JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-02-01
J Brüssel feires endnu hvert Aars 19de Januar en Fest, der kaldes Konernes Aften (Vrouwens-Avond). Skik og Brug fordrer, at Ægtemændene denne Aften gaae tidligt hjem, for at lade sig bære tilsengs af Konerne. Klokkerne ringe i alle Kirker indtil Kl. 10 om Aftenen. Oprindelsen til denne Fest har været følgende: Da Hertugen af Brabant, Godfried, Aar 1100 drog til det hellige Land, ledsagede flere Borgere fra Brussel ham, idet de, drevne af deres Religionsiver, forlode deres Hustruer og fulgte ham. De vare saa uheldige at blive fangne i Syrien af de Vantroe, og saaledes skete det, at man i lang Tid ikke hørte Noget om dem og troede dem dræbte. Qvindernes Forbauselse og Glæde var derfor overordentlig, da Godfried, 7 Aar derefter, den 19de Januar 1107, viste sig i Brussel med sine troe Borgere. Glæden var saa stor og almindelig, at man skulde troe, at der over hele Brüssel var lutter Bryllupper og Forlovelser. Konerne bare, for ret at vise deres Glæde, Mændene tilsengs paa deres Arme. Saaledes fortæller den gamle Historieskriver Ergerus Puteanus. Een af de farligste Tyve i Europa, den Samme, som, for ikke længe siden, bestial Jødesynagogen i Frankfurt, Secretair Bethke, har i disse Dage, paa en næsten ubegribelig Maade, fundet Leilighed til, at undflye af sin Arrest i Berlin. Skjøndt man havde givet ham Lænker paa, lykkedes det ham dog at skille sig ved disse om Natten; derpaa søgte han at undkomme gjennem Kaminen, hvilket dog ikke lykkedes ham. Da Slutteren om Morgenen traadte ind i Fængslet opdagede han ham i Kaminen, Øieblikkeligt hentede han Vagt; men Bethke slog ham og Gensdarmerne til Jorden, og kom, midt igjennem Vagtstuen, udi det Frie. Bethke er fortrolig med den fine Verdens Manerer, han er Spiller, indviet i alle Kned, besidder en udmærket Skarpsindighed, og er stærk, som en Kæmpe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-02-01
De pommerske Bønder have en underlig Formening, som Jngen hidtil har kunne rokke; de troe nemlig, at Paven har forelagt Kongen af Preussen, tre meget vanskelige Spørgsmaal, og at, hvis han ikke kan besvare dem inden Juul, saa maa hele Preussen uden Videre finde sig i, at blive katholsk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-02-01
En riig Kjøbmand fra Wien reiste nye til Tes chen. J Brünn fik han tre Reisefæller, som stege ud kort for man naaede Teschen, og fjernede sig ad en Sidevei, uden at dette vakte nogen Mistanke hos Conducteuren. Først i Teschen aabnede man den af dem forladte Coupee og fandt den Wiener Kjøbmand stranguleret og plyndret. Det er lykkedes at paagribe Forbryderne, men skjøndt man har fundet de ranede Penge hos dem, have de dog endnu ikke villet bekiende. Nysafvigte Juleaften var man i Ulm Vidne tilet ligesaa besynderligt, som rørende Optrin. En Moder, som havde maattet see alle sine Børn, nys ogsaa sit yngste, bæres til Kirkegaarden, søgte at formilde sin Smerte over, ei, som andre lykkelige Forældre, at kunne give sine Yndlinge Noget, derved, at hun bragte sit Kjærlighedsoffer til .. de Døde. Juleaften begav hun sig, med et smukt pyntet Juletræ, hen paa Kirkegaarden, satte det paa sit ynste Barns Grav, tændte et lille Lys, og vædede Gravhøien med sine Taarer! Kun Moderkjærligheden kan optænke Sligt; i Selv qval søger den sin Trøst. Det kan kun et Moderhjerte, Paa et Comptoir i Leipzig forefaldt for ikke længe siden et meget moersomt Optrin. Der kommer en Fremmed, som har en Sum Penge at hæve. En Commis affærdiger ham med den Besked: "Da mussen Sie warten, bis der jungste Tag kommt!" Den Fremmede vil ikke lade sig saaledes afspise; han bliver heftig, støier og larmer, truer med Politiet osv. Omsider opklaredes Alt. J hiint Contoir ere nemlig tre Brødre ansatte; deres Familienavn er Tag, og den Yngste af dem staaer for alle Udtællinger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-02-01
