JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-09
Den 24de Debr. solgtes ved 4de Auction Gaarden Nr. 110 paa Hjørnet af Frederiksberggaden og Kattesundet, med Brændeviinsbrænderi og Maltgjøreri, for 16120 Rbd. r. S.; tilhørende afdøde Destillateur Olriks Stervbo.
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-09
Blandede Efterretninger. Blandt Befordr. og Afg. i Landmilitair=Etaten læses e Ritmester a la suite Hs. Durchl. Prinds Frederik til Slesv. Holst. Sønderb. Glücksborg indtraadt i SecundRitmesters Nummer. Stabschirurg, Prof. og Dr. Wendt, R. af D. og Drid., tillagt Rang med Nr. 1 i 4de Classe af Rangforordn. 14de Octbr. 1746. Ritm. v. Juul, R. af D., i Aarhuus, meddeelt Majors Caracteer. Til Anskaffelsen af Fouragen for Landmilitairet fra Octbr. 1833 til Octbr. 1834, efter Afdrag af hvad der godtgjøres af Kongens Kasse, samt til Marschhpenge for Landsoldaten li 1834 bliver at udrede 35 s. Tegn pr. Tønde uprevil. Ager og Engs Hartkorn og 2 Rbs. Tegn pr. Tønde upreviligeret Skov og Mølleskyld, at opkræves ligesom Land skatten.
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-09
Provst og Ridder Beyer i Egitslevmagle, i Siælland, den Olding paa 94 Aar, hvem Alderen endnu intet Svaghedspræg har paatrykt, staaer paa en Maade som et Vidunder for den nu levende Slægt. J 68 Aar har han været Præst og i 37 Aar Provst over Vesterflakkeberg, Herred; han har seet 4 Konger paa Danmarks Trone og 16 Biskopper paa Sjællands Bispestoel; uden Capellan bestyrer han endnu sine vidtløftige Embeder; har desuden gjort sig bekjendt ved Skrifter; og hører man ham tale i sin Kirke, tænker man ikke paa at have en Olding for sig.
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-09
Fra Flensborg beklages meget Dødsfaldet af Controlleur Marten, 70 Aar gl., da han omtales som en almindelig sagtet Hædersmand.
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-09
Den bekjendte Hestehandler, Dormd. J. Olde i Neuen brock har givet en stor Fatte i Anledn. af hans Udnævnelse til Agent. Honoratiores af Itzehoe, Crempe og Elmshorn, samt Officeercorpset af Itzehoe vare indbudne.
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-09
Apotheker Zeise i Altona er for sin fortræffelige Afhandling, Om en Arbeids-Anstalt for arbeidsføre Fattige af det patriotiske Selskab i Hamborg bleven udnævnt til dets Æresmedlem, samt tildeelt dets store Medaille i Guld. Det nyeste Hefte af Gallerie for danske Classikeret, som er udkommen i Kbhvn., bestaaer af P. A. Heibergs Rigsdalers=Sedlens Hændelser.
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-09
Daqvogns-Befordringen imellem Aarhuus og Randers ophører indtil videre, ifølge Ordre fra General-Post-Directionen.
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-09
Til Stavanger er indkommet under Havari den 6te Dekr. Jagten Augusta, H. Davidsen, af og fra Nykjøbing, best. til Newcastle med Kornvarer.
