JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1821-03-03
Under saadanne Auspicier ankom Hs. Majestæt Kongen af Neapel til Landach, og overbeviiste sig strax om hvor forgiæves det vilde være at bygge noget Forslag paa en Betingelse, som uigienkaldelig var forkastet af de allierede Souverainer. Monarkerne underrettede Hs. Majestæt om, at det var deres modne, overlagte og faste Beslutning ikke at lade den Statsfatning vedblive i Neapel, som var paatrængt Kongeriget af et ubeføiet Partie og som dertil ingen Fuldmagt havde, ved en øiensynlig og forbryderisk Vold, og som er uforenelig med Naboe staternes Sikkerhed og med Vedligeholdelsen af Freden i Europa, at naar der ikke, som De inderlig ønske og haabe bliver gjort en Ende paa den nærværende Tingenes Tilstand ved en frivillig Opgivelse deraf fra deres Side, som ere i Besiddelse af Herredømmet, saa maae den bevæbnede Magt lægge sig derimellem, at saasnart Hindringerne for Freden i Neapel og Jtalien ere hævede paa den ene eller paa den anden Maade, saa er deres Forretning tillende, at de allene ville overlade det til Kongen i Forbindelse med de retskafneste og indsigtsfuldeste Mænd i hans Rige, at bygge sin Regierings Organisation for Fremtiden paa en retfærdig og velordnet Statsforfatning og som kan fyldestgiøre begge de Nationers varige Jnterresse som ere forenede under hans Scepter, og som tillige kan forskaffe alle Naboestater en tilstrækkelig Betryggelse for deres Sikkerhed og Rolighed.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1821-03-03
Efter saadanne aabne og bestemte Erklæringer kunde det ikke blive skiult for Kongen af Neapel, at han som sit Folks Fader og Beskytter, da enhver anden Qvæstivn var tilsidesat maatte indskrænke sig til at bevare den store, troe og velsindede Pluralitet af hans Undersaatter for en Krigs Ulykker og Farer, som enkelte Oprøreres haardnakkede Forblindelse og strafværdige Ærgiærrighed kunde paadrage dem; veiledet af denne Følelse har Hs. Majestæt udstædet en simpel faderlig Skrivelse til sin Søn og præsuntive Thronarving, hvori han lægger Prinsen Øieblikkets Vigtighed og hans Pligt til at anvende alle de Midler, som staae i hans Magt for at redde Landet, paa Hiertet.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1821-03-03
De Kongelige Fredsord blive ledsagede af udførlige Jnstruktioner, som Cabinetterne i Østerrig, Rusland og Preussen lade udstæde til deres diplomatiske Agenter i Neapel ligesom Hs. Majestæt Kongen af Frankerig til sin Gesandt ved dette Hof. Følgen af dette vigtige Skridt vil afgiøre Kongeriget af begge Sicilienres nærmeste Skjebne. i Slutningen følger næste Gang.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1821-03-03
Ved lille Luise Maria Kirstine Glahns Død, den 26de Februar 1821. J yndig Dal en Blomst der stod, 2 Heel frydefuld og skiøn Den blomstred op ved Træets Rod, Og pryded det i Løn, Den var saa huld og ynderlig Og stedse lykkelig. Og dog, alt som den frodigst stod, Saa pragtfuld og saa skiøn, En Orm forgravede dens Rod, Den visned bort i Løn. Ol ak! den segned paa sin Vei Den hulde glem mig ei. Dog trøst Jer Ædle, viid at den Er stedse lykkelig
Den Vest-Sjællandske Avis, 1821-03-03
Den troner nu i Himmelen Paa tusind Glæder rig. Der fryder den sig al sin Tid Og smiller stedse blid.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1821-03-03
Falliter.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1821-03-03
(Coursen er denne Postdag uforandret). Ved Avisens Slutning var Hamborger Posten ikke ankommen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1821-03-03
