JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1821-12-29
Døbte. Den 16de Decbr. Kiøbmand Winthers Søn, Niels Præben Rosenkrantz; Fadd. Mad. Giødwad, Jfr. Dinesen, Kiøbmand Winding, Tobakspindersvend C. Obel, H. Obel, J. Obel, F. Obel. Den 26de, Værtshuusholder M. Andersens Datter, Maren Marie; Fadd. Frue Rasch, Jfr. Sørensen, Kiøbmændene Johannsen, J. Malling, Handels betienterne Hansen, Holm, Muusmann. - Frimuurmester Hellums Datter, Else Kirstine; Fadd. Mad. M. Akkermann, Jfr. Andkier, Bagermester Dreier, Handelsbetienterne Plaate, Lohmann, Bagersvend Baggesen. - Arbeidsmand S. Kieldsens Søn, Jens Christian; Fadd. Mad. Sauer, Jfr. Levisen, Værtshuusholder Mellerup, Brolægger N. Kiøbenhavner, Arbeidsmand P. Kiersgaard og Barnets Fader.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1821-12-29
Begravet. Den 27de Decbr. Almisselem H. Nørs Enke, 61 Aar.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1821-12-29
Bekiendtgiørelser. Da Tiden er forløben i hvilken 4de Qvartals Skatter m. fl. skulde være betalte, saa ville denne Byes Jndvaanere behagelig betale, saavel de Kongelige Skatter som Cumune=Afgifter for Aaret 1821, som de endnu maatte skylde, inden næstkommende 12te Januari i seneste. Thi i manglende Fald bliver Restancelisterne udfærdigede og indsendte til Approbation til Udpantning. Aalborg den 28de December 1821. Magistraten.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1821-12-29
At Tienestepigerne Elser og Ane Nielsdatter, formedelst en utidig og aldeles ubeføiet Klage over - Sult - bleve begge, i al føsterlig Harmonie - og for at faae Huus- og Julefred - bortjagede her fra Gaarden første Juledags Morgen, efter en meget kortvillig Tieneste; det skylder jeg mig selv, og den Orden, som finder Sted i min Huusbestyrelse, at offentlig giøre - deels for om mueligt at sætte en Dæmning for Sqvalder - deels ogsaa til givnlig Underretning for dem, hvis Lod det fremdeles maatte blive, at føde og beværte disse samme, ligesaa kræsne og uforstandige, som bistre Qvinder. J øvrigt bemærkes ved denne Anledning: Skulde nogen af de skikkelige Piger, enten paa Landet eller i Staden, som efter Nutidens Talebrug "sidder paa sin egen Haand" have Lyst og Mod nok, til at tiene som Malke= og Kiøkkenpiger her paa Gaarden, hvor der endog ved Julens Begyndelse snakkes om Sult - saa vilde de melde sig. Hvad Ret er, det skulle de faae - naar de ellers selv foruden Duelighed og Velvillie medbringe noget Begreb om billighed og Ret. Postgaarden den 28de December 1821. L. Steen.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1821-12-29
Nylig har forladt Pressen: Eventyr og Fortællinger efter Byron, Fouque, Göthe, Hanvald og Lind, udgivne af Liunge, 7 Mk. Den sandsigende Zigennerinde, eller den Kunst efter Ansigtsdannelsen, Pandens Rynker og Linierne i Haanden, at forudsige tilkommende Ting. En Bog til selskabelig Morve, 3 Mk. 8 s. Nye Harmonia, eller nyeste Visebog for Damer, 2den Samling 1822, 4 Mk. 12 s. Første Samling 1821, 4 Mk. 2 s. Uhr=Catechismus, eller Anviisning for enhver, til at forskaffe sig Kundskab om Uhre, om disses Behandling, og om hvorledes man selv kan rette smaae Feil og Mangler ved dem; af den preussiske Hofuhrmager Møllinger, oversat af Bang, 2 Mk. Beskrivelse over Kiøbenhavn, eller Veiviser for Reisende, med en nye og fuldstændig Grundtegning over Kiøbenhavn, 4 Mk. 8 s. Lyceus og Comus, en Visesamling for muntre Selskabskredse, 6 Mk. 8 s. Samling af Arier og Sange til yndede Melodier, 2 Mk. s. Landkort, Kobberstykker, Gnavspil m.m., faaes hos J. S. Vogelius, Boghandler og Bogbinder.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1821-12-29