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-09
Bekjendtgjørelser. I Løverdags, den 4de d. M., bortkaldte den alvise Gud til det bedre Hjem, min gode, kjærlige, uforglemmelige Söster: Ane Maria Jeeg, födt Kraft, Enke efter afgangne Kjöbmand Michel Jeeg, i hendes Alders 83 Aar og 3 Maaneder. Hendes Liv var virksomt og godgjörende, hendes Alderdom en venlig og rolig Aftenstund, og hendes Död blid og i Herren Nyligen dybt saaret ved min elskede Söns Död, maatte jeg nu atter saaledes see et kjært Familiebaand briste; men dog takker jeg den algode Fader, at han skjænkede den Trætte Hvile, og tog hende hjem til sig i sin Glæde, hvor ogsa jeg, maaskee snart, skal gjenforenes med hende og de øvrige dyrebare Forudgangne, for aldrig mere at skilles fra dem. Aalborg, den 6te Januar 1831. Paa egne og fraværende Södskendes Vegne, W. sal. Krogh. Kalstrup Mølle, af Mølleskyld 6 Tdr. 7 Skpr. 1 Fdk., samt Ager og Engs Hartkorn 7 Tdr. 6 Skpr. 1 Al. bum, beliggende 1 Miil fra Nibe, averteres i den Berling: ske Tidende og Viborg Stiftsavis til Salg ved Auction efter Udlæg. Den 3die Auction, hvorved Erklæring om det høieste Buds Antagelse eller Forkastelse gives strax efter Tilslaget, afholdes paa bemeldte Mølle Fredagen den 28de Febr. næstkommende, om Formiddagen Klokken 10. Conditionerne ere til Eftersyn hos Auctions=Reqvirenten, Cancellieraad, Procurator Jensen her i Byen. Maa trykkes. Wølfferdt.
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-09
Maanedsskrivtet Fiora, første Hæfte, indeholder St. Hans Markedet, bestaaende af 10 Kapitler, Krøblingen, Torden, regn, Lynghuset, Kammerpigen, Greven, Felialbanken, Marked, Maskerade, Svinene og Brylluppet, samt Begyndelsen af Tidernes Tegn med Hensyn til politisk Reform."
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-09
Det Tab jeg har lidt ved den Skriftet paalagte Qvarantaine, der forhindrede det fra at komme ud, som Nytaarsgave, staaer det til mine Velyndere at oprette ved at kjøbevæftet, samt overbevise sig om, at denne lille Roman ikke bringer Cholerasmitte i de Huse, hvor den læses af Koner, og Døttre. Paa Afsætningen vil det bero, om flere Hæfter udkomme. Det 1ste Hæfte faaes for 32 s. i Skolegaden Nr. 330 hos Aalborg, den 8de Januar 1834. P. D. Faber.
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-09
En Beboelses=Leilighed, bestaaende af 4 Værelser med videre fornødne Bekvemmeligheder, kan mod billig Leieafgivfaaes hos Madame Kjeldberg.
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-09
Almanakker for 1834 faaes nu igjen hos Rottbøll Sadolin.
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-09
En Dreng, der har Lyst til at komme i Guldsmedlære kan strax blive antaget hos Krøyer. 130 Rbd. 3 Mk. 12 s. S. og T., kan, mod anordningsmæssig Sikkerhed, strax erholdes til Laans af Stamhuset, Sæbygaards Overformyndert. Sæbygaard, den 3die Januar 1834. H. P. Theilmann.
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-09
En Dreng kan strax blive antaget i Lære hos Karethmager E. Jensen, paa Klosterjordet. Et grundmuret Huus ved Reberbansbom, og den nederste Etage i Huset Nr. 102 i Urbansgade, er til næste Paaske Flyttetid at faae til Leie hos M. Garden.
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-09
En Arbeidsvogn kan faaes tilkjøbs i Huset Nr. 151, i Urbansgade.
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-09
Hvor en stærk Dreng kan faae Arbeide anviser AdresseContoiret.
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-09
En ugift Dansk Jurist, som har bedste Karakteer til Exammen og 4 Aar har tjent paa et Herredscontoir, og tillige kan stille Sikkerhed for mulige Oppeborseler, ønsker sig en Plads, som Forvalter eller 2den Fuldmægtig, til næstkommende 1ste Mai. De herpaa Reflecterende ville behage at henvende sig om nærmere Oplysninger til Præsten Brasch i Lerup pr. Aalborg.
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-09
En ny, saa godt som ubrugt, Fløite af Galintur, forfærdiget af Thorsen i Kjøbenhavn, med Messing=Udtræk, Elfenbeensringe og 9 Klapper, af de nu brugelige runde, er at faae tilkjøbs for billig Priis. Adressecontoiret giver nærmere Underretning.
