JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1790-11-12
Tirsdagen den 23de Novbr. førstkommende, om Middagen Kl. 12 Slet, bliver paa Børsen berudt Staden ved offentliAuction 34 R S T. E Gang opbuden for til den Høystbydende bortsælge: En slettedeel Part i Skibet Anne Dorothea, drægtig 100 Beliggende ved Hr. Eqvinagemester Hastes Plads paa Christians og en halv Læst. havn, Hr. Agent Madsens Boe tilhørende, efter de Conditioner som paa Auctionsstedet bliver bekiendtgjort, hvilke tilligemed Jnventarii-Listen forinden kan faaes til Eftersyn hos Procurator Aabne, boende hos Hr. Raadmand Baadte Bredgaden No. 199. " at Onsdagen den 24de November förstkammende ved 10. directionen for det Alatisk Compagnie bekiendtgjør herved Slet, bliver udi Compagniets Huus paa Christianshavn holden Licitation over diverse Vahre og Provisions-Sorter, saasom : Store Skotsk Steenbul, Smedde Steenkul, haardt Skibs brod, fransk Brændeviin, Franskviin, Edike, Kioltorrede Fyggryn, Kiöltörrede Bankebyg, Svedsker, hvid Koge-Efter, røget Flesk, Fynsk eller Langelandskævres Smör og Holsteensk ævret Smör Thi vilde de Lysthavende til bemelte Tid og Sted behageligt indfinde sig, da Conditionerne, tilligemed Vahrenes Qvantitet dennem nærmere skal vorde bekiendtgjort. den Kongel. Grönlandske Handel, ved Auction bortsolgt et Par Tirsdagen den 7de Decbr., Kl. 10 Formiddag, bliver ved tie Ræveskind, Sælskind, Biörneskind, Eenhiörningshorn, Edderduun, Faaruld m.v., som tildeels er hiemkommen, og forinden Auctionen forventes, hvoraf Qvantiteterne og Sortementerne nærmere skal blive bekiendtgjorte, og kan Varene besees i Handelens Pakhuus, som forevises af Pakhuusforvaltet Bruun.
Berlingske Tidende, 1790-11-12
Ved Proclama læst inden Helsingøers Byetings=Ret den 4de October 1790, og ved Siellands Landsting den paa følgende 20de dito, er Kiøbmand Niels Christian Odrups Fallitboes Creditorer indkaldede, de Jndenlandske med 12 Ugers og de Udenlandske med Aar og Dags Varsel, at melde sig hos Magistraten udi bemeldte Helsingøer, som Skifte og Leqvidations=Forvaltere, med deres Fordringer og samme behørig at legitimere, da enhver efter sin Fordrings Natur og Boets Tilstand, skal vederfares hvad Lov og Ret medfører; hvilket hermed end ydermere bekiendtgiøres.
Berlingske Tidende, 1790-11-12
De som maatte have noget at fordre udi Vaterskouken Capitain Kliims afdøde Fuldmægtig Mogens Storchs og forhen afg. Hustrues Anne Cathrine Niels Datters Stervboe, bliver herved indkaldede, at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer udi Hof= og Stads=Rettens Skifte=Commission inden 12 Uger. Jos Fiskemester Berg paa Kornerop Gaard ved Letbraborg er gode Sætte Karper til Kiøbs, hos hvem de Lysthavende behager at melde sig.
