JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-09-22
Løverdagen den 24de September førstkommende om Formidd. Kl. 10, vorder paa Frederiksborg Ladegaard, ved offentlig Auction, imod contant Betaling, bortsolgt 20 Stkr. unge og ældre Tyre tjenlige til Springning, og 15 Stk. Køer og Qvler, alt af den Hs. Majestæt Kongen tilhørende Qvægstamme paa Gaarden Faurholm. Endvidere bortsælges paa samme Tid og Sted: Vædere af forskjellig Alder 100 Stkr. Faar og Gimmer ligeledes 192 - Beder og Bedelam Tilsammen 397 Stkr. alle af de Hs. Majestæt tilhørnde Spanske Skæferier. Frederiksborg Ladegaard, den 4de Septbr. Nielsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-09-22
Jfølge Reqvisition, grundet paa Forlig og Udlæg, bliver den Stiftamtmand Thygeson tilhørende Gaard i Kjørup Bye, Tamdrup Sogn, Nim Herred, som staaer for Hartkorn 3 Tdr. 7 Skpr. 1 Fkr. 3/4 Alb., stillet til 3de Auctioner, som afholdes: Løverdagen den 8de October) førstkomm. hver dito den 2de dito ) Gang Kl. 11 dito den 5te Novbr.) Formiddag. de tvende første Auctioner afholdes paa mit Contoir, men den sidste paa Gaarden selv, Conditionerne ere 8te Dage før første Auction til Eftersyn paa mit Contoir. Hvilket, til Lysthavendes, og i Overeensstemmelse med Placaten af 22de April 1817 tillige til Panthaver ass Underretning bekjendtgjøres. Woer og Nim Herreders Contoir i Horsens, den 6te Septbr. 1831. Bernth.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-09-22
Efter vedkommende Udlægshavers Begjæring bliver det Jens Pedersen tilhørende Huus i AssentofBye, Essenbech Sogn, med tilliggende Haugeplads og et Tørveskifte i Gunnerup Mose, stillet til 3de Auctioner, som afholdes: Fredagen den 7de October, den 21de dito, og den 4de November førstkomm., hver Dags Formiddag Kl. 10. De 2de første Auctioner afholdes her paa Contoiret og 3die Auction paa Stedet, der agtes solgt. Ved 3die Auction bortsælges tillige nogle udlagte Løsøre. Dette bekjendtgjøres, overeensstemmende med Placat 22de April 1817, saavel til Pantecreditorers som Liebhaveres Efterretning. Rougsøe &c. Herreds=Contoir i Randers, den 6te Septbr. 1831. A. L. Reiersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-09-22
Jfølge tagen Beslutning under Skiftet efter afdøde Fæste=Huusfolk Søren Laursen og Kone Maren Jensdatter af Lemmer, bliver den dette Boe tilhørende Parcel paa Lemmer Mark, af Hartkorn, Ager og Eng: 5 Skp. 3 Fdkr. 1 1/2 Alb., Skovskyld 1 Skp. 3/4 Alb., stillet til 3de Auctioner, som afholdes: Fredagen den 7de October, den 21de dito, og den 4de Novbr. førstkommende. De 2de første Auctioner afholdes her paa Contoiret om Formiddagen Kl. 10, og 3die Auction paa Stervboestedet om Eftermiddagen Kl. 2, hvor da tillige vil blive bortsolgt Boets Løsøre. Rougsøe &c. Herreds=Contoir i Randers, den 6te Septbr. 1831. A. L. Reiersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-09-22
Ved Proclama, der idag er læst inden Thyrsting og Wrads Herreders Ret, og snarest mueligt vil blive læst ved Landsoverretten i Viborg, ere Alle og Enhver, som maatte have noget fordre i Stervboet efter Ungkarl Peder Andersen i Hjortzvang, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til at anmelde beviisliggjøre deres Krav for mig, som Skifteforvalter. Hvilket herved endvidere bekjendtgjøres, Thyrsting Wrads Herreders Contoir, den 14de Septbr. 1831. Wittusen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-09-22
