JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-02-09
Speyer, den 22 Jan. Hvad man formodede skede virkelig, efter udtrykkelig befaling blev Ludvig V. Dødsdag høitideligholdt, og denne Fest forkyndt ved Rhinen og i Landau med den Franske Armees Kanoner. Her er for nærværende Tiid meget stille, imidlertid kan denne Re lighed i en Hast blive afbrudt og vor Forfatning forandres. Paa Fransk Side er man virkelig i Færd med at forbedre Linierne og Forskandsningerne, hvorpaa mange Bønder daglig arbeide. Frantsoserne staae indtil Lingenfeldt, 2 1/2 Miil herfra, følgelig ganske nær J disse Dage ere her ankomne ny Tropper til den Franske Armee, hvilke ved deres Ankomst bleve hilsede med Kanonerne.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-02-09
Kiøbenhavn, den 30te Jan. Kongens Geburtsdag blev i Gaar meget glimrende høitideligholdt, ikke allene ved Hoffet, men og af Jndvaanerne. Ved Hoffet var om Formiddagen Kourhos Hs. Majestæt Kongen, og over Taffelet lod den Kongelige Kammermusikus Hr. Kirchhof sig høre paa Harpen. Om Aftenen var der Apartement, og derpaa et Kongelig Bunteradstaffel. J Staden vare i de fleste Klubber Diners og Baller. Om Aftenen vare og, foruden adskillige Huse paa Amalienborg, de smaae Bygninger, som den harmoniske Klub har ladet bygge for nogle afbrændte Familier, illuminerte paa Beboernes egen Bekostning, og zirede med passende Sindbilleder. Begge de Kongelige Garder, trækkede og paa denne Dag op i deres Stadsuniform. I Aften bliver i samme Anledning paa det Kongelige Danske Theater opført en Prolog, kaldet Festen i Valhalla, som er komponeret af den her værende Musikdirecteur Hr. Kunzen, og siden et original Sørgespil, Duwecke kaldet. Til at slutte disse Festivitæter bliver paa næstkommende Mandag ligeledes Bal vare en Domino paa det Kongelige Theater.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-02-09
Følgende tre Ladninger i danske Skibe, Neptunus, Kapit. Anderson; Staden Altona, Kapit. Hermanidas, og Kronprintsen, Kapit. Johansen, vare, ifølge de sidste Breve fra den Danske Konsul Wolff, frigivne af den Engelske Admiralitætsret.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-02-09
Skiønt det Rygte var næsten overalt udspredt, at Baron von Sprengportens Liig skulde bisættes i Stilhed, saa skal det dog nu være besluttet, at bisættelsen skal skee meget høitidelig, da de forhen ommeldte Misforstaaelser ere bragte i Rigtighed.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-02-09
Siden den 25 i denne Maaned ere kun 3 Skibe, passerte Sundet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-02-09
Jndsendt. Haver Befordringsvæsenet nogle Mangler, og hvorledes kunne disse paa bedste Maade afhielpes:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-02-09
General Vei=Commissionen kunne formodentlig allerbedst bringe denne Sag i Orden, og vel var det, om den blev værdiget Opmærksomhed af dem, som paa ved kommende Steder have Indflydelse. Na Avertissements.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-02-09
Die von mir im vorigen Jahr des August Monath, in- den Zeitungen Bekanntmachung: das ich Bucher von der Landwirtschaft wolle drilcken lassen; so find nun hievon die Deutschen fertig geworden; 3die Dantichen werden zu Anfang des Martz Monath anch fortig., Jch habe in diesem meinen Wercke, hinlanglich angegeigt und bewiesen, das der gottliche Erdboden noch bey wetten nicht einbringet, mas er eindringen kann, und zugleich en nem jeden die beste und ausführlichste Anmetung geneben. wie man sich zu verhalten, die Einkulufte desselben anf ein sehr ansehnliches zu vermehren, und zu verbessern; und wodurch denn, der Bürger und Landmann, in einer weit bessern und begluktern Lage, und Zustand gerathen konnen. Diese mit sehr guten Druck versehenen Werke, sin jege in deutscher Sprache, in Commission zu haben, bey den Herrn Justitzrath von Kirchberg in Altona und bey mir dem Verfasser, jedes Exemplar fur 5 Rthlr. zu haben. Fridericia in Jütland den 9 Febr. 1796. Jochim Detlev Wittmack. ein gebohrner Holsteiner.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-02-12
