JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-01-04
London, d. 16 Dec. (Moniteuren) Bulletin. Downingstreet d. 16 Dec. Capitain Tilden er iMorges ankommen med Depecher fra Ld. Minto og Gen. Lieuten. S. Sam. Achmuty, i Lord Liverpogls Bureau, som indeholde Efterretning om Batavias og den vestlige Deel af Øens Overgivelse til H. K. Maj. Vaaben. - Den engelske Magt landede d. 4 Aug. 12 engelske Mile fra Batavia, som capitulerede d. 8de. D. 10 havde de engelske Tropper en hidsig Fægtning med Kjærnen af Gener. Jansens Armee. Den 26de toge de Cornelius's Værker med Storm. Gener. Jansen havde trukket sig tilbage til Samarang. - Omtrent 1500 Mand af de fiendtlige Tropper ere dræbte, saarede eller tagne til Fanger. - Vort Tab bestaar af 200 Dræbte, hvoriblandt adskillige Officerer og 900 Saarede, hvoriblandt 5 Stabs= og andre Officever. ")*) Staden Batavia ligger paa Java, een af de store Øer i det asiatiske Archipelagus, paa en lav sumpig Grund, under 6 Sr. 10 M. 33 Sec. Sydlig, Brede. Den er ganske regelmæssig bygt, har 5270 Huse, hvoriblandt mange anseelige, og i alle Gader Canaler, beplantede med Træer. Den er anlagt af Hollænderne i Aaret 1629. Her ere adskillige Hollandske Kirker, 1 Portugisisk, 1 Luthersk, 1 Malayisk Kirke, i prægtigt Raadhuus, London, d. 16 Dec. I Gaar begave Medlemmerne af Dronningens Conseil sig til Kongen. De fandt ham i samme Afsindigheds Tilstand. Efter nogle Efterretninger fra Windsor har den Syges Svaghed tiltaget meget, og han vægrede sig igjen at tage nogen Næring til sig. - Prinds=Regenten, befinder sig, siden 2 Dage, syg igjen i York=House. Han klager over en heftig Smerte i Armen; men at døme efter de mange Læger, der ere blevne kaldte til H. K. H., befrygte vi at Sygdommen er alvorlig. – J Jrland har man opdaget en Mængde Piker.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-01-04
Wien, d. 18 Dec. Breve fra Grækenland. melde, at man paa Bjerget Athos (paa Archipelaque, der beboes af nogle 100 græske Munke, har opdaget i et af de derværende Klosteres Bibliothek 80 Lystspil i det græske Sprog, som tildeels Menander er Forfatter til. (Alt. Merk.) 4 Hospitaler, i Vaisen, Fattig= og Tugthuus, et stort Herbergerhuus for Fremmede, 4 offentlige og 12 private Skoler, 1 Konst- og Videnskabers academie &c. Jndbyggernes Tal beløber sig til 129,000, hvoriblandt 10,000 Europærre og i det mindste 23,000 Chinesere. Omkring Staden ligger en Mængde yndige Landsteder. Staden var Sædet for Jndiens høie Regjering og hele den hollandske Handel. Ved Siden af Rheden ligger en Mængde Øer, hvoriblandt Onrust, der har Da Æqvator er her saa Skibsverfter. nær, er Climatet meget varmt, men det formildes nogenledes ved Sovinde, hyppige Skyer og næsten daglig Regn. Men Staden selv er ved dens lave Beliggenhed, de mange Canaler, der gjennemskjære den, og de Træer, hvormed de ere omgivne og hvorved Søvinden hindres i at trække frit igjennem, meget usund og har altid været mange Europæeres Grav. Ogsaa Jndbyggerne selv blive meget tidlig gamle og opnaae sjelden Halvdelen af den sædvanlige Menneskealder. Hollænderne besidde egentlig kun Generalgouvernementet Batavig, eller det forrige Kongerige Jacatra, som Eiendom paa Øen, men Beherskerne af de 3 øvrige Riger: Bantam, Cheribon og det egentlige Java eller Mataran vare deres Vasaller og maatte betale dem et aarligt Tribut, og de havde i hvert af samme Handelscontoirer eller Forts. Tallet af Øens samtlige Jndb. regnes for 2,09,000 og Fladerummet for 2400 Mile.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-01-04
