JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-07-12
Nyheder fra Udlandet. Tyrkiet. Sultanen skal have yttret det Ønske, at Grev Orlow ikke maatte ille altfor meget med de russiske Troppers Afmarsch, da man kan befrygte Reactioner. Med Jbrahims Tilbagetog gaaer det saa langsomt formedelst den frygtelige Hede, at han ikke for Midten af Julimaaned vil kunne være passere over Taurusbjerget. Jfølge Efterretninger fra Alerandrien er det Paskens Hensigt at lade 50 til 60,000 Mand af sine Tropper forblive i de ham af Porten aftraadte Besiddelser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-07-12
Polen. Der skal, som Privatbreve melde fra Warschau, virkelig have været en Sammensværgelse iværk, at myrde Keiser Nicolaus naar han kom dertil, men at denne lykkeligviis var bleven røbet, og er Aarsagen til, at der ikke bliver noget i Aar af Keiserens Tydsklandsreise. Endnu bestandigt opholde sig mange Jnsurgenter i de polske Skove, hvorfra de af og til gjøre Udfald, ødelægge enkelte Kosak korpser, og derpaa trække sig tilbage igien. Den russiske Regjering har desaarsag beordret anseelige Troppeafdelinger til atter at rykke ind i Polen. "De nyere europæiske Optrin - hedder det fra Petersborg vidne kun for meget om udbredte Forbindelser, saavel i Tydskland som i Frankrig, og at Polakkerne endnu stedse nære den ulykkelige Jndbildning om deres Nations Gjenoprettelse." - Ogsaa i Kalisch er nedsat en Krigsret, og daglig indbringes der Adels personer fra Omegnen. J Storhertugd. Posen vidne de talrige Fængslinger ogsaa om den preussiske Regierings Aarvaagenhed, og man vil i de Arresteredes Papirer have fundet Beviser for dybtliggende Planer. Hele den preussiske Grændse er stærkt besat med Tropper, og alle polske Flygtninger blive uden Skaansel tilbageviste.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-07-12
Portugal. Den portugisisk konstitutionelle Expedition har gjort Landgang ved Lagos, i Provindsen Algarvien, 28 Mile sydlig for Lissabon. Denne Efterretning var kommet til Lissabon just som det engelske Krigskib forlod Rheden for at gaae til London. Der herskede i bemeldte Stad den største Bevægelse, og fra alle Kanter blev der samlet Tropper. Garnisonen bestod kun af 4000 Md. Cholera huserede endnu stærkt der i Staden, og havde allerede bortrevet 10,000 Mennesker. D. Pedros Eskadre ventedes til Tajofloden. Et brittisk Krigskib var ilet den forud, for at give den engelske Admiral Parker Underretning derom. Rygterne fortalte, at D. Miguel havde i storste Hast forladt sit Hovedqvarteer og taget Veien ad Lissabon, for ikke at blive afskaaret herfra. Fra Oporto meldes, at Staden blev endnu bestandig beskudt med Kugler og Granater, og at der bemærkedes en stor Bevægelse blandt Miguelisterne. Fra Villanova havde de alle trukket sig ned mod Søkysterne. Det lader nu saaledes til, at de fjendtlige Brødre ville komme til at byde hverandre Spidsen, og at det nu snart hertillands enten maa briste eller bære. – D. Pedros nuværende Admiral, Napier(som for kort siden var Capt. i den engelske Marine),der skal være en stor Vovehals, havde erklæret for han løb ud, at enten vilde han om en Maaned være i Lissabon, eller ikke meere være til Rygtet gik, at den bekjendte franske Marskal Bourmont havde ladet sig engagere til Overgeneral for D. Miguels Armee.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-07-12
