Ribe Stifts Adresseaviser, 1788-11-28
Kiøbenhavn den 24de November. Efter forhen skeete Jndbydelse udsætte Videnskabernes Selskab, i Følge det Grevelige Thottiske Legatum, aarlig tvende Premier, en paa 60 Rdlr. og en paa 40 Rdlr., hvilke det med Hensigt saavel til Materiernes Vanskelighed, som Udarbeidelsens Fuldstændighed vil uddele for Besvarelser af følgende Spørgsmaale, i Aaret 1788. 1) Den probableste og nærmeste Beregning over Areal-Jndholdet af Skov, Fieldstrækning, Søer, Moser, Ager og Eng i qvadrat Favne eller decimal Parter af en qvadrat Miil, over et eller flere Amter i Norge. Man venter, at Forfatteren lægger til Grund de paalideligste Carter, som hidtil haves over dette Rige, samt forklarer, hvorledes han haver udfyldt og anslaaet det, som paa disse Carter ikke findes, saa og hvorledes han haver gjort sine Beregninger. 2) Koxnarternes forskiellige Sygdomme her til Lands, beskrevne efter paalidelige Jagttagelser med Forklaring over Aarsagerne til disse Sygdomme, hvad enten de fremkomme af Feil i Vegetationen, af Jnsecter eller af begge Dele; samt de best muelige Midler til at forekomme eller formindske dem eller nogle deraf. J Aaret 1783. 2) en fuldstændig Afhandling og Forklaring over alle de forskiellige ældre saavelsom nyere Maader at forbedre ringe eller udygtig Jord til godt Agerland; tilligemed en Beregning over alle Forbedrings=Omkostningerne i hvert forskielligt Tilfælde og for hver forskiellig Jordbeskaffenhed, samt Overslag over den virkelige og varige occonomiske Fordeel, bestemt efter sin aarlige Middelværdie. Som en Jndledning til denne Afhandling maatte overveyes alle de Hindringer, som i Almindelighed møde mod Jordforbedringens Jværksættelse, og de som i Særdeleshed foraarsage, at samme i Danmark, fremfor andre Steder ere saa sieldne. 2) Hvilke ere Havrens bestandige Varieteter, og hvilke af disse ere for de Danske Provintzer de fordeelagtigste at dyrke efter Jordbundens Forskiellighed, og eftersom det paa de forskiellige eller mindre frugthare Jordarrev er mueligt at anvende meer eller mindre ombyggelig Dyrkning og Bearbeidning. Med Afhandlingen maatte følge gode botaniske tegnede Afbildinger. af de Havrens Varieteter, som ikke allerede sindes tegnede i Danske Skrivter, og enhver Varietæt, efter botaniske Regler, saa fuldkommen, og tagelig bestemt, at endog Ukyndige i Boranikeer kunde uden for megen Vanskelighed adskille dem. Den foreslagne Anvendelse og Dyrknings Maade maa være grundet paa visse og fuldstændige Forsøg i det Store, J Aaret 1790. udsættes paa lige Maade fire Præmier, 2 paa 60 Rdlr. og 2 paa 40 Rdlr. for følgende Spørasmaale: 1) Da Erfarenhed har lært, at endog den beste Maade at forbedre Enge paa, kan af Ukyn. dighed om Jordbundens indvortes Naturbeskaffenhed blive anvendt paa det Sted, hvor den, efter udvortes Anseende, synes at maatte kunde giøre Nytte, men ikke desmindre befindes at giøre meere Skade, end Gavn. Andre Engjorbedringsmaader kan befindes at være at den Beskaffenhed, at deres indbringende Fordeels enten ere af saa ubetydelig eller saaliden Varighed, at Omkostningerne i Forhold dermed overgaaer Fordeelen, saa spørges: Hvilke Naturegenskaber skal Engbunden have, eller til hvilke særskilte Classer skal Engene derefter, kunde henføres, paa det at hver af de hidtil bekiendte Maader at forbedre samme, og formere deres aarlige Afgrøde, kan efter Omstændighederne paa en passende Maade derefter, vælges, og Forbedrings Frugten ved det kloge Val tillige blive i Høe og Græsning den og verflødigste og varigste Ved Afhandlingen maatte udførligen forklares ei allene enhver færskildt Maade at forbedre Enge paa, men tillige de Omstændigheder, af Jordens Naturbeskaffenhed, og locale Tilfældigheder m.v. som bestemme det klogeste Val af flere forskiellige Forbedringsmaader, og hvad der i Særdeleshed bør lagttages ved Anvendelse af hver ifær, paa det man derved kan erholde ei allene den største og beste men tillige den varigste Fordeel i Forhold med de anvendte Omkostninger. 2) Er den Siberiske Boghvede nogensteds i Rigerne bleven ret forsøgt at dyrkes i det Store, Mon det ikke ved Erfaring kunde bestyrkes, at den eller nogen anden Boghvede Art, med større Fordeel i Hensigt til Jordmonnets forskiellige Beskaffenhed kunde dyrkes, end den almindelige Boghvede, og hvad Fortrin og Mangler kan den ene tilkiendegive at have for og i mod den anden, Spørsmaalets Besvarelse, maatte geleides med beviislige og tilstrækkelige Forsøg, og af de forsøgte Boghvede=Arter maatte indsendes Planter og Frøe, eller An terne beskrives med fuldstændige botaniske Mærker. 3) En Fortegnelse efter de botaniske og provinciale Navne over de adskillige Arter af Ukrud saasom Morgenfruer, Qvækrødder, Fuglevikket o. s. v., hvilke findes blandt de forskiellige Sæde=Arter: Hvede, Rug, Byg, Havre m. v. i nogen af de det Danske Srepter underliggende Provintser, tilligemed en Forklaring, over den beste, paalideligste og mindst bekostelige Maade at udrydde hvert Slags af disse se forskiellige Ukrudde. – Man ønsker at Forfatterem maatte have for Øine, det, som af andre i denne Materie her i Landet er skrevet, og at han, foruden sine egne Erfaringer vilde anmærke, hvad han af andres Erfaringer og Efterretninger har fundet paalideligt eller ikke. 4) En Fortegnelse paa de i en frugthar Engvildvoxende Græs=Arter og Foder=Urter med botaniske og provinciale Navne; med Bestemmelse af Jordarterne, som frembringe somme, og af Forholdet, hvori de sammesteds forekomme; samt de beste Forslag til at frembringe de ædlere deriblandt ved Dyrkning paa de Stæder, hvor de mangle. Til at vinde disse Præmier, indbyges alle Kyndige, Selskabets heri Staden værrende Medlem meer allene undragne. Afhandlingerne, skrevne paa Dansk eller Tydsk, maa inden et hvert Aars Udgang være indsendte til Selskabets Sekretair, Conferentzraad Jacobi. J Stedet for at navn give sig, vilde Forfatterne behage at lade følge med Skrifterne en deres Navne og Opholdsted, indeholdende forseglet Seddel, betegnet med en Tankesprog, som ogsaa maatte findes paa Stykket selv. Selskabets Dom over de for hvert Aar indkomne Skrivter, skal saasnart mueligt vorde bekiendtgjort, da de ikke kronede Stykker inden sex Uger derefter kan fordres tilbage.