JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-08-31
Ved Boens Aabning efter den i Woldbye Bye under Grevskabet Frysenborg afdøde Enke Karen Christensdatter Mistrup, blev anmeldt at den Afdøde skulle have en Søn navnlig Christen Jensen Mistrup, efter Rygte i Kiøbenhavn, saa blev og ved bemeldte Forretning Skifte=Retten foreviist et Gave Brev fra bemeldte Christen Jensen dateret Kiøbenhavn den 14de Julii 1796, hvorefter denne har skienket til et SødskendeBarn Elisabeth Sophia Pedersdatter (i Ægteskab med Mathias Sommer paa Palsgaard) alt hans Moders Efterladenskab, imod at denne skulle pleie den Afdøde og efter Døden lade hende hæderlig begrave. Men førend Skifte Retten kunde antage dette Gave=Brev for gyldig, og overdrage Boen til Mathias Sommer, fandt den fornøden at indkalde bemeldte Christen Jensen, for at blive sikret for at dette Gave=Brev af ham var udgivet; thi indkaldes herved fornævnte Christen Jensen, som eeneste Arving efter bemeldte Afdøde 3de Gange i Aarhuus Stifts Aviser, enten selv eller ved Fuldmagt, at møde ved en Skifte=Samling som er berammet at holdes paa Frysenborg Skriverstue, Fredagen den 18de Octb. førstkommende Kl. 10 Formiddag for sin Ret at iagttage, da Skiftet samme Dag muelig kan blive sluttet. Frysenborg ved Aarhuus, den 29de August 1799. E. Borch. Forvalter ved Grevskabet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-08-31
Hos Snedker Zacho i Boller Teglhuus paa Boller Hovedgaards Mark er ved Døden afgaaet en gammel Ungkarl Søren Jensen Torsted, hvis ringe Efterladen, skaber den 21de dennes strax er taget under lovlig Skiftebehandling; men da hans Arvinger som skal være nogle Sødskendebørn, er vides hvem eller hvor de ere, saa indkaldes de herved, i Følge Placaten af 26de October 1792, inden 12te Ugersdagen fra Dato, at opgive og ligitimere sig for mig Undertegnede som Skifteforvalter, endskiønt intet vil blive at arve; ligesom og bemeldte Afdødes Credi= og Debitorer, inden forbemeldte Tids Forløb haver at melde sig, for deres Krav at bevise og Skyldige at tilstaae. Boller, den 29de August 199. N. Borch, Forvalter ved Boller.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-08-31
Ved Fæstegaardmand Jens Olesen i Korning, under Merringgaards Gods i Hatting Herred, er bortdød en hos ham logerende gl. Ungkarl Laurs Pedersen, som forhen har tjent endeel Aar i Sielland og siden heri Jylland. Da hans Credi= og Debitorer ei alle vides, saa indkaldes de begge herved, i Følge Placaten af 26de October 1792, inden 12te Ugersdagen fra Dato for mig Undertegnede som Skifteforvalter, at opgive og bevise deres havende Krav og indkomme med hvad de til Stervboet er skyldig. Boller, den 29de August 1799. N. Borch, Herredsfoged i Bierre, Hatting Herreder. Clemmen Andersen i Øster=Kondrup ved Randers, giør vitterlig: Huusfæsteren Mathias Christensen i Enslev Sogn og Bye, Gierlev Herred, Randers Amt, hans Hustrue Maren Jensdatter døde den 23de Julii d. A., efterladt sig af første Ægteskab 6 Børn, deels myndige deels umyndige, men ei efterladt sig Børn af senere Ægteskab. Stervboen efter denne Afdøde er lovbydende begegnet med Forsegling, Registering Aabning og paafølgende Vurdering, og ved dette sidste møde bestemt Skiftesamlinger den 3die October og til endelig Slutning den 14de November førstkommende, saa meget muelig. Thi indkaldes i Overeensstemmelse med Placaten af 26de October 1792 alle og enhver dette fattige Stervboes paagieldende Arvinger, Værger, Credi= og Debitorer, med behørige Ligitimationer at melde sig ermeldte Tid i Stervboestedet. Øster=Kondrup, den 22de August 1799.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-08-31
