Den Vest-Sjællandske Avis, 1821-10-23
Ogsaa berettes fra Wien under 29de September: at en Reisende, som har forladt Belgrad den 1ste September melder: at de Grækere, som have taget Flugten til Ungarn blive ikke allene godt modtagne af Folket; men at selv Regieringen kun svagt hindrer deres Afreise over Triest til Morea. At den Keiserlige Observations-Armee paa Grændserne aller rede udgiør 50,000 Mand og voxer dagligen, 3 Regimenter vare paa nye paa Marschen fra Pesth for at cantonnere paa den yderste Grændse. Armeens Convoier kjøre for det meeste om Natten, saa at man almindeligen kun hører lidet over Østerrig og Ungarn om hvad der virkelig passerer. – Fra Rusland høres som sædvanligt intet. Der meldes blot at Baron von Strog noff traf Keiseren paa hans Reise til Witepsk paa Postationen ved Luga, uagtet Gesandten var i sine Reiseklæder, saa og han dog ikke i Betænkning at giøre Hans Majestæt sin Opvartning, da han var utaalmodig efter at aflægge ham Regnskab for sin stormfulde Mission. Keiseren, gik ind med ham i den nærmest liggende offentlige Bygning og holdt en lang Samtale med ham. Ambassadeuren er nu ankommen til St. Petersborg, hvor han med den største Naade er bleven modtagen af begge Keiserinderne. Ogsaa har den høiere Classe af Stadens Jndvaanere tilet med at bevise Gesandten sin Deeltagelse ved de vanskelige Forhold, hvori han nyelig har befundet sig, og det ædle og faste Forhold, som han har udviist ved denne Leilighed. Kun den Franske Moniteur, som søger at holde sig i den roeligste og uparthiskeste neutrale Stilling siger: at man er almindelig af den Mening i Paris, at der vil blive tilveiebragt et fredeligt Forliig imellem Rusland og Porten, som meest bestyrkes derved, at Rusland har hørt op med al overordentlig Udtagelse af Recrutter, at Linietropperne ere blevne permitterede, og at kun Stammerne til Regimenterne ere blevne beholdte. Ogsaa skal Financeministeren have foreslaget i Statsraadet, at den tredie Bataillion ved Jnfanterieregimenterne skal ophæves, da man i Nødsfald kunde hielpe sig med Landeværnet. Andre Franske Blade ville endog fortælle at de Tyrkiske Asiatiske Tropper skulle have faaet Ordre af Divanet at begive sig tilbage til deres Hiemsted. – Efterretningen om Sultanens nye Hatti Cheris til en nye almindelig Bevæbning er usand, og hele Sagen bestaaer blot i at Storveziren har befalet nogle nye Militaire Forsigtigheds Forholdsregler. - Et nyt Beviis paa Tyrkernes Voldsomhed og Troløshed har man faaet fra Moldau. Den nye Anfører Sahli Pascha havde erfaret at Tyrkerne havde flere Gange forgieves forsøgt at bemægtige sig Klosteret Seck. Han begav sig nu selv derhen den 23de Septem der i Spidsen for 1000 Mand. Den følgende Dag lod han Grækerne opfordre til at overgive sig og gav dem det Løfte, at der ikke skulde tilføies dem noget ondt; men at enhver skulde faae Lov til at begive sig derhen hvor de vilde. Grækerne troede denne Forsikkring, aabnede Portene, og nedlagde deres Vaaben. Men Janitscharerne styrtede sig over dem, og nedsablede dem alle. Man skaanede selv ikke Munkene i Klosteret, og kun 12 Fruentimmer bleve i Live. Antallet af de dræbte Grækere veed man endnu ikke. – Efterretningerne om den Tyrkiske Flaade vedblive at være ligesaa forvirrede og modsigende som hidindtil. Moniteuren siger at et Østerrigsk Skib melder, at Flaaden er den 10de August afseilet fra Rhodos; men at man siden ikke veed hvor den er kommen hen. Der meldes fra Livorno af 29de September at det skal være vist at Flaaden skal være kommen til Zante; men fra England og Frankerig hvor man bedste maatte vide det, høres intet derom. Tvertimod har man Engelske Efterretninger, som en Cutter der er afsendt fra Admiral Sir Graham Moors har overbragt og som beretter, at Grækerne have paa Morea bemægtiget sig Navarino og Coron, og at man i Zante havde Efterretning om at Grækerne havde atter angrebet den Tyrkiske Flaade, taget og opbrændt 7 Transportskibe deraf, og at den derpaa af Frygt for Grækerne opholdt sig i Canalen ved Chios; dette er troeligt. Nogle Efterretninger ville sige, at 11 Algierske Skibe ere i Søen, andre at de Græske Skibe ville modtage det dem tilbudte Amnestie, og atter andre, at de Græske Skibe seile hiemtil deres Øer for at hente friske Levnetsmidler og Munition. – Østerrigske Efterretninger melde os nu at de Soldater, som staae under Senatet i Calamata paa Morea, have forenet sig med Ypsillantis Armee, hvorved Fæstningerne blive beleirede med mere Kraft og Lykke. Det er vist, at han ikke allene har bemægtiget sig Fæstningen Malvasia; men ogsaa Castellerne Argos og Belvedere, Fyrste Demetrius, Ypsitanti har nu indbudet alle Feldtherrerne i Pelopones til en Kongres, som skal aabnes den 1ste September for paa denne Maade at bielægge i det Gode alle Stridigheder. Denne Vei er vel langsom; men da man tillige troer, at Tyrkerne ikke ville endnu i Aar udrette noget betydelig i denne Deel af Grækenland, saa vil dette dog være den bedste Vei til at komme ud af denne anarchiske Forvirring; ifølge de nøiagtigste Angivelser udgiør Grækernes bevæbnede Magt paa Morea 28,000 Mand, men hvoraf dog neppe de 10,000 ere godt ere godt bevæbnede. Grækerne ville nu paa Morea oprette en udenlandsk Legion. Jfølge Efterretninger fra Messolongi have Grækerne fuldkommen Overmagten i den hele nordvestlige Deel af Livadien eller det gamle Akarnanien og Ætolten. Grækerne der have brugt den Klogskab at behandle Tyrkerne med Skaansel og at tilstaae dem frie Religionsøvelse.