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-09
Proclamata. Natten mellem den 17de og 18de Dennes, er, til Tversted Strand paa dette Amts Vestkyst, løst af Havet inddrevet en Ege=Slup uden levende Mandskab, og uden at Navn eller Mærke, Skibspapirer eller Flag er forefundet, som kunde lede til Oplysning om Skibets Eier og Hjemsted, alene med Undtagelse af en saakaldet Stander, blaa og guulstribet med gule Flipper, et sønderrevet fransk Søkort, et Par franske Bøger og et Stykke af et gammelt Connossement, der har Datum : "Brest, den 29de April 18334, og Underskrift, saavidt samme er læselig, "Leveque. Skibet er aldeles Vrag og ansees at have været af circa 20 Læsters Drægtighed; Skibsbaaden saavelsom Mandskadets Kister eller Kufferter vare borte. Af Ladningen er bjerget 4 a 5000 Stykker meer og mindre beskadigede hollandske Oste, som ved Auction ere bortsolgte. Eierne eller andre Rethavende indkaldes herved med Aar og Dags Varsel sub poena præclusi & perpetui silentii, til, for Undertegnede, at legitimere sin Ret til det Bjergede. Hjørring Amthuus, den 31te December 1833. Graah.
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-09
Auctioner. De Aalborg Havnevæsen tilhørende og ved Stranden beet liggende Tømmerpladse, bliver ved offentlig Auction paa Stadens Raadstue, Fredagen den 17de Dennes, Formiddag i Kl. 10, bortleiede i 3de paa hinanden følgende Aar. Listen paa Tømmerpladsene, saavelsom de ved Auctionen fremlæggende Conditioner, hvorefter Bortleielsen skeer, ere forinden til Eftersyn paa Havnecontoiret. et Aalborg, den 7de Januar 1834. Schmidt.
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-11
Frankrig.
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-11
Ved hiin belgisk franske Forbindelse har det europæiske Statssystem kun lidt en liden Modification; den russisk tyrkiske vilde aldeles kuldkaste samme. Heldigviis er det russisk tyr, kiske Spørgsmaal klart og ganske fri for slige Tilsætninger der kunde forurolige Regieringernes conservative Jnstinet. Det er godt, at man forud har faaet Leilighed til at overveies samme med alle dets Følger; det er godt i Tide at advare, at man ikke siden skal nødes til at true. Den pyrenæiske Halv. Endnu give Jnsurgenterne i Spanien Livstegn fra sig. Saaledes angreb de Tolosa den 24de, hvis Garnison kun udgjordes 110 Mand; i Forbindelse med endeel af Borgerne, som bevæbnede sig, lykkedes det dog denne at drive de Angribende tilbage. Dette fortælles af J. de Paris, i andre franske Blade omtales Bevægelser i forskjellige spanske Provindser, der hidtil have været rolige, f. Ex. Estremadura og Andalusien. Quesada Generalcaptain i Gammel-Castilien) har udstædt en Proclamation, der forlænger den til AmnestiensBenyttelse fastsatte Termin med 20 Dage. Undtagne fra Amnestien ere Merino og 6 andre Personer. Paa den førstes Hoved er sat en Priis af 10000 Realer, paa de øvriges mindre Summer.
