JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1792-01-06
J allerunderdanigst Medhold af den mig allernaadigst forundte Kongel. Bevilling af 23de Decbr. 1791, indkaldes herved lub pæna præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, saavel i de Berlingske Tidender og den Altonaiske Mercur, som i Adresse=Contoirets Efterretninger og Christiania Jntelligenz Blade, alle de, som formene, hos mig at have noget at fordre, af hvad Navn det end maatte være, saadant for mig at anmelde og beviisliggiøre, inden stipulerede Aar og Dag; i andet Fald bliver Udeblivendes formeentlige Prætentioner, efter allerhøystbemelte Bevillings Forskrift, præseriberet. Birke i Hedemarkens Amt ved Christiania, i Norge, den 3die Januarii 1792. Hans Schjermann, Sørenskriver over Sølver og Ondalen. J Følge Hs. Majestæts allernaadigste Bevilling de Dato, 16de hujus, indkaldes herved sub pæna præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, alle og enhver, som formene sig at have nogen Slags Fordring udi Kiøbmand Peder Her fordi af Moss, hans Opbudsboe, intet i nogen Maade undtagen, dermed at melde sig hos os, som Opluds=Commissarier i Boet, der udi Moss, og deres Fordringer beviisliggiøre. Moss, den 24de December 1791. Th. C. Fleischer, J. Tandberg, General Auditeur og Told=Procu. Sorenskriver i Mosreur, samt Raadmand udi Moss. Fogderie. J Følge Kongel, allernaadigst Bevilling, dateret 16de Decbr. sidstafvigte, og læst i Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret den 19de Dito, blive herved sub pæna præclut & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, indkaldet den her i Staden boende Modehandler Frantz Kotts Fallitboes Creditorer, at møde for os udi fornævnte Hof= og Stads Rets Skifte=Commission, anden berørte Tids Forløb med Anmeldelser og Beviser om deres Fordringer; udenliver nogen over den foreskrevne Tid, da tilregne de sig selv Tabet derved. Kiøbenhavns Hof= og StadsRets Skifte=Commission, den 28de December 1791. Stendrup. Rothe. Bechmann.
Berlingske Tidende, 1792-01-06
J Følge Hans Kongel. Majests, allernaadigst Bevilling af 9de Decbr. sidst, som den 19de f. Mer bleven læst i Kiøbenhavns Hof= og Stads Ret, indkaldes herved med Aar og Dags Varsel, lub pæna præclusi & perpetui silentii, alle de som formene sig at have nogen Fordring til Kiøbmand og Viinhandler Claus, Plums Opbudsboe, dermed at melde sig inden forskrevne TidsForløb for os undertegnede, som allernaadigst bevilgede Commissarier i fornævnte Boe, Kiøbenhavn, den 28de Decbr. 1791. F. Horn. G. L. Becher, Assessor i Hof= og Stads Retten. Grosserer.
Berlingske Tidende, 1792-01-06
Hans Kongel. Majestæt har under 20de April d. A. allermaadigst resolveret saaledes : Ved Resolition af 20de f. M. har der allernaadigst bel ger Hr. Majestæt, paa det Kongel. Vestindiske, Guineiske Rente= og General Toldkammers For stilling, at Gromstans Beboere under Arendahls Told=District, kasse og Lade Friehed for Vahrer fra og til indenlandske Steder, mod at Lasningen og Indladningen, inden de foretages anmeldes for den i Cromstad ansatte Foldbetient, og efter at ham at være attesteret, angives ved Arendahls Toldsted, tilRigtighedernes Eilæggelse af Skib og Vahre." Denne aller naa ligste Resoluian, bliver herved til enhvers Efterretning : offentlig bekiendtgiør, og alle respective Handlende i Danne mark, Norge og Provindserne indbudne, med deres danske