En høi Embedsmand i Ofen, Fader til elleve Børn, er, Natten mellem første og anden Juledag, levende opbrændt i sin egen Seng. Han havde den Vane, at læse langt ud paa Natten, kom hiin ulykkelige Aften hjem med en let Ruus, slumrede ind, medens Lyset endnu brændte, omkastede dette i Søvne, og saaledes skete det Gruelige. Det er imidlertid sandsynligt, at han snart er bleven qvalt. Alle Meubler, endogsaa Gulvet brændte, da man trængte ind til ham. Man fandt ham allerede saa forkullet, at hans Fingre og Hænder sprang af som Glas.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-02-01
En af de første Spekulanter i Berlin, Banquier L., der for faa Aar siden var en Millionair, har i disse Dage maattet forlade Børsen, fordi han ikke mere kunde betale sine Differentser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-02-01
Den i Hamborg afdøde Doctor Assing var en høist mærkværdig Humorist og havde de sælsomste Egenheder. Ofte blev han en heel Aften tilende, ubekomret for sine Omgivelser, staaende ved een Tanke og benyttede Pauserne i de Andres Samtale til, ligesom tilfældigviis, at indskyde den Yndlingstanke, han for den Aften havde valgt. Saaledes sadde hans Venner og Huusfæller sammen og meddeelte hinanden Jndtryk kene af de nyeste Skrifter. Assing kom fra sit Studerekammer, slukkede sit Lys og fortalte: han havde atter engang læst de gamle Historier af Livius, eller i Hippokrates, af hvilken Sidste hans Yndlingscitat var "Men Lægen seer det Gruelige. En saadan Sætning var han istand til, med Haanden under Kinden og den dybeste Smerte i Stemmen, at gjentage paa Græst vel tolv Gange efter hinanden. Medens Alle omkring ham vare fordybede i andre Debatter, benyttede han hver Pause til at sukke: "Men Lægen seer det Gruelige!" Selv naar han Kl. 11 om Aftenen lyste sine Gjæster ud, mumlede han paa Dørtærskelen: "Men Lægen seer det Gruelige. - Han havde en eiendommelig Rædsel for . . . . Trykfeil. Ved Siden af hans Have befandt sig det Menckiske Bogtrykkeri. Om Aftenen ved Lys, naar Sætterne arbeidede derovre, kunde han gysende lette Gardinet og, tittende gjennem Ruden, udraabe: "Gud i Himlen, der staae de nu og lave de græsselige Trykfeil!" Denne eiendommelige Rædsel for Trykfeil havde Assing allerede i sin Ungdom. Da han engang havde taget en urigtigt mærket Skjorte paa, skrev han med Blæk paa den ene Flip: "Trykfeil, oppe i Splitten foran skal staae H. A. J Göttingen, hvor han vilde studere, huggede det ham slet ikke, fordi Studenterne gik ham for elegant klædte. Han gik desaarsag slet ikke ud, men havde indrettet sig saaledes, at Seng og Sopha stode ved een og samme Væg, saa han fra Sengen kunde træde i Sophaen, hvor han blev liggende hele Dagen, for om Aftenen igjen at træde over i Sengen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-02-01
Den forevigede Salomon Heines Forretningsfører, Hr. Leo, som, for at ophjælpe sin nedbrudte Sundhed, havde tiltraadt en Reise til Jtalien, er død to Dage tidligere end hans gamle Herre, der i sit Testament havde betænkt ham med 40,000 1/2 Banco.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-02-01