Spanien. Hyldingsfesten gik for sig med følgende Høitideligheder. J et glimrende Optog blev den lille Jnfantinde Donna Maria Jsabel Louise bragt til Kirken, baaret af sin Amme, der sad imellem Kongen og Dronningen. Alle Rigets Store, Granderne, Kardinalerne a. vare med i Følget. Kirken var paa Statens Bekostning dekoreret paa det allerprægtigste, Gulvet f. Ex. heel belagt med høirødt Klæde, Væggene behængte med Fløiel og Silke, Vievandet blev præsenteret for D. M. ved Erkebispen af Granada. Saalænge Messen varede opholdt den lille Prindsesse sig i et for hende indrettet Værelse tæt ved Alteret, og tog først Plads ved Siden af Dronningen efter at det sidste Evangelium var oplæst. Medens Patriarken istemmede ven creator laae hele Forsamlingen paa Knæe. Jnfanten Francesko var den Første som aflagde Eeden; dette skete knælende, med den høire Haand paa Crucifiret, hvorpaa han kyssede Kongens, Dronningens og den lille Jnfantindes Hænder. Og saaledes maatte nu alle Rigets Stormænd, den Ene efter den Anden, aflægge Edden, hvilket varede i flere Timer. Derefter blev sjunget et høitideligt Tedeum. Ogsaa alle fremmede Ministre havde bivaanet denne Høitidelighed, allen med Undtagelse af den neapolitanske, som paa sin Herres Vegne havde protesteret mod Erkjendelsen af den lille Prindsesses Thronrettighed. Dette, og at Geistlighedens Primas, Ærkebispen af Toledo, havde vægret sig ved at tage Deel i Ceremonien, skal især hav forbittret Kongens Glæde. Da Hs. Maj. paa Tilbagefarten kjørte forbi Tropperne, tang alle stille, kun hist og her hørtes nogle enkelte Raab: Kongen og Dronningen leve! – Saalænge Kongen lever, hed der det i en Beretning fra Madrid, haaber man, at det vil gaae godt, men naar han døer, vil det blive et stort Spørgsmaal, om den aflagte Eed formaaer at beskytte Prindsessen mod Carlisternes Partie. Til Minde om hiin Dag har Kongen af Spanien stiftet en ny Orden, som bestaaer af et Kors i en blaat Baand, og skal hedde Maria-Jsabella-Louise Ordenen. Af hver Bataillon skulde 96 Soldater benaades dermed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-07-12
Hertuginden af Berry. Over hele Paris gidet Rygte, at Mandskabet paa Krigskibet Agathe havde gjort Oprer midt ude paa Havet, bemægtiget sig General Bugeand, spærret ham inde i Skibsrummet, og tvunget ham til at give en skriftlig Erklærinom, at hans Beretning om Hertugindens Svangerskab var usandfærdig. Derpaa skal man have bragt Skibet ind i en spansk Havn og landsat Hertuginden, der, hvis det er sandt, endnu engang vil muligt komme til at spille en Rolle paa Verdenstheatret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-07-12
Jtalienske Grændse. Ved Telegrafen var der kommet Ordre til Lyon, Dison, Chalons og Grenoble om at holde Tropperne marschfærdige, i Anledning af at Østerrigerne belave sig paa at besætte de fardiniske Fæstninger Turin, Genua og Alessandria.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-07-12
J Grenoble gik det Rygte, at en Soldat havde ved en Mønstring i Turin skudt efter Kongen af Sardinien. J Alessandria var atter nylig to Advocater, blevne fustlerede. Henrettelserne bleve udførte ved Galeislaver. Fire anseete Genuesere, blandt hvilke Marqvis Doria og Grev Duruzzo, vare i Lænker, blevne slæbte til Turin. J Chambery og fl. a St. fandtes vedvarende Proclamationer opslagne hvorved der opfordredes til Regjeringens Omstyrtning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-07-12
Tydskland. J Hamborg befinde sig for Tiden mange anseete Fremmede, blandt hvilke ogsaa Vicekongen af Hannover, Hertugen af Cambridge, der under Navn af Grev Diepholz logerer med sin Gemalinde i Hotellet Stadt London, og efter Forlydende agter sig til Dobberan. Hs. K. H. Prinds Albrecht af Preussen var ogsaa kommen dertil, men afgaaet nogle Timer derefter igjen med Dampskibet til London. Den keiserl. russiske Livlæge Dr. Rauch (ikke som Rygtet havde udspredt, den 1 strængeste Jncognito reisende Keiser selv) var ligeledes kommen hertil. For nogle Dage siden indtraf til Hamborg en Tremaster, tilhørende det engelskostindiske Compagnie, bemandet med lutter snurbartede Japanesere. Den havde oprindelig været en spansk Fregat, og fører nu, som Todækker, 36 Kanoner, med 85 Md. Besætning. Blandt Ladningen befinder sig allene 30,000 Kister Thee, samt 122,000 Bambusstokke.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-07-12
