JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1836-03-21
Det udkomne Budget viser, hvor betydelig Statens Underballance allerede nu er; den vil, i Særdeleshed da Nationalbankens Tilskud til Finantserne nu ophører, blive langt betydeligere. Af Budgettet seer man, at Statens Activer ere anslaaede til 289,000 Rbd., hvis egentlige Værdi man kan slutte sig til af den Rente 2 pCt., man har calculeret. Naar nu Activer 29 var circa 36,000,000 Rbd., nes Beløb i 18. og deriblandt var en betydelig Deel indløste Statsobligationer, saa maa det interessere at vide, om Activernes betydelige Formindskelse hidrører fra, at disse atter ere solgte, eller om de circa 13 Millioner ere siden 1829 indkomne for solgte Eiendomme, Prioriteters Betaling eller deslige. Til saare stor Gavn vilde det være, om Stænderforsamlingen blev underrettet om, hvori Statens Activer bestaae. Naar Forsamlingen erholdt en detailleret Oplysning herom, da er det sandsynligt, at passende Forslag til disses Realisation vilde kunne gjøres thi dette vil dog nok være det bedste Middel til at dække Underballancen, saalænge indtil Besparelser ville være i Stand til at bevirke det. Staten eier, foruden Domainerne, betydelige Capitaler, som man ikke finder opført i Budgettet, nemlig de mange forskjellige Kasser og Fonds, som sortere under de forskjellige Collegier. Beløbet af disse skal, efter Forlydende, være meget betydeligt, og at samme tilhører Staten, kan vel ikke betvivles, thi ere de opstaaede ved, at der er anviist større Fonds til de forskjellige Autoriteter, end der virkelig udfordres til at bestride de Udgifter, der ere samme paalagt; ere disse Kassers Beholdninger opstaaede ved de Skatter, som Undersaatterne have ydet, eller ved de Statslaan, der Tid efter anden ere optagne, saa maae samme vel tilhøre Staten, naar Gjelden skal være Statens. At alle disse forskjellige Kassers Capitaler bleve inddragne under Finantserne, imod at samme afholdt de Udgifter, hine have at bestride, synes at være ligesaa gavnligt som nødvendigt, og mulig vilde Budgettet derved faae et mere beroligende Udseende. Det er vist den ærede Forsamling bekjendt, hvilke enorme Tab der ere opstaaede for Staten, formedelst Utroskab derved, at saa mange forskjellige Kasser have existeret. Jeg vil ikke her nøiere berøre denne Gjenstand, thi derved ville kun ubehagelige Følelser opvækkes, uden at noget Gavnligt opnaaes, kun maa jeg bemærke, at atter i disse Dage har en Oppebørselsbetjent i Hovedstaden forurettet tvende af Statens Kasser, for – efter hvad man hører – circa 2 Rbd. og 23,000 Rbd. Hvor nødvendigt det altsaa er, at en Forandring haftigst muligt hermed finder Sted, vil den ærede Forsamlin, vist være enig i.
Berlingske Tidende, 1836-03-21
J Henhold til det her Anførte anseer jeg det for min Pligt, at andrage for de her forsamlede Provindsialstænder, at de igjennem den Kongelige Commissarius ville indgaae med en allerunderdanigst Petition til Hans Majestæt, der maatte gaae ud paa følgende Forslag: At det maatte behage Hans Majestæt at meddele Stændernes Forsamling en detailleret Beretning om alle Statens Activer, og navnlig om disses Jndtægter saavelsom ogsaa om de forskjellige Kasser og Fonds, deres faste og løbende Jndtægter og deres Beholdning.
