JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1849-02-20
Den aromatiske Vanille har omsider og det første Gang afgivet i vort Norden en moden Frugt i Senator Jenisch's Orchideerhuse i Flottbecker=Park. Den 18de Febr. 1848 begyndte Planten at blomstre, hvilket vedvarede indtil April Maaned. Den duelige Overgartner i Flottbecker=Park, Hr. Kramer, befrugtede Blostrene af hvilke kun en slog an som Frugt. Denne voxede langsomt, i Novbr. antog den en guulagtig Farve og begyndte at modnes samt at antage en bruunagtig Farve den 20de Decbr., hvorhos den udbredede en herlig Duft. Den 26de Jan. d. A. afplukkedes Frugten som fuldkommen moden. J et Brev fra Consul Larkin i Californien, dateret Mon tere, den 16de Novbr. f. A. hedder det: "Guldgravningen og Vaskningen vedbliver at tiltage ved Sacramento. Jeg har havt i min Haand adskillige Stykker Guld af omtrent 23 Ka rats Fiinhed og veiende fra et til to Pund, og jeg veed fra god Kilde, at man har fundet Stykker, som veiede sexten Pd.,ja jeg har endog hørt tale om et Stykke som veiede femogtyve Pd. Der er mange Folk der paa Stedet, som i Juni Maaned ikke eiede 100 Dollars, men nu eie 5000 til 25,000 Dollars, som de have erhvervet ved at grave Guld og handle med Jndianerne. En almindelig Shirtings Skjorte, ja endog en Sølv=Dollar have Jndianerne taget for Guld, uden Hensyn til dettes Størrelse, og en halv til en heel Untse Guld – altsaa omtrent 8 til 16 Dollars – ansees nu som Prisen paa en Skjorte, medens Prisen paa et Tæppe er 3 til 10 Untser. Hundrede Dollars om Dagen for flere Dage i Rad ansees foren almindelig Betaling for en Guldgraver, men Faa arbeide over en Maaned af Gangen, da Arbeidet er meget anstrængende. Fra Juli til October har Halvdelen af Guldjægerne lidt af Feber, dog ere ikke Mange døde. Stedet hvor Guldet findes, er to til tre hundrede Mile langt, og da der bestandigt gjøres flere og flere Opdagelser, kan det maaskee være 1000 Mile. Der maa kunne udføres mellem fem og ti Millioner i Guld i dette og næste Aar. Hvor mange flere Aar denne Tingenes Tilstand vil vare, er det ikke godt at sige.
Viborger Samler, 1849-02-20
Jndenlandske Efterretninger. Det bekræftes fra flere Sider at Gen. Hansen selv vil stille sig i Spidsen for Hæren. Stabschefen, Oberstin. Lessøe, faaer en Bataillon, og remplaceres i Staben af Major Baggesen. Der dannes desuden et Krigsraad af Hansen, Rye, Krogh og Baggesen.
Viborger Samler, 1849-02-20
Det af Regjeringen kjøbte Dampskib "Copenhagen, skal efter Forlydende omdøbes til Slesvig."
Viborger Samler, 1849-02-20
Efter Forlydende skal den tydske Centralmagts Commissair i Hertugdømmerne have indledet Skridt, sigtende tilde fangne og saarede slesvigske Bønders lempelige Behandling og senere Frigivelse. (Fdl.)
Viborger Samler, 1849-02-20
Fra en aldeles paalidelig Haand have vi modtaget følgende Meddelelse: "Jeg har havt Leilighed til at læse et Brev fra London af 9de Februar, fra et af de første Huse der, hvori findes følgende korte, men indholdsrige Efterskrift: "Med Danmarks Politik gaaer det brillant; dets Sager stode aldrig bedre, og jeg nærer ingen Tvivl om, at det vil beholde sit Slesvig i Fred. (Slag. Av.)
Viborger Samler, 1849-02-20
Svendborg, den 15de Februar. Jgaar ankom hertil med en herværende Skipper fra Flensborg, en Soldat fra Oprørshæren, der var flygtet ombord under Fartøi ets Ophold i Flensborg. Han fortæller, at Mange af hans Kammerater kun vente paa en passende Leilighed til (Svendb. Av.)at følge hans Exempel.