Fædrelandet. Rhvn. den 8de Juli. Hs. M. Kongen kan ikke ventes tilbage hertil for paa Onsdag Eftermiddag.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-07-12
Den igaar hidkomne Dampskibspost har nemlig bragt den Efterretning, at Hs. M. Reiseronte er forandret saaledes, at Allerhøistsamme, istedetfor igaar, først imorgen (Torsdag) Eftermiddag Kl. 2 fra Louisenlund begiver sig ombord paa det kongl. Dampskib "Kiel, for at tiltræde Tilbagereisen hertil. (Khp.)¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-07-12
J Løverdags Aftes ankrede i Renden en russisk Orlogsfregat paa 48 Kanoner, bestemt til Amsterdam. Ombord paa samme befinder sig Peters borgs forrige Generalgouverneur, General Kutusoff.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-07-12
J Gaar feiredes af Besætningen Hs. M. Keiserens Navnedag, og en Salut blev i den Anledning aff ret. Endeel af de paa Fregatten værende russiske Søofficerer og Cadetter vare i Aftes tagne ud til Dyrehaven. (S. Bl.)¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-07-12
J Gaar Morges Kl. 6 afseilede Cadetcorvetten sønderefter. Dens nærmeste Bestemmelsested, skal være Christiansøe. Med samme afgik herfra Siellands Biskop Hs. H. Dr. og Prof. theol. P. C. Müller, der agter at foretage en Embedsreise til Bornholm. (S. Bl.)¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-07-12
J Løverdags Aftes Kl. 6 afgik Dampskibet, Caledonia herfra til Malmøe med omtrent 30 Passagerer. Ved Ankomsten til Malmøe Kl. 9 3/4 var Bryggen tæt besat af en uhyre Folkevrimmel, der havde samlet sig for at nyde det i flere Aar savnede Syn af et Dampskib i Malmøes Havn; hele Byens Folkemængde var i livlig Bevægelse; Tilreisende, der agtede sig til Naborigets Kongestad, indtraf fra alle Kanter, og næste Dags Morgen deeltoge henved 200 Svenske i Lysttouren til Kjøbenhavn. Farten var begunstiget af det skjønneste Veirligt, og tilbagelagdes i 3 Timer. Ombord forøgedes den glade Stemning ved Harmonimusik, som udførtes af Musikcorpset ved det søndre skaanske Regiment, hvis Chef, Hr. General Clairfeldt, ogsaa befandt sig blandt Passagererne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-07-12
Dyrehaven var især i Gaar Aftes ualmindelig livlig og talrig besøgt, og vore Nabogjæster yttrede sig særdeles tilfredse med den Moro, de havde nydt ved denne nationale Folkeforlystelse. – J Formiddags kom Caledonia igjen tilbage fra Malmøe, og medbragte omtrent 20 af de didbragte Passagerer, der forstørstedelen havde benyttet Søndagen til en Udfart til Lund, og til at besee denne Stads gamle og mærkværdige Domkirke. (S. Bl.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-07-12
En duelig ung dansk Mechaniker, Hr. Bøeg(st. Kannikestrædet No. 46), der i flere Aar har opholdt sig i Udlandet, især i Paris, driver nu her et Maskinværksted for Agerdyrknings- og Haveredskaber, blandt andet faaes hos ham Tærskemaskiner til Haandkraft, til alt Slags Korn, saa at 2 Mand kunne tærske 6 a 7 Skpr. i Timen, og naar anbringes Hestekraft 13 a 14 Tdr. om Dagen; ligeledes et Slags Tænger med Punge til at tage Frugt ned af Træerne med, &c. &c.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-07-12
