JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1811-01-21
(See Statstidenden af 4de Januar d. A.) 4de Afdeling. Underhandling efter Sammenkomsten i Erfurt. No. 6. Cannings Nøre adresseret til Champagni, som Svar paa de 2 Keiseres Brev (London den 28de Octbr. 1808. Kongen har stedse erklæret, at han ønskede en almindelig Fred, overeensstemmende med det, som hans Kroget Ære, Opfyldelsen af hans Forpligtelser, og Europas vedvarende Rolighed og Sikkerhed udfordrede. Hs. Majestæt gientager denne Erklæring.
Berlingske Tidende, 1811-01-21
Dersom Fastlandet befinder sig i en forvirret og ulykkelig Tilstand, dersom nogle Stater allerede ere omstyrtede, og andre endnu trues med det samme, er det dog en trøstende Tanke for Kongen, at ingen af disse Forandringer, som man allerede har under aaet eller hvormed man trues for Eftertiden, paa nogen Maade kunne tilregnes ham. Hs. Majestæt ønsker inderlig Enden paa Fastlandets Lidelser. Ved at indvikle sig i den offensive Krig, har han blot havt den nationale Sikkerhed for Øie. Denne Krig er allene forlænger derved, at hans Fiender intet Middel have frembudt, til at ende den paa en sikker og ærefuld Maade. Men i Løbet af en Krig, begyndt for eget forsvar, ere nye forpligtelser blevne Hs. Majestæt paalagte, til Fordeel for de Magter, som Fiendens Fremgang har nødt til at giøre fælleds Sag med ham, eller som have anraabt Hs. Majestæt om Understøttelse og Bistand til Generholdelsen af deres Nationers Uafhængighed; Portugals og Hs. sicilianske Majestæts Jnteresse er betroet til Hs. Majestæts Venskab og Beskyttelse.
Berlingske Tidende, 1811-01-21
Hs. Majestæt er bunden til Kongen af Sverrig ved de nøieste forbindelsesbaand, og ved Overeenskomster der i Fred som i Krig lader dem handle efter samme Planer.
Berlingske Tidende, 1811-01-21
Hs. Majestæt er endnu ikke bunden til Spanien ved nogen formelig Act; men han har, for hele Verdens Øine, indgaaet Forbindelser med denne Nation, der ikke ere mindre hellige, og som i Hs. Majestæts Tanker binde ham ligesaa meget som de høitideligste Tractater. Hs. Majestæt formoder altsaa, at man ved at foreslaae Underhandlinger omi en almindelig Fred, har nøie villet tage de Forhold i Betragtning, i der finde Sted mellem ham og detspanske Monarkie, og at man samtykker i, at det Raad, som regerer i Ferdinand den 7 es Navn, maa ansees som deeltagende i de Underhandlinger, til hvilke Hs. Majestæt i indbydes. No. 7. Samme Note adresseredes af Canning til den russiske Ambassadeur i Paris, tilligemed et Brev, der blandt andet indeholdt følgende: Hvor gierne Hs. Majestæt endog havde villet give et directe Sved til Hs. Majestæt Keiseren af Rusland, saa indseer Hr. Ambassadeuren, bedst selv at den usædvanlige Maade paa hvilken de af Hs. Majestæt Keiseren underskrevne Breve ere offattede, og som gandske berøver dem al Præg af particulair og personlig Meddelelse, har gjort det umuligt for Hs. Majestæt at kunne betiene sig af dette Beviis paa Agtelse, uden paa samme Tid at erkiende de Adkomster, som Hs. Majestæt endnu ikke har erkiendt. No. 10. Champagnus Svar paa den engelske Note af 28de October. (Paris den 28de November 1808)
Berlingske Tidende, 1811-01-21