J følge det imellem Selveier Christen Heigaard og Hustrue Elisabeth Begtrup, af Begirup Bye i WistoftSogn, Mols Herred Randers Amt, oprettede og allernaadigst stadfæstede Testamente, har bemeldte nu de rende Enkemand, Christen Heigaard, ved hans agtende Jndtrædelse i nyt Ægteskab, hos mig som Skifter valter afleveret de ved Testamentet for den første at døde Ægtefælles, Konen Elisabeth Begtrups efterladte Arvinger, til Deeling efter Loven bestemte 20 Rdr.;men da Enkemanden ikke tillige har vidst at opgive hvilke disse Arvinger ere, eller hvor de sig opholde, saa bliver samtlige fornævnte Elisabeth Begtrups Arvinger herved i Aarhuus Avis 3de Gange i Rad indkaldte med 12 Ugers Varsel fra sidste Kundgiørelses Dato, at møde hos mig for at bevise deres Arveret, overvære Deelingsforretningen og imodtage hver sin Andeel af de indleverede 20 Rdr., som ellers strax i Hs. Majestæts Kongens Kasse afgives. Ebeltoft, den 10de August 1799. Fellumb, Bye og Herredsfoged.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-08-31
En Bondegaard, som er got bygget og indrettet til Beboelse for en honet Familie, hvis Aggermark bestaaer af over 100 Tdr. Sædeland og Høebieringen, imellem 50 til 60 Læs got Høe, anvises tilkjøbs a Forvalter Hansen paa Friisholt. Gaardens smukke Beliggenhed dens Korn- og Græsrige Eiendomme, vil af Liebhabere erfares ved at tage samme i Øiesyn. Den 19de September førstkommende agter Capitain inde Cramon i Ebbeltoft at anstille sin iboende Gaard med tilhørende Eiendomme og Heste Mølle til offentlig Auction, Gaarden er indelukket, bestaar af 4 Længder og derudi gode beboelige Værelser, hvoraf ere 2de Stuer med Kokken, Kamre a. indrettede til Bortleining til Familie, Heste og Koe Stalde, samt Loer og lader m. m. alt vel vedligeholdt, Heste Møllen og dens Jnventarium er got, gode Kieldere, got Pompevand Gaarden saa og herlig Kilde Væld bag den, Eiendommene ere: en bag Gaarden liggende Eng, der følger med den, af god Eng-Bund, hvorpaa kan avlet fuldkommen 6 Borger Læs Høe, og den derved liggende Bakke er 2 Skpr. Udsæd. En dito Eng ogsaa derlig Engbund, deraf kan haves fuldkommen 14 Borger Læs Høe af Forfletten foruden Eftersletten. Bakken deroven for er af 12 Skpr. Lands Størrelse. Gaarden med fine tilhørende Eiendomme og Heste Møllen bliver opraabt særskildt, den anden Eng, Mølle Engen kaldet, med dens tilhørende Bakke ligesaa og derefter samlet; en Deel af Kiøbesummen, kan blive staaende og Tiltrædelsen kunde efter Aftale, enten blive til neste November eller og tilkommende Maildag. Vilde en Liebhaber have nogen nærmere Underretning desangaaende, henvises til Hr. Major v. Eyben i Fridericia og til Told=Kasserer Lund i Aarhuus, samt til Eieren selv.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-08-31
Hos forrige Forvalter, nu Gaardbesidder i Besser paa Grevskabet Samsøe, Hr. Andreas Boesen, er ved Døden afgaaet en gammel Jomfrue ved Navn Magdalena Elisabeth Evens, en Søster af forrige Provst sal. Hr. Thomas Mantix Evens, i hvis Huus hun baade i Sielland og her paa Landet, medens han lerede, haver opholdt sig; denne Afdødes ubetydelige Efterladenskaber er strax bleven registeret og Boet taget under lovlig Behandling; thi bliver hendes lovmæssige Arvinger (hvoraf de Umyndige med Værger) der deels skal være i Sielland, deels i Jylland, foruden de her paa Landet værende, i Overeensstemmelse med Placaten af 26de Octbr. 