Froducter af Korn og Fedevare &e her til Forhandling er indandelig da manei allene lover Afsætning, men endog tillige Vedkommende den meest reedeligste Behandling. Cromstaaden 13de December 1791. Samtlige Indvaanere. Den, for noget meer end et Aar siden, sig i Handelsver, der paa Stedet etavlerede Sr. Henrich Holtenberg, har under 1ste f. Merklæret og overgivet sit Boe, som Fallit, hvilket da strax er taget under lovlig Betryggelse af os som Stedets competente Skifteforvaltere, deels igjennem Forseglinger, og deels derpaa fulgte daglig Registering og Vurdering, samt Auction som begyndt den 22de f. M., og den 6te hujus sluttet. Dette foruden andet behørigt Avertissement i de norske Jntelligensblade, samt lovlig Proclama ved Hjem= og Laugtings Retten bliver 3de hinanden paafølgende Gange herved bekiendtgjort til alle Vedkommendes saavel Debi, som Creditorers Efterretning: da enhver som maatte have noget at erindre eller frembringe anmodes dermed at melde dennem jo før jobedre, da de kan forsikre sig at vederfares lovbydende Ret efter Bevisernes og Boets befindende Omstændigheder. Moss, den 7de December 1791, Paa egne og Raadmand S. T. Hr. GeneralAuditeur Fleischers Vegne, som hans Svagheds Forfald tillige constitueret Magistrat, J. Debes. A. S. Ved Skiftet efter afgangne Jacob Erichsen Nedre. Hvam i Flesberg Præstegield, Nummedals og Sandsverds Sorenskriverie og Aggershuus Stift i Norge, passeret 1ste Julii 1791, har denne Jacob Hvams 2 Brodersønner Jacob Olsen, og Erich Olsen, som for 20 Aar siden skal være bortreist til fremmede Lande, arvet hver 187 Rdlr. 55 s.; thi indkaldes med den i norske Lovs 5 B. 2 Cap. 4 Art. befalede Varsel, disse Ja ob Olsen og Erich Olsen at indfinde sig inden Aar og Dag hos undertegnede Stedets Sorenskriver, for at modtage sine Arve Lodder, som i Mangel deraf maae deponeres i Hs. Majestæts Kongens Casse. Kongsberg, den 17de December 1791. Andreas Stubr.
Berlingske Tidende, 1792-01-06
Det Kongel. Oberbergamt paa Kongsberg bekiendtgjorhermed, at Mandagen den 6te Febr. 1792, Formiddagen Kl. 10 Slet bliver i det Kongelige Amthuus paa Bergstaden Kongsberg til offentlig Licitation opbuden, og om antagelige Budskeer den Mindstbydende tilslagen paa det Hoikongelige Rente, kammers nærmere Approbation, efterskrevne til Sole-Værkets Drift fornødne Aaterialier, at leveres i det Kongelige Marerial Huus. 4000 Skpd. Bohr. Jern. 100 Skpd. Stang. Jern. Et Partie dobbelt Nagler. Et Dito enkelte Dito. Stobegods nemlig : Blad og Krum Topper &c., 5000 Sum. Pd. Talg. 10 Tdr. Tran. 160 Tdr. Tiære. 2000 Al. Stopdug. 20 Riis Skyde Papiir. 600 Al. Seildug. 100 Pd. engelsk Pundtlæder. 200 Huder barker Læder. 110 Huler allaneret Læder. 24 Dito smurt ufalser Dito. 2000 Pd. Valraff Læder. 10 Chialdre 4 Fods Slibesteene. Ved Auction at bortse ge nogle Skpd. gl. Tougværk. Thi ville de Lysthavende sig forbemelte Tid og Sted indfinde de, Conditionerne nærmere skal blive bekiendtgjort. (1) De som maatte have noget at fordre udi Stervboet efter afg. Mogens Hansen, der haver faret som Matros med Hukkert Galeasen Damel, indkaldes herved med Tolv Ugers Varsel, at møde udi Kiøbenhavns Hof= og Stads Rets Skifte=Commission, for at anmelde og bevne deres Fordringer; ligeledes indkaldes og den Afdødes Arvinger at melde sig inden den i Loven foreskrevne Tid, med Beviis for deres. Arveret og iagttage deres Tarv under Skiftet.
