JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1831-07-25
Den 15de Juli. - Underhuset sidder endnu baade Dag og Nat, kives og klamres om Reformbillen, gjør forslag og forkaster dem, og synes ikke at komme Øjemedet et Skridt nærmere, uagtet Landets Roelighed fordrer dette Anliggendes snare Afgjørelse J Tirsdags skulde Huset, som før meldt, danne sig til en Committee angaaende Reformbillen. Dette er nemlig det første Skridt, efterat Grundtrækkene til et Lovforslag ved den anden Oplæsning have erholdt Underhusets Sanktion. J denne Committe, hvori et andet Medlem end Husets Ordfører (he Speaket) har Forsædet, ere Reglerne mindre strænge, thi et Medlem tør tale flere Gange, og Forhandlingerne skee overhovedet meer disstursive. Her prøves da enhver enkelt Bestemmelse, hvert Ord overveies og fastsættes paa det nøieste, og først efterat en Bill saaledes omhyggeligen er gjennemgaaet, danner Huset (for at bruge det techniske Udtryk, sig paa ny, Billen oplæses tredie Gang og antages. Ministrene havde troet, at ingen Discussion skulde holdes over Billens Princip, efterat denne Oplæsning var skeet, men dette er ikke efter Oppositionens Sind; en Deel af denne er aabenbar tilbøielig til at forlænge Debatterne i det Uendelige og ved alle muelige Chicaner trætte deres Modstandere, eller i det mindste vinde Tid. Da Oppositionen efterhaanden var sjunken til Fire og Tyve Personer, kom det omsider til et Slags Forliig; Billen blev pro forma bragt for Committeen og Huset skildtes at næste Morgen Kl. 7 ½ - Vistnok er Reformen en Sag af højeste Vigtighed, men ligesaa vist er det, at Parlamentet, dersom man gaaer saa langsomt til Værk, som hidtil, kan spilde Tiden derpaa indtil Julen. Dog vilde det ikke være raadeligt for Aristocratiet, at dets Opposition ofte gjorde sig den Tidsfordriv, som i hiin Nat Det engelske Folk har intet imod den omhyggeligste Overveielse af hvert enkelt Forslag, men skulde slig unyttig Nølen synes at trueForholdsregelen med Fare, saa kunde det mueligen faae i Sinde- selv at overtage dette Anliggendes Afgjørelse. Og det vilde i mange Henseender være meget ilde. Staden London har jo allerede draget en af sine Repræsentanter til strængt Regnskab, fordi han engang havde ladet sig forlede til at stemme med Oppositionen. Den langvarige Strid imellem Kongen af Ashantee og de Engelske Forts paa den Afrikanske Kyst er nu omsider billagt. J et Brev fra Hr. Roberts paa Cap-Coast af 12te April d. A. siges: "Omsider have vi faaet det saa længe lovede og ventede Underpant fra Kongen af Afhanter; han har deponeret 600 Unzer, Guld i Castellet og sendt sin Søn og Brodersøn, for at opdrages af os, som Gidsler, og i andet Brev af 27de April siges: "J Dag er Freden formelig sluttet imellem os og Kongen af Ashanter; ogsaa de Danske og Hollænderne ere der indbefattede. Saaledes kunne vi nu, efter otte Aars Urolighed og Ufred, ønske sos til Lykke.
Berlingske Tidende, 1831-07-25
Den 17de Juli. - Deres Majestæters Kroning er ved en ny Kongelig Proclamation, der anordner Adskilligt, defiinitivt bestemt til den 7de September førstkommende. prinds Leopold er i Gaar reist til Calais, uden mindste Pomp.
Berlingske Tidende, 1831-07-25
The Courier forsikker, at Prindsen beholder sin aarlige Pension 50000 Pd. Sterl. Derimod indvendes, at det udtrykkeligen er bestemt, at han, i det Tilfælde, at han tager blivende Boepæl udenfor England, ikkun skal have 35,000 Pd. Sterl. aarligen. - Andre engelske Blade forsikkre, at Prindsen har forlangt 400000 Pd. St. engang for alle, imod at give Slip paa sin Pension.