Af et Brev fra Berlin til Stockholm, dat. 5te Januar: "Den svenske Sangs Yndling: Jenny Lind fortryller i denne Tid den preussiske Hovedstads musikalske Verden. Tydskland electriseres af den svenske Sang, og Jenny Lind har tændt Jlden i Berlin.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-02-01
Der strømmer atter fra Norden en ung og frisk Kraft, over Tydskland, ikke meere den fordums krigerske, men et Fredens Barn, Tonekunsten, som netop nu blomstrer i Skandinavien og under friske Vindes Jndflydelse vinder en ny Ungdom, en ny Styrke. For nylig har Dana udsendt sin Tonedigter, Gade, for i Symphonier at give den tydske musikalske Verden et magisk Echo af Harpeklangen mellem de høie Fjelde og ved de blaae Søer - og netop nu har Sven sendt sin Sangmø for at tolke det fremmede Land den Forening af Melancholi og sværmerisk Jubel, som udgjør den svenske Tonekunsts inderste Liv. Hvad Jenny Lind udretter i Berlin for Sangen, gjør Gade i Leipzig for Jnstrumentalmusiken. Du skulde have hørt den Jubel, hvormed man for nylig hilsede hans første Symphoni - det var en Storm af Begeistring, som aldrig vilde ophøre - den er ogsaa et Værk af usædvanlig Skjønhed. Jeg forbausedes over disse nye Toner. Denne Symphoni var Noget af den bedste Jnstrumentalmusik, jeg endnu har hørt i Tydskland." Vigtig Opfindelse. Ved en chemisk Behandling er det lykkedes at efterligne Naturens Procedure og i en Tid af faa Uger at forvandle Tørv til Steenkul. Naar dette udføres i det Store, vil det frembringe en uhyre Revolution i Brændematerialernes Oeconom.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-02-01
Bekjendtgjørelser. Til de under 28de October 1842, i denne Tidendes Nr. 196, anmeldte Bidrag til Oprettelsen af en Mindestøtte for høisalig Kong Frederik den 6te, paa Skanderborg Slotsbanke, og som til undertegnede Committee da deels vare anmeldte og deels vare indkomne, til Beløb; Rbd. 7810 Fr. er endvidere tilkommet: Fra Gudme og Vindinge Provsti, ved Hr. Provst Selmer endvidere indsendt. Hammer og Tybjerg dito, ved Hr. Provst Lautrup indsendt : Sognene Dybbel og Danischhagen, ved Hr. Gen. Superintendent Callisen. Mynsterdorf Provsti, ved Hr. Provst Wolff . .- Husum og Bredstedt dito, ved Hr. Provst Harries. Sønderborg Kjøbstad, ved Hr. Justitsraad Langreuter . .
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-02-01
Maribo dito, ved Hr. Byfoged Møller, Tønder dito, ved Hr. Provst Ahlmann Sønder=Ditmarsken dito, ved Hr. Provst Schmidt . . Skippinge og Ods dito, ved Hr. Provst Discher, Bornholms dito, ved Hr. Provst Steenberg. Øster og Vester Flakkebierg, ved Hr. Provst Brasen endvidere . . Viborg Kjøbstad, ved Hr. Kammerraad Wulff.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-02-01
Ribe Stift, ved Hr. Biskop Øllgaard. Viborg dito, ved dito Aarhuus dito, ved dito dito . . . . En Ubenævnt, ved dito dito . . Somme og Voldborg Provsti, ved Hr. Provst Ortved . Smørum og Sokkelunde dito, ved Hr. Provst Boisen. Hytten dito, ved Hr. Provst Nielsen, Sønderborg dito, ved Hr. Provst Jensen, Femerns dito, ved Hr. Provst Clausen, Pinneberg dito, ved Hr. Provst Adlerpillerød Kjøbstad, ved Hr. Justitsraad Arboe . . Solrød og Haudrup Sogne, ved Hr. Pastor Friis Khrr. Neergaard til Skjoldnæsholm, ved Hr. Khrr. Steemann, anmeldt . .
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-02-01
Khrr. Oxholm til Dyrehovedgaard, ved dito, anmeldt . . Geh. Conferentsr. Greve af Moltke til Espe, ved dito, anmeldt .