Berlingske Tidende, 1792-01-06
Ved Proclama, læst i Siellands Landsting den 7de Decbr. 1791 og i Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret den 2den Januarii. 1792, ere Creditorerne i afg. Muurmester Niels Johan Træcher, og Hustrue Karen Hans Datters fælleds Boe, indkaldede at mode hos Copiist Dahl, boende i Gaarden No. 171, i Skidenstrædet. der i Staden, inden 12 Uger fra Proclamatis sidste Bekiendtgiørelses Dato, for at anmelde og beviisliggjøre deres paa Boet, havende Fordringer, da han paa Arvingernes Vegne udbetaler, hvad enhver retmæssig kan have at fordre. a. Den Syvende og sidste Tome af den danske Atlas, eller Hos Mad. C. C. Berling i Pilestræde No. 93 er at bekomme : Beskrivelse over Kongeriget Danmark, indeholdende Bestrivelsen over Hertugdommet Slesvig eller Sønder-Jylland; hvori den nærværende Tilstand, og de historiske Omstændigheder, i dette Hertugdoms Kiøbsteder, Amter, Sogne, Kirker, Slotte og Herregaarde, med videre, findes tilstrekkelig udførte, med fuldstændige Regiftere, over Kiøbstæderne, Sognerne og Herregaarden, ved (S. T.) Hr. Conferenceraad og Amtmand hans de Hofman, Forfatter af dette Verts fierde, femte og slette Tome. Denne Deel, som indeholder 24 Capitler, med et nyt General Kort et Kort over Als, et over Ærrøe og Femmern, et over Danneverk, og desuden 30 Grundtegninger og Prospecter, sælges paa Skrivp. for 5 Rdlr., og paa Trykp. for 5 Rdlr. De Herrer Liebhabere vilde behage, naar de forlange Exemplarer paa Skrivp., at tilkiendegive, enten de vil have dem paa Postpapiir, Hollandsk eller Biekube Papiir, som alle ere til een Priis. Ligeledes er og General Kortet aftrykt for sig selv, som sælges nillumieret for 2 Mk. og illumineret for 2 Mk. 4 s., Korterne over Als, Ærre og Femern, og Danneverk, illumeret Stykket for 1 Mk., og sorte Stykket for 12 s. Sammesteds bekommes ogsaa alle de forrige Tomer af dette Verk, samt de dertil hørende Charter, Prospecter og Grundtegninger, for de sædvanlige Priser, enten under eet, eller stykkeviis.
Berlingske Tidende, 1792-01-09
Constantinopel, den 12te November. Efterretningen og Først Potemkins Død var her gandske tet og har gjort et stærkt Jndtryk. Det tyrkiske Minisom troer, at Undertegnelsen af Freden med Rusland der, torde blive lettet; men mange Græker, som have gjort ne Lykke ved Fyrsten, ere meget bestyrtsede over dette Døds Jmidlertid farer Gouvernementet sort, at sætte den og Armeen i den beste Stand, for ikke at være af gende af sin Fiendes Diserction. - Den vohlske Ambassaet har endnu intet kunnet udrette i Henseende til den imelen Porten og Republiken Pohlen sluttende Handels= og ancetractat. - J forrige Uge ankom her den nye svenske nister, Hr. von Asie, for at afløse Hr. von Heidenstamm. har i Forgaars faaet Ærevagt af Porten. Hr. von Hei som skal med det første have sin Afskede=Audience, og der reise med sin Gemalinde og Familie til sin Svigerfader, i hollandske Consul Hoch vied i Smyrna. - Uagtet den serlige Jnternuntius, Baron Herbert, endnu ikke har de sin første offentlige Andience, saa har han dog allerede 3die været i Conference med Reis=Effendi og nogle andre Mustre. I Gaar ere denne Ministers Gemalinde og Børn maa ankommen hertil. - En Tunesisk Kaper havde ved Mrea borttaget er Venetiansk Skib, og var bleven eens med overen, at give ham frie igien i Smyrna for 9500 Pia Da de kom der, bevæbnede 2 der liggende Slavomiske overe sig med Venctianske Flagge, for at befrie Veneren, og fordrede Tuneseren ud til Kamp. Dette fordarde sammestæds stor Allarm som endelig af den bekiendt Jsaac Bey, blev billagt paa den Maade, at Kopea 9500 Piaster, og for 9 Matrosers Løsladelse endnu 900 Piaster.
