JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-09-17
Aarhuus. Det 1ste Jydske Jnfanterie Regiment, som ligger her i Garnison, indtraf hertil Byen i Gaar Eftermiddags Kl. 3.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-09-17
Fra den 14de Septbr. til i Dag ere følgende Skippere, indkomne her til Havnen, J. Staal, N. J. Birck, Jens Nyerup, R. Alrøe alle fra Sønderborg, J. Sabroe fra Corsøer, J. Alrøe fra Lybech, J. Thorsen fra Slæben, N. Bastrup fra Kbhvn, R. Schiellerup fra Rørvig. Udgaaede: P. Schibye til Norge, J. Rasumssen til Kbhvn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-09-17
Smakkefarten imellem Aarhuus og Callundborg. Jndpasserede. Fra den 1ste til den 16de Sept. C. W. v. Grell, Kiøbmændene Jordan og Daugaard, Jomfrur Jordan, Styrmand J. Risom, Jomfrue M. Christiansen, Capitain Neergaard, Amtsforvalter Spliid, Pastor Bech, Kiøbmand Beutlich, Capitain Lacoppidan, Forpagter J. Müller med Kone og Datter, Candidatus Theologie Gieding, Madam Hybendahl, Capitain von Gorm, Qvæghandler Jens Andersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-09-17
Udenlandsk. Frankrig. For at haste paa Nationalflaadens Udrustning, skal der nu ansættes Jnspecteurer i de forskiellige Havne, som skal staae i directe Brevvexlinger med Søeministeren. Man nævner adskillige Generaler som ere bestemte dertil.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-09-17
Den 26de August skal et Corps Artillerie og en Halv brigade let Infanterie være afmarscheret fra Paris til Dunkirken.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-09-17
Endeel af den Pariser Garnison holder sig marchfærdige og alle Tropper i de nærmeste Departementer maae ligeledes paa 1ste Vink være færdige at bryde op. Om nogle Uger skal 100,000 Mand være i Bevægelse, og alle Batailloner bliver gjort fuldtallige med Conscriberte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-09-17
Armeen i Holland skal forstærke til 50000 Mand og ligeledes tage Deel i Expeditonen mod Engeland. Man har Efterretning over Bordeaux at Engelænderne har gjort et frugtesløs Angreb paa Martiniqve. Siden den Tid holde deres Skibe Havnen bloqveret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-09-17
J Paris seer man nu et hastig Brud med Portugal i møde. Engelænderne skal der have en bydende Jndflydelse, og efter den Fremgangsmaade som der bruges mod de Franske, vil man slutte at Prinds Regenten ikke længe kan blive neutral. J Moniteuren læses herom følgende: En engelsk Kaper indløb til Faro i Algarbien med en fransk Prise, hvis Mandskab han satte i Land og beordrede til Spanien. En engelsk Fregat som havde erobret en fransk Kaper paa 16 Kanoner og hvis Mand; skab den havde om Bord som Krigsfanger løb ind i Lissabons Havn. Saaledes respecterer Engeland Portugals Nentralitet og Prindsens Anordninger, som har forkudt Friafrunde Magters bevæbnede Skibe at indløbe i hans Havne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-09-17
Den franske Brig Hierondelle, som paa Lissabons Rhed lod sit Flag vale er af et portugisisk Fartøi med 4 Mænd i, bleven tvungen til at nedtage sit Flag, hvilken Beskiæmmelse, uagtet den er angiven, dog ikke blev straffet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-09-17
