JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Almuevennen, 1843-02-01
Fra Amtsskoledirectionen var indløben Skrivelse af 13de October, hvori Forstanderskabet anmodes om at tilkjendegive Skolelærer Christiansen: at det tillades ham paa Embedstid at bortforpagte den Uttersløv Skole tilliggende Jordlod. En Skrivelse fra Birkedommer Normann fremlagdes: at Jndsidder Haagen Olsen i Vandløse – uanseet Forstanderskabets Erklæring – var af Stiftamtmanden meddeelt Fritagelse for personligt Pligtarbeide, Adskillige Fattigvæsens Sager bleve afgjorte. Frederiksberg og Hvidoure Sogneforstanderskab. 1842 den 20de December, Eftermiddag Kl. 4, holdt Forstanderskabet atter et Møde for aabne Døre i Salen, i Valdby Kro. Alle Medlemmer vare tilstede, med Undtagelse af Birkedommeren, der var underrettet og Mødet, men ikke havde fundet Foranledning til at overvære det.
Almuevennen, 1843-02-01
Jnspectionsmedlemmet over Communens Fattiganstalt, Hr. Districtscommissair Hansen tog Sæde uden Stemme i Forstanderskabet efter den tidligere almindelige Jndbydelse.
Almuevennen, 1843-02-01
Et Krav fra Kjøbenhavns Fattigvæsen for en Forpleining i Aaret 1834 maatte man formene, forlængst at være berigtiget og dristede sig derfor ikke til nu efter saa lang Tids Forløb at anerkjende uden nærmere Legitimation.
Almuevennen, 1843-02-01
Med Hensyn til den overdrevne Leie, som Communen hidtil har maattet svare af Gymnastikpladsen ved Hvidoure Skole (o. 1 Skp. Land til 2 Tdr. Byg aarlig) og som man forgjeves mindeligt havde søgt nedsat, vedtoges det at iværksætte det Fornødne til at erholde et Stykke Jord anordningsmæssigt anviist og udlagt til dette Brug. Et Andragende fra Fattiganstaltens Læge og særlig Godtgjørelse for en Cuur paa en Fattig, der hjemmehørte i en fremmed Commune, kunde man, som ulov hjemlet, ikke bevilge. Paa Foranledning ved et motiveret Andragende fra Forstanderskabets Medlem Capitain Plockross om Forsørgelsesvæsenet i Communen vedtoges det efter en fortsat Discussion at Forsørgelsen i Communen i Reglen altid skal præsteres de Trængende i selve Fattiganstalten og kun undtagelsesviis ved Understøttelse udenfor Huset, hvor de concrete Forhold fordre det, saaledes som det især antoges om Børn, Mødre med Børn o. d. Communalbestyrelsen vendte derved tilbage til det oprindelige Princip ved Fattiganstaltens Jndretning, hvilket Princip i de forløbne Aar formeentlig til Skade for Fattigvæsenet hyppigt havde været tilsidesat. Det vedtoges derhos strax fra det nye Aar aldeles at hæve den Lemmerne hidtil tilstaaede Portion af Brændeviin, og Anstaltens Jnspection lovede derhos uden Ophold at ville indkomme med et detailleret Forslag til en hensigtsmæssig Klasseinddeeling af Forsørgelsen og Forpleiningen, beregnet paa Lemmernes forskjellige Grad af Værdighed og øvrige Forfatning. Med Hensyn til Sognefoged Cordtsens Forhold ved at have mod en Betaling af Vedkommende fritaget en anden Gaard i Valdbye foruden sin egen for Veiarbeide, Kjør seler m. V. havde Amtet begjært Forstanderskabets Erklæring, i det samme udhævede den af Amtsforvalteren i Sagen udtalte Anskuelse, at en Sognefoged, der ikke selv eiede 8 Tdr. Hartkorn, maatte kunne endog for Betaling fritage det i 8 Tdr. manglende Hartkorn for en anden Gaard, og at Sognefoged Cordtsen ved i nærværende Tilfælde mod Betaling at have fritaget over 8 Tdr. Hartkorn vistnok havde tilladt sig et Misbrug, men at dette Misbrug formeentes at være skeet i god Troe og derfor ikke syntes at burde medføre hans Entledigelse, som Sognefoged, som Straf. Da Forstanderskabet ikke kunde erkjende det ommeldte Forhold af Sognefogden for lovmedholdeligt, ligesom det ikke heller kunde erkjende at de respective Oldermænd – hvori Amtet ogsaa syntes enig - eller andre i Byerne, saaledes, som i Hvidoure Sogn havde været Tilfælde, turde tilstaaes en lignende Fritagelse, saa vedtoges det at inhærere Forstanderskabets tidligere Jndstilling derom til Amtsraadet med Tilføiende af at det var til Amtsraadet, Forstanderskabet havde andraget om Sagen og at det altsaa fra Amtsraadet maatte udbede sig Resolution *).