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-11
Over Portugal og England meldes, at en Afdeling spanske Tropper virkelig skal være trængt over Grændsen til Portugal, og at den spanske Regjering har funden sig foranlediget til dette Skridt ved grundet Mistanke om en nøie Forbindelse mellem Don Carlos og D. Miguel, og om dennes Plan at erobre Portugal i Spanien. Det indrykkede Corps anslaaes til 5000 Mand, og sammes Anfører har ladet li 100 Englændere, der sadde som Krigsfanger i Yelvas, sættelii Frihed. Den forhen meddeelte Privat=Efterretning om et fornyet Angreb paa Oporto stadfæstes dennegang i Alt det Væsentlige. Miguelisternes Tab skal have været meget betydeligt; Oportesernes anslaaes til omtrent 100 Mand. Ved Santarem staae Sagerne paa den gamle Fod, og D. Miguels Stilling skal være for godt valgt, til at man med li Fordeel kan angribe ham; ved Mangel og hans Troppers Desertion haaber man lettest at tvinge ham. Admiral Napier har gjort en meget betydelig Prise i en stor Coffardie mand, der endog var armeret med 20 Kanoner, og som un 1der D. Miguels Flag løb ind i Tajo, hvor den, udsat baade for Forternes og Krigskibenes Jld, naturligviis strax overgav sig, efterat have vexlet nogle faa Skud. Dette Skib var for over et Aar siden af D. Miguel afsendt til de portugisiske Besiddelser i Africa med nogle forviste Adelsmænd. Derfra havde det gjort en Reise til Ostindien, og kom nu tilbage med en Ladning, der foruden et betydeligt Parti Colonialvarer skal indeholde 1 1/2 Mill. i Guld og Sølv. Mandskabet havde aldeles ingen Anelse om at Lissabon siden de dres Afseiling var falden i D. Pedres Hænder. . Grev Taipa, der var flygtet ombord paa Asia, er atter vendt tilbage til Lissabon, hvor han - da D. Pedro har erklæret at ville forelægge Cortes Sagen - formodentlig vil blive umolesteret.
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-11
Blandede Efterretninger. Den 26de Decbr. bleve den ulykkelige Caspar Hausers jordiske Levninger stædede til Hvile i Ansbach, under et uhyre Tilløb af Mennesker, som Alle yttrede Tegn paa den dybeste Rørelse; thi Hauser var almindelig agtet og elsket.
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-11
Liigtalen, som hans fordums Religionslærer, Pastor Fuhrmann, holdt, er, ifølge almindelig Opfordring, udkommen i Trykken, og indeholder tillige en Beretning om Hausers Yttringer paa Sottesengen. Jeg er træt, meget træt, gjentog han ofte alle mine Lemmer blive mig saa tunge! Den i forestaaer mig en lang Reise!" Jo mere han nærmede sig sin Oplysning, jo oftere foldede han de matte Hænder til Bøn. Hans sidste Ord vare: "Fader, ikke min, men din Villie skee!" Gjentagne Gange udtalde han den inderligste Taknemmelighed mod sine Velgiørere. Alle Mennesker som jeg kjender, sagde han har jeg bedet om Tilgivelse." Paa den bemærkning, at Christus ogsaa fordrer af os, at vi skulle tilgive Andre, svarede han rørende fromt: "Hvem skulde jeg vel nære Had og Vrede imod, Jngen har jo gjort mig nogen Fortræd!" En Rets=Deputation var tilstede indtil hans Død, og førte alle hans Yttringer til Protocols. Ved Ligets Section, som blev foretaget den 19de, hviste det sig, at et tveægget Mordindstrument var trængt 4 Tommer dybt ind, og havde gjennemstukket Spidsen af Hjertet, Mellemgulvet, Leveren og Mayen. Lægerne erklærede heenstemmig Saaret for absolut dødeligt og dets Retning at være af den Beskaffenhed, at Stødet blot kunde være ført af fremmed Haand. En betydelig Mængde Blod havde til samlet sig i begge Brysthulinger; Leveren var paafaldende stor. Uforklarligt synes det, hvorledes Hauser, med saa betydelige Læderinger, var istand til at ile den lange Vei fra Slotshaven tilbage til sin Bopæl hos Lærer Mayer, og med denne igjen at vende tilbage, for at vise ham Stedet, hvor Gierningen var skeet; skjøndt han, som bekjendt, ikke komlængere end til Slottet. J fulde 78 Timer overlevede han Attentatet, og det meest ved fuldkommen Bevidsthed; men uden at give den ringeste videre Oplysning om sin tidligere gaadefulde Skjebne, end hvad han allerede forlængst havde fortalt; hvoraf man med Grund kan slutte, at han heller ikke selv vidste det Ringeste mere. Høist sandsynligt vil altsaa hans Historie forblive en uopløselig Gaade. PoltitsEfterforskninger, for at komme Morderen paa Spor, hav hidtil været aldeles frugtesløse. Rygtet tilføier imidlertid, at et nyt Spor, som man for ikke længe siden var kommen paa og ganske hemmeligen havde forfulgt, skal have giver grundet Haab om, at det hemmelige Slør, som skjuler Hausers Fødsel, om føie Tid vilde kunne været loftet; og at maaskee netop den Omstændighed har været nærmeste Foranledning til Mordet. Man vil endog vide, at Hauser skal have været Ætling af en regjerende fyrstelig Familie, og ved Fødselen bestemt til at arve en Trone, som en høi Slægt ning ved en Niddingsdaad har frarøvet ham. Da den uretmæssige Besidder af denne Successions-Ret siden skal være død, saa troer man, at en Medskyldig i den tidligere begangne Udaad, har, af Frygt for hans Opdagelse, for sin egen Sikkerheds Skyld troet at maatte rydde det uskyldiget Offer af Veien.
