Viborger Samler, 1829-05-14
Keiser Alexander af Rusland, der ofte bevidnede sin velvillige Deeltagelse for dette ulykkelige Folk, blev af Grækerne betragtet som Stifteren af deres Jnsurrection saa længe, til han utvetydigt og ved en høitidelig Beslutning erklærede sin Misbilligelse af deres herviske Anstrængelser til Gjenerhvervelsen af deres uafstaaelige Menneskerettigheder. J Ovrigt kunde det vel bevises, at Keiser Alexander ved denne Leilighed kun gav efter for en bydende politisk Nødvendighed. Sin Protestation som Keiser gjendrer han som Menneske, da han opmuntrede (?) Alerander Ypsilanti, og belønnede den unge og ulykkelige Galatis's Bestræbelser. - Det er et underfuldt Skuespil, at see et Folk, udisciplineret, ved langt Slaverie paa en Maade demoraliseret, uden pecuniære Hjælpekilder uden noget Slags Krigs materiale at begynde en Krig med sine Overvindere, og frygtelige Herrer. - Disse Kampe, disse Seire, disse herviske Opoffrelser maa man læse i Hr. Su ros Værk. Det synes, som om et Folk, naar det har naaet det laveste Trin paa Fornedrelsens Stige, overgaaer i Høihjertighed, Kraft og Hervisme alle andre Folk, saasnart det hæver sig til den Beslutning igjen at tilkjæmpe sig den Plads i den selskabelige Stilling, som det har tabt. De nyere Folkeslags Historie tilbyder os nogle saadanne Exempler. Det franske Keiserriges Hære have sat Verden i Forbauselse; men dog have de ikke kunnet maale sig med Republikens udisciplinerede og nye Hære. Aarsagen er, at disse vare opflammede af brændende Kjærlighed til Frihed og Hæder, der som nye Lidenskaber. antændte deres Hjerter. De samme Kjendsgierninger og de samme Aarsager have betegnet Revolutionen i de forenede americanske Stater. Et udartet, sunket Folk regenereres ikke gradviis, en pludselig Explosion bryder los og Gjenfødelsen er fuldendt, Halve Slaver, hal fordærvede Mennesker have ikke Kraft og Energie nok til at begribe Frihedens og Dydens Velgierninger; de ere for modløse, for svage til udsætte sig for alle Farer, og beseire alle Hindringer, der kunne sættes imod en saa vanskelig Crobring. Kort sagt, kun naar Fornedrelsens Bane ganske er gjennemløben, aabner Gjenfødelsen sig for Nationerne. - Uden de Tildragelser, som i et halvt Aarhundrede have rystet Verden, vilde Grækenland sandsynligviis endnu sulle i Slaverie. Frihedens Spire rørte sig i dets Skjød, men Americas Uafhængighed den franske Revolution, som, i det den hidførte en constitutionel Regjeringsform, lod Frihedens Morgenrøde gaa op over Europa; den spanske Jnsurrection og alle Civilisationens andre Bevægelser, som bevidne den menneskelige Aands Fremskridt, have hurtigen udviklet disse Spirer og ladet dem fremblomstre til Held for Nationerne. - Naar de curopæiske og americanske Folkeslags politiske Stilling og Aand have udøvet en mægtig Jndflydelse paa Grækenlands politiske Skjebne, saa maa man indromme, at den græske Revolution ogsaa paa sin Side vil lægge en forholdsmæssig Vægt i den almindelige politiske Vægtskaal. Jdeerne om Frihed og Civiisation ville gjennem Grækenland trænge ind i Hjertet af Asien. Selv Storherrens raa Stolthed har givet efter for Forbedringsaandens uimodstaaelige Kraft, der overalt viser sig. I det Hovedet for Muselmændene har tilstaaet sine Undersaatter rigtignok kun amplicite. nogle Arvefølgerettigheder har han i dens Grundvold undergravet den uindskrænkede og colossalske Magt, som han efter sine Formænds Exempel saa ganske uden Hensyn har misbrugt. Denne Modification i en hidtil uforanderlig Lovgivning vil drage, andre efter sig, og den muhamedanske Optimismus vil snart vige Pladsen for den reformatoriske Aand. som har characteriseret det 18de Aarhundrede i Frankrig. Jkke alene Asien vil føle den græske Revolutions liberale Jndflydelse, Europa selv vil have saaet for at høste. De liberale Jnstitutioner finde endnu hos de europæiske Nationer nogle Hindringer for deres videre Forplantning. Langt fra at hæve disse, bestræbe Regjeringerne sig snarere for at formere dem. Derfra reiste sig de indre Tvistigheder de politiske Forbrydelser, som endnu beplette Lande med Blod, der vare værdige til i Noe at nyde borgerlige og politiske Rettigheder. Det frie Grækenland vil give de europæiske Nationers Anstrængelser storre Consistents: forbundet med Frankrig og America vil det udøve en Jndflydelse, som man maa give efter for. Denne Combination af flere overveiende Staters Friheder, maa nodvendigt drage de nyere Jdeers Triumph efter sig. Overalt, hvor der gives Mennesker, er der Plads for Uafhængighedens Aand; og naar Civilisationen lyser, gives der ingen Jdee, ingen Lidenskab, der gjor saa rasende Fremskridt. De tøvende Regjeringer ville faae en dobbelt Kamp at bestaae mod Friheden, en indre og en ydre. De, der hidtil have befundet sig i denne Stilling, have kun langsomt maattet bukke under, fordi den ydre Kamp var mindre actio; men i Fremtiden vil den offentlige Aand, forstærkende Nationalaanden, rive Regjeringerne og Nationerne sort med sig til Frihed og Civilisation.