Alle og Enhver som formene at have noget at fordre i følgende Dødsboer, efter 1) Rasmus Madsen Smeds Kom, Helvig Jensdatter af Romalt; 2) Fæstehuusmand Søren Laursens Enke, Maren Jensdatter, af Lemmer; 3) Jndsidder Hans Clausen i Astrup; Kirsten Jensdatter af Jngerslev og forden afdøde Mand Søren Sørensen, Skolelærer i Veilbye, og 5) Aftægtsmand Mads Christensen af Bendstrup, indkaldes herved, med 12 Ugers Varsel, til at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer for mig som Skifte forvalter i disse Boer. - Arvingerne indkaldes ligeledes med lovligt Varsel til at godtgjøre deres Arveret og til at varetage deres Tarv under Behandlingen af disse Boer. Samlinger i disse Boer afholdes her paa Contoiret, Onsdagen den 19de n. M., de 3de første om Formiddagen fra 9 til 12, og de tvende andre om Eftermiddagen fra 3 til 5 Slet. Rougsøe, Sønderhald og Østerliisberg HerredsContoir i Randers, den 17de Septbr. 1831. A. L. Reiersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-09-22
Ved Proclama, som læses saavel ved Underretten som ved den kongelige Landsoverret i Viborg, ere Alle og Enhver, som formene at have noget at fordre i Dødsboet efter Gaardmand Niels Nielsen Laue af Følle, i Bregnet Sogn, indkaldte med 12 Ugers Varsel sub poena præclusi et perpetui slentii til for mig, som Skifteforvalter i Boet, at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Ligeledes ere den Afdødes Arvinger indkaldte med lovligt Varsel til at godtgjøre deres Arveret, og til at varetage deres Tarv under Boets Behandling. Hvilket herved endvidere bekjendtgjøres, med Tilføiende: at en Samling afholdes herpaa Contoiret Mandagen den 17de October førstkommende om Eftermiddagen Kl. 3 Slet. Rougsøe, Sønderhald og Østerliisberg HerredsContoir i Randers, den 19de Septbr. 1831. A. L. Reiersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-09-22
Formedelst anden Bestemmelse attraaer jeg strax at sælge min iboende Gaard Edelsborg i Skandderborg Ladegaard, som staaer for Hartkorn Ager og Eng 3 Tdr. 3 Skp. 2 Fkr. 1/5 Alb, og Skovskyld 1 Fkr. 1 Alb. Gaardens Bygninger, der ere overordentlig solide og vel vedligeholdte, ere godt indrettede for en Familie uden for Bondestanden, ligger saare behagelig og beqvem for sine Jorder, hvis Areal udgjør circa 60 Tdr. Pløieland og 14 Tdr. Engbund. Foruden endeel Skov og Ellehugst har Gaarden overflødig godt Tørvejord paa Marken. Konge og Kirketienderne ere indkjøbte. Engene, som nu kan vandes efter Behag og meget forbedres, afgiver aarlig 60 a 70 Læs Høe, og af Besætning kan fodres og græsses 5 Heste, 20 a 24 Køer og 12 a 16 Faar. Gaarden kan tiltrædes næste Foraar med fornøden Sæde-Korn. Om yderligere Oplysning behage man at melde sig enten personlig eller i portofrie Breve hos A. Warthoe
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-09-22
Hvor en Handelsbetjent, der kan fremvise paalidelige Attester om sin Duelighed, samt gode moralske Characteer, kan faae Employ, anviser Adressecontoiret. Som Hjælpelærer er til 1ste Novbr. en Plads ledig for en duelig Seminarist i Holme ved Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-09-22
Paa en Herregaard ved Aarhuus er til 1ste November d. A. Tjeneste ledig for en ugift Bødker der tillige kan paatage sig Tilsyn med Køernes Malkning, samt disses Røgt og Pleie. Adressekontoiret giver Anviisning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-09-22
J en Præstegaard kan en Jomfrue af sat Alder og god Opdragelse, der er kyndig i Landhuusholdning, erholde Condition til førstkommende November. Billetter mrk. A. V. bedes aflagte paa Adressecontoiret. snarest mueligt, men uden gode Anbefalinger nytter det ikke at melde sig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-09-22