London, den 22 Jan. Endskiønt Prisen paa Kornvare er i nogle Uger betydelig faldet, saa er Meelet dog blevet i samme Priis, som tilforn, hvorover Brødet ikke heller endnu har kunnet nedsættes.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-02-12
Man forsikkrer, at Jrringerne imellem det Spanske og Engelske Hof skulle være aldeles bilagte, og Marquis deel Campos Reise til Paris opsat. Om det sidste er sandt, ville vi snart saae at vide, da Marquien allerede har gjort alle Foranstaltninger til sin Reise og sendt endeel af sine Domestiker forud. Vil man ellers troe vore Oppositions Tidender, saa har hans Reise til Paris intet mindre til Hensigt, end at bringe en Alliance i Stand imellem Frankerige og Spanien imod Engeland.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-02-12
Endnu have vi i denne Vinter ikke her seet nogen Jis og Konditorne begynde allerede at frygte for, at de ikke skulde faae deres Jiskieldere fyldte.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-02-12
Jtalien, den 16 Jan. J Sardiniens Hovedstad Cagliari hersker endnu en stærk Giæring. Pøbelens Forvovenhed stiger sammesteds daglig, adskillige Personer af Anseelse ere der nylig blevne dræbte af ryggesløse Mennesker, og Vice, kongen tør ikke forlade sit Palais, af Frygt for at blive mishandlet. Den Engelske Regiering sender 3 Emgrantregimenter til Korsika, hvorimod den vil aftakk. de forsiske Tropper og lade de Engelske indskibe derfra til Gibraltar.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-02-12
Basel den 20 Jan. Om Fredsnegociationer tales her nu ikke det allermindste; de Engelske Breve til vore Handelshuse tale nu meere om Krig, end nogentid tilforn.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-02-12
Frankfurt, den 26 Jan. I Zweybrücken ere endnu kun faa Frantsoser. De have sammesteds nedrevet den smukke Steenbroe og gjort en stor Forskandsning imod Staden. J Homburg ere ikke heller ret mange Frantsoser.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-02-12
Man begynder at svaae, at Leipziger Messe vil tabe en stor Deel af sin Handel ved Polens sidste Deeling, og at Messen i Frankfurt an der Oder vil derimod vinde betydelig.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-02-12
Wien, den 23 Jan. Da de Hindringer, der hidindtil have standset Grændseberigtigelsen i Bosnien, ere lykkeligen hævede, saa er dette langvarige Arbeide endelig den 28 Novbr. blevet fuldendt til almindelig Fornøielse, saaledes, at Fæstningerne Dresnik og Tschetin, samt de dertil hørende Distrikter, og et af Bosniakerne beboet Stykke Land langs med Corana og Unna, skulle indlemmes de Keiserligkongelige Arvestater, men de 3 tyrkiske Fæstninger Novi, Dubiza og Berbir skulle af os igien af staaes til deres forrige Eiermænd. J Følg deraf er og den 23 Decbr. i forrige Aar den offentlige Udvexling af det ny Grændseinstrument skeet, og strax derpaa begyndt med at udrømme og overlevere de tre forbemelte Bosniske Fæstninger.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-02-12