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-02-01
Kjøbenhavns Jndvaanere, ved Hr. Overpræsident Kjerulff, indsendt . Dito dito, ved dito dito, anmeldt Hr. Overpræsident Kjerulff selv, indsendt Borup og Glim Sogne, ved Hr. Provst Mellerup.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-02-01
Hertugdømmet Lauenborg, ved Hr. Superintendent Cattenhusen . . Baarse og Mønbo Provsti, ved Hr. Provst Schmidt . Apenrade Provsti, ved Hr. Kammerraad Wulff.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-02-01
Aarhuus Stift, ved Hr. Justitsr. With, - Sorøe Kjøbstad, ved Hr. Assistent Kruse, Randers dito, ved Hr. Kikr. Kofoed. Hr. Boghandler Ree i Aalborg, ved Hr. Kammerraad Wulff.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-02-01
Hr. Skrædermester Baes i Aarhuus, ved Hr. Assessor Seidelin, Storeheddinge Kjøbstad, ved Hr. Kikr. Byfoged Bülow . . .
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-02-01
Færøernes Jndvaanere, ved Hr. Amtmand Ployen. Laalands vestre Provsti, ved Hr. Provst Troyel. Tranquebars Jndvaanere, ved Hr. Etatsraad Gouverneur Hansen . Islands Jndvaanere, ved Hr. Biskop Johnsen . Renter af 100 Rbd., som i Kjøbenhavns Sparekasse har været indsat, ved Hr. General=Major v. Hagen. Renter af 950 Rbd., som i Aarhuus Sparekasse har været indsat, ved Hr. Postmester Schou. . .
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-02-01
Hans Majestæt Kongen har allernaadigst behaget at deeltage i Sculpturarbeidernes Bekostning med . . . . . . . 1000 - Tilsammen 13652 92.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-02-01
De ærede Jndsendere af formeldte indsendte Bidrag bedes, af de tidligere berørte Grunde, godhedsfuld at lad forestaaende Anmeldelse tjene som Beviis for sammes rigtige Modtagelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-02-01
til Efterretning for de i Monumentets Stiftelse Deeltagende, undlader Committeen ikke, betræffende Mindeværkets Fremgang, herhos at meddele: at da de i Rom udførte Marmor=Sculpturarbeider, nemlig: den høisalige Konges colossale Brystbillede og 4 Basrelieffer, med Hs. Maj. allerhøieste Tilladelse, med den senest fra Middelhavet hjemkomne Fregat ere blevne overførte fra Livorno til Kjøbenhavn, hvorfra de, efterat Kunstacademiets Udstilling er endt, ville blive overførte hertil; saa vil saaledes ogsaa hele Monumentet kunne være fuldført til Midten af Julii Maaned d. A., og at altsaa sammes høitidelige Affløring, og den derved stedfindende Fest, formodentlig vil kunne berammes til bemeldte Maaneds Udgang. Den til denne Fest berammende Dag vil betimelig nærmere blive kundgjort.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-02-01
Det af flere af de ærede Deeltagere i Mindets Stiftelse udtalte Ønske om, at af det, efter Fradrag af saavel Monumentets og det samme omgivende Anlægs Bekostning, som af det til begge Deles fremtidige Vedligeholdelse og Bevogtning fornødne Fond, muligen blivende Overskud maatte blive stiftet et Legat i et velgjørende Øjemed, for saaledes med dette Mindesværk ogsaa at kunne forbinde et Velgjørenhedsværk, der i Ordet kunde siges at være et saa ganske, i den forklarede Konges Aand, og af Mindet om ham og hans ubegrændsede Kjærlighed, udsprunget Værk, tor Committeen, uagtet den tilfulde nærer samme Ønske, ikke gjøre sig Haab om at blive saa lykkelig at see opfyldt, da Beløbet af de hidtil til Monumentets Opførelse og Vedligeholdelse indkomne Bidrag, endog vanskeligen vil blive tilstrækkeligt til Monumentets Bekostning, og til det, til sammes Vedligeholdelse og Bevogtning fornødne Fond.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-02-01