Til førstkommende Fyttedag er hos Undertegnede 2de Værelser til Gaden og Sovekammer til Gaarden samlet eller særskilt, med eller uden Meublement, at Vagtmester Michelsen. faae tilleie hos J Gaarden No. 42 paa Skolegaden er i 2den Etage 5 Værelser, 3 til Gaden og 2 til Gaarden, Kjøkken, Spisekammer, Loft og Kjælder, at faae tilleie til Flyttetiden paa billige Vilkaar. Dhrr. som uden min Tilladelse stundom selv tage sig den Frihed at jage efter Vildt paa min Mark, vares herved om at afholde dem derfra med samt deres løse Hunde, som herefter ikke vil blive taalt. Brendstrup, den 19de Septbr. 1831. J. L. Fauerschou.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-09-22
Skipper Lorens Petersen agter saa hastimueligt at afseile til Kjøbenhavn og medtager Fragtgods og Passagerer. Fuldstændig Anviisning til at borttage alle Slags Pletter af alle mulige Ting, saa hverken Tøiet eller Farven lider. 2 Mk. Kunsten at barbere sig selv og behandle Barbeerkniven ved Slibestenen og Strygremmen. 1 Mk. Læsning for Publikum, eller Sagen: Oberst Guldberg og Stadschirurg Tønder, contra M. Winther, No. 1, 16 s. Dom i Jnjuriesagen: Lange, contra Blok Tøren, 3 Mk. faaes hos J. Jessen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-09-22
Den polske Nationalsang: Endnu er Polen ikke tabt, med Musik for Pianoforte og Guitarre, 2 Mk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-09-22
Den polske Nationalgardes Marsch, med kouleurt Afbildning, 24 s. Leebærernes Marsch ved deres Udrykn. fra Warschau 24 s.S. Warberg. faaes tilkjøbs hos Redigeres, trykkes og udgives 4 Gange ugentlig af A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-09-23
den 2 de September. Fredagen. med Brevposterne Den til Forsendelse. alene privilegerede Kongelig allernaadigst Aarhuus Kieltridende. Oddevarer
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-09-23
Nyheder fra Udlandet. Krigs- og Freds=Efterretninger. Jo fuldstændegere en Seier den russiske Vaabenmagt har vundet Polen, desto mere Grund kan der maaskee være for, at den saakaldte europæiske Fred kunde blive forstyrret, da Polens endelige Skjebne kun bidrager til at forøge de man gesidige Rivninger, som de belgiske, de græske, de portugisiske, de amerikanske, de italienske, tydske og flere Anliggender frembyde. Preussen siges allerede at slutte sig endnu nærmere til Rusland, og i Haag begynder man at tale om, at Holland vil kunne vente Hielp af sine Venner, naar de polske Anliggender ere fuldkomment ordnede, og at Frankerig, selv sønderrevet i Partier, da ikke meere vil være at frygte for. Holland giør store Udrustninger, og Prindsen af Oranien har forberedet Armeen paa, at Fjendtlighederne muligen ville blive fornyede den 10de October, hvilket har virket ufordeelagtigt paa Pengebørsen i Amsterdam. Ogsaa skal den hollandske Gesandt af det tydske Forbund have forlangt at Luxemburg blev besat af Forbundstropper. Efte engelske Blade skal et Forsøg paa at arrangere et belgisk Laan, i Paris være aldeles mislykket, ja nogle forkyndes det endog, at Kong Leopold snart vil komme til at resignere. J Frankrig vækker den nye russiske Rekrutudskrivning naturligviis ogsaa stor Opsigt, og Rygtet om Hertugen af Bordeauxs Ankomst til Fastlandet volder nye Bekymringer for Roligheden i det Jndre. Jfølge Reisendes Beretning sammentrækkes der betydelige Troppemasser ved Frankrigs nordøstlige Grændser, og endnu 40 Batterier Artillerie havde faaet Ordre at begive sig dertil. Ogsaa Preussen forstærket sine Tropper paa den venstre Rhinbred.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-09-23
