Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-04-02
Oversigt over Dagens udenlandske Nyheder. Den 18de Marts gjorde Lord Holland en meget interessant Motion i Overhuset, da han androg paa Meddeelelse af Jnstructionerne og Bilagene angaaende Bonapartes Behandling paa St. Helena. Han vilde ikke dadle, sagde han, at man holdt Bonaparte fængslet paa Øen; men det burde ikke skee paa en strengere Maade end Nødvendigheden udkræver. Denne Fængsling, naar man dertil regner Garnisonen og Escadren, koster Staten 150,000 Pd. Sterl. aarlig, som er for meget. Naar man nu dertil hører, uagtet disse Omkostninger skulle tiene til at forskaffe Bona varte en større personlig Frihed, at han bliver haardt behandlet, saa bør Parlamentet tage sig af Sagen, eller i det mindste give Leilighed til, at saadanne Rygter kunne giendrives. Han har børt disse Rygter i fire Maaneder, men ikke fæstet Tiltroe til dem, førend General Montholons Skrift var kommet ham i Hænderne. Ifølge dette er Bonapartes Friehed til at gaae ud meget indskrænket, og da han boer i de høiere Egne af Øen, hvor Climatet ikke er saa godt, saa er det skadeligt for hans Sundhed; han maae ikke faae Journaler, Bøger og Aviser; det er ham ikke tilladt umiddelbart at skrive til Prins-Regenten uden at levere Brevet aabent fra sig til Gouverneuren, og dette er et Jndgreb i Kronens Rettigheder; da Ministerne ikke tør nægte den ringeste Fange denne Ret. Endelig var der bleven sagt, at Omkostningerne paa Bonapartes og hans Følges Underholdning vare blevne nedsatte fra 20,000 til 8000 Pund, denne Summe kunde paa et andet Sted være tilstrækkelig, men ikke paa et saa dyrt Sted, som St. Helene. Det var den største Plet paa Dronning Elisabeths Characteer, at hun havde handlet saa slet mod Dronning Marie Stuart at Skottland. Efterverdenen vilde ikke spørge om Bonaparte var straffet efter Fortieneste; men om Storbrittannien havde handlet som en stor Nation imod ham; men dette kan umuelig indrømmes, naar man med Flid sætter Bonaparte paa en dyr Øe, og siden kommer til ham som en Tigger, og beder ham om at lægge til af sin egen Lomme, naar man indskrænker hans personlige Friehed, og endog nægter de Personers Børn, som ere omkring ham, Velgierningen af Underviisning i Religionen. – Paa denne Anklage svarede Statssecretairen for det udenlandske Departement, Lord Bathurst, han tilstod, at Grev Monthelon, Brev var authentisk, men det indeholdt falske og fordreiede Besværinger, Reglerne angaaende Balapartes Correspondence vare uforandrede, og naar det er bestemt, at hans Klager til Regieringen skulle indleveres i aabne Breve, saa er det for at give Gouverneuren Leilighed til strax at besvare dem. Man har tilladt, at der maae sendes ham alle muelige Bøger fra Paris; blot ihenseende til Journaler og Tidender har man yttret Betænkeligheder, fordi man veed, at derer gjort Forsøg paa, ved Hielp af dem, at correspondere med ham. Hs. egne og Hs. Følges Breve læses blot af Gouverneuren. Alle de Fremmede maae gjerne komme til ham, som han ønsker at tage imod. Han har ingen Aarsag til at klage over nogen Jndskrænkning i sin personlige Friehed. Man havde tilforn besluttet at tillade ham frit at svadsere omkring i en Strækning af 12 engelske Miil fra Longvood, og først befalet, at en Officeer skulde ledsage ham, naar han kom uden for denne Grændse. Men man har siden gjort dette Distrikt mindre, af Frygt for, at Skildvagterne skulde lade sig bestikke. Man har ogsaa fundet det fornødent, at omgive hans Have med Skildvagter, og det er Grunden, hvorfor han ikke vil gaae meere ud. Vilde han tillade en Officeer at følge med sig, saa kunde han, naar han vilde, gaae eller ride heele Øen rundt. Klagen over hans Bopæl er aldeles ugrundet; den er saaledes indrettet, som han har valgt sig den. Han har erklæret, at han vilde selv have bygget sig et Huus, ifald han skulde blive længe paa Øen; men han siger, at han troer, at der vil snart skee Forandring med Englands Bestyrelse eller med Europas politiske Forfatning, som vil forskaffe ham hans Friehed, hvorfor han ikke bekymrer sig noget om Huuset. Den Paastand, at Bonaparte vil lægge 12000 Pund Sterling til af sine egne Midler trænger til en Berigtigelse. Vel har han tilbudt sig til, at bestride sin Huusholdning af sine egne Midler, naar man vilde afsende hans Breve uden at aabne dem, men da dette paa ingen Maade kan tillades, saa har Regieringen fatter den Beslutning, at tilstaae ham 12000 Pund Sterling om Aaret, som er netop ligesaa meget som Sir Hudson Lowe faaer tilligemed sin heele Stab. Har han ikke nok i det, saa kan han lade sig Penge tilstille af de Fonds, som han paastaaer at besidde i Europa. Klagen overViinleveringen er ganske ugrundet; thi hver 14de Dag leveres til hans eget og hans Følges Forbrug, som bestaaer af 6 Officerer, 2 Fruentimmer og 2 Børn, 336 Boutellier Viin af forskiellige Sorter, foruden 48 Boutellier Porter=Øl. To Medlemmer af Oppositionen Marqvien af Bucking ham og Lord Darnley, erklærede sig tilfreds med Lord BathurstsForklaring, og Lord Hollands Forslag blev forkastet uden Stemmesamling.