Almuevennen, 1843-02-01
Fattiglemmernes sædvanlige Juleaftens Maaltid committeredes Anstaltens Jnspection til at foranstalte. Endeligt gjenvalgtes enstemmigt, og med udtrykkelig Erkjendelse af hans Fortjeneste af Communen og Forstanderskabet, Etatsraad Povelsen til Formand for det kommende Aar.
Almuevennen, 1843-02-01
Til Viceformand og Skolepatron valgtes Artilleri capitain Bruun og til Kasserer Jngenieurcapitain Jacobsen. Mødet hævedes derpaa Klokken 8 1/2. Ny og Sonnerup Sogneforstanderskab. Aar 1842, den 9de November, var Sogneforstanderskabet samlet i Wintre Møller, hvorved alle de ordinaire Medlemmer vare tilstæde, med Undtagelse af Peder Bendsen. Følgende blev forhandlet: Den til at afgive Betænkning over Forslaget til Oprettelse af en Tvangsarbeids- og Forsørgelsesanstalt for Roeskilde Amt ved forrige Møde nedsatte Comitee afgav denne Betænkning, som for Fabrikør Madsens Vedkommende blev fremlagt skriftlig, og til hvilken Pastor Hellemann henholdt sig. Denne Betænkning blev vedtaget eenstemmig, som Forstanderskabets Betænkning, og vil saaledes Svar blive at indsende i Overeensstemmelse hermed, ikkun med de fornødne Redactionsforandringer. Den til at afgive Betænkning over Forbedring i Landpolitiet nedsatte Comitee afgav Betænkning, der blev fremlagt skriftlig for hvert af Comiteens Medlemmer især.
Almuevennen, 1843-02-01
Efter nogen Deeliberation blev man enig i, at den af Formanden indgivne Betænkning lægges til Grund for Forstanderskabets Betænkning, dog med den Foran) Saavel ifølge Anordningens almindelige Forskrift som ifølge flere specielle Cancelliskrivelser vare nemlig samtlige Forstanderskabets Medlemmer eenstemmig komne til den Overbeviisning, at det burde gjøres gjældende for Amtet, at en Sognefoged kuns tor tillægges den omhandlede Frihed for sin egen Gaards Hartkorn og dette endda kuns til et Beløb af 8 Tdr. Eiede han ikke saameget Hartkorn i Sognet, viser Cancelliets Resolutioner, at af hans Budfogeds Hartkorn, naar ellers en Budfoged var ham tilforordnet af særegne Hensyn, det i 8 Tdr. manglende Hartkorn turde gives lige Frihed. Forpagteren af den fritagne Gaard eller dennes Eier havde imidlertid ikke været eller fungeret som Budfoged og mod Betaling til ham privat, maatte det i al Fald altid være ulovligt for Sognefogden at befrie Nogen og vælte dennes Byrde, over paa Soquets øvrige Hartkornsbrugere. dring, at en forøget Medvirkning i Politivæsenet for Forstanderskaberne fremhæves som det Væsentligste til Forbedring i Landpolitiet, og at de af Gaardbruger, Petersen fremhævede Tilfælde anføres som Exempler paa en saadan forøget Medvirkning. Ligeledes bleve man enige om, at det bør fremhæves, at en Omdannelse af Politivæsenet paa ingen Maade maatte medføre nogen forøget Udgivt. Den forøgede Medvirkning antog man mulig kunde blive givet ved en nærmere Udvikling og Forklaring af § 20 i Communalforordningen. Den til at afgive Betænkning over Forslaget til Veienes Regulering nedsatte Comitee afgav den Betænkning, at man bør anbefale Forslaget alene med den Forandring, at den saakaldte Frederikssunds mindre Landevei, der er anlagt og anerkjendt som mindre Landevei, bør vedblive at betragtes som saadan. Denne Forandring tiltraadte Sogneforstanderskabets Medlemmer, og der vil saaledes være at udfærdige Svar i Overeensstemmelse hermed. Skolecommission blev afholdt og nogle Mulcter, dicterede. Det bemærkes, at Formanden for sin private Regning har anskaffet et Signet for Sogneforstanderskabet. Den første af de ommeldte Betænkninger er saalydende: Over det Ny og Sønnerup Sognes Forstander skab tilstillede Udkast til en Tvangsarbeids-Anstalts Oprettelse for Roeskilde Amt, tillader man sig at afgive følgende Betænkning, hvorhos dog forudskikkes den Bemærkning: at man ikke anseer sig competent til at indlade sig paa een, paa fornøden Sagkundskab grundet Critik over Udkastet i det Hele.