Khvns Magistrat indkalder med Aar og Dags Varsel Arvingerne i 134 forskjellige Boer, hvis Kapitaler have henstaaet over 15 Aar i Khvns Overformynderie uden at enten Kapital eller Renterne ere fordrede. (Boerne ere navnligt specificerede i den Berlingske Avis.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-07-12
Hosekræmmer P. H. Feyerschou er af Khvns Magistrat, paa Grund af Lovens 3171, erklæret for umyndig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-07-12
Blandt Afdøde her i forrige Uge vare atter 2 af Kopper, 1 af Alteration, 3 af Skarlagensfeber, 3 af Kræft, 1 af Guulsot, og 1 af Drik. Kiel, den 4de Juli. J Morges Kl. 8 forlod Hs. Majestæt Kongen, tilligemed Hs. K. H. Prinds Frederik Carl Christian og Gemalinde, vor Bye, for at fortsætte Høists. Reise over Knoop og Eckernforde til Louisenlund. J Forgaars Aftes behagede de høie Gjæster at beære en for dem arrangeret Lystseilads med deres Nærværelse og drikke Thee paa "der Sandkrug, hvis Beliggenhed hinsides Kiels Havn er saa ynderig. Om Aftenen var Byen illumineret; Hs. M. og D. K. H. behagede at modtage et Fakkeltog og Vivatraab af Borgergarden. J Gaar Morges spiste Hs. M. Frokost paa Raadhuset, og gav derefter Audients indtil Middagstaffelet begyndte. Efter Taffelet behagede de høie Herskaber at besøge Badeanstalten ved Dusternbrock. Almindeligen opvakte Hs. Majestæts usvækkede Helbred og Livlighed overordentlig Glæde, der end mere forøgedes ved det nære Haab om de nye Statsinstitutioner, hvis Stifter Frederik den Sjette vil vorde." (B. Av.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-07-12
Fra det Holsteenske. Natten imellem 26 og 27de Juni afbrændte begge de mellem Schwabstedt og Ram stedt beliggende kgl. Vindmøller med Vaaningshuus, Lade &c. Det hedder, at Lynilden skal have antændt, dem. - J Jtzehoe har en Deputation af Borgerskabet ansøgt Hs. M. om Anlæggelsen af en Chaussee fra denne Stad til Elmshorn. - Der meldes fra Delve, at der i Omegnen har indfundet sig en saadan Mængde Storke, at det ofte seer ud paa Engene deromkring som om der græssede en heel Hjord Faar.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-07-12
J Bogense er en ung, munter og elskværdig Pige (Jfr. Würtz) for nylig kommet ynkelig af Dage, da hun efter Tilbagekomsten fra en Skovtour om Aftenen var saa ulykkelig at tage feil og skjænke af en Flaske med Vitriololie, hvoraf hun nedsvækkede en Deel, for hun mærkede det. Lægen blev vel strax hentet, men Redning var her umulig, og efter et Par Timers Forløb opgav hun Aanden under heftige Smerter. Gersdorfsgave, en Fjerdingvei fra Ribe, afbrændte aldeles ved Lynild sidstl. 29de Junii. Samme Aften blev i Hillerup en Mand dræbt udenfor sit Huus, ligeledes af Lynild.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-07-12
Khvns Børs-Cours den 9de Juli 1833. Hamb. 2 M. a vista . 208. 3 4 PC. R. Obl. . . . 101 1/2 r. S. Species 208. 12 Mk. 73/4 s. 2/5 6 PC. N. Laan . . . . 103 B. N. S. S. 155 ½ a 156 Rbd. - 4 pC. dito . . 98 1/2 a 99 B. 1 PC. kgl. Obl. . 91 1/2 a 92 3/5 4 PC. N. Obl. . . . 99 1/2 S. Dito. . . . . . 87 1/2 a 88 B. 3 4 pC. N. St. Obl. – Nat. Obl. . . . . 101 1/2 r. S. 3 2 PC. d. Obl. . . . . 72L. S.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-07-12
Ved den 1251 Trækning i Altona udkom følgende Nummere: Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-07-12
3 Altonas 1251 Trækning er paa No. 3. 13, 88, vundet en Terne paa 1800 Rbdr. i Fullings Collection.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-07-12