Viborger Samler, 1849-02-20
De Politiske Flyveblade, meddele efter Aachener Zeit. et Brev fra Berlin, hvori det hedder, at Preussen vil have en Ende paa den slesv. holst. Strid, da dens materielle Jnteresser lide altfor meget derved. Man har fortrudt, at man gik ind paa saa lang en Vaabenstilstand, da den i sine Tilbagevirkninger paa Preussen næsten er lige med en vedvarende Krigstilstand, eftersom dog Jngen tør indlade sig paa Bestillinger fra de østersøiske Havne, eller overhovedet paa nogensomhelst Handelspeculation, da han maa befrygte at see den voldelig overskaaren ved Gjen udbruddet af de danske Fjendtligheder til April. De preuss. Befuldmægtigede ere derfor authoriserede til, i Kjøbenhavn at anvende Trusel om i fornødent Fald at ville gjenoptage Fjendtlighederne med al Eftertryk, og i Frankfurt Trusel om, at Preussen, i Tilfælde af en vedvarende Halstarrig, hed, vil slutte en Separatfred med Danmark, og man haaber, at disse Trusler paa begge Sider vil gjøre Virkning."
Viborger Samler, 1849-02-20
Til en Artikel om det tydsk danske Stridsspørgsmaal føier den ministerielle Ober=Post-Amts=eit. som Redactionsnote følgende vigtige bemærkning: "Vi have Grund til at antage, at Rigsministerens Jnstructioner (til Geheimeraad Bunsen) ikke bemyndige til at opgive de Forbindelser imellem Hertugdommerne, som disse havde for Fjendtlighedernes Begyndelse.
Viborger Samler, 1849-02-20
J et Frankfurtsk Blad læses efterstaaende Bekjendtgjørelse:
Viborger Samler, 1849-02-20
The Globe melder, at de store Dampskibe Britannia og Akadia ere kjøbte af den tydske Centralmagt til dens Krigsmarine og at de skulle forsynes med svært Artillerie. Man havde overdraget Commodore Parker af de forenede Staters Marine Overcommanden over hele den tydske Marine. Commodoren ønskede imidlertid tilligemed denne Ansættelse at bibeholde sin Rang i de forenede Staters Marine, men man tvivler om, at hans Regjering, der naturligviis maa undgaae Skinnet af Fjendtlighed imod Danmark, vil indvilge deri. Commodoren er nu afreist til America. Ogsaa de americanske Dampskibe Washington og Hermann skal Centralmagten have ønsket at kjøbe, men Eierne af disse Skibe ville neppe overtales til at afhænde dem.
Viborger Samler, 1849-02-20
Hamb. Corresp. melder fra Slesvig under 13de Febr.,at de democratiskoppositionelle Blade miste deres Læsere; Klubberne besøges svagt, og Landsforsamlingen er dem imod. Grundrettighederne ere vel publicerede, dog betvivler intet tænkende Menneske, at de jo størstedeels atter ville gaae tilgrunde. Landstorm og Landeværn ere her Ting, som kun de Ukyndige skjænke Opmærksomhed. Hertillands er man altfor magelig til at storme, om der endog vexles høitravende Ord ved Viinflasken og Ølkruset. Men der rustes for Alvor, Krigsministeriet har ladet forespørge om der kunne placeres beqvemt 80,000 Md. (ved dette Tal sætter Hamb. Corresp. et Spørgsmaalstegn) i Hertugdømmerne, og Preussen er endnu godt stemt for Slesvig=Holsteen. Efter Deutsche Ref, vil Danmark efter en af det foreslaaet Basts prolongere Vaabenstilstanden paa 3 Maaneder, paa en puur Forlængelse af Vaabenstilstanden vil man ei indlade sig; man forlanger nemlig, at den nuværende fælleds Regjering skal trække sig tilbage og en ny Regjering indsættes af Danske i Slesvig, og af Holstenere i Holsteen. At Danmark skulde kunne trænge igjennem med sine uforskammede (?), al Folkeret haanende Fordringer, er neppe troligt, endskjøndt den russiske Gesandt i London, Baron v. Brunnow, sætter Himmel og Jord i Bevægelse til Fordeel for Danmark. - (Hertil kun denne bemærkning: Tydskland er, hvad det slesvigske Spørgsmaal angaaer, tildeels deelt i to store Factioner: Bedragere og de Bedragne; til hvilken af disse Deutsche Ref. hører, ville vi her lade afgjort.)