Berlingske Tidende, 1836-03-21
De Bemærkninger, som i Anledning af dette Andragende blive gjorte af den Kongelige Commissarius og et Medlem af Forsamlingen, findes anførte i denne Tidende Nr. 10, Side 118. 3) Procurator Haagens Andragende. Denne Forsamling er paa Kongens Bud valgt af danske Mænd til at beraadslaae om Danmarks Tarv, og den vilde svigte den helligste af alle Pligter mod Konge og Fødeland, naar den undlod at henvende sit Blik paa den største og vigtigste Brøst i Landet, naar den ikke gjorde dettes finantielle Forfatning til Gjenstand for den alvorligste Overveielse. Vi tør dristigen formode, at en saadan Tilsidesættelse af Forsamlingens første Pligt vilde stride mod en Konges Villie, der fra sin tidligste Ungdom har gjort sig til Lov at lytte til Folkets Stemme, hvor dette har Grund til at tale, og som ved den Jnstitution, hvortil vore Medborgere have valgt os, har givet Nationen et Organ, gjennem hvilket Folkets Røst nu og i Tiden kan naae til Thronen; og vi vide alle, at det er Nationens Ønske, at en Gjenstand føres paa Bane, der hos hver dansk Mand maa vække de alvorligste BeKjöbe. chalykt i det Berlin, med Hurtigpresse. 4 Offitragtninger. Aarhundreder ere henvundne og Danmarks finantielle Tilstand har været Folket en lukket Bog; og vi kunne derfor ei udvexle vore Tanker og Jdeer og Statshuusholdningen med den Bestemthed og Klarhed, hvorpaa Sagens Vigtighed har et saa retmæssigt Krav, men tale bør vi, thi det er et nationalt Anliggende, hvormed intet andet kan sammenlignes. Vor hele Kundskab til Statens oconomiske Forfatning maa vi hente fra det Budget over de danske Finantsers Stilling i Aaret 1835, som Hans Majestæt, faa Dage for denne Forsamling var indkaldt til at møde, havde den Naade at lade komme til Offentlighed.
Berlingske Tidende, 1836-03-21
Der er neppe Nogen i den ærede Forsamling der ikke med levende Taknemmelighed paaskjønner, at det første Skridt er gjort til at give Borgerne den saalænge attraaede Leilighed til at reflectere over, hvorvidt Statens Udgifter kunne bestrides ved dens Jndtægter, til at anstille Betragtninger over, hvorledes de Skatteydendes Bidrag til Statens Kasse blive anvendte, og til at give den store Deel af Nationen, hvis Formue er anlagt i Statspapirer, en Jdee om, hvorvidt Staten, kan udrede de Forpligtelser, der paahvile samme. Det omtalte Budget kunde imidlertid, som saadant, kun være omtrentligt, og med Længsel imodeseer Folket den Tid, da et fuldstændigt Regnskab for indeværende Aars Jndtægter og Udgifter vorder offentliggjort; thi det maa forudsætte en saadan Publicitet begrundet i Kongens allerhøieste Villie, idet Udkastet kun lidet gavner, naar det ikke i Tiden oplyses, at Calculen har staaet sin Prøve, og de Bekostninger, som Stændernes Raadgivninger og nationale Anliggender medføre, ville være en unyttig Byrde paa Landet, naar de mangle Kundskab om Statens finanttielle Tilstand, der saa væsentlig indgriber i ethvert nationalt Anliggende. (Fortsættes i næste No.)
Berlingske Tidende, 1836-03-22
se. en til forsend. Kongelige. evposter. legen. (St. derlingske politiske
Berlingske Tidende, 1836-03-22
vertissement. Viden de. Udgivet og forlagt ved Brødrene Berling; redigeret af Archiater Schönberg. Tirsdagen den 22 Marts.
Berlingske Tidende, 1836-03-22
Udenlandske Efterretninger. England.
