninger, nemlig : 4) Hele Ladningen af Skonnert Skibet Hero, Capitain HenryBlackler, bestaaende i : 57 Fadde og ) fiin Caffen 34 Terceer ) 42 Baller Bomuld. I Kaffe Indigo. er b) Af Brigskibet Racius, Capitain Benjamin Landers LadEt Partie Campeschetræe. ning fölgende, nemlig : 17 Baller Bomuld. Hvorover de trykte Fortegnelser faaet 14 Dage og Prøverne af 3 Kister Tvist. Varene forevises 4 Dage forinden Auctionen hos S. T. Hr. Ban que Directeur Prætorius og hos undertegnede Mægler N. Schjött.
Berlingske Tidende, 1811-11-11
Torsdagen den 21de November, om Formiddagen Kl. 10 Slet, bortsælges ved offentlig Auktion paa Prokurator Beyers Contoir ved Vestervold No. 206, for et Stervboes Regning : Circa 10 Stkr. Gulduhre, tildeels med Perler og Emaille, samt 12 Stkr. Gulddaaser, hvoraf nogle ere emaillerede og beGuldklæder, Nøgler og Signeter. Disse Ting ere nye og moderne, samt udmærket skiønt forarbeidede satte med Perler. Auctionen, og Tingene forevises sammesteds for de Lysthavende, næst Trykte Fortegnelser derover kan faaes paa Auktionsstedet 8te Dags for Dag for Auctionens Holdelse, om Formiddagen fra Kl. 9 til 12. V. Kongelige Porcellainfabrikkens Gaard Nr. 3 paa store Kiøb Mandagen den 25de November og følgende Dage, bliver i den og hvidt, Bord, Kaffe= og Theetøi, samt broged malede Vaser a magergade holdet Auction over en Deel Kiøbenhavns Porcellain blaa Figurer med adskilligt mere; hvorover de trykte Fortegnelser kan bekommes nogle Dage før Auctionen paa Contoiret imod 4 s. Stykke, gazinet af blaat og hvidt Porcellain aabnes Mandagen den 2den Dem til Fabrikkens Enkekasse; og bekiendtgiøres tillige, at Udsælget fra M. der efter en paa Contoiret og Magazinet opslaget trykt Priiscourant. over den der værende betydelige Ind- og Udboe, som til de Høistbydende hos Vi dring af Boepæl holdet offentlig Auction paa Løvenholm ved RandHaandagen den 25de November og følgende Dage bliver formedelst Foraasælges paa fordeelagtige Conditioner, der paa Auctionsstedet bekiendtgiøre de sælgende Effetter bestaaer af Roderne fore Speile, Mahoni Sophair, Stole og Borde, Sengesteder med Omhænge og Sengeklæder, Kobber, Ting, Ret sing, Porcellain og Steentøi, Kiøkkentøi, Brygge= og Bager, Redskader, Vogne, Ride- og Kjøretøi, Smede, og Haveredskaber m. m., som de uddeelte Cataloger, der forefindes paa offentlige Steder i de flere danske Kiøbstæder omstændelig udviser. Auktionen begynder hver formiddag Kl. 10 bestemt, og Catalogen følger nøiagtig. Branddirecteur Dinesen i Raa ders og Forralter Nørager ved Løvenhom modtager Commissioner mod de stemte Priser for enhver det forlanger. Randers, den 7de October 1811. Stadeldt. Tirsdagen den 26de November fortkommende, Formiddag N. 9, ladet C. Hr. Jsenkræmmer Hansen i sit Huus No. 1 paa Hiørnet af Nørregade og Klædeboderne, formedelst anden Bestemmelse ved Auktion bortsælge et Partie gode og vesconditionerede Jsenkramvare af forskjellige Sortimenter, over hvilke Cataloger blive at erholde 3 Dage forinden Auktionen, saavel paa Auktionsstedet som hos Prokurator Wilse, boende i store Kannikestræde Nr. 31.
Berlingske Tidende, 1811-11-15
Udenlandske Efterretninger. Paris, den 2den November. Man troer ikke at Deres Keiserl. Majestæter komme tilbage til Puris før midt i denne Maaned.
Berlingske Tidende, 1811-11-15
Moniteuren indeholder Følgende: Palaiet St. Lod, den 28de October. Den 23de bivaanede Deres K. Majestater det hollandske Skuespil. Man ger Tragoedien Phedra. Keiseren bevilgede Madame Wautier 3derne, det Amsterdamske Theaters første Actrice, en Pension af 2000 Fr.