Hvem der til Foraaret for billig Betaling vil levere 100 Læs Qvægmøg i Padeengen, kan behage at melde sig derom i Huset No. 93 paa Reberbanen.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1821-12-29
Lotteriesedler til 1ste Classe af det 69de Kiøbenhavnske Classelotterie, kan faaes paa sædvanlig Sted i Hiørring for 2 Rbd. Stykket.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1821-12-29
Atter er hos mig at bekomme de af Qvalitet saa udmærkede gode romanske Violinstrænge. Aalborg den 13de Decbr. 1821. Hans Nielsen.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1821-12-29
Proclama. De som maatte have noget at fordre i Dødsboet heri Byen, efter afdøde Styrmand Hans Jørgensen Vaarsøe, indkaldes herved med 6 og 12 Ugers Varsel, for i Følge Placaten af 26de Ottober 1792 at anmelde deres tilgodehavende Fordringer for Undertegnede Skifteforvaltere. Aalborg den 22de December 1821. Hornsyld. Schmidt.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1821-12-29
Auctioner. Onsdagen den 9de Januar 1822, om Formiddagen Kl. 10, bliver i Kiøbmand Bergens Pakhuus i Skagen, efter Requisition af Herr J. H. Møller, som Commissionair for Skibskaptain Johann Meyer af Svinemünde, som med hans førende Galease Die gute Hoffnung, kommende fra Petersborg og bestemt til Bourdeaur, havde det Uheld den 27de October d. A., at indstrande norden Skagen, foretaget offentlig Auction over: 858 Stykker Garkobber, vog 44 Skpd. 11 Lpd. 6 Pd. tilligemed Skibsbunden af fornævnte Skib, og hvad deri af dets Ladning maatte forefindes. Alt efter de Conditioner, som paa Auctionsstedet blive bekiendtgjorte og blandt hvilke ere, at Vahrene sælges mod contant Betaling. - Lysthavere indbydes. Skagen den 21de December 1821. D. C. Lund, Auctions-Directeur.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1821-12-29
Tirsdagen den 15de Januar 1822 om Formiddagen Kl. 10, bliver afgangne Gjordemoder Cathrine Thomaschiet Dødsboes Efterladenskaber i Frue Qwist's Sted ved Slagterboderne her i Aalborg, bestaaende af: Endeel Sølv=Tøy, Sølv- og Guld=Penge, en Egeskattol med Skab, Kister, Skabe og Skrine, Borde, Stole, Klæder og Linned, et 8tedags Stueuhr i Fouteral, Speile, Kobber, Tin, Messing= og Blik=Tøi, Kar, Tørv og Brænde m. m. ved offentlig Auction bortsolgt.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1821-12-29
Ved samme Auction bortsælges tillige, Kiøbmand M. Hoffmanns afdøde Tienestekarl Christen Tors levs Efterladenskaber, nemlig et Skattol med nogle Mandsklæder og Linned m. m., samt afgangne Barbeersvend Johan Christian Gotholph Adams efterladte Sager, nemlig 2de Guldringe, en Kuffert og nogle Klæder. Lysthavere indbydes. Aalborg den 19de December 1821. Schmidt.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-01-01
Atter nedsteg et Aar i Tidens Bølge, men vi ville fængsle dets Minde og lade dets Fostre vandre os forbi Napoleon traadte ud af Herskernes Række og der blev Fred blandt Disse, ei saa i Staternes Jnderste. J Folkene er der faren en urolig Aand og de pønse kun paa Oprør og Mytterie; ikke tilfredse med, at bygge og boe under et fredsælt Scepter, kalde de selv Fordærvelsen over deres Hoved og vorde Offre for Borgertvedragtens Hydra. Constitutio. Kaseriet er en Smitte, der lader til, at ville gaae Verden rundt. Pøbelen vil have en Forfatning og veed ikke, hvorom den beder.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-01-01
