JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-06-06
Jngenieuren Garella, hvem Undersøgelsen af Landtungen ved Panama som bekjendt har været overdraget, har i disse Dage aflagt sin Beretning herom til det franske Ministerium. Samme lyder gunstig for en Kanals Anlæg. Cordillanas Bjergkjæden sænker sig næmlig, paa en Strækning af 8 Miil, til en Række Banker af 120 til 160 Metres's Høide. Den Kanal, som skulde ledes over samme, maatte tilføres sit Vand fra Floden Chagres, enten ved en Tunnel af 350 Metres's Længde, eller ved et Jndsnit af 84. Metres's Dybde og Anbringelsen af 6 Sluser. Paa den østlige Skraaning vil man endogsaa kunne betjene sig af selve Floden som Kanal, og derpaa lade samme udmunde ved Staden Chagres i Limon-Bayen. Paa Landtungens vestlige Side vilde Kanalen rigtignok ikke kunne føres ud ved selve Panama, men omtrent 2 1/2 Miil derfra, hvor Hr. Garella har fundet en, vistnok liden, men sikker Rhed. Kanalens Længde vilde blive 9 1/2 Miil, og dens Anlæg komme til at koste 130 Mill. Fr.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-06-06
Den ny engelske Nordpol-Expedition for at opdage Nordvest=Passagen, bestaaende af Skibene Erebus- og Terror, under Kommando af Kapitainerne Sir John Franklin og Crozier, ere den 19. Mai fra Greenhite afgaaede til deres Bestemmelse. Ethvert af de tvende Skibe er medgivet 200 Tin-Cylindre, hvori deres Noticer over Længdeberegninger og Andet af Jnteresse, affattet i 6 forskjellige Sprog, skal opbevares, for i Ulykkestilfælde at kunne kastes overbord.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-06-06
Den bekjendte Crusenstolpe har i disse Dage udgivet 1ste Deel af sit allerede i længere Tid bebudede Skrift: "Carl Johan og de Svenske, romantisk Skildring af Forfatteren til Morianen. Bladet "Dagligt Allehaandat siger derom: "at det kun indeholder nogle mere eller mindre gemeene og skandaløse Historier, og Anecdoter og den afdøde Konge og Personerne af hans Omgivelse; men at Skriftet forøvrigt hverken som historisk eller romantisk Skildring har noget Værd, skjøndt det vel, som en giftig, ondskabsfuldPamphlet hist og her kan kildre et eller andet hadefuldt Gemyt. Da "Dagligt Allahanda ellers ikke er nogen Ven af det herskende Dynasti, kan man nok ansee denne Dom for temmelig upartisk.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-06-06
Jndenlandske Efterretninger. Hs. Majestæt Kongen af Preussen kan ventes til Kjøbenhavn den 18. d. M. (B. T.) Kieler Corspd. beretter, at der til at undersøge Arvefølgeretten i Hertugdømmerne er allernaadigst nedsat en Commission, bestaaende af Statsministrene Stemann, Ørsted og Grev Reventlov Criminil samt Geheime Etatsraad Adler og Directeuren i det udenlandske Departement, Conferentsraad Dankvart.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-06-06
Preetzer Ugeblad indeholder en Skrivelse, der berører flerer Punkter, for hvis Troværdighed man aldeles ingen Borgen har. Der skrives nemlig under 21. Mai fra Kiel: "Naturligviis taler man her meget om de andre paatænkte Jernbaner. Men ogsaa om Kongen af Preussens Reise til Kjøbenhavn ere mange Formodninger ja endog Rygter i Omløb, dog mindst troer man et sig her udbredende Rygte, at den nærmeste Fremtid vil bringe en Forandring, ifølge hvilken Toldgrændsen mellem Jylland og Slesvig skal falde bort, hvorimod der skal oprettes en Toldgrændse mellem Holsteen og Slesvig, for derved at lette og forberede en snart forestaaende Tilslutning af Holsten. og Lauenborg til