1792, herved indkaldes med 6 og 12 Ugers Varsel fra undertegnede Dato, der bliver den 2den Septbr. og 21de Octbr. førstkommende, at møde paa Stervboestedet i Besser ved de agtende Skiftesamlinger, for at ligitimere deres Arveret og iagttage deres Tarv, da enhver skal vederfares hvad Lov og Ret medfører. Ørnslund paa Samsøe, den 22de Julii 1799. J. Friis, committeret Skifteforvalter. Paa mit allernaadigst Kongelig privilegerede Amdan- og Pudderfabriqve, er at bekomme for følgende Priser, til Udførsel: Amdam 7 en halv Rdr. pr. 100 Pd., Pudder 8 en halv Rdr. pr. 100 Pd. For promte Betaling gotgiøres 4 Procento. Hans Beck.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-08-31
J følge Kongelig allernaadigst Bevilling af 16de d. M., indkaldes herved 3de Gange efter hinanden med Aar og Dags Varsel, sub poena præclusi et perpetui silentii, alle de som formene sig at have noget at fordre efter min her i Byen afdøde Mand, Over-Chirurgus Nicolai Henrich Ursin, inden foreskrevne Tidsforløb dermed at fremkomme og samme beviisliggiøre for min Laugværge Hr. Stiftsprovst Jansen her sammesteds. Aarhuus, den 29de August 1799. Som Laugværge, Anna Margrethe Ursin, Jansen. fød Mühlenster.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-08-31
Mandagen den 2den Septbr. Kl. 3 Eftermiddag holdes offentlig Auction ved den syndre Side af Mindet over 1400 Al. gode lange og velskaarne (2 Tom.) ege Skibsplanker. Endeel i en halv Tomme Dito og 4 Stkr. 4 Tommer Bærholter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-08-31
Over Kiøbmand Hans Henrich Bierrings Fallitboes paa Hiørnet af Volden og Rosensgade her i Aarhuus under No. 251 beliggende Gaard, samt vedliggende 2de Leie boede paa Volden, bliver udi bemeldte Gaard foretaget og holdet offentlig Auction første Gang Onsdagen den 28de August, anden Gang Løverdagen den 31te dito, samt 3die og sidste Gang Onsdagen den 4de September førstkommende, hver Gang om Eftermiddagen Kl. 2. Sidste meldte Dag, saasnart Auctionen over foranførte Eiendomme er tilendebragt, bliver ligeledes stillet til Auction samme Boes Jndboe og Effecter, samt Kiøbmands Vahre. Aarhuus, den 24de August 1799.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-08-31
Dersom der skulde være en Dreng her i Aarhuus eller paa Landet, som har Lyst til at lære Kleinsmed Profession, saa kan han strax blive antagen, eller og til næstkommende Michelsdag af mig her i Aarhuus. Jens Hansen Brandt, Kleinsmed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-09-04
Indenlandsk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-09-04
Kiøbenhavn. Under 5te Januarii d. A. tilskrev Cancelliet Biskoppen over Aarhuus Stift: at alle Kirker og Meenigheder i bemeldte Stift, der forestaaes af een Præst, maatte for Fremtiden høre til eet Herred under een og den samme Provst, følgelig hver Hovedkirke med sine Annexetilsammen, lægges til et og samme Herred, hvori de ere beliggende og hvortil de nærmest ere henhørende. Denne Indretning har givet Anledning til en Forestilling, hvori det formeenes, at samme vilde medføre Vanskeligheder, især med Hensyn til Fattigvæsenets Bestyrelse da det ofte Hænder, at et Anner-Sogn, som indtages under Hoved Sognets Herred, henhører under et andet Amt. J den Anledning har Cancelliet, under 18de Mai, tilskrevet Stiftamtmanden og Biskoppen over forbemeldte Stift: at naar Anner=Sogne, som indtages under Hovedsognets Herred, henhører under et andet Amt, skal saadanne Anner-Sogne for Eftertiden, i alt hvad der kan angaae den geistlige Medbestyrelse eller Jnspection, henregnes under det Amt og Herred, hvorunder Hovedsognet ligger; hvoraf da følger at Fattigvæsenets og Herreds=Kassens Bestyrelse tilkommer for et hvert Herred den eller de samme Amtmænd og den samme Provst, som forhen, førend andre Annexer fra et andet Amt eller Herred bleve indtagne under Herredet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-09-04