De to Keiserere havde smigret sig med, at man ikke i London vilde miskiende Hensigten med deres Fremgangsmaade. Skulde det engelske Ministerium maaskee have tilskrevet dem Svaghed eller Nødvendighed, naar ender upartisk Statsmand, i det fredelige og moderate Sindelag, er seer Kiendetegnet paa Vælde og sand Storhed? Frank ia og Rusland, s. kunne udholde Krigen, ligesaa længe som man i London ikke vender tilbage til retfærdige og billige Forholdsregler ; og de have besluttet dette. Hvorledes kan den franske Regiering tage det Forslag i Betragtning, at g lade de spanske Jnsurgenter deeltage i Underhandlingen? Hvad vilde den engelske Regiering have sagt, om man havde foreslaaet den, at lade de af katholske Jnsurgenter i Jrland deeltage i samme. Uden at have indgaaer Tractater med disse, har det dog staaer i Forhold med dem, har gjort dem Løvter, og ofte sendt dem Hielp. Kunde sligt Forslag finde Sted i en Note, hvis Hensigt burde være, ikke at opirre, men at søge at forlige sig, Engelland maatte være i en besynderlig Vildfarelse, dersom det, tvertimod Fortidens Erfaring, endnu nærede den Tanke, med Fordeerat kunne stride paa Fastlandet mod de franske Armeer. Hvad Haar skulde det overhovedet nu have, da Frankrig er nigienkaldelig forene da med Rusland? Det er overdraget Undertegnede et gientage det Forslag, at lade alle Kon r. gen af Engellands Allierede deeltage i Underhandlingerne, det være sig Kongen af Brasilien, Kongen af Sverrig, eller Kongen af Sicilien, og at entage udi poriderie til Grundposten for Underhandlingen. No. 12. Romanoffs Svar paa den engelske Rott. (Paris den 28de November 1808). Undertegnede, Hs. Majestæts Keiseren af Ruslands Minister for de udenlandske Affairer, har den Ære at svare paa Noten af 28de October, undertegnet af Hr. Canning, Hs. Majestæt Kongen af Storbrittaniens Stats-Secretair og af Hs. Excellence adresseret til den russiske Ambassadeur i Paris.
Berlingske Tidende, 1811-01-21
At de med Engelland allierede Kongers Tilstædelse til en Congres ikke kan være Gienstand for nogen Vanskelighed, og at Rusland og Frankrig samtykke der. Men dette Princip strækker sig paa ingen Maade saa vidt, at man dertil burde lade de spanske Jnsurgenters Befuldmægtigede have Adgang. Keiseren af Rusland kan det ikke; hans Rige har i lignende Omstændigheder (og Engelland kan i Særdeleshed gienkalde en saadan) stedse været samme Princip troe; end mere, han har allerede erkiendt Kong Joseph Napoleon; han har tilkiendegivet Hs. brittiske Majestæt, at han var forenet med de Franskes Keiser i Fred som i Krig, og Hs. Keiserl. Majestæt gientager det hør. Han har besluttet, ikke at adskille sin Jnteresse fra denne Monarks; men de ere begge beredvillige til at slutte Freden, naar den er retfærdig, ærefuld og lige for alle Parter.
Berlingske Tidende, 1811-01-21
Undertegnede gientager, i Keiserens, sin høie Herres Navn, der allerede gjorte Forslag, at sende Befuldmægtigede til den Stad paa Fastlandet, som det maatte behage Hs. brittiske Majestæt at bestemme, at lade de med Engelland allierede Kongers Befuldmægtigede deeltage i Sammenkomsten; at underhandle efter Grundposterne af uri posiddeti- og de krigførende Magters respective Styrke. &c.
Berlingske Tidende, 1811-01-21
No. 16. Cannings Nore til Champagni. (London den 9de Decbr.
Berlingske Tidende, 1811-01-21
Det er udtrykkelig befalet Undertegnede at afholde sig fra at giendrive de for Hs. Majestæt, for hans Allierede og for den spanske Nation, saa forhaanende Ting og Udtryk, af hvilke den officielle Note vrimler, der oversendtes ved Hr. Champagni. Hs. Majestæt har besluttet, ikke at forlade den spanske Nations og Spaniens lovmæssig, Kongeværdigheds Sag, og Frankrigs Paastand, at udelukke fra Underhandlingen det centrale og øverste Raad, som regieres i Hs. catholske Majestæts Ferdinand den 7des Navn, er af den Beskaffenhed, at Hs Majestæt ikke kunde antage det, uden at bifalde en Usurpation, der ikke har sin Lige i Verdens Aarbøger.