Polen. Det synes som om Warschaus Jndvaanere finde sig godt i deres Skjebne, de aflevere Tretter deres Vaaben, og maa selv hielpe til at ødelægge deres med saa overordentlig Møie oprettede Barrikader, Palisader, o. s. v. De russiske Tropper som ere rykkede ind i Staden bestaae af den keiserlige Garde tilhest og tilfods, nemlig det Preobrazenskiske, det Semenowskiske, Moskauer, Jæger= og Livkosakregimentet, o. s. v. Ogsaa de forhen i Warschau garnisonerende Regimenter ere rykkede derind igjen. Praga er ligeledes besat af russiske Tropper. Da Storfyrst Michael holdt sit Jndtog, i Spidsen for en glimrende Stab, modtoges han ved Porten af Municipalraadet, hvis Præsident overrakte Hs. K. H. det i Rusland sædvanlige Velkomsttegn, Salt og Brød, som Fyrsten modtog og giengieldte med nogle trøstende Ord. Jfølge Privatefterretninger have Armeerne sluttet en 15 Dages Vaabenstilstand, inden hvilken Tid Keiseren, skal have givet sin Erklæring. Dog skal langtfra ikke hele den polske Hær være tilfreds med Kapitulationen, og enkelte Korpser af den ville ikke underkaste sig dens Betingelser. General Romarino var, trods den befaling han havde faaet af Malachowsky, at slutte sig til Armeen, marscheret med sit 16000 Md. stærke Korps til Zamose, men skal være bleven afskjaaret fra Hovedarmeen af den russiske General Rosen, der kommanderer et Korps paa 18000 Md. Mellem Generalerne Rüdiger og Rozyski er der sluttet en Vaabenstilstand som kan opsiges med 24 Timers Varsel. Den polske Hovedarmee staaer i og omkring Modlin, der forresten indeslutter en stor Mængde af Polens fornemste og vigtigste Mænd. Der siges, at den skal have vægret sig for at gaae til Plosk, og har i denne Anledning afsendt directe en Deputation til Petersborg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-09-23
Herfra berettes, at Keiseren skal have erklæret de fremmede Magters Gesandter, at han ikke vil vide af nogen Jntervention, og at ethvert Skridt man gjør dertil, vil kun tjene til at forværre Polakkernes Skjebne. Underkaster Nationen sig frivillig, vil den kunne vente fuldkommen Tilgivelse, men enhver Jndblanding i hans (Keiserens) indre Anliggender vil han vise tilbage med al sin Magt, og denne, skal han have tilføiet: er større end man synes at troe. Ungarn. Det er skrækkeligt saaledes som det gaaer til i dette Land, hvor Oprørerne begaae de gyseligste Misgierninger. Almuen treer fuldt og fast, at Øvrigheder, Læger og Præster ere Giftblandere, og denne skrækkelige Mistroe er en langt frygteligere moralsk Pest end Smitsoeten. Mangfoldige af de høiere Stænder blive myrdede og mishandlede paa det allergrusomste. Allene paa eet Sted, i Klukenau, er følgende passeret: Godseieren, hans Børn, Skrivere, a. bleve ihielslagne; Godsets Dommer blev slæbt ind i en Smedie og paa Fodsaalerne brændt med Jern, som Bønderqvinder gjorde gloende; Præsten blev hængt fordi han naturligviis ei vilde gjøre Eed paa at han havde kastet Gift i Brønden. Mang bleve tvungne til at spise Chlorkalk, og deres Opkastelse stadfæstede Mistanken. Og saaledes drage disse Bander fra By til By, og hvor der findes Adelsmænd og Læger, ere saadanne Dødens visse Bytte, ja det gaaer endog saavidt, at de stikke Øinene ud paa Mødrene og sønder hakke smaae uskyldige Børn. Chefen for et Militairdetaschement, som blev fordrevet af dem, bandtes til et Træe, mishandledes med Knive, og blev tilsidst halshugget, Dog - nok om disse kannibalske Vederstyggeligheder!