Berlingske Tidende, 1790-11-12
NB. En habil Gartner, som forstaaer sin Melle, saavel i Driverie som Have=Anlægninger; og kan forevise paalidelige Attester om hans Opførsel, ønskede sig en Condition hos et Herskab her i Sielland til Nyeaar eller Paaske, anvises paa Rosen gaarden No. 104, i Stuen, i Brøgger Tybers Leievaaning. Et ungt Menneske som er fød paa Landet og har Juridisk Examen, ønsker sig strax Condition her eller i en af Provindserne, Efterretning gives ved gammel Strand Nr. 12. En af de anseeligste Gaarde her i Staden er at faae enten til i Kiøbs, eller til førstkommende Paaske til Leye, og kan samme beqvemt indrettes til 2 store Familier. Laaae Gaard i Coldinghuus, af Hartkorn HovedgaardsTaxt 27 Tdr. 5 Skpr. 2 Fdkr., bliver Fredagen den 17de December næstkommende, Kl. 10 Formiddag, ved Auction paa Gaarden, bortsolgt i Parceller, saaledes: Hoved=Parcellen, Hartkorn omtrent 13 Tdr., bestaaer af Gaardens ypperlig Ege og Bøge=Tømmer indeholdende, med god Opgrøde forsynede Skov, omtrent 40 Tdr. Sædeland, af Ager og Eng de bekiendte gode Eiendomme, som ligge sønden og vesten Gaarden og Landeveien, omtrent 180 Tdr. Land. Af Bygning de 3de Borge gaards Huse, Laden, Stald=Længden og den Længde hvorFaarestiener. Haven, som har baade fine og velhørende Frugttræer, samt endelig de ved Gaarden liggende gode Fiskedamme, De øvrige Parceller, som ere 14, indeholde hver Ager fra 7 og og en halv til 17 og en halv Td. Land, Eng fra 2 Tdr. til 4 Tdr. 2 Skpr. Land, Bygning omtrent 5 Fag. Til de fleste af dem er god Tørveskiær. Enhvers Hartkorn er, efter Jndholdet, fra 3 a 4 til 8 a 9 Skpr., og deres Beliggenhed saa, kan samle mange eller saa Parceller til en. Ved Hoved=Parcellen er paa flere Steder fornøden god Tørveskiær. Samtlige Parceller med alt Tilliggende ere ved en Kongel. Land Jnspecteur inddeelte og afpælede med Nummere. De forevises Liebhabere, naar forlanges, fra Gaarden af. De kan alle tiltrædes Mandag 1791. og enhver Kiøber fra Approbationen af frit fælle og indkaste sin Lod. Med hver Parcell følger forholdsmæssig Giøde. Den halve Kiøbesum kan, om forlanges, blive indestaaende imod 4 Procent. End videre bortsælges til samme Tid og Sted det Gaarden, tilhørende Bøndergods: 1) En Fæstegaard paa 2 Tdr. Hartkorn, svarer Landgilde 16 Rdlr. 2) Et Huus 1 Td. 3 Fdkr. Hartkorn, svarer Landgilde 9 Rdlr. 3) Et Stykke Jord paa Nyborg Mark. 4) Et Huus ved Engen som giør aarlig 40 Gang. dage, svarer Landgilde 3 Rdlr. Beskrivelse af Parcellernes specielle Jndhold bliver til 1ste December næstkommende at faae Horsens hos Hr. Oberstlieutenant von Paulsen, i Hadersleb paa Posthuset, i Fridericia hos Hr. Land=Jnspecteur Bie, i Colding hos Hr. Lieutenant von Rosenkrantz, i Aarhuus hos Hr. Kammerraad Brask, i Odense, Aalborg og Viborg hos Stiftamtmandens Fuldmægtig. Alle de Stykker af bemeldte Eiendom, hvorpaa antageligt Bud skeer, kan sikker ventes approberede hvad enten det hele sælges eller ikke. Men skulde nogen, betimelig nok inden Auctionen, ville kiøbe det Hele samlet, med eller uden Besætning, da behage de at vende sig til Hr. Oberst lieutenant von Poulsen i Horsens.
Berlingske Tidende, 1790-11-12
NB. Efter min Bekiendtgiørelse i Aviserne Til Wald= og Skiønfarverne melde sig mange, som ikke forstaae at bruge nogen Kyper, og altsaa ingen Farvere ere. For paa eengang at besvare saavel den nærværende som tilkommende Correspondene desangaaende, maae jeg herved offentlig bekiendtgiøre: At hjor Kunstforstandige kunne høste Nytte og Fordeel, og at jeg ikke heller har indbudet andre. Hadersleb, den 6te November 1790. Friderich Riedel, Wald og Skiønfarver.