AVERTISSEMENTS. Udi afgangne Meelhandler Frederik BøgvadsStervboe i Slagelse, vorder en Skiftesamling afholdet paa Slagelse Raadstue Onsdagen den 14de Martii førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, hvorved flere Anliggender dette Boe vedkommende vil blive at omhandle og tage Bestemmelse om, ligesom Boet derefter forventes optaget til Slutning; hvilket herved, til alle Vedkommendes Underretning, bekiendtgiøres. Slagelse Kiøbstæds Skifteret, d. 2den Marts 1821. Stabell. Birch.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1821-03-03
Da intet antageligt Bud er skeet ved de 3de afholdte Auctioner over afgangne Muurmester J. G. Kusitzkys og efterlevende Enkes fælleds Boes Gaard, som er beliggende under Makr. No. 146 paa Slagelse Kiøbstæds Bredegade, saa bliver denne Eiendom med Tilliggende, saaledes som samme forhen i denne Tidende er beskreven, stillet til 4de og sidste Auction, som afholdes i Gaarden som skal sælges, Onsdagen d. 28de Martii førstkommende, om Formiddagen Kl. 11, og vil den da, om antageligt Bud skeer, absolut vorde bortsolgt, efter forandrede og for Kiøberne særdeles fordeelagtige Conditioner, der ligge til Eftersyn paa Undertegnedes Contoir. Slagelse den 28de Februari 1821. Stabell.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1821-03-03
Onsdagen den 7de Martii førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, vorder ved offentlig Auction, som afholdes i Kiøbmand N. Lassens Boepæl paa Slagelses Kiøbstæds Bredegade, bortsolgt den afdøde forhenværende Kiøbmand C. Hjorthebergs Efterladenskaber, bestaaende af Sengeklæder, Sengesteder, Linned, Gangklæder, Meubler og nogle Bøger m.v. Stabell. Lundforlund Veir- og Hestemølle med tilliggende Vaaningshuus og Jorder af Hartkorn 1 Td. 7 Skp. 3 Fdkr., samt endnu en liden Tørve-Eng, alt tilhørende Møller Erich Johansens Fallitboe, vorder ved 3de offentlige Auctioner opbudne til Bortsælgelse: 1ste Auction afholdes den 9de Februarii, 2den - 23de Dito, 10de Martii. 3die alle om Formiddagen Kl. 10 og afholdes de 2de første Auctioner paa Slagelse Raadhuus og den sidste Auction i Lundforlund Møllevaaningshuus. Conditionerne for Salget ville fra den 1ste Februar være til Eftersyn paa mit Contoir i Slagelse. Slagelse den 12te Januar 1821. Birch, Ifølge passeret Udlæg, og vedkommende Udlægshavers Reqvisition, vorder Parcellen Liselund ved Antvorskou, som staaer for Hartkorn Hovedgaardstaxt 7 Tdr. 5 Skpr. 3 Fdkr. 2 1/2 Alb., med et Areal af 50 Tdr. Land færde les gode Jorder, samt de Parcellen tilhørende Bygninger, hvoraf Stuebygningen er grundmuret og Værelserne gibsede og malede, tilligemed dens Besætning og Jnventarium, Sæd og Foder ved Stedet, samt de tilhørende 6 Huse med Jordlodder af Hartkorn 3 Tdr. 1 Skp. - Fdkr. 1 7/8 Alb., af hvilke svares Pligtarbeide, og en tilliggende god Tørvemose stillet til 3de offentlige Auktioner: 1ste Auction afholdes den 21de Martii. 2den Auction afholdes den 4de April, 3die Auction afholdes den 18de April, alle Dage om Formiddagen Kl. 9, og agtes Eiendommen ved sidste Auction absolut bortsolgt. Auctionerne afholdes paa Liselund. Conditionerne for Salget, ville nogle Dage forinden 1ste Auction være til Eftersyn paa Liselund, hvorfra og Eiendommen paa Forlangende forevises, hos Hr. Birkedommer Friis paa Gunderslevholm og paa Undertegnedes Contoir i Slagelse. Denne Bekiendtgiørelse tiener tillige vedkommende Panthavere til Underretning, i Overeensstemmelse med Placaten af 22de April 1817. Slagelse den 22de Februar 1821. Birch.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1821-03-03