Berlingske Tidende, 1831-07-25
I Gaar svarede Lord Grey paa Musqvis Londonderrys, Spørgsmaal i Anledning af hiin Pension: at denne var Prindsen bevilget ved Parlamentsacter, og at Ministeriet var ubeføjet til deri at gjøre nogensomhelst Forandring.
Berlingske Tidende, 1831-07-25
Den 19de Juli. - Sir Agnews Amendement blev i Fredags forkastet med 316 Stemmer imod 205. Den første Clausul i Reformbillen blev altsaa sauctioneret.
Berlingske Tidende, 1831-07-25
Prinds Leopold har uden Forbeholdenhed resigneret sin Pension af 50,000 Pd. St. aarlig, thi det tykkedes ham upassende, at han, som Konge i Belgien, skulde tage Pension af England. Et Brev fra ham derom til Lord Grey blev i Mandags oplæst i Overhuset.
Berlingske Tidende, 1831-07-25
Ved Prindsens Ankomst til Calais blev han modtagen med alle de Æresbeviisninger, der skyldes en regjerende Souverain Paris, den 16de Juli.
Berlingske Tidende, 1831-07-25
Hertuginden af Berry reiste, efter at have opholdt sig to Dage i Nærheden af Gens, den 8de d. M., over Aix og Chambery til Turin I Gaar fandt her endeel Uordener Sted (hvorom udførligere skal berettes i næste No.).
Berlingske Tidende, 1831-07-25
Den franske Eskadre ved Lissabon har taget et Portugisisk Skib, Augustus Cæsar, med en Ladning af Fem Hundrede Tu finde Pd. Sterl. Værdie. Det kom fra Ostindien og var bestemt til Brest.
Berlingske Tidende, 1831-07-25
Jfølge den Madriske Hoftidende udstædes nu i Portugal Caperbreve mod Frankrige.
Berlingske Tidende, 1831-07-25
Le Temps bemærker: Efterretningen om de atten Fredspræliminarier blev paa Børsen optagen med en Stemning, der bebudede, at vor Fonds vilde dale. Man havde ventet det Modsatte, men Prinds Leopolds Thronbestigelse ansees ikke for at have Stabilitet nok til at indgyde Krediten Tillid. England - saaleder raisonneres her - maa have vigtige Interesser i Belgien, naar den saa varsomme Prinds Leopold, der i saa høi Grad elsker det hæderlige Otium, som han nyder i sit Adoptiv=Fæderneland, forsager dette, for at begive sig til et Land, der i flere paa hinanden følgende Aar ikke vil komme paa Fode igjen efter den sidste korte Revolution, og endnu indeholder Spirer til nye Revolutioner, naar han vover, at bestige en Throne, som er opreist paa en saare slibrig Grund og given til Priis for en vild Partiaands Angreb. Om end politiske Baand i dette Øjeblik knytte os til England, saa veed man dog paa Børsen, at begge Landes Jnteresser stedse blive hinanden modsatte, og at man af saa slu Menneskers Naboskab intet Godt har at vente. Handelsstandens Instinkt har afgjort dette Spørgsmaal fra dets rette Synspunkt, ikke Frygt for Uroligheder, som Congressens Beslutning kan opvække, men den Overbeviisning, at Frankrigen Jnteresse i Belgien er opoffret, fremvirker denne Krediten skadelig Mistillid.
Berlingske Tidende, 1831-07-25
Baade i Marseille og i Rontpellier have Uroeligheder fundet Sted; voldsomst i Marseille, hvor Carlisterne fremskyndt, Berryers Valg til Medlem af det ny Deputeretkammer. Og saa det Anticarlistiske Partie begik Excesser, plantede Frihedstræ a. - Om bevæbnet Magt til at dæmpe Uroelighederne kunde der ikke være Tale, thi Nationalgaden, Linietropperne og Almuen gjorde fælleds Sag. - Uagtet alle Protestationer blev Hr. Berryer, denne bekjendte Carlist, valgt til Marseilles Repræstiant i det ny Deputeretkammer.
