Berlingske Tidende, 1755-02-10
J den forrige Uge, fra den 1 Februar til den 8 dito, ere her i Staden copulerede 15 Par, fødde 19 Drenge og 31 Pige=Børn, tilsammen 50; døde 5 Mænd, 15 Qvinder, 25 Drenge og 16 Piger, tilsammen 61; Ere saa 11 fleere døde end føde. De Døde ere bortrykkede paa følgende Maader: Alderdom 3, Barselseng 1, Bryst, Syge 11, Engelsk Syger, Feber 2, Hidsig Feber 4, Heste 1, Kopper 15, Lungsoet 1, Slag 18, Sprinke1, Svindsoet 1, Tærende Syge 2. Fortsættelse paa forrige Aars Merkværdigheder. April. Den 11te blev Staden Rode, i det Altenburgiske, hiemsøgt med en stor Vandstod, som forvoldte megen Skade. Samme Dag afbrændte nær ved Berlin, i den Kongel. Amts=Bye Biesdorf, foruden Kirken, 12 Huuse, med dertil hørende Lader og Stalde. Den 12te slog Torden=Veyret ned i en Lade udi den nær ved Stettin beliggende Kiøbstæd Garz, hvorved 22 Lader og et Magazin bleve lagte udi Aske. Den 13de slog ligesaadant Veyr ned i Landsbyen Scharnow, hvorover den heei Bye afbrændte. Den 15de blev den regierende Fyrste et Ysenborg og Büdingen bortkaldet fra denne Verden. Den 19de var til Whitby og udi Yorckshire, i Engelland, et hæftigt Jordskælv, saa at derved Skibe bleve løsrevne fra deres Ankere. Samme Dag bleve i det Hannoverske adskillige fremmede Kobber-Penge-Sorter afsatte. Den 20de frikiødte tre Portugisiske Geistlige i Algier 226 Slaver, hver for 1000 Piastres. Den 21de blev Fyrstinden af Hohenlohe og Gleichen forløst med en Prins, som fik de Navne Carl Ludevig Frederich. Samme Dag paakom omkring Halle paa adskillige Steder Jlds-Vaade. Ellers kom samme Dag Arve=Prinzen af Modena, efter 7 Maaneders Fraværelse, fra den Reyse, han havde gjort til Wien, Dresden og München, over Benedig tilbage igien til Moden. Den 22de blev i Moskov udi en Se nats-Forsamling, hvor Keiserinden var overværende, besluttet, at der skulde forfattes en ny Lov=Bog til Processernes Afkortelse, samt et Assistenz=Huus oprettes, og den Keyserl. Armee forstærkes med 30000 Mand, samt Galley=Escadren forøges med 50 nye Galeyer. Samme Dag afsagde Rigs-Hof-Raadet i den Sag angaaende SanRemo imod Republiqven Genua den Dom, at Republiqven inden 2 Maaneder skulde for Hans Keyserl. Majestet forsvare sig imod Remoneserne, og imidlertid holde sig fra alt videre Foretagende. Selvsamme Dag udganHans Kongel. Majestet af Preussen den priiselige Forordning, at hvert 3die Aar skulde alle Justitz=Collegia udi Hans Stater visiteres, Raadernes og Subalternernes Forhold undersøges, og derpaa alle igien indsnegne Misbrug afskaffes. J Ny-Hamptshire, i det Engelske America, paakom udi Skovene imellem Floderne Kenneback- og Merrimack en Jldebrand, som vedvarede i 29 Dage, og paa nogle Miile omkring ødelagde alle Træer, Buske og Gaarde paa Landet. Den 23de blev i Kiøbenhavn Grund=Steenen til den nye Vartov Kirke lagt. Samme Dag var i Dublin et stærkt Oprør. Den 26de satte det, braadne Pander ved Cassel i Jrland imellem Pøbelen, og Soldaterne. Den 27de udløb fra Toulon en Kongel. Fransk Escadre, over hvis Destination hver Mand blevopmerksom, men i sær de Engelske. Den 30te blev den regierende Hertuginde af Holsteen Glyksborg lykkelig for lost med en ung Princesse. Derimod døde samme Dag Hertuginden af Penthievre tillige med hendes nyefødte Prinz. Ellers fik i denne Maaned det Kongel. Danske Asiatiske Compagnie den Allernaadigste Tilladelse, at maatte paa sin Bekostning lade opreyse den Kongel. Statue paa Amalienborg Plads. Da Toldene i det Jnderste af det Russiske Rige vare blevne afskaffede, saa fandtes derudover henved 100000 Mand af allehaande Betiente uden Tieneste, hvilke ansaaes som en riig Kilde til at forsyne den Keyserlige Armee med Recruter. Fra Constantinopel blev berettet, at saa vel Bogtrykker=Kunsten som Architecturen kom udi Tyrkiet i stor Flor. Som fra Arragonien og Catalonien blev fornummet, saa vare der formedelst den af den langvarige Tørke forvoldte Mangel paa Levnets Midler, nogle tusinde Familier blevne nødte til at flytte til Frankrige. Paa Versailles stial Spitzbuberne udaf Mad. Dauphines Gemak et Skrin med 48000 Livres i Louts d'Or. J Følge et Rygte, skulde Corsicanerne faaet en ny Souverain. Et Antal Fanger, som i Paris vare blevne syge af den langvarige Arrest, og derudover vare blevne henbragte til det store Hospital, sloge sig sammesteds igjennem 250 vælmede Vogtere, og saaledes satte sig i Frihed. J Rom blev af en Fransk Mathematico en Machine opfunden, formedelst hvilken i en halv Time kand males lige saa meget Korn, som i 2 Timer kand males paa en Veyr=Mølle. J Veroli blev født et Barn med 2 Hoveder, 4 Arme og 4 Been. J Genua frygtede man for, at Corserne skulde bemestre sig Staden Bastia. Kongen af Frankrige tog paa Versailles en Machine i Øyesyn, som med Menneske=Stemme talede nogle gandske forstaaelige Ord, og ellers gjorde endeel Bevægelser ligesom et levende Menneske. J Wien fandtes Slottet, eller den Keyserlige Borg, ikke rummelig nok til den unge Keyserl. Familie. Jmellem Land-Græverne af Hessen-Cassel og HessenRheinfels bleve de Tvistigheder, som de paa nogle Aar havde havt, angaaende visse Territorial=Rettigheder, lykkeligen bilagte. J Staden Naring bleve formedelst et Mariæ Billede adskillige Mirakler forrettede. Republiqven Venedig søgte under Store-Herrens Mediation at slutte en Freds-Tractat med Algier; hvorpaa dog Kongen af Begge Sicilierne lod den tilkiendegive, at i saa Fald den gode Forstaaelse imellem Hans Majestets Riger og Republiqven ikke kunde staae ved Magt; hvilken Tilkiendegivelse ogsaa (Resten følger.) det Spanske Hof lod giøre. Lands-Tingene for Februarii Maaned, blive holdne: Siællands den 19de. Fyens den 26de. Jyllands den 12te. Lollands den 26de.