Neapel drager først vore Blikke paa sig. Her herskede et hemmeligt, vidt udbredt, politisk Selskab, hvis Maal det var, at sammensmelte alle italienske Stater til een Republik eller eet konstitutionelt Monarchie. Frygtelig var dets Jndflydelse. Den spanske Constitution blev ved dets Vælde proklammeret. Kongen, en høibedaget Olding, giordes til et umyndigt Barn. De allierede Fyrster, der ikke kunde eller vilde erkiende nogen ved Oprør fremkaldt Statsforfatning, stævnede ham til et Møde i Laybach. Efter mange Jndvendinger tillod Parlamentet ham at reise, dog kun under den udtrykkelige Betingelse, at han til det Yderste vilde forfægte den spanske Forfatning. Men neppe mærker Man, at dette Vilkaar brydes, før Man erklærer Kongen fangen i Laybach og belaver sig paa en alvorlig Kamp med stærke udvortes Fiender. Det er, som om hele Nationen staaer i Flamme for sin Sag; i Parlamentet hører Man Taler, glødende af hellig Begeistring; Frihed eller Død, er det Løsen, som toner fra Heltenes Læber. "Først ville vi forsvare Abruzo" erklære de: "Forjage Østerrigerne os herfra, da ville vi forsvare Neapel; maa vi ogsaa vige her, da marschere vi til Calabrien, og herfra vende vi pludseligt tilbage, bringe Dommedagsskræk over Fienden, og fordærve ham ganske!" - Carbonarierne true, hvis Fienden vover sig ind i Neapel, at stikke Staden i Brand paa hundrede Steder og saaledes spille et da Capo af Moskva Tragedien. Militser organiseres, uniformeres, exerteres, sendes til Grændsen; der danne sig frivillige Corps, hellige Skarer, der ville vie sig Døden for Fædrelandet og kun beklage, ei at have meer end eet Liv, at offre for dets Frelse. Grændsefæstningerne og Forsvarsanstalterne ved Overgangspunkterne undersøges, Troppekantoneringerne ved Grændsen ordnes, Nationalgarden træder under Vaaben, Proviantmagaziner anlægges. Fra London, Paris, Madrid og Lissabon indsendes herlige Planer til Landets Forsvar. - Nu gaaer den østerrigske Hær under Jrimont over Po og marscherer mod Neapel. Prindsregenten her belaver sig paa Alt, der giøres store Anstalter i Arsenalet, Flaaden skal sættes i seilbar Stand, alle Veteraner kaldes under Vaaben. Østerrigerne rykke ind i Florents. Nu erklærer Prindsregenten, at Krigen er udbrudt. "Herligt!" jubler Helten Pepe: "Vi ere stærke nok til, at modstaae hele Europa, om det skal gielde. Een Neapolitaner er saa god som 50 Østerrigere." Han afgaaer til Hæren i Abruzzerne og Parlamentet erklærer høitideligt, at Kongen, hvis han ikke inden 14 Dage kommer hiem igien, vil vorde afsat. Neapolitanerne have 72000 Mand Nationalmilits og en Hær ved Grændsen 100000 Hoveder stærk.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-01-01
Skuespilhusene, Gaderne, Kongepalladset og Parlamentets Forsal toner af modigt Krigsraab. Hele Europas Opmærksomhed er spændt; selve Souverainerne studse ved at see Fiendens fortvivlede Mine. Men - parturiunt montes - neppe er Felttoget aabnet, før Frihedsrusen er dunstet bort. J Fægtningerne ved Rieti og Antrodonotage Mundheltene skiændigen Flugten og opgive de skiønneste Positioner, uden at vove en Blodsdraabe for deres Forsvar. Neppe ere Østerrigerne rykkede ind i det rømmede Aquila, før det neapolitanske Parlament, i Betragtning af de Farer, der true Fædrelandet, underkaster sig Kong Ferdinands Villie ubetinget i Et og Alt, og Prindsregenten sender en Fuldmægtig til sin kongelige Fader, for at bevidne ham Nationens Underdanighed og modtage hans allernaadigste befalinger. Der sluttes en Vaabenstilstand, i Capua, Neapolitanerne aabne deres Porte for Seiervinderen, komme ham imøde med Oliegrene, illuminere deres Huse til hans Ære og finde General Frimonts Forhold tilbedelsesværdigt. Den 70aarige Kong Ferdinand holder sit Jndtog i Staden og Folket trækker jublende hans Vogn giennem Gaderne. Saaledes endtes dette mærkværdige Felttog til alle Parters Tilfredshed. Ret som Østerrigerne og Neapolitanerne stode ligeoverfor hinanden udbrød i Piemont en pludselig Revolution. Besætningen i Alessandria proklammerer den spanske Constitution og alle de øvrige Besætninger i Landet giøre ligesaa.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-01-01