Jfølge passeret Udlæg og vedkommende Udlægshavers Reqvisition, vorder den Hr. Selveier Seidelin tilhørende Gaard i Hallagermagle, i Krummerup Sogn, under Antvorskou Birk, med tilhørende Bygninger, Besætning og Jnventarium, samt tilliggende Jorder, af Hartkorn 13 Tdr. 7 Skpr., indeholdende et Areal af cirra 90 Tdr. Land, stillet til 3de offentlige Auctioner: 1ste Auction afholdes den 23de Martii. 2den Auction afholdes den 6te April. 3die Auction afholdes den 25de April. De 2de første Auctioner afholdes paa Slagelse Raadhuus, og sidste Auction paa Gaarden i Hallagermagle, alle Dage om Formiddagen Kl. 10. Gaardens Bygninger bestaaer af 62 Fag, hvoraf Vaaningshuset er indrettet til Beboelse for en Familie uden for Bondestanden, samtend en Bygning som beboes af Aftægtsfolk. Conditionerne for Salget ville nogle Dage forinden 1ste Auction være til Eftersyn hos Hr. Procurator Høyer her i Byen og paa Undertegnedes Contoir. Denne Bekiendtgiørelse tiener tillige vedkommende Panthavere til Underretning, i Overeensstemmelse med Placaten af 22de April 1817. Slagelse den 22de Febr. 1821. Birch.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1821-03-03
Jfølge passeret Udlæg, og Reqvisition af vedkommende Udlægshaver, vorder ved offentlige Auctioner, som afholdes 1ste Gang den 23de Martii, 2den Gang den 6te og 3die samt sidste Gang den 21de April førstkommende, alle Dagene om Formiddagen Kl. 9, opbuden til Bortsælgelse, og ved sidste Auction absolut bortsolgt, det Jørgen Jørgensen Flyck tilhørende Boelsted paa Gyldenholms Hovmark, bestaaende af en Stuelængde paa 8 Fag Huus og 3 Udlængder, ialt paa 16 Fag Huus med tilliggende Jorder, af Hartkorn, Hovedgaardstaxt 1 Td. 2 Skpr., indeholdende circa 30 Tdr. Land med den der nedlagte Vintersæd, samt den ved Stedet værende Sæd og Fodring. –De 2de første Auctioner afholdes paa Slagelse Raadstue; den 3die paa Boelstedet selv paa GyldenholmsMark. - Conditionerne for Salget ville nogle Dage forinden 1ste Auctions Afholdelse være til Eftersyn hos Hr. Procurator Høyer her i Byen og paa Undertegnedes Contoir. – Denne Bekiendtgiørelse tiener tillige Vedkommende Panthavere til Underretning, i Overeensstemmelse med Placaten af 22de April 1817. Slagelse den 22de April 1821. Birch.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1821-03-03
Fredagen den 9de Martii førstkommende, om Formiddagen Kl. 9, lader Hr. Overkrigscommissair Neergaard paa Antvorskou ved offentlig Auction der paa Stedet bortsælge 15 Qvier af engelsk Race, som staae med deres første Kalv, en Tyr af samme Race, nogle Fedekiør, nogle Grisesøer af udmærket god Race samt circa 2000 Tønder Kartofler af en god og fiin Sort, i større og mindre Partier, hvilket herved til Lysthavendes Underretning bekiendtgiøres. Slagelse den 26de Febr. 1821. Birch.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1821-03-03
Ifølge, Reqvisition, grundet paa et foregaaende Forliig, bliver det af Guldarbeider Nyegaard beboede, i denne Byes Baggade under Matr. No. 153 beliggende Sted, med deri værende 2de Jern Kakkelovne, stillet til 3de offentlige Auctioner, som afholdes paa Corsøer Raadstue, Løverdagen den 3die Marts førstkommende, Tirsdagen d. 20de næstefter, og Onsdagen den 4de April derefter, hver Gang om Formiddagen Kl. 10. Hvilket herved efter Forlangende bekiendtgiøres, Corsøer den 20de Febr. 1821. Bernth.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1821-03-03
Skielskjöre Kirke. Den til Fredagen den 9de Martii d. A. tillyste Licitation over Reparationen paa Skielskiøre Kirke, bliver, formedelst indtrufne Forhindringer, ikke afholdt förend Fredagen den 16de Martii 1821, om Formiddagen Kl. 11. Hvilket herved bekiendtgiøres. Den 27de Febr. 1821. Johnsson, Overanditeur.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1821-03-03