J de første Dage af Julii løb den engelske Kaper Narcis ind i Lissabons Havn, som havde 70 franske Fanger ombord. Commandanten tillod Kaperen at ligge der i 9 Dage. J denne Tid tillod Kaperen og sine Fangen at gaae i Land. Gouverneuren i Taarnet Belem lodde fraanske Fanger sætte i Fængsel. Først 48 Timer derefter fik den franske Minister det at vide og at Franskmændene manglede det Nødvendigste i dette Fængsel. Han fordrede dem løsladte, men man ville ikke løslade dem, uden mod et Beviis, som skulle gielde ved Fangers Udvexling mellem Frankrig og Engeland. Ministeren forhausedes over, at en portugisisk Gouverneur gjorde sig til en fremmed Kapers og det engelske Admiralitets Fuldmægtig. Den Regiering, siger Moniteuren, som ingen fast Villie har, og som ved Valget af sine Ministre ikke veed at beskytte sig imod fremmede Jntriguer, sætter sig ud af Stand til at skaffe sine Rettigheder Respect. Man kan ikke fæste Liid til dens Neutralitets Forsikring.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-09-17
Man vil sige at General Angereau har faaet Ordre, i Spidsen af 40,000 Mand at marschere gjennem Spanien til Portugal, og at han alt skal være afreist til den spanske Grændse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-09-17
Den franske Flaade under befaling af ContreadmiralBedout er den 17de Aug. afseilet fra Corunna til Forrol, hvor den ligger under Quarantaine.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-09-17
Engeland. Den 1ste Sept. blev paa Londons Børs sagt med en slags Vished, at Regieringen og faae Dage ville udstæde Repressaliebreve imod Spanien, paa Grund af at der i spanske Havne blev udrustet franske Kapere, og at engelske Priser bleve opbragte dertil og solgte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-09-17
Admiral Cornmallis Flaade som krydser for Brest, er igien bleven forstærket med nogle Linieskibe. Der bliver afsendt Proviantskibe til samme med levende Slagte qvæg og frisk Grønt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-09-17
Blandt de Krigsfornødenheder som man i Dublin efter den første Jnsurrection den 23de Julii alene fandt i et Oplag, var 150,000 Flintekugler, 42000 dito Patroner, 14 Fade Kanonkrudt og 104 med Krudt fyldte Champagne Flasker, samt 48 Pakker med Proclamationer fra den provisoriske Rebellegiering.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-09-17
Den 15de Maji laae 1 fransk Linieskib paa 80 Kanoner og 2 Fregatter i Simonsbugten paa det god Haabs Forbierg, hvilke vare bestemte til Ostindien. Fra det Hanoverske. Man har her det faste Haal at de franske Tropper vil blive formindsket til 15000 Mk. paa Eld= og Veserbreddene, men Fortet Gro men skal stærkere befæstes.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-09-17
Den 3de Septbr. er et Korps Artillerister paa 300 Mand opbrudt fra Hannover til Frankrig. Derimod kommer der næsten daglig 100 Conscriberede hertil fra Frankrig, uden Møndering og Vaaben. Man bemærker at disse ere alle store og velskabte Folk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-09-17
J Kanonstøberiet i Hanoner bliver nu 4 nye tipundige Haubitzer sadt i Stand, som er bestemt for Consulargarden i Paris.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-09-17
Adskilligt. Rigsforsamlingen i Freyburg har eenstemmig valgt den Berner Schultheitz Wattenwyltil Landamman i Schweiz for næste Aar. Rigsforsamlingen vil da blive holdt i Bern.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-09-17
Hertugen af Ahrenberg har nu aftraadt alle sine Godseri Belgien til sin 3die Søn, som med det første kommer til Brussel. Hans ældste Søn erholder de Besiddelser, som han har faaet i Westphalen til Skadesløsholdelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-09-17
Den Petersborgske Kiøbmand Kisselef, som har skienket Kronen 2975 ege Bielker, har til Belønning for samme faaet en Guld Medaille, som han maae bære i Wolodimir Ordenens Baand om Halsen, samt erholdt til Foræring den Petersborger Civil=Uniform. To franske Kanonbaade, som nylig ere opbragte til Engeland, ere der af alle Kiendere tilstaaet at være af skiønneste Bygning men kan tænke sig. Hver af dem fører en Metalkanon forud.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-09-17