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-09-23
Brasilien. Herfra haves Efterretning om store Uroligheder. Den farvede Befolkning har i Rio Janeiro overfaldet Europæerne, hvoraf 10,000, meest Portugisere, havde maattet søge Beskyttelse ombord paa Skibene, eller ved at flygte ud paa Landet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-09-23
Frankrige. Fra 5te til 10de de, har Paris hver Aften været hjemsøgt af Uroligheder, og det saa betydelige, at Nationalgarden maatte være under Gevær, En Fabriqueur Bigeon havde, ved Anvendelse af en ny Fremgangsmaade i sit Shawl-Væverie, afskediget mange af de Fruentimmer som arbeidede hos ham. Over 1500 af disse Qvinder vare det som begyndte Spektaklerne, der med hver Aften udbrede sig meer og meere. Paa flere Steder blev Nationalgarden modtaget af Pøbelen med Brostene. Den 8de saae man Hr. Casimir Perrier i fuld Ministerkostume tilhest, i Spidsen for et Detaschement af Nationalgarden. J en stor Strækning maatte alle Boder holdes lukkede i 4 Dage, Generalmarschen slaaes, og nogle Salver gives, som naturligviis henstrakte Adskillige, ligesom og Mange af Militairet bleve trufne af Stene og Urtepotter som nedkastedes fra Vinduer, m. m. Den russiske Ambassadeur havde forladt Paris, for ikke der at oppebie den offentlige Stemmes Løsbrud ved Tidenden om Polens Fald, thi naar den indtræffer, dertil, vil der sagtens blive nye Spectakler.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-09-23
Sverrig. Af de offentlige Blade veed man, at Sverrigs nylig fødte Arveprinds har faaet Navnene Nicolaus August og Titel af Hertug af Dalarne. Prindsen fødtes samme Aften som det store Theater aabnedes, og Kanonskuddene, der forkyndte denne glædelige Tidende, afbrøde den af Hr. Theaterdirecteur Beskow forfattede melodramatiske Prolog. "Neppe, hedder det i Argus: havde man talt Skuddene, og erfaret at Kongehuset var forøget med en Prinds, før Raabet og Folkesangen overdøvede baade Hr. Beskows Poeste, Hr. Beerwalds Musik og Fru Torslows talentfulde Declamation, og Prologen fik neppe Lov til at endes for den almindelige Enthusiasme. Det var dengang endnu ikke bekjendt, at den unge Fyrste vilde faae Navnet Nicolaus, efter Ruslands Skytspatron og efter den nuværende Selvhersker over alle Russer." Samme Blad ommelder det dybe ubehagelige Jndtryk, som den unge Arvefyrstes Navn har gjort overalt i Stockholm, og mener, at det ikke vil blive mindre bittert i Provindserne, i Særdeleshed i den, som er vederfaret den Naade at blive den unge Nicolais Hertugdømme. Daabsakten fandt Sted i Stockholms Slotskapel d. 3die ds. Processionen passerede over Slotsgaarden, hvor ogsaa Artillerie med Kanoner var opstillet; Hayen ved Processionen dannedes af Garde i sexdobbelte Geledder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-09-23
Cholera morbus er nu ogsaa udbrudt ved Dessau; og fra Hamborg meldes, at man nu er aldeles belavet paa dens Komme. Fra Wien udstædes atter Sundhedspasser, da Lægerne endnu vare uenige om det var den rette Cholera som var udbrudt der eller ikke. J Berlin var der fra Søndag til Mandagmiddag den 19de blevet 45 Personer angrebne af Sygdommen. Under 6te Septbr. havde Kongen af Preussen udfærdiget en Bekjendtgjørelse, som gaaer ud paa: at den virksomste og aarvaagneste Omhu ikke mægter at undertrykke og hæmme Cholera, og at de strænge Afsondringsmidler paa Grændserne have virket ugunstigen paa Landets Næringsdrivt, hvisaarsag han har befalet at ophæve de militaire Kordonner paa de fleste Steder. Hs. Majestæt formaner derhos sine Undersaatter til at bære det Onde med Hengivenhed i Guds Villie, opfordrer de Velhavende