Berlingske Tidende, 1811-01-21
No. 17. Cannings Note til Romansk i Paris. (London den 9de er December 1808.)
Berlingske Tidende, 1811-01-21
Kongen seer med Forundring og Bedrøvelse den Formodning som man synes at have fattet, at Hs. Majestæt skulde begynde en Underhandling til den almindelige Fred, efter først at have forladt den spanske Nations og Spaniens lovmæssige Kongeriges Sag, for at føie en Usurpation, der ikke har sin Lige i Verdens Historie. Hs. Majestæt havde haabet, at den Andeel som Ruslands Keiser havde i de Meddelelser der vare blevne ham gjorte, skulde have frembudt ham en Garantie for den Frygt, at see en Betingelse foreslaaet, der var ligesaa billig sine Virkninger, som farlig i sit Exempel. Og Hs. Majestæt kan ikke begribe ved hvilken Pligtens eller Jnteresses Baand, eller ved hvilket i Princip for Ruslands Politik, Hs. Majestæt kan have funden sig nødsaget til at erkiende en Rettighed som Frankrig har tiltaget sig, at afsætte og fængsle Souverainer, som ere dets Venner, og tiltage sig i selv Herredømmet over loyale og uafhængige Nationer. Dersom disse ere de Principer, som Keiseren ubrødelig har en tager, for hvis Overholdelse han har sadt sit Riges Ære og Hielpekilder i Pant, og dersom han har forenet sig med Frankrig, før at iværke sætte dem under Krigen og vedligeholde dem ved Freden, seer Hs. Majestæt med dyb Bedrøvelse en Bestemmelse, der maa forhøie og forlænge Europas Ulykker; men man kan ikke tillægge ham at have foranlediget Fortsættelsen af Krigens Elendigheder, ved at lade alt Haab forsvinde i om en Fred, der kunde bestaae med Retfærdighed og Æren. Nr. 20. Kongen af Engellands Erklæring, indrykket i the Courier af London, af 16de December 1808. Denne Erklærings Hensigt er at fremsætte de Bevæggrunde som have bestemt Kongen af Storbrittannien til at afbryde Underhandlingerne. Disse Bevæggrunde ere de samme som ere fremlagte i de engelske Noter ovenfor. (Herpaa følger det hollandske Ministeriums Skridt mod det engelske Gouvernement i Februar 1810; dets Jnstruction til Labouchere og dennes Jndberetning til den hollandske Regiering, hvilke Stykker allerede ere aftrykte i Statstidenden af 28de Decemder f. A.)
Berlingske Tidende, 1811-01-21
London, den 2den Januar. Endnu ingensinde satte Kongens Helbred Londons Jndvaanere i en saadan Urve som den 25de dennes. Da Prindsen af Wallis midt om Natten blev hentet til Windsor udbredte sig de meest foruroligende Rygter, og den almindelige Bekymring beviiste Borgernes Kierlighed til deres ærværdige Souverain. Da Bulletinerne tillige udkom usædvanlig sildigen, saa holdt man sin Bekymring for saa meget mere grundet. Mandag Aften var Feber saa stærk at man frygtede for en Jnflamation. Pulsen slog 120 Gange i 1 Minut og Hs. Majestæt leed i heftige Smerter. Kl. 10 om Aftenen ansaae man det nødvendigt at sende en Expresse efter Prindsen af Walle, som ankom imellem 4 og 5 om Morgenen. Den ved hans Ankomst var Kongen in slamret; ogsaa befandt sig Hs. Majestæt derefter bedre.
Berlingske Tidende, 1811-01-21
Den sidste Bulletin over Kongens Befindende er af 1ste Januar. Efter samme havde Hs. Majestæt vel havt en roelig Nat, men intet sovet.
