JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1846-01-13
Nyeste Postefterretninger. De forenede nordamericanske Fristater. J Journalen New-York Herald af 16de Decbr. findes en mærkelig Artikel, der dreier sig om det egentlige Formaal for den til Mexico afsendte overordentlige Gesandt Underhandlinger, nemlig: et Forslag fra de forenede Staters Side om at kjøbe Halvøen Californien af Staten, Mexico imod Udbetalingen af en Sum af 20 Millioner Dollars. "Disse Underhandlinger, udbryder den americanske Journal, ere kun det første Skridt til det store Maal, som de republicanske Stater i vor Hemisphære gaae imode; Veien er aftegnet, og vanskeligt er det at forudsee hvor Enden skal blive. Jstedetfor at knytte Underhandlinger om at bestemme Teias's Grændser, er der, saa troe vi, Tale om et Project, hvis Formaal er de tvende store Fristaters Forening - Mexico's Jndlemmelse i Unionen, eller om man vil, de forenede Staters Jndlemmelse i Mexico. En saadan Fristat vilde ikke engang have sin Lige i Phantasiens Rige. Jntet er til Hinder for de tvende store Staters Forbindelse, naar denne realiseres paa den samme Basis, der etableredes ved Floridas og Louisianas Jndlemmelse i Fristaterne, og efter hvilken ogsaa Teias's og Oregongebetets Jndlemmelse vil finde Sted. Fra hvilketsomhelst Synspunct man betragter denne Plan, da maa den synes at være til Fordeel for de mexicanske Stater, denne Plans Udførelse vil sætte dem istand til at organisere en fast Regjering i hine Jordklodens skjønneste Egne, og gjøre Ende paa de Revolter, Jnsurrectioner og Revolutioner, der i en Række af 30 Aar have hæriet hine Egne. Foreningen kunde ufortøvet finde Sted, naar man auctoriserede de mexicanske Stater til at vælge til de forenede Staters Kongres Repræsentanter i Forhold til deres Befolkning og efter den Valgmodus, saaledes som samme finder Sted i de forenede Fristater. Forskjel af Religion og Sprog vilde ikke danne nogen uovervindelig Hindring med Hensyn til Gjennemførelsen af dette Project." Journalen ender denne Artikel med det Haab, at den mexicanske Kongres vil føle sig tilbøielig til godt at modtage den betræffende Meddelelse fra Fristaterne.
Viborger Samler, 1846-01-13
Samme Neworker Journal beretter at en af Unionens Borgere, A. Edwards, er ankommen til Washington fra Buenos=Ayres for i Præsident Rosas Navn al anholde og Fristaternes Hielp imod den engelsk franske Jntervention. Polk skal imidlertid have erklæret at en saadan Jndgriben i fremmede Nationers Anliggender er stridende imod de forenede Staters politiske Grundsætninger.
Viborger Samler, 1846-01-13
De nyeste til New-York indløbne Efterretninger fra Centralamerica melde fra Belige (den første Novbr.) at den længe truende Krig imellem Honduras og St. Sal vader er udbrudt, og at den sidstnævnte Stats Tropper ere rykkede ind i Honduras, hvor de ødelægge Alt med Jld og Sværd.
Viborger Samler, 1846-01-13
Storbritannien og Jrland. London, den 3die Jan. (Over Holland.) Subscriptionerne til Anti-Corn Law-Leagues nye Fond tiltage; 75000 Lstl. ere allerede tegnede. (Ved den bucoliske Forsamling i Lewis udgjorde den Sum, for hvilken Kornlovenes Venner tegnede sig kun 500 Lstl.) Cobden og Bright reise omkring i Landet for ved Foranstaltninger af nye Forsamlinger af Kornlovenes Modstandere at fremme Liguens Formaal. Den næste Forsamling skal afholdes i den store Manufacturstad Leeds i Yorkshire.
