Københavns Adresseavis, 1773-11-24
Man har paa tvende Maader med god Fremgang overført fra China adskillige Planter af de rette Thee=Træer. Den første Maade er at bedække Frøene med Vox, hvortil det fordinaire gule Vox er best tienlig, man bærer sig saaledes af: Et hvert Frøekorn, som er fuldkommen moden og vel renset, ruller man for sig selv ind i Vox, omtrent af en halv Tommes Tykkelse, naar man saaledes har indsvøbt saa mange Frørkorn i Vox man agter, slaaer man smeltet Vox i en Træe Daase til den bliver halv fuld, og naar samme begynder at styrkne, dog at det endnu er flydende, legger man deri de udi Vox indrullede Frøekorn, saa mange til Daasen bliver fuld, da man tilsidst slaaer smelder Vox over, dog at samme ey er for meget da mt, og bedekker saa edes heele Daasen dermed. Naar Voxet i Daasen er vel styrknet, maa man med blødt Vox efterstryge alle Sprækker, som er die ven oven paa, derefter sætte Laaget paa, og Daasen beslandig at holdes udi det luftigste og koldeste Rum, man har. Nogle have forsøgt allene at indvikle Theefrøene i Vox, og ey videre, men det har ikke vildet lykkedes, hvilket enten er kommen deraf, at de har været bedekkede med for lidet Vox, eller og at de har været for lidet tørrede da de bleve indsamlede. Andre have ligesaa forsøgt, ey allene med Mangos Kierner men endog med Thee Kierner, at naar de paa bemelte Maade er bleven indlagte i China, har man paa St. Helena optaget nogle af Voxet og saaet dem udi Kasser fyldte med frisk Jord, hvilke nyelig for en vis Herre er meget vel slaaes anDen anden Maade, som med Fordeel er bleven brugt, er, alman i Canton har forskaffet sig frisk Theefrøe, liggende i sin Skal, rer modne mod Slutningen af Aaret, just naar de europælske Skibe ere færdige at reise derfra. Disse Frøe legges da udi en halv eller heel Punds Theedaase af Tin eller Tutenage forseet med dobbelt Laag. Den inderste Deel af Daasen skal først vel belegges og foeres med Silke=Papiir, som almindelig bruges i China, og heri indpakkes Frøene meget tæt, dog rogter man sig vel for at de ikke knuses. Naar Daasen, paa den Maade er bleven mesten fuld, maae man fylde den med samme Slags Papiir saa meget som mueligt er lige til Laaget, hvilket da paasettes saa fast som skee kan. Naar Frøene paa denne Maade indlegges maae nøye agtes, at de ikke ere fugtige eller forlidet tørre. Daasen maae derefter holdes paa et svalt Sted. Skulde Skibet nu komme hiem i Junii eller Julii Maaneder, maae Frøene strax tages op og saaes. Det har hendt sig, at Frøene undertiden har groet i Daasen, formedelst den Varme, som har været under Reisen, dog om end den mindste Deel, ja ikkun hvert 20de Korn har vildet lykkes, er det dog at ansee som en stor Acqvisition, og vel Umagen ræd. Naar Skibet anlanger til St. Helena, maae man efterse Frone, saavel dem som ligge indsmettede i Vox, som dem man har indpakket i Daaser, befindes de friske, hvilket strax erfares, naar man skiær nogle af dem i Stykker, maae man saae en Deel udi Kasser fyldte med frisk Jord, og forvare dem vel for Rotter eller andet Utøy, samt opfylde Rummet i Daasen med foromtalte Papiir, at ingen Luft fordærver de øvrige. Casserne hvori man har faaet Theefrøe, maae vande sparsom til Skibet har passeret Krebsens Tegn, thi ellers skyder, Planterne hastig op og bliver meget svage, formedelst Heden og Mangel af frisk Luft, og endelig forderves de. Naar Skibet er passeret forbie benævnte Himmeltegn, maae man anden Gang saae en Deel af det forvarede Frøe. Nogle har vildet forsøgt at saae Frøene, just naar de har været færdige at reise fra China, men det har ikke vildet lykkedes. Skulde Toppen af disse Planter blive ved en Hendelse afbrudt naar de nyelig ere opskudte, maae man derfor ikke kaste dem bort eller ansee dem forforne; thi det hender ofte at de skyde nye Skud og fra Roden. Følgende Beskrivelse paa Laderne eller Kasserne at faae Frøe udi, vil man herved meddeele. Laden bør være 3 Fod lang, 15 Tomme bred og 18 a 20 Tomme dyb; den bør først tækkes eller overdrages med Messingtraad, og siden forsynes med et Laag, som har Gangjern, at det kan aabnes og slaaes efter Behag; saa maa den og have Haandtag paa Siderne. Paa begge Ender øverst ved Laaget borres Huller, at Fugtigheden kan uddunste, imedens Laaget er tilsluttet. Ellers kan man og i Laaget gjøre et Slags Aabninge, forvarede først med Messingtraad, og derefter uden for med smaa Trækskudder. Men da det til Søes bedre skulde lade sig giøre med Tønder end med Lader, saa vil man og giøre en Beskriv ning paa deres Størrelse og beskaffenhed, Disse Tønder bør altsaa være 2 Fod høye og 1 Fod 9 Tommer i Diameter. Oven paa giøres en stor og vild Aabning, som forvares først med Messing Traad siden ved et Laag, med sine Gang=Jern, paa det den efter Behag kan aabnes og tilsluttes; allerøverst paa Siderne maae være Huller, som ligeledes ere forvarede med Messing Traad og Trække=Skudder, at frisk Luft derigiennem kan i udtrænges. Udi disse Tønder faaes Frøerne paa samme Maade som forhen er melde. Saalænge Planterne ere smaae, taale de ey at være udsat for stærk Soelskin, man bør saaledes vel lade Laaget staae aabent, men henge en Motte eller et andet Klæde over dem, hvilket alt bliver at observere for den, som skal oppasse dem. Paa Siderne af Tønden maae og være Haandtag, for desbedre at kunde flytte den hvorhen de behøves. Ligeledes bør iagttages, at paa Bunder, af Tønden eller Laden, legges naar man vil saae Frøct, først et Lag af sugtig Mos 2 Tomme tyk, eller og i Mangel af Mos forraadnet Træe eller Løv, og derefter fylles med frisk Jord 12 Tomme dybt: Mossens Nytte er at Jorden derved beholder saa meget længere sin Fugtighed. Og naar det saaledes er forrettet, tager man af samme Moes, hakker eller skier det i Stykker med en Kniv, og strøer et Lag deraf oven paa Jorden en halv Tomme tyk, hvilket tiener at holde Fugtigheden tilbage, og at forekomme Mugenhed; men derfor bliver det alligevel nødig, at denne sønderhalkede Moss, mellemstunder optages og skylles vel i frisk reent Vand. Naar Planterne nu begynde at skyde op, maa man til deres Vanding samle saa meget Regnvand, som dertil behøves, hvoraf de langt bedre trives end af saadant Vand, som længe har været og Bord. Paa denne Maade, og udi disse her beskrevne Tønder eller Lader, kan man ikke allene saae Thee=Frøe, men endog adskillige andre vare Frøe=Sorter og nyttige Vexter, som ellers meget vandskelig lader sig føre fra China og andre langt bortliggende Lande.