Københavns Adresseavis, 1768-08-03
Bidrag til Sverrigs Politiske Beskaffenhed. I gode Aaringer trænger Sverrig til 150000 Tønder, Korn=Vahre fra Udlændinge, men naar Misvext indfalder 500000 Tønder. Men kunde den megen og skadelige Brændeviinsbrænden engang blive afskaffet, saa havde Sverrig endog Korn=Vahre tilovers. - Faluus Kobber Grube gav i Carl 18. Tid, som kaldtes den Sverrigs Lykke, aarlig 12 til 15000 Skippund Kobber; i Aaret 1650 gav den allermeest, nemlig 20321 Skippund; men siden 168, har den efter den store Jndstyrtning aftaget meget, og giver nu omstunder itun mellem 4 og 5000 Skippund. - Tek. kelighed og Omgængelighed uden Ceremonie udgiør et net Trek i den Svenske Nations Character. - I de fleste ved bestilte Republiker lever i det mindste een Deel af den hele Folkemængde i Stæderne, og 2de Deele af samme paa Landet; i Sverrig derimod forholder sig Tallet paa Bye=Folkene til Land=Folkenes Mængde, som 1 til 12 1/2. Jndvaanerne i alle Stæderne i Sverrig udgiøre ikkun 200000 Personer. Faggot holder for, at Sverrig, som indeholder over 80000 Boestæder eller Gaarde og 7290 Svenske Qvadrat=Mile kunde beqvemt have 9 Millioner Jndvaanere; men Berch giør endog Plads for 24 Millioner. Rune berg, som fører Secretariatet ved den saavel indrettede Kongelige Tabel=Commission, regner for Sverrig og Finland6900 Svenske Qvadrat=Mile, og altsaa skulde, omendskiønt man gandske lige inddeelte det hele Antal levende Mennesker i Sverrig af 2 Millioner 383113 Personer, ikkun kunde blive regnet 345 Personer paa hver Qvadrat=Miil, eller om Lapland med sine Jndbyggere blev afdraget fra den hele Sum, saa skulde Jndbyggernes Tal i Sverrig og Finland beløbe sig paa hver Qvadrat=Miil til 472 1/2 Person. Den findes vist nok Provintzer, hvor virkelig langt flere beboer, 1 Qvadrat=Miil, saasom Skaane og Ostgothland, hvor 1342 Menneskeer kan regnes paa Qvadrat=Milen; men i Nordland kan man derimod ikkun regne 140, og i Lapland endog ikkun 2 Personer paa Qvadrat=Milen. Hvad Frugtbarheden i Sverrig angaaer, saa kan man ogsaa der regne 4 Børn paa hvert Ægteskab, og hvad Mortaliteten angaaer, saa døer aarlig over hele Riget at regne, 1 af 33. Mands=Personer, og 1 af 35 Fruentimmer, men i Stokholm er Mortaliteten 1 af 17 Mands=Personer, og 1 af 21 Fruentimmer. Foruden Rigs= og Kronens Skatte=Bønder, gives der ogsaa en stor Mængde Adelige Bønder i Sverrig (Frælse Bønder), hvilke, foruden noget vist, som de yder til Eiendoms=Herren i Korn og Penge, giøre ogsaa ofte Hoverie, og Reyser, omendskiønt de ikke ere Vornede, men til visse Tider kan opsige deres Gaarde, og kan flytte bort, naar de har betalt Herskabet sit, som de ere pligtige. Sværd=Ordenen bekommer ikke allene Krigs=Folk fra Feldtmarschall indtil Obersteer, men alle Officierer, Capitainer med indberegnede, kan faae denne Orden, naar de har tient i visse Aar, endog Subalterner, som særdeles har udmerket sig, bliver ofte benaadede dermed. Men Commandeurer af denne Orden kan ikkun de høyere Officierer. blive, dog Obrister med indberegnede. Ridderne af Sværd Ordenen ere for nærværende Tid Fem Hundrede og nogle og Halvfemsindstyve i Tallet. – Nordstierne=Ordenen har 12 Commandeurer, og Ridderne af denne Orden ere nu Fem og Fyrgetyve. De bærer et sort Baand med Nord stiernen i Knaphul paa Brystet; men Commandeurerne bærer et bredere sort Baand om Halsen. - Ridderne af Seraphiner=Ordenen ere, i det de bliver Riddere af Seraphiner=Ordenen, ogsaa tillige Riddere og Commandeurer af alle øvrige Kongelige Ordener. Jkkun Upsala har den Lykke, at have Hans Kongelige Høyhed Kron=Prinzen til Cantzler; paa de andre Svenske Academier er det ikkun en af de Herrer Rigs=Raader. Ved alle Rigsdage forekommer recunsus ad commitia, og dette Middel er hverken sieldent eller meget farligt. Succumbens=Pengene i Justitz=Sager, nemlig 2000 Dlr. S. M. bliver mestendeels eftergivne. Den hver Rigsdag nedsatte Justitz=Deputation maae, naar Sagen er bleven henviist til dem, indkomme med sin Betænkning derover til Plenis, som selv dømmer derpaa. Er der 2de Stænder imod 2de Stænder, saa bliver det ved den Kongelige Justitz=Revisions Dom, hvorfra er appelleret. Den gamle Dokkelepuikkun bygget dertil, at et Krigs=Skib kan ligge tørt derudi og blive repareret. Den nye Dykke fortiener mere Beundring, som i alle Henseender er et stort og prægtigt Verk, og hvorpaa endnu stedse bliver arbeydet med megen Bekostning under Overopsigt af Hans Excellence Hr. Rigs=Raad Greve von Lieven, som Rigs=Stænderne selv har opdraget sligt af særdeles Tillid til hans høye Viisdom og store Jndsigt. Et stort Bassin bliver fra Søen afdæmmet og ud pompet, og i en dertil stødende vældig Klippe bliver saa meget udsprænget, at den hele Svenske Orlogs=Flode kan ligge tørt i denne Dokke, og hvert Skib skal have sit eget Rum, hvorfra det efter Behag kan giøres flot og udløbe i Søen.