Berlingske Tidende, 1811-01-21
De Breve fra Rio Janeiro, som medbragde den første Efterretning om Urolighederne i Brassilien, melde tillige, at man selv i Hovedstaden, har funden det fornørent at arrestere mange Personer.
Berlingske Tidende, 1811-01-21
I Løverdags begav sig en Deputation af de Kiøbmænd som handle paa de forenede nordamerikanske Stater til Marquis Wellesley, forat erfare om Hs. Excellence kunde give dem Svar paa de Spørgsmaal, de nyligen havde gjort, angaaende Berlin= og Mayland Decreterne og Conseilordrerne, samt det som nyligen er passeret i de forenede Stater, Lord Willesley erklærede, at han ikke endnu kunde give noget Svar paa dette Spørgsmaal.
Berlingske Tidende, 1811-01-21
Adskillige Privatbreve fra Portugal melde at Fiendens forenede Magt er voxet paa en frygtelig Maade, saa at Lord Wellington enten maae indtage den stilling igien han har forladt eller vove et Slag. Man siger at Lord Burghersh, som ankom i Tirsdags fra Portugal, har erholdet et hemmeligt Æ inde fra Lord Wellington angaaende Armeen, som ikke skal befinde sig i ret god Forfatning, deels for Mød vindens Skyld, som hindrer Ankomsten af Levnetsmidler fra Engelland, deels formedelst Fiendens Stilling.
Berlingske Tidende, 1811-01-21
Fra Lord Willington haves følgende Depesche af 15de December.
Berlingske Tidende, 1811-01-21
Hovedqvarter Cartaxo, den 15de Decbr. Jntet vigtigt. Den franske Armee giør ingen Anstalter til noget, somhelst Angreb.
Berlingske Tidende, 1811-01-21
Den smitsomme Syge er igien udbrudt i Gibralter, hvor den anretter skrækkelige Ødelæggelser blandt Garnisonen.
Berlingske Tidende, 1811-01-21
Laybach, den 20de Decbr. General Grev Lauriston er afreist herfra paa Save til Sisseck Croatten for at indlede Handelsforbindelsen imellem Tyrkiet og Frankrig. Denne Forbindelse skal aabnes næste Foraar.
Berlingske Tidende, 1811-01-21
Stockholm, den 4de Januar. Livmedicus Rossi, som siden Juul har beboet sit eget Huus, vil med det første tilligemed sin Familie afpreise herfra.
Berlingske Tidende, 1811-01-21
Af en Skrivelse fra Barthelem, dat. 2den October 1810 sees at der nyligen har været et betydeligt Oprør iblandt de Militaire paa Øen, hvis Følger endnu ikke kunne beregnes. Gouverneurens Væggring at erkiende en Capitain, som et Compagnie Milice=Artillerie ved Vacance vilde vælge sig, skal have givet det første Stød dertil, og Gouverneurens senere Beslutninger samt Justiciariussens strænge Forholdsregler have bragt den allerede ulmende Utilfredshed til virkeligt Udbrud. Justitiarins Bergstadt blev tilligemed sin Familie bragt ombord paa et om rikansk Fartøi, som afseilede til America. Læden, Doctor Fal berg, har ligeledes maattet forlade Øen, og Præsten Forstrøm er bleven advaret om ikke at forlade sin Bolig.
Berlingske Tidende, 1811-01-21
Blandede Efterretninger. Ved Stormen sidstleden blev Skibbroe i Wessel, som skiller imellem Fortet Bonovarte og Citadellet Napoleon, afredet af Strømmen. En Pontonerr Capitain og 15 Mand, som arbeide paa Broen, svømmede paa de adspredte Træesstumper. De kiæmpede længe med Bølgerne, men naaede endelig Landet den ene efter den anden. 44 Pontons ere nedfunne tilligemed alt Skibsværktøiet. Mange ved Rhinen beliggende Huse have taget Skade, dog ere lykkeligviis ingen Mennesker omkomne derved.
Berlingske Tidende, 1811-01-21
Grev Beust, Storhertugen af Frankfurts Minister i Paris er ved Døden afgaaet og begravet paa Kirkegaarden Montmørte.
