Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1806-11-12
Keiser Napoleons Skrivelse til Kongen af Preussen. "Min Hr. Brøder, Deres Majestæts Skrivelse af 25 September bekom jeg først den 7de d. Jeg beklager, at man har ladet Dem underskrive samme. (Den var af samme Jndhold som den Preussiske Krigsmanifest.) Jeg svarer blot, for at forsikre Dem om, at jeg aldrig kan tillægge Dem, hvad der staaer i samme. Det hele strider imod Deres Karakteer og Begges Ære. Jeg beklager og afskyer Forfatteren at sligt et Produkt. Strax derefter har jeg faaet Deres Note af 1ste October. Som en god Ridder har De bestemt mig en Rendezvous til den 8 October. Jeg har holdt Ord. Jeg er midt i Sachsen. Troe De mig, jeg har slig en Magt, som Deres hele Krigshær ikke længe kan gjøHre Sejren uvis. Nen hvortil saa meget Blodsudgydelse? Til hvad Nytte, Jeg fører det samme Sprog imod Deres "Majestæt, som 2 Dage før Ansterlitz=Slaget mod Keiser Alexander. Himlen give, at solgte eller fanatiske Mennesker, som mere ere Deres og Deres Regjerings end mine og min Nations Fiender, ikke skulde give Dem lignende Raad, for at bringe Dem til samme Resultat! Sirel J 6 Aar har jeg været Deres Ven. Jeg vil ik ske benytte mig af den Forvirring, som hersker i Deres Con seils og har forledt Dem til Misgreb. Havde De i Deres Note forlangt muelige Ting af mig, da havde jeg tilstaaet dem. De har forlangt min Vanære og kunde være vis paa mit Svar. Krigen er altsaa udbrudt imellem Os og Alliancen for stedse nophævet. Men hvorfor vil Vi lade vore Undersaattere myrde? Jeg tragter ikke efter en Seier, som vil blive kjøbt med en Deel af mine Børns Liv. Begyndte jeg først min militære Løbebane og behøvede jeg at grue for Slagence Ongefær, da vilde dette Sprog ganske være paa sit urette Sted. Sirel Deres Majestæt vil blive overvinden. De kompromitterer Deres Dages No. Deres Undersaatters Existenz, uden en Skygge af noget Paaskud De er endnu uantastet, og kunne underhandle med Os paa en til Deres Rang svarende Maade. Andeneen Maaned vil De underhandle i en anden Stilpling. De har ladet Dem bevæge ved konstig beregnede og forberedede Opæggelser. De har ladet mig høre, at De ofte har gjort mig Tjenester. Nuvelan"Jeg vil give Dem det største Beviis paa, at jeg erindret mig disse Tjenester. Det staaer i u til Dem, at redde Deres Undersaatter fra Krigens Ødelæggelser og Plager. Nep nye er Krigen begyndt, for De kunne ende den; og det vi være en Handling, hvorfor hele Europaa vilde tak ske Dem. Ville De give de opbragte Personer Gehør, som for 24 Aar siden vilde indtage Paris, og nu have indviklet Dem i en Krig og Offensiv=Planer der er lige saa ubegribelige; da tilføje De Deres Undersaatter en "Skade, som De i Deres hele øvrige Levetid ikke kan gjøre god igjen. Sire! Jeg har Jntet at vinde af Deres Majestæt. Jeg har Jntet villet have af Dem. Denne Krig er upolitiske "Jeg indseer vel, at jeg i denne Skrivelse rører ved den en hver Souverain naturlige Deelikatesse, men Omstændighederne tistæde ingen Tilbageholdenhed; jeg siger Dem Tingen, som jeg tænker den. Jøvrigt tillade Deres Majestæt at sige Dem, at det er let for hele Europa at indsee, at Frankerig er tree Gange saa folkerig og lige saa brav og krigersk som Deres Majestæts Stater. Jeg har ingen grundet Anledning givet Dem til Krigen. Befael De hiin Sværm af ildesindede og ubetænksomme Personer, at tie med den tilbørlige Agtelse ved "Synet af Deres Trone. Giv Dem selv og Deres Stater Roligheden tilbage. Finder De aldrig mere en Allieret i mig, saa skal De i mig finde en Mand, der blot forer saadanne Krige, som mit Folks Politik gjør uomgiængelig nødvendige, og intet Blod ønsker at udsse i en Kamp med Souverainer, som ingen Opposition have med mig, hvad Jndustrie, Commerz og Politik angaaer. "Jeg beder Deres Majestæt, i denne Skrivelse allene at see mit Ønske efter at skaane Menneskeblod, og at spa gre en Nation, som i geografisk Henseende ingen Fjende kan være af min, den bittre Anger, at have givet øjebliklige Følelser, som saa let opkomme og igjen forsvinde mellem Nationer, saa meget Jndpas. Iøvrigt anbefaler jeg Dem, min Hr. Broder, i Guds hellige og almægtige Varetægt. Min Keiserlige Leir i Gera den 12 October 1806. Deres Majestæts gode Broder,