Berlingske Tidende, 1831-07-25
Brüssel, den 18de Junii. Bor ny Konge, Leopold 1, har valgt til sit Symbolum: Tjeenis ferme et fier. Han skal, efter Forlydende, ifølge en ældgammel Nationalske, indvies til Konge, under aaben Himmel. Frygt for en Krig, og for at Frankrige i dette Tilfælde skulde besætte Belgien og behandle det, som et af fine Departements har i Særdeleshed bidraget til at forøge Glæden over Fredsforslagets Antagelse og Prinds Leopolds Udvælgelse til Konge. Modbydeligheden for Alt, hvad Fransk er, gaaer her allerede saa vidt at endeel bjærve og haandfaste Mænd af Almueklasserne have forenet sig, udelukkende til den Hensigt, at yppe Klammeri med alle herværende Franskmænd, og saaledes, om mueligt, nøde dem til at forlade Brussel og Belgien. Hver Aften begive hin Personer sig til Kaffehusene og andre offentlige Steder, hvor de begynde Mundbuggerie med de tilstædeværende Franskmænd, som endes med et Slagsmaal, fra hvilket disse altid maae tage Flugten med blodige Næser og forbankede Lemmer. Dette Skandahar virkelig været Aarsag til, at meer end Firesindstyve Fransk mænd den 12te og 18de Juli ere reiste med Diligencerne herfra til deres Hjem. - Men ei allene mod disse udlændiske intriguante Urostiftere, ogsaa mod Medlemmerne af den Belgiske Association, har Almuens Harme vendt sig; i Følge deraf har den herværende belgiske Forening holdt det for raadeligst, pludselig at opløse sig. Dens Formænd bevirkede denne uventede Opløsning efterat de havde faaet Nys om, at saavel deres Forsamlingslocalsom deres egne Boeliger, truedes med voldsomt Overfald. Bega Dhrr. Lehardi de Beaulien ere sænslede i Anledning af en op dagen Plan til et Mytterie, som de i Forening med en ligeledes sængslet Franskmand, Baron d'Armagnae, anstiftede til Fordeel for et Medlem af den Bonapartiske Familie, ikke uden at finde et Partie. Man er i Tide kommet paa Spor efter denne nu Plan og troer overhovedet, at intet Partie er mægtigt nok til at gjøre en anden Combination gjeldende end Congressens.
Berlingske Tidende, 1831-07-25
Berlin, den 20de Juli. Fra Memel meldes under 18de d. M. - Saasnart Efterretningen ankom hertil, at den Polske General Gielgud med endeel af fine Tropper var flygtet ind paa Preussisk Territorium, begav Kredsens Landraad Hr. von Auerswald sig til Laugaller og opfordrede ham til, ufortøvet at trække sig tilbage over Grændsen. Generalen foregav, at han havde seet sig nødtvungen til at søge Beskyttelse paa Preussisk Grund, der ogsaa blev ham til staaet under den Betingelse, at han skulde nedlægge Vaaben og tilligemed sine Soldater underkaste sig de lovlige Anordninger. - Jmidlertid havde flere Polske Tropper, som man allerede havde seet komme fra Gardener=Skoven, nærmet sig Grændsen; de Polakker, der endnu vare hos Gen. Gielgud, omtrent 700 Mand, med otte Kanoner, gjenkjendte i disse Kammerater, dog bemærkede man, at begge Anførere kom i heftig Ordvexel med hinandre Ogsaa mellem de Gielgudske Tropper opstod Mumlen; endeel Soldater vendte tilbage til de Polakker, der vare hiinsides Grænde sen; pludseligt ihielskød en polsk Officeer General Gielgudder var omringet af sin Stab, og galopperede bort. Dette nederdrægtige Snigmord opvakte den største Harme blandt Soldaterne; det er nu noget vanskeligt at holde dem, der desuden ikke ere vante til Subordination, i Orden. - General Chlapowsker kommen end i Contumaz=Anstalten. po len.