den tydske Toldforening, hvoraf da Lybeks og Hamborgs Tiltrædelse vil blive, om ikke umiddelbar en Følge, saa dog maaskee en Betingelse. Med disse Hensigter bringer Rygtet i Forbindelse, at Slesvig og Jylland skal danne et fælleds Gouvernement og en fælleds Generalkommando under Hs. K. Høihed Kronprindsen, hvorimod Holsteen-Lauenborg skal danne et Gouvernement og en Kommando for den nuværende Statholder. Her holder man Rygtet for et tomt (?) og seer i dets Birkelighed Kiels Undergang. Skulde Holsteen høre til den tydske Toldforening uden Slesvig (lide Ulykken alene) at Slesvig altsaa skulde beholde langt lavere Toldsatser, end Holsteen og Hamborg, saa vilde naturligviis Varefærdselen fra Hamborg over Kiel til Slesvig og Danmark ophøre, og i de slesvigske Havne og Storstæder (Flensborg, Haderslev o. s. v.) opstaae en selvstændig direkte Handel, som hidtil har været i Hamborgs Hænder. Dog synes herved at være overseet, at endnu et Tredie er muligt, nemlig en Handelstraktat mellem den danskeslesvigske Toldstat- og den tydske Toldforening, hvorved det Haarde og de store Forskjelligheder maatte udjævnes. Thi vimaae, hvordan det gaaer, stedse kjøbe vort magre Qvæg i Slesvig og Jylland, og der vil hengaae meere end Menneskealdere førend Slesvig og Danmark kunne undvære tydske Manufakturer og Fabrikater." Danmark er berømt for sine Forligelseskommissioner. Lord Brougham, som i det engelske Overhuus nylig havde bragt otte Lovforslag til Forhandling, angaaende Civil og Criminaljustitsvæsenet har i den Anledning beklaget, at der endnu ikke er skeet noget i England til Jndførelsen af Forligelseskommissioner og har derved henviist paa Danmarks Exempel, hvor blandt 7000 Processer de 5000 (o Klager) ere blevne henviste til disse Commissioner, hvorefter man ikke har hørt videre til dem." Flyveposten anførte for nylig et Rygte, som angav nogle Modisikationer fra det Kjøbenhavnske Polities Side i Overholdelsen af den ny Helligdagsanordning. Bladet er senere fra Politiets Side gjort opmærksom paa, at dette er et løst ugrundet Rygte, thi om der ogsaa efter Andragende maaskee kunde være Haab om, at Bagere og Høkere maatte blive tilladt at benytte sig af en saadan Modisikation, vil der slet ikke kunne være Tale om Sligt for Urtekræmmere eller andre Detailhandlere.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-06-06
Jfølge Berl. Tid. skulle Finantserne, for at fremme den Husum-Flensborger Jernbanes Anlæg, ville deeltage i Actietegningen for en betydelig Sum, ligesom man ogsaa kan forvente at Havnen til Husum vil blive udvidet for offentlig Regning. Der skal med det første gjøres et Forsøg med et af vore Paket-Seilskibe til at fremme Seiladsen i Vindstille ved Hjælp af en ny Opfindelse. Saavidt vi vide bestaaer denne Opfindelse i en Maskine med Skovlhjul, der skal sættes i Bevægelse ved Haandkraft. (O. Th. A.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-06-06
Det interessante juridiske Spørgsmaal om Arvingers Rettighed til at aabne et til en navngiven Person adresseret Brev, der er forefunden i en uden konfirmeret testamentarisk Disposition Afdøds Efterladenskaber, hvilket Spørgsmaal, som bekjendt, nylig blev afgjort ved Hof= og Stadsretten i Arvingernes Faveur vil ikke komme til Afgjørelse for høiere Domstol, idet Stridsgjenstanden imellem Enkefru L-s Arvinger og Apotheker G.... til hvem det omtalte forseglede Brev fra den Afdøde var adresseret, ved mindelig Overeenskomst i disse Dage er bleven af gjort, idet Arvingerne samtykkede