London den 29 Jan. Fra Admiral Christians vestindiske Flaade have vi meget slette Efterretninger. Efter Breve af den 21dennes var Flaaden drevet langt tilbage, i Sedet for at komme længere fremad. Den Efterretning, man nylig havde om en gunstig Vind, var gandske ugrundet; tvertimod har Vinden stedse været imod, og derhos overordentlig heftig. J Mandags ankom det ostindiske Skib, the Dutton, der er indrettet til et Krigskib, tilbage fra den vestindiske Flaade til Plymouth. Det forlod Flaaden den 21 i denne Maaned. Flaaden bestod den Gang af 69 Seilere, og var under den 43 Grad. Vinden blæste meget stormende af Sydvest, hvorved de bleve drevne langt tilbage henimod Engelland. Siden Dutton forlod Flaaden, har den heftigste Storm af Sydvest raset, saa man hver Dag venter Flaaden tilbage, siden man holder det for umueligt, at den kan blive i Søen. Dutton har nogle hundrede Mand om Bord, blandt hvilke der skal herske en ondartet Feber. Skibet har liidt meget, og var i stor Fare. Kapitainen paa Skibet, Hr. Sampson, beretter endnu, at 5 Skibe bleve imellem den 18 og 27 Decbr. skildte fra Flaaden. Paa et andet Skib blev alt hvad dervar paa Dekket skyllet bort af Bølgerne. De Skibe, der den 21de endnu vare samlede, vare alle i god Stand. Formodentlig have nogle Skibe fortsat Reisen, hvorved de vestindiske Øer i det mindste ville faae en Forstærkning, der nok vil være tilstrækkelig til at forsvare vore nu havende Eiendomme, om ikke just til at giøre nye Erdbringer.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-02-12
Foruden denne Beretning ankom endnu i Gaar Af res meget ubehagelige Efterretninger om den Skade, Stormen den 26de anrettede der, og om den Ulykke, der overgik dette Skib. J Dag har man desuden havt den Efterretning, at Skibet er slaaet i Stykker. men at de fleeste af de Syge ere reddede, og allene 3 skulle være omkomne. J Almindelighed lyde Beretningerne meget sørgelig om den Skade, de heftige Storme have foraarsaget adskillige Steder paa Kysten.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-02-12
Det Bal, som Lordmajoren gav i Mandags i Anledning af hans Geburtsdag, var overmaade glimrende og prægtigt. Bordene bestode af ikke mindre end 1500 Couverts.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-02-12
Siden den 15de i denne Maaned have vi intet hørt fra Frankerige, saa man slutter, at Kommunikationen igien maae være afbrudt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-02-12
Fra Jamaika skrives under 14 Novbr. at Oprøret der daglig bliver stærkere. Oprørerne opholde sig paa utilgængelige Bierge, hvorfra de ofte komme ned i store Hobe, opbrænde Plantagerne, myrde de Hvide, og tvinge Negerne til at foreene sig med dem. De bestaae af alle Menneskeklasser.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-02-12
Paris, den 25 Jan. Angaaende Fredsunderhandlinger hører man for nærværende Tiid intet betydeligt. General Jourdan er i Paris, nogle ville paastaae, at det er for at forespørge sig om de Østerrigske Generalers Fredsforslag, andre meene, at han skal hente Planen til sit Feldtog, J Besancon har man opdaget et Komplot, der var ganske nær ved at forraade Staden og nogle nærliggende Slotte til det Condeiske Korps. Hovedpersonerne deri vare to Præster og en Emigrant. Kommandanten Ferrand, der for at bedrage dem havde taget Deel i Komplottet og allerede faaet 100 Louisdører, røbede Sagen. Præsterne bleve arresterte, men Emigranten undløb. Cadix, den 17 Decbr.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-02-12