Berlingske Tidende, 1831-07-25
Ved Rogallen fandt den 6te Julii en Skærmydsel Sted, under hvilken de Russiske Tropper gjorde 200 Jnsurgenter til Fanger og erobrede to Kanoner; 200 Jnsurgenter bleve paa Valpladsen. - Polakkerne retirerede den 7de Julii over Rossian og efterlode mange Saarede og Syge. Regjerings-Committeen gide Russiske Tropper imøde, og svore Keiseren atter Troskabseed. Feldtmarskalk Diebitsch's Liig ankom den 20 Julii til den Preussiske Grændse, med stor Høitidelighed. Foran Liigvognen gik en russisk Pope. (Diebitsch var en Lutheraner) med Maria billedet. - Paa Grændsen blev Liget modtaget af Preussiske Tropper og i en dobbelt Kiste, der var hermetisk tillukket, nedsat i Graven paa et afsides Sted tæt ved Dlottowen. Graven blev strax tilmuret. Alle muelige Forsigtighedsregler lagttages, saa at de Preussiske Tropper aldeles ikke kom i Berørelse med de Russiske. Fyrst Trubezkoi og nogle andre af de høiere Officerer, der skulde ledsage Liget, bleve førte til Contumazanstalten; de russiske Tropper begave sig ufortøvet over Grændsen. Liget skal efterat være sat i en Blykiste, under en Eskorte af det første Preussiske Infanterieregiment, paa langsomme Marscher, føres over Tilsit til Memel.
Berlingske Tidende, 1831-07-25
Smyrna, den 12te Junii. Pesten, som i sidste Uge begyndte at yttre sig her, blev hidbragt deels af nogle Faarehyrder fra Karamanien, som kom til vort Qvægmarked, og deels ved Pestbefængte Klædningsstykker. De Fleste, der dør, ere Tyrker. - Omtrent Tyve Tusinde, Mennesker have forladt Byen og ere flygtede ud til Landsbyerne i Nærheden. - Et Tab har Smyrna lidt ved en Jødes, Cabassacas, Bortreise. Denne Mand erkjendte paa Øjeblikket Pesteri Personer, der vare angrebne af den, før man kunde bemærket nogetsomhelst udvortes Kjendemærke ; ligesaa øjeblikkeligen angarhan det Sted, hvor Giften havde sat sig i Legemet. Man veed ikke eet eneste Exempel paa, at han har taget feil. Nu er han dragen til Jerusalem.
Berlingske Tidende, 1831-07-25
Indenlandske Efterretninger. Fra Helsingøer skrives: "Jkke i lang Tid mindes man er Aar, i hvilken Skibsfarten strax i det første Semester har været saa livelig, som i dette. Tallet paa Engelske, Preussiske, Holland, ske, Svenske og Norske Skibe, som gik igjennem Sundet overstiger betydeligen det i samme Halvaar 1830. J hiint Tidsrum indtil den 30te Juni inel, ere ved Øresunds Toldkammer 7112, Skibe clarerede, altsaa 2406 meer end i samme Tidsløb 1880. I Henseende til Nationalitet vare af hine Skibe 305 Danske, 1349 Engelske, 830 Preussiske, 884 Svenske og Norske, 491 Hollandske, 236 Meklenborgske, 226 Hannoverske, 128 Russiske, 59 Franske, 49 Amerikanske, 33 Lybske, 20 Oldenborgere, 27 Bremiske, 10 Hamborgske, 3 Spanske, 1 Østerrigske og 1 Neapolitanskt. Hovedgienstanden for Udførselen fra Østersøer, var Korn, hvoraf allerede i forrige Aar betydelige Indkjøb vare skeete i de Østersøiske Havne.
Berlingske Tidende, 1831-07-25
Hs. Kongelige Høihed Prinds Christian Frederik glædede paa Reisen igjennem Jylland ogsaa Viborg, Hobroe og Mariager med sit Besøg. Allevegne søgde man at lægge sin Hengivenhed for Hs. K. H. for Dagen. Høistsamme kommen atter tilbage til Viborg, naar Væddekjørslerne der begynde.