Berlingske Tidende, 1790-11-12
Om nogen skulle have funden og Bierget ved Wærgen i Store Belt, et Skibs-Anker med en Tønde, Bøye og Bøye Reel ved, circa 18 Favne langt, og en Stump af Ankertouget, hvorudi skal være 270 Gaarn, som den 26de October af Hr. Capitain Stub fra Bergen hans Chalup=Skib er forliist, anmodes tienstlig at melde undertegnede saadant pr. Porto, som imod billig Bieralons Betaling skal besørge det afhentet. Corsøer, den 4de November 1790. M. Laurizen.
Berlingske Tidende, 1790-11-12
J allerunderdanigst Følge Kongel. Bevilling af 13de Aucgust h. a. ere vi Undertegnede befuldmægtigede til, efter respectire Vedkommendes Forlangende, som Commissarier at bringe i vedbørlig og muelig Orden og Rigtighed det geistlige Oberformynderie i Ringerigets, Hadelands og Hallingdahlens Provstie efter afdøde Hr. Balthazar Schnitler, Sognepræst til Norderhoug, paa Ringeriget og Provst i bemelte Provstie, til endelig Overle, verelse til Skifte=Retten og nu værende Provst; thi indkaldes herved i Overeenstemmelse med meerbemelte allernaadigste Bevilling (som tillige læses for vedkommendes Værneting og sammes Ober=Ret) med Aar og Dags Varsel saavel i de Berlingske Aviser, som i Christiania Jntelligents=Blade og i den Altonaiske Mercur, alle og enhver som ved dette geistlige Oberformynderie af hvad Navn nævnes kan, formeene sig at have nogen Fordring, sub pæna præclusi & perpetui silentii at anmelde sig hos os, boende paa Ringeriget, med alt hvad de maatte have at fordre eller paastaae, da de ellers udelukker sig selv fra al videre Prætention saavel til Oberformynderiet i Almindelighed, som til afdøde Provstes Boe i Særdeleshed. Wagergaard paa Ringeriget paa Christiania, den 14de October 1790. Robsahm, Moss. Regm. Qvarteerm. af Jnfanteriet.
Berlingske Tidende, 1790-11-12
Ved Hs. Kongel. Majestæts allernaadigste Bevilling af 24de September sidstleden, er det tilladt os undertegnede Executores Testamenti, efter afg. Borger og Handelsmand Lars Jensen Schwindt her i Brewig, at indkalde sub pæna præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel udi de Kiøbenhavnske Berlingske Tidender, Addresse Contoirets Efterretninger samt Christiania Jntelligentzblade og den Altonaiske Mercur, 3de Gange efter hinanden, alle dem som have noget at fordre efter fornævnte Lars Jensen Schwindt, dermed at fremkomme og saadant Krav inden forskrevne Tids Forløb, at anmelde og beviisliggiøre, da saadan Jndkaldelse maae ansees ligesaa gyldig, som om den var skeedt ved Proclama efter Loven; thi indkaldes i Følge deraf, herved sub pæna præclusi & perpetui silen tii 3de Gange efter hinanden, alle dem, som formene sig at have noget at fordre efter meerbenævnte Schwindt, saadant for og i rette Tid her at anmelde og beviisliggiøre. Brewig, den 12te October 1790. Paa fraværende Friderich Christian Hichmans og egne Vegne. Bøye Chrystie, Postmester sammesteds.