Berlingske Tidende, 1792-01-09
London, den 16de December. Den sidst meddeelte Efterretning af et Brev fra en ArtilleOfficeer ved Armeen under General Abercombys Como, om bemeldte Generals Tilbagemarch, bliver mere, omstændelig, end vi ønskede, bekræftet ved en Beretning, som den franske Fregat Thetis; hvilken mod Enden af August Maaned er afgaaet fra Pondicher, og efter en hastig Reise ankommen den 27de f. M. til Brest, har medbragt. Vore Oppositions Tidender lader naturligviis ikke denne Leilighed være ubrugt, for at vende Ministerial-Partiets spidsfindige Anmærkninger, hvorved de søge at giøre bemelde te Brev latterligt, paa en bitter Maade imod det selv Efter det som man erfarer ved Fregatten Thetis, bliver under Maratternes og Nizams Mægling, handlet om en Fred imellem Lord Cornvallis og Tippo, og man haaber at den nu allerede er bragt i Stand. De som vilde dele Tippos Lande, og hans Skatte som de troede at forefinde i Seringapatnam, imellem sig, maae nu vel saa got som de kan, lade sig nøie uden saadan Deeling. Hvorledes vor Ostindiske Compagnie vil kunne udholde denne kostbare Krigs=Omkostninger, vil Tiden udvise. Oppositions=Partiet vil imidlertid ikke undlade, af disse Omstændigheder at tage Leilighed til, ved Parlementets Forsamling at sige Ministerne ubehagelige Ting. Vore Ministerialblade, som ere overmaade talrige, søge at undskylde General Albertrombs hastige Tilbagemarch, at han har efterladt sin Leir, sit Artillerie og Krigsmunition, sin Feldtcasse med 4 Lak Rupier, sit eget og Armeens Feldt og Lintøi, dermed, at alle hans Tropper vilde have faldet Fienden i Hænderne, dersom Tippos Cavallerie havde kommet foran, og besat begge de snevre Passe, hvorigiennem han skulde gaae tilbage over Gan terne.
Berlingske Tidende, 1792-01-09
Wien, den 17de December. Fra alle Kanter i Tydskland bliver spurgt i Wien, hvad der egentlig indeholdes i det Wienske Tidstrift, Fortalen til det første Hæfte af dette Tidsskrift er nok det beste Svar paa disse hyppige Breve og Forespørsler. Den lyder saaledes: Det nærværende almindelige Friehedsværmerie i Europa, velsindede Nationers Oprørelse og Ophidselse mod deres Souverammer, alle politiske Uroeligheder, og den hyppige Ban troe af alle Arter ere Frugter af en røisels Oplysning, en fanatisk Philosophie, og overalt en Skare af cosmopolitisk og phillantropiske Skribentere af Mirabeans Art og Tanke maade. - Disse Skribentere udstrøe endnu daglig deres Gifte i alle Europæiske Stater ; de angive Tonen hos de fleste Nationer, og besynderlig i hele Tydskland. Den offentlige Ma ning er i deres Magt. - Deres næsten berømte eller meget mere berygtede Navne, deres Hunger og Giærrighed, deres uforskammede og tøilløse Mundkaadhed, alle deres Ranker og Kneb, forbundne med den hemmelige Odens frygtelige Overmagt, give deres skadelige Grundsætninger overalt Vægt, Jndflydelse og den bedrøveligste Virksomhed. - Det er høi Tid, at give denne offentlige Mening en anden Vending, og bringe visse til at tie som angive Tonen blan Nationerne, hvis ikke, staae alle Toroner i Kare for, tilsidst at blive begraven under deres Ruiner, og alle Regieringer i Europa falde ved tølseløs demokratisk Friehed i det skrækkeligste Anarchie af philosophisk Oplysning. - Derfor maae Skribentere stride mod Skribentere. - Den almindelige Merning maae stemmer til en anden Side Nationerne maa undervises om deres sande Gavn man maae tage Masken af Folkeforførerne, og de politiske Mordbrændere maae for hele Verden, med urykkelig Standhaftighed bestrides. Dette skulde være alle redelige og kloge Menneskevenners Øjemeed i Tydskland; og sandsynlig er det ogsaa endskiønt disse Menneskevenners Røst, hidtil ikke lydelig og eftertrykkelig nok har ladet sig høre. - Det Wienske Tidsskrift giør ingen Hemmelighed deraf, at det har bestemt dette Øiemeed, som det fornemste for sine Bestræbelser. Det lader sig ikke at krykke ved den herskende Oplysningsbarbaries rasende Vrede, og dens falske Apostie. Det har Mod til, overalt hvor det kan antreffe disse Folkeforførere, som hemmelig liste sig om og røde Ondskab, uden Skaansel at tage Masken af dem. Det vil opvække den i saa mange Egne dybt neddyssede tydske Nation til, ikke længer at anhøre en vis Classe af Philosophers Rænker og Jndskydelser, hvilken allene præker om Menneskers Vel, og befordrer blor Menneskers Ulykke.