Berlingske Tidende, 1831-07-25
Aalborg, den 19de Juli. Efterat Hs. Kongelige Høihed, Prinds Christian Frederik var bleven hilset i Hobro af vor Stiftamtmand Hr. Kammerherre Castenschjold, Ridder af Dbrg., ledsagedes Høistsamme af ham og det øvrige Følge over Herregaardene Nørlund og Budderupholm hertil Aalborg, hvor Hs. Kongl. Høihed tog ind paa Slottet hos Stiftamtmanden. I Gaderne paraderede Borgervæbningen, det borgerlige Jægercorps og Sprøitecorpset. Den paa Slottet opstillede Æresvaghavde Hs. Kongl. Høihed den Naade at frabede sig. Strax efter den høje Ankomst hertil modtog Hs. Kgl. Høihed naadigst Couaf Honoratiores. Om Aftenen havde Høistsamme den Naade at tage hele den illuminerede By i Øiesyn, hvor det overalt gjenløaf jublende Hurraraab. J Søndags bivaanede Hs. Kongl. Høihed Gudstjenesten til Høimesse i Budolphi Kirke, hvor den fungerende Biskop, Hr. Stiftsprovst Stochholm, Ridder af Dbrg. i sin Prædiken udviklede det Theema: Guds Sindelag imod os vor timelige Nød og Gjenvordighed, 1) at vi alle, deels i Almindelighed, deels i Besynderlighed, ere udsatte for timelig Nød og Gjenvordighed, 2) hvad de Troende under saadanne Omstændigheder med Sikkerhed kunne vente."
Berlingske Tidende, 1831-07-25
Efter Gudstienesten behagede det Hs. Kongl. Høihed at besøge Raadhuset, og derefter den Gaard (der eies af Hr. Kjøbmand A. Gjødvad) og i samme det Værelse, hvori Christian den Førstes Søn, Kong Hans, døde den 21de Februar 1513. J Værelset befindes endnu nogle seeværdige Antiquer af Steen, som Hs. Kongl. Høihed Prindsen med meget Jnteresse undersøgte. Dernæst besøgtes af Høistsamme: Budolphi Kirke, Bisperesidentsen, Byens Skoler og det civile og militaire Sygehuus. Efter Taffelet havde Hs. Kongl. Høihed den Naade at give en Times Audients. Henimod Aften besøgte Høistsamme vore skjønne Anlæg Frederikskilde og Skovbakken og behagede at tage Thee i det til sidste Anlæg hørende og med samme passende vakkre lille HuusMan kan vel sige, at den største Deel af Byens Befolkning var uden Porten paa samme Tid. Kl. 10 ½ tog Hs. Kongelige Høihed paa Bal, der var foranstaltet af Magistraten, paa Kjøbmændenes Compagnihuus, hvis Dandsesal var elegant ud prydet med passende Emblemer og oplyst ved smukke Transparenter. Samme Aften var atter Jllumination. Paa Ballet var enhver henrevet af den hulde Nedladenhed og Bevaagenhed, hvormed den Fyrste, der staaer Tronen nærmest, begegnede Enhver uden Undtagelse. Ved Taffelet udbragte Hs. Kongl. Høihed den første Skaal for vor allernaadigste Konge. Dernæst udbragtes Skaaler for den høie Gjæst og høie Gemalinde ved Hr. Kammerherre, Ridder Castenschjold; Hs. Kongl. Høihed behagede nu at udbringe en Skaal for Byens Handel og Søfarts Flor. Høistsamme forlod Ballet Kl. 1 1/2 og de Dandselystne fortsatte Festligheden til Kl. 6.