Committeen for Oprettelsen af en Mindestøtte for høisalig Kong Frederik den 6te. Skanderborg, den 28de Januar 1845. G. Rosenberg. Wulff. Jngversen. With. Blichfeldt. Med höie Ovrigheds Tilladelse vil Undertegnede, næstk. Mandag Aften Kl. 7, have den Ære at give en musikalsk Aftenunderholdning i Selskabet Polyhymnias Locale, hvortil Billetter, a 3 Mk., kunne erholdes i mit Logis, Hotel royal, samt om Aftenen ved Indgangen, der aabnes Kl. 6. Det Nærmere vil erfares af Placaten, som ombringes Mandag Morgen. Laura Kaufmann. Cirque Olmpique.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-02-01
Undertegnede giver med sit Selskab, Fastelavns Mandag, 3die Febr., en stor Forestilling i 4 Afdelinger, i første Afd. udføres afvexlende Kunstridning, hvorved for første Gang: Bødkerne fra St. Cloud, eller Katten er i Tønden, komisk Scene til Hest, som udføres af Hr. Jean, Jonas, William, d'Abis, Mancini og Flere, 3die Afd., paa Theatret, Le jeur de Village, mimisk Pas de deux, som dandses af Dillerne Josephine og Flora Hoffmann. 3die Afd., for første Gang: Harlequin Skelet, eller: Pierrots Forskrækkelse, komisk Pantomme i 1 Act af Casorti. 4de Afdeling, i Anledning af Fastelavns-Mandag, den orientalske Stjerne, i brillant Fyrværkeri, som udmærket sig ved sit smukke Farvespil og mange Afvexlinger, forfærdiget af Undertegnede selv. Det nærmere Carl Hoffmann. erfares af Plakaten. Med Aarhuus Stiftamtmands Skrivelse af Gaars Dato har man modtaget de danske Kjøbstæders Brandforsikkrings-Regnskab for Aaret fra 1ste Octbr. 1842 til 30te Septbr. 1833, hvilket Regnskab er henlagt paa Raadstuen til Eftersyn. Aarhuus, d. 29de Jan. 1835. Magistraten.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-02-01
I Henhold til Forordningen af 11te Septbr. 18394 indkaldes herved, med Aars og Dags Varsel, Niels Christensen Lærke, eller, hvis han er død og har efterladt sig Livsarvinger, da disse, at melde sig hos undertegnede Skifteret, for at modtage Rigtighed for den ham ved sluttet Skifte den 31te October 1831 efter Farbroderen Niels Knudsen Lærke og Hustrue, Kirsten Marie Nielsdatter her af Byen, tilfaldne Arv, 51 a 32 s.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-02-01
da denne Arv med oplagte Renter ellers vil vorde udlagt hans under Skiftet opgivne Sødskende. Randers Skifteret, den 15de Jan. 1845. S. A. Koefoed. S. Poulsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-02-01
Dronningborg Hovedgaard, smukt beliggende, henved 1/2 Miil fra Randers, er at erholde tilkjøbs i Anledning af Eierens Dødsfald. Jorderne bestaae af 23 Tdr. 1 Fdkr. 1/2 Alb. Ager og Engs Hartkorn (ny Matricul) fri Hovedgaardstaxt, paa et Areal af omtrent 230 Tdr. Land geometrisk Maal, hvoraf circa 40 Tdr. Land Eng (der giver c. 200 Læs Hø aarlig), og 60 Tdr. Land Skov (meest Eeg), af fortrinlig Godhed og tjenlig saavel til Mølle, som Skibsbrug, hvorhos haves overflødigt Torveskiær. Jorderne ere stærkt leermuldede med Leerunderlag, og passende kalkrig Mærgel haves overalt. Den største Deel af Jorderne have i et langt Aaremaal været benyttede til Græsning og ere i en særdeles kraftfuld Tilstand. Ved Gaarden er en fortrinlig Have. Bygningerne ere solide. Hovedbygningen, opført 1804, har 3 grundmurede Fløie, hvoraf den mellemste Deel af det midterste Fløi er 2 Etager. Ladegaardens 3 Bygninger ere af Bindingsværk. Desuden et større og to mindre Huse til Vognremisse, Brænde= og Torvehuse. Paa Gaardens Mark ligge 4 Huse, som ere bortleiede paa 1/2 Aars Opsigelse. Til Hovedgaarden hører Herlighedsretten af 200 Tdr. 1 Fdkr. 3/4 Alb. (gammelt Hartkorn) Bøndergods, hvoraf svares til Herlighedseieren 30 1/8 aarlig, samt Recognition ved Huusbondsholdsbreves Meddelelse samt i Skifte tilfælde. En Dragonhest udredes. Gaarden, hvormed følger 14 Kakkelovne og meere Juventarium, kan tiltrædes 1ste Mai d. A. Paa Eiendommen hæfter 4,550 7 til den kongl. Kasse, som forrentes hver 11te Decbr. 