De engelske Aviser fortælle, at Gouvernøren i Mar seile paa et Spasereridt blev kastet af Hesten, og fik Armen af Led. Feldtskiæren vilde have Klæderne af, men Guvernøren vilde ikke tillade det, indtil man endelig sagde, at hans Liv ellers var i Fare. Og fandt man da et Tyvebrænde paa Ryggen. Dette gjorde saamegen Opsigt, at han retirerede og de la Croix fik hans Post. Jeronymus Bonaparte var virkelig ombord paa Korvetten Epervier, men da han saae Engelænderne giøre Jagt, lod han sig paa en Baad sætte over paa en nærved leilende Amerikaner:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-09-17
Den bekiendte Napper Tandy er i sit 66de Aar, døde i Bordeaux, hvor han siden hans Tilbagekomst fra Engeland, har levet i Rolighed og nød Generals Gage.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-09-17
Et Skyebrud som er faldet i Egnen af Lyon, har ganske ødelagt Bønderbyerne St. Romain og Comson. Vandstyrtningen, hvis Brusen lignede Tordenens Rullen, henrev med sig, en ung Kone og 300 Gieder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-09-17
J den 865de Trækning i Kiøbenhavn er udtrukken, følgende Nummere: 33. 70. 10. 39. 57.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-09-17
Bekiendtgiørelser. Bekiendtgiørelse. Et Veystykke af Randers Veyen i Worregaards Vang 230 Favnes Længde, som for Byens Kasses Regning skal istandsættes med Steen og Gruus, bliver anstillet til offentlig Licitation paa Byens Raadstue førstkommende Onsdag Formiddag præcise Kl. 11, i 10 Favne viis. Den eller De, som maatte have Lyst at paatage sig samme, ville behagelig møde foranmeldte Tid og Sted, da Conditionerne, hvorefter Jstandsættelsen skal udføres, skal blive tilkiendegivet. Aarhuus Raadstue den 17de September 1803.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-09-17
Til Efterretning for Deherrer Møllere tiener: At engelske Steen for Pilleværker, kan faaes hos P. Funder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-09-17
De Værelser i min Gaaad paa Dom Kirkegaarden som beboes af S. T. Frue Majorinde Banner, kan faaes til Leie til næste Michaeli Flyttetid for en Familie eller ugivt Person som selv møblerer. Man melder sig hos Hr. Ramisch paa Torvet, da jeg reiser bort i nogen Tid. Saa kan og faaes et modleret Værelse, og om forlanges Tienerkammer, samt Kost i Huset om det ønskes hos C. M. Løgstrup.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-09-17
Skipper Niels Bech fra Weile, agter at bortsælge sin her i Aarhuus Havn beliggende Jagt, drægtig 44 Commercelæster, som af Kornmaal kan indlade 150 Tdr. og er i seilbar Stand, for 3000 Rdr. Liebhaberne til samme ville behagelig inden 18de Septbr. om Aftenen henvende sig til Eieren. Aarhuus, den 16de Septbr. 1803. Niels Bech.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-09-17
Auction. De fra mit udfløttende, Sted i Holme tilbageblevne Toftjorder, Gaardspladsen og den derved beliggende gode Frughauge, tilligemed 20 Fag vel vedligeholdt Bygning, hvorhos er en god Brønd, der alt findes forsvarlig indhegnet, bliver stillet til offentlig Auction i Holme Onsdagen den 5te Octbr. førstkommende om Eftermiddagen Kl. 2, Conditionerne kan forinden erfares hos Saralyst ved Aarhuus M. Kierulff. den 17de Septbr. 1803.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-09-17