Berlingske Tidende, 1792-01-09
Warskau, den 24de December. Den 23de om Aftenen overbragte en Russisk Officeer som Coureer den herværende Russiske Minister den vigtige Efterretning, at Freden imellem Russerne og Ottomanerne er den 15de hujus bleven undertegnet i Jasse. Det er derhos bleven betinget, at Ratificationerne skulle om nogle Uger blive udvexlede imellem brage Hoffers Befuldmægtigede i JassaTil den Ende bleve fra begge Parter affærdiget Courerer til Petersborg og Constantinopel for paa den hurtigste at bringe tilbage begge Monarkers Ratification saa at man troer, at denne sidste Formalitæt skal i det seneste mod midten af Januarii gaae for sig Om denne Tractars egentlige Jndholder man endnu ikke nok underrettet; men saameget veed man at Rusland har faaet uden Jndskrænkning alt, hvad det forlangte. Saameget veed man og at man strax efter Fredens Undertegnelse har begyndt med, at lade den russiske Armee giøre saa øiensynlige Bevægelser og Anstalter, som om man havde i Sinde at giøre et Vintersalttog. - En anden vigtig Efterretning er ogsaa indladet fra Fyrst Cartorinky Dresten omhans Conference, som han der har havt ved Churfyrstens, Commissarier. Resultatet af samme er, at Churfyrsten, forlanger, førend han indlader sig i den Punkt, angaaende Kronens Antagelse, en Beskrivelse over Republikens indvortes og udvortes Forfatning, og navnlig over dens nærværende politiske Forfatning med Rusland i Henseende til Kredstractaterne af 1768 og 1775, og i Henseende til den bering de Russiske Garantie af Republikens Fundamentallove. Herpaa forlanger og raader Churfyrsten, at der skulde sendes til Hoffet i Petersborg en formelig Bekiendtgjørelse, ligesom man har gjort mod Hofferne i Wien Berlin og andre. Fyrste Chartorinskys Underhandling vil altsaa vel standse saa længe, indtil der er kommen Svar fra Petersborg paa Bekiendtgiørelsen, som i Gaars Forsamlingen blev besluttet. Paris, den 26de December.
Berlingske Tidende, 1792-01-09
I Løverdags=Forsamlingen gjorde Hr. Dumas, i de minitaire Deputeredes Navn, Forslag til et Deeret, at Kongens kunde udnævne de Herrer Rochumeau og von Lakner til Marskaller i Frankrige, uden at denne Udnævnelse skulde blive anseet som en Forøgelse af det ved Loven bestemte Antal af 6 Marskaller. Sagen skal afgiøres paa Tirsdag. - Derpaa læste Præsidenten en Billet fra Hr. la Favette, som først Gaar er ankommen til Paris, hvori han melder at, da Kongen har udnævnt ham til Commandant over een af de 3 Armeer, ønskede han endnu førend sin Bortreise at giøre Nationalforsamlingen sin Opvartning. Hr. la Kavette kom derefter Kl. 2. Efterat han havde sagt, at Nationalforsamlingen kiendte hans Grundsætninger og Tænkemaade, forsikrede han samme om sin Høiagtelse, om sin uforanderlige Jver for at vedligeholde Constitutionen, og om sin Beredvillighed, til, paa det beste at udføre den ham anbetroede Commando, over Armeen. Præsidenten svarede ham : "La Favettes, Navn erindrer os om Frihed og Seir. Seiren fulgte Dem, under de Amerikanske Fahner; den vil og følge Dem, naar De skal sægte for at forsvare Frankriges Frihed. Nationalgarderne, hvis første Bevægelser De har været Stifter af: skulle kiende Deres Røst, og vise sig værdige sig selv og en laFayette. Og, dersom vore Fienders Forblindelse skulde være saa stor at de vilde tvinge os til at fagte imod sig, da skal den franske Folk, som har svaret enten at seire eller døe, vise de Tyranner, som vil lægge det i Lænker, sin Constitution og la Fayette. Det blev herpaa, under at mindelige BilfaldsBeviisninger, tilladt la Favette den Ære at sætte sig.