Reisende fra Aarhuus til Kallundborg: Med Smakken, Torsdagmorgen: Kammerjunker Amtmand Neergaard med Frue, Chr. Neergaard, Jomfruerne Olsen og Winkel samt Tjenestepige og Tjener; Mad. Rohde, J. F. Baron af Rosenkrantz, Pharmaceur Mehl, Jomfr. Kjerulff, Pastor Buhl, Lieutn. v. Simonsen, Frøken Wildenradt, Contoirist Høst, Cand. philos. Clemensen, Kammerjæger Brovn, Kunstdreier Weybye.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-07-12
Reisende fra Kallundborg til Aarhuus: Kammerherre og Høiesteretsassessor Grev Moltke, Studiosus juris Winkel, Cand. juris C. Weis, Cand. philos. H.C. Weis, Urtekræmmer Schinchel, Cand. pharm. Nellemann, Kjøbmand Jacobsen, Sudios. Theol. Fram, Krigsraad Lund med Frue, Enkemad, Ørum, Boghandler Sadolin med Kone Jomfrue Kyper, Pastor Christensen med Kone og Datter, Frøken Christensen, Hofprædikant Ridder Schjødte med Frue, Handelsbet. V. Schjødte, Licent. Theol. Pastor Rordam med Familie, Pastor Engelbrecht, Enkemad. Bertelsen, Frøken Volmeister, Kirkesanger og Skolelærer Møller.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-07-12
Bekjendtgjørelser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-07-12
Forpagtnings Auction. Hovedgaarden Bygholms Avling og Meierie bliver i Følge høie Vedkommendes Ordre, Tirsdagen den 13de August førstkommende om Formiddagen Kl. 11, opraabt til Bortforpagtning i 9 paa hinanden følgende Aar fra 1ste Mai 1834 til 1ste Mai 1843. Denne i disse Tidender tidligere beskrevne bekjendte udmærkede Avlsgaard, noppe 1/4 Miil fra Horsens, staaer for Hartkorn Ager og Eng 119 Tdr. 2 Skpr. 2 Fkr. 2 Alb. med et Areal af circa 1500 Tdr. Land gode Jorder forenet med en aarlig Slet af imellem 11 og 1300 Læs Enghøe. Gaarden kan erholdes med og uden Hoverie. Som Besætning holdes 30 Heste og et ved forædlet Race udmærket godt Meierie af omtrent 250 Fæekreature, samt et Schæfferie bestaaende af 7 a 800 Faar, af hvilken Besætning saavel Hestene som Køerne overleveres Forpagteren til Ansvar tilligemed endeel Avlsredskaber og Jnventarium. Conditionerne henligge til Eftersyn hos undertegnede Godsforvalter, der paaviser Eiendommen. Bygholm, den 6te Julii 1833. Holbek. Paa Grund af Pantsættelse, Dom og Udlæg, bliver den Mathias Wedler Laussen tilhørende Gaard i Wrads Bye, Sogn og Herred, af Hartkorn Ager og Eng 3 Tdr. 3 Skpr. 3 Fkr. 1/5 Alb. med Sæd og Avl, stillet til 3de Auctioner, som afholdes: Tirsdagen den 6te August) 1833, hver Dags den 20de f.M.) Formiddag den 3die Sept.) Kl. 10. De tvende første Auctioner afholdes paa Tingstedet i Brædstrup og den tredie Auction udi selve Gaarden. Hvilket herved bekjendtgjøres i Overeensstemmelse med Placaten af 22de April 1817, saavel til Lysthavendes, som Pantecreditorernes og andre Vedkommendes. Efterretning. Thyrsting Wrads Herredscontoir, den 5te Juli 1833. J Hr. Cancellieraad og Herredsfoged Witiusens Fraværelse P. Hansen, const.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-07-12
Jfølge tagen Beslutning under Skiftet efter Boelsmand Niels Madsen og Kone af Egaae, bliver det Boet tilhørende Sted med Hartkorn 2 Tdr. i Egaae, stillet til Bortsalg ved 3de Auctioner som afholdes Tirsdagene den 30te d. M. samt 13de og 27de næste Maaned, hver Dags Formiddag Kl. 11. De 2de første Auctioner afholdes her paa Contoiret, og 3die Auction paa Eiendommen der agtes solgt. Hvilket herved bekjendtgjøres til Pantecreditorernes og Liebhaveres Efterretning. Rougsøe &c. Herredscontoir i Randers, den 2den A. L. Reiersen. Juli 1833.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-07-12
Den af mig i Frue Halds Gaard paa det store Torv i flere St. Olufs Markedstider førte Handel foranlediges jeg til at bekjendtgjøre det ærede Publikum formedelst indtrufne Omstændigheder i Aar vil finde Sted i Hr. Kjøbmand Kar marks Boutik imellem det store og lille Torv. Carl W. Westrup, fra Kiøbenhavn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-07-12