En stor udskiftet Selveiergaard, som har ypperlige Eiendomme og en yndig Beliggenhed, tilligemed en Tiende kan kiøbes for billig Priis af Rector Hansen i Viborg, og strax tiltrædes. Avl og Besætning kan og følge med Gaarden. Den bekiendte gode Stutterie Opdræt ved AsmidKloster og Randrup pr. Wiborg, lader Eieren S. T. Hr. Cancellieraad Skow stille til Auction paa Randrup, og om antagelig Bud skeer bortsælge. Plagene er 2, 3, 4 Aar gl., af forskjellig Tegning og Couleurer, samt nogle Folhopper med Fol, og andre uden Føl, i alt over 20 Stkr. Auctionen foretages den 3de Octbr. førstkommende Kl. 10 Formiddag. Randrup, den 12te Septbr. 1803.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-09-17
Hos Daniel Schmidt i Randers faaes extra gode Kirsebærviin.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-09-17
J Onsdags den 14de Septbr. er fra Wistoft Mark paa Mols, bortkommen 2 Bester, en sort Hoppe, brændt paa begge Baglaar W. og paa venstre Side en hvid Plet, omtrent 10 Aar gl. og en hvid feed Hest, noget sludøret, ligeledes omtrent 10 Aar gl. Hvem som kan opdage dem og giver Eieren Rasmus Laursen i Wis toft eller Peder Hellemager i Aarhuus Efterretning derom, kan vente en passende Douceur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-09-17
Den bekiendte Avlsgaard Jegerumsgaard, beliggende i Øster Hanherred 4 Miile fra Aalborg paa Landeveien til Thisted, og en halv Miil fra Liimfjorden, er underhaanden paa billige Vilkaar at faae i Forpagtning eller til Kiøbs, førstkommende Maidag at tiltræde. Gaarden staaer for 7 Tdr. 5 Skpr. 1 Fdkr. Hartkorn og har derpaa circa 350 Tdr. Land a 10,000 I Alen, altsammen omkring Gaarden indhegnet, Gaarden ligger smukt, har gode Bygninger og anstændig Vaaningshuus med 2 Lyst- og Kiøkken=Hauger for en honet Familie, fornævnte Bygninger er forsikret i Brandkassen for 1980 Rdr. Kiøberne ville henvende dem til Enken Madame Hvid som beboer Gaarden, der paaviser dem Eiendommene og giver dem tillige nærmere Oplysning, eller til Eieren Justitsraad Lange til Castrupgaard paa Amager.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-09-17
Natten imellem den 10 og 11te er fra Niels Michelsen paa Tvilum bortgaaet fra hans Mark, en sort Hest 12 eller 13 Aar, mærket paa den venstre Lænd med et latinsk T. og L. i hinanden. Hvem som kan give nogen Oplysning om samme, enten til Eieren eller til Niels Alling i Aarhuus boendes paa Vestergade loves Omkostningerne betalt, og en god Douceur om forlanges.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-09-17
Et Meerskums Pibehoved med Sølvbeslag forsynet med et guul Buxbums Rør, blev sidste Søndag Aften frastiaalet sin Eier. Hovedet er meget kjendelig derpaa, at det er usædvanlig lang og smal af Hals, og det øverste Sølvbeslag er ikke rund men aflang. For den, som kan give nogen Oplysning om samme, loves af Eieren en passende Douceur, naar man melder sig paa Adresse Contoiret i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-09-17
Natten imellem den 2den og 3die September er fra Caløe Mark bortkommen en rød Koe, uden Aftegning, som dripper lidet med Rumpen, har smukke Horn, og i det venstre Horn er indsilet 4 Skurer; den er 6 a : Aar gammel. Hvem som kan tilveiebringe samme, erholder derfor en raisonabel Douceur af Eieren paa Caløe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-09-17
Ved offentlig Auction Mandagen den 19de Septbr. førstkommende lader jeg Undertegnede, i mit tilhørende Sted paa Rosensgade, bortsælge, endeel gode Meubler og Huusredskaber, bestaaende af Borde, Stole, en Ca noget, Dragkister, Sængesteder og Sængeklæder, Kobber og Tin, Mæssing, Jern- og Træefang samt endeel gode Fruentimmer silke, og uldne Gangklæder, saa og nogle stkr. nye Russisk Graaeværk m. m. hvilket herved til Liebhabernes behagelige Underretning bekiendtgiares. Aarhuus, den 14de Septbr. 1803. Berent Meyer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-09-17