Ribe, den 30 Dec. 1817. Man har her følgende temmelig paalidelig Efterretning om et mærkværdigt Skibbrud paa Vestkysten, hvorved omtrent 1600 Mennesker tilsatte Livet: Søndagen d. 23 sildig om Aftenen stødte 2de fra Østersøen kommende Engelske Linieskibe, paa Sandrevlerne ved Fialtring og Søndernissum Sogne imellem Lemvig, og Ringkjøbing. Det ene, Defense paa 74 Canoner havde en Besætning af 5 til 600 Mand, hvoraf blot 6 reddede sig, alle de øvrige omkom den 24 om Middagen, da Skibet sloges i mange Stykker. En af de Reddede er Skibets Commandeur Atkens.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-01-04
Det andet var Admiralskibet George, paa 98 Canoner, Admiral Raynals, med 900 Personer hvoriblandt nogle Fruentimre. Disse Ulykkelige saaes den 25de om Morgenen alle forsamlede paa Dækket, raabende om Hielp; men denne stod ikke til at yde formedelst den rasende høie Søe og stride Strøm. - Kl. 9 1/2 om Formiddagen saae man Stormasten behængt med Mennesker, men pludselig iknækkede den og - alle omkom, i det mindste vidste man den 26de ikke een eneste fra dette Skib reddet. – Paa en Miils Distance er Stranden, bedækket med opskyllede Liig, Fødemidler og andre Søger. En Fregat, som var i følge med disse Skibe, stødte ogsaa paa, men kom af igien; imidlertid formodede man, at ogsaa denne er gaaet under i Vesterhavet, da den havde faaet betydelig Skade. Efter de, af Defenses Besætning, reddede 6 Mands Udsigende, skal George være det samme Skib, som for 3 Uger siden stødte paa Lollands Rødsaande. Senere sagdes, at Admiralens Liig var fundet, og at George laae kantret, saa der mueligt kunde reddes noget af dendog laae Alt, paa noget af Masten nær, under Vand. (Riber Av.) Viborg, d. 30 December 1811. At Vognleien, især i det sidste Aar, er overdreven dyr, fordyrer naturligviis Handelsvarer meget. For 6 1/2 Rdlr. Milen kjører neppe nogen et Læs for en Handlende; derfor har man og f. Ex. her i Viborg i dette Efteraar seet det usædvanlige Syn, at de Handlende her leie de til Aarhuus ankomne Fragt vogne for at kjøre deres Varer hertil. - Vinteren har indfundet sig med Juleaften. Søen her er tilfrossen og Liimfjorden ligesaa. Anden Juledag slap Forpagteren fra Vammen Præstegaard med paa Pederstrup Søe i Rødding Sogn. Uagtet han blev optrukken levende, døde han dog strax efter. (Viborger Samler.) Emilie Rosing. O, venlige Grav, i din Skygge boer Fred, Din tause Jndvaaner af Sorger ei veed." Thalia hun sukked sørgmodig i Sind: O. Vee mig, jeg misted en Datter; thi fure sig Kummeren dybt i min Kind til Konsten mig hende erstatter. "Med datterlig Ømhed Du elskede mig, derfore jeg moderlig sørger for Dig. O. Du som med Snildhed, med Hierte og Vid har Konsten indviet Din Glæde! "Du vidne, at Sandhed og Ynde og Flid fra Scenen for snart maatte træde; "Du føle i Konsten et smerteligt Savn, og slynge en Blomst om Emilies Navn. C. S.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-01-04
J nogle faa Aftryk af forrige Numer, P. 8, staaer ved en Trykfeil: Hieronomius læs: Hieronymus.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-01-04