J Frederiksberggaden No. 33 i Kiøbenhavn er til Kiøbs extra god Norsk Feedsild i Hele Otten- og Sexterdeels Tønder, nye Jslandsk Klipfisk, godt Tougværk til Tækning og Reebslagere; tillige kjøbes og sælges rødt og hvidt Kløver-, Hør, Hampe- og Kornfrøe samt Raigræs hos N. C. Hviid.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1821-03-03
Hos Hans Poulsen paa Slagelse Postgaard, kan faaes Kartofler i Tønde, eller Skiæppeviis, for 12 s. pr. Skjæppe.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1821-03-03
Et Bambusrør, hvortil var bunden en Violinbue, er paa Veien fra Slagelse til Ringsted tabt af en Vogn, for hvis Aflevering paa Slagelse Apothek, betales en Douceur til Finderen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1821-03-03
En bruunplettet Hønsehund, som har et Hak i det høire Øre, kom den 14de f. M. bort fra sin Eier, der gjerne giver en god Douceur til den, som vil sende Underretning om de, til Herlusmagle-Kroe pr. Ringsted.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1821-03-03
Som sædvanlig kan bekommes alle muelige Sorter Haugefrøe til de billigste Priser, for hvis Godhed jeg indestaaer. Frederikslund den 3die Marts 1821. Klug, Gartner.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1821-03-03
Paa en Herregaard i Omegnen, hvor der holdes omtrent 200 Køer, er en sielden fordeelagtig Plads ledig for en duelig Meierske, der med Attest kan godtgjøre, at hun, uden andens Veiledning, kan bestyre og udføre Alt, til et Meierie henhørende; ligeledes for en Stuepige, der kan forestaae saavel fiint som grovt Tøis Vaskning, er øvet i at stryge m. m.; endvidere for en Kudsk, 4 a 5 andre til Landbruget vante Karle, en Rygter, en Kokkepige, 2de Bryggerpiger, og nogle Makkepiger.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1821-03-03
Hvem som maatte attraae disse Tjenester, vilde snarest muelig henvende sig til v. Stöcken. Slagelse den 2den Marti 1821. Skrædermester G. Tesch, som er flyttet til Skielskeer i No. 50 ved Broen, forfærdiger alle Slags Mands- og Fruentimmerklæder efter nyeste Tegning; lover billig og redelig Behandling til de som maatte forunde ham deres Arbeide.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1821-03-03
Skielskiør Markedsdag, den 27de Febr., blev mig Undertegnede i Hr. Kiøbmand Macholds Boutique, frastigalet et fladt Sølvlommeuhr med en Kasse. Paa Pladen i Uhret staaer: N. Lind London No. 7266, og i Enden af Hanken stod P. N. For Opdagelsen loves 5 Rbdlr. Lars Hansen, Stupperup pr. Holsteinborg.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1821-03-06
den Vest-Siællandske Avis, eller: Ugeblad. Slagelse. den landske Historie. uden og inden vigtigste Nyeheder. Dagens Redigeret af Pastor og Ridder Bastholm. Trykt og forlagt af Peter Magnus. 17de Aarg.) Tirsdagen, den 6. Martii 1821. No. 19.) Tirsdagen, der 6. M. paa Med Kongl. allernaadigst Tilladelse, at forsendes med Brevposten til Danmark og Hertugdømmene, Er en Revolution at vente i Stør brittannien.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1821-03-06