Almuevennen, 1843-02-01
Da der destoværre i Samfundet existerer Jndivider, som, paa Grund af flere eller færre Laster, enten ikke kunne erholde Tjeneste, fordi Jngen ville have dem i Brød, eller, om der ogsaa kunne gives Arbeide og derved Fortjeneste for dem, dog ere saa sløve og ligegyldige for deres eget Vel, at de tvertimod med Frækhed paastaae sig forsørgede af deres Medmenneskers Flid og Sved, og da endnu Jngen har fundet det Middel, hvorved de kunne tvinges til at søge eget Erhverv, saa maatte man være de Mænd takskyldige, der kunde angive saadanne Midler, hvorved de kunde tvinges til, istedetfor at være en Byrde, at blive nyttige Medlemmer af Samfundet. Det var derfor vistnok ønskeligt og ville maaskee blive nødvendigt, at indrette Tvangsanstalter, naar Planen for samme i sit Princip kunde realiseres, naar det kunde tænkes muligt, at de der indsatte Jndivider ved en streng men fornuftig Behandling kunde ledes til Erkjendelse af, at de hidtil paa Andres Bekostning havde ført et skamløst Liv og nu bleve besjælede af det Ønske, at komme paa fri Fod, for paa en selvstændig Maade at søge nyttigt Erhverv, da de paa dem, efter Planen, i den Anledning havte Bekostninger, i saa Fald ere vel anvendte. For nu at bringe dem til dette Punct, skulle de i Anstalten tvinges til meere Arbeide og have mindre Betaling eller mindre god Kost, end der paalægges, gives og nydes til og af skikkelige Folk. Men hvad angaaer, at tvinge dem til at udføre forholdsviis mod Andre meere Arbeide, da er dette vistnok en Opgave, som endnu ingen Bestyrelse har løst, thi have private Folk, i hvis Tjeneste de have staaet og som tildeels skulle leve ved deres Arbeide, ikke kunnet tvinge dem, mindre vil en fast lønnet Bestyrelse kunne gjøre det, naar tillige tages i Betragtning, at, hvor Lysten mangler til Arbeide, findes let Undskyldninger for at have forsømt dets Udførelse. Det antages derfor, at Hensigten med Tvangsarbeids-Anstalten, at bringe de deri indsatte til at søge eget Erhverv, ikke vil opnaaes. Men endog afseet herria ville det vistnok være hensigtsmæssigt, at en Saadan stod; thi omendskjøndt dette Sognedistrict for Øieblikket ikke er overlæsset med dette Slags Personer, for hvilke den var anvendelig, da her kun gives Een, som der kunde være Spørgsmaal om at sætte i Anstalten, saa gives der dog Adskillige, som, ifald man ikke lader dem mærke, at der holdes Øie med dem, eller de troe at have en svag eller i sine Handlinger uenig Communalbestyrelse for sig, desværre maa ansees som saadanne, der kun ville være til Plage for Communen og som det derfor var ønskeligt, i fornødent Fald, at have et Gjemmested Men Spørgsmaalet bliver dernæst, om ikke Omkostningerne ville blive for store. Saavidt Forstanderskabet bekjendt skal der i flere Stater, navnlig i Holland, for Regjeringens Regning have været oprettede Tvangsarbeids-Anstalter efter en stor Maalestok, men da disses Virksomhed, efter nogen Tids Forløb, blev undersøgt, skal det være befundet, at Bekostningerne vare altfor store i Forhold til Nytten, som de stiftede.