Berlingske Tidende, 1792-01-09
Nestved, den 7de Januarii. Det Nestvedske Patriotiske Selskabs Vinter=Forsamling, er berammet at foretages udi Forstanderens S. T. Hr. Kammerherre og Amtmand von Bielkes Gaard her i Byen, Torsdagen den 27de indeværende Maaned, om Eftermiddagen ved 3 Slet, hvilket herved bekiendtgiøres med Anmodnintil Selskabets høie og respective Lemmer, at ville derved behagelig indfinde dem. E. Wulff. Selskabets Secretair.
Berlingske Tidende, 1792-01-09
Helsingøer, den 9de Januarii. Fra den 3die huus til i Dag er i alt 14 Skibe komne herfra Nordsøen, de fiist fra Gothenborg og Marstrand til dersom. - Ved Svin boden er Natten imellem den 3die 4de hujus kommet paa Grund et dansk Skib, ført af kiøber Johan Bøysen som kom fra Bourdeaur og er deBirt til Kiøbenhavn med Sukker. Viin Brændeviin og febønner. Efter en i Gaar indløben Beretning skal deri Vand i Skibet. - Ved Postens Afgang laae her paa den 3 Skibe, som ere destinerte til Nordsøen.
Berlingske Tidende, 1792-01-09
J afvigte Aar ere i den danske Menighed her i Byen, Dit 40 Drenge, 49 Piger, til sammen 96, hvoriblant Urgte; døde 148 altsaa 52 flere døde end fødte. J den niske Menighed fødte 21 Drenge, 17 Piger, tilsammen de døde 48, altsaa 10 flere fødte end døde.
Berlingske Tidende, 1792-01-09
Degnen Christian Severin Brok i Nidløse Bye og Sogn, Mehrløse Herred, paa Holbeks Amt, har i Foraaret 1790 havt 21 veloverfødte Biestader, hvoraf ikkun 3 vare enkelte, og de harianenten dobbelte eller tredobbelte, samt deruden 12 Stkr. Biestader tilhalvs, hvorfor ham blev tilkiendt en Premie af 10 Rdlr. 118. Huusmand Jens Olsen i Dronning bale Huset, Frydendals Sogn paa Holbeks Amt, har i Foraaret 1790 havt 24 veloverfødte Birstader nemlig 21 egne og 3 ti halvs, hvorfor ham ligeledes blev tilkiendt en Premie, af 10 Rdlr. 119. Huusmand Anders Jørgensen i Nyrand, Huus Aunsøe Sogn, paa Kallundborg Amt, har i Foraaret 1790, hart 21 veloverfødte Biestader, hvorfor ham blev tilstaaet en Premis af 8 Rdlr. 120, Gaardmand Jens Andersen i Bredtvedt, paa Holbeks Amt, som i Foraaret 1790. har havt 21 veloverfødte Biestader, en Premie af 5 Rd. 121.
Berlingske Tidende, 1792-01-09
Skoleholder Jørgen Hansen i Meelby Skole paa Cronborg, Amt, som i de sidste 4 Aar, af en Bistade, har tillagt 12, hvilk i Foraaret 1790 vare veloverfødte blev tilstaaer en Belønning af 4 Rdlr. 122. Huusmand Rasmus Larsen i Hjørlunde Bye og Sogn, paa Friderichsborg Amt, som i Foraaret 1790 har havt 12 veloverfødte Biestader tillagte af en Moderstad, en Premie af 3 Rdlr. Krogmand Søren Hansen i Meelbye Bye, paa Cronborg Amt, har tillagt 10 veloverfødte Biestader hvilket Antal dog har været for lidet tilat vinde Premie for. Hjulmand Ole Johansen paa Jægerspriis, har 11790 havt 21 Biestader; men da han ikke har meldte hvormange deraf i Foraaret 1790 haver været overfødte, har han ikke kundet komme i Betragtning til Premie. J Fyens Stift. 123 Gaardmand Rasmus Jensen i Rødme Bye, Steenstrup Sogn, under Nyborg Amt, har i Foraaret 1790 havt 26 egne Biestader og 5 tilhalvs, som alle vare vel overfødte, hvorfor ham blev tilkiendt den anden for dette Stift udlovede Premie af 10 Rdlr. 124 Huusmand Espen Simonsen af Haarbye ved Assens, har i Foraaret 1790 havt 16 veloverfødte Biestader nemlig 10 egne og 6 tilhalvshvorfor ham blev tillagt den for Huusmænd udsatte Premie af 8 Rdlr. (Fortsættelsen følger.)