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-11
J de sidste 10 Dage, skrives der under 25de Decbr. fra Christiania, har der her ikkun viist sig eet eneste Cholera-Tilfælde, og i Forstæderne under Landets Jurisdiction aldeles intet. Vi have nu den pæneste norske Vinter, som vi kunne ønske os, med ypperligt Fore, klar Luft og omtrent 100 Kulde. Det er mange Aar siden Julen i Christiania og her omkring begyndte under saa gode Auspicier, gid det vedvare. Jmidlertid have vi faaet en saa tilstrække, lig Mængde Snee, at vi kunne modstaae nogle Dages Tøver.
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-11
Idag, hedder det under 19de Decbr. fra Stokholm var her en utallig Mængde Mennesker, samlet udenfor Banken, for at beskue en Person, ved Navn Sandal, der stod i Gabestokken i 2 Timer, for at have forfærdiget falske Penge. Derefter førtes han til det saakaldte Træsktorv, hvor han blev kagstrøgen med 40 Par Spø. Aarsagen: til, at denne Delinqvent gjorde en saa usædvanlig Opsigt, var den Misgierning, han havde begaaet derved, at han ved falske Vidner nær havde styrtet en agtet Mand i den samme Ulykke, hvori han nu selv med Rette er stædet. Fra Linkoping meldes den Mærkværdighed, at Hofkæmmereer Agrelius har i sin have ved Sjökumla iaar avlet saa mange fuldmodne Druer, at han deraf har presset 4 Flasker ganske fortræffelig Viin. Viinstokken havde han faaet fra Cartagen i America.
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-11
En af Tydsklands første Chemikere, Hofraad Dr. Würzer i Marburg, har atter bekjendtgjort et Tilfælde, hvor et paa Væggen roligt hængende Gevær med Percusions=Laas ergaaet af derved, at Knaldperlen har antændt sig selv.
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-11
Fyrst Schwarzenberg er ved Døden afgaaet.
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-11
Den 13de Decbr. steeg Kulden i St. Petersborg til 13, Grader Reaumur, efterat man endnu i Ugens første Dage havde havt Regn og 2 Graders Barme.
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-11
Følgerne af den næsten tolale Misvært i hele Rusland, dog føleligst i de sydlige Gouvernementer, begynde nu ogsaa, at spores i Keiserstaden Petersborg ved de høie Priser paa Brødet og sammes Aftagelse hos Bagerne, hvor meget der Med Brødet stiger ogsaa andre Fornødenheds-Artikler, fornemmelig Kjødet.
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-11
I den gamle trohjertede Hübner finder et Gud hengivent Publicum endnu stedse meget Behag. Af hans bivelske Historier har nylig det 101ste Oplag forladt Pressen. Homoopathien har vundet sin Proces i Vien, saa der nu maa anlægges et homsopathisk Apothek.
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-11
En Billedstøtte af den bekjendte Sandvært Hofer bliver udarbeidet i Vien af Prof. Schaller, og skal efter Keiserl. befaling reises i Junsbruck.
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-11
Ved det vienske Academi er en Billedhugger Nushaumer, der har arbeidet sig frem fra Hyrde til Kunstner.