Den arresterede Cancellieraad Holm har igien skreven 2de Piecer, under Titel: Brev til Hs. Majestæt Kongen, fra en Folkeven, og Over Actioner, især for Skrivter, og Farer af denne Magtudøvelse i det Kongl. danske Cancellies Hænder; som ere trykkede hos Bogtrykker Holms Enke. Disse Piecer ere tilstillede Høieste rets Advocat Brorson for at fremlægge i Høiesteret til Oplysning om hvorledes Arrestanten anvender den Tid som er tilstaaet ham til at forfatte hans Forsvarsskrift i den mod ham anlagte Sag.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-09-04
Den 30te Julii afseilede Fregatten hvide Ørn 5te Gang fra Malaga med en Convoy af 36 Skibe Vester efter. Pesten, som raser saa voldsomt i Marocco, giør at intet Menneske har meere Komunikation med Tanger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-09-04
Til Götheborg indløb den 24de August den behagelige Efterretning, at Jndførselen af Salt i Svenske Havne med Danske Fartøier er bleven tilladt. J Marstrand ligger den Kongl. Svenske Fregat Ulla Fersen, for at samle Convoi, dog lader det ikke til, at den vil blive betydelig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-09-04
Det Kongelige Vestindiske Genuesiske Rente= og General-Toldkammer har befragtet adskillige Coffardieskibe til at overføre Ryttere med Heste og andre Recruter, som ere bestemte til Garnisonen paa vore Vestindiske Eilande. Nogle danske Skibe skal være opbragte til Algier.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-09-04
Den 25de August løb et Par Heste løbske i Vibens Aller, hvorved Bonden faldt af, og blev til al Ulykke hængende ved Haaret i Lundstikken, saa Hestene løb med ham ud af Marken og man først fik dem standset, da de havde løbet en Fierdingmill.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-09-04
Paa Toldbodbroen i Helsingøer, har været Slagsmaal, hvorved en engelsk Officier skal være bleven arrettereret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-09-04
Aarhuus. Jndpasserede. Den 31te August: General Krigs=Commissair Pflug, Agent Søegaard fra Kbhvn., Regiments=Feldtskiær Rosendal med Frue og Søn, Tøl der Herschind og Kone, Student Herschind, Provstinde Hee med Jomfrue Datter, Lieutnant Lasonne, Raadmand Hübertz, Frøken Schwartz, Qvæg og Hestehandler Anders Harlew.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-09-04
Udpasserede. Den 2den September: Agent Søegaard, Apotheker Waleur, Student Bay, Heste og Qvæghandlerne Poul Christoffersen og Jens Lassen, Faurschou.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-09-04
Den 3die Septbr.: Kammerherre Urne, Capitain Baron Gyldencrone med Frue Baronesse og 2de Baronesser Søstre, Ritmester Guldberg, Hr. Guldberg med Frue og Familie, Amtsforvalter Giødesen med Kone og Søn, Kiøbmand Christian Giørup og Familie, Mad. Bay og Jomfrue Datter, Kiøbmand Sommerfeldt og Kone, Student Cortsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-09-04
Et forseglet Brev blev mig den 4de d. M. tilbragt, hvorudi var indlagt 8 Rd. med Hosskrift til Syge og Sengeliggende: For hvilken Gave, paa de Fattiges Vegne takkes, med Forsikring om at Giverens Villie skal blive opfyldt. Jens Fugl.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-09-04