God Brygmalt bekommes hos Lars P. Schmidt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-07-12
Skipper M. Glasius afseiler hastigst muligt til Odense, og medtager Fra tgods og Passagerer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-07-12
God sund Brød Rug faaes igjen hos P. Agerup. ved Mindet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-07-12
Et Par Ord i Anledning af Grev Sjecheny's Skrift, om Hesteavl og Væddeløb, af Generalkrigscommissair Neergaard, 1 Mk., faaes hos J. Jessen. Veiledning til Kundstab om Fædrenelandet og dets Begivenheder, af Pastor Sadolin, 1 Mk. Præstens Gjerninger, Sorger og Glæder, trende Prædikener ved min Afreise fra Færø i Sommeren 1832, af Pastor C. P. Gad, 2 Mk. faaes hos J. Jessen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-07-12
Rettelse. Den røde Hoppe som i det næstsidste Løb (see Gaarsaavisens foreløbige Beretning om Væddeløbene ved Randers) vandt 60 Rbd., tilhørte ikke Niels Fihl i Weilbye, men Red. Propr. Søndergaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-07-12
Redigeres trykkes og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmquist
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-07-13
No 12 den 13 Juli. Løverdagen. med Brevposterne Den til Forsendelse. Kongelig allernaadigst alene privilegerede Stifts Aarhuus Tidende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-07-13
Blandinger. Arta (gl. Epirus) har været Skuepladsen for en blodig og skrækkelig Katastrophe. Natten til den 25de Mai brød pludselig fra de omliggende Bjerge en Bande af circa 1000 Bevæbnede ind i Staden, meden Jndvaanerne laae i dyb Søvn, og udøvede Rov Brand og Mord. Mange af de rigeste og anseeteste Jndvaanere maatte rykke ud med store Pengesummer hvis de vilde frelse deres Liv. Andre, som ikke kun de betale, bleve dræbte, og endelig Andre slæbte bor som Gidsler. Adskillige Huse bleve lagte i Aske. Jkke engang Consulerne bleve respecterede, og maatte give mange Penge for deres Liv, den russiske betalte 1200 Pjastre. J tre Nætter og Dage vedvarede denne rædsomme Forfatning, hvorpaa Røverbanden trak s. igjen tilbage mellem Bjergene.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-07-13
J Strasborg er opstaaet en ny Prophet, en Snedkermester Kopf, som kalder sig den store Fyrste Michael, forkynder det tusindaarige Riges Komme, og holder sig kaldet til at bane Veien for Frelseren. Han udstæder Hyrdebreve og Proclamationer, og har udfærdiget et Sendebrev til alle christelige Potentater, som han indbyder at komme til sig, og som han vil undervise om Alt hvad der angaaer det tu findaarige Rige, og at følge den trefarvede Fane, som er Treenighedens Symbol. Efter hans Lære skal den blaa Farve betyde Gud Fader, den hvide Gud Søn og den røde Gud den Helligaand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-07-13
Lieutenant Tola, som den 12te Juni om Morgenen Kl. 5 blev ihielskudt i Chambery, har si Skjebne med den største Haardnakkenhed. Da han var kommet paa Henrettelsespladsen, klædte han si selv af, og leverede sine Klæder til Profossen, derhavde Ordre til at kaste dem i Jlden. Han havde modstaaet alle mulige Forsøg paa at aflokke ham Tilstaaelser om Medskyldige, Krigsretten havde tilbudt, ham Livet, Præsten havde nægtet ham Sakramentet, men Alt forgiæves. Hans Henrettelse havde volde saadan Sorg i Staden, at der om Aftenen kun vare 6 Damer i Theatret. De her forordnede Krigsretter votere ikke som sædvanligt fra neden af opad, men fra oven nedad: Generalen først, derefter Obersten, o. s. v. saa