Berlingske Tidende, 1836-03-22
London, den 12te Marts. - Parlamentets Commission over Jernbanerne har i Anledning af Jernbanen fra Dublin til Valentia bragt en Mængde Kjendsgierninger for Lyset, med Hensyn til den Maade, hvorpaa, og den Grad, hvori Ny-York lidt efter lidt har bemægtiget sig Monopol paa Communicationen med England. For Øjeblikket ankommer der hver Maaned syv Ny-Yorker=Paketbaade i Liverpool, og de have ikke alene bemægtiget sig hele Transporten af Passagerer mellem England og hele Nordamerica, men ogsaa af alle lette Varer, ja endog hele Correspondentsen, idet Paketbaadene fra Falmouth kun afgaae to Gange om Maaneden. Passagerernes Antal beløber sig til 13,000 om Aaret, Brevene til1,200,000, og Fordelen, som denne hyppige Communication skaffer Ny-York, er saa stor, at endog den officielle Correspondents med de engelske Gouverneurer i Nordamerica gaaer igjennem den, og sendes fra Ny-York til Canada, Ny-Skotland o. s. v. Handelen med Silkevarer, Mode-Artikler a. er ganske i deres Magt; Boston, Charleston, Ny-Orleans og brittisk Nordamerica faae dem kun over Ny-Bork.
Berlingske Tidende, 1836-03-22
Den Jndflydelse, som Ny-York ved denne Concentration af den engelske Handel vinder, er ingenlunde den brittiske Regjering ligegyldig; thi denne Stad er Hovedsædet for de forenede Staters antiengelske Tendents, og for alle Planer, som de engelske Colonier i Nordamerica nære til Forening med Staterne. De øvrige americanske Søhavne betragte det ligeledes med misundelige Blikke, og saasnart der blev Tale om Oprettelsen af en Dampskibs-Linie mellem Jrland, og Halifax, dannede der sig strax et Selskab i Boston, der besluttede at bygge trende store Dampskibe, at oprette en Linie fra Boston til Halifax, og saaledes at unddrage Ny-York Suprematien. De andre store Søstæder, saasom Baltimore og Charleston, ere beredte til at følge dette Exempel, og ville vistnok foretrække at have en fremmed Frihavn, som Halifax, til Emportum for America, da deres Handel og de andre Staters Jndkomster derved vilde hæve sig paa Ny-Yorks Bekostninger. Alene Udbyttet af Brevposten, der nu er betaget England, anslaaes til 150,000 Pund Sterling om Aaret, hvilket vilde være tilstrækkeligt til at vedligeholde en ugentlig Dampskibspost fra Valentia til Halifax, uden at regne Passagererne, der for Øieblikket indbringe, paa Paketbaadene fra Ny-York, 200,000 Pund om Aaret. Udførelsen af denne Plan og den deraf følgende Concentration af den americanske Samfærdsel i Halifax, vilde yde de brittiske Colonier en stor Fordeel, og sætte England istand til at holde sig skadesløst for de betydelige Udgivter, det har havt ved Sø-Communicationerne i Canada.
Berlingske Tidende, 1836-03-22
Det engelske Krigskib Champion, der den 23de Januar d. A. tog Slaveskibet General Laborde, der havde landsat 300 Slaver i Trinidad de Cuba og bragde det til Havanna, har siden opbragt et andet Slaveskib, den spanske Skonnert Diligencia" med 131 Slaver om Bord, ved Cubas Nordkyst. Skonnertens Mandskab, der satte Skibet ind paa Strand, havde taget Flugten med til Negere; Dagen efter bemægtigede man sig imidlertid Skibet med de øvrige Slaver. Slavehandelen har overhovedet aldrig været. mere blomstrende end netop for Øjeblikket, ti saadanne Skibe, der forinden lykkeligt havde landsat deres Ladninger paa forskjellige Punkter af Cuba, løbe indder, medens Champion endnu laa i Havnen. Man ventede endnu ængstelig paa 23 lignende Skibes Tilbagekomst.
Berlingske Tidende, 1836-03-22
Frankerig.
Berlingske Tidende, 1836-03-22
Paris, den 12te Marts. – J Deputerede-Kamrets Møde i Dag, i hvilket Petitionerne om Amnestien endelig hørte til Dagens Orden, vare de Deputeredes, Bænke og Tribunerne allerede tidlig opfyldte.