Viborger Samler, 1846-01-13
London, den 6te Jan. Endelig have de ministerielle Blade udtalt sig om Sir Rob. Peels Planer med Hensyn til Kornlovene. Efter Rygtet – siger ine Slan dard – ville Ministrene foreslaae en Reduction af Korntolden; men denne Reduction skal indtræde succesfivt indtil Tolden daler til 4 sk. – Til denne Reduction vil man saaledes komme ved en aarlig Formindskelse af den faste Told i den omtalte Periode, i det man nemlig begynder med en fast Told imellem 15 a 20 sk.; og lader samme hvert Aar aftage 2 sk. – Maximum for Aaret 1842/2 være til Ex. 18 sk., saa vilde samme for Aaret 184 1/2 kun være 16 sk., og den samme Aftagelse vilde finde Sted hvert Aar indtil Tolden kun er 4 sk. pr. Qvtr. - Paa den anden Side formodes at som Skadeserstatning for Agriculturisterne vil Fattig- og Grevskabs=Afgifterne komme til at hvile paa de consoliderede Fonds, der skulle dækkes ved en betydelig Forhøielse i Jndkomstskatten." (Efter Morn, Post skulde denne Skat endog forhøies til 7 1/2 pCt.) - Fremdeles haaber man at meget kort efter Parlementets Aabning ville Havnene vorde aabnede for en fuldkommen fri Korn indførsel indtil 1ste Septbr. d. A., og at den nye Kornlov først vil træde i Kraft fra dette Tidspunct. Den almindelige Stemning udtaler sig stærkt imod denne nye Plan, der tillægges Peel.
Viborger Samler, 1846-01-13
Under de frygtelige Storme i Decbr. Maaned ere i det mindste 90 Skibe forulykkede ved de engelske Kyster, iblandt de forliste Skibe vare lo Dampskibe, der gik undet med Mand og Muus.
Viborger Samler, 1846-01-13
Frankerig. Paris, den 4de Jan. J de Deputeredes Kammers Møde den 3die Jan. fremlagde Finantsministeren Lacave Laplagne Budgettet for 1847. Han yttrede at den Frygt, man havde næret om Høstens Udfald og en forestaaende Hungersnød, havde viist sig at være ugrundet, og at de levende Debatter, som Priserne paa Levnetsmidler vilde bevirke i det engelske Parle ment, slet ikke vilde vedkomme Frankerig. Creditens Vaklen havde mere sin Grund i Nationalcharacteren end i virkelig Usikkerhed; i ethvert Tilfælde havde de franske Fonds ikke været underkastede en saa stærk Dalen som de engelske. – For at forebygge nye Ulemper vilde han her erklære at Tilbagebetaling og Conversion af den Deel af Statsgielden, der forrentes med 5 pC., ikke forekom ham hensigtsmæssig i dette Aar. (Latter fra venstre Side.) Han skildrede Frankerigs Tilstand som blomstrende. For Marinen og Arsenaludrustningerne m.m. fordrede han en Creditsum af 93,101,000 Fres, samt en Credit af 8 Mill. Fres, for Udførelsen af den med England afsluttede Tractat angaaende Slavehandelens Undertrykkelse. - National kalder den ministerielle Fremstilling af Budgettet det meest impertinente Actstykke i de parlementariske Aarbøger; aldrig havde man med saa fornem ligegyldig Mine skildret hvidt som sort, og sort som hvidt. Gageforøgelsen for Medlemmerne af Statsraadet, og Overretterne er efter denne Journal kun et Middel til at bestikke de Deputerede; Forøgelsen i Fredsdommernes Gager kun et Middel til at bestikke vælgerne. Opløsningen af hele Hemmeligheden er endelig en uforskammet Forhaanelse, som ligger deri, at efter alt dette er den af Kammeret forlangte Conversion endnu ikke betimelig; thi Ministeren siger: Vi have Penge nok til at være gavmilde, men vi ere ikke rige nok til at kunne giøre Besparelser." – Derimod udraaber Journ, des Ph.: "Den Ordens og Fredens Politik, som vi i de sidste syv Aar glæde os ved, viser sig at være den eneste, der kan bringe Orden i Finantserne og sikkre Landets Velvære."