Almuevennen, 1843-02-01
Jfølge Comiteens Beregning i det fremsendte Forslag, ville de aarlige Udgivter ved den paatænkte Anstalt beløbe sig til 2500 Rbd., hvorunder er indbefattet Renter af den laante Capital, hvilket, da Anstalten skal indrettes til 100 Personer, er 25 Rbd. aarlig for hver, hvilket er billigt, og man maatte ansee det for et Held, for en saa ringe Betaling at blive en Person qvit, som aldeles maa underholdes af Communen, og maaskee dertil ansees for en farlig Person. Men ligesom Comiteen, idet den i § 24 yttrer, at, om Underballance skulle opstaae, denne da dækkes ved Ligning, ikke tør borge forUdgivternes Forøgelse over hiin Sum, saaledes formenes det ogsaa, at de ville blive større. Til Styrke for denne Formening skal man tillade sig at give et Uddrag af Kjøbenhavns Arbeidsanstalts Regnskab for 1840, af saadanne Udgifter, som ogsaa ved denne Anstalt ville finde Sted, og som almindeligviis langt overgaaer hvad dertil er normeret. Saaledes har Huus- og Jnventarie-Reparationer beløbet. 3818 Rbd. Skrivmaterialier. . . . . . . Belysning . . . . . . . . . . 713 – Sand og Koste . . . . . . . . Skatter . . . . . . . . . . . Læge og Medicamenter . . . 366 -
Almuevennen, 1843-02-01
Blandede Udgivter . . . . . . . Tilsammen 6040 Rbd.
Almuevennen, 1843-02-01
Da der i hiint Aar beskjæftigedes 485 Personer i Anstalten, kommer af bemeldte 6046 Rbd. paa hver Person 12 Rbd.; og da den af Comiteen i Forslag bragte Anstalt er beregnet til 100 Personer, ville disse Udgiftsposter, af hvilke ikkun 2de ere optagne i Calculen, nemlig 200 Rbd. til Reparationer og 50 Rbd. til Skriv materialier, forøge de aarlige Udgivter med c. 1200 Rbd., eller Udgivten for hver Person til c. 37 Rbd. aarlig.
Almuevennen, 1843-02-01
I Anledning heraf tillader man sig at yttre: at man er aldeles enig med Comiteen i Hovedaarsagerne til Ufuldkommenhederne ved Landpolitiet, ligesom man ogsaa antager, at Meget vilde vindes ved, at der blev givet Sogneforstanderskaberne en større Medvirkning i Politievæsenet, saaledes som i Comiteens Forslag er antydet. Det antages derhos, at denne Medvirkning burde udstrækkes videre, end af Comiteen er formeent, og navnlig at den ikke behøvede alene at have det egentlige Velfærds og Sædeligheds Politie til Gjenstand. Sogneforstanderskaberne ville saaledes kunne virke meget til at hemme Løsgjængerie og Betlerie, der i Almindelighed medføre Uordener og større Forbrydelser. Men for at Forstanderskabernes enkelte Medlemmer ikke skulle bebyrdes for meget og derved muligt foranlediges til med mindre Virksomhed at tage sig af saadanne Sager var det ønskeligt, at der ikke gjordes dem meere Uleilighed i Anledning af disse end høist nødvendigt. Det formenes saaledes, at i Regelen en Sogneforstander, som anholder en Betler, kunde fritages for at give personligt Møde hos den ofte langtfra boende Politiemester, og en skrivtlig Napport træde istedet. Ogsaa ved undertiden at patrollere om Natten og ved at have et vaagent Øie med mistænkelige Personer i Sognene, ville Sogneforstanderne kunne virke gavnligt for Politievæsenet. En saadan Medvirkning ligger maaske tildeels i Landcommunalanordningens § 200; men det var da ønskeligt, at denne erholdt en nærmere Udvikling. Derimod troer man ikke, at de iøvrigt af Comiteen foreslaaede Midler ville være anbefalelige, deels da de ville medføre Forøgelse i den allerede høitstegne Skatte byrde og deels da de formeentlig ville være utilstrækkelige til at hæve Ufuldkommenhederne ved Landpolitiet. Det formenes nemlig, at en væsentlig Mangel, hvorfra Ufuldkommenhederne fornemmelig have deres Udspring, ligger i den Omstændighed, at Landpolitievæsenet, efter hele dets Organisation, nødvendigviis maa betragtes som en Biting.