til ikke at lade den arbeidende Klasse mangle Erhverv og Sysselsættelse, og disse advarer han, om ikke at fornye de sommesteds begangne Uroligheder. Ogsaa Flodfarten er bleven frigivet i alle de cholerabefængte preussiske Provindser. Kongen opholder sig paa Charlottenburg, og Jngen af dem som omgive hans Person maa omgaaes med Nogen. Den øvrige kgl. Familie er draget til Potsdam. Finland er skrækkelig befængt. J Helsingforfalde Folk døde om paa Gaderne. Smitten var bragt til Sveaborg ved nogle russiske Krigskibe, og angreb strax Garnisonen. En Bogtrykkerdreng som en Dag gav sig i Samtale paa Gaden med en af Liigbærerne bragte Smitten ind til Helsingfors, hvor han selv døde inden 12 Timer tilligemed 6 andre Personer i Bogtrykkeriet, og herfra blev den nu udbredt videre i Staden. Til Hangønd var den ligeledes bragt hen af en russisk Kanonbaad fra Sveaborg; og i Aabo var den udbrudt den 4de Septbr. Nu kommer det altsaa an paa om man kan afholde den fra at passere over Alands-Øerne ind i Sverrig. Den hele finske Kyst er derfor bleven erklæret smittet. – J Ungarn havde indtil den 30te August 112000 Personer været angrebne af Cholera, og af dem vare 56000, netop Halvdelen, døde. - Fra Petersborg meldes, at Cholera var brudt ud igjen i Nowgorod midt under Markedstiden, og det saa frygteligt, at de Handlende vare over Hals og Hoved flygtede bort derfra. - En med Hensyn til Choleraens Natur meget interessant Kiendsgierning er den, at et engelsk Skib, som for nogle Uger siden seilede fra London til Riga, og underveis ikke havde været i den ringeste Berørelse hverken med Land eller Skibe, var midt i Østersøen, men dog paa Høiden af Riga, bleven overfaldet af et Vindstille, og nogle faa Dage derefter udbrød Choleraen blandt Skibets Mandskab. Bamborg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-09-23
Brevrygningen er mislykket ved en af de tydske Grændsekordonner, og en Pakke Breve, som blev antændt af Spiritussen, gaaet op i Røg. (Hvor Mange komme ikke her til at vente paa Svar.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-09-23
Fædrelandet. Rhvn. den 20de Septbr. Paa Løverdag begive Deres Majestæter Sig fra Frederiksberg Slot til Allerhøistsammes Vinter=Residents.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-09-23
Generalpostdirectionen har under 13de de, udstædt Circulaire til alle kongl. Postcontoirer om, at alle fra de danske Stater til Udlandet bestemte Pengebreve og andre Pakkepostsager skulle indtil videre være forsynede med Sundhedsattester, underskrevne af en beskikket Læge og bekræftede med dennes Embedssegl, samt at Reisende, der agte sig til Udlandet, skulle være forsynede med paa lige Maade underskrevne og bekræftede Sundhedspasse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-09-23
Ved Placat af 16de de, er Qvarantaine-Tiden for Skibe, Vare og Personer, der søeværts ankomme fra et af Cholera smittet Sted, fastsat til 20 Dage, og til 10 Dage, naar de komme fra et af Cholera mistænkt Sted, og ere forsynede med Sundheds=Attester.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-09-23
J Varehandelen er intet Mærkeligt passeret naar undtages, at Uld er vegen noget i Prisen. Bagerne betale her for god nye Hvede 7 1/2 Rbd. Ny Rug er endnu ikke seet paa Torvet. Østersøisk betales med Bcomk. 7. 128 s. Byg er solgt paa Leverance til 3 Rbd. 20 s. J Havre er intet gjort. Raps uforandret, 7 Rbd. 64 s.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-09-23
Foruden Aubers nyeste Opera: Elskovsdrikken, kan endnu ventes her paa Scenen en tidligere Opera af samme Componisk: "Zamba, eller: Marmorbruden."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-09-23