Formedelst Gaard Salg og Boepæls Forandring bliver efter Begjæring af Skipper Jens Rasmussen i hans Boepæl ved Mindet Tirsdagen den 20de Septbr. førstkommende og følgende Dage om Eftermiddagen Kl. 2 ved offentlig Auction bortsolgt endeel Huusmeubler, bestaaende af Sængestæder og Sængeklæder, Kobber, Messing, Tin Borde, Stole og Bænker, samt et complet Brændeviins- og Bryggerredskaber, bestaaende af en Kobber Gruekiedel circa 2 Tdr., med Dække Ha og Piber, Støb, og Mæskekar, Tønder og Ankere, 2 Kiør, med meget meere. Thi ville de Lysthavende behage bemeldte Tid og Sted at tage Møde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-09-17
Efterlysning om 2de Hæster. Fra Hæste handler Jens Andersen i Halling Bye, paa Clavsholms Gods, ere bortkomne 2de Hæste, nemlig: en sort 6 Aar, og en brun 4 Aar, begge uden Aftegning. Den, eller de, som herom kan give Oplysning, ville behagelig anmelde det, enten til ovenmeldte Eier, eller Forvalteren paa Clausholm pr. Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-09-17
En lysebruun Mærplag, 3 Aar gl., med sort Hale og Mann, hvide Bagfødder, en liden Stiern i Par den, klippet med latinsk Pl i Træk paa den venstre Bov, er bortløben fra Trige Præstegaards Mark, skulde den være optaget, eller nogen vide hvor den gaaer beder undertegnede Eier sig derom underrettet, som strax lader den afhente og betaler de medgaaede Omkostninger. Trige Præstegaard, ved Aarhuus, den 14de Septbr. 1803. Christopher Overgaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-09-17
Fra Jens Pedersen i Jlderup er den 28de August borttaget en tyk bruun Hest 13 a 14 Aar, en hvid Plæt paa Ryggen, 2 eller 3 Plætter paa den venstre Side, paa den ene Bagfod er nogle enkelte hvide Haar ved Hoven, hvem som om samme kan give Oplysning loves Omkostningerne betalt og en Douceur, om forlanges.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-09-17
Jmellem 5 og 6te September er fra Weylbye Mark bortkommen 3 Bester, nemlig 2 gamle magre sorte Øg og en sort 3 Aars Hesteplag, alle uden nogen Aftegning. Hvem som kan give Eieren Jens Nielsen i Weylbye Efterretning om disse 3 Bester, betaler han derfor en billig Douceur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-09-17
Den 2den September er fra Peder Jensen i Møllestenen her i Aarhuus bortkommen 2 hvide Faar, det ene tvestøvet i begge Ørene og det andet har en skagfød bag ind i det venstre Øre. Hvem som kan tilveiebringe disse Faar, kan derfore af Eieren vente en Douceur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-09-21
Indenlandsk. Den 9de Septbr. er Capitain Lieutnant Jessen ansat til Chef for Fregatten Frederiksteen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-09-21
Den 18de f. M., om Aftenen, faldt en Dreng, ved Navn Ole Jensen, 9 Aar gammel, i Vandet ved Knippelsbroe, og, i det han var nær ved at synke, sprang Matros af 2den Divisions 2det Artillerie-Compagnie, Wolff Christian Møller, med sine Klæder paa, ud i Vandet, og fik ham bierget. For denne Handling er bemeldte Møller tilstaaet den ved Placaten af 14de September 1798 udlovede Præmie.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-09-21
Af de ved hvert Regiment værende tvende Grenadeer, Compagnier skal det ene, efter Sigende, forandres til et Jæger Compagnie.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-09-21
En i disse Dage i Hovedstaden ankommen Skipper har fortalt, at mange Engelændere underveis vare komne ombord paa hans Skib, uden dog at hindre ham i hans Reises Fortsættelse. Somme af disse sidste havde været med for Kiøbenhavn i Slaget den 2den April, som man endnu kunde see paa Sporene af deres dengang erholdte Saar og en Officeer, som kuns havde en Arm sagde selv til Skipperen at han havde mistet den anden i hiint Slag.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-09-21