Prindsen af Carignan staae i Spidsen for det insurgerende Partie, der sværger Østerrigerne Død og Fordærvelse. Man frygter en almindelig Opstand i hele Norditalien, et Sammenspil med Neapel. Den østerrigske Hovedarmees Reserve, som var bleven tilbage ved Po, faaer alle Hænder fulde. Kongen af Sardinien frasiger sig Tronen. Magten overdrages til Prindsen af Carignan, der proklamerer den spanske Forfatning som øverste Statslov. Her høres de samme Fanfaronader, som i Neapel; her fortælles, at 300 Vognmandslæs saarede Østerrigere ere komne til Rom og at den fiendtlige Armee er indsmeltet til det Halve. Men neppe marscherer General Latour under den kongelige Fane mod Turin, neppe begynder Generalkommandanten i Lombardiet, Grev Bubna, at røre sig, før den gode Prinds nedlægger sin Magt og underkaster sig alle mulige Befalinger. Jnden to Maaneder vare hine to Campagner endte.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-01-01
J Spanien derimod holder Constitutionen sig, urokket af udvortes Fiender. Jndvortes derimod staaer det meget ilde. Land og Folk lider af en politisk Svaghed, der synes saameget ulægeligere, som dens Aarsager i Aarhundreder have været ligesaa dybt rodfæstede i Folkecharakteren, som indflettede i det borgerlige og kirkelige Livs Forhold. Paa physiske og aandelige Kræfter mangler det ikke, men Forstand og Fornuft, der skulde forbinde og forædle dem i fri Virksomhed, er saa tvungen og kuet ved Lov, Tænkemaade og Sæder, at enkelte Funker vel kunne opklare Folkets Liv, men aldrig - som Sagerne nu staae - forene sig til en velgiørende Flamme. Spanien har ingen politisk Nationalcharakter, men kun en stolt, paa dunkle Forestillinger om sin Kraft og paa Mindet og sin fordums Storhed bygget National følelse. Spanien værgede sig heltemodigt mod Napoleon, det er sandt; men dette Heltemod vaktes ved Had til Frankrig, ei ved Kiærlighed til Frihed. - Jngen Enighed, intet Borgersind; men Sammensværgelse og Oprør Slag i Slag og indvortes, fortærende Tvedragt.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-01-01
Afvigte Aar har der Tid efter anden været Mytterie i Madrid, Saragossa, Corunna, Navarra, Barcellona, Cadix, og brusende Giæring i hele Riget. Spanien frydedes inderligt ved Neapels og Piemonts Revolution og understøttede disse Lande med Vaaben og Krigere, men maa nu ernære en stor Deel af de flygtede Jtalienerhelte. Kongemydigheden er under Pøblens Fødder, og tidt har Spaniens Monark været saa kuet, at han ikke har tordet gaae ud, af Frygt for, at Folket, som det havde truet, skulde insultere ham paa offentlig Gade; ja den souveraine Almue har endog formeligt beleiret ham i hans Pallads, truende ham med Døden, og han har villet søge Frelse i Flugten, dog forgiæves. Af Stænderne er hele Spanien erklæret i Oprørs- og Beleiringstilstand. Der var stiftet et Comploi Madrid til at haane de fremmede Gesandter, samt myrde de Deputerede, og Et i Paris og Bajonne til at støde den spanske Regiering fra Tronen. Guulfeberen, denne occidentalske Pest, har tilmed raset frygteligt i flere Stæder og neppe begynder denne rædsomme Plage at give efter, før et nyt Uveir trækker op og den navnkundige General Riegei Saragossa proklammerer