Berlingske Tidende, 1836-03-22
den Kongelige Tribune bemærkede man Prindserne af Sachsen-Coburg og Hertugen af Remours. J Førstningen var de Deputeredes Opmærksomhed mere henvendt paa de fremmede Prindser end paa Commissionens Beretninger over mangehaande Petitioner. Neppe vilde det lykkes Præsidentens Klokke at gjøre en Ende paa Samtalerne, da Hr. La Villa besteeg Tribunen, for at indberette over tvende Petitioner, af hvilke den første angik en almindelig Amnesti for alle de, siden 29de Juli 1830, i Anledning af politiske Forseelser dømte, og den anden Frigigivelsen af de paa Ham endnu fængslede Ex-Ministre. J Commissionens Navn forklarede Taleren, at der var en væsentlig Forskjel mellem Begreberne Amnesti og Benaadelse;" det første frikiender nemlig Alle, dømte og Jkke-Dømte, det andet fritager dømte for den tilkjendte Straf, det første er Gjenstanden for en Act af den lovgivende Magt, det andet er forfatningsmæssigt et af Kongens Prærogativer. Selv om Benaadelsen udstrækker sig til en heel Classe Personer, bliver den ikke derved til en Amnestii, men kun en Act af den kongelige Benaadningsret. Naar Petitionernes Forfattere altsaa tale om en Amnestie, saa er det kun en Forvexling af Begreberne eller en Miskjendelse af Chartet; Commissionen vilde derimod holde sig indenfor Forfatningens Grændser, respectere de kongelige Prærogativer, og derfor foreslaae Petitionernes Henlæggelse, som ikke hørende til Kamrets Competentse, og derved Overgangen til Dagens Orden. Der fulgte en levende Bevægelse paa dette Forslag; Præsidenten spurgte, om Nogen vide tale derimod; men nogle Stemmer forlangte, at man først skulde høre en anden Beretning over lignende Petitioner. Hr. Saaveur Lachapelleoplæste en saadan Beretning. Denne stemmede fuldkommen med den forrige Beretningsførers Mening; kun bemærkede han sluttelig, at han maatte tilføie, at de Anskuelser, han i Commissionens Navn havde udtalt, vare de modsatte af hans egne. Her brød Centrum ud i en lydelig Murren. Præsidenten forsikkrede, at Hr. Saaveur Lachapelle var fuldkommen berettiget til at yttre sin individuelle Mening, ligesom hver Beretningsfører er forpligtet til at meddele den af Commissionens Minoritet hyldede Mening; han foreslog tillige, strax at aabne Sagens Discussion, og han bad derfor Hr. Sauveur La chapelle at forklare sin Mening videre. Dette vilde andre Medlemmer ikke lade gielde; man disputerede frem og tilbage, indtil det omsider lykkedes Præsidenten at gjøre en Ende paa Larmen, der var blevet sædvanlig højrøstet. Hr. Saaveur Lachapelle, som hele Tiden med korslagte Arme havde seet rolig til fra Talerstolen, forklarede derpaa sin Mening nøiere, og Forklaringen gik især ud paa, at han ikke fandt nogen Forskjel mellem Amnesti og Benaadelse. Med en uhyre Majoritet besluttedes omsider at gaae over til Dagsordenen. Kun den yderste venstre Side og henved 30 Deputerede stemmede for Petitionerne. Kamret skiltes larmende ad.
Berlingske Tidende, 1836-03-22
Spanien. en Skrivelse fra Bayonne hedder det: Esparteros Colonne er rykket ind i Bilbao, og Carlisterne have trukket deres Skyts tilbage, som de havde bestemt til denne Stads Belering; det blev bragt til Durango. De have ogsaa ophævet Beleringen af Lequeitio, da Cordova, som i den senere Tid ganske har forsømt Kysternes Forsvar, nærmede sig med sin Armee. Paa den navarresiske Side er det ikke gaaet saa heldigt for os, man har faaet Efterretning om Engus Jndtagelse af Carlisterne; hele Besætningen er gjort til Krigsfanger. Den bestod af tusind Mand, som Cordova havde ladet blive der tilbage, for at bevogte Militairveien fra Pamplona. Valcarlos's Besætning synes ogsaa i Fare. J Morgen faae vi vel at vide, om man har kunne undsætte den.