Til Berigtigelse af det i No. 74 indførte om en dansk Grønlandsfarer, anføres følgende, af en Skrivelse fra Friderickstad af 3die Septbr. En Altonaer Grønlandsfarer, vilde for nogen Tid siden, da Engelænderne endnu ikke havde molesteret de ditmarske Watten, seile bag lastet den Led hiem fra Tønningen. Paa denne Fart tog Engelænderne ham, satte fire af deres Folk ombord, og bragte 15 Danske over paa deres Skibe, og sendte Skibet til Engeland. Men da de fire Engelænder i en stormende Nat ønskede sig i Havn, saa overgav de deres Vaaben og Commando over Skibet til den danske Commandeur, der med 2 af sine Folk var bleven paa Skibet. Denne søgte og fandt, Storm og Mulm uagtet, Tønningens Havn, og friede saaledes Engelænderne fra deres Angst og sig fra Engelænderne. Efter at behørig Retsforhør var holdet over begge Parter, blev Skibet. lagt op i Vinterleie i Friderikstads Havn. Den 29de August indfandt sig paa Eideren en af de engelske Blokerings=Krydsere, Kutteren Princes of Wales, for, som man siger, at forlange Skib og Mandskab udleveret. Da han ikke fandt dem i Tønningen, seilede han til Frederiksstad. Præsidenten afslog Udleveringen, da de med slig Fordring først burde vende sig til Kongen. Fra Tønningen kom et Skib med 500 Mand af de der liggende lette Jnfanterister, hvormed Grønlænderen strax blev besadt, og da der Dagen efter kom endnu een Kutter, blev Skibets Besætning forstærket til et heelt Kompagnie. Begge Kuttere, hvoraf den ene havde lagt sig tæt op til Grønlandsfareren, seilede følgende Dag igien ud, og siden er endeel af Soldaterne atter gaaet tilbage til Tønningen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-09-21
I Hovedstaden ventes, ifølge et Rygte, en Statsfange fra Holsteen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-09-21
Den bekiendte Digter Malte Bruun, udgiver nu i Paris et geografisk Værk i 15 Octavbind.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-09-21
Rygtet siger at Capit. Hohlenberg der har taget Afskeed af Kongens Tieneste, paa en Maade har tilforhandlet sig eller kjøbt det Kommandor Morgenstierne tilhøaa St. Croix, samt Kajen og dens Skibsværft. Det vil vist fære en Vin Ling for vort Vestindien at erholde en saa duelig Skibbygger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-09-21
Efter engelske Blade ligger Tortola fuld af danske Skibe, som Kaperne have bragt did. Det skal nu være besluttet at en dansk Fregat skal gaae ud til Vestindien, for at holde lidt Styr paa de engelske Krydsere, der nu glæde sig over, at der paa nærværende Tid ikke er nogen bevæbnet dansk Søemagt i disse Farvaade.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-09-21
I dette Aar er hidtil kun et eneste Menneske anført paa Kiøbenhavns Dødeliste, som bortrykke af Kopper. Stiftsysikus i Aalborg Dr. Koefoed berliger Publikum i Henseende til de temmelig hyppige Diatheer, som der i Byen har yttret sig i den sidste Maaned, og ikke sielden, forsømte eller behandlede med Qvaksalverier, ere gaaet over til virkelig Blodgang. For at hindre denne smitsomme Sygdoms Udbredelse, raader han at drikke et got Glas Viin eller en enkelt Dram ligesom de ere vante til, samt afholde sig fra Alt det der paa nogen Maade svækker; saasom stræng Diæt, Aareladning, Bræk- og Laxcermidler Forkiølelse, Umaadelighed i Spise &c.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-09-21
Folketallet paa Lundet i Lolland og Falster var den 1ste Februarii 1801 47,631 Siele.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-09-21