Mechanikens Anvendelse har ogsaa i de andre Haandteringer ikke havt noget bedre Udfald for det almindelige Vel; den berøver en stor Mængde Arbeidsfolk deres Brød, hvilke igien falder Menighederne til Byrde. De som endnu ere beskiæftigede, ere mindre godt betalte end tilforn, og have indskrænket deres Forbrug, som har havt et uhyre Tab tilfølge for alle Kiøbmænd, som speculere paa denne Green af den indenlandske Handel. Dette Tab bliver aarligen anslaaet til 400,000,000 Franker. Henvender man derimod sin Opmærksomhed paa Balancen for den Engelske Ind- og Udførsel, saa øiner man vistnok ved det første Blik, en stor For eel derved; men denne vil ikke allene blive opslugt af, men langt overveies af Manufacturisternes uberegnelige Tab paa deres Varer, som efter FabrikPriserne beløber sig til 25 og 30 Procent af deres virkelige Værdie. - Lader os endelig komme til Hovedanstøds Punktet til Financerne. Sir Robert Valpole første Minister og 6 atkammerkantsler under Georg den 11 havde portaaet, at naar den Engelske Statsgield beløb sig 100,000,000 Pd. St. saa var en Stats-Banqveret uundgaaelig. Nu overgaaer der endog meere end det dobbelte af denne Summa, Englands nærværende Jndtægt udgiør 1,975,000,000 Franker mindre end før Krigen og dets Udgift beløber sig 2, 170,386, 300 Franker mere. Hvorledes staaer nu pro rata til at opnaae. Den ikke redimerede Engelske Statsgield udgiør allene 20,923,673,325 Franker, en Capital som overstiger Værdien af det hele Territorium, som Englænderne besidde. Disse forskiellige og lidet beroligende Betragtninger foranledigede Lord Liverpool til at sige, at han ikke kiender noget andet Lægemiddel for det Onde, som trykker Storbrittanien end Tid og Taalmodighed og lod saaledes Parlamentets Medlemmer selv forudsee en Bankerot som sandsynligt. Ja den er meget nærved, thi naar man regner til dette Deficit i Englands Jndtægt, Renterne af Statsgielden og dets øvrige Byrder, saa kan man være overbeviist om, at den nu har aarlig en Restance som beløber sig til den uhyre Summa af 605,582,500 Fr. som det maae dække ved Laan eller Skatkammerbeviser. Forfatteren slutter af alle disse Grunde, at en Revolution maae bryde ud i Stor-Brittanien formedelst den Masse af utilfredse Mennesker, som maa fremkomme af den Ledigang og Elendighed, som Maskinerne foraarsage. Disse kan Regieringen kun holde i Tømme ved de talrige Borgere, som have deponeret deres Formue i de offentlige Fonds, men saasnart Staten erklærer sig bankerot, saa ville de som nu hæve og understøtte den, tabe al personlig Jnterresse for den, og ligeledes forlade Ministeriet, for i den nye Tingenes Orden at søge et Middel imod deres fortvivlede Forfatning.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1821-03-06
(Af politisches Journal 18de Januar 1821.)(Slutning af den Østerrigske Declaration.)J denne Tingenes Tilstand har den Armee, som er bestemt til at iværksætte de i Lapbach fattede Beslutninger faaet befaling til at gaae over Pofloden og at rykke frem imod de Neapolitanske Grændser. Hs. Keiserlige Majestæt vil nødig til at troe, at denne Armee skal finde en alvorlig Modstand, Kun Fædrenelandets Fiender, kun uhelbredelige Tilhængere af et System, som maae have det Sicilianske Monarkies Ruin til umiddelbar Følge kunne under de nærværende Omstændigheder endnu miskiende hvad Pligten foreskriver enhver retskaffen Mand og Kriger i dette Monarkie imod hans Konge og Medborgeres Vel. Den store Masse af Nationen, som er sin retmæssige Behersker hengiven, som ikke kan elske en indbildt Friehed, derkun vil overlevere det til det meest trykkende Tyrannie, som er træt af en uroelig og usikker Existence og som tillige er fuldkommen overbeviist om Hs. Majestæt Keiserens velvillige og retfærdige Sindelag vil med Tillid komme dem i Møde, som i hans og hans ophøiede Allieredes Navn tilbyde dem. Fred, Venskab og Beskyttelse. Skulde disse grundede Forventninger slaae feil saa vil ogsaa Armeen vide at overvinde Vanskeligheder; og