Berlingske Tidende, 1790-11-12
Af en engelsk Coffardie Capitaine, ved Navn George Lid dell, er den 8de i d. M. funden, og uden Folk indbragt til Kotshavn eller ved Nunsdal udi det mig allernaadigst betroede Lister, Amt, et 3 Mastet Vragskib, ladet med Træelast, fundet den 4de forhen under den Engelske Kyst. Skibsskraaget er en gammeldags norsk Pink Bygning med fast Bak og Skandse, hvilken sidste gaaer heel forbie Stormasten, og Skibet synes at være seenere paabygget og forhøiet, da der findes under Kivsgatten andre tilstoppede Klysgatter, Speilen agter er grøn malet med marmorerede Vinduesposter, men Posterne paa Siderne, samt rundt om Speilen er guulfarvet. Videre findes 4 aabne Vinduer og 2 malede eller blinde, hver for sig med en halveirkler guul List over, samt der ovenfor Tegning af et Fruentimmer støttende sig ved et Anker imellem 2de Trompeteere, som er tillige der anbragt, under Vinduerne er tegnet Ammunition, Hvælve, grønmalet med hvide Gardiner og sorte Dusker; agter og for paa Siderne af Skibet, eller Bak og Skandse er grøn malet, med 2de gule Lister, men midt paa Skibet allene en guul Liste, Ret værket rødmalet, Roeren gaaer ikkun op til Hvælved, hvor Roerpinden farer under Kabytdækket og styres med Rat, videre er over Pomperne paa Mesans=Masten anbragt et Spild at com pe med, i Steden for almindelig Pompesvingel; Ankerspilled for er med 2de Jern= og 4 Træepahler, Bougsprøstet gaaer under Bakken, og den brækkede eller kappede Stormast synes at have staaet i Fod; Kaborten er ramponeret, saa at alle Paneelinger er borte, undtagen agter ved Siderne kunde sees havde været 2 Gasskaber, med smaae forgyldte Piller imellem Hollerne, under øverste Dæk malet hvid med brune Bielker, oven paa Halvdækket fandtes end videre, en norsk Jolle hvid malet med øverste Gang guul og sorte Lister, Sædet bag grønt malet. Træladningen i Skibet kiendes at være norsk. Efter den engelske Capitain Liddels og Mandskabs Forklaring for en Extra=Ret, har de intet af Vragets Jnventarium bierget eller benyttet sig, hvoraf sluttes at dette Vrag af andre Skibe maae være udplyndret. Eieren behage selv eller ved Fuldmægtig lub pæna præclusi & perpetui silentii, inden Aar og Dag fra Strandings=Dato for mig at fremkomme med saadan Legitimation, der beviser at de ere rette Eiere til bemelte og her beskrevne Vrag, da de ellers maae vente at have forbrudt deres Ret efter Loven og Anordningerne. Christiansand, den 19de October 1790. Acter Holm, Hs. Kongel. Majestæts til Dannemark og Norge a. a. bestalter Etatsraad og Amtmand over Lister og Mandals Amter i Christiansands Stut.
Berlingske Tidende, 1790-11-12
Paa Homborgøen i Eide Sogn, under Nedenæs Fogderie og Amt i Christiansands Stift i Norge, er, ved Juletider næstafvigte Aar, inddrevet nogle sønderslagne Stykker af et ventelig forulykket Skib, som, efter Anseende, har været en liden Brig, og Speilet været anstrøget med hvid Farve. Paa Strandbreden, og omkring Skibsvraget flød i Vandet nogle løse Æbler, ligesom og i Vragets Vase fandtes 2de hele Fustager med Æbler, af det saa kaldte franske Rennetter. Et lidet Stykke Østen for fandtes inddreven paa Stranden 2de Kaffer, den ene med 8 Boutellier, Liqueurs, og paa enhver Boutellie fæstet en trykt Seddel, hvorpaa stod : Esprit de Win, Rectisie, og i den anden Kaffe endeel indbundne og uindbundne Bøger, alle i det franske Sprog; saa fandtes og en liden Æske, indeholdende endeel tørrede Skal=Insekter, satte paa Knappenaale. Paa den Side af Æskens Laag, som vendte op, staaer skrevet med Blæk : A Monfieur, Monsteur, Svederus Libraire. a Stockholm, og neden under : Pom M. som Prere animus du Roy. Paa Laagets indvendige Side stod a Mensieur Mr. Lerminas, Chef du Bureau du Artillerie an Tre ser deels guere Rue Barbette, a Paris. End videre er ved samme Tiid funden i Søen, 2 Mile Vesten for, og af Lodserne indbierget til Havnen Hellesund i Høvaag Sogn under bemeldte Fogderie og Amt, endeel undbundne franske Bøger og Kobberstykker, 10 Fustager med Æbler, mærket L. R. P., en fiirkantet Kasse med Raver, og nok en stor Kasse indeholdende, mindre dito med endeel Steendukker, samt endeel Boutellier med en de la Vande. Hvilket herved efter S. T. Hr. Kammerherre og Stiftbefalingsmand Moltkes Ordre og paa hans Vegne bekiendtgiøres, paa det den eller de, som maatte formene sig at være Eiere af dette Vrag og Gods, kan legitimere sin Eiendoms Ret, og dermed melde sig inden den i Loven befalede Tid. Ellers tiener end videre til Vedkommendes Underretning, at Vragstykkerne af Skibes Wien, den 3die November.