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-01-07
Nyeste kilderie af Kjøbenhavn. Med Niende Aargang. No. 3. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin. Tirsdagen den 7 Januarii 1812.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-01-07
Udkast til den danske Flaades Historie. Af Dr. G. L. Baden. Tredie Stykke. Fra Valdemar den Andens Død til det oldenborgske Huses Tronbestigelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-01-07
J saa skøn en Forfatning vi have set vor danske Flaade under forrige Tidsløb, i saa modsat slet Forfatning ville vi finde den i denne Periode. Valdemar den fordum saa seierriges ulykkelige Fængsel, Aristokratiets derved foranledigede Tilvækst, de deraf opstaaede borgerlige Uroligheder, der vedvarede i hundrede Aar og flere, den af disse Ulykker flydende aktive Handels Forfald gjorde, at vi snart hele dette Tidsløb igænnem ingen Flaade havde, og aldrig kunde udrede nogen tilstrækkelig Sømagt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-01-07
Det for vor Flaade saa vigtige København kom i Roeskilde Biskops Værge, som forbød derfra al Skibe udredning, naar den ikke galdt Bispesædets Forsvar *). Lybekkerne bedre end den danske Regering - som Mallet rigtig bemærker 2) kændte denne vigtige Havn. Allerede derfor i Aaret 1) Se Jakob Erlandsens kabenhavnske Stadsret. 2) Histoire de Dannemarc T. 4. P. 353. 1248 under den første Konge i denne Periode, Erik Ploppenning, torde de med en meget stærk og vel bemandet Flaade gæste Danmark, der øve Vold og Strandhug, og hvad de Danske ikke i hundre de Aar havde set, fik de nu at skue, den fiendtlige Flaade rolig at lægge sig i Øresund, efterat Stege var indtaget, København plyndret *). Dog endnu under denne Konge synes alligevel undertiden en dansk Flaade at have været til, hvormed og Erik Plovpenning en Gang gæstede Holsten ved en uforvarende Landgang, ligesom han og siden, efter vel der udført Sag, tugtede Lybekkerne, og fik dem endelig fordrevne af Øresund *). Saa finder jeg og, at denne Konge har en Gang havt en Flaade liggende af egne ved Opbod samlede Skibe i Østad i Skaane, ventelig for derfra at ville gaa til Pommern, hvorom jeg dog ikke ved noget videre *).Men Erik Plovpenning blev og den sidste Dannerkonge i dette Sekel, som saaledes fik Lybekkerne en Gang tugtede, thi dette var kun en Overgang. Lybekkernes som alle Hansestædernes Handel paa Danmark tog imidlertid til Aar for Aar, og som Hansehandelen tiltog, tabte sig vor egen Handel, og især var Handelen oplivende Fiskerier, og Handelens Forfald drog og maatte 3) Sums Historie af Danm. 10 T. p. 103. 4) Hvitfeld i denne Konges Kronike p. 185. 5) Gebhardis danske Historie 2 B. p. 180. drage Flaadens Forfald efter sig 5). Abel havde som Hertug benyttet Sig af en lybsk Flaade mod sin af Ham myrdede kongelige Broder "). Han maatte derfor som Konge gængælde Lybekkerne Tjenesterne, de havde vist ham som Hertug. Dog synes og Kong Abel endnu at have havt en egen Rigsslaade, den han og brugte i Striden mod sine Banemænd de Eiderstædter eller Friser 8). Alligevel har denne Flaade kun kunne skaffe Ham og Riget liden Agt, hvorfor vel og Lybek tog Norges, ikke Danmark, Konge til Skytsherre ").