Viborger Samler, 1849-02-20
Ribe, den 16de Febr. Jdag ere en Snees Personer af Hvidding Sogn som Deeltagere i Toget til Brøns stæ nede til Møde i Brøns til Forhør, tilligemed Sognefogden og imorgen skulle 10 Personer fra Vestervedsted Sogn møde der i samme Anledning. Fischer-Bentzon afholder Forhørene. Jmidlertid vil næppe andre møde end Sognefogderne, idet de andre vistnok have foretrukket at flygte. Jgaar skal man have holdt Forhør i Reisby over de flygtede Bønders Koner, hvem det skal være paalagt at skaffe de Flygtende tilbage; hvilke Tvangsmidler man i denne Anledning vil anvende, veed man endnu ikke. (Ribe A.) Til Als er i disse Dage flygtet fra Flensborg 12 Matroser og 5 Soldater. Man tvinger Folk i Flensborg, paa forskiellige Maader til at indtræde i den oprørske Armee. Ved Sessionen i Flensborg for nogle Dage siden var mødt en Deel Matroser, der skal have gjort det broget nok for Sessionsherrerne. En Matros vilde ikke møde, hvorfor han, da han ikke vilde gaae, blev baaren paa en Bærebør af Soldater til Sessionsstedet, medens han til stor Moro for Folk lod regne Skjeldsord ned paa sine Porteurer.
Viborger Samler, 1849-02-20
Jndsendt til "Ribe Avis": Af de barbariske og røverske Handlinger, som de oprørske Soldater have begaaet mod os slesvigske Bønder, ville vi ikke omtale flere, da vi jo maa lide, taale og tie; men at riberhusiske og schackenborgske Beboere, der ere Kongens Undersaatter saagodt som Kongerigets øvrige Beboere, lige stik imod, vi ville ikke tale om Vaabenstilstanden, der forlængst er brudt af Oprørerne, men imod General Bonins senere udtrykkelige Befaling, ogsaa ere udsatte for Mishandlinger og Røverier, herpaa ville vi bringe nogle Exempler til Offentlighedens Kundskab, hvilket ikke for har kunnet skee, fordi vi først vilde indhente nøiagtige Oplysninger derom. Den 24de Jan. kom saaledes 3040 Md. oprørske Jægere til Jeppe J. Lauridsens Enke i Reisby, riberhuusisk Eiendom. De aftvang Enken først Kaffe og Smørrebrød; derefter forlangte de Kartofler, hvoraf de og strax fik 1/2 Skp., men de de ikke fandt dette tilstrækkeligt fyldte de en Bryggerkjedel med Kartofler og fyrede derunder med Havre=Kjærve, som de ligeledes selv toge. Dernæst befalede de Enken at stege 1/2 BougFlæsk, gjennemsøgte Huset efter Brændeviin, og da de heraf kun fandt lidet tvang de Konen til at hente meere fra Kroen Da der nu blæstes Appel, brøde Oprørerne op og medtoge baade Flaske og Brændeviin og uden at betale en Skilling for hvad de havde faaet, efter at de desforuden havde nedslugt 30 a 40 Æg, en Gryde Sursteg og 1 1/2 Ost. Efter deres Afmarsch savnedes 1 Pd. Tobak, 4 1/2 Al. Lærred og 1 Par Strømper. Den 25de fik Enken 1 Mand i Jndqvartering, som næste Morgen, aftvang hende 8 ls. i Executionspenge uagtet hun havde sagt ham, at hun var Riberhuser. Den 24de fik Chr. Hansen Smed riberhusisk Sognefoged i Reisby, c. 30 Md. Oprørere i Jndqvartering, der ligeledes forlangte Kaffe og Smørrebrød, som