Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1822-04-16
Af de mærkeligste Planter. ere for Tiden ikkun synlige: a) Mars, som kommer i Meridianen eller Sønden op trent Kl. 7 1/2 Aften, og Venus, der staaer op i Østen Kl. 5 1/2 om Morgens b) Venus, der staaer op i Pe Tillæg. Dyrekredsen eller Eliptiken kaldes den Samling i af Stjernebilleder, hvorigjennem Solens (formedelst Jordens aarlige Omløb) tilsyneladende aarlige Bane falder. Den har sit Navn af det latinske Eelipsis (Mangel), fordi Soel= og Maaneformørkelser ikkun indtræffe i eller nær vedden. Stjernebillederne, hvorigjennem Eliptiken gaaer, ere i de 12 bekjendte: Væderen V, Tyren 8, Tvillingerne H. Krebsen 95, Løven H. Jomfruen m. Vægten a., Skorpionen m., Skytten 7, Steenbukken 2, Vandmanden - og Fisken J. Da denne Soelvane er en saakaldet stor Cirkel (som efter mathematiske Love deler en Kugle i 2 lige Deele), saa maa følgelig det Halve af den til enhver i Tid være over Horizonten, og da Solen daglig rykker omtrent en Grad fra Vest til Øst, saa gjennemløber den ogsaa hver Maaned et af bemeldte Tegn, regnet fra og i Væderen eller Foraarsjævndøgner Marts) til og i Krebsen eller Sommersoelhverv (21 Juni), og i Vægten eller Efteraarsjevndogn (25 Septbr.), og i Steenbukken eller Vintersoethverv (21 December), hvorfra den atter passerer gjennem Steenbukkens, Vandmandens og Fiskens Tegn til Foraarspunktet 98 i Væderen, og derved beskriver Os de 4 Aarstider: Foraar, Sommer, Efteraar og Vinter. Kun maa Man her nøie lægge Mærke til en Forskjel imellem Dyrekredsens Tegn og Billeder, thi formedelst et andet Omløb af Stjernerne, kaldet Æqvinoktialpunkternes Tilbagerykning, som fuldendes i 25,818 almindelige Aar og kaldes det platoniske Aar, ere bemeldte Pank ter i et Tidsløb af omtrent 2200 Aar rykkede saa meget tilbage mod Østen, at og i Væderen nu findes i Fiskens Billede, og Solen saaledes hvergang den siges at være i et vist Tegn, først er i det næstforegaaende Billede; Marts nemlig i Fisken, naar den i Almanakken siges at være i Væderen, April i Væderen, naar den siges at være i Tyren, Mai i Tyren, naar den siges at være i Tvillingen, Juni i Tvillingen, naar den siges at være i Krebsen, o. s. fr. Husker Man dette, vil Man let paa enhver Aarets Tid kunne slutte, hvilke af Dyrekredsens billeder, der ere over Synskredsen og Aftenen eller Natten. Naar Solen f. Ex. i April Maaned siges at være i Tyrens Tegn, da er den i Væderens billede, eller staaer op og gaaer ned med samme, og de næstfølgende 6 Billeder (Tyren, Tvillingerne, Krebsen, Løven, Jomfruen og Vægten) maae da være synlige om Aftenen. Ved Midnat er til samme Tid Væderens Billede under vor Jord lige i Nord, hvoraf følger, at det sjette Billede derfra, eller Vægten, maa vise sig i Sønder med Jomfruen, Løven og endeel af Krebsen paa Venstre, Storpionen, Skytten og endeel af Steenbukken paa Østre Side, hvorimod den øvrige Halvdeel af Dyrkredsens Billede (Vandmanden, Fisken, Væderen, Tyren og Tvillingerne ganske, Krebsen og Steenbukken tildeels ifølge Jordens daglige Omdreining (hvorom en anden Gang) ere under vor Synskreds. - Endelig lader sig heraf og forklare Maaneskifterne. Naar Maanen nemlig er i samme Tegn, som Solen, staaer den op og gaaer ned med den, er følgelig over Os om Dagen og usynlig om Natten (Nymaane, da den tillige af samme Aarsag vender hele den oplyste Side imod Solen og den hele mørke Side imod Jorden. Skrider den frem til det tredie Tegn fra Solen, have Vi første Qvarteer - til det sjette Tegn fra Solen, er det Fuldmaane. Maanen staaer da lige i Sønden ved Midnat, naar Solen staaer lige overfor i Nord, og fra vor Jord sees da dens hele af Solen oplyste Side, det Tilfælde undtagen, naar Maanen passerer ligen igjennem Jordens Skygge, hvilket da giver en saakaldet Maaneformørkelse, der af denne Aarsag blot kan indtræffe i Fuldmaane, ligesom Soelformørkelse kun i Nymaane, da Maanen kun i den kan komme lige imellem Jorden, og Solen. J det niende Tegn fra Solen have Vi sidste Qvarteer. - Dette Maanens Omløb med Hensyn til Solen, som imidlertid er rykket 27 Grader mere østlig, der tillige skal indhentes, varer i 29 Dage 13 Timer og kaldet det synodiske, til Forskjel fra det periodiske, eller Omløbet i Dyrekredsen selv, som kun varer i 27. Dage 8 Timer.