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-01-07
Jnden- og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-01-07
Indenlandske Efterretninger. Placat for Danmark, hvorved de Drikkepenge, der tilkomme Postkarlene, naar de forrette Fribefordringer, forhøies.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-01-07
Paa Cancelliets allerunderdanigste Forestilling om Forhøielse i de Drikkepenge, hvilke ved Hs. Majestæts, under 24de Januarii 1809 bekjendtgjorte, allerhøieste Resolution af 20de næstforhen ere tilstaaede Postkarlene, naar de forrette Fribefordringer, har allerhøistbemeldte Hans Majestæt under 17de d. M. behaget allernaadigst at resolvere saaledes: "Vi ville allernaadigst have de Postkarlene, ved Vor allerhøieste Resolution af 20de Januarii 1809, af Kjøbstædernes Kæmnercasse tilstaaede Drikkepenge for Frie=Reiser, af 4 Sk. pr. Miil, forhøiede til det dobbelte; hvilken Forhøielse skal vedvare indtil eet Aar efter Freden." Denne allerhøieste Resolution kundgjøres herved til alle Vedkommendes Efterretning og allerunderdanigste Efterlevelse. Det Kongelige Danske Cancellie, den 24de December 1811.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-01-07
Ved at skienke det af Biskop og Ridder Bøysen udgivne "Forsøg til en Fædrenelands-Catechismus" Sit allerhøieste bifald, har Hs. Majestæt allernaadigst befalet, at der skal foranstaltes et Oplag af samme, omtrent 2000 Exemplarer, for Allerhøistsammes Casses Regning, hvilke skulle tilsendes samtlige Biskopper og Skolecommissioner, for at uddeles som Præmiebog til de Udmærkede blandt Skoleungdommen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-01-07
J Gaar d. 6te begyndte den aarlige Examen i den jødiske Friskole i Kjøbenhavn, og fortsættes næstkommende Onsdag og Torsdag fra Kl. 9 til 1 om Formiddagen og fra Kl. 4 til 7 om Eftermiddagen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-01-07
J Kirkeaaret 1811 ere i Fyens Stift med underliggende Øer, Copulerede 1303 Par. Fødte af Mandkjøn 2135, af Qvindekjøn 2000, hertil uægte 532, ialt 4667 (hvoriblandt 43 Par Tvillinger, og en Kone født Trillinger). Døde af Mandkjøn 1904, af Qvindekjøn 1784, ialt 3688. altsaa 979 flere Fødte end Døde. Jblandt de Døde ere 228 dødfødte, og 1338 Børn af begge Kjøn ere døde i en Alder under 10 Aar. Usædvanlig høi Alder have opnaaet: 475 en Alder fra 70 til 80 Aar, 285 fra 80 til 90 Aar, 38 fra 90 til 100 Aar, og 3 over 100 Aar. Pludselige Dødsfald. 3 Mennesker ere døde pludselig: 14 ere fundne døde paa Marken, 2 ved Stranden, og 1 paa Landeveien. Ved ulykkelige Hændelser, omkomne: 24 Mennesker ere druknede, deels paa Søen, deels i Aaer, Brønde, Vandsteder og Tørvegrave; 3 ihielslagne ved at fælde Træer i Skoven; en Mand omkommen ved et Par løbske Heste; et Barn kjørt ihiel, en Mand død ved at slaaes af en Hest og falde i en Høelee; 2 Mænd ihielslagne ved at falde ned af deres Huse, en Mand omkommen paa Jsen; et Pigebarn ihielslagen af en Møllevinge. Dræbte: En Mand og et Fruentimmer ere dræbte ved Skud; 2 have druknet sig selv, 3 skudt sig, og 6 hængt sig, en Mand dræbt sig selv ved at tage Vitriol=Olie, i Tandslet Sogn paa Alsøe ere endeel blevne Offere for Qvaksalvere. - Odense Kjøbstæd, Copulerede 66 Par. Fødte af Mandkjøn 67, af Qvindekjøn 74, uægte 36, tilsammen 1777. Døde af Mandkjøn 111, af Qvindekjøn 104, tilsammen 218. Altsaa 38 flere Døde end Fødte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-01-07