i den Afdødes Disposition ved at have cederet et Obligationskrav af 1000 Rbd. hos Adressatus og Brevet, som indeholdt Bestemmelsen herom, derefter aabnedes. Forøvrigt forekommer det os, at Retten var kommen til det rette juridiske Resultat i denne Sag, da Arveret nødvendigviis maa udstrække sig til ethvert Efterladenskab, forsaavidt der ikke herom ved konfirmeret Testamente er truffen exceptionel Bestemmelse, og de Grunde, der ere hentede herimod fra den formeentlige moralske Krænkelse af Brevhemmeligheden, kunne ikke være anvendelige paa Arvinger, der efter naturlig og borgerlig Ret afløse den Afdødes Besiddelsesrettigheder. Jmidlertid erholder dog Spørgsmaalet sin tvivlsomme Side, og det er Skade, at denne ikke ved en Høiesteretsdom blev fjernet. (Aalb. A.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-06-06
Den 28. Mai afholdtes i Kjøbenhavn et stort dansk Apothekermøde, til hvilket dog kun 3 fra Jylland, (Apother Grooss fra Lemvig, Stænderdeputeret, Køster fra Randers og Cancelliraad Strøyberg fra Aalborg) havde indfundet sig. Fra Fyen havde slet ingen af Pharmaciens Dyrkere eller udøvere givet Møde. Mødet og Forhandlingerne ved samme, samt Foreviisningen af Apparater, dirigeredes ved vor bekjendte Pharmacent, Apotheker Trier fra Lyngby. I Discussionen deeltog dernæst fornemmelig Hr. Køster fra Randers og Wolff fra Kbhavn. Dernæst forelagde Hr. Cand. pharm. Jensen en Afhandling om Spanskfluer, og oplyste, at der ogsaa hertillands, saavel paa Sjælland som flere Steder i Jylland gaves Spanskfluer (ja veritable, en Oplysning, der maatte være af Vigtighed for dette Jnseets Benyttelse. (Aalb. A.) Fra Kjøbenhavn skrives under 31. Mai i "O. Th. Av.: Endskjøndt vi ingenlunde kunne underskrive den Paastand, at det danske Folk skulde være det meest drikfældige paa Jorden, hvilket det maatte være, hvis det virkelig er sandt, at der kommer - om vi mindes ret - 36 Potter Brændeviin paa hvert Jndivid og Aaret; saa er det dog ganske vist, at Brændeviin paa mange Steder i Landet misbruges i høi Grad. Vi ville af det nys udkomne "Supplementbind til Bibliothek for Læger, 1844. meddele, hvad der og denne Gjenstand er yttret i de indkomne Medicinalberetninger fra Landets Læger.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-06-06
J Ribe Stiftsphysikat gjør Lægen paa Rom, Hr. Gad, opmærksom paa den umaadelige Nydelse af Brændeviin som Aarsag til de der hyppige dyspeptiske Sygdomme. "Rum og Brændeviin, siger han, "blandede med varm Kaffe, nydes af begge Kjøn i enhver Alder til ethvert Maaltid, og da Punschen udgjør Hovedbestanddelen af Maaltidet, saa holdes der mange Maaltider om Dagen. Hvilket umaadeligt Misbrug der her gjøres af denne fordærvelige Drik, vil skjønnes, naar jeg bemærker, at Øen Roms med sine 1350 Sjæle, hvoraf imidlertid 3 a 500 i mere end den halve Tid af Aaret ere fraværende paa Søreiser, hvortil de her fra Øen ikke blive provianterede, desuagtet forbruge aarlig for en Sum af henimod 3000 Courant=Daler (over 4500 Rbd.) Brændeviin, og dog erholder man her Brændeviin for 12 Rbs. pr. Pot. Forgiæves har jeg bestræbt mig for at tydeliggjøre Jndbyggerne det Ødelæggende i denne væmmelige Drikken. Vanen er altfor indgroet. Man maatte være berettiget til at antage, at Drankergalskab paa et Sted, hvor der gjøres en saa frygtelig Misbrug af Brændeviin, hørte til Dagens Orden; dette er imidlertid ikke Tilfældet, men en Sløvhed i de aandelige Evner, en uovervindelig Ulyst til at beskjæftige sig med noget, der paa