Den 8de i forrige Maaned løb en Eskadre ud af 3 Linieskibe, 2 Fregatter og nogle andre Fartøier, paa en Expedition i Sydsøen, der skal gaae ud paa at tage de Engelske Etablissementer paa de der værende Øer i Besiddelse. I det mindste ere der mange Tropper, til at giøre Landgang, og meget Artillerie og Bord paa Skibene. Admiral Solanos Eskadreskal ligeledes af seile med første. Richerys Eskadre skal, efter Sigende, bringe de Franske Kommissarier til St. Domingo, som have Ordre at tage den Deel af Øen i Besiddelse, der ved Fredetraktaten er afstaaet til Frantsoserne.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-02-12
Maylland, den 17 Jan. Fra Turin meldes, at der holdes idelig Stadsraad, for at raadslaae angaaende Fredslutning. Jmidlertid forsømmer man dog intet, som kan være fornødent til Krigens Fortsættelse. Man venter og i Turin en Østerrigsk General med en stor Deel Kavallerie.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-02-12
Bryssel, den 28 Jan. Adskillige Divisioner af Sambre- og Maas=Armeen skulle tage deres Qvarteer i Belgien. Derved ville de fleste Stæders Guarnisoner blive betydelig forstærkede, den her værende skal komme til at bestaae af 12 til 13000 Mand. Denne stærke Forøgelse giver Anledning til adskillige Formodninger, ligesom og Jourdans Reise til Paris.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-02-12
For at nedsætte den høie Priis paa Kornet har Administrationen i Dyledepartementet forbudet Brændeviinsbrænderne at brænde under Straf af 3000 Livres, og befalet dem at indlevere deres Hatte.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-02-12
Ved Antwerpen forulykkedes den 24de i denne Maaned midt paa Scheldefloden et Skib med 3 Skibs folk, 12 Passagerere, 6 Heste og 2 Vogne. De 3 Skibsfolk og 2 Passagerere bleve reddede, de øvrige druknede alle ynkelig. De til Holland bestemte Breve, fra Ryssel, Frankerige og Spanien ere og forulykkede. Den tillukte Postsæk til Amsterdam blev igien opfisket, og tørret saa godt som muligt. Ehrenbreitstein, den 27 Jan. Her blev i Gaar ved Trommeslag bekiendtgjort, at Skibsfarten paa Rhinen var tilladt paa denne Side opad indtil Loech, og nedad indtil Siegens Udløb, hvorfor man altsaa ikke behøver meere at anholde om Tilladelse dertil. Dog bliver Landingen paa den anden Side og al Seilen om Natten forbudet, ligesom forhen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-02-12
Fra Koblenz meldes, at der paa Moselen slaaes paa ny to Broer, og at man endnu stedse arbeider paa Forhugninger og Forskandsninger.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-02-12
Frankfurt, den 30 Jan. J Gaar bleve 5 til 600 Franske Krigssanger bragte tilbage her igiennem; de ere ikke for længe siden marcherte herhid fra Maynz, men have underveis faaer Ordre til at marchere tilbage, da de skulle udløses i Egnen af Bonn.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-02-12
Fra Neustadt skriver man under den 26 dennes, at man i nogle Dage ikke længere ubehindret kan passere Forposterne ved Bochingen; alle Posterne ere fordoblede. En Følge deraf er, at mange Folk, som vare komne herover, maae blive paa denne Side.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-02-12
Warschan, den 27 Jan. J Gaar blev den Preussiske Ørn her opslaaet paa alle offentlige Bygninger, hvorved et Detachement Kavallerie assisterede. Denne Forretning blev tilendebragt rolig og uden mindste Modstand, og man seer, at den nu værende Regieringsform har alle Veltænkende paa sin Side.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-02-12
Stokholm, den 26 Jan. Al endnu uliqvideret Krigsgield bliver nu, efter en offentlig Bekiendtgiørelse, betalt i Rentekammeret, hvilket er et nyt Beviis paa, at de Svenske Finantser nu ere i en god Forfatning.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-02-12