Berlingske Tidende, 1811-01-21
En Deputation fra Handelstanden i Lyon har overrakt Keiser Napoleon en prægtig Klædning af deres egne Manufacturer. Hs. Majestæt, behagede at bære samme Nytaarsdag. Saalænge den nærværende strænge Aarstid varer, understøttes det Fattige i Paris særdeles mildelig af Regieringen ved Fordeling af Brød, Brændsel og Arbeide som man giver dem og som de faae betalt.
Berlingske Tidende, 1811-01-21
Indenlandske Efterretninger. Vatteriet Trekroner, den 19de Januar. Blæsten har dreven al den sønderknuste Jis bort. Den Jis, som endnu er tilbage og i fast med Landet, strækker sig indtil Lünetten; derfra mod Syd til Castrup og mod Nord til Gyldenlund.
Berlingske Tidende, 1811-01-21
Batteriet Trekroner, den 20de Januar. Jmellem Lunetten og Landet ligger Jsen, som forhen fast; ellers flot Vande.
Berlingske Tidende, 1811-01-21
I Gaar indpasserede Nord fra et amerikansk Skib, et norsk Skib, en Brig og en Skonnert. Skonnerten og Briggen ere lastede med Bræder og andre Tømmersorter, komne fra Friderikshald. De skulle a løsse i Kiøbenhavn. Føreren af Skonnerten, navnlig Ole Hansen Aas i beretter, at han den 6te Januar saae en Kutterbrig imellem Anholt og e Kullen, hvilken han ansaae for fiendtlig, da den jagede efter ham. i Han satte Skonnerten ind i Jsen og Briggen forlod ham.
Berlingske Tidende, 1811-01-21
Det amerkanske Skib er baglastet, bestemt til sit Hjemstad Baltemere. Dets Navn er Pallas. Det føres af William West, som beretter at han er kommende fra Vordingborg, hvor han har været anholdt af Roeflotillen. Hans Ladning er der udlosset ; men Skibet ham t frikiendt.
Berlingske Tidende, 1811-01-21
Batteriet Trekroner, den 21de Januar. Jsen imellan Landet og Lünetten er beliggende som forhen.
Berlingske Tidende, 1811-01-21
Helsingøer, den 20de Januarii. I Gaard Middags indvasse rede en norsk Skonnert, der var ladet med Tømmer og bestemt til Kiøbenhavn.
Berlingske Tidende, 1811-01-21
Sundet er frit for Jis undtagen lidt ved Svenske Kysten.
Berlingske Tidende, 1811-01-21
Ribe, den 15de Januar. J Ribe Stift er i Kirke=Aaret 1810. Copulerede 1113 Par, fødte af Mandkiønnet 1909 og af Qvindekiønner 1736, i alt 3645, døde af Mandkiønnet 1465 og af Qvindekiønnet 1459, i alt 2922; Al saa 723 flere fødte end døde. Blandt de Fødte vare 20 Par Tvillinger, af de Døde opnaaede 21 en Alder over 90, og 1 over 100de Aar. 24 ere omkomne ved nykkelige Hændelser; 2 have hængt sig, druknet sig, 1 er bleven myrdet i et Markhuus, og 1 ombragt ved Gift Kiøbenhavn, den 21de Januarii.
Berlingske Tidende, 1811-01-21
Bekiendtgiørelse. De her i den Kongelige Residentsstad Kiøbenhavn og i Siælland sig opholdende Dannebrogsmænd tilkiendegives herved, at de, i Overeensstemmelse med den 5te 9 i Hs. Majestæts allernaadigste Anordning for Danne rogsmænd, have Adgang til Ordenernes høitidelige Forsamling paa Rosenborg Slot, hvor de melde sig hos Sekretairen for de Kongelige Ordeners Kapitul Hr. Legationsraad Manthey. Tillige anmodes de foranførste Dannebrogsmænd at melde sig i Korveien personlig paa det Kongelige Ordens Kapituls Contoir i St. Pedersstræde Nr. 105 ; de hvis Boepæl er i Kiøbenhavn Tirsdag den 22de Januar imellem Kl. 9. og 11 om Formiddagen, og de som ei ere boesatte i Residentsstaden, Loverdagen den 26de Januar. Kiøbenhavn, den 19de Januar 1811. Bandissia, Marskal for de Kongelige Ordener.