Viborger Samler, 1846-01-13
Den Deputerede Herbette dadlede Præsidenten Sauget, fordi denne i sin Tale til Kongen i Anledning af Nytaars dagen havde brugt Udtrykket "Hof i den samme Tirade, hvori han (Præsidenten) havde omtalt Kammeret. Sauzet formener, at han stedse, naar de store Statscorporationer Nytaarsdag havde forenet sig omkring Kongen, havde vidste at hævde Kammerets Værdighed; han havde fremdeles skyet enhver politisk Hentydning, der muligviis kunde fornærme endeel af Kammeret; han troede endelig at have talt værdigen og constitutionelt, da han fagde at en constitutionel Konge havde intet andet Hof end sin Familie og Kamrene. Herbette udbrød: "Det er første Gang at jeg hører at Nationalforsamlingen sammenlignes med et Hof!" – Efter en gjentagen Erklæring fra Sauget at han ikke havde tilsigtet nogen Jndblanden af Politik i det brugte Udtryk, beroligedes Herbette. J flere af Kammerets Bureaux har man udhævet, at man ganske har savnet Ordet Frihed i Throntalen, og at man har erstattet Brugen af dette Ord ved Politik af Orden o. s. v. Guizot svarede, at om der i Throntalen ikke omtales den offentlige Frihed, saa tales der dog om vore offentlige Jnstitutioner, uden hvilke Friheden vilde være et tomt Ord.
Viborger Samler, 1846-01-13
Storhertugdommet Baden. Carlsruhe d. 6te Jan. Officielt meldes nu at 10 Herrer og 3 Damer ere saarede ved Sammenstødet af de to Train paa Jernbanen ved St. Jlgen. Af dette ikke lidet Antal svæver en Herres Liv i Fare. En retlig Undersøgelse er indledet; Maskinmesteren, hvis strafværdige Uagtsomhed bevirkede Calamiteten, er arresteret.
Viborger Samler, 1846-01-13
Keiserdømmet Østerrig. Efter Efterretninger fra Wien af 5te Jan, skal den troværdige Efterretning om Schachen af Jrans Død have gjort et dybt Jndtryk paa Keiser Nicolaus, der ogsaa under sit korte Ophold i Staden Bruck skal have modtaget ubehagelige Efterretninger fra de russiske Provindser ved Østersøen.
Viborger Samler, 1846-01-13
Jndenlandske Efterretninger.
Viborger Samler, 1846-01-13
Kjøbenhavn. J Berlingske Tidendes Tilbageblik paa Aaret 1845 hed der det: "Det forløbne Aar havde i flere Henseender en glædelig Betydning. Forsynet har fremdeles holdt sin beskyttende og velsignende Haand over vort dyrebare Fædreland og over Folkets Fader, vor Konge. Vel have nogle Gange Upasselighed hjemsøgt Kongen og foruroliget Folket med Frygten for at den kunde have en forstyrrende Jndflydelse paa Hans utrættelige Virksomhed til Folkets sande Vel, men den Almægtiges Øie vaagede over Ham, og Han vandt hurtigt sin Helbred tilbage, saa at Han hverken aandeligen eller legemligen afholdes fra under fornøden Varsomhed, med Udholdenhed og Utrættelighed at bære Kronens Vægt, og udføre de Sysler, der hvile paa Regenten over et Folk, hvis inderlige Bønner hæve sig til Himlen om, at Kongen endnu mange, mange Aar maa beholde Sundhed og Kraft til at udføre de Jdrætter, Han har besluttet til Rigets Held og Lykke. J forrige Uge har der været stor Lægeforsamling angaaende Oprettelsen af det af Prof. Dreier foreslaaede overordentligt gavnlige Børnehospital. Ved denne Forsamling blev det almindelig besluttet, at Lægerne hver 5 sin Kreds skulde bestræbe sig for at bidrage til Anstaltens Realisation. (Aarh. Av.)