Berlingske Tidende, 1831-07-25
J Mandags behagede det Hs. Kongelige Høihed Prindsen, at overvære Brandcorpsets Sprøitemynstring og efter Høisammes Tilfredsheds-Yttring udbragtes ved den fungerende Overbrand=Inspecteur, Hr. Boss junior, et "Længe leve" for Hs. Kongelige Høihed, der gjenlød i tredobbelt Hurra fra hele den talrige Forsamling, og giensvaredes af Hs. Kongelige Høihed med: "Længeleve Aalborgs gode Borgere." Derpaa tog Hs. Kongl. Høihed, til Hovedvagten, Toldboden, Nyhavn, Fattighuset, Frue=Kirke- og Exerceerhuset. Om Eftermiddagen Kl. 1 reiste Hs. Kongl. Høihed til Grevskabet Lindenborg, hvorfra Høisamme vendte tilbage hertil om Aftenen Kl. 11. I Gaar er Hs. Kongelige Høihed, afreist til Ribe, Løgstøer o. s. v. og ventes igjen hertil i Dag De ikke reciperede, adelige Godsejere have den 30de d. M. holdt et Møde i Kiel.
Berlingske Tidende, 1831-07-25
Kiøbenhavns Børs-Cours, den 22de Juli 1821. Hamborg 2 M. - a vista 212. - Species 210. Disconto 4 Procent. - Species solgtes til 12 Mk. 9 1/2 s. Kongelige Obligationer uden Renter i Bemk. 83. Dito uden Rente i Sedler 88. Nationalbank=Obligationer (af Laanet den 2den Februar 1820) uden Renter i rede Sølv 102 ½ a 100 Rbd. Dito i Sedler 107 ½ a 108 Rbdlr. Norske Speciessedler 154 ½ a 155 Rbdlr. Svenske Sedler 26 1/3 a 46 1/2 s. pr. 1 Rdlr. Rigsgjeld. 3 pCt. Engelske Laan ved Wilson et Comp. 60. Norske Laan til 6 pCt. 102 3/4 a 103. Dito dito til 4 pCt. 98. Nye dito dito i rede Sølv til 4 pCt. 99 a 99 1. 4 pCt. uopsigelige Norske Stats=Obligationer lydende paa Norske Species - 4 pCt. Rigsbank-Obligationer, Renten pra 6te Januar 100 1 a 101 Rbd. rede Sølv.
Berlingske Tidende, 1831-07-25
Kjøbenhavn, den 25de Juli. Dampskibsposten ankom i Løverdags Middag Kl. 11 ½, den sædvanlige Brevpost fra Hamborg i Morges Kl. 5. Fra den 16de til den 23de Julii ere her i Staden anmeldte at være ægteviede. 10 Par, fødte 41 Drenge og 22 Piger, tilsammen 63, døde 25 Voxne og 37 Børn, tilsammen 52 saaledes ere 11 flere fødte end døde. J hiin Uge døde 7 af Alderdomssvaghed; 1 af Brystkrampe (Asthma); 10 af Brystsyge, (Lungesyge); 15 af Krampe; 2 af Svindsot. - Dødfødte 2.
Berlingske Tidende, 1831-07-25
Fra den 9de indtil den 15de Julii ere 84 Kornladninger passerede gjennem Øresund. Af disse vare 21 bestemte til britiske, 35 til hollandske, 15 til Svenske og Norske, 2 til Bremen; de øvrige elleves Bestemmelse var ubekjendt
Berlingske Tidende, 1831-07-25
Ledige Embeder. Under det Danske Cancellie: Herredsfoged- og Skriver-Embedet i Øster- og Vester Han-Herreder under Thisted og Hiøring Amter. Terkildstrup og Lillebrænde Sognekald paa Falster, 280 Rbd. (efter gammel Angivelse. - Personel-Capellaniet hos Amtsprovsten for Lunde m. fl. Herreder under Odense, Amt, Løn 200 Rbd. Sølv, foruden Kost, Logis, Vadsk, Brænde og Lys i Amtsprovstens Huus.
