Københavns Adresseavis, 1761-12-28
J det første Tilfælde tør han ikkun ved at indsende til forbemeldte Stæder sin skriftlige Begiering og Erklæring eengang for alle, og i det sidste Tilfælde, saa ofte han vil. Enhver kan saaledes sikkert være vis paa, at ham altid ufeylbarlig skal blive meddeelt og tilsendt de, efter gjorte Overslag, bestemte Vahre, samt en i det Danske Sprog forfattet kort Beskrivelse, hvorledes han skal fremavle og bruge samme. Men man haaber at de gunstige Læsere og Liebhabere vil være saa billige at dømme, at denne Prøve, som skeer i Hensigt for at gjøre dette Nyttige almindeligt, kan ikke altid, særdeles i Førstningen være meget stor. De maae være saa gode at tage til Takke med det, som kan afsted kommes, og selv videre besørge sammes Formerelse. Undertegnede lover ellers i visse Tilfælde, i særdeleshed med de Vexter, hvis Formerelse han frygter for maatte falde vanskelig, med al Velvillighed, saa vidt ham mueligt er af hans aarlige Fremavls Forraad, at vedligeholde med et igientaget Tilskud. Men paa det at de gunstige Læsere og Liebhabere kand have Efterretning baade om Oversende rens udvalgte Indretning og om hans Tænkemaade, da er det dermed saaledes beskaffent: Det Slags Frøe, at som for rede Penge maae anskaffes udenlands fra, paa det at de Liebhabere, som mueligt maatte findes, kunde saa meget desto mageligere faae det, bliver betalt efter den blotte Jndkiøbs Priis at regne, og ikke videre. Den trykte korte Beskrivelse og Frøets og Planternes Fremaal, bliver saa taalelig, som mueligt er, betalt, til Trykkerlønnens Erstatning, og skal ogsaa sammesteds findes i god Forraad og Mængde, i Fald mueligt en eller anden Proprietair torde beslutte sig til, at forsyne Bønderne paa sit Gods dermed, eller og Bonden selv skulde ville spørge derom. Men for alt det, som Underskrevne selv oppelsker og har i Eye, bliver intet betalt, undtagen hvad Træskolen i Fremtiden torde give af sig. Alt det vil han gjerne og med oprigtig Tienstfærdighed overlade til det almindelige Væsens Beste. For deres Umag, som paa hver Plads giøre sig Flid for, at understøtte disse nyttige Anstalter, maae de respective Liebhabere selv drage Omsorg, og forene sig med dem om Belønningen. Man vil i denne Tænkemaade saa meget mindre merke noget Betænkeligt, da Undertegnede til Deels skatterer sine Medborgeres Velbehag, Bevaagenhed og Nytte, ligesaa høyt som Penge, og til Deels af Erfarenhed har indseet, at han har Aarsag til at anvende al muelig Omsorg derpaa, at hans Foretagender, som sigter til Landvæsenets og Landhuusholdningens Forbedring, maae blive satte i Sikkerhed for al Egennyttes optænkelige 782. Kiøbenh. Adresse=Contoir. onde Bagtale. Læseren spørge ikke, hvorledes han vil eller kan bestride alt dette, Man kan ikke svare andet herpaa, end dette: Herren maae sørge derfor, Og da han har givet Underskrevne Villien, saa maa han best vide, hvorledes han kand understøtte ham med Mod, Kraft og Formue, og vende alting saaledes, at hans bestandige Ønske og Forseet, som en at giøre sig elsket og nyttig for sit Fæderneland, maae i sin Tid blive opfyldt. Vil Gil De lade ham opleve den Lykke, at finde Kierlighed og bifald saa vil han giøre sig Umag for i ligesaadanne Efterretninger Stykkeviis at giøre Udkast til den hele Landavl, som formodentlig kan skee i et Anhang til de Kiøbenhavnske Adresse=Contoirs Efterretninger eller i et aparte Blad, under Titel, den Oeconomiske Courer. J denne Orden, haaber han, at den Kundskab, grundig og regelmæssig at drive Markavlen, samt den virkelige Landets Nytte deraf, og hvorledes man kand anvende Jorden. til sin Fordeel, saa meget hastigere skal blive befordret. Han tilønsker Læseren Velsignelse af Guld og derhos et glad og roeligt Hierte, og recommande, rer sig og hans Bestræbelse i sammes Naade, Bevaagenhed og Tilbøyelighed. Glücksborg, den 12 November 1761. P. E. Luders. & NB. Skulde nogen behøve extra god Madera. Viin, behager de at melde dem hos Viinkypper og Fasbindermester Sr. Klarup, boendes nest op til Mad. von Osten i Nyhavn, som giver nærmere Underretning; han erbyder og hans Tieneste med Viin kypper og Fasbinderarbeyde, saa og som Fasbindermester at udlære Drenge.