Kiøbenhavn, den 2 Febr. Den 4de Decbr. er Kordegn og Klokker i Ringkiøbing, Erich Friderich Sølling, confirmeret at være herefter Kordegn og Klokker ved St. Jacobi og St. Nicolai Meenigheder i Warde. Den 18de er Hører, Lorenz Peter Hansen beskikket at være Sognepræst for Worgoed og Nørre Wium Meenigheder i Ribe Stift. Candidatus Juris, Clemen Kynde, ligesaa at være Byefoged og Birkeskriver i Storehedinge, Den 15de Jan. Personel=Capellan, Hr. Terkel Kleve Munk, beskikket at være Sognepræst for Biering og Mammon Menigheder i Wiborg Stift. Den 22de er Personel=Capellan, Hr. Lauriz Buchmann, confirmeret at være Sognepræst for Woldum og Ruud Menigheder i Aarhuus Stift. Den 20de er Student Peder Damgaard Høst, confirmer et at være Sognepræst for Giellerup Meenighed i Ribe Stift. Raadmand Knud Simonsen, ligesaa at være Veier og Maaler i Ribe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-02-12
Ribe, den 1 Febr. Ribe Stifts Capitels Taxt for 1795 Aars Afgrøde er: Riberhuus Amt. Rug, 1 Skp. 2 Mk. 14 s. Byg 1 Skp. 2 Mk. Havre, 1 Skp. 1 Mk. 6 s. Boghvede, 1 Skp. 1 Mk. 10 sk. Tørflesk, 1 Lpd. 8 Mk. 15 sk. Smør, 1 Lpd. 9 Mk. 13 s. Honning, 1 Potte 14 s. Coldinghuus Amt: Rug, 1 Skp. 2 Mk. 11 s. Byg, 1 Skp. 1 Mk. 15 sk. Havre, 1 Skp. 1 Mk. 5 sk. Boghvede, 1 Skp. 1 Mk. 10 s. Tørflesk, 1 Lpd. 8 Mk. 15 sk. Smør, 1 Lpd. 11 Mk. 5 sk. Honning, 1 Potte 14 s. Lundenes og Beuslinge Amter. Rug, 1 Skp. 2 Mk. 14 s. Byg, 1 Skp. 2 Mk. Havre, 1 Skp. 1 Mk. 8 s. Boghvede, 1 Skp. 2 Mk. 1s. Tørflesk, 1 Lpd. 7 Mk. 10 s. Smør, 1 Lpd. 8 Mk. 14 s. Honning, 1 Potte, 13 s.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-02-12
Bye=Nyt. Fridericia den 5 Febr. Copulerede: Mester Væver Christian Jepsen og Anne Cathrine Hansdatter.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-02-12
Ved Tallotteriets 733 Trækning i Kbhvn udkom Nr. 38, 8, 83, 55, 79.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-02-16
Haag, den 2den Febr. Jfølge det, som nylig er bekiendtgjort angaaende den Franske Armees Tilstand i Holland, bestaaer sam ne af 25467 Mand og 4723 Heste, de iberegnede som for nærværende Tiid staae i Düsseldorf. Dog veed man, at alle Tropperne af Nordarmeen, der skulde gaaet i Stedet for en Deel af Sambre= og Maas=Armeen, gaae saart igien i deres forrige Standqvarterer. Den Frygt, man havde for at Vaabenstilstanden, snart skulle endes, og som var foraarsaget ved Efterretningen om nogle Troppers Afmarsch fra Egnen ved Luxemburg til Trier, var aldeles ugrundet. Disse Tropper ere allene bestemte til at forstærke nogle Korps, der ved Slutningen af Feldtoget havde liidt meget.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-02-16
Folkerepræsentanterne i Holland have udgivet en Publikation, hvori der loves alle unge Mennesker i Weisen- og Fattighusene, samt andre deslige Jnstituter, som ere over 17 Aar og ville begive sig paa Flaaden, 12 Gylden maanedlig, fri Udrustning og 25 Gylden ved deres Ankomst paa Flaaden. Man skal og søge at overtale andre fattige Folk, der ere duelige, til at tage Tieneste paa Flaaden.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-02-16
London, den 29 Jan. Angaaende det forulykkede Skib Dutton har man fra Plymouth følgende udførligere Efterretning. Dette ostindiske Skib, ført af Kapitain Sampson, som kom hertil i Gaar Eftermiddag, maatte formedelst Ebben gaae til Ankers i Sound. Om Natten dreiede Vinden sig til S. S. V. Der reiste sig en forskrækkelig Storm og Søen gik overordentlig høi. Dution udholdt Stormen meget vel, indtil det i Morges Kl. omtrent 9 drev ind paa Klipperne ved den vestre Ende af Mount Batton. Kl. henved 11 kom det Landet saa nær, at det var færdigt at strande. Til Lykke