18,000 2 kunne blive staaende uopsagte i 5 Aar mod 1ste Prioritet; men Resten af Kjøbesummen maa udbetales deels contant, deels i en følgende Termin, mod Sikkerhed. Lysthavende ville behage i portofrie Breve at henvende sig til Undertegnede, der ogsaa har i Commission at sælge (og kjøbe) andre Eiendomme, i hvilken Henseende jeg anbefaler mig. Randers, i Januar 1845. Olsen, Procurator. Paa Grund af truffen Overeenskomst med N. Leieren af den mig tilhørende Beboelsesleilighed i Kielderetagen af min iboende Gaard paa Vestergade, er bemeldte Leilighed, der fortrinlig egner sig saavel til Beboelse som for flere forskjellige Næringsveies Drift, at faae tilleie til førstkommende PaaskeflytteA. Hansen, Commissionair. tid. Veritable engelsk Porter i hele Bouteiller til 20 sk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-02-01
Kongens Bryghuus=Øl til 4 og 6 pr. Flaske, faaes C. B. Christensen jun.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-02-01
En duelig Farversvend kan strax faae Arbeide hos Farver Struer i Hobro. 900 Rbd. rede Sølv, tilhørende Umyndige, kan strax erholdes tillaans, imod vedbørlig Sikkerhed. Norhald, Støvring og Salthen Herreders Contoir i Randers, d. 21de Jan. 1845. Lewerkhuusen, const.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-02-01
Skipper C. Basse ligger i Kjøbenhavn under Ladning til Aarhuus. De som ønske Varer med ham tilbage, ville behage snarest muligt at indsende deres Ordres.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-02-01
Capitelstaxten. for Aarhuus Stift paa 1844 Aars Afgrøde, er sat saaledes: Rug. . . . . . 3 114, Byg 2 - 5 - 10 - Alt i Havre . . . . . 1 – 5 - - - i Sølv pr. Boghvedegryn . . 7 5 - Tønde. Smør . . . . . 47 – 1 - 9 – Hvilket herved foreløbig bekjendtgjøres. Den specielle Beregning for Capitelstaxten vil nærmere blive offentliggjort. Aarhuus, den 1ste Februar 1845. Graah. Paludan-Müller.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-02-04
at No 22. Tirsdagen den 4de Februar. Kongelig privilegeret. Aarhuus Stifts-Tidende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-02-04
Redigeres og udgives i Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmanisk¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-02-04
Nyheder fra Udlandet. J Servien fortsættes endnu Undersøgelserne i Anledning af den sidste Revolution med grusom Strænghed, som om man vil have den hele af Landet saa fortjenstfulde Milosch Obrenowitschis Familie oprykket med Rode. Nylig faldt saaledes den sidste Støtte for det Miloschke Parti i Ex=Fyrstens forrige Secretair, Stojanowitsch. Han blev skudt i Schabaczefter at han havde udbedt sig den Naade, at turde drikke sig en Afskedsruus i Rakia. Hans Liig blev derefter lagt paa Steile og Hjul, og saaledes opplantet ved Donaubredden, ved Siden af et Dusin andre Ulykkesfællers Liig, til Straf for den Deeltagelse, der har viist sig for den ulykkelige Fyrstefamilie i Østerrig, imod hvis Politik den serviske Regjering synes meer og meer at spænde Buen, imedens den bestandigt lader Rusland vinde større Terrain.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-02-04
En ubehagelig gammel Bekjendt: Choleraen, har atter viist sig i Ostindien, hvor den igjen grasserer saa stærkt, at den i nogle faa Uger skal have bortrevet 15,000 (ifølge nogle Beretninger endogsaa 50,000) Mennesker.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-02-04
Fra Spanien erfares, at Zurbano er bleven greben i Nærheden af Logrona og strax skudt. Prim er derimod bleven benaadet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-02-04