Mariboe, d. 2 Januarii. Vinteren her var kun af kort Varighed. Tøeveir med taaget Luft, og Storm har atter indfundet sig. - Dersom en Brødbager vilde nedsætte sig her i Mariboe, kunde han sikkert tjene sit gode Udkomme, da det er umueligt for en Bager allene, at bestride sin Dont her, saaledes som det sig hør og bør. - For en duelig og ordentlig Grovsmed, der forstaaer at beslaae Heste, kunde her og aabnes en god Næringsvei, da i Mangel af et saadant Subject Vognmændene og Kjøbmændene maa bringe deres Heste til de omliggende Landsbyer for at blive beslaaede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-01-07
J afvigte December Maaned vare Priserne paa Korn og Febevarer her følgende: 1 Td. Hvede 25, Rd., 1 Td. Rug 15 Rd., 1 Td. Byg 10 Rd. 3. Mk., 1 Td. Havre 7 Rd., 1 Td. graae Erter 15 Rd., 1 Td. hvide dito 15 Rd., 1 Td. Kartofler 5 Rd., 1 Pd. røget Flesk 2 Mk. 12 s., 1 Pd. fersk dito 2 Mk., 1 Pd. Kjød 1 Mk. 8 s., 1 Pd. Smør 1 Rd., 1 Pd. Ost 1 Mk. 1 s., 1 Pd. Talg 1 Rd., 1 Slagternød fra 80 til 120 Rd., 1 Faar 10 Rdlr., 1 Sviin fra 40 til 80 Rdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-01-07
Hamborger Correspondent eller Journal des Bouches de l'Elbe koster fra 1ste Januarii 1812: 17 Mk. 4 s. lybsk for indenbyes Abonnenter, og 22 1/2 Mk. for alle udenfor Hamborg, hvilke betales forud hvert Fjerdingaar. - J afvigte Aar har den ved Nakskov stationerede Roeflotille gjort 1 Prise ved Corsøer. - Efter Hallers og Büffons Formening bliver Bien sædvanlig 1 Aar gammel; Æderkoppen ligeledes; Krebsen 20 Aar; Karpen, fra 100 til 150 Aar; Geden 40 og længere; Krokodilen 100 og længere, saavelsom Skildpaden; Nattergalen og Lærken fra 16 til 18; Svanen, 100 Aar, Ørnen 100 Aar og længere, Papagøien 110 og længere, Kaninen fra 8 til 9, Faaret 12: Svinet 20 Aar; Katten 18; Hunden 23 til 28, Ulven og Bjørnen 20, Koen 20; Hesten, 25 til 50; Æselet 25 til 30; Elephanten fra 150 til 200 Aar. Jblandt alle Mennesker synes Heinrich Jenkins, fra Ellerton i Engelland, at være den fortrinligste, da han opnaaede en Alder af 160 Aar. (Mariboe Avis.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-01-07
(Fortsættelsen af Efterretningen om det Kgl. Danske Skydeselskab.) Den 7 Sept. 1694 indfandt Kong Christian den Femte med sin Familie og Hofstat sig og gjorde Begyndelse med at skyde til Fuglen. Kongen nedskjød Hovedet for Kronprindsessen, som bekom Gevinsten en Sølv Credenztallerken. Statholder Gyldenløve nedskjød det sidste Stykke og bekom Gevinsten et stort Sølvbæger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-01-07
Under Kongerne Frederik den 4de og Christian d. 6te har Compagniet fortsat dets Skydeøvelser, da det blev indført, at den, som nedskjød Papegøien, skulde det Aar føre Navn af Fuglekonge, og ved Skydningen bære en Sølv Papegøie i et grønt eller rødt Fløiels Baand fra høire til venstre Side. Enhver afgaaende Fuglekonge gav en Sølvplade, med hans Navn og Paaskrift til Erindring om sig, hvilken Plade blev fæstet paa Kongebaandet. Compagniet havde da ingen som førte Navn af Directeur, men Fuglekongen var Formand og forestod tilligemed Dommerne Compagniet. Adskillige Uordener begyndte nu at indsnige sig, hvortil komat naar en blev Fuglekonge, maatte han paa sin Bekostning næste Aar give saavel Sølvgevinsterne som Giestebudet, imod at erholde et vist Bidrag af hver, som han kunde overtale til at skyde med paa den Dag. Dette faldt deels bekosteligt, naar det traf paa en fattig Mand, deels ubehageligt som et Slags Tryglerie, saa at det syntes som dette gamle Compagnies Undergang var nær. Under disse Omstændigheder opmuntrede Kong Frederik d. 5te Jndbyggerne til at vedblive den i saa lang Tid brugte Øvelse, og skienkede Fuglekongen til Hielp til Udgifternes Bestridelse aarlig 100 Rdlr., hvilke siden, da Fuglekongen ei længere har saadan Udgift, blev skienket Compagniet. Og da Compagniet af Kong Frederik d. 2den havde nydt Frihed paa visse Læster Rostokker Øl, saa forundte Kong Frederik d. 6te det samme Frihed paa visse Oxehoveder Viin, og siden i dets Sted aarlig 300 Rdlr., saa at Fuglekongen ikke havde anden Udgivt, end at give en Sølvplade til Baandet. (Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-01-07