En velgiørende Kiøbmand hvis Navn jeg ei maae nævne leverte mig 5 Rdr. til de Fattige, for hvilken Gave paa deres Vegne takkes skyldigst. Aarhuus den 4de September 1799. Jens Fugl.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-09-04
Prædikanterne paa Fredag. Domkirken Hr. Stiftsprovst Jansen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-09-04
Prædikanterne paa sextende Søndag, efter Trefoldighed. Høimesse. Aftensang. Domkirken Hr. Stiftspr. Jansen. Hr. Hertel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-09-04
Formedelst høist fornøden Reparation i Frue Kirke. der ei før i næste Uge skiønnes at blive færdig, kan førstkommende Fredag og Søndag ingen Gudstieneste holdes i bemeldte Kirke; hvilket vi, som Præster ved Kirken, efter Biskoppens Tilladelse, herved skulle have den Ære at melde Frue Sogns Meenighed til fornøden Efterretning. Aarhuus, den 4de September 1799. N. K. Bechmann. M. F. Jahnsen. Hospitalskirken. Hr. Jahnsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-09-04
Udenlandsk. Jtalien. Den 15de August har den Keiserlig Russiske Armee tilfægtet sig en betydelig Seir over den 40,000 Mand stærke franske Armee under General Joubert. Angrebet begyndte allerede den 13te paa hiin Side af Novi og Saravalle, men blev først almindelig den 15de. Det kostede paa begge Sider mange Mennesker. Man angiver Franskmændenes Tab i Døde og Saarede til 4000 Mand og 4000 skal være taget til Fanger, hvoriblandt 4 Generaler og mange Officerer, saa har man og gjort 21 Kanoner foruden mange Feldtredskaber til Bytte. De Keiserliges Tab skal ligeledes bestaae i 4000 Mand, saa skal og General Lusignan være falden i fransk Fangenskab og General Kray let saaret. Den 16de var den franske Armee endnu ganske i Uorden og de Keiserlige vare i Begreb med at forfølge samme. Man siger at den franske General Jouberts Hensigt, som begyndte Angrebet, var at undsætte Tortona, og at han i Begyndelsen havde bragt de Keiserlige i Bormide Dalen til at vige og fremtrængt sig til Agram, men derpaa er bleven slagen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-09-04
Nu er det hele Genuesiske Golfo i de Keiserliges Magt paa Fortet St. Maria nær, hvis Besætning kun bestaaer af 260 Mand og 30 Kanoner.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-09-04
Den lille Festning Saravalle, som den 7de August blev indtaget af den russiske General Pangration, er Nøglen til Gavi, og den til Genua førende Landevei. Den Keiserlige General Kienau trænger sig frem langs med Søekysterne til Genua.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-09-04
Beleiringsarbeidet for Tortona var til den 9de August virksom fortsadt med et ringe Tab af Mennesker.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-09-04
Holland. Det engelske Armement som bestod af omtrent 150 Seil, havde aldrig saa snart den 21de August ladet sig see for Texelen, før Admiral Storay strax afsendte en Expresse til Søeministeren Spoors og General Guerike een til General Brune i Haag. Directoriummet og de lovgivende Korpser traadde strax tilsammen. Garnisonen fik befaling at holde sig marsch, færdig og endeel deraf begav sig samme Nat paa Marschen til Nordholland, hvorhen General Daendeels og et reist, som der skal commandere Tropperne. Den 22de August undersøgde de engelske Schaloupper Søens Dybde paa adskillige Stæder, og samme Dag kom en Officer med et engelsk Stilstandsflag til Texelen og overbragte Commandeuren for den hollandske Flaade, Admiral Sto ray, en Opfordring fra den engelske Admiral Duncan, af omtrent følgende Jndhold: Min Herre, Da der i dette Øieblik, er landet over 20,000 