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-11
Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-11
Kjøbenhavn, den 4de Januar. Størrelsen af den danske Statsgjeld er, som bekjendt, en Gjenstand, der i den sidste Tid er bleven fleersidigen discuteret, uden at disse Discussioner endnu have ført til noget bestemt eller endeligt Resultat. Det er naturligt, at Opmærksomheden nu er henvendt paa, hvad Hr. Prof. David i sin nylig udkomne udførlige Kritik over 2den Deel af det Nathansonske Skrift om Danmarks Handel &c. yttrer om dette Punkt, hvori, som Rec. med Føie siger, Jnteressen for den nyeste Tid paa en Maade concentrerer sig. Vi hidsætte her det Væsentlige af disse Ottringer, forudskikkende den bemærkning, at Læseren ikke her maa vente sig den fuldstændige Opklaring af Sagen, han maaskee søger. Efter Grosserer Nathansons nærmere Oplysninger, siger han, skal det nu forholde sig saaledes med Statsgielden. Ved Fredsslutningen skal den have været uden Fradrag af Activerne, 142 Millioner Rbd.; i Slutningen af 1819 ligeledes uden Fradrag af Activer 112 Mill. Rbd., og i Slutningen af 1830 ligeledes uden Fradrag af Activer omtrent 132 Mill. Rbd. Dersom altsaa dette guden Fradrag af Activerne ikke er bragt ind i Oplysningerne for at formørke Sagen, og dersom Afbetalingerne paa Statsgielden skulle have nogen Realitet, saa maa man nu antage, at Landet i de første 5 Aar efter Freden, da man begyndte med en uhyre Pengeforlegenhed, tomme Kasser og Gjeld overalt, da man saae sig nødsaget til at lette Skattebyrderne, mens Udgifterne tiltog, ikke destomindre var istand til at afbetale 30 Mill. paa Statshøielden, medens Landets Gjeld siden 1819 og indtil 1830, paa en Tid da Production, Handel og Skibsfart skulle være tiltagne næsten utroligen, skal være voxen omtrent 20 Millioner. Nøglen til denne Hemmelighed, som vist ellers ikke kan udgrunde, maa altsaa vel ligge i Activernes Størrelse paa de forskjellige Tider, keller ogsaa deri, at man til de forskjellige Tider henregner forskjellige Debetsposter til Statsgielden - det siger den simple sunde Menneskeforstand os. Thi man vil dog vel ikke for fuld Alvor paastaae, at Danmark havde flere Kræfter til at afbetale paa sin Statsgield fra 1814 til 1819 vend Landet har havt i de sidste 10 Aar, og at Statsgielden virkeligen er blevet formindske fra 1814 til 1819, med 30 Mill, mens den siden den Tid omtrent skal vær stegen 20 Mill. igjen. Jeg finder mig derfor fuldkomment beføiet til at gientage den bemærkning, som jeg tidligere har gjort, at hvor ønskelig og gavnlig Publiciteten med Hensyn til Landets Finanzer er, saa kunne saadanne halve Relationer, liig dem Forf. har meddeelt, hverken være ønskelig for Regjeringen eller gavnlige for Publikum. - J Sandhed, dersom det forholdt sig saaledes, at der paa Statsgielden var afbetalt 30 Mill. fra 1814 til 1819, det vil sige at Finanzernes Status i 1819 var 30 Mill. bedre end 1814, saa vilde dog Enhver, der føler varmt for Fædrelandets Vel, gjøre sig det Spørgsmaal, hvorledes er det gaaet til, at Statsgielden igjen er voxen saa betydeligt siden 1819.