nogen Maade kan anstrænge den ædlere Deel af Mennesket, er umiskjendelig." J Viborg Stifts=Physikat yttrer Lægen Lund sig saaledes om denne Sag: "Jkke nok, at man paa Torve- og Markeds-Dagene og ved enhver anden Anledning idelig seer drukne Personer af Almuen baade fra Landet og i Byen; ogsaa den huuslige Drilfældighed (pocula inter lares) er almindelig, selv hos den bedre Almueklasse. Selv yngre Fruentimmer af den simple Klasse, ja Børn, drikke med Fornøielse deres Snaps. Den daglige Forbrug af Brændeviin er i det Hele meget for stor, endog i de ordentlige Borgeres og Bønders Huse. Det har derfor ofte undret mig, at delerium tremens ikke hyppigere forekommer, end den giør, ganske sjeldent er det vel ikke i Byerne, men forholdsviis dog langtfra ikke saa almindelig som i Kbhavn og andre store Byer. Landmændene og Bønderne synes kun lidet at være underkastede dette Onde, hvorfor de vistnok ene og alene kunne takke den idelige Bevægelse og Færdsel i fri Luft; aldrig veed jeg at have seet nogen Bonde med delerium tremens. Da den Misbrug af Brændeviin, som jeg her omtaler, finder meere eller mindre Sted, iblandt Almueklassen over hele Landet, saa mener jeg, at vore Maadeholdsselskaber fremfor Alt skulde rette deres Øine derhen, thi ved at faae denne Brug indskrænket, vilde uendelig Gavn bevirkes." Det er Skade, at Landets øvrige Læger i deres Jndberetninger ikke have fundet sig foranledigede til at yttre sig om denne vigtige Sag.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-06-06
Fra Odense skrives under 2. ds. "Jmorges har en Dragon skudt sig i Kræmmermarken; Aarsagen hertil skal være, at han frygtede Følgerne af et af ham begaaet Bedrageri. Curieust nok, at han idag skulde indstævnes for Retten i en Paternitetssag. Jforveien havde han udenfor Ægteskab med en Pige, hvem han endnu imorges skal have besøgt, et Par Tvillinger. Karlen var af et særdeles smukt Udvortes." (Hemp. A.)¬
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-06-06
J Sommeren 1843, faldt en umage Stork, efter en haard Kamp med en anden af dens Lige om Besiddelsen af en Reede, ned igjennem en Skorsteen i Gaardeier Blachs Gaard i Thaastrup, hvor man, for Curieusitets Skyld, gav den en 5 a 6 Tommer, bred Zinkring om Halsen, og derefter igjen satte den i Frihed. Paa Ringen var, stukken med Huller, anbragt, Gaardeierens Navn, Dato og Aarstal, samt en Anmodning til hvem, som denne Stork. maatte forekomme, at meddele Underretning om dens Opholdsted. Samme Aar, saaes den endnu flere Gange i Thaastrup (mellem Rander og Aarhuus), men havde intet blivende Sted, ifjor var den derimod ganske forsvundender fra Egnen. Det var snurrigt nok, om dette skulde være den samme Stork, der, ifølge Vib. Avis, nu er bleven seet i Landsbyen Holm ved Viborg. Herom vilde man vel uden stor Vanskelighed kunne overbevise sig, uden at dræbe Dyret, hvilket vilde være Skade, da det ikke er uden Jnteresse at see hvor ofte det vil komme igjen. (Rand. Av.)¬
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-06-06
J Ringkjøbing Avis læses følgende indsendte Artikel: "De Natten, mellem sidste Løverdag og Søndag, begaaede Gadeoptøier, fornemmelig Klemten med Stormklokken, der satte flere af Byens Jndvaanere i Skræk, er vist i saa høi Grad lovstridig, at man kan vente Politiet med Jver og Strenghed, - uden Hensyn til Personlighed – vil søge at faae Rolighedsforstyrrerne opdagede - der vist ikke vil falde vanskelig - og afstraffede, til Forebyggelse af slige Optøier i Fremtiden."