Viborger Samler, 1846-01-13
Fra en kyndig og nidkjær Landmand har Redactionen af Kjøbenhavnsposten, modtaget til Offentliggjørelse følgende Forslag til at convertere det ufrie Hartkorn til frit Hartkorn", som fortjener al Opmærksomhed, navnlig fra Dhrr. Stænderdeputeredes Side, inden de iaar atter samles for at besvare og affærdige de Petitioner, som angaaende denne Sag sikkert igjen ville indkomme til dem: "Lad den historiske eller cammeralitiske Oprindelse til det frie Hartkorn være som den være vil, saa er det vist, at Besidderne af det ufrie Hartkorn med Rette kunne ønske at see denne Difference hævet paa en lovlig Maade; det gjælder derved kun at træffe det rette Middel, der kan hæve dette Statsonde. Den uindskrænkede Souverainitet, kom vort Pengevæsen til Hjælp; skulde den ikke ogsaa kunne komme Hartkornet til Hjælp, hvis den ønsker ligeByrdefordeling paa Samme, Ved alle Converteringer maa Forslaget have en reciproque Erstatning, og da denne neppe her kan tilveiebringes ved Penge, saa foreslaaer Proponenten heraf, at det ufrie Hartkorn converteres til frit Hartkorn med Forholdet, at 4 Tdr. ufrit Hartkorn blive ansatte til 5 Tdr. frit Hartkorn. Dernæst, at alle Land-Communer tilsammen tilbyde for hver 400 Tdr. Hartkorn, et Sogn har, at levere en Rytter- eller Artilleri-Hest, enten in natura eller ved Betaling (alle de Sogne, som have under dette Qvantum, betale efter Proportion) og endelig, at Hs. Maj. vil fritage Godseierne for Ansvaret af deres Bønders Skatter til den kgl. Kasse, men i Forening med Rentekammeret og sine Amtmænd udfinde den meest passende Maade at forsikkre den kgl. Kasse sine Jndtægter.
Viborger Samler, 1846-01-13
J Fædrelandet findes en Jndbydelse til de danske Studenter, undertegnet af Dhrr. C. Borgaard, F. Helweg, F. Liebmann, C. Ploug, J. Swane og J. J. A. Wor faae, om ligesom i Fjor at feire den 13de Januar ved en Fest, da man af de norske Blade har erfaret, at en høitidelig Sammenkomst af de norske Studerende ogsaa paatænkes i Christiania.
Viborger Samler, 1846-01-13
I Anledning af, at det i skandinavisk Folkekalender for 1846 er anført, at Hs. Durchl. Prinds Frederik af Hessen, er Reformeert, henleder Aftenbladet Opmærksomheden paa, at Hs. Durchlauchtighed, der i sin Tid er confirmeret paa Hs. D. Landgrev Vilhelm af Hessens Familieslot Rumpenheim i den unierede, eller den af den evangelisk lutherske og den reformerede forenede Kirke, deeltager med den kongelige Familie i de kirkelige Handlinger i den i Kjøbenhavn værende Slotskirke, ligesom Hs. Durchl. og ved Høisammes Formæling med Hs. K. H. Storfyrstinde Alexandra af Rusland er viet efter den lutherske Ritus.
Viborger Samler, 1846-01-13
Tydske Blade ommelde en forestaaende Forlovelse imellem vor eventuelle Thronarving, Prinds Frederik af Hessen, og den aarige Prindsesse, Marie Louise af Preussen. Keiser Nicolaus skal interessere sig for dette Parti. "Folkebladet meddeler en Liste over de Personer, som kunne arve den danske Throne, ordnet efter den Nærhed, hvori de kunne bestige samme: 1) Kronprindsen (37 Aar gl.), 2) Prinds Ferdinand af Danmark (53 Aar gl.) 3) Prindsesse Juliane Sophie, Enke=Prindsesse af Hessen Phillipsthal-Barchfeldt (58 Aar gl.), 4) Landgrevinde Charlotte af Hessen-Cassel (56 Aar gl.), 5) Prindfesse Caroline-Ferdinand af Danmark (52 Aar gl.), 6) Hertuginde Vilhelmine til Glücksborg (38 Aar gl.), 7) Hertugen af Augustenborg (47 Aar gl.). Da nu, tilføier "Folkebladet, Hs. kgl. Høihed Kronprindsen er 37 Aar, hans Onkel Prinds Ferdinand med sine Tanter (de tvende Prindsesser af Hessen) derimod ere over 50 Aar, saa er det meget sandsynligt, at Kronprindsen vil overleve alle disse Kongens tre Sødskende. Endnu fandsynligere er det imidlertid, at Landgrevinde Charlottes og den russiske Keisers Svigersøn, Prinds Frederik af Hessen-Cassel, som først er 25 Aar gl., vil overleve Kronprindsen. Det kan som Følge heraf formodes, at efter vor nuværende Kronprinds's, den daværende Kong Frederik den Syvendes Død, og navnlig efter Reglerne forden politiske Regnekunst, om 27 Aar, altsaa 1872, den hessiske Prinds Frederik, da 52 Aar gl., vil som Kong Christian den Niende, bestige Danmarks Throne, men allerede da vil være kommen til Regjeringen i Churfyrsten dømmet Hessen-Cassel.