Berlingske Tidende, 1811-01-21
Hs. Majestæt har allernaadigst befalet, at de fra fremmede Span indkommende Mandspersoner, der enten ikke møde, naar de af vedkommende Sognepræst indkaldes i Anledning af Kystmilice=Rullernes Forfattelse, eller undlade at forskaffe de Oplysninger og Beviisligheder, om Alder, m.v., som Præsten i denne Henseende anseer nødvendige, maae af Amtmanden delægges med en Mulct fra 2 Mk. til 2 Rdlr. til Sognets Fattigvæsen, hvilken Mulct i Mangel af mindelig Betaling maa indkræves ved Udpantning.
Berlingske Tidende, 1811-01-21
Hs. Majestæt har under 15de Decbr. 1810 allernaadigst behaget at fastsætte : 1) At ingen Kirkemusik for Fremtiden maae opføres, forinden Texterne dertil af vedkommende Sognepræst ere approberede, og 2) at Palmer ved Jordefærd i Al nindelighed skulle vælges af de anthoriserede Palmebøger, dog at andre i saadan Anledning digtede Vers ogsaa maae bruges, naar samme af vedkommende Sognepræst i Forveien ere bedømte og approberede.
Berlingske Tidende, 1811-01-21
Hs. Majestæt har under 22de f. M. behaget allernaadigst at beslutte: at de Børn, der efter forældres eller at dre Fortsattes Begiering have erholdt fri Underviisning ved Kiøbenhavns Fattigvæsen, og af sammes Direction ere udsatte hos Fabrikanter eller andre, for at lære eet eller andet Arbeide, skulle være forpligtede til at forblive i saadan Lære, indtil de ere konfirmerede, med mindre deres Forældre eller Foresatte ville erstatte Fattigvæsenet, hvad Børnenes Underviisning har kostet, og den, hos hvem de have arbeidet, hvad ham efter Directionens Kiendelse kan tilkomme for Underviisning og Materialiers Spilde, samt desuden frasige sig videre fri Underviisning for Børnene.
Berlingske Tidende, 1811-01-21
Ved allerhøieste Bevilling af 31te December f. A. er Besidderen af Baroniet Adlersborg i Sielland Hr. Geheime-Conferentsraad og Overpræsident Baron Adeler, forundt fuldkommen Eiendom over samme, imod at han paa den i Bevillingen bestemte Maade opretter et Fidecommiss af Capital 300,000 Rdlr., hvortil Successionen bliver den samme som i Baroniets Erectionspatent har været fastsat, ligesom det ogsaa allernaadigst er bevilget, at Successorerne fremdeles skal nyde Navn og Rang som dønske Lehnsbaroner.
Berlingske Tidende, 1811-01-21
Under 18de Januar d. A. ere Høiesterets Assessor Conferentsraad Holtermann, Ridder af Dannebrogen, Committeret i Rentekammeret, Amtmand Mandix, samt Assessor og Departementschef i det danske Cancellie, Justitsraad Lassen, befalede at sammentræde, for at udgiøre den ved Forordningen af 8de Januar f. A. bestemte overordnede Tiende-Commission.
Berlingske Tidende, 1811-01-21
Ved Reskript, af 28de Decbr. f. A., til Biskoppen over Sielland, Stift, er det fastsat, at det danske Sprog herefter ene skal bruget saavel ved Gudstienesten som ved Skoleunderviisningen i store Maglebye Menighed paa Amager
Berlingske Tidende, 1811-01-21
Fredagen den 18de Januar forelæste Hr. Professor Ørsted Fortsættelsen af Undersøgelse over de første Grunde til at hemisk Virkning.