Berlingske Tidende, 1811-11-15
Den 24de reiste D. M. fra Amsterdam til Harlem, hvor Keiseren, besaae den plysicalske Cabinet. Samme Dag besøgde Hs. Majestæt Sluserne ved Catwyk og Lysen, samt Havnen ved Schereningen, Om Aftenen indtraf D. M. i Haag, hvor den Keiserl. Ret, Departe, mentet, Stadens og Universiterets Autori eter havde Audients. Nøste Dag afreiste D. M. til Delft og derfra til Rotterdam, hvor de overn tiede. Den 27de efreiste de til Slottet Loo. Jmorges ef gik Keiseren til Zwolle, Ysselmundingernes Departement, hvor Hs. Majestæt vilde holde Revile over en Division Infanterie, som campereved denne Stad.
Berlingske Tidende, 1811-11-15
Ved et Decret, dat. Rotterdam den 26de October, er Staden Heagoptaget blandt de gode Stæder, hvis Mairer have Ret til at bivaane Keiserkroningen.
Berlingske Tidende, 1811-11-15
Der tales om, at den 19de Division skal forlægges til Utrecht. Hs. Majestæt har befalet, at der paa Sletten ved Zeist skal opføres grundmurede Casserner for 12000 Mand Jnfanterie og 4000 Mand Cavallerie. Ulrichts og overhovedet hele Hollands Jndvaanere vide at paa skiønne Fordelene af denne Foranstaltning. Jndtil disse store Anlæere fuldende, har Hs. Majestæt befalet, til Lettelse for Jndvaanerne, at alle Tropperne skulle indqvarteres i Caserner i Utrecht, Warken og Amerssørt.
Berlingske Tidende, 1811-11-15
Den 4de Rovember. J Palaiet Fontaineblau ere nu alle Anstalter gjorte til at imodtage Deres Majestæter. Hs. Excill Finantsministeren er igien ankommen hertil. Marine ministeren passerede den 28de October igiennem Antverpen for at vende i tilbage til Paris.
Berlingske Tidende, 1811-11-15
Ved et Decret af 23de October har Keiseren udnævnt Viceadmiral Truguet, Marinepræfect i Triest, til Storofficeer a Æreslegioner, og Hr. von Brien, Maire i Amsterdam, samt Hr. Voure, Directør for Skatkammeret i Holland, til Rigsbaroner. Parises Handelstrituaet skal installeres næstkommende Mandag.
Berlingske Tidende, 1811-11-15
De sidste Breve fra Messina melde, at denne Stad i 4 Dage har havt 13 Gange Jordskielv.
Berlingske Tidende, 1811-11-15
Fra Wien meldes, at Fyrsten af Schmatemberg er i Begreb med at vende tilbage til sin Gesandtskabspost i Paris. Den 6te Rovember. Dagsmoniteuren indeholder Følgende: Den 29de f. M. vendte D. M. tilbage over Deventer til Slottet i Loo. Den 30te begave de sig over Arnkem til Nymmegen. Den 31te om Morgenen begav Keiseren sig til Wesel; Keiserinden tog Natiqvarteer i Düsseldo ff.
Berlingske Tidende, 1811-11-15
Hr. Russel, de Forenede Staters forhenværende Chargede Affaires i Frankrig, afreiste den 2den dennes til Engelland, for der at beklæde, de samme Fuuctioner hos den brittiske Regiering. Aftenen før hans Afreise gave alle hans i Parit sig befindende Landsmænd, 60 i Tølle, ham er meget skiøn Fete, hvorved Hs. Excell. Hr. Barlow, de Foreenede Staters Ambassadeur ved det Keiserl. Hof i Frankrig, og andre fornemme Personer vare tilslæde.
Berlingske Tidende, 1811-11-15
Hs. M. Keiseren har befalet at der paa Bierget Cenis skal opføres Stalde, der kunne rumme 250 Heste.
Berlingske Tidende, 1811-11-15
Amsterdom, den 5te November. Hs. Majestæt Keiseren har begget at bevilge en Sum af 30,000 Fr. til Bedste for de Fattige i denne Sted.
Berlingske Tidende, 1811-11-15
Et Dekret af 22de October bestemmer at elle Capitalier, der udbeHelles af Capitiernes, Abbediernes og om jydske Ordens Medlemmer i Holland, skulle consolider 4 med 5 Proceuis Renter. Jndkomsterne af tisse Capitiers Godser tilhøre Staten, fra 27de Februari 1811. 2de Personer, der skulle have Skadesløsholdelse, nyde Renterne fra samme Tid.
Berlingske Tidende, 1811-11-15
Brüssel, den 31te October. Deres Majestæter begive sig den 1ste dennes fra Nymwigen over Grave til Wesel, hvor de forblive den 2der.