Berlingske Tidende, 1792-01-09
Ved Tal=Lotteriets 518 Trækning i Altona udkom: No. 47 67. 12. 81. 89.
Berlingske Tidende, 1792-01-09
Fra den 1ste til 7de Januar ere her i Staden copulerte 1, Par, fødte Drenge 21, Piger 29, tilsammen 50; døde, Mænd 14, Qvinder 13, Drenge 14, Piger 20, tilsamtmen 61; ere altsaa 11 flere døde end fødte. De Døde ere bortrykte af følgende Svagheder: Alderdom 5, Barselsen, 2, Blodstyrtning 1, Brystsyge 8, Forkiølelse 1, Forraadnelsesfeber 1, Galdefeber 1, Hastig Død 1. Jnflammation 1, Kighoste 4, Koldfyr 1, Kopper 10, Krampe 2, Orm 1, Slag 8, Sprinkler 1, Svindsoet 1, Trødske 1, Tænder 1, Tærende Syge 6, Uangivne Svagheder 2, Vartersoet 2.
Berlingske Tidende, 1792-01-09
Barom. Therm. Vinden. 2 Januarii. 28 1. o. 18 Varme. O. S. O. 428 S. 6 1/4 Kulde. N. O. 5 - - 28 o. 9. 2 Varme 7 - 27 10 5 3 3/4 Kulde. N. Danske og Norske Species=Bank.
Berlingske Tidende, 1792-01-09
Kiøbenhavn den 7de Januarii. Cours af Danske Bank=Sedler imod Species 39 1/4 pr. Cento. som udgiør, for 80 Rd. Species, dansk Courant, Rd. 11148 - 40 Rd. Species. 200 Rd. Specier. 8 Rd. Species. og 1 Rd. Species
Berlingske Tidende, 1792-01-09
Den udenlandske Vexel=Cours er som sidstmeldte.
Berlingske Tidende, 1792-01-09
Avis IISSENT. Ved den i Dag foretagne 2det Aars Trækning af det ved Forordningen af 1ste Maji 1789 aabnede 3 pr. Cen Annuitets=Laan blev udtrukken følgende 8 Bogstaver: S 8 V. 14. U. 14. V. 2 F. 9. fl. 15. P. 11 C. 2. Eierne af Annuitets=Beviser, betegnede med ovenstaaende udtrukne Bogstaver, ville altsaa lade deres paalydende Beløb med forfaldne Rente til 1ste Julii h. a. affordre i den Kongel. Case, da fra bemeldte Dag af ingen videre Rente deraf bliver gotgjort. Finants=Collegium, den 2den Januarii 1792.
Berlingske Tidende, 1792-01-09
Den alvise Gud bortkaldte den 29de d. M. ved en salig Død, efter 20 Ugers Brystsvaghed, som Mæslinger forvoldte, min eneste haabefulde uforglemmelige Daatter, Anna Margarethe Elisabeth Borgen, i sit 16de Aar, da hun skul have indtraadt i Ægteskab. Dette for og alle saa overmaasmertende Dødsfald bekiendtgiøre vi for vores fraværende Venner og Paarørende, om hvis Deeltagelse i vor Sorg vi ikke tvivle. Tiørnlunde, den 31te December 1791. P. Chr. Borgen.
Berlingske Tidende, 1792-01-09
At det har behaget den alvise Gud at bortkalde fra mig med elskede Moder og beste Velgiører sal. Madame Olivarius, i Callundborg efter faae Dages Sygdom, i hendes Alder 371 Aar har jeg den Ære herved at bekiendtgiøre mine Venner og Bekiendtere. Forvisset om deres Deeltagelse i denne min uventede Sorg, frabeder jeg mig deres skriftlige Forsikring herom. H. E Olivarius.