de erklærede at de skulde have endogsaa uden Betaling, uagtet Manden var Riberhuser, hvorpaa han opfyldte deres Forlangende for at blive dem qvit. Efter deres Bortgang savnedes en Barbeerkniv og en Pibe. J den haardt saarede Anders Thomsens Gaard i Haved lode Oprørerne sig ligeledes tractere med Smørrebrød, røvede Honning, Fløde a., kjøbte tre Medister pølser og røvede Resten samt svingede Sablerne over Hovederne paa Karlene, da de gjorde dem opmærksom paa, at de vare paa riberhusisk Eiendom. Ved Undersøgelse efter Vaaben. borttoge de hos Niels Thaysen i Skierbek, ogsaa Riberhuser, en dobbeltløbet Pistol. Den 14de Febr. have 12 Mand Jægere ført en Mand fra Brøns og en Mand fra Reisby som Fanger, formodenlig til Haderslev. Slesvigernes Forbittrelse mod deres Embedsmænd stiger med hver Dag, da deres Embedsførelse er en Kjæde af Skurkestreger; de berøve Koner og Børn deres Forsørgere ved at føre Mændene i det skjændigste Fængsel. Men vort Haab til, at Regjeringen saasnart som muligt ved Sværdet vil udfri os af Oprørernes Vold, at den under ingen Betingelse vil forlænge Vaabenstilstanden, samt at Herrens retfærdige Giengieldelse snart vil komme, er fast hos enhver ærlig dansksindet Slesviger. Flere slesvigske Bønder.
Viborger Samler, 1849-02-20
Da de ved Brøns fangne Bønder passerede Flensborg, indfandt der sig baade mange velsindede Borgere, for at vederqvæge dem med Viin, og rasende SlesvigHolstenere, der opfordrede Eskorten til at forbyde dette og kastede Snavs paa Fangerne. En af disse Spidsbuber, af Militaire slog ogsaa virkelig med sin Sabel Flasken ud af Haanden paa en Borger, idet denne vilde række Fangerne den. Men nu var det nær gaaet galt; thi Tilskuerne forøgedes stedse mere og mere, og pludselig fremtraadte af deres Rækker en Mængde Matroser, Skibstømmerfolk og navnlig Saugkarle og sagde til den nidkjære Militairperson: "Dersom Du, Forræder, ikke strax stikker din Slire i Skeden, saa skal den, Fanden tordne i Dig, blive stukken i Dig, Du Paa denne Tiltale, stak hele Eskorten Sablen ind. (Dv.)
Viborger Samler, 1849-02-20
Handels= og Skibs=Efterretninger Kjøbenhavns Marked, den 16de Febr. Det var atter stille og lavere med Kornvarer. Der er kun solgt mindre Partier, her betaltes for 12 a 12 1/2 Lpd. Rug 18 a 19 Mk., 8 Lpd. 4 Pd. Havre 13 Mk., 122 Pd.s Hvede 6 1/2 Rbd. (Fdl.)J Natten til i Torsdags indstrandede paa Krage Strand, Venneberg Herred, et dødt Skib, der aldeles i sønderslaaet Tilstand er staaende paa den mellemste Revle. Af et iland drevet Brædt erfares Skibets Navn: "Edvard af Østerriisøer. Det er kommet fra St. Ubes. Kysten var strax oversaaet med Appelsiner, Citroner og Valdnødder, dog formodes Skibets egentlige Ladning at have været Salt. Besætningen er udentvivl omkommen i Bølgerne. Man vil vide, at Capitainens Navn var Thise og, efter den ilanddrevne Takkelage at dømme, formodes Skibet at have været en Tremaster. To druknede Hunde er komne iland. (Hjørr. Av.)