Berlingske Tidende, 1790-11-12
I Gaar kom her den Russiske Major Powalischin fra den Potemkinske Armee med Depecher til Fyrst Gallizin, hvilke efter Rygtet indeholde de sidste Betingelser, under hvilke Rusland vil giøre Fred med Porten. Baron Herbert skal paa en venskabelig Maade bekiendtgiøre de Tyrkiske Befuldmægtigede samme paa Fredscongressen i Stistove, og, dersom de skulle blive antagne, strax give Fyrst Potemkin umiddelbar Efterretning derom; men skulde de ikke inden tilkommende 1ste Februarii blive antagne, saa vil det Russiske Hof ikke være bunden til samme, men ansee dem som ugjorte. Der siges med Vished, at disse Betingelser bestaae 1) i en gandske Tilsidesættelse af den Preussiske Megling og Søemagternes Garantie; 2) en vedblivende Paastand paa Crimm, Akiermann og Oczakow; 3) i Afstaaelsen fra Moldauls og Wallachiets Uafhængenhed, imod at Choczim bliver sløifet; 4) at Bender forbliver i nærværende halvsløifede Tilstand, og ikke opbygges af Tyrkerne igien. Der siges, at vort Hof ønsker at bekomme ved den med Porten sluttende Fred Orsowa, og det Tyrkiske District paa denne Side af Donau, samt at bevæge Porten til at sløifBelgrad. Det Preussiske Hof skal herpaa have yttret sig med, at om den sidste Punct kunde ingen Tale blive; men ihenseende til de 2de første vilde det unvende sin gode Tieneste hos Porten, dersom vort Hof derimod kunde bevæge det Petersborgske til Eftergivenhed i Henseende til status qvo. Det lader forresten til at Underhandlingerne ville faae et got Udfald, og at man vil bevilge hverandre vexelsidige Fordele, hvorved alle Parter kunne stilles tilfreds.
Berlingske Tidende, 1790-11-12
Frankfurt, den 6te November. Hs. Durchlauchtighed Landgreven af Hessen=Cassels Ansøgning om den 9de Churværdighed bliver efter Forlydende bevilget, da Rigsyrsternes fleste Stemmer skulle være paa hans Side. Det heder og, at et nyt og med denne Værdighed, passende Rigsembede skal blive bestemt til at dække Frankfurt, med et Corps, i det mindste af 6000 Mand ved ethvert tilkommende rommersk Konge- og Keiservalg, og ved denne Leilighed føre en egen Rigs- og Churfahne tilligemed de øvrige dertil endnu bestemmende Jnsignier.