Berlingske Tidende, 1836-03-22
J en anden Skrivelse hedder det: "Det var den 4de Marts om Aftenen Kl. 9 at fire carlistiske Batailloner angrebe den i Enguy staaende Bataillon fra Africa, og bibragte den et Tab af 150 Mand. Det lader til, at Anføreren for denne Bataillon var kommet paa den ulykkelige Jdee at rømme Enguy, og trække sig tilbage til Erro-Dalen, istedetfor at nærme sig den franske Grændse, der i Nødsfald kunde yde et sikkert Tilflugtsted. Carlisterne ventede ham i Stillingerne ved Cillati og Lindains; man maa derfor troe, at de have bibragt ham falske Efterretninger. Flygtningerne ankom til Biscarrette.
Berlingske Tidende, 1836-03-22
J de sidste Meddelelser fra Catalonien hedder det, at Deputerede Valgene ere samtlige faldne ud i det exalterede Parties Aand. J Staden Reus, hvor Rædselsmændene vare bragte i Hede over Valgene, fandt blodige Optrin Sted. Flere Carlister bleve dræbte Pavens Buste; slæbte man omkring i Snavset og vanhelligede den paa mange Maader.
Berlingske Tidende, 1836-03-22
Tydskland. Man skriver fra Vien af 9de dennes: "J de sidste ser Dage passerede de polske Flygtninge fra Krakau i lange Tog paa Sideveje Donauen ved Krems og Langenlois. De føres af Sideveie paa Vogne til Triest, og fra vor Regjerings Side drages Omsorg for Alt. Disse Ulykkeliges politiske Fanatisme og Afsindighed gik saa vidt, at man fandt Medailler hos dem, hvorpaa en Monark var afbildet, der synker, til Jorden, gjennemboret, og hvorpaa der stod Underskrivten: Frihed eller Død.
Berlingske Tidende, 1836-03-22
Grækenland. Fra Syra hedder det af 15de f. M.: "J fem Dage har vor elskede Kong Otto, ledsaget af sin kongelige Fader, været i vor Midte, og dette Besøg har sat Alt i glad Bevægelse. Man har Umage med at finde et uvenligt Ansigt." Jøvrigt veed man af de sidste Efterretninger intet Sikkert om Kongen af Baserns Tilbagekomst; men man taler meget om et Uheld, der skal være tilstødt Hans Majestæt.
Berlingske Tidende, 1836-03-22
Tyrkiet. J Constantinopel er man i høieste Grad spændt paa Resultatet af de Udrustninger, der foretages i Englands og Frankerigs Havne. Man begynder endog at nære Frygt for en Krig, hvis Skueplads selve Tyrkiet kunde blive, og det saa meget mere, som der fra Norden kun indløber krigeriske Efterretninger. Den russiske Flaade i det sorte Havs Havne er beredt til, paa første Vink at gaae under Seil, og i Bessarabien skulle de russiske Tropper formere sig paa en næsten utrolig Maade. Heller ikke i Constantinopel seer det altfor fredeligt ud, baade Flaaden og Landarmeen udrustes paa det ivrigste.
Berlingske Tidende, 1836-03-22
Valget af en Gemal for Sultanens anden Datter er faldet paa Dardanellernes Pascha, Said Pascha. Brylluppet skal højtideligholdes i April eller Maj. Den lykkelige Brudgom skal residere i Constantinopel, og Mehemed Ferik Pascha bliver hans Eftermand, som Dardanellernes Commandant.
Berlingske Tidende, 1836-03-22
Norge. Christiania, den 12te Marts. – Dampskibsfarten for indeværende Aar begynder den 19de April, og vedvarer til September Maaneds Udgang.
Berlingske Tidende, 1836-03-22
Vinterføret begynder nu saa smaat at bortfjernet sig, da Slud og Regn har begyndt at tære derpaa. Jsen er ikke meget stærk, dog kjøres der til Ringene, hvorhen tvende Holstenere ere ankomne med Korn og Fedevarer.