Berlingske Tidende, 1811-11-15
Dasseldorf, den 30 October. Hs. Excellence Hertugen af Bassen, Minister for de udenlandske Anliggender, er ankommen hertil.
Berlingske Tidende, 1811-11-15
Efter Breve fra Lüttich havde man ogsaa der gjort alle mulige Anstalter til deres Majestæters Jmodtagelse.
Berlingske Tidende, 1811-11-15
- Siden Mai 1811 har den engelske Regiering adopteret et Slags Pensionering for de Soldater af dens Landarme, som ved deres Saar og Sygdomme ere blevne utienstrygtige. Militairpersoner, der have tient 20 og 30 Aar, ere bedækkede med Saar og høre til Provindser, som, før den Revolution der forandrede Fastlandsystemmet, stode under Engellands Herredømme eller paa anden Maade vare komne i Storbrittanniens Tieneste, erklæres udygtige til længere at udholde Krigens Besværligheder og udstryges af Listerne ; og istedet for Pension a. tilstilles bisse gamle udtiente Soldater een Gang for alle 36 Franker. Med Sex og Tredive Franker og bedækkede med Pialter af gamle røde Uniformer, bringes disse Ulykkelige i hundredital til Helgoland. Herfra søge dristige Capitainer, naar det er godt Veir, og man veed at ingen Franske befinde sig paa de til det forrige Ostfriestland, stødende Øer, ved Hielp af Natten at kaste dem i Land paa de øde Landstrækninger imellem Langerong og Baltrum. Ved denne Landing drukne mange; andre omkomme i Moradserne, og Resten, klempende med Døden af Hunge, falde glade vores Politie eller Militairposterne i Hænde.
Berlingske Tidende, 1811-11-15
Hs. Majestæt Keiseren har udnævnt en Commission til at decidere at vig. Uter ligaa Skjebne. som stadfæste det ovenanførte. Disse Ugers Vidne Kier Aarinetthaanden bekiendtgiøres. Jkke bedre end Regieringen handle Mæglerne i Harwik, Gravtsaand, og London. De kappes om at opspørge Personer, der ønske at komme til Fastlandet, indbilde dem, at de see sig istand til at opfylde deres Ønske, og naar de have ført dem Hollands Kyst paa 1 Par Lieurs nær, aabenbare de dem først hvad Fare de gaae imøde, afsætte dem i Moradserne eller paa Spidsen af et Sandrev, og overlade dem saa til deres egen Skjebne. De Engelske beholde sædvanlig Baaagen og Passagererne omkomme som oftest. Politiebureauet i Amsterdam har Beviis nok hænde derfor, og atter imorges meldtes fra Zandoort, at 5 Liig af Passagerer vare drevne i Land, og at blot den 6te halvdød havde naaet Strandbredden. Det samme skeete i forrige Uge. De fleste af disse ulykkelige Offert vare oldenburgske Søemænd, som vilde hiem til deres Fædreland.
Berlingske Tidende, 1811-11-15
Amsterdam, den 7de Nov. Man kan med det første vente at see adskillige Lister paa ulykkelige Personer, som, efterat være afskedigede i Engelland, have maattet friste den grusomme Skjebne, hvorom ovenfor er fortalt; disse Lister skulle indeholde Personernes Navne og Alder, de Felttoge de have gjort for Engelland, de Saar de have faaet i samme, og i hvad Tilstand de ere komne tilbage. følgende er en Model af den Afskeed og det Reisepas, der meddeles en saadan Soldat : Vi Gjorg den Tredie a. Da Jacob Priser, født i Osterwitz i Polen, 31 Aar gammel, uden Profession, af catholsk Religion, har tient i 7 Aar i Engelland i det 66de Regiments 6te Bataillon, og i Regimentet opført sig som en god Soldet, samt i ethvert Feldttog bevises sig som en brav Soldat; saa bevilge Vi ham, ifølge hans Tieneste, den Sum 1 Pd. 8 Sk. St., med Tilladelse at vende tilbage til sit Fadreland. Thi byde og befale Vi alle militaire og borgerlige Autoriteter i Var Lande, og indbyde alle fremmede Regieringer at lade ham frit passere, og i Nødsfald at bevise ham al Hielp. Givet atDemmington, den 30te August 1811. Meshelm, Oberstl.
Berlingske Tidende, 1811-11-15
Den 7de Nov. Ved et Decret af 25de October har Hs. M. Keiseren udnævnt 11 Herrer til Riddere af Æreslegionen. Zulderseld paa tementets Præer, uddeelte igaar Decorationerne i Præsecturhotellet.