at den Anklagede næsten eenstemmigen domfældes. Man har Exempler nok paa, at Folk af Spekulation stikke Jld paa deres Eiendomme. J Paris gaaer Spekulationsaanden saa vidt, at man, under sine Lemmers og sin Forligheds Forliis, spekulerer paa den rigelige Badskjærløn og Erstatning for Svi og Smerte, som Rothschild betaler, naar han i flyvende Fart kjører Folk over paa Gaden. Fra Marseille skrives, at der sammesteds havde nylig fundet en Viinundersøgelse Sted i Anledning af en Angivelse, at flere Kjøbmænds Vine vare forfalskede. Omtrent 500 Oxhovder Viin bleve udtømte i Søen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-07-13
To af de fængslede franske Ex-Ministre gaae en ny Krisis imøde: Polignac er nemlig bleven saa syg, at man frygter for hans Liv, og Peyronnet er gaaet fra Forstanden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-07-13
Paganini har nylig havt en slem Malheur i London. Directeuren for Bedlam, Dr. Halliday, havde nemlig faaet den Jdee, om ikke denne Kunstners mageløse Spil muligt kunde giengive Arvingen til en af Engellands rigeste Slægter sin tabte Forstand. Da man bød Paganini 200 Pd. St. for Experimentet, lod den italienske Amphion sig let overtale, og begav sig med sin Violin til Daareanstalten. Men neppe havde den unge Lord bemærket Virtuosen, hvem han ansaae for Diævelen selv, for han styrtede sig over ham, kastede ham til Jorden, traadte ham, slog ham med knyttet Næve, og beed ham frygteligt i Ansigtet. Den stakkels Paganini maa nu holde Sengen og lade sig plasterere, uden at have fortjent de 200 Pd. Sterl.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-07-13
Man har i London opfundet og allerede anvendt en ny Maade at dræbe Dyr paa, uden at forvolde dem Smerte, nemlig ved Salpeter=Gas. De fleste af Londons Slagtere have antaget denne Methode, hvorved desuden haves den Fordeel, at Kjødet af de paa denne Maade slagtede Dyr holder sig længere.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-07-13
J Giesen begrov man nylig en Student Rübsamen, der var falden i Duel, og næsten alle Studenter gik bagefter Kisten, men de kunde ikke formaae nogen Præst dertil. Natten derpaa bleve alle Præsternes Vinduer indslagne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-07-13
Grevinde Schaumburg er saa haardt angreben af Nervefeber, at hun er gaaet fra Forstanden, og Prindsregenten har i denne Tid ingen Tanke eller Sands uden for hende. Garnisonen i Cassel har han lovet 1000 Rdr. til et Gilde hvis hun kommer Der har raset en skrækkelig Mosebrand i den hollandske Provinds Groeningen. Bønderne vare beskjæftigede med at afbrænde Lyngen paa Marken, da der den 11 Juni opkom en heftig Storm, hvorved Jlden, der i en Strækning af 4 Mile var antændt paa forskjellige Steder, saaledes tog Overhaand at den udbredte sig over den hele Mose=Egn, og vedblev at brænde indtil endeligen et meget stærkt Regnskyl standsede den, just som den var ifærd med at antænde en heel stor Landsbye. Omtrent 70 Huse, 5 Skibe, og en uberegnelig Mængde Tørv blev et Rov for Luerne. 2000 Mennesker bleve huusvilde, og nogle opbrændtes. Det skal have seet ud som om Himmel og Jord havde staaet i lys Lue.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-07-13
Den 1ste Juli tændte en Lynstraale Jld i det tørre Græs paa Exerceerpladsen ved Berlin, og affved en Strækning af omtr. 10 Tdr. Lands Jndhold.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-07-13
Berliner Gesellschafter har den for Homeopather interessante Notice, at Homeopathien nu skal anvendes ved den hele danske Armee. J Baden, tilføies der har man anstillet heldige homeopathiske Kure med Kavallerieheste.