Berlingske Tidende, 1831-07-25
Befordringer og Afgang. Under det Danske Cancellie: Den 13de Juli er Districtschirurg i Ringsted Kjøbstad og tilhørende Landdistrict G. F. Græbell, efter Ansøgning, entlediget i Naade og med Pension; Sognepræst for Spiellerup og Smerup Meenigheder i Sjælland, T. Lange ligeledes, efter Ansøgning, i Naade entlediget. Den 15de, Dr. og Prof. Med. D. F. Eschricht, Under=Accoucheur, ved Fødselstiftelsen og Reserve=Læge ved Pleiestiftelsen i Kjøbenhavn, tillagt Ordre, som medicinsk Medlem, at tiltræde det Kongelige Sundheds-Collegium; Cand. Med. N. Klem beskikket til Stadsphysikus i Helsingøer.
Berlingske Tidende, 1831-07-25
Kjøbenhavns Torvepriser, den 22de Juli 1831. Rug. Td. 6 Rbd. 1 Mk. 8 s. a 6 Rbd. 4 Mk. - s. Hvede, Td. 7 Rbd. 2 Mk. - s. a 8 Rbd. 4 Mk. - s. Byg Pradet, Td. 5 Rbd. 2 Mk. 8 s. a 5 Rbd. 4 Mk. - s. Byg Gradet, Td. 5 Rbd. 1 Mk. 8 s. a 5 Rbd. 3 Mk. - s. Havre, Td. 2 Rbd. 3 Mk. 8 s. a 3 Rbd. - Mk. - s. Ærter, Td. - Rbd. - Mk. - s. - 4 Rbd. - Mk. - s. Røget Flesk, Lpd. 2 Rbd. 4 Mk. 8 s. a 3 Rbd. 1 Mk. - s. Grøn. Flesk, Lpd. 2 Rbd. - Mk. 8 s. a 2 Rbd. 2 Mk. - s. Smør, Pundet - Rbd. 1 Mk. 5 s. a 2 Rbd. 1 Mk. 7 s. Æg, Snesen - Rbd. 1 Mk. 12 s. a 2 Rbd. 1 Mk. 14 s. Giær, Pd. - Rbd. 2 Mk. 4 s. a 2 Rbd. 2 Mk. 8 s.
Berlingske Tidende, 1831-07-25
Siellandsk Smør, pr. Tønde 48 Rbd. - Mk. - s. a 52 Rbd. - Mk. - s. Alt i Sedler og Tegn.
Berlingske Tidende, 1831-07-25
Kjøbenhavns Havnepriser, den 23de Juli 1811. Holsteensk Hvede, 7 Rbd. 3 Mk. - s. a 8 Rbd. 2 Mk. - s. Østersøisk dito, Rbd. - Mk. - s. a 2 Rbd. - Mk. 2 s. Gjellandsk dito, - Rbd. - Mk. - s. a 2 Rbd. - Mk. - s. Lollandsk dito, 6 Rbd. - Mk. - s. a 7 Rbd. - Mk. - s. Holsteensk Rug, - Rbd. - Mk. - s. a 2 Rbd. - Mk. - s. Dansk dito, 6 Rbd. - Mk. - s. a 6 Rbd. 2 Mk. - s. Østersøisk dito. 6 Rbd. 1 Mk. - s. a 6 Rbd. 3 Mk. - s. Byg radet, 5 Rbd. 4 Mk. - s. a 5 Rbd. 4 Mk. 8 s.
Berlingske Tidende, 1831-07-25
Byg Gradet, - Rbd. - Mk. - s. a 2 Rbd. - Mk. - s. Havre, 2 Rbd. 4 Mk. - s. a 2 Rbd. 5 Mk. - s. Ærter, 2 Rbd. - Mk. - s. a 2 Rbd. - Mk. - s. Holstensk Smør, 48 Rbd. - Mk. - s. a 52 Rbd. - Mk. 2 s. Fyensk dito, 42 Rbd. - Mk. - s. a 46 Rbd. - Mk. - s. Siellandsk dito, 48 Rbd. - Mk. - s. a 52 Rbd. - Mk. - s. Alt pr. Tønde i Rigsbankpenge Sedler og Tegn. Bøgebrænde 11 Rbd. - Mk. a 12 Rbd. - Mk. pr. Favn. Den 15de dennes borkaldte Gud, efter flere Aars Nervesvag hed, min elskede Broder C. C. Westphal, forhen Adjunct ved Helsingøers lærde Skole. - Dette Dødsfald anmeldes førgeligst paa Sødskendes og Svogers Vegne, af Høi Møllen ved Løvenborg, den 23de Juli 1831. W. J. Westphal.
