Københavns Adresseavis, 1785-10-11
Da Selskabet har erfaret, at nogle af de indsendte Prøvepind haver været spundne til en større Finhed end Hørren har været heglet, hvorved Spindet har tabt i sin Styrke; saa agter Selskabet derfor for Fremtiden ikke at tage noget Spind i Betragtning, med mindre Hegle mesterens Attest følger derved, at Spindet ei er udbragt højere end i Forhold til Hørrens Finhed. Fremdeles udsætter Selskabet: c. For den iblant Læremødrene i samtlige forhen anførste Skoler og Stiftelser, som ved Prøver, indsendte til Selskabet, beviisliggjør at have oplært, efter Premiens Bekjendtgjørelse, den største Mængde af Børn i den hende anbetroede Skole til den største Fuldkommenhed i Spinderiet. For den største Mængde Selskabets første Sølvmedalje. For den næst største Mængde dets anden Sølvmedalge. d. Til videre Opmuntring for fint Spind vil Selskabet, naar nogen uden for Stiftelserne eller Skolerne indsender Prøver af sint Linnedspind, ei under 12 Strenge, alt paa ovenmeldte Vilkaar, tage samme under Betragtning, og af disse, som æsker Premie kun imellem sig selv, bedømme den, der har frembragt det sineste og beste Spind i største Mængde. Priisspindet maae være indleveret inden Desember Maaneds Udgang dette Aar. 66. Det er bekjendt, at Hamrum, Lysgaard og Middelsom Herreder i Jylland haver i lang Tid gjort sig anseelige Fordeele og tilveiebragt sig megen Berømmelse ved deres flittige Strømpestrikken eller Binden, det første i Henseende til uldne og det sidste tillige i Henseende til linnede Strømper. Da nu Selskabet baade ønsker, at disse vindskibelige Egne ei allene maatte gaae videre i deres Flid, men at og andre Provindser i Riget deraf maatte opmuntres til at træde i deres roesværdige Fodspor, i sær ved bedre end sædvanlig skeer, at anvende de lange Vinter=Aftener sig selv og Handelen til Fordeel; saa udsætter Selskabet fremdeles følgende Premier for linnede Strømpers Strikning, nemlig: c. For den Huusfader eller Huusmoder blant Bondestanden paa Landet som ved Familie eller Huustyende efter denne Premie listes Bekjendtgjørelse beviisligen forarbeider de beste og fleste linnede Mands Strømper, finere end nu sædvanlige, og af tre eller fiirløben Strømpetraad, alt efter Garnets Fiinhed, ikke mindre end et Dosin eller 12 Par, 10 Rdlr. For næst beste Sort, ikke mindre end samme Mængde, 8 Rdlr. For næste Sort, ligeledes 6 Rdlr. For næste derefter, 3 Rdlr. For beste Fruentimmer Strømper paa samme Vilkaar, finere end nu sædvanlig, og af tre eller fireløben Strømpetraad, alt efter Garnets Fiinhed, ikke mindre end et Dosin, 8 Rdlr. For næst beste Sort, samme Mængde, 6 Rdlr. For næste Sort derpaa, 4 Rdlr. For næste derefter, 2 Rdlr. For beste Børnestrømper af forskiellige Størrelser, finere end nu sædvanligen, og af tre eller fireløden Strømpetraad, alt efter Garnets Fiinhed, ikke mindre end et Dosin, 6 Rdlr. For næst beste Sort, 4 Rdlr. For næst paa følgende, 3 Rdlr. For næste derpaa, 2 Rdlr. Degne, Skoleholdere og Møllere, kan æske Premie for samme Mængde som Bønder, Præster og Forpagtere kan og æske Premie, men ikke for mindre end dobbelte Mængde, nemlig 2 Dosin eller 24, Par. Premierne udsættes særskilt: 1) For NørreJylland. 2) For Sønder=Jylland eller det Slesvigske 3) For Sielland og Fyen under et. Til enhver Sirket regnes de til samme Lande henhørende Øer efter den politiske Jnddeeling. b. Den første Premie for hver Sort Strømper, eller de trende høieste Premier for hver Æsk nings=Egn, udsættes atter for hver især dobbelt, nemlig, for Mandfolk og Fruentimmer hver for sig; dog i Sammenligning: saa denne Premie ikke af Mandkjønnet i samme Egn kan vindes, naar Qvindekjønnet sammesteds overgaaer det i finere Arbeide ved Strømper af samme Sort. Men, naar høieste Premie derimod tillige kan vindes for Mandfolks Strikning, forhøies den med 2 Rdlr., efterdi Selskabet især ønsker at opmuntre dette Kjøns Lyst i ledige Timer til ommeldte Flid. De øvrige Premier vindes vel i Samæskning af begge Kjøn efter enhvers Fortjeneste mod hinanden; dog med den Forskiel, at naar Premie tilkjendes for Mandfolks Strikning, itilægger Selskabet det endnu 1 Rdlr. til Forhøielse. Inden Desember Maaneds Udgang 1783. maatte Æskningerne være indløbne. Med samme maae følge et Par Strømper franko af det Slags, som Premie æskes for, og troeværdige Attester af Stedets Præst og Egnens Strømpehandler, eller andre bekjendte Kyndige i Mangel af