Republiken. Vel lykkedes Planen ikke dennesinde, men langt fra sin Modenhed synes den dog ikke at være og det er temmelig sandsynligt, at Spanien vil opløse sig i en Mængde smaae Foederativ=Republiker, med Cadix i Spidsen. J Amerika har Spanien lidt følelige J Naboriget Portugal gaaer det lidet bedre. Landet deelte sig i tre Partier, et kongeligt, et spansk og et aristokratisk. J Lissabon foregik saa grove Excesser, at Østerrigs, Ruslands og Preussens Ministre saae sig nødte til, at forlade Staden, hvis de vilde undgaae Pøbelens offentlige Haan. Dog ere Differentserne siden blevne bilagte. Kongen saae sig nødt til, for sit Kongerige Brasilien og alle sin Krones Lande, at sanctionere og antage den portugisiske Constitution, hvorpaa han bestemte sig til igien at forlægge sit Hof til Lissabon og lade Kronprindsen blive tilbage.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-01-01
J Engelland fortsattes de Uroligheder, hvortil det mislige Forhold imellem Kongen og Dronningen gav Anledning. Hun vedligeholdt til det Yderste sit høie Mod. Hun fordrede et Pallads af Regieringen, den nægtede hende det, og nu kiøbte hun Et, for til Trods at vise, at hun ikke vilde fierne sig fra dem, hun var en Torn i Øiet, men blive i det Land, hvis Krone hun deelte med Georg den 4de. Hendes Partie ønskede med al den Heftighed, der var det egen, hendes Navn gjenoptaget i Liturgien. Det skeete ikke. Derimod bevilgedes hende, efter mange Debatter, 50000 Pd. St. aarlig, hvilke hun dog var for stolt til at modtage. Kroningen stundede til og fyldte hele Landet med Frygt for blodige Optrin, thi Dronningen erklærede høitideligt, hun vilde krones med sin Gemal, det maatte nu skee ved hvilke Midler det kunde bedst. Hun begynder igjen at vise sig offentligt, at modtage Adresser, overrakte af larmende Processioner. Hele Europa er spændt paa den 19de Juli, den kommer - og Alting løber ganske fredeligt af. Dronningen maa vige. Hvad enten nu denne Ydmygelse har virket som en Gift paa den stolte Quindes Livskraft, eller andre Aarsager have virket med - nok, hun døer heel pludseligt faa Dage efter. Saaledes endte denne Dame, hvis Levnetsløb er en Kiæde af Krænkelser, Forfølgelser og synderlige Eventyr. Hendes Mod er al Beundring værd. Forstødt af sin Gemal et Aar efter Bryllupet, bagvasket, beløiet, forfulgt, vedligeholdt hun en Standhaftighed, som vel kun en god Bevidsthed formaaer at give. Hendes Død rørte ikke synderligt det Folk, der syntes hende saa hengiven. Nogle Optøier ved hendes Liigprocession vare det Eneste, hvorved hendes Partie vidste at lægge sin Kiærlighed til hende for Dagen. - Jmidlertid havde de neapolitanske Anliggender vakt hele Brittesolkets Jnteresse. Man dadlede høit og skarpt de Allieredes Fremfærd og bestred offentligen deres Ret til, at indblande sig i en uafhængig Stats indvortes Forhandlinger; ja, der androges endogsaa paa, at understøtte Neapel mod de Allierede, men det blev ved Andraget, som Saameget i dette Tale= og Skrivefrihedens Land. Man saae da ogsaa ret snart, hvorlidet Jtalienerne vare nogen Hielp værd og deres skiændige ubeføiede Flugt paa alle Puncter maatte oprøre Gemytterne saameget mere, som Man fra deres store Ord sluttede til et fortvivlet Forsvar. - For Øieblikket er Regieringens Opmærksomhed spændt paa Urolighederne i Jrland, der have antaget en ret alvorlig Charakter. - Rygtesmedenne have givet Kongen en Brud efter en Anden, men han gifter sig vel neppe meere.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-01-01