Berlingske Tidende, 1831-07-25
AVErissen. Afdøde Hofbogtrykker E. A. H. Møllers Arvinger agte at er bortleie det dem tilhørende, af den Afdøde eiede og benyttede gode og velbekiendte Bogtrykkerie med alt Tilhørende, hvilket endnu befindes i Gaarden No. 45 i Raahuusstræde i Kiøbenhavn. Den over Trykkeriet afholdte Vurderingsforretning vil, om nogle faa Dage, være til Eftersyn hos Procurator Dahl paa Vestergade No. 43, hvor ogsaa Conditionerne kunne erfares og Aftale træffes, forsaavidt Trykkeriet maatte ønskes efterseet.
Berlingske Tidende, 1831-07-25
En ung Jomfrue af god Familie, som har lært Skræddersyening efter E Maal og til Fuldkommenhed forstaaer alt Slags Linnedsyening, ønsker sig - enten strax eller til 1ste Novbr. d. A. - Condition som Syemfrue. De herpaa Reflecterende ville behage at henvende dem til Hr. Kiøbmand Herløw i Holbeck.
Berlingske Tidende, 1831-07-25
Onsdagen den 3die August førstkommende, om Formiddagen Kl. 11, holTder Committeen for Holbeks Amts Sparekasse sin Forsamling paa Svinninge Giestgiversted, hvor Jndskud modtages og Renter udbetales. Halsebye Veirmølle, under Dyrehovedgaards Gods, beliggende 1/2 Miil fra Søen, med Bolig for en Familie endog udenfor Bondestanden, samt omtrent 30 Tdr. Land gode Jorder, med Hartkorn 3 Tdr., kan strax erholdes i Fæste paa billige Vilkaar. Møllen er i dette Foraar i Et og Alt complet istandsat, og paa samme holler ingen Mølleskylds=Hartkorn Hvo som maatte have Lyst til at entrere i denne Eiendom ville behage at henvende sig til Eieren paa Dyrehovedgaard, hvor de nærmere Conditioner kan erfares. En fortrinlig god, grundmuret Gaard beliggende paa en af de Ei bedste Gader i Helsingøer, anvises tilkjöbs. Den er beqvem til forskiellige Næringsveie og især tienlig til et Meubel-Magazin, som. naar det var sorteret upaatvivlelig vilde giøre Lykke. Nærmere Underretning faaes paa St. Anne Plads Nr. 61, overste Sal, om Morgener, til Kl. 8 og om Eftermiddagen fra Kl. 3 til 5.
Berlingske Tidende, 1831-07-25
Skitte-Jndkaldelse.
Berlingske Tidende, 1831-07-25
Jnsdagen den 10de August førstkommende, om Eftermiddagen Kl. 3, bliver paa Raadstuen i Ringsted afholdt Skiftesamling i afdøde Enke Else Margrethe fød Ryberg, og hendes tidligere afdøde Mand, Vognmand Zacharias Jacobsens fælleds Boe af Ringsted, ved hvilken Samling Skiftet forventes sluttet, hvilket herved bekiendtgiøres for de fraværende Arvinger. Ringsted, den 23de Juli 1831. Harhoff.
Berlingske Tidende, 1831-07-25
Tirsdagen den 9de August førstkommende Formiddag Kl. 12, afholdt Undertegnede, paa mit Weidemanns Contoir, i Klædeboderne No. 103, en Skiftesamling i afg. Kammerherre, Generalmajor Lorent; vonSchrødersees Boe, hvorved Repartitionen til Skifteprotocollen vil vorde fremlagt; hvilket herved anordningsmæssigen bekiendtgiøres. Kiøbenhavn, den 23de Juli 1831. P. F. Weidemann. Ph. Bruun.