Viborger Samler, 1846-01-13
J den Generalforsamling, som afholdtes i Fredagsaftes i Tivoli, bestemtes at dække Underballancen ved at udstede nye Actier paa 4 Rbd. (Berl. Td.)
Viborger Samler, 1846-01-13
Den 8de Januar feirede Tømmersvend Johan Frederik Zihm og Hustru Anne Elisabeth Brink, der Begge ere Medlemmer af almindelig Hospital i Kbhvn., deres Guldbryllup. Tilsammenlagt har dette Guldbryllupspar en Alder af halvandet hundrede Aar. Konen er yderst svag, og Manden bestandig sengeliggende. De ere Forældre til 14 Børn og 15 Børnebørn. Tvende Gange have de været Jldens Rædsler undergivne, ved Kjøbenhavns Jldebrand og under Bombardementet mistede de Alt hvad de eiede, hvorefter de haardt have kæmpet med Nød og Fattigdom.
Viborger Samler, 1846-01-13
J Anledning af det i "Flyveposten omtalte Overfald, som skulde være skeet første Juleaften paa Nørrebro, har Berl. Tid, faaet nærmere Oplysninger, der vise, at intet Overfald er skeet paa den Tid. Derimod har den erholdt Underretning om, at Natten mellem 6te og 7de Novbr. f. A. blev en Klædekræmmersvend paa Hjørnet af Blaagaardsveien og Alleen tiltalt af en ubekiendt Person, der paa gebrokken Dansk spurgte ham, hvad Klokken var. Han tog da til Lommen, for at tage sit Uhr op, men da bemeldte Person gik ham lige ind paa Livet og tog fat i ham, tog han istedetfor Uhret en Nøgle op og slog efter ham, vendte derpaa om og løb sin Vei. Efterat han havde løbet nogle Secunder, tilraabte en anden Person ham: "Stop, bliv lidt, men han fortsatte sit Løb, svarende, at han ikke kunde blive, og blev ved at løbe ligetil Bomhuset ved Nørrebro. Jmidlertid blev ingen Vægter ved denne Leilighed kaldt til Hjælp. Den 4de De, viste en velklædt Person paa temmelig tynde Jislag paa Ladegaardsaaen sin Færdighed i at løbe paa Skøiter; men midt under hans Evolutioner brast Jsen, han sank i og forsvandt for Tilskuernes Øine. Man tilte til, men Redningen kom for seent og han maatte med Livet bøde for sin Dristighed. (Flyvp.)¬
Viborger Samler, 1846-01-13
J Vandcuuranstalten paa Klampenborg blev ved den forleden af Actiehaverne afholdte Generalforsamling besluttet, at der ved nye Actier skal søges tilveiebragt en Sum af 66,000 Rbd., under den Betingelse, at Dr. Hjaltelin frasiger sig Ret til Vandcuuranstaltens Privilegium efter sin Død. Disse 66,000 Rbd. skulle anvendes til at dække Underballancen, der er 34,000, samt til Anstaltens Udvidelse. (B. T.) Berl. Tid, siger, at det lader til at Drukkenskab igjen tiltager i Kjøbenhavn, forsaavidt man kan slutte det af Antallet af de for Drukkenskab anholdte og til Politiet, afleverede og arresterede Personer. Antallet i forrige Aar var nemlig 649 og deraf 157 Fruentimmer, medens Antallet i 1844 kun var 544 og i A. 1843 kun 384, skjøndt der var langt mere Beskjæftigelse for Arbeidsclassen og fattige Folk end i de foregaaende Aaringer. Af de i forrrige Aar anholdte Personer vare 2 Mandfolk, som hver vare 24 Gange anholdte, og 2 Fruentimmer hver 10 Gange anholdte. I Nærheden af Kjøbenhavn begynde nu ogsaa enkelte Bønder at interessere sig for Udvandringen til Nordamerica, navnlig til de norske Brødres Colonier i Wisconsin.