Almuevennen, 1843-02-01
Der kan saaledes ved Embedsbesættelser ikke væsentlig tages Hensyn til, at der i Politiemester-Embederne ansættes Mænd, som have erholdt Uddannelse i Politie faget og som ere i Besiddelse af de særegne personlige Egenskaber, hvilke udfordres hos en dygtig Politiemester thi derved ville høiere Statshensyn tilsidesættes. Ligesom der derfor maa gives Mænd, hvilke, uagtet de iøvrigt kunne være udmærket dygtige og agtværdige Embedsmænd, dog ere mindre gode Politiemestere, fordi de enten mangle Uddannelse i Politiefaget, Jnteresse for Faget, den nødvendige physiske Sundhed, Aandsnærværelse eller Gave til at imponere eller andre særegne Gaver, som ere nødvendige hos en dygtig Jnqvisitor, saaledes kan Politiemesteren paa Landet i Almindelighed ikke behandle Politievæsenet som en Hovedsag uden at hans øvrige Embedsførelse maa lide derunder. For at der skal kunne erholdes et saavidt mueligt fuldkomment Landpolitie formenes det derfor nødvendigt, at Politiemester Embedet bliver et Embede for sig selv. Da det derhos maa ansees gavnligt, at der tilveiebringes den størst mulige Eenhed og Kraft i Forretningerne saa maatte Jurisdictionerne være af nogen Størrelse og saa hensigtsmæssigt som muligt arrancerede. Muligt vilde det være rigtigst, at Politiemesterne i Almindelighed boede i Kjøbstederne og at Jurisdictionen kom til at indbefatte Kjøbstaden med omliggende Landdistrict. Det er derhos en Selvfølge, at der maatte gives Politiemesteren den fornødne Hjælp af Assistentere og Betjente.
Almuevennen, 1843-02-01
Nogle mindre vanskelige eller betydelige Forretninger udenfor det egentlige Politievæsen kunne vel nok overdrages Politiemesteren og Assistenten, t. Ex. Lægds bestyrelse og Auctionsforvaltning. En saadan Forandring maatte dog paa ingen Maade, medføre nogen Forøgelse i Udgivten til Embedsmænds Lønninger, hvilket, da der ikke er Spørgsmaal om en Forøgelse i Embedsmændenes Antal, men kun om en Omdannelse af Embederne og en forandret Fordeling af Forretningerne, eiheller kan antages at ville behøves. J det man tillader sig at fremsætte disse enkelte Træk, men derimod mangler Evne og Materialier til at gaae ind paa Detaillen, erkjendes det fuldkomment, at en saa gjennemgribende Forandring, der maatte medføre en fuldstændig Omdannelse af hele det underordnede Justits- og Politievæsen m.v., vilde udkræve betydelige Forarbeider og flere forberedende Skridt, hvortil en længere Tid vilde behøves. Forsaavidt Nødvendigheden paa enkelt Sted skulle udkræve det, antages det derfor hensigtsmæssigt, at de af Comiteen foreslaaede Midler anvendes, som Palliativer, og troer man ikke, at der i dette Tilfælde kan gives ridende Politiebetjente eller Assistentere noget almindeligt Fortrin for hinanden, hvorimod det formentlig bør beroe paa de locale Forhold, hvorvidt en Politiebetjent er tilstrækkelig eller en Assistent nødvendig. Naar imidlertid den foreslaaede Udvidelse af Sogneforstanderskabernes Medvirkning i Politievæsenet maatte finde Sted, hvilket antages for den væsentligste Forbedring i Landpolitiet, der for Tiden kan iværksættes, saa formenes det, at det i alt Fald kun vil være ganske enkelte Steder, hvor det maatte behøves at ansætte Politiebetjente eller Assistenter, og navnlig antager man, at Saadanne ikke ere nødvendige paa noget Sted i Roeskilde Amt. Søllerød Forstanderskab. som bestaaer af Sognepræsten, Provst Boisen, p. t. Formand, Mægler Eskildsen, Secretair Carlsen, Fabriqueur C. Dreysen, Gaardeler Rosted, og Gaardmændene Lars Larsen, Peder Larsen, Lars Hansen, Christopher Nielsen og Morten Christophersen – har hidtil ikke offentliggjort sine Foretagender, fordi det hylder det Princip, først at handle og udrette Noget, og derefter at meddele det Passerede, forsaavidt samme kan have nogen Jnteresse for det Almindelige.