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-06-06
Døde. Kjøbenhavn: Conferentsraadinde Henriette Chr. Collin, f. Hornemann, Kunstgartner Christian Dahl, 25 A.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-06-06
forhenv. Contoirist paa Hjørring Amtskontoir Peter N. Kreiler, 29 A.; Bagermester Joh. H. Pohls, 68 A.; Toldbetjent og Dannebrogsmand Albrecht Holm, 65 A.; Overconstabel og Dom. D. Vogt, 63 A.; Sophie Raun, f. Andersen, 62 A., Skomager og Dom. Daniel Voigt, 63 A.; Agent Johan A. Top, Fru Johanne J. F. Dreyer, f. Hostrup Schulz, 27 A.; Birgitte Hammer, f. Damgaard, 60 A., forhenv. Proprietair Jacob Bølle, Jacobine Bosin, f. Funch; Marie S.F. Dorff, Marie C. Zacharissen, f. Ungermann, 80 A.; Janette Josephsen, f. Abrahamsen, 77 A., Falk V. Henriques, 81 A.; Bagersv. Peter N. Møller, 29 Af Skomager L. Aborre, 58 A., Elisabeth Dorschens; Garversvend James Govans 58 A. Joenstrup Seminarium: Elev Ludvig J. H. Jensen, 18 Aar. Hirschholm. Andreas Børresen, 72 Aar. Odense Forhenv. Godsforvalter M. Thaarup, 56 A. Strandegaard, Drude Margr. Gellerup, 14 M. Aarhuus: Ane M. T. Tanni, 31 Aar. Aalborg, Kjøbmand Rasmus Chr. Brir, 46 A.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-06-06
Kjøbenhavns Børs-Kours, d. 3. Juni Bank-Disconto 4 pCt. Norske Speciessedler 198 enh. Rbd. i Sedler. Nationalbankaktier 152 a 151 1/4 Rbd. Sølv.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-06-06
Ved Tallotteriets 1450. Trækning i Altona udkom: No 90. 2. 46. 69 54.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-06-06
Ribe. Det mullerske Skuespillerselskabs anden Forestilling blev given i Onsdags Aftes for ret godt Huus og vandt overordentligt bifald, som dog isærdeleshed gjaldt Hr. Pallesen. Efterat Publikum i første Act af den reisende Student, retfærdigen havde paaskjønnet denne Kunstners, overalt med stormende Bifald modtagne, Udførelse af Mausers Rolle traadte han atter frem paa Scenen og gav i Anledning af det for nogle Aar siden mellem Publikum og ham opstaaede Misforhold en Erklæring som optoges med Bifald.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-06-06
Bekjendtgiørelser.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-06-06
Theatret i Ribe. Søndagen den 8. Juni 1845 opføres: "Tre Ro ner og dog ikke gift, Lystspil i 1 Act. Derefter: "Jovial, Retsbetjent og Poet, Lystspil med Sang i 2 Acter.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-06-06
Næste Forestilling gives paa Onsdag J. Müller. Trykt i Ribe hos Chr. sal. Hyphoff.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-06-06
Undertegnede har i Commmission at sælge flere brugte men meget gode Vinduesrammer med Glas til særdeles billig Priis. Hornum.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-06-06
Uldmarkedet i Randers. Overeensstemmende med det kgl. danske Cancellies Resolution af 6te Juni 1840 afholdes Sommer-Uld markedet i Randers den 19de, 20de og 21de Juni d. A. Ved at bekjendtgjøre saadant bemærkes: at Jndleveringen til Magazinet kan skee 14 Dage forinden, at Ulden lagres den første Maaned aldeles gratis, samt at det mindste Qvantum, der kan indsendes til Forhandling ved Magazinet er 32 Pd.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-06-06
Bestyrelsen for Uldmagazineringen i Randers, den 12te Mai 1845. Wilde. Mattat. Caspersen. Jacoby. Lassen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-06-06