Den ligesaa utrættelige som fortræffelige Konstner, Hr. Kobberstikker Clemens, R. af D., har nu skienket os Hans Høihed Prinds Christians Portrait, efter Hornemans Malerie. Det er af samme Størrelse som Hs. Majest. Dronningens Portrait fra samme Haand. Ligheden er lige saa stor som Stikket fortræffeligt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-01-07
Hr. Kjøbmand J. Wulff har solgt Huset No. 34 i Kronprindsensgaden til Hr. Dr. Otto for 46,000 Rdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-01-07
Efter et Forslag fra et af Medlemmerne af Selskabet for Norges Vel, at oprette Tegneskoler i de 4 Stiftstæder, hvori Haandværkstanden kunde nyde fri, og andre Stænder moden passende Betaling, Underviisning i Tegning, har Directionen gjort et Forsøg med en saadan Undervisningsanstalt i Christiania, og opfordrer i den Anledning alle Haandværksvende og Haandværksdrenge til at besøge denne Skole. Enhver Haandværksvend erlægger uden videre Betaling 5 Rdlr. i Antegningspenge, Drengene aldeles intet, og andre Stænder, betale 25 Rdlr. aarligen. Undervisning gives i Frihaandstegning, Architectur og Ornemente, samt Perspectiv- og Maskintegning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-01-07
Hædersmanden Carsten Anker har, i det Haab at det Norske Universitet bliver anlagt i Staden Kongsberg eller Trondhjem, og saafremt Candidaternes Prøvelse i sin Tid skeer i Norge, i en Skrivelse til Directionen i Selskabet for Norges Vel, forpligtet sig til, saalænge han lever, aarligen at give 1600 Rdlr. i nuværende Dansk C., eller saa meget i Landets fremtidige Myntsorter, som udgjør denne Capital i Species, beregnet til 800 PC., og om Gud fremdeles velsigner hans Foretagender, at forøge denne Gave til 2000 Rdl. D. C. aarlig efter hans Død, saalænge Universitetet bliver i Norge; fremdeles skal efter hans Død alle hans Manuskripter, 300 i Tallet, Pergamentsbreve, saavelsom hvad han videre kan samle; hans systematisk indrettede Mineralsamling, bestaaende af 7000 Numere; hans udsøgte og sjeldne Modeller, bestaaende af 50 Stkr.; hans Bogsamling, som han agter at complettere; hans Samlinger af Sieldenheder fra China, Ostindien og Sydhavet; hans Jnsectsamling; hans tegnede Kort, omtrent 100 Stkr., næsten alle henhørende til Norge; hans temmelig betydelige Kobbersamling, bestaaende fornemmelig af academiske, architecturiske, berømt og mærkværdige Mænds Portraiter, tilhøre Universitetet. Endelig tilbyder han sig at give Forslag til, og paa egen Bekostning at lade forfærdige fuldstændige Tegninger til de vigtigste Bygninger og Jndretninger, Universitetet maa formodes at trænge til i Forbindelse med de Hielpemidler, som der i Landet kan haves, og med Universitetets tiltænkte Størrelse, Capital og Jnddeelinger. S. T. Hr. Fredrich Lütken Thanck, Sognepræst i Skielskjør og Proprietair, solgt den 1ste Januarii 1812 til S. T. Hr. Daniel Guldberg, Capitain ved Borgervæbningen, Chef for Strand Compagnie og Grosserer i Kjøbenhavn, Agersøe, Omøe, Eegholm, Hellholm &c. &c., Jordegodserne med sammes Areal circa 165 Tønder Hartkorn, med Skov, Jorder, Gaarde og Huse, med Besætning, Jagt, Fiskerie og al anden Herlighed, for Capital 100,000 Rdlr. Dansk Courant.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-01-07
