Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-05-02
De Herrer Dubois og Blouet have været saa heldige at opdage paa det Sted, hvor det berømte Jupiters=Tempel i Olympia sandsynligen har staaet forskiellige Skulpture, for det meste Fragmenter af antik Billedhuggerarbeide. Et Decret af den græske Nationalforsamling, som dengang havde sit Sæde i Argos, giorde den franske Nation en Present dermed, og de ere, endskiøndt efter en lang Tids Forløb, ankomne til Paris Værdien af disse Konstværker, som nu ere blevne opstillede i Museet i Louvre, bliver forhøiet ved den Muelighed at kunne anvise dem en bestemt Tidsalder, hvorved de Forbindelse med de øvrige Opdagelser, ville biedrage til at udbrede et nyt Lys over Grækenlands Konsthistorie Det vestlige Europa har til dette Formaal gior vigtige Acqvisitioner. Blandt disse høre foruden det, som er forefundet i Templet i Selinunt i Sicilien (høist frapperende Ruiner, som først Münter har beskrevet i sine Efterretninger om begge Sicilierne, og nyelig ere blevne opklarede ved Zanths og Hittorf fortreffelige Kobberværk, i Thesei-Tempel og Parthenon i Athen, (hvor der for nærværende Tid de mærkværdigste Opgravninger foranstaltes: TheseiTempel, det bedst conserverede Oldtids Monument i Athen, skal nu omdannes til et Museum for Oldsager), i Apollo Epikurius Tempel i Phigalia o. s. v., de under Navnet Ægineter bekiendte Skulp ture paa Gavlen i Jupiters Tempel i Ægina, hvorved München kappes med de Konstskatte, som det brittiske Museum har erholdet ved Lord ElginsKonstvandalisme. Ved de omtalte nye Acqvisitioner fra Jupiters Tempel i Olympia vil Louvre kunne udfylde betydelige Huller i den dannede Konsts Historie. - Pausanias har efterladt saa tilstrækkeligt nøiagtige Beskrivelser om de Skulpture, som forestille Herkules 12 Arbeider, og som pryde Udsiden, af Jupiters Tempel i Olympia, at man kan kiende igien de opdagede Fragmenter, og selv at ordne dem efter den Stilling, som de indtage paa Bygningen, nogle af disse Fragmenter ere vel saa ubetydelige, at man ikke kan opdage hvad de skulle have forestillet; dog kunde man kiende et Stykke af det erymantiske Vildsviin. Den nemæiske Løve er næsten fuldkomment i conserveret; men af Herkules Figur er kun en Fod tilbage, som træder over det dræbte Uhyre, og et Stykke af hans andet Been. Derimod er den Gruppe, som forestiller Herkules og den kretensiske Tyr næsten aldeles ubeskadiget; dette Billedhuggerarbeide udviser en beundringsværdig Kraft og Livfuldhed. – Foruden denne Gruppe fortiener en Minervas Statue især at omtales; Gudinden sidder paa et Klippestykke i en ganske nye og høist behagelig Stilling. Denne Minerva omtales ikke i Pausanias Beskrivelse; hun er udentvivl anbragt som Herdens Beskytterinde, maaskee Figuren har staaet over een af Templets Porte, og har tjent til et Centralpunkt for disse Skulpture, Et skiægget Hoved af Herkules er foruden de to anførte Konstværker, det betydeligste i denne Samling. - Stilen i disse Skulpture er aldeles eiendommelig og minder om intet af de nu bekiendte Mindemærker af den græske Konst. Pausanias, som anfører alle de græske Konstneres Navne, hvis Arbeider prydede Gavlen i Templet i Olympia, omtaler vel ikke den Mester, som har udarbeide Herkules Foretagender; men det er vist, at de bære Præget af en høi Oldtid. Man bemærker at Haarene paa Hovedet og i Skiægget ere ikke udarbeidede, men blot antydede, maaskee en paalagt Farvbetegnede det nøiere, som Meiselen ikke skulde udføre. Hist og her sees paa den Side af Figurene, som var skiult for Tilskuernes Blikke, cylinderdannede indhugggede Fordybninger, som sandsynligen tiente til paa een eller anden Maade at befæste Figurene til Muren.