skulde imod al Beregning og til de allierede Magters største Bekymringer, dette velmeente og fra enhver fiendtlig Hensigt aldeles bortfjernede Foretagende udarte til en virkelig Krig, eller skulde Modstanden af en uforsonlig Faction, og af de beklagelsesværdige Slagtoffere forlænge sig til en ubestemt Tid, saa vil Hs. Majestæt Keiseren af Rusland, som er sine ophøiede Grundsætninger, sin inderlige Overbeviisning om Nødvendigheden af at bekæmpe et saa stort Onde og de ædle faste Venskabsfølelser, hvorpaa Hs. Majestæt har givet saamange nye og ustatteerlige Beviser, uforandret troe, ikke tage i Betænkning, at forene sine Stridskræfter med de Østerrigske.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1821-03-06
De allierede Monarker have i alle deres Forhandlinger og Beslutninger kun havt deres Pligt imod Bestyrelsen af de dem betroede Stater og Verdens Rolighed for Øinene. Dette er hele Hemmeligheden af deres Politik; ingen anden Gienstand; ingen anden Jnterresse, intet andet politisk Spørgsmaal har kunne finde Sted i deres Raadslagninger. Helligheden af alle bestaaende Rettigheder. Uafhængigheden af alle retmæssige Regieringer. Uforkrænkeligheden af deres Distrikt, dette ere de Grundvolde fra hvilke ingen af deres Beslutninger ville afvige. Formaalet for deres Ønsker vare opnaaede; den høieste og eneste Løn for deres Bestræbelser erholdet, naar de kunde faae den Tilfredsstillelse, at see Staternes Rolighed, Fyrsternes Rettigheder, Nationernes Friehed og Lykke, uden hvilket den udvortes Fred hverken kan have bestandighed eller Værd, varigt byggede paa de samme Grundvolde. De ville velsigne da det Øieblik, der tillod dem, uforstyrrede af udenlandske Anliggender, at kunne anvende alle de dem af Gud betroede Midler og Kræfter til deres Undersaatters Bedste.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1821-03-06
Blandinger. 10 Engelske Mile fra Øen St. Thomas ligger en Klippe i Havet, som har en stor Liighed med et Skib. Søefolkene kalde den Seilklippen; men Jndvaanerne paa St. Thomas, den Franske Klippe, og fortælle en moersom Historie, hvoraf den var faaet dette Navn. J den Amerikanske Krig kom nemlig en Fransk Fregat, som krydsede i disse Farvande, om Aftenen, i Nærheden af denne Klippe, Capitainen holdt den for et Skib og raabte til den. Echoet besvarede Raabet, og den Franske Capitain gav Befaling til, efterat han flere Gange med samme Virkning havde ladet raabe, at give det glatte Lag. Dette skeete, Echoet gav Knaldet af Kanonerne tilbage, og da tillige nogle Kugler rullede tilbage fra Klippen hen paa det Franske Skib, saa bleve de Franske overbeviiste om, at de havde at gjøre med et Engelsk Krigskib, de begyndte nu med en heftig Kanonade, som vedvarede indtil Dagens Frembrud, og først denne overbeviiste dem om, at de havde havt med en Fiende at giøre, imod hvilken de ikke kunde udrette noget; hvorfore de gandske stille seilede bort.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1821-03-06
Den Efterretning, at en regelmæssig Avis blev trykket paa Nordpols-Skibene, Herla og Griper, maae saaledes berigtiges: det var kun et Mannu skript, thi der var intet Trykkerie ombord. Officererne opfandt fra Tid til anden noget Spøg og dette tilligemed andre Tildragelser, som angik Expeditionen og som vare Matroserne ganske ubekiendte, bleve skrevne paa reent af Secretairen, og hver 14de Dag blev et saadant Product uddeelt blandt Skibsfolkene til deres Fornøielse. Man havde saaet Sennep og Salat i Kahytten, nær ved Kakkelovnen (begge Slags Urter ere et meget nyttigt Middel imod Skiørbug) og det er mærkværdigt, at