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-11
da Finanzerne med svagere Resourcer og kjæmpende med alle de Ulykker, som Overgangen fra en Krigs= til en Fredsperiode medførte, og hvortil Occupationen af en Deel af Landet kom, i fem Aar kunde liquidere over en femte Deel af hele Statsgielden, Vilde man da ikke gjøre sig det Spørgsmaal, hvori laae i 1819 Nødvendigheden af at gjøre en byrdefuldt Laan, Nei - Begivenhederne bevise, at de af Forf, saakaldte nærmere Oplysninger ikke kunne være oplysende, og at de maa indslutte Omstændigheder, der gjøre dem illusoriske og nedbryde deres Betydning. Og andet har jeg ikke paastaaet og paastaaer jeg ikke endnu, thi jeg veed ligesaalidt noget tilforladeligt om Statsgieldens Størrelse som Publikum overhovedet. Det er aldrig faldet mig ind at ville give en Forklaring over vore Finanzers Mysterium, men jeg har kun villet vise, at Forses Forklaring herover ikke kan være rigtig. Og seer man hen til, hvor utilforladelig Forf. har været i sin Undersøgelse af Christian den 6tes Historie, og i det Hele hvor skjødeløs og uforsvarlig en Brug han har gjort af de authentiske Kilder, som han har benyttet, saa vil Publikum indsee, at det har saa meget mindre Grund til at fæste Lid til de nærmere Oplysninger, som Forf. meddeler, men han giver sig Mine, af at være indviet i den nyere Tids Finantzhemmeligheder.
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-11
(Kbhvnspst.)
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-11
Af en i Gaars=Nummeret af Allernyeste Skilderik indført Brevvexling imellem det medicinske Facultet ved Kjøbenhavns Universitet og Justitsraad Winkel=Horn erfares at Sidstnævnte har ansøgt og erholdt Cancelliets Tilladelse til at hans Legeme, efter hans Død, ei maa vorde begravet, men overleveret til Anatomikammeret i Kjøbenhavn til Dissection, og videre fri Raadighed og Brug, imod at et Noget fragaaer vedkommende Præst og Kirkebetjente i det res lovlige Rettigheder. Facultetet har ved Skrivelse af 12te December erklæret sig villigt til at modtage Hr. Justitsraadens Tilbud. Ved offentlig at bekjendtgjøre dette, tilføier Hr. Justitsraaden den Erklæring: at han ikke i mindste Maade har Noget imod, at Andres fra hans af vigende, ja endog modstridende Anskuelser, Begreber og Følelser offentligen fremsættes, eftersom han mener, at Tankers frie Yttring kun bringer bevidst Brøde til at frygte og skjælve for Offentlighed."(S. Bl.)
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-11
Om den af Hr. Professor Siboni den 28de f. M. i Hamborg givne Concert læses i Nr. 1 af Woch. Rachr. følgende Artikkel: "Concerten i Løverdags, hvori den i Kunstverdenen hæderligst bekjendte Hr. Prof. Sibonis talentfuld Elever, Damerne Fonseca og Østergaard, lode sig høre under deres Mesters Veiledning, var ikke saa besøgt, som de tvende unge Sangerinders skjønne Talent og deres Mester Renommee havde fortjent det. Mange af vore første Familier skulle ved tidligere Engagements have været forhindrede i at glæde sig denne Aften ved Tonekunstens skjønne Gaver. Demois. Fonseca eier en skjøn Mellem=Sopran og Demois. Østergaard en prononcert høi Sopran. BeggStemmer tor man, hver i sin Tonesphære, regne til de skjønne. Deres Skole behøver, naar man nævner Siboni ikke først at roses, begge Sangerinder ville ved Fortsættelsen af en saa fortræffelig Underviisning sikkert engang opnaae en udmærket Kunstfærdighed. J de Arier og Duetter, de her foredroge, vandt de eenstemmigt, velfortjent bifald. Hr. Frischs Fløite=Divertissement og de af Hr. Concertmester Rudersdorf foredragne Violin=Concerter vare Tilgifter den optoges med Taknemmelighed og bifald, og som, saavel hvad Compositionen som Udførelsen angaaer, i høi Grad fortjente enhver Erkjendelse. (S. Bl.)
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-11
Her tales i disse Dage om, at der er opdaget en BandeBankoseddelfalskere, som skal være meget udbredt.
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-11
En riig Brændeviinsbrænder, som eier flere Huse her i Staden, er i disse Dage bleven arresteret for at have i lang Tid handlet med Tyve og kjøbt deres Koster.