Berlingske Tidende, 1811-11-15
Utrecht, den 28de October. For Keiseren mønstrede Tropperne imellem dette og Amerssort holdt han Specielr ve over det spanske Regiment Joseph Napoleon, som staaer i fransk Sold. Hs. M. modtoges med tusindfold Glædesraad. Han talede spansk med adskillig Soldater, vet meget vil tilfreds med disse Troppers Holding, og gjorde betydelige Fortremmelser. 3wolle, den 31te October. J Mandags Aftes Kl. 5 havde vi den Lykke at fre Keiseren indtreffe her. I Tirsdens Morges Kl. 8 besaae s. Hs. Majestæt de fornemste Dele af Staden og Voldene, holdt derefter i Revne over de 4 herværende Regimenter, og giorde adskillige Forfremmelser. Kl. 1 Eftermiddag fortsatte Hs. Majestæt Reisen til Deventer. 6 Dasseldorff, den 3die Nov. Jse gaars Kl. 1 1/2 holdt Hs. 3 Majestæt Kriserinden sit Indtog her, under Jndvaanernes Fryderaab, Kanonernes Torden og Klokkernes Ringning. Jgaar Kl. 11 ankom fo Hs. Majestæt Keiseren, hvorved Glædens Juvil fornyedes. Ved 6 Stadsporten overralde Maren Hs. Majestæt Stadens Nøgler. Paa den Tale, som han ved samme Leilighed holdt, svarede Keiseren: "Jeg at antager de Yttringer De foredrager Mig i Deres Borgeres Navn. En Stads Nøgler kunne aldrig glemmes bedre end ved Mine troe Undersaatters Kierlighed." Pragttoget gik igiennem en uoverskuelig Mængde glædesbrukne Borgere og Fremmede til Palaiet. Kl. 5 havde alle Øvrighederne og Geistligheden Audients. Om Aftenen var hele Staden i illumineret.
Berlingske Tidende, 1811-11-15
Siden Hs. Majestæt er ankommen her til Düsseldorff, har han uopbørlig beskjæftiget sig med Landets Bestyrelses Detaiis. Denne faderlige Omhue sikkrer os idel Velgierninger. Vi troe, at Deres Majestæter forblive her til den 6te, og man forsikkrer, at de derefter umiddebar ville vende tilbage til Fortainebleau.
Berlingske Tidende, 1811-11-15
Neapel, den 18de October. J Fredags truede Wesup os med et nyt Udbrud. En tyk Røgstøtte hævede sig af dets Crater, og fra Tid til anden udstrømmede Lava med Frækkeligt Bulder. Alt syntes at forkynde et stort Udbrud. Men til al Lykke er alt igien stille, og den første Skræk har saa sig, endskiøndt vi endnu ikke kunne være saa aldeles rolige.
Berlingske Tidende, 1811-11-15
Forenz, den 19de Okiøber. Conscriptionen her og i Rom Departementet er nu endt. Den fuldførtes i den bedste Orden. De nye Conscriberte ere allerede paa Marschen til deres Bestemmelsested. De glæde sig og ere stole over i at kunne fægte ved Siden af det store Riges Brave. Jkke en eneste er deserteret; ikke en eneste var gienstridig.
Berlingske Tidende, 1811-11-15
Frankfurt, den 30te October. J næste Uge indtræffe de første Transporter af de Colonialvarer fra Magdeburg hertil, der skulle sælges her for fransk Regning. Disse Verer udgiøre ialt 120,000 Centner i 47,000 Collis, hvoriblandt 12000 Baller Bomuld. Til disse Varers Transport fra Magdeburg hertil behøres en Tid af 4 Maaneder. En Deel saavel offentlige som private Bygninger ere satte i Beredskab til at imodtage disse Varer, det skulle bevogtes af det herværende borgerlige Militair. Lombara November.
Berlingske Tidende, 1811-11-15
Den 24de October begave adskillige ingenste Pintscher sig til Visdag og angrebe den franske Station ved Øen Borcum; men de franske Kanoner nødte dem snart til at retirere og søge rum Søe. 3 Brigger og en fiendtlig Kutter, som lagt for Anker i Øst-Em gik under Stil, da de hørte Kanontordenen, stødte igien til Pinischerre, og styrede med dem ad Sørn til.
Berlingske Tidende, 1811-11-15
Endnu samme Dag vendte disse Brigger og Kuttere tilbage til Øst Ems, 2 andre Brigger saae for Anker østen for Øen Juyst og 2 andre store Skibe, formodenlig Fregatter, laae længer ude i Søen.