Warschau. De russiske Tropper i Bessarabien og Ukraine have nu koncentreret sig saaledes, at Man umuligen kan forudsætte, de kunne forblive længe i disse indskrænkede Cantonneringer. Enten maa de snart fremad, eller snart tilbage igien. Det lader, som Man venter Marschordre fra St. Peters. borg og som om Man her venter paa en Coureer fra Constantinopel, for at bestemme sig til Fred eller Krig.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-01-01
St. Petersborg.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-01-01
Det længeventede Manifest mod Porten er endnu ikke udstædt, men om Krigens Udbrud næres ikke meere nogen Tvivl. Den almindelige Mening og Attraa udtaler sig høit. Russerne ville betragte denne Kamp som en hellig Krig.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-01-01
J nærværende Forfølgelsesperiode ere ikke færre end 300,000 Christne faldne som Offre for Tyrkernes Hævn og Had i det osmanniske Riges forskiellige Provindser; deriblandt Grækernes Patriark og 30 Bisper; 4600 Kirker ere sløifede eller brændte. En Mængde Klostre desligest.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-01-01
Frankrig.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-01-01
Her er en heel Revolution foregaaet i Ministeriet. De hidtilværende Ministre ere alle blevne afskedigede, Een undtagen, som er Premierministeren, den gamle Hertug, af Richelien. Hertugen af Bellun er bleven Krigsminister; Vicomt Montmorency Udenrigsminister; Herr Peyronnet Justitsminister; Herr Corbiere Jndenrigsminister; Marquis Clermont-Tonerre Marineminister; Herr Villette Finantsminister. De nye Ministre have den 15de Decbr. aflagt Eden i Kongens Haand, og Dagen efter var en glimrende Audients, hvorved, blandt Andre, bemærkedes Fyrst Talleyrand og Prinds Christian af Danmark. Bemeldte Ministerium skal have erklæret sig for antirussisk og det er sandsynligt, at Frankrigs Politik vil forene sig med Englands.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-01-01
Spanien. De Oprørstegn, der have yttret sig paa forskiellige Punkter af dette Rige, synes at forøges og forværres, Den Ubestemthed, Stænderne lægge for Dagen, kan ikke Andet, end drive Folkets Mistro til det Yderste. Hele Catalonien og Andalusien er i fuld Jnsurrection mod Regieringen. J Gallicien har General Mina oprettet en provisorisk Regiering og derpaa udskrevet en svær directe Skat, der inden 3 Dage skal erlægges af Alle til Hærens Underholdning. De Galliciske Havne ere erklærede aabne for fremmede Skibe, mod en meget taalelig Afgift. Derved trækkes hele Halvøens Handel hid. Den active Provindsialmilits skal i Masse træde under Vaaben; 10000 Mand ere satte i Marsch mod Grændsen. Hele Gallicien befinder sig alt i Minas Hænder. Fæstningen Astorga har han overrumplet og erobret.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-01-01
Kongen er kommen tilbage til Madrid. Ministrene have begivet sig til ham og begiert deres Afsked. Men Kongen har svaret: "De kunne forlade mig, om De ville, men aldrig afskediger jeg Dem. Jeg veed, hvad Hensigt det Partie har, der styrter Spanien i Fordærvelse. Mine oprørske Undersaatter tørste efter mit Blod, og efter den ulykkelige sextende Ludvig maa jeg være Jakobinismens andet Slagtoffer i Eurova. Hiin har Man med Rette kaldt den kongelige Martyr, men jeg vil ikke døe hans Død. Med Vaaben ihænde vil jeg vente Døden i Spidsen for mine Garder." Ministrene forblive altsaa paa deres Post. Det giør Folket rasende. Madrids Tilstand er frygtelig. Man meente, at Staden inden Aarets Ende vilde vorde angre den fra tre Sider af Riego's, Minas og de andalusiske Tropper. Saasnart Foederativstaten er organiseret, vil Man erklære Frankrig Krig.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-01-01