Aar 1845 den 13de Mai blev ved Horsens Bytingsret afsagt Dom i Sagen: O. Petersen af Aalsgaard ved Helsingøer, contra Slagtermester J. C. Claudi i Horsens, og saaledes: kjendt for Ret: "De af Jndstævnte, Slagtermester J. C. Claudi i Horsens, i Nr. 82 af Horsens Avis eller Skanderborg Amts tidende for 1811 om og imod Citanten, O. Petersen af Aalsgaard ved Helsingøer, brugte ærefornærmende og i det Forestaaende anførte Udtryk bør døde og magtesløse at være, og ikke komme Citanten til Skade eller Forkleinelse paa Ære, gode Navn og Rygte. For sit i denne Anledning brugte Forhold bør Jndstævnte, Slagtermester J. C. Claudi, til Horsens Fattigkasse bøde Halvtredsindstyve Rigsbankdaler, hvorhos han bør være den i Forordningen af 27. September 1799 § 20 anordnede Censur underkastet i eet Aar. – Endeligen bør Jndstævnte erstatte Citanten Processens Omkostninger med 20 Rbd. – At efterkommes inden 15 Dage efter denne Doms lovlige Forkyndelse, under Adfærd efter Loven." Hvilket, i Overeensstemmelse med Forordningengen af 27. September 1799 § 20, herved bringes til offentlig Kundskab. Horsens Byskrivercontoir, den 26. Mai 1845. Ræder.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-06-06
Hvor en Capital stor 800 Rbd. rede Sølv strax kan faaes tillaans imod god Sikkerhed anviser Undertegnede. Brasen. Harris den 30. Mai 1845.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-06-06
Ved Proclama, som snarest muligt vil blive læst ved vedkommende Retter, ere Alle og Enhver, som maatte have noget at fordre i den paa Hovedgaarden Schackenborg ved Møgeltønder afdøde Gartner Johan Ernst Ludvigs Boe, indkaldte, sub poena praclusi et perpetui silentii, til, inden 12 Ugers Forløb, at anmelde og beviisliggjøre deres havende Krav for undertegnede Skifteforvalter i Boet; hvilket herved bekjendtgjøres. Møgeltønder, Ballum Birkers Contoir i Harris, den 30te Brasen. Mai 1845.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-06-06
Det hidtil i Tarm Bye den 17. October afholdte Marked, som ved Kongelig Rescript af 17. December 1844 er tilladt for Fremtiden at maatte afholdes den 21. September, bliver ifølge det Kongelig danske Cancellies Skrivelse af 18 Februar sidstl., i dette Aar afholdt den 19. September, fordi den ved Reskriptet fastsatte Dag, 21. September, falder paa en Søndag; hvilket herved bringes til offentlig Kundskab. Ringkjøbing Amtshuus, den 28. Mai 1845. Schulin. 4 dulige Snedkersvende eller Tømrere kunne strax erholde deels Møllebygger= og deels andet Arbeide hos C. P. O. Hjort, Møllebygger i Ribe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-06-09
Ribe. Stifts-Avis og Avertissements-Tidende. Udgivet af Chr. sal. Hyphoff, redigeret af E. HyphoffNo 66. Mandagen den 9. Junii.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-06-09
Udenlandske Efterretninger. Spanien. Den 26. Mai afgik Regeringens Svarpaa Depescherne fra Rom. Den spanske Gesandt erholder deri en skarp Dadel for hans Forhold og bliver paalagt for Fremtiden at udtrykke sig meere bestemt i sine Meddelelser til Regeringen, der sende ham den af ham fortidligt undertegnede Traktats Grundlag tilbage med Vægring af sammes Ratifikation. Naar Rom ikke ufortøvet vil anerkjende Dronningen og Kirkegodsernes Salg skal Hr. Castillo y Avensa forlade Rom, men i andet Fald forsikkre den pavelige Regering, at den spanske Regering vil gjøre alt Muligt for Kultus og Klerus. – Natten til den 26. Mai ere Hoved-Redaktørerne af "Clamor publice Corradi og Perez Calvo blevne arresterede i Madrid, og tilkjendegivne, at de uden videre skulle transporteres til Manilla. Samme Nat bleve de begge under Militær-Eskorte førte til Cadix, hvorfra de skulle afgaae til Manilla. Da Generalkapitainen i Madrid, var