var det istand til at dreie sig noget og komme til det Sted, hvor Kastellets Flag staaer, hvor det stødte og strax blev fyldt med Vand. Man kappede derpaa strax Masterne for at giøre Skibet lettere, og af dem at giøre en Art af Broe imellem Skibet og Strandbredden, for paa den Maade at redde Skibsfolkenes Liv. Men da Søen gik meget høi, faldt Masterne med saadan Heftighed, at de gik i Stykker, og dette Arbeide altsaa mislykkedes. Dog reddede adskillige Søefolk og Soldater sig ved Hielp af samme, hvorved Søen dog hvert Øjeblik rullede hen over dem. Fra Landet af kunde man ikke hielpe dem. Adskillige, der allerede vare paa Masterne, vendte udmattede tilbage til Skibet, og 4 eller 5 af dem omkom. En anden mistede Livet ved det at en Mast faldt paa ham. Stormen vedvarede tillige med største Heftighed, geleidet med Lynild, Torden og Regn, indtil Kl. 2, da Veiret lagde sig. Man anbragte nu Tov imellem Skibet og Landet, hvormed man drog Folkene over, af hvilke mange kom halvdøde til Land. Kl. 3 havde Stormen for saavidt lagt sig, at man med megen Møie kunde komme til Skibet med Baade, ved hvis Hielp man reddede henved 300 Soldater, hvoriblandt vare 80 Syge, som man paa Karrer bragte til Hospitalet. Mange af disse syntes at være Døden nær Kapitain Sampson, der var kommet paa Land, lod sig Kl. 2 med Livsfare igien drage ud paa Skibet ved et Tov, og satte derved Mod i Skibsfolkene, saa de roeligen oppebiede deres Skiebne, indtil de kunde blive reddede. Mange vare halv nøgne og saa forstødte, at de neppe kunde staae, da de kom til Land. Jndbyggerne i Staden gjorde hvad de kunde for at redde disse Folk, og det tildeels med Livsfare. Kl. 5 var Skibet ganske fyldt med Vand og huggede stedse imod Klipperne. 10 Minuter efter at de sidste Folk vare afhentede, kantrede det. Henved 10 eller 12 Syge kunde ikke bringes fra Skibet og gik under med samme. Vinden blæste nu igien af Sønden og heftigere saa at Skibet slaaes i Stykker inden i Morgen. Af Ladningen er intet reddet, ligesom ei heller noget af der, der tilhørte Skibsfolkene eller Soldaterne, af hvilke mange ere halv nøgne og have mistet alt hvad de eiede.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-02-16
Efter det sidste Mandtal over Jndvaanerne i de Nordamerikanske Fristater var Antallet af samme ved Slutningen af Aaret 1794. 5,250,690, da det derimod ved Enden af Aaret 1790 kun beløb sig til 3,929,326. Det dyrkede Jord er i 2 Aar blevet dobbelt saa meget, som forhen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-02-16
Gouverneuren paa St. Domingo, Hr. Levaux, har ladet udgaae en lang Proklamation til alle Jndbyggerne paa denne Øe, hvis Spanske Andeel er i Frantsosernes Hænder. Han erklærer dem alle, at hvad Farve, Religion og Folkeslag de ere, for Borgere af den Franske Republik. Han opfordrer de bevæbnede Borgere til at udgyde deres Blod til Republikens Forsvar, og dens Eiendoms Beskyttelse. Hele Proklamationen røber Broderlighed, Venskab og Menneskekierlighed, undtagen allene mod Engellændere og Emigranter, hvilke han med et uforsonligt Had opmuntrer til at udrydde.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-02-16
Jtalien, den 20 Jan. Anledningen til det nyelig udspredte Rygte om en Landing af Frantsoserne ved Masso Carrara gave 2 smaa Franske Kapere, som landede der for at fouragere. Efter Breve fra Rom af 13 dennes skal Paven ligge syg. Fra Neapolis melder man, at Kongen har tilladt Udførsel af Korn og Olie, med Udelukkelse af Havnene ved Livorno, Genua og CivitaVecchia, saa at Engellænderne allene skulle have For deelen deraf. Den Franske Kronprætendent i Verona siges at giøre Anstalt til en Reise til London.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-02-16