Kjøbenhavns Vexelcours d. 6 Jan. L. S. 766, k. S. 769. - Spec. 775 PC. Postefterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-01-07
General Girards Jndberetning til Grev d'Erlon er dat. Ribera d. 2 Nov. Han beretter deri blandt andet, at ved hans Afreise fra Caceres et vaklende, men ugrundet Rygte bebudede en Bevægelse fra Engellændernes Side, at i 2 Dage ingen Demonstration lod formode et fiendtligt Corps's March, at hans Tropper allerede havde tiltraadt Marchen og Arriergaarden begyndt sin Bevægelse, da Skrig og Flinteskud bebudede, at fiendtlige Tropper trængte ind i Byen, der kun endnu var besat af Arriergaardens Patrouiller; at han i det høieste kun havde 1396 Mand ved Haanden; at han, omgivet af Engellænderne, blev opfordret til Overgivelse, men at han med Bajonetten gjorde sig Luft, og trak sig tilbage til Bjergene, da han ikke saae sig istand til at forsvare sig paa Slæt terne; at han og General Dombrowsky blev andenGang opfordret til at overgive sig, men afviste atter Fienden med Foragt; at Fienden omsider opgav sit Angreb, at han fortsatte sin March til Orelland, hvor han gik over Guadia; at han i de lange Fægtninger mistede Folk, men at Fienden havde over 7000 M. Jnfanterie; at han i et Angreb befriede en god Deel Fanger, som vare tagne i Bjergegnen o. s. v. - Armeens Læger meddele fra Sevilla under 6te November til Marskalk Hertugen af Dalmatien nøiere Efterretninger om den i Murcia udbrudte, gule Feber, som i denne Provinds giør bestandig større Fremskridt. Smitten er bragt til Vera ved Don Rodrigo, som døde Dagen efter sin Ankomst. Den udbredte sig snart i de forskjellige Qvarterer. Fra d. 29 Sept. til 25 Oct. vare 371 Syge, hvoraf 32 døde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-01-07
Efterretning om de af Aviserne bekiendte chinesiske Sørøvere, Landeronerne, efter J. Turners, der har levet som Krigsfange iblandt dem. Disse Sørøvere kaldes saaledes efter Landone-Øerne, der, 9 til 10 i Tallet, ligge ved Jndgangen til Cantonsbugten og ved den chinesiske Kyst. Deres hele Magt bestaaer af 5 a 600 Skibe, som for det meste holde 200 Tons; de mindste holde kun 15 Tons; den største Deel imellem 70 og 150 Tons. De ere byggede som almindelige chinesiske Skibe. De største føre 12 sex til tolvpundinger Canoner, og nogle faa attenpundinger Canoner; de øvrige føre Metalskyts i Forhold til deres Størrelse, som Fæstningscanoner, med Metallaase. Landeronerne betjene sig ogsaa af Lantser, med Skafter af Bambusrør, 14 til 18 Tommer lange, som Kastespyd; ligeledes et Slags mindre Spyd, med en bred tveægget Klinge, fortil noget krumme. De bruge dem som Sabler, da de kun ere 18 Tommer lange. Deres største Skibe føre 100 Mand, men de mindre ikke over 60. Naar man i Gjennemsnit anslaaer hvert Skibs Besætning til 50 Mand og Skibenes Tal til 500, saa kan disse Røveres Tal i det Hele regnes for 25,000 Mand. Foruden de anførte Skibe have adskillige af disse endnu Roerbaade, besatte med 6 til 10 Fæstningscanoner eller Svingbasser og velforsynede med Entrehager og Sværde og forholdsviis bemandede med 18 til 30 Mand. De bruges fornemmelig til om Natten at liste sig langs hen med Kysten og plyndre og ødelægge Landsbyerne eller Herregaardene, som ikke betale dem nogen Tribut, og bortføre de Jndbyggere, der falde dem i Hænderne. (Minerva.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-01-07
Berlin, d. 22de Dec. Ved det herværende Universitet ere nu 51 Professorer. Regjeringen anvender aarligen paa dette Universitet 100,000 Rd.