Berlingske Tidende, 1811-01-21
Fra Hr. Reserve Chirurg L. Jacobsen var indsendt en anatomisk Beskrivelse over et hidtil ubekiendt Afsondrines Organ i Næsen af adskillige Patteder. Denne Afhandling har fundet Selskabets Tifald, og Da det store Vognmandslong her i Staden ikke er fuldtallige i Henseende til Besættelsen af de Ruller, dette skal bestaae af; sa ville de, der attraae Næringsvei som Vognmand der, melde sig paa Kiøbenhavns Raadstues 2det Secretariats=Contoir i Postgaarden for at vorde underrettede om de forder agtige Vilkaar, hvorpaa denne Næringsvei kan erholdes. Kiøbenhavns Raadstue, den 21de Januarii 1811. Over Præsident, Borgemestere og Raad
Berlingske Tidende, 1811-01-21
Befordringer og Afgang. Under Occonomie- og Commerce-Collegiet: Den 19de December f. A. ere Student D. C. Winther og B. C. Friss udnævnte til Copister i Contoiret for de danske Kiøbstæder og Kongeriget Norges Brandforsikkring, og Student H. J. Holm til Copiist i Contoiret for Landbygningernes Brandforsikkring i Danmark. Den 25de, Consul Brust i Archangel i Naade entlediget fra Consulatforretningerne, med Till delse, fremdeles at bære den for Consu erne reglemente ede Uniform, og i hans Sted er Kiøbmand Samuel Diedr. Decker udnævnt til Consul i Archangel; M. Bigant, Trans ationsassistent ved Øresunds Toldkammer, til Fuldmægtig i Commerce=Collegiets Handels og Consulatfags Secretariat.
Berlingske Tidende, 1811-01-21
Mandagen den 21de Januar ere følgende Gaarde og Huse under Kiøbenhavns Jurisdiction i Retten skiødede: Brygger C. Høyers Huus No. 143 i Farvegaden til Jomfrue Christine Cramer for 4 og Rd. Værtshuusholder C. Wendes Gaard No. 90 i Prindsensgade til Bud ved den grønlandske Handel C. L. Gran for 6000 Rd. Bogbinder G. S. Reiz's Gaard Nr. 229 i store Kongensgade til Bags F. Finck for 17000 R. Junitsraad C. Christensens Gar No. 285 paa Toldbodveien til Kongl. Jnspecteur F. W. Tirsel for 40000 Ro. Brygger J. H. Allers Huus Nr. 20 i store Regnegade . Bændeviinsbrænder G. A. Kei for 13000 Rd. Gouvern ur J. P. Weisbergs Gaard Nr. 190 paa Hiørnet af Stormgaden og Ph. osophgangen til Statsraad og Professor H. N. Nissen for 34500 Rd. Kiøbmand J. Bruuns Huus No. 173 paa Hiørnet af Dydene og Urkegaden til Skræder J. Tiede for 12000 Rd. Kornmaller M. N. sens Huus No. 202 i Stormgaden til Maler J J. Weincke for 6000 3 Rd. Skibe Tømmermand G. W. Fricks Huus Nr. 347 i Sophie at den til Værtshuusholder J. N. Nyekiøbing for 4450 Rd. Anker smed J. Caspersens Gaard Nr. 92 i store Kongensgade til Skibscapitain Bødker for 22000 Rd. Frie Muurmester D. C. J. Schøieders Huus Nr. 33 i Springgaden til Laqvey hos Hs. Majestat Kongen J. Lassen for 4000 Rd. Tømme mester og Mølle ygger H. A. C. Stilles Stervboes Gaard Nr. 229 i Prindse et eller nye Kongensgade til Regimentsqvarteermester M. C. Møller for 9380 Rdlr. Skoemager S. Weyles Huus No. 342 i Gothersgade til Juveleer M.A. Eybeschuz for 11500 Rd. Gene al Krigscommisseir H. C. Astrups Gaard Nr. 45 i Silkegaden til Dannebrogsmand og Mechanicus Marstrand for 42500 Rd.
Berlingske Tidende, 1811-01-21
Ved Tallotteriets 860 Trækning i Altona udkom No. 12. 77. 75. 23. 83.