Berlingske Tidende, 1790-11-12
Haag, den 6te November. Fra Keiseren er udkommet et Manifest til Nederlænderne. Samme bestaaer af Tilbud og Løfter, hvilke Hs. Majestæt giver Jndvaanerne i de belgiske Stater i følgende Udtryk"Paa den høitideligste Maade og ved den Eed, som Vi ved Vor Regierings Tiltrædelse skulle aflægge, samt under Garantie af Hofferne i London og Berlin tilligemed de forenede Provindsers Republik, forbinde Vi os til at haandhæve enhver af Vore belgiske Provindsers Constitution, Privilegier og Frihedsbreve, saaledes som disse i Vor høisalige Frue Moders, Maria Theresias Regieringstid være have, og love ved vort Keiserlig Kongelige Ord, aldrig at tillade noget Jndgreb i samme fra Vor Side og i Vort Navn, men fuldkommen at ændre det, som under den forrige Regiering maatte være gjort og handlet imod disse Constitutioners Lydende. J Følge dette høitidelige Løvte, formane, raade og indbyde Ve alle Vore belgiske Undersaattere til at erkiende Vort retmæssige Overherredømme, og at tilsværge Os den Troskabs og Lydigheds-Eed, som de ere Os skyldige, og for de Personer, som Vi hertil paa Vore Vegne ville udnæve. Vi erklære tillige, at ville begrave alle de Uordener og Voldsomheder, som i denne sidste Tid ere begaaede, i en dyb Forglemmelse, og at bekiendtgjøre en almindelig Tilgivelse til Beste for alle dem, som inden førstkommende 21de November nedlægge deres Vaaben, og afstaae fra alle Kunstgreb og Opsætsigheder imod den fredsommelige Udøvelse af Vort Herredømme. Dog ville Vi fra denne Amnestie have alle dem udelukte, som for endvidere at vedligeholde Urolighederne, maatte lægge hindringer i Veien for den almindelige Bekiendtgiørelse af denne Vor Erklæring, hvis Hensigter, at giøres vitterlig for alle Vor Undersaattere i samtlige Provindser. Men for at bortrydeenhver Leilighed til en vrang Forklaring af denne Amnestie Mening og Følger, saa erklære Vi, at samme ikke skal strække sig til de Misgierninger og Uordener, som ingen Forbindelse have med de Uroligheder, hvormed Oprøret har været ledsaget. Vi besværge og formane alle og enhver, ved den Eed, som de have svoret deres Fædreneland, der er Os ligesaa vigtigt, som det nogensinde kan være dem, ikke at støde fra sig den Haand, hvilken Vi som en mild Fader byde dem, da Vi atter igientage den udtrykkelige Erklæring, at alle de, som efter den i ovenstaaende Declaration berammede Tid vedblive i deres Opsætsighed, ikke skulle have nogen Deel i denne Amnestie.
Berlingske Tidende, 1790-11-12
Med en fra Paris ankommen Expresser har man faaet den Efterretning, at der er sluttet et fuldkomment Forliig imellem Spanien og Engeland, saa at det nu ikke kommer til nogen Krig imellem begge Magter. Coureren, som kom med denne Efterretning fra Madrit til Paris, ankom sammestæds den 1ste November, hvorpaa den Spanske Ambassadeur begav sig til Grev Montmorin, som strax gik med bemeldte Ambassadeur til Kongen, og meddeelte ham denne glædelige Efterretning. Jblant de undertegnede Puncter skal følgende fornemmelig mærkværdige 2de Puncter være: 1. Spanien aftræder til Engeland alle Establissementer i NootkaSund, som sidste Krone har forlangt; 2) Den bevilger Engeland Fiskefangsten paa Kysterne indtil Cap Mendoza, som ligger i Provindsen Chilli i Sydamerika.
Berlingske Tidende, 1790-11-12
Hamborg, den 12te November. Breve fra Paris af 2den hujus, der ere ankomme over Holland, melde, at en Coureer er den 1ste November om Aftenen Kl. 5 ankommen fra Madrit til den der værende spanske Gesandt med den Efterretning, at Forliget imellem Spanien og Storbrittannien er kommen i Stand. Strax efter Courerens Ankomst begav den spanske Gesandt sig til Grev Montmorin, Minister for de udenlandske Sager, og der paa i Følge med sidstnævnte til Kongen, for at melde Hs. Majestæt denne vigtige Nyehed. Af Betingelserne veed man for det første saa meget, at Engelænderne have faaet en fri Skibsfart i Sydsøen, at de kunne anlægge Establissementer i Nootkasund, og drive Handel paa Kysterne indtil Cap MenHouin. Aftalen om Bekostningerne ved Krigsrustningen er indnu ubekiendt.