Almuevennen, 1843-02-01
Foruden at Forstanderskabet i det nu snart tilbagelagte Aar har stræbt at formindske Fattigvæsenets Udgifter ved at give Fattiglemmerne, saavidt muligt, passende Arbeide, og fremme stadig Skolegang, har det isærdeleshed bestræbt sig for at virke i Sogners Jnteresse ved 1) At forbinde Haandgierningsskolen med Sognets 3 almindelige Skoler, i hvilke de skolesøgende Piger af duelige Lærerinder, som i de to Skoler ere Skolelærernes Koner og i den tredie Skole er Skolelærerens Datter, undervises udenfor den almindelige Skoletid i at sye simpel Linnedsyening, strikke og spinde under Tilsyn af Directricer, som ere valgte blandt Sognets qvindelige Personale. Hver Lærerinde erholder aarlig for sit Arbeide 50 Rbd., og de nødvendige Materialier og Redskaber have kostet 68 Rbd. Omkostningerne herved ere tilveiebragte ved den specielle Skolekasses Overskud og ved frivillige Bidrag. For at anspore Børnene til Flid og stadig Skolegang har man besluttet at uddeele passende Præmier ved de halvaarige Prøver og ved Udskrivningen af Skolerne at indføre i de Paagjældendes Skudsmaalsbøger, hvorvidt de have bragt det i de nævnte Haandgierninger. Skolerne have god Fremgang og Jnteressen for denne Sag synes at tiltage. (Fortsættes.) Brøndshøi og Rodoure Forstanderskabs Formand er Hr. Pastor Clasen i Brøndshøi. Breve til ham kunne aflægges i Urtekræmmerboutikken, Store Kjøbmagergade Nr. 19. Ansvarhavende Redacteur :J. A. Hansen, forhen Borger i Fredericia. Trykt i det Brünnichske Bogtrykkeri.
Almuevennen, 1843-02-08
Nr. 6. 2den Aarg. Almuevennen. Udgiver og ansvarlig Redacteur J. A. Hansen, forhen Borger i Fredericia.
Almuevennen, 1843-02-08
Fra en Godseier var til Cancelliet indkommen Forespørgsel: a) om det efter den gjeldende Lovgivning er Huusfæstere og Huusfæstersker ubetinget formeent uden vedkommende Eiers Tilladelse eller imod hans Forbud at beholde gifte Familier tilhuse hos sig, og b) omFrong. af 8de Februar 1810 § 6 bør forstaaes saaledes, at det navnlig med Hensyn til tredie Mand er en nødvendig Betingelse for Gyldighed af Fæstebreve paa Huse med Jord ogsaa under 4 Skpr. Hartkorn, at de tinglæses.
Almuevennen, 1843-02-08
J Anledning heraf har Cancelliet under 17de November f. A. ved Skrivelse til vedkommende Amtmand svaret: ad a) At ligesom det ved Lovens 3197 og Frong, af 24de Juli 1822 § 3 ubetinget er forbudt Fæstere saavel af Gaarde som Huse at have Jndersterhos sig uden Huusbondens Tilladelse, saaledes maa det ogsaa antages at være dem formeent at tage gifte Familier tilhuse hos sig, selv om det maatte være deres egne Børn, der have indladt sig i Ægteskab og attraae at blive hos Forældrene; samt ad b) At alle Fæstebreve paa Huse med Jordtillæg bør læses til Tinge, uden Hensyn til om de staae for Hartkorn af over eller under 4 Skpr. Jøvrigt bemærkes, at Spørgsmaalet af den under Litra at nævnte Art i fornødent Fald henhøre under Domstolenes Afgjørelse.