J Petersborg var, ifølge allerhøieste Bestemmelse, den 25de Decbr. (6te Januar), paa Christi Fødselsdag, og til Erindring og Ruslands Befrielse 1812. en stor Parade, der commanderedes af Storfyrstthronfølgeren. Efter at der var bleven holdt Bøn og Knæ bøining, bleve Fanerne besprængte med Vievand af Metropolitan Antonius.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-02-04
Bøhmens Landbostand hjemsøges af en meget haard Skjæbne. Neppe er den i nogle Maaneder grasserende Qvægsyge begyndt at formildes noget, før der paa en anden Kant af Landet udbryder en meget ondartet Pest blandt Faarene, som krepere deraf i hundredeviis.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-02-04
J Wien var det et almindeligt Rygte, at Keiserinden af Rusland er meget farlig syg. Den keiserlige Familie har atter faaet Sorg: Hertuginden af Nassau, Keiserens Broderdatter: Storfyrstinde Elisabeth Michaelowna, formælet Dagen efter Prinds Friedrich af Hessens Formæling med Keiserens egen Datter, er død i Barselseng den 28de Januar af en voldsom Hjertekrampe. Barnet døde under Fødselen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-02-04
Ved den preussisk polske Grændse er i Landsbyen Wolka (Johannesburgkredsen) opdaget en Falskmøntnerbande, der næsten udelukkende bestaaer af Jøder, som allerede havde sat betydelige russiske Papir penge i Circulation.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-02-04
J Schweiz har Regjeringsraadet, paa Grund af de stedfundne Uroligheder, udskrevet en overordentlig Landdag til den 24de Februar.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-02-04
J Breslauer Zeitung meldes fra Berlin den 11te Januar: "Det i flere Aar ikke meget lykkeligt førte Ægteskab mellem et høitagtet Par, skal, efter gjentagne Forsoningsforsøg, iforgaars være blevet officielt hævet. (Khvnsp., Hempels Avis o. fl. Bl.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-02-04
Fra Stuttgart meldes, at Præsten i en nærliggende Landsby har aflivet sig selv i Kirken. Førend han var skredet til denne skrækkelige Handling, havde han henlagt Bibelen paa Prædikestolen og opslaaet 7de Kapitel i Jobs Bog. Splid med Menigheden havde gjort ham kjed af Livet. Hans Forgænger havde i 20 Aar skjødesløst undladt at indkræve adskillige Accidentser af Menigheden, men som den nye Præst gjorde Fordring paa, og nu reiste der sig en meget heftig Proces, som gjorde ham Livet for trangt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-02-04
Ved Kammienz legede forleden 13 Drenge paa Jsen, idet de havde stukket en Pæl gjennem samme, ved hvilken de havde befæstet et Toug, og her svang sig i en saakaldet Slange omkring Pælen. Med Eet brast Jsen, og alle 13 Drenge bleve et Dødens Bytte. En i Lübeck hjemmehørende Skibscapitain J. C. Møller har under 22de Decbr. skrevet hjem fra Constantinopel, at ikke færre end 75 Skibe vare i de sidste 8 Dage gaaede tilgrunde imellem Yniada og Bosphorus, og at 400 Liig vare opdrevne paa Strandbredden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-02-04
Natten imellem 12te og 13de Januar er den fra Hamborg gaaende Pakkepost bleven bestiaalen mellem Doberan og Rostock. En Pengefoustage, hvori der var 2,500 i Zweidrittler, er bleven borte, og har ikke uagtet den ivrigste Efterforskning, været at opspore.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-02-04
J den hamborgske Forstad St. Pauli har der forrige Søndag og Mandag Aftener fundet blodige Slagsmaal Sted imellem Soldater af Hamborgs Garnison og det i Altona liggende danske Jnfanteri. Den sidste Aften havde Kampen antaget en saa alvorlig Characteer, at Mange vare paa begge Sider blevne betydeligt saarede. En Dandsebod skal have givet Anledningen dertil.