Thorn, den 30te Jan. Foruden andre ubehagelige Efterretninger fra Landet har man og den, at den Russiske Generallieutenant von Derfelden er paa sin Reise herfra blevet overfaldet og saaret af Kosakker, nogle sige, at han skal være død af sine Saar. 2 Mile fra Warschau i Kobylk staae Østerrigerne. Man siger, at nogle af dem lade sig undertiden see i Prag.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-02-16
Breve fra Petersburg ved sidste Aars Slutning giøre den Anmerkning, at endskiønt adskillige Kiøbmænd, der fornemmelig handle paa Holland, klagede meget over deres Handels Aftagelse, formedelst dette Lands nærværende Forfatning og de Forhold, i hvilke Rusland staaer med samme, saa havde dog Handelen, i det Heele betragtet, i det afvigte Aar været meget levende, og havde snarere taget til end af. De fleste Naturprodukter vare lykkedes meget vel, og det var saa langt fra, at man fattedes Afsætning, at der tvertimod ofte blev meere bestilt, end man kunde skaffe tilveie.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-02-16
Paris, den 29 Jan. Søeministeren har berettet følgende ædelmodige Handling: En Fransk Kaper opbragte i Martii Maaned 1795 to Engelske Priser, af hvilke den ene havde 250, den anden 200 Sorte ombord. J Stedet for at sælge dette rige Bytte, som han let havde kunne i de neutrale Havne, løb han ind i Havnen ved Cayes i Amerika, satte dem der i Land og skienkede dem alle deres Frihed. Denne Dag blev der høitideligholt som en Fest, de Sorte bleve beværtede, Børnene bleve lever te de meest Formuende til Opdragelse, og de andre bleve fordeelte som Plantere paa de beste Plantager, hvor de nu leve som lykkelige Mennesker. Denne Ædelmodige heder Renandet; den Franske General Rigand, der er i Cayes, betalede ham siden paa Republikens Vegne 20000 Livres for deres Underholdning paa Rei
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-02-16
Haag, den 2 Febr. Vel ere Kornpriserne betydelig faldne i vor Republik, men ikkedesmindre er Tilførselen fra os til den Franske Armee meget stor, og hvis vi ikke snart faae meere Tilførsel, maae Nøden ufeilbarlig blive større, end den var for nogle Maaneder siden.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-02-16
Det er endnu en Hemmelighed, hvorfor vor Minister Meyer kom saa uformodentlig fra Paris hertil. Man taler paa ny om, at Holland skal tage virksom Andeel i Krigen imod Keiseren, og i den Henseende lade et Korps støde til Frantsoserne.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-02-16
Efterat Brendeviinsbrænden er forbudet, er der nu og gaaet befaling til Bryggerne, at de til det Øll, de brygge, ikke maa bruge enten Hvede eller Spelt, under 3000 Livres Straf. Ligeledes er det forbudet at fabrikere Puder og Amdam.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-02-16
Wien, den 30 Jan. Madame Soncy er endnu her, en Upasselighed har forhindret hendes Reise. Ligeledes er og Ludvig VI forrige Kammertiener Hue endnu her. Han skal faae en Pension paa 600 Gylden sin Livstid, hvilken han maae fortære hvor han vil i de Keiserlig Stater.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-02-16
Konstantinopel, den 26 Decbr. Tvistighedernes Tilendebringelse imellem det Østerrigske Hof og Porten angaaende Grændserne i Kroatien giør den Keiserlige Jnternuntius Herbert saa meget meere Ære, da alle hans Fornængere have siden den Begrader Fred forgieves arbeidet derpaa. Det Østerrigske Huus vinder ikke just saa meget derved i Henseende til Landenes Omkreds, som især ved Jndvaanerne, der ere tappre Soldater.