Hs. Excellence Geheime-Statsminister Grev Moltke er kommen tilbage fra sin Udenlandsreise.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-09-23
J det sidste No. af Statstidenden læses der fra Ringsted og Sorøe Proclamaer efter 27 afdøde Gaardmænd og Huusfæstere.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-09-23
Khvns Børs-Cours, den 20de Septbr. 1831. Hmb. 2 M. a vista 214. Species 212. 12 Rbmk. 11 1s.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-09-23
Ved den 1172 Trækning i Wandsbeck, udkom følgende Nummere. 5. 4. 26. 70. 65.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-09-23
Aarhuus. Efter Forlydende agte Jyllands 4 Stifts=Physici i disse Dage at holde et medicinsk videnskabeligt Møde i Randers, for at raadslaae om de offentlige Medicinal Foranstaltninger ved paakommende epidemisk smitsomme Sygdomme, disses Kuurmethode, o. s. v.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-09-23
Det store Følge som frivillig ledsagede Professor Gebauers Liig til Graven, vidnede om, hvor høit, man skattede den Hedengangnes Værd. Som Kunstner ville hans mesterlige Dyrmalerier sikkre ham et berømmeligt Eftermæle, og som Menneske har han i Manges Hjerter sat sig et uforgængeligt Minde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-09-23
Formedelst haardt Veir, der har holdt ved siden i Gaar Eftermiddags, var Dampskibet Dania endnu ikke afgaaet herfra ved Avisens Slutning, Middag Kl. 12.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-09-23
Ankomne fra Callundborg til Aarhuus: Frøkenerne Betty og S. Flindt, Capitain Bye= og Raadstueskriver Kyhnel, Bogholder Sauerbrey, Jfr. F. Ree, Overauditeur Fischer med Frue, Pastor Valentin, Handelsmænd Lillelew og Hollesen, Komd. Hansen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-09-23
Reisende med Dampskibet Dania: Fra Fredericia og Bogense til Aarhuus: Møllebygger Jens Anchersen, Uhrmager Wulff, Kammerjunker Lieutenant v. Düring, Pastor Haar, Pastor Hornemann med Kone.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-09-23
Jndsendt. Callundborg, den 20de September. Medens vi, deels ved paalidelige Correspondenter, og deels gjennem de offentlige Blade, jevnlig faae Underretning om den Sygdom, som voldsomt raser i Sjællands sydlige og østlige Egne, og tidt bortriver ikke faa Mennesker, – glæde vi os her i Byen og dens Omegn i 3 til 4 Miles Omkreds, ved en god Sundhedstilstand, og det synes ret, som om Skjebnen, der i Aarene 1827 og 1828 saa haardelig hjemsøgte os med Sygdomme og Dødelighed, nu vil holde os skadesløse for, hvad vi i hiine Tider maatte lide næsten udelukkende i denne Egn. - Vore Læger have, i de sidste 14 Dage næsten ikke været i Praxis uden for Byen, og naar undtages nogle Koldfeberpatienter som hvert Efteraar almindelig gives endeel af - saa har Byen selv næsten ingen Syge, og ikke i mange Aar har man havt saa faa Døde her og i Omegnen, som i indeværende. Dersom altsaa den, nu rigtignok saa temmelig i vor Nærhed, værende Cholera (og andre lignende Ulykker, der mulige kunde have deres Udspring fra den sig os alt meer og meere nærmende Commet) vilde fare skaansomt med os, saa kunne vi med Hensyn til Sundhedstilstanden i vor Egn, ikke noksom takke Forsynet for den gode Tid, vi leve i.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-09-23
Bekjendtgjørelser. Den hæderlige Samling af Embedsmænd og Borgere, der den 21de d. M. uindbudne ledsagede den for trinlige Kunstner Professor Gebauer til sit Hvilested, takkes herved forbindtligst paa samtlige hans efterladte umyndige Børns Vegne. Aarhuus, den 22de September 1831. Høegh Guldberg.