Viborger Samler, 1849-02-20
AVERTISSEMENTS. Justitsministeriet har under 14de d. M. tilskrevet Amtet saaledes: "Marineministeriet har communiceret Justitsministeriet, at da det vel nu tør antages, at Veirliget vil tillade at afhente det fra Jylland udskrevne søværnepligtige Mandskab tilsøes, vil det være tidsnok, naar det til Aalborg den 21de og 26de Februar tilsagte Mandskab møder den 3die Marts og det til Aarhuus den 25de Februar og 2den Marts tilsagte Mandskab møder den 8de Marts for strax efter til Skibs at transporteres hertil." Hvilket herved bekjendtgjøres. Viborg Stiftamt, den 17de Febr. 1849. L. Bretton.
Viborger Samler, 1849-02-20
Jfølge Justitsministeriets Ordre af 16de Dennes bekjendtgjøres herved at der overeensstemmende med den under 12te d. M. emanerede Lov om almindelig Værnepligt snarest mulig vil vorde afholdt Session over de i Aaret 1826 fødte Mandspersoner, der hidtil have været fritagne for Værnepligten, hvad enten saadan Frihed er grundet paa Fødsel eller senere er erhvervet, navnlig ved Jndbetaling af Kiendelse. Som Følge heraf opfordres alle de heri Amtet værende i Aaret 1826, fødte Mandspersoner, der i Henhold til Lovens § 4 nu ville blive at inddrage under Udskrivning, til saaledes som i Lovens 5 9 er befalet og under den fastsatte Straf for Undladelse heraf, at anmelde sig for Lægdsforstanderen i det District hvor de for Tiden have Ophold, senest inden 4 Uger fra bemeldte Lovs Tinglæsnings Dato. Det tilføies, at denne Tinglæsning vil finde Sted: ved Viborg Byeting den 21de Dennes, ved Skive Byeting og Salling Herreders Ret den 23de D., ved Middelsom og Sønderlyng samt en Deel af Houlberg Herreders Ret, den 22de Dennes, ved Fiends og Nørlyng Herreders Ret den 20de Dennes, ved Rinds Herreds Ret den 22de Dennes, ved Lysgaard og Hids Herreders Ret den 23de Dennes. Viborg Stiftamt, den 19de Febr. 1849. L. Bretton. Børnebal i Klubben. Det tidligere bestemte men udsatte Børnebals Afholdelse i Klubben vil, saafremt et tilstrækkeligt Antal Deeltagere have tegnet sig indtil Fredag Aften, blive afholdt førstk. Søndag Balinspectionen. Aften Kl. 6. Sm sadame 7de, ham 2de 26hrosser: remsgs 8dssmømt mer, 7 om 3d 98, 28mmeles fre. Viborg, den 20de Februar 1849. En Smed, en Havekarl, en Stuepige og en Barnepige, kan faae Tjeneste paa Allingskovgaard, de 2de Første strax og de 2de Sidste til 1ste Mai d. A. Den Leilighed, som beboes af Enkemadame Wesenberg. er at faae til Leie til første Mai. N. C. Thisted.
Viborger Samler, 1849-02-20
(Hermed følger Biborg Amtsraads-Forhandlinger. Dette Blads udenlandske Artikel redig, af Adjunct Reis, den indenlandske af H. Wissing, og udgives 4 Gange ugentlig fra Sidstes Officin. Bladet meddeler Domme, afsagte ved Landsoverretten i Viborg.
Viborger Samler, 1849-02-22
ste vende. Hvor Forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdømmerne. Torsdagen den 22 Februar 1849. Nr. 31. 77 Aarg.
Viborger Samler, 1849-02-22
Udenlandske Efterretninger. Storbritannien og Jrland. J Underhuset fik den 14de Febr. Handelsminister Labouchere Tilladelse til at indbringe den nye ministerielle Bill om Forandring i de bestaaende Navigationslove.