Viborger Samler, 1846-01-13
J et nærliggende Sogn skulle tre eller fire Gaardmænd have afhændet deres Eiendomme og tænke til Sommeren, at begive sig med deres Familier til Fristaterne. (Kbhp.)J disse Dage skal der i Hovedstaden være opdaget et Bedrageri af en underordnet Embedmand, der ved at misbruge sin Foresattes Underskrift skal have defranderet en betydelig Sum. (Flopst.)
Viborger Samler, 1846-01-13
Fra Jsland haves Efterretninger i Breve fra Reikiavig, af 3die November f. A. Hekla vedblev at rase saaledes, at Jlden faaes fra den nysnævnte By hver Aften, og syntes at blusse fuldt saa stærkt som før, i Omegnen sporedes ogsaa Askefaldet fra Vulkanen. Postskibet, som gik herfra først i October, var kommet til Jsland efter en meget farefuld og besværlig Reise. (B. T.) Jgiennem Lehnssecretariatet er under 31te Decbr. f. A. Jgiennem Lehnssecretariatet er under 31te Decbr. f. A. udfærdiget et allerhøieste Patent, hvorved Kammerherre, og Amtmand over Bordesholms, Kiels og Cronhagens Amter, Josias Friedrich Ernst Heinze, Ridder af Dannebroge og Dannebrogsmand, med ægte Descendenter er optagen i den danske friherrelige Stand, – og under samme Dato er udfærdiget allerhøieste Confirmation paa Erectionsbrevet for det af ham oprettede friherrelige von Heintzeske Fideicommis paa 100,000 Rbd.
Viborger Samler, 1846-01-13
J Omegnen af Altona gav forleden et Menneske sig som af et Tilfælde i Lag med en Bonde og slentrede passiarende hen af Veien med ham. Paa eengang opdage begge et forseglet Brev liggende paa Veien, hiin Ubekjendte tager det op og læser Udskriften: "Heri en dobbelt Louisd'or. Bonden raaber strax. Halvpart!" Finderen er saa ædelmodig at ville dele sin Lykke med den Anden og er villig til at overlade ham det af Brevet udtagne blanke Guldstykke for 18 Mk. Courant. Den glade Bonde vil efter gammel Skik drikke Ligkjøb og inviterer Finderen med ind paa en Sopken, for der tillige at udbetale ham hans 18 Mk. Værten faaer at høre om det lykkelige Fond og - lader sig Guldstykket forevise, men derefter strax tvende Politibetjente hente, der paa Stedet bragte baade Finderen og hans Guldstykke (der efter sidste Børscours gielder 1 1/2 s. Cour.) i sikker Forvaring.
Viborger Samler, 1846-01-13
J Kaltenkirchen Sogn har man gjort den Jagttagelse, at Svinene lide meget af Lungesyge. En der boende Bondeslagter paastaaer, blandt 20 Sviin, som han har slagtet, næppe at have fundet 4 friske. Lungen viser sig som ganske mør og opløst. Man troer nu, at det er en Følge af Mæskningen med syge Kartofler. Sagen er vistnok saa vigtig, at den fortjener en nærmere Undersøgelse. (Jtzh. Ugbl.)"Dannevirke fortæller, at en Bonde i Hoptrup, Jørgen Wogensen, er ved Medvirkning af Præsten, Kielenseren Hr. Petersen, ved sidste Ligning bleven sat i høiere Fattigskat, fordi - han havde vovet at reise til Skamlingsbanke=Festen.
