Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-11-13
Extrapost. Man har faaet nye Efterretninger fra Madrid af 25de Oct. Staden var i stor Bevægelse, da en udbredet Conspiration af de Apostoliske skal være bleven opdaget. J flere Dage vare oprøriske Proclamationer blevne opslagne paa Gadehiørnerne, hvori den unge Dronning blev fornærmet paa den nederdrægtigste Maade. Ved den Franske Gesandts Grev Raynevals Activitet bleve 3 Franske Legitimitister paagrebne, hos hvilke man opdagede Planen til en Conspiration, som skulde udbryde deels i Catalonien deels i Madrid. Siden ere ialt 8 Franskmænd, den bekiendte Pater Cirillo og flere Chefer for de Apostoliske blevne paagrebne. Grev Rayneval blev derpaa kaldet til Dronningen og en Coureer afsendt, der medbringer fra hende til de Franskes Dronning en Liste paa alle de til Frankerige udvandrede Spanier, som ere forundte Amnestie. Greve de Espanna er forviist af Spanien, og hvad der giør stor Opsigt, tillige den Neapolitanske Ambassadeur Marchese Antonini, fordi han har taget Deel i de Carlistiske Planer; han skal forlade Madrid inden 8 Dage. – Kongen er aldeles helbredet og kiører daglig omkring uden Escorte i Stadens forskiellige Qvartere. – Det er forbudt Munkene at holde fantiske Prækener. Dronningen har ved et Decret tilladt de Geistlige (Clerici) at kommetil Madrid og de kongl. Slottet, hvilket hidindtil var dem forbudt. Ven en anden Forordning har hun ophævet Decretet af 16de December 1825. hvorved det var tilladt at holde Rettergang paa de mindre hellige Høitidsdage; med begge disse Decreter vil hun vinde Geistligheden. Dronningens Tilhængere bære nu i flere Stæder i Knaphullet et guult og rødt Baand, hvori der hænger en Mønt med Billedet af et Slot (Castellad. Man siger at den Engelske Ambassadeur søger at benytte den øieblikkelige Stemning for at formaae den Spanske Regiering til at erkiende Dronning Maria af Portugal. Man troer at alle de Forviste ville blive amnesterede paa indgiven Forestilling derom Fra London har man ingen nye Efterretninger; men derimod fra Paris af 3die November: der veed man nu at Kongen af Holland har givet Afslag paa de giorte Propositioner. Man skriver fra Havre de Grace, at alle Tropper i Normandiet have faaet Ordre til at bryde op, og paa Børsen meente man, at Fiendtlighederne vilde begynde før den 15de. – Den Communicatiosom den Nederlandske Udenlandsk Minister Baron Verstolk van Soelen har gjort til Generalstaternes to Kammere den 3die November, er nu publiceret. Han beretter deri, at den Preussiske Gesandt havde i sit Hofs Navn giort et Forslag til en Tractat med Belgien, som den Russiske og Østerrigske Gesandt biefaldt. Kongen fand den antagelig paa nogle Forandringer nær, som bleve tilføiede i Randen; Eftergivelsen var betydelig og Differencen nu kun ringe. Forslaget blev afsendt til Conferencen; men imedens Svaret blev forventet, modtog Ministerne den 29de October to ligelydende Noter fra den Engelske og Franske Legationssecretair, hvori blev forlangt at Castellet i Antwerpen med alle dertil hørende befæstede Punkter skulde rømmes til den 12te November, og at naar et tilfredsstillende Svar ikke blev afgivet derpaa inden den 2den November, saa vilde en Land- og Søemagt blive sat Bevægelse fra Engelsk og Fransk Side, for at bevirke Rømningen, naar den ikke var fuldendet den 15de November. Derpaa svarede Ministeren, den 2den November i Kongens Navn: at Rømningen ikke kunde finde Sted førend Tractaten var antaget og Ratificationerne paa den udvexlede, da Castellet tiener til et Pant for Betingelsernes billighed ved Belgiens og Hollands Adskillelse; Kongen kan altsaa ikke give efter i dette Stykke, men han har desuagtet forsynet sine Ge fandte med Jnstructioner for at faae Sagen bie lagt; men de forkyndte militaire Bevægelser ville betage Conferencen sin hele mæglende Characteer. Ministeren slutter sin Beretning til Kammerne med den Erklæring: at da Regieringen er sig bevidst at den har ikke afveget fra sin Pligt, saa venter den paa Udfaldet med Sindsroe; at den har givet efter i alt hvad der er muligt at bevilge, og at den dog ikke har indrømmet noget, som strider mod Æren, eller mod Fædrenelandets væsentlige Jnteresser.