Mand paa Helderen, saa har de en gunstig Leilighed til at vise deres Jver for deres lovmæssige Overherre, Prindsen af Oranien, naar de vil erklære sig for ham, da enhver vil følge deres Exempel. Alle, som paa denne Maade erklærer sig, vil man erkiende for Venner og disse kan heise det hollandske Flag paa Bram stangen. Da denne Erklæring er bekiendtgjort saavel for Commandanten for den brittiske Land=Armee som Hr. Mitchell der commanderer under mig, saa kan alle Skibe som forlanger det komme til mig, og skal blive behandlede som Venner, optages i den engelske Flaade samt forblive ved samme til de erholder videre befaling fra Prindsen af Oranien." Duncan.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-09-04
Admiral Storay har svaret: "At dersom han modtog dette Forslag, saa ville han giøre sig uværdig til Admiral Duncans Venskab, og miste enhver ærlig Mands Agtelse. Han kiendte de Pligter, som han skyldte det Flag, hvorunder han tiente, og at han, om endog den engelske Maat blev dobbelt saa stor som den var, forblev ved samme Sindelag. Dette Svar har han sendt til det lovgivende Korps som var vel fornøiet dermed. Dette har tilmeldt ham, at der ingen Landgang var skeet paa Helderen. Directoriummet foranstalter nu alt mueligt til Landets Forsvar. Samme har og ladet decretere: 1) Dødsstraf for alle som forlader Landet. 2) De constituerede Magter har Lov til at arrestere alle fordægtige Personer. 3)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-09-04
Directoriummet har Fuldmagt til at anstille Undersøgelser efter saadanne Personer som ere bortreiste med Pas, og ikke igjen ere komne tilbage. 4) Directoriummet kan efter Omstændighederne betiene sig af den bevæbnede Borgermagt m. m.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-09-04
J alle Stæder giennemdrives Borgerbevæbningen med Jil og Magt. Paa de offentlige Pladser maae Borgerne lade tage Maal af sig til Monderinger. Hvem som i ringeste Maade modsætter sig, bliver strax arresteret og bragt til Hovedvagten. Ubegribeligt er det, siger man, hvorledes Roligheden her dog holdes vedlige. Paa Landet derimod, gaaer det ikke saa rask, Bønderne vil ikke vide deraf og man vil ikke gjerne bruge Magten imod dem.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-09-04
En sildigere Efterretning fra Amsterdam under 27de August beretter, at den engelske Flaade endnu den 26de August ikke havde gjort Landgang, men man havde samme Dag seet den fra Schagerburg og paa Høiden af Huisduinerne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-09-04
Schweitz. Ved det almindelige Angreb som Frønske mændene den 14de gjorde paa den heele Keiserlige Forpostkiede, har især Fegtningen ved Willishofen været meest haardnakket og blodig. Den saa kaldte gamle helvetiske Legion som stod der forsvarede sig tappert i 7 Timer imod en stor Overmagt, men maatte endelig trække sig tilbage til Sternen, hvor de bekom Succurs, da Franskmændene saa igien bleve drevne tilbage. Ligeledes maatte de Keiserliges, venstre Fløy under General Jellachich rømme Einstedeln og Berg Etzel, men General Jellachich har siden faaet Forstærkning. Erkehertug Carl skal fra den 14de til den 17de næsten uophørlig været til Hest.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-09-04