Viborger Samler, 1846-01-13
Udnævnelser. Under 2den De er Valget af Cand. theol. A. F. Godbersen, til Præst i Simonsberg i Husum Provsti allernaadigst stadfæstet; Underretsadvocat C. Jürgensen i Tøndern beskikket til Over og Landretsadvocat i Hertugdømmerne Slesvig og Holsteen.
Viborger Samler, 1846-01-13
Under f. D. er der forundt Underretsadvocat C. U. Beceau i Husum Concession til at øve Norarialforretninger i Hertugdømmerne Slesvig, Holsteen og Lauenborg. Under 4de Decbr. er Skovridder ved Silkeborg Skove, J. G. Nyholm, udnævnt til Skovrider ved det jægerspriisske Skovriderdistrict. Lødigt Embede.
Viborger Samler, 1846-01-13
Møeborg og Nees Sognekald i Ribe Stift; gl. Angivelse 220 Rd. (Opslaaet vavant den 3die Januar). - Steenløse, og Vexo Sognekald i Sjællands Stift, ny Ansættelse 433 Rbd.
Viborger Samler, 1846-01-13
(Opslaaet vacant den 7de Januar). - Skovridertjenesten ved de silkeborgske Skove. Til dette Embede er henlagt: Gage 600 Rbd., samt i Tillæg 100 Rbd. indtil en passende Tienestejord kan blive henlagt til Embedet, 100 Rbd. til en Skytte; fri Bolig med tilhørende Jordlod, m. m.; aarlig Udviisning af 8 Favne kløvet Brænde og 6 Favne Fagotter.
Viborger Samler, 1846-01-13
Skibs-Efterretninger. Comiteen for Dampskibet "Hebe bekjendtgjør i Thisted, Avis", at der den 3die Februar næstkommende, om Eftermiddagen Kl. 2, bliver paa Raadhuset i Thisted afholdt en Generalforsamling af Actionairerne i Dampskibet Hebe", hvor da vil blive fremlagt Regnskab for Skibet til 31te De, hvorefter der vil paa hvile Samme en Gjæld af c. 1700 Rbd., til hvis Dækning Actionairerne ville blive opfordrede at anvise de fornødne Midler. Der vil tillige blive taget Beslutning om den fremtidige Bestemmelse med Skibet, som forinden det atter kan sættes i Fart, maae forsynes med nye Kiedler, ligesom ogsaa eftersees paa Skroget og Maskinerie, hvortil antages at ville medgaae et Beløb af circa 4500 Rbd.
Viborger Samler, 1846-01-13
Af "Thisted Avis, erfares, at siden afvigte 14de Decbr. er intet Skib indpasseret Agger Kanal. De sidste for udgaaende anførte Skibe: "Emma N. Hansen, "De tvende Brødre, J. T. Sønnichsen, "Peter & Anne" C. R. Nielsen og Trine Elisabeth A. T. Nielsen, kom ikke ud, men retournerede til Thisted formedelst varm Last og maatte oplosses. Sluppen Haabet", Skipper Graves Pettersen, som den 21de f. M. forlod Curhavn, er indkommen for contrair Vind til Østerriisøer den 28de f. M., efter at have været tæt under Kanalen, men maattet vende om igjen.
Viborger Samler, 1846-01-13
Proclamata læste i den kongl. Landsoverret i Viborg i Decbr. Maaned: Gaardmand Peter Morcks og efterlevende Enkes, Arentine Haseline Marie Morcks Fælledsbo paa Qvisselholt (By og Herredsfogedcontoiret i Sæbye). Bogtrykker og Bibliothekar Jacob Claudius Elmquists Stervbo i Aalborg.
Viborger Samler, 1846-01-13
Værtshuusholder Svend Løths Enkes Mette Marie Wendelins Stervbo i Aalborg.
Viborger Samler, 1846-01-13
Etatsraad, Justitssecretair og Ridder Henrich Johan de Leths Stervbo i Viborg.
Viborger Samler, 1846-01-13
Forhenværende Apotheker Peter Valeurs Stervbo i Viborg.
Viborger Samler, 1846-01-13
J Anledning af Red. af "Aalb. Avls fremsatte Opfordring til mig (F. Aalb. A. Nr. 9).