J Fyens 9 Kiøbstæder 16,059, i Lollands 5 Kiøbstæder 4,372, og i Falsters 2 Kiøbstæder 1,546 Siele.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-09-21
Aarhuus. Fra den 17de Septbr. til i Dag ere følgende Skip vere indkomne her til Havnen: Wil. Thomsen fra Callundborg, R. Hamborg og S. Buchtrup begge fra Kiøbenhavn. Udgaaede: N. Bech til Weile, N. J. Birch, til Sønderborg, Jens Halling til Kiøbenhavn, Her sus Haaversen til Norge.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-09-21
Smakkefarten imellem Aarhuus og Callundborg. Jndpasserede. Den 20de Septbr. P. Friderichsen, P. Molinart, N. Nielsen, N. Larsen, J. J. Høymose, Capellan Sadolin, Proprietair Thygesen, Magister Cramer og Kone, Hestehandler A. Frederichsen, C. Clemmensen, P. Pedersen, M. Raae, 36 permitterede Soldater.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-09-21
Udpasserede. Fra den 17de til i Dag: Cand. Theol. A. F. C. Lauritzen, Jomfruetne Sophie og Marie Ereboe og Chr. Christensens, N. Jversen, Garversvend C. Tierfeldt, Musqueteer H. C. Lundt, Hæstehandler I. T. Wad, S. P. Brændstrup. Med Skipperne Jessen, Eschildsen og Thurøes Smakker blev afsendt Køer og Heste tilhørende A. Rasmusen, med Skipper Salling Køer og Heste tilhørende Jens Wad, med Skipper Jacobsen Køer tilhørende Anders Harlev.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-09-21
Skipper Niels Bastrup agter og 8 a 10 Dage at afseile herfra til Kiøbenhavn og medtager Stykgods og Passagerer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-09-21
Skipper Rasmus Hamborg agter og 6 a 7 Dage at afseile herfra til Kiøbenhavn og medtager Fragtgods og Passagerer; hvem som haver noget at afsende med kan henvende dem enten til Christian Hansen Havnefoged eller til Skipperen. Rdr. til de Fattige, for denne Gave takkes paa disses Den 17de d. M. blev mig af en god Ven leveret i Vegne. J. Fugl.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-09-21
Prædikanterne paa Fredag. Domkirken Cand. Theol. L. Schou. Fruekirke.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-09-21
Prædikanterne paa 16de Søndag. efter Trinitatis. Høimesse. Domkirken Cand. Theol. R. Müller. Hr. Hertel. Aftensang. Hospitalskirken Hr. Jahnsen. Fruekirke Hr. Provst Bechmann. Hr. Jahnsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-09-21
Udenlandsk. 2den Septbr. blev holdt af den første Consul paa Slet Frankrig. Ved den store Mynstring som den terne ved Sablons, vare alle Tropper forsamlede som lagde Paris paa 8 Lieues nær i Omfang. Efter Mynstringen spiste samtlige Officerer i Skoven ved Boulogne og til Uddeeling mellem de Gemeene, lod den første Con Afreise til Belgien er nu opsadt til efter Republikens sul udbetale til hver Halvbrigade 1200 Franker. Hans Grundelsesfest. Skib af Nationalflaaden være, i det ringeste 60 PatroEfter Admiral Bruix's Befaling, maae der paa hvert ner for hver Kanon, og Levnetsmidler for 14 Dage. Alle Anstalter til at entre maae stedse holdes i Beredskab.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-09-21
engelskrostindisk Retourskib, hvis Ladning vurderes paa haardnakket Fegtning giort en vigtig Price, i et stort Den franske Kaper Bellona, har for nyelig efter en tre, blev 2 Gange afslaaet, men de lode sig ikke afskræk 5 Millioner Franker. De Franskes Forsøg paa at enke fra at giøre et 3die Forsøg, der uagtet det engelske Skibs store Høide dog endelig lykkedes dem. Der er kommen 20 Jngenieur-Officerer og 4000 Arbeidere til Antverpen for at reparere Havnen og anlægge de nye Værker. Ved Scheldesiden bliver der nedreven 162 Huse, for at erholde Plads til det Basin der skal graves for Krigskibe.