Den 16de har Franskmændene angrebet Oberste Strauch, som stod ved Münster med 7 Keiserlige Batailloner, og saa total slaget ham, at han kun med 100 Mand har reddet sig til Como. En anden fransk Colonne paa 16000 Mand, har tilbagetrængt General Simschen ved Altorf, og frataget de Keiserlige Urseren, Dievelsbroen og Davesch, samt trængt sig frem til Tabanosa 4 Miil nær Chur, fra hvilket sidste Sted der nu flygter mange Mennesker. Jmidlertid har intet afgiørende Slag havt Sted, til den 20de Den 16de August fik de 2 første, til Schafhausen, ankomne russiske Divisioner, 8000 Mand stærk, befaling strax at brække op. Den 18de kom den 3die Division paa 4000 Mand til Schafhausen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-09-04
Frankrig. Den 22de August har Directoriummet bekiendtgjort nye Seiersberetninger fra Schweiz, hvorefter Walliserlandet, Rhonedalen og Gottharsbierget igjen er i vore Hænder, og at de Keiserlige siden den 14de August skal have mistet 6 til 7000 Mand i Døde og Saarede. Lucien Buonaparte har i det 500des Raad foreslaaet en Departemental=Armee, til de indvortes Uroeligheders Dempelse, og en Armee til Grændsernes Forsvar.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-09-04
Fra Toulouse meldes under 13de August, at de forhenværende Grever, Paulo, Barbazan og de la Hage, en Søn af Exmarqvis Fayet, commanderer de Røjalistiske Jnsurgentere der i Egnen, som anslaaes til 16000 Mand. Jmidlertid har General Anbugevis indtaget deres Hovedqvarteer ved Faget, gjort deres Standart og en Deel Vaaben til Bytte og ladet deres Feldtpræst skyde, efterat han den 12te havde slaget et Korps paa 4000 Mand, og fordreven dem til deres forskandsede Hovedqvarteer Mouret. Man har alt i Egnen af Toulouse begyndt med at udtage Gidsler af de forhen værende Adelige og Geistlige. Jnsurgenterne bruger derimod Repressalier og udtage igien Embedsmænd og Kiøbere af Nationalgodserne til Gidsler.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-09-04
Under de nuværende Omstændigheder har Directoriummet endnu beordret flere Tropper til Paris. Jacobinerne angriber bestandig Directoriummet i de offentlige Blade, fordi de har sperret deres Klub. De holder sig heller ikke endnu for overvundne, men truer med nye Sammenkomst.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-09-04
Adskilligt. Kongen af Sardinien skal have udnævnt Grev Suwarow til Generalissimus for sine Tropper.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-09-04
Man siger at Porten skal have erklæret Spanien Krig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-09-04
J Augsburg opholder sig en Commissair fra Prindsen, af Conde som antager alle franske Emigrantere der vil tage Tieneste ved det Condeiske Korps. De Adelge faaer daglig 24 Kreutzer i Sold.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-09-04
Præsten Lavater, er uformodentlig den 15de August kommen til Zarch. Han har snegen sig igiennem de franske Forposter ved Lørrach. Maanedskrivtet Clio, en Fortsættelse af Jydernes Ven, for August Maaned, har nu forladt Pressen, og er af følgende Jndhold: Om Chinesernes huslige Forfatning: Den ulykkelige Fader; Capitain Pierce og hans ulykkelige Medreisende, eller Halsevells Skibbrud; Gotfrieds Drøm; Fortsættelse af Pichegryds, Barthelem og flere Deporteredes Skjebne siden den 18de Fructidor, af Ramel; Politie Spørgsmaale, Nyttige Opfindelser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-09-04
Subskription paa dette Maanedskrivt gielder for en heel Aargang og modtages paa Post-Contoirerne i Randers Horsens, Greenaae, Ebeltoft, Fridericia, Weyle, samt hos Hr. Kiøbmand Bek sammesteds; i Randers hos Hr. Bogbinder Cortzen, i Colding hos Hr. Bogbinder Meelbye, i Aalborg hos Hr. Klokker Milling, i Wiborg, hos Hr. Boghandler Just, i Hiørring hos Hr. Byefoged Brandt og i Aarhuus paa Adresse=Contoiret.