Almuevennen, 1843-02-08
Kjøbenhavns Torvepriser. Løverdagen d. 4de Februar. Hvede, pr. Td. 5 Rd. 4 M. - s. a 7 Rbd. Mk. - s. Rug. . . . . 5 – 2 Byg, 2radet . . . . 3 – 1 – 8 - 3 – 2 - 8. bradet, . . . 3 – 12 - - 3 – 1 – 8 - Havre. . . . . . . . 2 - 3 – 8 - - 3 – - - 8 - Ærter, gule 4 – – – - 4 - 2 - 8 - graae – – – – – Kartofler, . . . . 1 – 3 – – - 2 – 3 – – Smør. . . . . . Fag. 12 – 3 – - 13 – 3 – – .. . . . . pr. A - - 1 – 5 - - - - 1 – 8 - Flesk, røget, . . . pr. Lü 1 - 4 - 8 - - 1 - 5 – 12. grønsaltet." Æg . . .. pr. Snees - - 1 – 8 - - - - 1 - 10 - Bøgebrænde, et Bondelæs 3 – 3 – – - 4 – 3 – – - Torv . . . . dito Talg, . . . . . . pr. La 1 – 5 – . . . 1 - 3 - 8.
Almuevennen, 1843-02-08
Den nuværende Formand for Lidøe og Smørun, Sogneforstanderskab er Proprietair Tutein til Edelgave. Breve til ham kunne aflægges hos Portneren paa Hjørnet af Vimmelskaftet og Badstuestræde Nr. 135. Af dette Blad udgaaer eet Nummer om Ugen, og som Følgeblad dertil udgaaer Kjøbenhavns Amts LandcommunalTidende", med omtrent 6 Nummere i Qvartalet. Prisen er 3 Mark hvert Qvartal. Man tegner sig for Bladet hos samtlige Boghandlere i Provindserne, og i Kjøbenhavn hos Redacteuren, Klædeboderne Nr. 101, 2den Sal i Sidehuset, hvor Bidrag til Bladet ogsaa indsendes. Trykt i det Brünnichske Bogtrykkeri.
Almuevennen, 1843-02-15
2den Aarg. Nr. 7. Almuevennen. Udgiver og ansvarlig Redacteur J. A. Hansen, forhen Borger i Fredericia.
Almuevennen, 1843-02-15
Onsdagen den 15. Februar 1843. Constitutions=Sagen i Viborg. (Fortsat.)
Almuevennen, 1843-02-15
Apotheker Dahlerup og Kammerraad Ravn maatte stemme for Comitee, Proprietair var Deurs yttrede, at Jdeen om en fri Forfatning er saaledes udbredt over hele Landet, at han vilde ansee det for urigtigt, om Forsamlingen ikke vilde tage Sagen under Overveielse. Proprietair Borberg udtalte, at det er en almindelig Tale, i Almuestanden, at Kongen er gammel, og dette saaofte udtalte Ord, "Kongen er gammel, har en Betydning og fører vist noget Mede med sig.
Almuevennen, 1843-02-15
Som Bilag til den om Sogneforstander=Foreninger iforrige Nr. leverede Artikel, kan ingen Sag bedre tjene end den nærværende, thi den viser i det klareste Lys, hvorledes Kampen føres mellem Godseier- og BondeStanden, den viser et Exempel paa, hvor nødvendig Enighed og Samvirken er for den sidstnævnte Stand, naar den skal vente at kunne hævde sine Jnteresser ligeoverfor de mægtige og kløgtige Aristokrater, den er endelig ogsaa et sørgeligt Forbillede paa, hvorledes Huusmandssagen paa mange Steder vil blive behandlet, naar Regjeringen indhenter Communebestyrelsernes Betænkninger i Sagen.
Almuevennen, 1843-02-15
J et følgende Nr. skal blive meddeelt en Prøve af ovennævnte Skrift. Ned.