Viborger Samler, 1849-02-22
Frankerig. Paris, den 15de Febr. J samme Dags Møde fremlagde Jndenrigsminister Leon Faucher sit Lovudkast om Aarsfesten den 24de Febr. Af Hensyn til den almindelige Stemmeret formeente han det rigtigst, at Festen udsattes indtil den 1ste Mai. Men den angaaende dette Lovforslag nedsatte Comitte formeente, at Februarfesten burde feires ligesaavel som Maifesten, og dette Andragende antoges til Trods for Ministeriets Modsigelse. Augsb. Allg. Zeit. melder under 8de Febr. fra Paris: "Wienercabinettet har af officiøs og indirect Vei- som det synes igjennem det engelske Gesandtskab - meddeelt den franske Regjering, at den i Tilfælde af Krigens Fornyelse fra Carlo Albertos Side, er fast tilsinds at forlægge Krigsskuepladsen hiinsides Ticinofloden og dictere Freden i Turin, Nærheden af den franske Alpehærvil ikke afskrække Østerrig fra at udføre denne Plan, og endskjøndt det stoler paa den franske Regjerings Retfærdighed, har Østerrig desuagtet besluttet at forstærke sin Hær i Jtalien i den Grad, at den kan byde enhver fremmed Jndblanding Spidsen; Østerrig har fremdeles i Tilfælde af denne Eventualitet allerede tidligere vidst at forsikkre sig de øvrige europæiske Stormagters Beskyttelse og Bistand. Overbringeren af dette Budskab skal have tilføiet, at England ligesaalidt som Rusland kunde drage i Tvivl Østerrigs Rettigheder til Lombardiet. Og i Virkeligheden har Lord Palmerston med Hensyn til de italienske Anliggender fuldstændig forandret sine politiske Anskuelser, efterat han har erholdt et udførligt Memorandum fra Fyrsten af Schwarzenberg i Ollmütz. (Hertil kommer maaskee ogsaa Lord Stanleys Mistillidsvotum, som kun med en Majoritet af 2 Stemmer forkastedes i Overhuset). - dette Memorandum har den østerrigske Priemierminister gjort den ædle Viscount energiske Bebreidelser i Anledning af hans eventyrlige Politik i Jtalien og udviklet i en historisk Fremstilling af Østerrigs Forhold, hvormeget Lordens Politik stod i Strid med den Politik, England i flere Aarhundreder har hyldet med Hensyn til Østerrig. – Efter en anden Efterretning fra Paris, ligeledes af 8de Febr., har Østerrig med Hensyn til de italienske Anliggender erklæret, at det under ingen Betingelse vil samtykke i Aftrædelsen af enkelte Gebeetsdele, over hvilke det over Høihedsret, men at det derimod er tilsinds at indrømme de meest liberale Jnstitutioner. - Vaabenstilstanden med Kong Carlo Alberto vil blive forlænget.
Viborger Samler, 1849-02-22
Jtalien. Constit. Italiana af 8de Febr. melder: "Storhertugen er flygtet fra Siena; Ministeriet er i Permannenz; Nationalgarden iler til Vaaben. En Deputation af 12 Borgere begiver sig til Kamrene for at tolke disse Folkets Ønske om Oprettelsen af en provisorisk Regjering. Placater opslaaes; man læser: "Leve den provis. Regjering! Leve Folkesouveraineteten! Det toscanske Folks Forening! Triumph for Democratiet!" Folkeklubben voterer, at Storhertugen har ved sin Flugt krænket Forfatningen og saaledes forbrudt sin Throne. Den opfordrer Kamrene til at indsætte en provisorisk Regjering, bestaaende af Guerazzi, Montanelli og Mazzoni, idet den forbeholder den constituerende Forsamling i Rom Ret til at tage yderligere Bestemmelser. - Overordentligt Kammermøde. Montanelli oplæser et Brev fra Storhertugen, i hvilket denne erklærer at ville forlade Toscana, –
Viborger Samler, 1849-02-22
for at undgaae den Excommunication, hvormed Paven har truet ham, naar han erklærede sig for den italienske Constituante. Ministrene nedlægge deres Embeder; mange Medlemmer af Centrum forlade Salen. Montanelli og Consorter udnævnes til Medlemmer af en provisorisk Regjering. Montanelli slutter sin Tiltrædelses tale med de Ord: "Leopold af Østerrig har forladt os; men Gud vil ei forlade os! Fra Genua meldes under 10de Febr., at de neapolitanske Kamre have negtet at votere Budgettet og forlangt af Kongen et nyt Ministerium. Efter Rygtet vilde Kongen ikke give efter.