Berlingske Tidende, 1836-03-22
Bergen, den 4de Marts. – Siden sidste Beretning dere, indtil i Dag Middag, paa Fiskeryggens Contoir anmeldte som indkomne 41 Jægter med 368, Tdr. fersk Vaarsild fra Espevær og Glesvær, altsaa ere i Alt hertil indkomne 216 Jægter med 25,413 Tdr. Prisen er nu 2 Spd. for Tønden eller 400. Stkr.
Berlingske Tidende, 1836-03-22
Jndenlandske Efterretninger. J jydske Aviser efterlyses en 11-Aars Pige og en 13 Aars Dreng, som, i Ribe- og Aarhuus-Egnen, ere blevne borte, uden at man har kunnet opdage Spor af dem.
Berlingske Tidende, 1836-03-22
Odense, den 10de Marts. – Vort Fastemarked, sluttede omtrent lige saa uheldigt som det begyndte.
Berlingske Tidende, 1836-03-22
Endnu idag havde man ventet at see en Deel Bontiqver paa Torvet; men igaar Eftermiddags tog Stormen saa voldsomt fat paa de fleste, at de ej kunde modstaae dens Vælde, men omkastedes, forsaavidt Eierne ej søgte at nedtage dem itide. Uagtet det ugunstige Vejr vare dog ikke faa Fremmede komne hertil; men over Afsætningen klages almindeligen. kun paa Hestemarkedet skulle nogle holsteenske Hestehandlere have bragt Liv den første Dag, hvorimod Priserne siden tabte sig.
Berlingske Tidende, 1836-03-22
Kjøbenhavn, den 22de Marts. Med de respective Kongelige Regjeringers Samtykke har den Kongelige nederlandske General-Consul i Athen, Hr. Travers, indtil videre overtaget Bestyrelsen af det danske General-Consulat for Kongeriger Grækenland. Under dette General-Consulat bestyres, de danske Consulatforretninger i Patras ved den Kongelige nederlandske Consul sammesteds, Hr. Jngate og paa Øerne Santorin og Paros, og ved de respective danske Vice-Consuler Dhrr. A. Delenda og J. Vissera.
Berlingske Tidende, 1836-03-22
J Ugen fra den 12te til den 19de Marts ere her i Staden ægteviede 17 Par, fødte ere 64, hvoraf 29 Drenge og 35 Piger; døde ere 64, hvoraf 10 Mænd, 29 Qvinder, 13 Drenge og 12 Piger. Under ovennævnte 64 Døde ere indbefattede otte, som døde i Fødsels- og Pleiestiftelsen. Saaledes ere ikke flere fødte end døde. – De angivne 64 Døde ere bortrykkede af følgende Aarsager: Alderdom 10, Betændelsesfeber 3, Brystkrampe 2, Brystsyge 10, Bylder 1, Diarrhoe 1, Drik 1, dødfødte 7, indvortes Svaghed 3, Kighoste 1, Kirkelsvaghed 2, Kopper 2, Krampe 5, Nervefeber 1, Nervesyge 1, Orm 1, Skarlagensfeber 2, Svindsot 6, Typhusfeber 1, Vattersot 3, uanmeldte Sygdomme 1.
Berlingske Tidende, 1836-03-22
Kjøbenhavn, den 22de Marts. Posten ankom i Morges Kl. 8. Af de medbragte Tidender meddele vi vore Læsere følgende Nyheder.
Berlingske Tidende, 1836-03-22
Fædrenelandet. – Den 16de Marts havde Hr. Conferentsraad Hopp forladt Jtzehoe, for over Kiel at begive sig til Kjøbenhavn.
Berlingske Tidende, 1836-03-22
J Hadersleben og Christiansfeld have ogsaa dannet sig Committeer for det slesvig-holsteenske Chaussee-Anlæg, hvilke optræde med megen Kraft og Energi, og allerede have leveret mærkelige Resultater. Ansøgningen i denne Anledning til Hs. Majestæt Kongen er nu sat i Omløb i DistrictsCommitteerne, for at underskrives af deres Medlemmer.