Berlingske Tidende, 1811-11-15
Den 25de gik Contreadmiral i Hermite under Seil med 6 Kanon. chalvpper mod de 3 første Brigger og Kuttere. Disse Skibe lettede strer Anker og seilede ud i rum Søe. De 6 Kanonchalupper vedbleve i derefter hele Dagen at krydse for at holde Øie med Fienden, og begave sig derpaa om Aftenen tilbage til deres Ankerplads.
Berlingske Tidende, 1811-11-15
Den 9de November. J Onsdags blev en fremmed Skipper skudt paa heil. Geist-Marken. Han skal have gjort sig et Haandværk af at oversætte Reisende til Helgoland, der agtede sig til Engelland, Hans Karl maatte være tilstæde ved Henrettelsen, hvormed han blev benaadet.
Berlingske Tidende, 1811-11-15
London, den 22de October. De Negere, som fandtes ombord paa de portugisiske Skibe, der beskiæftige sig med Slavehandel, bruges nu ved den Kongelige Marine. Man seer allerede mange af dem anbragte paa Plymuths Verfter. I Liverpool er en vis Wingstorff arrestere, som vilde udføre Maskiner til Bomuldspind til Amerika.
Berlingske Tidende, 1811-11-15
Generalmajor Robert MFartene er udnævnt til Chef for vor Generalstab i Siciim, hvorhen han afgaaer i disse Dage. En Skrivelse fra St. Doming indeholder følgende om Fristoph. "Den heftigste og modigste Fiende Engelland har i denne Deel af Veden, er denne Konge af Hayti. Opbragt, uden Grundsætninger ar gierrig, har han i Sinde, saasnart Pechions og Rigands Betvingelse tillader ham det, ved Emissairer at udbrede Oprørsenden blandt alle Slaverne i vore vestlige Colonier. Saasnart han har forskaffet dem, Midler til at giøre sig uafhængige, vil han forene Øerne, der da skulle udgiøre en Ligur under hans Beskyttelse. Han kiender Coloniernes Befolkning, Militairmeer. Tilflugtskilder a. meget godt. Hans Actraar efter at forskaffe sig en respectabel Søemagt er det aneste det ber er ham til et skiule sit Hud mod Engellænderne. Hans Hofmænd smeere ham med den Tilel: Afrikanernes Hævner. De troe at hans Rige, om faa Aar vil bestaae af alle Nabor Øer. Jeg kan selv et andet and finde det sen synligt, at han vil vorde Engellænderne en lige saa farlig Fiende i Vestindien, som Tippe-Sais var dem i Ostindien. de 25de October. J Dag bleve Kanonerne i Parken og i Towe lønnede, fordi det var Hs. Majestæts Kronningsdag Nr. Thornion er afreist til Østersøen. Hensigten med hans Gan delse og hvad Sted han er bestemt til, er ubekiendt.
Berlingske Tidende, 1811-11-15
Admiral Sanmaretes Flaade befandt sig den 7de dennes i den bedste Forfatning paa Gothenborgs Rhed; den bestod af følgende 6 Linieskibe, Victorv paa 100 Kanoner, Admiral Saumarez; Vigo 74. Contraadmiral Dixon; Drerdnought 98, Cressy 74. Ardent 64, Dictator 64, Fregatten Creteent og Briggerne Eredus, Grashopper, de Censeur og beEn Skrivelse fra Messina af 1ste August melder, at man med de første ster en Revolution i denne Stad imode. Forket er i høieste Grad opbragt mod Engellanderne. Gesetta Britanica er, efter Regieringens Befaling, forbuden, og Trykkeren Giovanni Boholarresteret.
Berlingske Tidende, 1811-11-15
Den 2den October har en heftig Storm anrettet stor Skade paa Søra ved Lissabon. 3 Regimenter og nogle Afdelinger af 4 lette Dragonregimenter, som nu ere i Portugel, have faaet Ordre at indskib sig til Engelland, fo at recrutere. Til adskillige Regimenter i Vestindien afgaae Forstærninger.
Berlingske Tidende, 1811-11-15
Fra Lissabon skrives den 8de dennes : Jfølge Efterretninger fra Alicante, ankomme sammesteds mangfoldige Officerer fra Arm en i Catlonien. Catalonierne ville ikke meere vide af nogen saadan Armee er sige, som den de nyligen have seet tilintetgjort. De Skibe af Escadren for Vittingen, som vare vendte tilbage i Dagerne, have faaet Ordre strax at vende tilbage til deres Station. Grampus paa 50 Kanoner skal afgaae fra Portsmouth til Syden, rica. De Commissairer, der ere udnævnte til at mægle imellem Sp. nien og dets Colonier i America, skulle afgaae med dette Skib.