dem, som gotgiøre, at den Mængde, hvorfor Premie fordres, virkeligen var til, da Attesten gaves; at den er forfærdiget af en Familie eller eet Huus; at det er skeet af Mandfolk eller Fruentimmer, eller begge tillige; at Strømperne ere den indsendte Prøve fuldkommen lige, at Arbeidet er gjort i Aftentimer, eller paa anden beleilig Tid, uden at være Ager, dyrkningen til Hinder: uden hvilke Omstændigheders nøiagtige Anførsel Attesterne ikke vil komme i nogen Betragtning. Heraf indsees altsaa, at een og samme Familie kan vinde flere end een Premie, nemlig: baade for Mandfolk= og Fruentimmer Flid, ligesom for Strømper af ulige Sorter. c. Dersom nogen Proprietær eller anden anseelig Person paa Landet maatte vise sig saa ædelmodig, at see Selskabets Hensigter heri opfyldte, enten ved gode Raad, eller ved Opmuntringer eller anden berømmelig Omgang med deres Underhavende til Befordring af denne Flid, saa vil Selskabet gjøre sig en merkelig Fornøielse af at belønne saadant med Medaljer efter enhvers Fortjeneste, naar det derom underrettes. d. Samme tilsiger og Selskabet den eller de Kjøbmænd i Kjøbstæderne, som paa en merkelig Maade, gjør det let for Almuen, at den til beleilige Tider i smaae Mængder og for billige Priser, kan erholde de Sorter Hør tilkjøbs (indenlandsk, især naar den er god, eller fremmed) som man til de sine Strømper finder at være fornøden. Disse Premier udsættes og for Aaret 1786, ligesom Selskabet oftere vil igjentage disse samtlige Premier, og naar det seer at det nytter, med Tiden udsætte dem for Uldstrikningen efter Omstændighederne, samt ogsaa om det skulde giøres nødig, strekke dem til Norge, 67. Da det er bekjendt, at der forbruges store Summer for fremmede Farver til Bondens uldne Kla der og Vadmel, som kunde bespares til Fordeel for Landet, endog kun ved at betjene sig af den af Naturen farvede Uld, saa udsættes for Dannemark og Norge følgende Premier: For den, som forfærdiger eller lader forfærdige, det meste og beste uldne Tøj til Bønderklæder, Vadmel eller andet af sort, brun og graae Uld, eller af disse, samt hvid Uld ziirligen blandede. For den største Mængde, ikke mindre end 100 Alen, Selskabets tredie Guldmedalje eller 25 Rdlr. For den næst største Mængde, cir mindre end 60 Alen, dets første Sølvmedalje eller 20 Rdlr. For den næste Mængde, ikke mindre end 40 Alen, dets anden Sølvmedalje eller 10 Rdlr. Det maae bevidnes, at de forfærdigede Vare ere saa mange som de angives, at de ligner Prøven, som bliver indsendt, og at de ere forfærdigede i den ommeldte Hensigt. Premierne æskes inden sidste Desember 1786. Selskabet agter i følgende Aaringer at udsætte Premier for de Landsbyer og Egne, hvor de fleste overvinder overdaadige Moder i Klædedragt, og indføres Brugen af Klæder, endog til Pynt, af indenlandsk ufarved Uld, eller i det mindste allene farved med indenlandske Farver. 68. For det beste Saale= eller Pundtlæder, som i alle Henseender kommer det engelske nærmest, barket eller tilberedt, i Dannemark eller Holsteen, Selskabets anden Guldmedalje eller 500 Rdlr. For det næst beste Selskabets tredie Guldmedalje eller 25 Rdlr., og for det derpaa følgende i Henseende til Godhed Selskabets første Sølvmedalje eller 20 Rdlr. Da Selskabet for det første kun paaseer Læderets og Barkningens Fuldkommenhed, skal det være Vedkommende tilladt at indsende Prøver, saavel af fremmede som af indenlandske Hude her barkede og tilberedte. Men, naar alle Omstændigheder i øvrigt ere lige, vil dog det indenlandske Læder faae Fortrin Attester maae medfølge om Hudenes Vægt før de anvendtes til Barkning, og, naar mueligt, om deres Alder af Qvæget, ligesom om de ere indenlandske eller fremmede. Dersom det tillige angives og bevidnes, hvorlænge de haver ligget i Barken, vil saadant tillige komme i Betragtning. Æskningen indsendes inden første November 1787 69. Da Selskabet nu ikke længere tvivler paa, at det saa kaldte Ryslæders eller Jugters Tilberedning kan skee hos os, og især i Norge, ligge saavel som i Rusland, da det fornemste af Konsten bestaaer i Birke oliens Anvendelse, saa udsætter det følgende Premier: For den, som i Norge tilbereder det meste og beste saa kaldte Ryslæder, som kommer det russiske nærmest saavel i Henseende til Lugten, som øvrige gode Egenskaber, Selskabets anden Guldmedalje eller 50 Rdlr. Premien, i Følge sidste Liste, æskes ved Prøvers og Attesters Jnd sendelse inden October Maaneds Udgang 1785. 70.