Viborger Samler, 1849-02-22
Kongeriget Preussen. Et Decret fra Jndenrigsministeren melder at Kamrene skulle aabnes i Berlin den 26de Februar af Hs. Maj. Kongen i den hvide Sal. paa Slottet. Ministeriets Ønske om at udsætte Nationalforsamlingen er saaledes strandet paa Kongens faste Villie.
Viborger Samler, 1849-02-22
Saalænge Nationalforsamlingen holder Møder, skulle Troppecorpser opstilles i sammes umiddelbare Nærhed for at yde Forsamlingen den Beskyttelse, den tidligere har savnet.
Viborger Samler, 1849-02-22
Af en god Kilde erfares, at Geheimeraad Bunsen har yttret, at det danske Spørgsmaal nu turde ansees som udjævnet, og at i ethvert Tilfælde en Forlængelse af Vaabenstilstanden vil indtræde, dersom Fredsbetingelserne til den Tid ikke allerede skulde være definitivt fastsatte.
Viborger Samler, 1849-02-22
Voss. Zeitung melder, at et almindeligt udbredt Rygte omtaler en omfangsrig Sammensværgelse af det democratiske Parti, hvorom Regjeringen har erholdt vigtige Oplysninger. Denne Sammensværgelse skal staae i Forbindelse med lignende Opspind paa flere Puncter i Tydskland.
Viborger Samler, 1849-02-22
Efter de nyeste Beretninger fra Berlin af 18de Febr. tales der i den preussiske Hovedstad Meget om en Alliance imellem Rusland, Østerrig og Baiern, der skal have til Hensigt at gjenoprette det tydske Forbund, saaledes som dette bestod for Martsrevolutionen. Hiint Forbund, der let kan forstærkes ved flere deels tydske deels ikke tydske Magter er oprettet ei alene imod det tilsigtede Eenheds forbund imellem alle tydske Folkestammer, men ogsaa imod enhver Stræben efter større Folkefriheder. Man troer at vide, at Preussen ikke er compromitteret i hiint Forbund.
Viborger Samler, 1849-02-22
Efter de nyeste Efterretninger fra Frankfurt (d. 14de Febr.) skal Minister Camphausen have erholdt fra Berlin en ny Note, hvis Jndhold allerede har været en Gjenstand for Forhandlinger i de parlementariske Klubber. J den sidste Note skal Preussen utvetydig have tilkjendegivet sin Villie at holde fast ved den tydske Forbundsstat og medvirke, om det endog skulde koste Offre, til Jstandkomsten af det store Forfatningsværk, der skal omskabe Tydsklands 40 Millioner til en af Europas første Continentalmagter.
Viborger Samler, 1849-02-22
Om det af det østerrigske Parti i Frankfurt projecer terede Forfatningsudkast hedder det i Deutsch. Ref., at Centralisationen af det østerrigske Monarchie vel opgives, men at Forbindelsen imellem de tydske og ikke tydske Provindser bliver mere tilsluttet end samme vilde blive ved en simpel Personalunion. Efter Projectet skal Tydskland, inddeles i 7 Rigskredse, hvoraf Østerrig danner 1 Kreds, og Preussen, endskjøndt det tæller 16 Mill. Tydskere, ligeledes kun een Kreds, Baiern 1, Würtemberg og Baden tilsammentagne ogsaa 1 Kreds. Directorium bestaaer af 7 Krigshøvedsmænd, Præsidiet vexler imellem Østerrig, og Preussen. Et Forbundsforhold indtræder imellem Tydskland og Østerrig. - Kritiken over dette Udkast overlade vi, siger D. R., til Debatten i Paulskirken, til det tydske Folks og til Preussens Selvfølelse. Hvor uenige de østerrigske Deputerede end ere i de fleste Puncter, saa ere de dog enige i Punctet om en energisk Opposition imod det preussiske Arvekeiserdomme.