J Wien har været sagt, at Kongen af Spanien har anraabt Keiseren af Østerrig om Bistand mod sine oprørske Undersaatter.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-01-01
Portugal. Herfra hedder det: "Vi nærme os en stor Catastrophe. En allerhøiest Person havde for kort siden ikke saamange Penge, som han behøvede til, at dække sine daglige Udgifter og kun med megen Møie fik Man ham soulageret. J de sidste 10 Uger ere 384 Snigmord begangne i PortuFædrelandet.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-01-01
Kiøbenhavn. Hs. Majestæt Kongen har resolveret at Vognmandstaxten for Danmark maa for de næstfølgende 3 Maaneder Januari, Februari og Marts vedblive uforandret, saaledes som den for indeværende Qvartal har været bestemt, nemlig for et Par Forspands=Heste eller stemplet Vogn med 2 Heste til 5 Mk., og for en mindre Vogn med 2 Heste samt for en enkelt Hest til Estafette eller Forspand til 4 Mk. 8 s. Sølv pr. Mill.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-01-01
Den 20de December om Middagen Kl. 12 blev i Regents=Kirken i Kiøbenhavn Herr Dr. og Professor Larsen høitideligen kreeret som Doctor i Theologien af det theologiske Facultets Decanus Herr Professor og Dr. P.C. Müller. Programmet til denne Høitidelighed er affattet af Herr Etatsraad og Professor Ridder B. Thorlacius, og indeholder en Parallel imellem tvende Afhandlinger af Plutarch og Seneca.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-01-01
Til Nutidens vidunderlige Fostre kan med Føie regnes et nyt i Hovedstaden oprettet "eirkulerende Læseselskab, der bestaaer af de nyeste danske Roma mer, Reiser og flere." Entrepeneuren, hvis Forhuft, efter al Sandsynlighed, maa være ude at circulere, boer i Silkegaden No. 44, i Stuen.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-01-01
Efter en Anmeldelse i Adresseavisen har Madam Ege Mand rolig udgydt sin Aand i Almagtens Hænder. En anden besynderlig Dødsanmeldelse i samme Blader denne: "Tiener Hans Winderød er flyttet fra Knabe strædet No. 174. Herren har givet og taget. Hans Navn være lovet, Gud trøste de Bedrøvede." - Herr Kleinsmedmester Christian Wessing og Frøken Petrine Franck lykønskes i Anledning af deres Bryllupsdag den 17de December 1821. Formedelst anden Bestemmelse er tilkiøbs: et godt og smukt Stykke Meubel tienlig til en Dame til Nytaarspresent, i lille Larsbiørnsstræde No. 183, første Sal over i Gaarden.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-01-01
Det mechaniske Jnstrument med Guldfiske, alt anbragt i et Tempel med passende Oplysning forevises nu for 2 Mark.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-01-01
J en Fabrik (her i Staden), som har udelukkende Privilegium paa at fabrikere sine fortrinligen gode og særdeles afsættelige Vare, ønskes en Medinteressent, som kunne indskyde indtil 5000 Rbd. Sølv eller Sedler med 10 Procent Fordeel under alle Omstændigheder.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-01-01
Kiøbenhavns Politieven anmærker i Anledning af paaankede Gade=Uordener af Skoledrenge i Kiøbenhavn, at disse sædvanlig have en større Mængde Bøger under Armen, end Kundskaber i Hovedet, som ved paakommende Attaqver, gjerne ere det første, der falder i Rendestenen, og ere dog for Forældrene saa kostbare at anskaffe. - Vistnok ere Skolebøger nok ingensteds saa kostbare som her i Danmark, men det er da ogsaa det der, ved den uvisse Afsættelse at andre Forlagsskrifter, skal holde mangen Forlægger nogenlunde skadesløs for alt det, der, imod al rimelig Forventning, bliver Maculatur.