Berlingske Tidende, 1790-11-12
Kiøbenhavn, den 15de November. Under 1ste October d. A. har Hs. Kongel. Majestæts allernaadigst beskikket hidtil værende Justitiarius og fierde Stemme ved Gouvernementet i Tranqvebar, Jacob Edward Colbiørnsen til 3die Stemme og Hosjunker Franz von Lichtenstein, til Financeraad og 4de Stemme, samt efter Ansøgning Naade entlediget Cancellieraad Fugl fra hans Embeder ved bemeldte Gouvernement; ligeledes har Hs. Majestæt under samme Dato allernaadigst beskikket Premier=Lieutenant ved det danske Livregiment til Fods, Henrich Wilhelm Rummelhoff, til Premier=Lieutenant ved Artillerie=Compagniet i Tranqvebar, og udnævnt ham til Capitain-Lieutenant. Corporalen ved det Kongel. Landcadet-Corps, Schack Carl Somm, til Second=Lieutenant ved samme Compagnie med Anciennitæt fra 22de August 1788, samt Second=Lieutenant Carl Bilsky til Premier=Lieutenant ved Jnfanterie Compagniet i Tranquebar. End videre haver Hs. Majestæt under ovenmeldte Dato allernaadigst udnævnt Johan Christopher Pipping til Resident paa de Niccobarske Øer.
Berlingske Tidende, 1790-11-12
Den 5te Novbr. er end videre i Anledning af Hs. Kongel. Høiheds Kronprindsens Formæling følgende i Søe=Etaten vancerede ligeledes med Bestallinger fra 31te Julii sidstleden. nemlig, Søe=Capitainerne: Johan Michael Wigant, Johan Olfest Fisker, Kammerherre og General=Adjutant Jus Bille, Jnterims=Chefen for Frederichsværns Værf, Johan Frederich Zimmer og General=Adjutant og Jnterims=Fabrikmester Ernst Wilhelm Stibolt til Commandeur=Capitainer: Capitain-Lieutenanterne: Kammerjunker og General=Adjutant Ove von Obelitz, General=Adjutant Niels Sehested, Gyldenfeldt og General=Adjutant Frederich Christian Ris brich til Søe=Capitainer. Samme Dato den 5te November er bemelte Commandeur=Capitain og Jnterims=Fabrikmester, i General=Adjutant Ernst Wilhelm Stibolt allernaadigst udnævnt til virkelig Fabrikmester.
Berlingske Tidende, 1790-11-12
Det har behaget Gud, ved en sagte og salig Død den 10de November sidstleden at bortkalde vor dyrebare Moder, Margarethe Benedicte Worm, Enke efter sal. Hr. ProvsBagge paa Mols, efter nogle Ugers Sygeleie, hvilket har den Ære, ved denne offentlige Anmeldelse, i Stedet foSørgebreve, at bekiendtgiøre for vore elskelige og høitagtede Paarørende og Venner, som tage Deel i dette for os uerstattelige Tab Paa egne og Sødskendes Vegne. Horsens, Oluf Worm, den 12 Nov. 1790. Rector i Horsens. Gie Palmen, ubersetzt und mit Anmerkungen von De Geer I Christian Knap, ordentlich Professor der Theologie auf deUniversitat zu Halle a. a., agter jeg at oversætte paa danskeste den nyeste Udgave, og derpaa anvende mueligste Flid og Akkuntesse. Da denne er unægtelig den beste Oversættelse vi endnu har over Davids Palmer, haaber jeg ved Subskribentere at see me skadesløs. Den vil omtrent blive 23 Ark i stor Octav, og Prise for Subskribentere 3 s. Arket paa Tryk og 4 s. paa Skrivpapii.