Ribe Stifts Adresseaviser, 1798-07-20
Robespierre. Nogle af de andre Nationer har vel saa megen grundig Kundskab som Frantsoserne men i ingen er saa almindelig Kundskab hos Middelstanden, hvis blotte Exempel igjen danner Almuen, uden at sidste, som oftet, enten kan læse eller skrive. Et got Klima og den kiere Viin ha desuden givet Franzosen et vis let Begreb at lære og at indrette sig efter Omstændighederne, saa at med Sandhed kan siges : Garti At ANT. NorvaNov Fred. *) Desuden har al Republikanismus i Begyndelsen en enthusiastisk Virkning. Det saae 7) De Franske forandre Maaden men ei Hensigten. man saavel paa den langsomme Hollænder, som paa Qvækeren Crompel. Deres Anhængere troe at de sægte, for Himlen og Jorden, og deres Modstandere for 4 a 6 sk., om Dagen, hvilket er en ulige Besieling. Ved Sammenligning af alle disse Omstændigheder tør jeg ei vove at spaae, men die og tie Imidlertid er min Bönn til Frankrigs Magthavere, at være retfærdigere og menneskeligere end deres Modstandere; Og til Dem, som med Kloghed hidtil har holdt sig fra dette politiske Korstog, Fremtiden at gjöre ligesaa, da hidtil er vundet end mindre derved, end ved det hellige. Jeg ønsker den hele Verden Fred, thi Livet eller före Lemmer ere dog ei saa ringe en Ting; det har mangen Bondekarl uden Philosophie eller Enthusiasme, noksom beviist paa sin Finger, under Hakkelsekniven. Episeden blev længere end Sagen, som det ofte hændtes den gode Virgil: Samlingen af Fridericia Grundrettigheder &, skal ellers rigtig nok komme, naar Skrive=Formen vorder bestemt, hvilket dog kan være ligesaa vanskelig, som at faae en Lest til alle Fødder, Documenterne faaer jeg og nok samlede. Imidlertid har jeg samlet en god Mængde moden Rhabarber=Frøe, hvoraf man i faa Aar kan skaffe sig fortreffelige physiske (dog ei politiske Rensninger) ifald den ellers ei formedelst Climarets Forandring. skulde vikke som Helleboren. Jeg troer der kan blive nok for det hele honorarre Veile Stift amt, og maaskee for det hele virkelige Ribe Stift, og Fyens Stift med. Da Rhabarberen er et got Fordöielses Middel, saa formodes og, at KiødUdskibnings-Stæderne i Nörre Jylland og i Fyen kunde bruge den, helst mod Indigestioner af fordervet Kiød og Flesk. Jeg venter og at avle en god Portion moden Tobases-Frøe, hvormed jeg gierne skal tiene for billig Priis. Dog ifald den reformerte Colonie næste Aar behøver for 1000 Rdlr. Frøe, maae de henvende sig til höie og höiere Steder, som bedre forstaaer. at adskille Reqvisitioner og Reqvisiter end jeg. Jeg tilföier allene efter Wilses og egne Erfaringer, at Fridericia aarlig efter Omstændighederne, dyrker fra 150 til 300 Tönder Tobaks-Land 4 10000 Qvadrat Al. pr. Tönde, at til hver Tönde omtrent bruges 3 Lod Frøe, og at 1 Pd. Frøe koster fra 8 Mk. til 2 Rdlr., hvortil Fragten og Handels-Fordeelen her, som er drøi nok, kommer. Man tilgive mig Anførsten af disse Punctiller; thi jeg holder Salig Marfeldts Symbol: Man skal kiende Bogstaver, for man kan læse, i dette, og i alle Kundskaber, for vigtig, da man ellers jevnlig snakker efterretteligheder og Vindmagerie. Jeg ærer hans Stöv, han var en ærlig Mand, der hverken solgte sine Meninger eller Indflydelser, Han gik ud med Ære, og ei med Vanære. Han higede ei efter store Ting, men var fornøiet i sit Bibliothek, hvor han stræbte efter den Ære at være kyndig Mand. Jeg beklager hans sidste Stiftske Elias Skiebne, Æret været hans Minde; I Fred hvile hans Støv. legladeren liden Efterretning om Rhabarber-Avlen og Tobaks=Avlen med det förste trykke. Kan Publikumbruge mine Erfaringer, udbeder jeg mig Efterretninger om Udfaldet, som ifald det er heldig, skal være mig behageligere end at besynges og bekrandses af tilsagte Jomfruer, som Romernes Lig fordum behyltes af leiede Hyle-Kierlinger, Hiint deter for fornemt, da maa cureres, som Cadet Capitainen fordum sagde til Cadetten, der Mödte ham i Uniform med chapeaubas, passer og her. Dog hialp Institutets sædvanlige Cur kun lidet; De gamle Grædske Læger klage over Helleborens Uvirksomhed i lige Tilfælde, Helleboren, sige de, er god mod mange Slags halve og hele Galskaber, men komme de af Stolthed, stikker Ondet dybt, og en halve Nar bliver sædvanlig en heel. Han ind hilder sig tilsidst at være Konge, Fyrste, og en stor Befalshaver. Vil du prove Cu ren, saa giv ham lidt efter lidt, saa at han stedse purgerer. Men han væmmesgierne derved, thi Helleboren smager ilde. Merker du, at han hverken skyer Ild eller Vand, men troer at han, som de Udødelige Guder, kan befale over Elementerne, saa forlad ham Min Cleondukiendte Pneumaphoron, han vilde ei engang lade Folk komme til at slukke, da Toppen af hans Huusbrændte, legkan inter tilføie, uden at den berømte Haller melder lige Symptomer f. Ex. at Een har troet at kunde slukke enildebrand ved at frinere &. Vist maaPneumaphorons Galskab have været virkelig, thi Grækerne kiendte ingen BrandForsikkring, hvortil ende Franzoserne i vore Dage troe sig indbyrdes velnok.