Berlingske Tidende, 1836-03-22
J Rendsborg har Handelshuset Joh. Paap og Comp. i Sinde at anlægge et Runkelroe-Sukker fabrik, og opfordrer Landmændene til at dyrke Runkelroer.
Berlingske Tidende, 1836-03-22
England. – J Underhuset dannedes den 14de dennes en Committee over den irlandske Corporations-Bill, og man kom til den 42de Clausul uden betydelig Opposition. J en Forsamling i Ministeriet for de udenlandske Anliggender, som Skatkammerets Cantsler havde foranstaltet den 15de og hvori mange af Underhusets Medlemmer toge Deel, forelagde Samme sin Plan til Stempelafgivternes Consolidering, og anmeldte som Svar paa et Spørgsmaal af Hr. Hume, at man havde til Hensigt at nedsætte Stemplet for Aviserne til en Penny.
Berlingske Tidende, 1836-03-22
J Citadellet ved Plymouth udbrød den 12te dennes Jld. Major Watsons Huus fortæredes af Flammerne og han selv, samt tvende af hans Døttre fandt deres Død.
Berlingske Tidende, 1836-03-22
Frankerig. Gazette des Tribunaur af 13de d. M. indeholder Følgende: "Ved videre at forfølge Opdagelsen af en hemmelig Krudt-Fabrik, i Gaden, de POursine Nr. 113, har Politiet i de sidste to Dage foretaget talrige Fængslinger og er endnu beskjeftiget med at efterforske de Spor, de skeete Meddelelser have antydet. Navnene paa de Fængslede troe vi, for Øjeblikket at maatte fortie; det er fordet meste medicinske og juridiske Studenter. Det lader til at denne hemmelige Krudt-Fabrik allerede har bestaaet i længere Tid og daglig er blevet besøgt af hine Studenter, der arbeidede paa Krudtets Tilberedelse. Da Politi-Commissairen, Hr. Bon, ankom for Huset, vægrede de unge Mennesker sig ved at aabne ham Dørren. Først da han havde ladet Huset omringes og erklæret dem, der befandt sig derinde, at han vilde kalde den væbnede Magt til Hjelp, besluttede man at lukke op for ham. De forefundne Materialier og Utensilier lode ingen Tvivl, tilbage om at man virkelig der havde drevet en hemmelig Krudt-Fabrik. Ser unge Mennesker, der antraffes paa Stedet, bleve, tilligemed 150 Pd. fabrikeret Krudt, transporteret til Politi-Kamret. – Som en Følge af denne Opdagelse ere allerede mange Arrest-Befalinger udstedte mod en Mængde andre Studenter og mod fire unge Advocater. Man vil vide, at der hos en af de Fængslede er forefundet en Navne-Fortegnelse paa dem, der ere de formodede Deeltagere, i et Complot, til hvilket ogsaa nogle Medlemmer af Foreningen for Menneskerettigheder havde villet slutte sig, hvis Navne ligeledes staae paa hiin Liste. Det er derfor blevet paalagt de respective Politi-Commissairer, i forrige Nat endnu at foretage henved tredive Fængslinger og at bemægtige sig de Vaaben og den Munition, der muligen maatte findes i de Fængsledes Boliger. Og saa Gaden de Baune ere nogle Vaaben og Patroner fundne, der dog ikke ere saa betydelige som man i Førstningen troede. Jøvrigt fortsættes Fængslingerne, og Justits-Embedsmændene instruere med megen Jver. Med disse virkelige eller formentlige Opdagelser bringes en Yttring af Hr. Thiers i Forbindelse, nemlig angaaende de hemmelige Fonds.
Berlingske Tidende, 1836-03-22
Paa nogle Jndvendinger mod de hemmelige Fonds's høje Beløb skal han have svaret: "Om nogle Dage ville De erfare, i hvilken Fare vi atter have svævet.