under det Mørke, som hersker i Vintermaanederne i disse Egne, var deres Farve ganske hvid, da de spirede frem; men saasnart Sommeren kom tilbage og der blev lysere i Kahytten, saa vendte disse Vegetabilier sig imod Lyset, deres Spidser bleve grønne, hvilken Farve efterhaanden udbredede sig over hele Urten. Kahytten blev bestandigen holdet i en jevn Varme, som blev bestemt efter et Thermometer; man maatte bære Omsorg for at forebygge, at den udvortes Luft ikke trængte ind, thi Kulden var saa overordentlig stærk, at naar Luften blev indladt, saa opstod der en Riim, som faldt ned paa Gulvet af Værelset. Matroserne bedækkede deres Ansigter med foerede Masker for at beskyttes imod Kulden. Saasnart de kom fra Dækket ned i Rummet, bleve de nøie undersøgte, om der viiste sig hvide Pletter paa deres Ansigter, hvilke komme af Blodets Standsning og ere Forbud paa Koldbrand.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1821-03-06
J Tilfælde af, at der bleve fundne saadanne Pletter, saa gneede man dem saalænge med Snee, indtil Bledet kom igien i Circulation. Paa Tilbagereisen kom de tilkort med deres Mund Provision, hvorfore enhver Matros kun fik 4 Pd. Brød ugentlig og daglig et meget lidet Glas Rum. De dramatiske Forestillinger, som bleve givne af Officererne, havde Hensyn paa de forskiellige Farer, som de havde at overstaae i disse Regioner, som f. Ex. Fægtninger med hvide Biørne o. s. v. Skibenes lykkelige Giennemfart i det stille Hav blev forestillet, og den dermed forbundne Præmie paa 2000 Pd. Sterling, som skal udbetales i London. J et Efterspiil viiste man Midlerne og Veiene til, hvorledes man skulde bære sig af for at blive sine Penge qvit. Paa denne Maade lykkedes det Capitain Parry og hans Officerer at holde Modet vedlige hos Skibsfolket.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1821-03-06
Staden Bath har skiænket Capitain Parry sin Borgerret. Han har vant sig saameget til Kulden, at han nu i den strængeste Vinter gaaer klædt som om Sommeren. - Den Londonske literaire Tidende melder: at den nye Expedition til Nordpolen bestaaende af Skibene Hecla, og Bombeskibet Fury, som er omtrent af samme Størrelse, ville komme til at afseile i Enden af May, dens nærmeste Formaal er ikke Landcastersund, men Hudsonsbugten, for at undersøge derfra den nordlige og nordvestlige Deel, og for at forvisse sig om der ikke fører en Giennemfart til Prins-Regients Bugten eller til nogen anden Deel af de Farvande, som bleve giennemseilede i forrige Aar. Skulde det ikke lykkes, saa vil man det næste Aar forsøge paa at seile til det stille Hav igiennem den nye opdagede Passage; at der finder en Sammenhæng Sted dermed, sees tydelig af Flodens Ankomst fra Vesten, man har blot at undersøge om Jsen vil tillade at komme derigiennem. Det var maaskee bedst at foretage Undersøgelsen fra det stille Ocean af. Da de Efterretninger, som Jndvaanerne meddeelte Lieutn. Kotzebue paa hans sidste Reise, lade formode et heldig Udfald deraf.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1821-03-06
Det smukke Porcellain Taffel Service, som Keiseren af Østerrig har foræret Hert, af Vellington bestaaer af 12 Dusin Tallerkener, 4 Dusin Fade, 4 Jisskaale, og 5 Vaser. Enhver af disse Skaale hviler paa 3 Ørne, og alle de Feldtslag, som Hertugen har bievaanet ere afmalede paa de forskiellige Stykker af Taffelservicet. Paa enhver Side af de 3 Vaser sees Portraiterne af Keiserne af Østerrig og Rusland, og af Kongen af Preussen, og paa hver af de andre 2 Vaser Portraiterne af Lord Castlereagh, Fyrsterne Metternich og Hardenberg, og af Greve Nesselrode.