fraværende blev denne Daad, der er besluttet i et Ministerraad, udført under General Cordoba Denne Voldsgierning har gjort overordentlig Opsigt Frankrig. Fra Algier har man Efterretning til den 26. Mai. Oberst Gery havde syd for Saida underkastet sig flere Stammer, som Abdel Kader derefter havde angrebet med 1500 Ryttere, men dog burtigt trukket sig tilbage igjen, forfulgt af Gery og Lamoriciere. Keiseren af Marokko skal have ladet en af Emirens Brødre henrette, og en af Abderrahmans Sønner skal have gjort et Forsøg paa at støde sin Fader fra Tronen, eller, hvad der i Marokko er det samme, have villet bemægtige sig hans Skatkammer.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-06-09
Jfølge Efterretninger fra Otaheiti af 12 Januar har Brugt efter de øvrige Hovedsmænds Forlangende erklæret Hovedsmand Peraita for Regent.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-06-09
Schweitz. Den 29. Mai bleve de sidste Fanger i Luzern fra 8. December og ikke frikiendte saa dog frigivne. Den uhyre Proces var voxet Autoriteterne over Hovedet. Jngen af de Fangne var i et halvt Aar blevne afhørte mere end to Gange. Alle paa stode deres Uskyldighed. – Den franske Regering skal for at bevirke Dr. Steigers Benaadning, have lovet at skaffe ham til Cayenne og forsørge ham som Hjælpe=Læge ved Militær-Hospitalet der.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-06-09
Amerika. De sidste Efterreininger fra New-York ere saavidt ikke uden Betydning som de for Øieblikket bortrydde al Bekymring for en Konflikt mellem de forenede Stater og England i Anledning af OregonSpørgsmaalet. Den amerikanske Regering har næmlig ingenlunde ifinde at afbryde Underhandlingerne om dette Spørgsmaal, og man har nu det Haab at det vil blive løst paa en fredelig Maade. – J Kongressen i Mexico var det bleven foreslaaet, at Santa Ang og hans Ministre skulle være fri for Straf, naar de frivilligen gik i Landflygtighed. Den 10. April led Mexico atter meget af Jordskjælv, som varede 40 Sekunder. Flere Bygninger ere atter blevne forstyrrede. Jordskjælvet den 7. April havde ogsaa anrettet megen Skade i Puebla.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-06-09
Preussen. Kongen har ladet en Cabinetsordre udgaae angaaende de katholske Separatister, hvori det hedder, at Sagen endnu hverken i det Jndre eller det Ydre har vundet nogen bestemt Skikkelse, og at den følgelig ikke er moden til en Dom om Tilladeligheden af en senere Anerkjendelse af den som et taalt Religionssamfund, ligesaalidt som til det Modsatte. Kongens Dom skal derfor først ventes for Autoriteterne tillade sig noget Skridt, der griber udviklende eller hemmende ind i Sagernes Gang. – Aarsagen til de Deputerede Jnstens og Heckers Bortviisning fra Preussen angives at være den, at der samtidig med dem arriverede den schlesiske Grev Reichenbach, som i den Tischoppiske Demagog-Undersøgelse blev dømt til Fæstningsstraf. Endvidere befandt sig dengang i Berlin den som Hovedmand for Frankfurter=Attentatet betegnede Leisner, og Hoffmann v. Fallersleben, opholdt sig kun tre Mile derfra, i Oranienburg. Dette pludselige Sammentræf af saa betydende Mænd og anerkjendte Forere i og i Nærheden af Berlin, havde paa høiere Steder vakt Mishag og tillige Formodning om en eller anden Aftale. Andre fortælle, at de bleve bortviste, fordi de begge paa Reisen fra Leipzig til Berlin i Jernbanevognen havde yttret sig levende og ikke uden Bitterhed angaaende preussiske Forhold, hvorved de ikke havde skaanet høitstaaende Personer, Man nævner endog Angiverne, en Amtsraad og en Maler.